ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2419/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. EU-støtte til London (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0090



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2419/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (27. juli 1998) Om: EU-stoette til London Vil Kommissionen spicificere al den EU-stoette, der er gaaet til London siden juli 1994, herunder struktur-, social- og LIFE-forsknings- og andre blandede EU-initiativmidler, deres formaal, beloebenes stoerrelse og en kort beskrivelse af projekterne? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (28. oktober 1998) Som supplement til sit svar af 4. august 1998(1) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger. Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. (1) EFT C 50 af 22.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2208/98 af Ulrich STOCKMANN til Kommissionen. Fællesskabsstøtte til den tyske delstat Sachsen-Anhalt i 1997 (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0057



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2208/98 af Ulrich Stockmann (PSE) til Kommissionen (16. juli 1998) Om: Faellesskabsstoette til den tyske delstat Sachsen-Anhalt i 1997 Hvilke faellesskabsstoettebeloeb blev der bevilget og udbetalt til delstaten Sachsen-Anhalt i 1997, til hvilke foranstaltninger og under hvilke programmer? 1. Regionalfonden EFRU? 2. Den Europaeiske Socialfond (ESF)? 3. Landbrugsfonden EUGFL? 4. Faellesskabets forskningsprogrammer? 5. Faellesskabets programmer inden for energisektoren? 6. Faellesskabets programmer inden for miljoesektoren? 7. Faellesskabsinitiativer? 8. Andre faellesskabsprogrammer? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (19. oktober 1998) Som supplement til sit svar af 11. september 1998(1) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger. Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. (1) EFT C 50 af 22.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2803/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: Lokal personale til Kommissionens kontor i Athen

Kommissionens repraesentation i Athen har i aarevis ansat lokal personale til sit kontor i Graekenland.

Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. hvem afgoer maanedsloennen for lokalansatte i Athen-kontoret?

2. efter hvilke kriterier fastsaettes vederlaget?

3. hvorledes ser loenrammerne ud og

4. hvad er de noejagtige forsikringsvilkaar for de ansatte?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Errki Liikanen

(27. oktober 1998)

1. og 2. Arbejdsvilkaarene for de lokalt ansatte paa Kommissionens kontor i Athen er fastlagt i regler, som Kommissionen vedtog den 14. marts 1997, og som er en viderefoerelse af bestemmelserne i artikel 79 ff. i ordningen for oevrige ansatte. Disse bestemmelser tages regelmaessigt op til fornyet behandling med henblik paa at tilpasse de loenninger, som udbetales til de lokalt ansatte i Athen i overensstemmelse med de parametre, der er fastsat i naevnte bestemmelser. Loenningerne blev oprindeligt fastsat i forhold til loenningerne paa det lokale arbejdsmarked og justeres efter udviklingen i de loenninger, der udbetales til offentligt og privat ansatte og efter forbrugerprisindekset.

3. Lokalt ansatte indplaceres i oejeblikket i en af 21 loenrammer.

4. I overensstemmelse med artikel 80 i ordningen for lokalt ansatte er disse tilsluttet den nationale sygeforsikring, og Kommissionen betaler som arbejdsgiver de udgifter dertil, som paahviler den. Den lokale lovgivning paa dette omraade omfatter imidlertid en tillaegsforsikring, der daekker risiko for sygdom, invaliditet og arbejdsulykker.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2107/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Atomforsoeg

De seneste atomvaabenforsoeg i Asien har givet anledning til bekymring med hensyn til samarbejdet mellem Tyrkiet og Pakistan om atomprogrammer samt Tyrkiets oegede indsats paa omraadet for kerneenergi. I udpraegede jordskaelvsomraader opfoeres der reaktorer (Akuyu i Tyrkiet). Der naeres ligeledes bekymring for, hvorvidt reaktorerne i Akuyu kun har til formaal at producere elenergi, eller om der ogsaa er planer om at goere landet til en kernevaabenmagt. Kommissionen bedes besvare foelgende.

1. Er Kommissionen bekendt med risiciene i forbindelse med et eventuelt jordskaelv i det omraade, hvor reaktorerne bygges?

2. Er Kommissionen i stand til at udnytte de midler, den raader over med henblik paa at foere kontrol med den eventuelle stoette, som Tyrkiet eller andre lande yder til Pakistan til fremstilling af atomvaaben?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(18. september 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel nr. 1876/98 fra Kaklamanis(1).

