SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2324/99

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(13. december 1999)

Om: Aftale mellem EF og Den Russiske Føderation om videnskabeligt og teknologisk samarbejde

Kommissionen foreslår, at der indgås en aftale med Den Russiske Føderation om videnskabeligt og teknologisk samarbejde. Som led i denne aftale skal samarbejdet og meningsudvekslingen inden for forskning og udvikling styrkes.

Som bl.a. Budgetudvalget allerede har måttet konstatere, er der behov for yderligere og nøjagtigere oplysninger fra Kommissionen desangående.

Der rejser sig følgende spørgsmål, uden hvis besvarelse en seriøs behandling ikke er mulig:

1. Hvor stort et finansielt bidrag yder de russiske partnere til forskningsaktiviteterne?

2. Findes der costbenefitanalyser af sådanne internationale samarbejdsaftaler? I bekræftende fald, hvilket resultat er man nået frem til i disse analyser?

3. I hvor stor udstrækning deltager videnskabsmænd og forskere eller tjenestemænd og øvrige ansatte i aktiviteterne som led i denne samarbejdsaftale?

4. Omfatter denne aftale også forskning inden for bioteknologi eller bioteknologi til militære formål?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin på skriftlige forespørgsler E-2322/99, E-2323/99 og E-2324/99

(11. januar 2000)

Det gælder for alle videnskabelige og teknologiske samarbejdsprojekter, der iværksættes i henhold til forskellige aftaler, at deltagerne fra tredjelande selv skal dække deres egne forskningsomkostninger.

Det betyder således, at EF ikke yder noget finansielt bidrag til deltagerne fra tredjelande i forbindelse med disse aftaler. Imidlertid har Kina og Argentina i henhold til Rådets og Europa-Parlamentets beslutninger, og som det også var tilfældet, før aftalerne med disse lande trådte i kraft, mulighed for at opnå støtte fra EF som led i særprogrammet Forskning i udviklingen tjeneste. Hvad angår Rusland, kan landet, også efter at aftalen med EF er trådt i kraft, fortsat opnå EF-støtte til aktiviteter som led i INCO-Copernicus og INTAS.

Aftaler om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med Argentina, Kina og Rusland medfører ikke i sig selv ekstraomkostninger for EF ud over de omkostninger, der er forbundet med at administrere aftalerne. Der er endnu ikke gennemført egentlige costbenefitanalyser for de andre samarbejdsaftaler på det teknisk-videnskabelige område.

Imidlertid er der og vil der blive gennemført evalueringer af de enkelte aftaler og/eller samarbejdsprojekter med Argentina, Kina og Rusland, ligesom i forbindelse med andre gældende aftaler.

I aftalerne med Argentina og Kina stilles der udtrykkeligt krav om, at der jævnligt gennemføres sådanne evalueringer, og videreførelse af aftalerne afhænger af konklusionerne af disse evalueringer.

Forskere og videnskabelige medarbejdere i EF er direkte berørt af disse aftaler, der giver dem mulighed for at etablere et teknisk-videnskabeligt samarbejde med deres kolleger i de pågældende tredjelande og udveksle ideer, erfaringer og kompetence. Samarbejdet kan i øvrigt bidrage til at styrke forskerpotentialet i EF.

Kommissionens tjenestemænd og øvrige ansatte har til opgave at informere forskermiljøet om mulighederne i aftalerne, følge op på samarbejdet og sikre, at resultaterne af samarbejdet udnyttes. I den forbindelse deltager de bl.a. i de forskellige fælles styringsudvalg, der er nedsat med henblik på gennemførelsen af aftalerne. De aflægger derefter rapport til det blandede udvalg for hvert enkelt land, der skal følge op på samtlige forbindelser mellem det pågældende land og EF.

Aftalerne om videnskabeligt og teknologisk samarbejde vedrører kun civile forskningsaktiviteter og omfatter det bioteknologiske område. Hvad angår Rusland, er bioteknologi ikke nævnt udtrykkeligt i aftalen, men er implicit inkluderet, i og med at aftalen eksplicit omfatter biomedicinsk forskning og sundhed, der i stigende grad er afhængig af bioteknologi.