ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2627/96 af Xaver Mayer (PPE) til Kommissionen (2. oktober 1996)

Om: En automobilfabrikants nedsaettelse af forhandlerprovisionen ved salg af motorkoeretoejer til ikke-EU-lande

En tysk virksomhed bestilte i april 1995 et motorkoeretoej hos en forhandler i Tyskland. Koeretoejet blev i august 1995 leveret til firmaet og indregistreret. Paa grund af de vanskelige afsaetningsforhold blev der efter aftale med fabrikanten ydet betydelige rabatter. Koeretoejet blev i november 1995 overdraget til en afdeling af firmaet i Ungarn og omregistreret. Paa grund af registreringsaendring kraever fabrikanten nu, at forhandleren tilbagebetaler en serviceprovision paa 3% af den tyske listepris for koeretoejet i grundudgave.

Er fabrikantens krav foreneligt med Kommissionens forordning (EF) nr. 1475/95 af 28. juni 1995 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, paa kategorier af salgs- og serviceaftaler vedroerende motorkoeretoejer ((EFT L 145 af 29.6.1995, s. 25. ))?

Kan Kommissionen i bekraeftende fald oplyse, hvorfor det forholder sig saaledes, selv om koeretoejet blev solgt til et tysk firma, og selv om det for den ungarske virksomheds vedkommende drejer sig om en afdeling af en virksomhed hjemmehoerende i Den Europaeiske Union?

Er dette krav fra fabrikantens side foreneligt med associeringsaftalen mellem Den Europaeiske Union og Ungarn?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (18. oktober 1996)

Kommissionen er ved at undersoege, om der i det foreliggende tilfaelde kan konstateres en overtraedelse af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1475/95 om salgsaftaler vedroerende motorkoeretoejer. Kommissionen vil hurtigst muligt meddele det aerede medlem resultatet af denne undersoegelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2201/96 af Alexander Falconer (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Suspendering af stivelsesrestitutionen

Som svar paa en skrivelse fra mig selv meddelte GD VI, at restitutionen for produktion af stivelse fra den 12. april 1996 var fastsat til nul, da de nuvaerende hoeje priser paa verdensmarkedet for de raastoffer, der bruges til fremstilling af stivelse, ikke laengere tillader, at der fastsaettes en restitution til fordel for den europaeiske stivelsesindustri.

Mange papirvirksomheder koeber hvert aar store maengder stivelse i lande uden for EU. Som et resultat af sidste aars meget daarlige vejrbetingelser er de europaeiske stivelsespriser steget med op til 30%, hvilket i hoej grad har foroeget industriens omkostninger. For at imoedegaa denne situation vil virksomhederne gerne importere stivelse fra lande uden for EU, f.eks. det fjerne OEsten. Jeg har faaet at vide, at en europaeisk stivelsesproducent allerede har importeret ca. 20.000 tapioka-stivelse toldfrit til EU og solgt det som europaeisk stivelse.

Kan Kommissionen bekraefte, at andre ladninger af dette produkt til EU vil faa samme toldfrie status?

Kan Kommissionen i benaegtende fald bekraefte, at stivelsesrestitutionen vil blive genindfoert?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. september 1996)

Kommissionen er meget overrasket over at erfare, at en europaeisk stivelsesproducent har importeret ca. 20 000 t tapioka-stivelse toldfrit til EU, og den modtager med glaede alle andre oplysninger, som det aerede medlem maatte vaere i besiddelse af.

Den nugaeldende importtold for tapioka-stivelse (KN-kode 11081400) er paa 228,7 ECU/t. Under en toldkvote paa 17 875 t (hvoraf 7 500 t er forbeholdt import fra Thailand) er der ganske rigtigt mulighed for i indevaerende aar at importere tapioka-stivelse til en told paa 128,7 ECU/t (dvs. 100 ECU/t mindre end den normale told). Det er ikke tilladt at importere uden at overholde disse toldsatser eller toldkvoter.

Kommissionen agter ikke at indroemme toldfri status for forsendelser af dette produkt til EU og vil fortsat overholde GATT-forpligtelserne, ifoelge hvilke der skal ske en gradvis reduktion af importtolden.

Med hensyn til restitutioner ydes der for oejeblikket eksportrestitutioner for stivelse. Der kan genindfoeres produktionsrestitutioner, saa snart markedssituationen tillader det.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1665/96 af Juan Colino Salamanca (PSE) og Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Kontrol med bovin spongiform encephalopati

Kan Kommissionen med de oplysninger, den raader over, bekraefte, korrigere eller afkraefte kommentarer i medierne om, at Det Forenede Kongerige ikke overholder de foranstaltninger, som den britiske regering selv har givet meddelelse om, med hensyn til kontrollen med det kvaeg, der er ramt af bovin spongiform encephalopati?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. juli 1996)

Kommissionen og medlemsstaterne er blevet underrettet af Det Forenede Kongerige (UK) om de foranstaltninger, der er truffet, siden sygdommen blev opdaget i 1986. UK gjorde bovin spongiform encephalopati (BSE) anmeldepligtig den 21. juni 1988, og der blev ivaerksat en slagtepolitik, hvorefter alle BSE-mistaenkte dyr destrueres og hjernen obduceres. Kvaegbrugeren faar kompensation for destruktion af kreaturer, som var mistaenkt for at have BSE.