Kommissionen har ingen befoejelse til at deltage i processerne omkring placeringen af kernekraftanlaeg i Tyrkiet. De tyrkiske myndigheder, isaer de forskriftsudstedende instanser paa det nukleare omraade - turkish Atomic Energy Authority (TAEA) - har ansvaret for en saadan placering inden for rammerne af de generelle retningslinjer, som Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) har udstukket.

Sigtet med det projekterede kernekraftvaerk i Akkuyu til civil formaal er at tilfredsstille den stigende efterspoergsel efter elektricitet, som forventes i Tyrkiet i de kommende aar. De aftalemaessige rammer omkring forholdet mellem Faellesskabet og Tyrkiet goer det ikke muligt for Kommissionen at samarbejde med Tyrkiet om kerneenergi.

Tyrkiet er kontraherende part i traktaten om ikke-spredning af atomvaaben. I den forbindelse tilkommer det Den Internationale Atomenergiorganisation at drage omsorg for, at den fredelige udnyttelse af atomenergi ikke misbruges til militaere formaal af det paagaeldende land, og foerst og fremmest ikke i dets forbindelser med tredjelande, der ikke har undertegnet ovennaevnte traktat.

Efter det jordskaelv, der fandt sted for nylig i Adana-regionen, har de tyrkiske myndigheder bekraeftet, at der er truffet alle noedvendige sikkerhedsmaessige forholdsregler vedroerende det kommende kernekraftanlaeg i Akkuyu. Anlaegsarbejdet paa det paagaeldende sted er endnu ikke indledt. Navnet paa det konsortium, der udvaelges til at udfoere arbejdet, forventes offentliggjort i august 1998.

(1) Se side 12.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2018/98

af Hiltrud Breyer (V) til Raadet

(29. juni 1998)

Om: Forordning nr. 258/97 om nye levnedsmidler

Raadet bedes oplyse, hvorledes bestemmelserne i artikel 8 i forordning nr. 258/97(1) vil finde anvendelse i praksis, isaer for saa vidt angaar foelgende:

- Hvilken ordlyd anbefales det for at opfylde bestemmelserne i artikel 8, stk. 1, litra a), sidste afsnit, som kraever maerkning for at henvise til baade aendrede karakteristika eller egenskaber samt den metode, hvorved disse karakteristika eller egenskaber er opnaaet?

- Hvilke kriterier vil der blive lagt til grund for de vurderinger, som kraeves i henhold til artikel 8, stk. 1, litra b) og c) (saerlige sundhedsmaessige foelger og etiske betaenkeligheder), og hvem skal anvende dem?

Svar

(19. oktober 1998)

I henhold til traktaten er det medlemsstaternes eget ansvar at traeffe de noedvendige forholdsregler for at efterleve den af det aerede parlamentsmedlem naevnte forordning, medens Kommissionen skal paase, at dette sker, eventuelt med bistand fra Domstolen.

(1) EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2333/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Registreringsafgifter paa koeretoejer

Er Kommissionen klar over, at der opkraeves registreringsafgift paa brugte koeretoejer, der importeres til Irland fra andre medlemsstater? De irske skatte- og afgiftsmyndigheder beregner denne afgift paa grundlag af en fiktiv vaerdi, der altid overstiger den reelle markedsvaerdi. Er Kommissionen enig i, at denne afgift er i modstrid med principperne for det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. september 1998)

Kommissionen er bekendt med, at der opkraeves registreringsafgift af brugte motorkoeretoejer i Irland. Den irske registreringsafgift paa personbiler opkraeves ved den foerste registrering af koeretoejet som en procentdel af detailprisen inklusive moms (open market selling price). I overensstemmelse med EF-Domstolens retspraksis, der er bekraeftet ved dom af 23. oktober 1997 i sag C-375/95 (Kommissionen mod Graekenland), skal registreringsafgiften paa brugte biler beregnes paa grundlag af bilens aktuelle vaerdi under hensyntagen til den faktiske afskrivning. I tilfaelde af biler, der bringes permanent fra én medlemsstat til en anden, kan beskatningssystemet kun betragtes som foreneligt med EF-traktatens artikel 95, hvis det er opbygget paa en saadan maade, at det er fuldstaendig udelukket, at importerede produkter beskattes haardere end indenlandske produkter. Der maa saaledes under ingen omstaendigheder vaere tale om forskelsbehandling. Der er med andre ord tale om overtraedelse af EF-traktatens artikel 95, hvis beskatningen af importerede produkter og tilsvarende indenlandske produkter beregnes paa forskellig maade paa basis af forskellige kriterier, som resulterer i, at der opkraeves hoejere afgifter af de importerede produkter. Den importerede brugte bils vaerdi boer derefter sammenlignes med brugte biler, der er til salg i Irland. Sidstnaevntes salgspris omfatter et residualbeloeb af de afgifter, der blev betalt ved bilens foerste registrering i Irland (normalt da bilen var ny).

