SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0572/99

af Rinaldo Bontempi (PSE) til Kommissionen

(3. marts 1999)

Om: Retten til vand for alle

Kommissionen har med forskellige betydningsfulde initiativer (handlingsprogram for grundvand, rammedirektivet om vand, retningslinjer for udviklingssamarbejde vedroerende vandressourcer) anerkendt, at en baeredygtig og solidarisk forvaltning af vandressourcerne er af afgoerende betydning.

Paa trods af disse initiativer og andre ligesaa prisvaerdige initiativer, der er taget paa internationalt plan af UNDP, UNEP, Verdensbanken, FAO, WHO og WMO, er og bliver adgangen til drikkevand for 1,5 milliarder mennesker en grundlaeggende, individuel og kollektiv menneskeret, som ikke overholdes.

De seneste tilfaelde af privatisering af vandforsyningen og ejendomsretten til vandet, f.eks. i Det Forenede Kongerige, giver ikke noget haab om, at retten til vand vil blive sikret alle, isaer ikke hvis tendensen i retning af privatisering forbliver fremherskende.

1. Hvad agter Kommissionen at foretage sig udover de allerede trufne initiativer for at sikre hele verdens befolkning ret til vand paa et realistisk grundlag?

2. Mener Kommissionen ikke, at Den Europaeiske Union boer fremme et internationalt initiativ for "vand til alle"?

3. Mener Kommissionen ikke, at det i forbindelse med udviklingssamarbejdet og under hensyntagen til, at indbyggertallet i omraader som f.eks. Afrika, Asien og Latinamerika, som allerede nu lider af vandmangel, i 2020 vil stige til over en milliard, er presserende noedvendigt at behandle spoergsmaalet om vand som livsgrundlag, dvs. i en bredere sammenhaeng med overholdelse af menneskerettighederne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(8. april 1999)

En forudsaetning for at forbedre de udsatte befolkningsgrupper sundhed og kaar, er bedre adgang til drikkevand og vandrensning. Kommissionen yder stoette til lande der prioriterer dette maal i deres programmer; dette sker som led i udviklingsstoetten. Der ydes ogsaa stoette til NGO'ernes projekter. Det er et grundkrav i alle foranstaltninger der tager sigte paa vandforsyning og -rensning, at befolkningen skal involveres i etableringen og administrationen af denne basale service.

Kommissionen har i samarbejde med medlemsstaterne fastlagt hvilke principper der skal laegges til grund i henseende til institutioner, samfund og oekonomi, i Retningslinjer for udviklingssamarbejde inden for vandressourcer, der blev publiceret i 1998(1). Formaalet med dette dokument - hvori der opstilles en strategi for en baeredygtig udnyttelse af vandressourcerne - er at bidrage til kvalitets- og helhedsaspektet i foranstaltningerne, ikke mindst hvad angaar vandforsyning og -rensning paa land og i by, samt i byernes opland der oftest er ringest stillet paa dette punkt.

Kommissionen har ogsaa taget spoergsmaalet om adgang til vand af tilstraekkelig hoej kvalitet og i tilstraekkelige maengder op i en bredere europaeisk kontekst. Man er i faerd med at udarbejde en protokol om vand og sundhed der skal indgaa i De Forenede Nationers og Faellesskabets konvention om graenseoverskridende vandloeb og internationale soeer; dette sker i naert samarbejde med Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i Europa. Protokollen tager foerst og fremmest sigte paa rensning af drikkevand og behandling af affaldsvand, saaledes at alle sikres rent drikkevand. Kommissionen deltager i dette arbejde sammen med medlemsstaterne og de central- og oesteuropaeiske lande. Protokollen skal undertegnes paa miljoe- og sundhedsministrenes konference i London i juni 1999.

Kommissionen spiller sammen med medlemsstaterne en vigtig rolle i udarbejdelsen af en integreret og baeredygtig vandressourcepolitik inden for rammerne af De Forenede Nationers kommission for baeredygtig udvikling (CSD).

(1) ISBN 92-828-4454-4.