SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0582/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. februar 2003)

Om: Afskaffelse af kræftfremkaldende imprægneret træ efter forbuddet mod nye anvendelser og mærkning af brugt materiale som farligt affald

1. Er det Kommissionen bekendt, at den nederlandske virksomhed Billiton, som indgår i Shell, siden 80'erne årligt har kunnet anvende 300 000 kilo arsenforbindelser (imprægneringssalte) som et middel mod råd i træ ved at benytte dem til imprægnering af europæisk træ, som på denne måde opnår de samme karakteristika som tropisk træ, og at dette bl.a. har været muligt, fordi arsensyre, som længe er blevet anset for giftigt, og som selv i små mængder ved berøring kan trænge ind i menneskers hud og skade arvemassen og forårsage kræft, i officielle dokumenter betegnes med den eufemistiske term arsenpentoxid?

2. Foreligger der pålidelige og tilgængelige data om, i hvilken udstrækning der i forbindelse med legeredskaber, boligbyggeri, havemøbler, plankeværker, havneanlæg, telefonpæle og hegn igennem længere tid og i større omfang i EU- og i kandidatlandene har fundet behandling sted med arsensyre eller det om muligt endnu farligere stof krom (VI)? I hvilke medlemsstater har anvendelsen været størst og i hvilke mindst?

3. Er Kommissionen sig bevidst, at i henhold til direktiv 2003/02/EF(1) betragtes imprægneret træ ganske vist som farligt affald, og at træ henhold til direktivet ikke længere må imprægneres med arsensyre, men at der i bestemmelserne tilsyneladende er et hul med hensyn til det imprægnerede træ, som allerede var i brug, og som fortsat kan anvendes, forudsat det kun berøres med handsker?

4. Hvorfor gælder der forskellige fremgangsmåder over for imprægneret træ, som stadig er i brug, og over for det kræftfremkaldende asbest, der i også vid udstrækning anvendes som et billigt og praktisk byggemateriale, og som man i mellemtiden bestræber sig på at fjerne fra rum, der benyttes til beboelse, arbejde og fritid?

5. Hvornår vil afskaffelsen af de aktuelle anvendelser og indtil da beskyttelsen efter Kommissionens mening være gennemført? Hvilke supplerende bestemmelser forventer Kommissionen, at medlemsstaterne og kandidatlandene indfører, hvor lang tid vil det kræve at gennemføre løsningerne, og på hvilken måde vil EU tilskynde til, at der efter gennemførelsen af direktiv 2003/02/EF vil blive taget yderligere skridt?

Kilde: Algemeen Dagblad af 12.2.2003.

(1) EFT L 4 af 9.1.2003, s. 9.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(4. april 2003)

1. Kommissionen kender ikke noget til det den nævnte virksomheds påståede aktiviteter. Hvad angår den aktuelle anvendelse af arsen til træimprægnering indeholder Rådets direktiv 89/677/EØF af 21. december 1989(1) som for ottende gang ændrer Rådets direktiv 76/769/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater(2) et generelt forbud

mod at anvende disse forbindelser til træimprægnering. De må kun anvendes i opløsninger af uorganiske salte af typen CCA (kobber, krom, arsen) i visse industrielle anlæg. Arsensyre er den arsenforbindelse, der anvendes i CCA-blandinger. Medlemsstaterne kan på deres område give tilladelse til anvendelse af præparater af typen DFA (dinitrofenol, fluorid, arsen) til bestemte formål.

2. Kommissionen råder ikke over tilstrækkelige oplysninger til at kunne give et dækkende svar på dette spørgsmål. Kommissionen har foretaget en vurdering af risiciene ved anvendelse af arsen til træimprægnering(3), hvor det konstateredes, at arsen er blevet brugt til træimprægnering lige siden 1930'erne, hovedsagelig i blandinger af typen CCA. Sammensætningen af CCA-forbindelser og behandlingen af træ hermed har ændret sig i tidens løb. Af vurderingsrapporten fremgik det også, at der i begyndelsen af 1990'erne var tale om en støt nedgang i verdensmarkedet for CCA-træimprægneringsmidler. I 1996 blev EU-markedet for CCA anslået til 11 000 tons om året, hvilket svarer til en nedgang i det samlede marked på over 50 % i forhold til markedet i 1989. Desuden afdækkedes en række hovedanvendelsesområder for CCA-behandlet træ, herunder hegn, legepladsudstyr og bygningstømmer.