Paa grundlag af de foreliggende oplysninger om beregningen af beskatningsgrundlaget i henhold til en fiktiv vaerdi er det vanskeligt at konkludere, at den irske registreringsafgift paa importerede brugte biler skal betragtes som en overtraedelse af de ovenfor anfoerte grundlaeggende principper. Hvis det aerede medlem har kendskab til specifikke tilfaelde, vil Kommissionen gerne undersoege dem. Den vil naturligvis traeffe de fornoedne foranstaltninger, hvis det konstateres, at principperne i EU-lovgivningen er overtraadt. I denne forbindelse har Kommissionen for nylig godkendt et forslag til Raadets direktiv(1) for at aendre den eksisterende lovgivning inden for EU og forbedre den frie bevaegelighed for personer og motorkoeretoejer. Det foreslaas, at medlemsstaterne i tilfaelde af, at en person skifter bopael fra én medlemsstat til en anden, ikke opkraever registreringafgifter af koeretoejer, der bringes ind i det paagaeldende land.

(1) EFT C 108 af 7.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2637/98

af Otto von Habsburg (PPE) , Hiltrud Breyer (V) , Charles Goerens (ELDR) , Klaus-Heiner Lehne (PPE) , Claudia Roth (V) , Wilmya Zimmermann (PSE) og Karl Habsburg-Lothringen (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Visumpligt for Bulgarien og Rumaenien

1. Hvorledes harmonerer strategien for tilnaermelse af Bulgarien og Rumaenien til Den Europaeiske Union efter Kommissionens opfattelse med visumpligten for disse landes statsborgere?

2. Er Kommissionen bekendt med de til dels urimelige betingelser, der gaelder for udstedelse af visum til bulgarske hhv. rumaenske statsborgere til indrejse i et EU-medlemsland? Paataenker Kommissionen at lempe kravene og betingelserne for udstedelse af saadanne visa og at afskaffe dem inden for en overskuelig fremtid?

3. Finder Kommissionen, at Roma-sigoejnernes andel af befolkningen i de to lande udgoer en hindring for at fjerne disse lande fra den i artikel 100 C i Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab omhandlede faelles liste?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(10. november 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3069/98 af David BOWE til Kommissionen. Primater



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0159



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3069/98 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (9. oktober 1998) Om: Primater Hvad er Kommissionens politik og praksis med hensyn til EU-midler til finansiering af eksperimenter med primater, og hvor stor er den samlede EU-stoette til eksperimenter med primater for hver enkelt af foelgende aar: 1996, 1997, 1998 (til dato)? Hvor mange primater udgoer dette?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1372/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Fagforeninger og fiskeopdraet

Udviklingen af fiskeopdraet i Graekenland er opsigtsvaekkende. Virksomhederne i Vestgraekenland beskaeftiger over 1.000 arbejdstagere. Faglige organisationer, isaer Ergatiko Kentro Messolongiou (Mesolongis arbejderforbund), har gjort en indsats, der har resulteret i, at der er oprettet en fagforening, som straeber efter at organisere disse arbejdstagere fra Mesolongi og til Igoumenitsa. Jeg modtager imidlertid konstant protester fra faglige organisationer, der kritiserer arbejdsgivernes praksis med at presse arbejdstagerne til at traekke deres underskrifter tilbage fra den nye fagforenings vedtaegt og afstaa fra medlemskab. Nogle af disse tilfaelde har jeg ogsaa personligt stiftet bekendtskab med under mit besoeg paa stedet.