Dertil kommer, at det allervigtigste skridt til udryddelse af BSE, nemlig forbuddet mod opfodring af koedmel med droevtyggerprotein til droevtyggere, blev indfoert den 18. juli 1988.

Kommissionen har ikke faaet nogen oplysninger om overtraedelser af slagte- og destruktionspolitkken og har ingen grund til at tro, at destruktionen af BSE-tilfaelde ikke er blevet korrekt gennemfoert.

Fodringsforbuddet er imidlertid ikke ganske blevet gennemfoert, hvilket de britiske myndigheder har bekraeftet. Denne ufuldstaendige haandhaevelse af fodringsforbuddet kan ogsaa ses af det antal BSE-tilfaelde, der har vaeret hos dyr foedt efter den 18. juli 1988. UK har nu truffet yderligere juridiske foranstaltninger til at afhjaelpe denne situation ved at forbyde opfodring af protein af pattedyr til alle dyr bestemt til konsum, og ved at goere det ulovligt at besidde foder, der indeholder pattedyrsprotein.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1498/96 af Alan Donnelly (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Afgiftsfrihed og foelgerne heraf for det offentlige underskud

Har Kommissionen undersoegt, hvor meget medlemsstaterne i alt mister i afgiftsindtaegter som foelge af den fortsatte afgiftsfrihed for forbrugere, der flyver eller sejler fra én medlemsstat til en anden?

Hvad ville det betyde for medlemsstaternes muligheder for at opfylde OEMU-konvergenskriteriet for offentligt underskud, hvis denne afgiftsfrihed mellem EU's medlemsstater blev ophaevet nu?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (5. september 1996)

Kommissionen har ikke undersoegt, hvor meget medlemsstaterne i alt mister i afgiftsindtaegter som foelge af den fortsatte afgiftsfrihed for forbrugere, der flyver eller sejler fra en medlemsstat til en anden.

I forbindelse med udarbejdelsen af rapporten om den saelgerkontrolordning, som medlemsstaterne anvender, anmodede Kommissionen imidlertid medlemsstaterne (undtagen Finland, Sverige og OEstrig, der paa dette tidspunkt ikke var EU-medlemmer) om at oplyse totaltallene for det afgiftsfrie salg. Medlemsstaterne gav Kommissionen tallene for det samlede afgiftsfrie salg i 1993, for saa vidt som tallene forelaa. De tal, som Kommissionen fik, ser ud til at vise, at det samlede afgiftsfrie salg kun udgoer en meget lille andel af medlemsstaternes BNP (bruttonationalprodukt).

I betragtning af det samlede afgiftsfrie salgs ringe andel af BNP og de forskellige gensidigt og delvis udlignende direkte og indirekte virkninger paa skatteindtaegter og udgifter, som en ophaevelse af det afgiftsfrie salg mellem medlemsstaterne kunne forventes at faa, ville afskaffelsen af det afgiftsfrie salg mellem medlemsstaterne ikke paavirke medlemsstaternes evne til at opfylde OEMU-konvergenskriteriet for det offentlige underskud.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1946/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: BSE og modermaelk

1. Har Kommissionen kendskab til, at der foreligger undersoegelser, der viser, at BSE-virussen ogsaa kunne konstateres i modermaelk hos en gravid kvinde, der som foelge af virussen havde faaet Creutzfeld-Jakobs sygdom?

2. Hvorledes vurderer Kommissionen risikoen for smitte med BSE-virussen via modermaelk?

3. Hvorledes vurderer Kommissionen den omstaendighed, at der ogsaa kunne paavises virus i livmodervaevet, selv om inkubationstiden i livmoderen normalt er laengere?

4. Kan Kommissionen udelukke smitte med BSE-virussen via modermaelk?

5. Kan Kommissionen give garanti for, at en vertikal infektion er udelukket?

6. Hvilke forsoegsresultater og undersoegelser raader Kommissionen over?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. oktober 1996)

1. Kommissionen har ikke kendskab til eksempler paa, at bovin spongiform encephalopati (BSE) er overfoert til gravide kvinder. Ifoelge et indlaeg i New England Journal of Medicine har det i et enkelt tilfaelde vaeret muligt at overfoere Jacob-Creutzfelds sygdom fra vaev og vaesker fra en gravid kvinde, der var doed af den paagaeldende sygdom, til mus. Vaeskerne omfattede colostrum. Ingen andre epidemiologiske beviser fra gravide med Jacob-Creutzfelds sygdom og Kuru giver anledning til at tro, at agensen overfoeres via maelk.