Hvad angår anvendelsen af CCA-behandlet træ i medlemsstaterne, har Nederlandene indført forbud mod anvendelse af kobberbaserede træimprægneringsmidler, herunder CCA. Kommissionen drøfter disse nationale foranstaltninger med Nederlandene i lyset af udtalelsen fra Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (CSTEE) om berettigelsen af en meddelelse fra Nederlandene om at indføre nationale foranstaltninger vedrørende træ behandlet med kobberholdige stoffer(4).

Kommissionen er også bekendt med, at der i Danmark er et generelt forbud mod import, salg og anvendelse af arsenbehandlet træ(5).

3. Affaldstræ, som indeholder farlige stoffer, er klassificeret som farligt affald i henhold til Kommissionens beslutning 2000/532/EF af 3. maj 2000(6), senest ændret ved Kommissionens beslutning 2000/573/EF af 23. juli 2001(7), for så vidt angår listen over affald.

Hvad angår Kommissionens direktiv 2003/2/EF af 6. januar 2003 om begrænsning af markedsføring og anvendelse af arsen(8), forbyder dette direktiv anvendelse at arsen til behandling af træ, som anvendes af forbrugerne (f.eks. til hegn og gulvbelægning). Når der er tale om erhvervsmæssig og industriel anvendelse, er det ifølge direktivet tilladt at anvende en vis type arsenholdige CCA-blandninger, men kun til behandling af træ til bestemte formål, og kun under forudsætning af, at træets holdbarhed er nødvendig for menneskers eller dyrs sikkerhed, at det er usandsynligt, at man kommer til at få hudkontakt med det i løbet af dets levetid, og at affaldet behandles som farligt affald af et autoriseret firma. Det behandlede træ skal desuden opfylde visse mærkningskrav.

4. Hvilke metoder til mindskelse af risiciene der skal anvendes i hvert enkelt tilfælde, må være afhængigt af, hvor stor risikoen er. Når der er tale om arsen, vedrører de sundhedsrisici, der blev afdækket i forbindelse med vurderingen, hovedsagelig de sundhedsmæssige risici, børn udsættes for ved anvendelse af arsenbehandlet træ i legeredskaber på legepladser, og de generelle folkesundhedsmæssige risici ved bortskaffelse af arsenbehandlet træ. Risikoen i forbindelse med bortskaffelse optræder især, når husholdningerne afbrænder arsenbehandlet affaldstræ. CSTEE evaluerede denne risikovurdering(9) og konkluderede, at hovedrisiciene var blevet korrekt afdækket. På baggrund af den alvorlige mangel på viden om risiciene ved arsenbehandlet træ i deponier tilrådede CSTEE desuden, at der udvises forsigtighed ved at begrænse anvendelsen af arsenbaserede træimprægneringsmidler til de situationer, hvor det er absolut nødvendigt. Som et resultat af denne risikovurdering indføres der med direktiv 2003/02/EF en række foranstaltninger, jf. ovenfor, som Kommissionen tror vil komme til at forbedre beskyttelsen af forbrugernes sundhed og miljøet generelt i EU.

Hvad angår anvendelsen af eksisterende træ gælder det, at foranstaltningerne i direktiv 2003/02/EF ikke er retrospektive, og medlemsstaterne må selv tage stilling til, om der er behov for nationale bestemmelser.

I den forbindelse skal det også bemærkes, at det amerikanske miljøbeskyttelsesagentur (American Environmental Protection Agency) har undersøgt dette problem og erklæret, at det ikke finder grund til at fjerne eller udskifte CCA-behandlede trækonstruktioner, herunder gulve eller legepladsudstyr(10).

5. Det er medlemsstaterne, der har ansvaret for gennemførelsen af direktiv 2003/02/EF. Kommissionen påtænker ikke nogen EU-initiativer i kølvandet på vedtagelsen af direktivet.

(1) EFT L 398 af 30.12.1989.

(2) EFT L 262 af 27.9.1976.

(3) Assessment of the Risks to Health and to the Environment of Arsenic in Wood Preservatives and of the Effects of Further Restrictions on its marketing and use, 1998.

(4) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sct/out163_en.pdf.

(5) Meddelelse 96/0242/Dk.

(6) EFT L 226 af 6.9.2000.

(7) EFT L 203 af 28.7.2001.

(8) EFT L 4 af 9.1.2003.

(9) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sct/out18_en.html.

(10) http://www.epa.gov/epahome/headline_021202.htm.