Er en saadan praksis forenelig med de principper, der ligger til grund for faellesskabets politik, socialpagten og de oevrige bestemmelser i traktaterne? Anser Kommissionen det for formaalstjenligt at kraeve, at de graeske myndigheder gennemtvinger, at disse bestemmelser ogsaa respekteres i forbindelse med ovennaevnte forhold?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(22. juni 1998)

Der findes ingen faellesskabslovgivning om organisationsret. I artikel 2, stk. 4, i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, som inkorporeres i EF-traktatens artikel 137, hedder det faktisk udtrykkeligt, at bestemmelserne i denne artikel bl.a. ikke gaelder for organisationsret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1189/98

af John Cushnahan (PPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Personalefordeling

Hvor mange ansatte i alle kategorier i GD XVII har samme nationalitet som det kommissionsmedlem, der har ansvaret for dette generaldirektorat? Hvordan staar det i forhold til antallet af ansatte i hele Kommissionen, der har samme nationalitet som kommissionsmedlemmet?

Hvor mange ansatte, der har samme nationalitet som kommissionsmedlemmet, er blevet rekrutteret til GD XVII siden begyndelsen af 1995, og hvordan staar dette antal i forhold til det samlede antal rekrutterede med samme nationalitet som kommissionsmedlemmet siden 1995?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(3. juli 1998)

Pr. 1. april 1998 var antallet af ansatte i Generaldirektoratet for Energi som foelger, for saa vidt angaar den nationalitet, det aerede medlem henviser til i sin forespoergsel:

Kategori A 24 ud af i alt 191 besatte stillinger;

Kategori B 10 ud af i alt 183 besatte stillinger;

Kategori C 7 ud af i alt 133 besatte stillinger;

I alt 41 ud af i alt 507 besatte stillinger.

I Kommissionen under ét ser situationen med hensyn til denne nationalitet ud som foelger:

Kategori A 341 ud af i alt 6007 besatte stillinger;

Kategori B 131 ud af i alt 3564 besatte stillinger;

Kategori C 200 ud af i alt 5642 besatte stillinger;

Kategori D 32 ud af i alt 842 besatte stillinger;

Kategori D 32 ud af i alt 842 besatte stillinger;

Kategori LA 145 ud af i alt 1889 besatte stillinger;

I alt 849 ud af i alt 17961 besatte stillinger.

Siden begyndelsen af 1995 har Generaldirektoratet for Energi ansat 9 personer af denne nationalitet (6 A; 1 B; 2 C).

Siden 1995 er der i Kommissionen under ét blevet ansat 138 personer af denne nationalitet (57 A; 23 B; 23 C; 3 D samt 32 LA).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2036/98

af Klaus Haensch (PSE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Tildeling af EU-bevillinger til Duisburg, Nordrhein-Westfalen

Kan Kommissionen oplyse foelgende vedroerende tildeling af EU-bevillinger til Duisburg by, Nordrhein-Westfalen:

1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Duisburg fra oevrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller - som direkte stoette - til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre baerende institutioner?

2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hjaelp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(6. juli 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2329/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Netvaerk Echelon

I et dokument fra Europa-Parlamentet (som beskriver STOA) berettes, at der er udviklet et telenet vedroerende industriel spionage med navnet "ECHELON", hvori deltager lande, som navnlig paa handelsomraadet konkurrerer med EU (USA, Canada osv.), men ogsaa Storbritannien. I dokumentet berettes, at ovennaevnte net ikke kun overvaager virksomheder, men ogsaa har udvidet sine "agtvaerdige" aktiviteter til ogsaa at omfatte overvaagning af statsorganer og saerlige organisationer.

Hele sagen er yderst alvorlig og giver anledning til naturlige spoergsmaal vedroerende eventuel overvaagning af EU's borgere og samtidig kontrol med kraenkelsen af privatlivet.

Kommissionen bedes oplyse, hvad den mener om det store emne spionage inden for ovennaevnte net, en praksis, som kraenker den fri konkurrence, udgoer en risiko for borgernes privatliv, samt fra Storbritannien side udgoer en provokation, eftersom deltagelse i et saadant net, som overvaager andre lande i Unionen, er et brud paa hele tanken om solidaritet mellem medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(25. september 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1776/98 fra Lucio Manisco(1).

