SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0483/99

af Gianfranco Fini (NI) og Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Udvidelse og Middelhavet

Der er fra mange sider i offentligheden udtrykt frygt for, at den stigning i EU-budgettet, der noedvendiggoeres af udvidelsen af EU til at omfatte de central- og oesteuropaeiske lande, vil ske paa bekostning af Middelhavsomraaderne. Andre mener imidlertid, at udvidelsen betyder en enestaaende mulighed for handelen mellem de oesteuropaeiske lande og Middelhavslandene, som ved hjaelp af maalrettede finansielle investeringer kan medvirke til at afhjaelpe arbejdsloesheden og regulere ind- og udvandringen paa en mere rationel maade.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Deler Kommissionen dette synspunkt?

2. I bekraeftende fald, hvilke skridt agter den at tage for at fremme disse forbindelser og bidrage til at etablere en regelmaessig trafikstroem i stedet for den uregelmaessige trafik, som hidtil har fundet sted?

3. Mener den i denne forbindelse ikke, at den boer overveje, hvilke store transportinfrastrukturprojekter der kan gennemfoeres for at fremme passager- og godstrafikken mellem OEsteuropa og Middelhavet?

4. Mener den ikke, at en udvidelse af turismen i begge retninger, dels kunst- og kulturrejser, dels ferierejser i saesonen, kan give nye udviklingsmuligheder?

5. Hvilke programmer vil den udarbejde for at hjaelpe de saa og mellemstore virksomheder og haandvaerksindustrien med henblik paa at sikre, at de ikke bliver fejet til side af storindustri og massemarkedsfoering, naar udvidelsen har fundet sted og graenserne er blevet aabnet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(21. april 1999)

Som det forklares i dokumentet Agenda 2000 vil udvidelsen af EU med ansoegerlandene fra Central- og OEsteuropa bl.a. have som konsekvens, baade at omfanget af de omraader og stoerrelsen af de befolkninger, der er omfattet af samhoerigheds- og konvergenspolitikken (konsekvensundersoegelsens §3.3), udvides, og at der skabes nye afsaetnings- og beskaeftigelsesmuligheder som foelge af det stoerre indre marked. Disse to udviklingstendenser vil laegge et stoerre konkurrencemaessigt pres paa disse omraader, som ofte har svaert ved at se, hvilke umiddelbare fordele de vil kunne hoeste af denne udvikling.

Alt afhaenger af, hvordan overgangen kommer til at forloebe. Derfor har EU ivaerksat en foertiltraedelsesstrategi, hvor der er taget hoejde for disse forskellige faktorer. Det skal understreges, at udvidelsen vil goere det muligt at forbedre levevilkaarene for befolkningerne i ansoegerlandene og dermed en foroegelse af deres koebekraft, hvilket vil vaere til fordel for alle medlemsstaterne. Denne udvikling vil selvfoelgelig virke daempende paa eventuelle indvandringsstroemme. Den vil desuden betyde en udbygning af samhandelen med alle medlemsstaterne.

De store transeuropaeiske net vil blive udvidet til ansoegerlandene. Allerede i dag ydes der betydelig stoette som led i foertiltraedelsesbistanden til at udvikle og forbinde disse transeuropaeiske net. Desuden er det som led i programmerne for graensesamarbejde mellem Bulgarien og Graekenland og mellem Italien og Slovenien besluttet at yde stoette til investeringer i infrastruktur.

EU's aabning over for landene i Central- og OEsteuropa har allerede medfoert, at der er opnaaet en ny ikke ubetydelig turisme i retning af visse Middelhavslande.

Hvad angaar de smaa og mellemstore virksomheder (SMV) har EU siden begyndelsen af 90'erne bidraget til udviklingen af disse i ansoegerlandene via Phare-programmet. Stoetten til udviklingen af SMV'er er fortsat en af EU's prioriteringer og fremstaar som saadanne i tiltraedelsespartnerskaberne med hvert af ansoegerlandene i Central- og OEsteuropa. Ud over en betydelig indsats for denne sektor via de nationale Phare-programmer bidrager dette program ligeledes til finansieringen af ansoegerlandenes deltagelse i det tredje fleraarige program for smaa og mellemstore virksomheder (EU-program for sektoren). Syv ansoegerlande deltager allerede i programmet, og integrationsprocessen for de tre lande i Central- og OEsteuropa, som endnu ikke deltager, saasom Cypern, vil blive sat i gang senere i aar. Deltagerlandenes deltagelse i det tredje fleraarige program vil skabe et styrket samarbejde mellem virksomheder og organisationer i EU og ansoegerlandene og desuden en styrket politisk dialog paa omraadet.