(1) Se side 90.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1512/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Arkaeologiske ruiner i Roms Portuense-omraade

Man har i den lokale presse kunnet laese, at et privat firma uden nogen anden tilladelse end en tilladelse fra Roms amtsadministration til "midlertidig indkoersel til byggeplads" i Roms Portuense-omraade har paabegyndt anlaeggelsen af en vej paa et grundstykke, som er kommunal ejendom, i et omraade, som allerede har vaeret praeget af talrige tilfaelde af ulovligt byggeri. I dette omraade blev der for nylig, navnlig under udgravningsarbejdet i forbindelse med vejen, endvidere fundet vaerdifulde oldtidsmosaikker og ifoelge forskellige vidneudsagn ogsaa en oldtidssarkofag og de skjulte rester af Claudius-akvaedukten.

Disse vaerdifulde fund synes omgaaende at vaere blevet skjult og for en stor dels vedkommende at vaere blevet stjaalet.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Finder Kommissionen det ikke hensigtsmaessigt at anmode de italienske myndigheder om at gribe ind med henblik paa at hindre en alvorlig oedelaeggelse af vaesentlige arkaeologiske vidnesbyrd?

2. Findes der saerlige direktiver om beskyttelse af den arkitektoniske arv, og har Italien gennemfoert disse fuldstaendig i national ret?

3. Foreligger der dokumenter og undersoegelser udarbejdet af Kommissionen om dette spoergsmaal?

4. Vil Kommissionen give en generel bedoemmelse om denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(13. juli 1998)

Der findes ingen faellesskabsdirektiver angaaende bevarelse af arkaeologiske vaerdier, og saaledes ville der ikke i den naevnte sag vaere noget retsgrundlag for en direkte indgriben fra Kommissionens side. Beskyttelse af kulturgoder er et omraade, som hoerer direkte under de nationale og regionale myndigheders kompetence i medlemsstaterne.

Kommissionen har tidligere stoettet pilotprojekter, blandt andet initiativer i forbindelse med arkaeologi. I dag stoettes saadanne initiativer inden for rammerne af RAPHAEL-programmet. Dog har ingen af projekterne haft forbindelse med den sag, som det aerede medlem rejser.

Kommissionen beklager disse begivenheder og mener, at den italienske lov nr. 1089 af 1. juni 1939, hvorefter halvoeens saerlige kulturarv har vaeret beskyttet i de sidste 60 aar, boer haandhaeves noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1390/98

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Handicappede og de foreslaaede strukturfondsforordninger

Idet det hilses velkommen, at Kommissionens forslag til forordninger om strukturfondene specifikt indeholder krav om lige muligheder for kvinder, bedes Kommissionen oplyse, hvorfor den ikke inkluderede et krav om lige muligheder for handicappede?

Er Kommissionen enig i, at det, hvis Den Europaeiske Union virkelig har til hensigt at saette fokus paa handicappedes muligheder i sine programmer, er vigtigt at formulere dette krav saa utvetydigt som muligt over for medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(2. juni 1998)

Det aerede medlem sammenfatter to politiske maal, som begge er centrale, naar strukturfondene skal udformes og midlerne fordeles, men som mht. lovgivning og politisk maa holdes ude fra hinanden.

Forpligtelserne vedroerende ligestilling mellem maend og kvinder er et resultat af specifikke lovkrav i EF-traktaten, som vil blive yderligere styrket med Amsterdam-traktaten, isaer bestemmelserne vedroerende lige muligheder paa arbejdsmarkedet og ligebehandling paa arbejdspladsen. Endvidere er der i den nye artikel 13 i Amsterdam-traktaten fastsat bestemmelser, der giver Raadet bemyndigelse til at gennemfoere foranstaltninger til bekaempelse af diskriminering i forbindelse med handicappede.

Der vil ogsaa komme nye generelle bestemmelser vedroerende behovet for at bekaempe udelukkelse af daarligt stillede grupper fra arbejdsmarkedet, herunder bestemmelser vedroerende handicappede. Kommissionen, der allerede har gennemfoert en lang raekke aktioner indenfor dette omraade, erkender, at handicappede har krav paa en klar og tydelig prioritering i aktioner, der skal bekaempe udelukkelse paa arbejdsmarkedet, og denne prioritering vil i samarbejde med medlemsstaterne komme til udtryk ved gennemfoerelsen af projekterne i strukturfondene i Kommissionens retningslinier for programmernes udformning, fordeling af midler, overvaagning og evaluering.