2 - 4. Det er ikke muligt at foretage en risikovurdering af potentielle foelger ved overfoersel af BSE til mennesker, for der foreligger endnu ingen bekraeftede tilfaelde af BSE-overfoersel til mennesker.

5. Vertikal overfoersel af smitsomme former for spongiform encephalopati finder som bekendt sted hos faar (scrapie). Der foreligger nu statistisk belaeg for, at det er muligt at overfoere BSE vertikalt, selvom der endnu ikke findes en biologisk forklaring paa overfoerselsmaaden. Sker der en vertikal overfoersel fra moderdyr til kalv, sker det sandsynligvis i et ret begraenset omfang.

Det foreligger endnu ingen bekraeftede tilfaelde af overfoersel af forskellige former for spongiform encephalopati til mennesker, og der foretages ingen undersoegelser vedroerende vertikal overfoersel hos mennesker. Kommissionen kan derfor ikke udtale sig om, hvorvidt en saadan overfoersel er mulig.

6. Paa faellesskabsplan er der oprettet 6 forskningsnetvaerk, som beskaeftiger sig med spoergsmaal om overvaagning af Jacob-Creutzfelds sygdom, harmonisering af neuropatologiske diagnosticeringskriterier, identificering af agensen, barrierer mellem arter indbyrdes og deres effektivitet samt udarbejdelse af ensartede procedurer til identificering og karakterisering af sygdommen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1921/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Kvaegtransport - Bayern: involverede transportvirksomheder

Har der allerede vaeret tilfaelde af anmeldelse eller sagsanlaeg som foelge af overtraedelse af direktivet om kvaegtransport?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. september 1996)

Kommissionen har modtaget et betydeligt antal klager vedroerende haevdede overtraedelser af Raadets direktiv 91/628/EOEF om beskyttelse af dyr under transport ((EFT L 340 af 11.12.1991, senest aendret ved direktiv 95/29/EF af 29. juni 1995 (EFT L 148 af 30.6.1995). )).

Kommissionen griber sammen med medlemsstaternes myndigheder ind, naar der modtages saadanne klager. Klagerne tages ogsaa i betragtning i forbindelse med tilrettelaeggelse af kontrolbesoeg fra Kommissionen. Der er i relevante tilfaelde givet anbefalinger til myndighederne i de medlemsstater, hvor der har vaeret problemer med korrekt gennemfoerelse af direktivet. En raekke sager er stadig uafklarede i afventning af yderligere undersoegelser eller besoeg. Kommissionen vil ikke forsoemme at ivaerksaette yderligere, passende foranstaltninger, som om noedvendigt vil omfatte indledning af overtraedelsesproceduren efter EF-traktatens artikel 169, saafremt velfaerdsnormerne for dyr, der transporteres inden for en medlemsstat, gang paa gang er lavere end hvad direktivet kraever.

Kommissionen har allerede indledt overtraedelsesprocedurer over for nogle medlemsstater, fordi de ikke har gennemfoert direktivet paa tilstraekkelig maade i national lov.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1675/96 af Edith Mueller (V) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Forskningsprogrammet - delomraadet sociooekonomisk grundforskning TSER - forskning i social marginalisering og social integration

Paa grundlag af den foerste indkaldelse af forslag i juni 1995 modtog Kommissionen over 500 projektforslag. Disse blev evalueret af eksterne eksperter; imoedekommet blev i sidste ende elleve projekter, hvoraf mindst seks vedroerer udvikling af databanker.

Mener Kommissionen virkelig, at udvikling af databanker boer vaere det centrale punkt inden for sociooekonomisk grundforskning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (5. september 1996)

Paa grundlag af den foerste forslagsindkaldelse har Kommissionen modtaget i alt 242 forskellige forslag, som vedroerte omraade 3 (forskning i social integration og social udstoedelse i Europa), hvoraf der blev udvalgt 11 projekter. Blandt disse 11 udvalgte forslag er der intet, der hovedsagelig gaelder oprettelse af nye databanker; derimod stemmer det, at hovedparten af de udvalgte projekter drager praktisk nytte af en raekke forskellige databaser, der allerede eksisterer, som led i deres forskningsarbejde.

Hvad angaar maalsaetningen i det af Kommissionen ivaerksatte program, henvises det aerede medlem til programbeslutningen (nr. 94/915/EF ((EFT L 361 af 31.12.1994, s. 77. ))), saerlig bilag I, hvori det praeciseres, at forskningen paa disse tre omraader af programmet foerst og fremmest kraever en hoej prioritering af konceptuelt og metodologisk arbejde med at opstille og integrere data og indikatorsystemer som en faelles indsats fra europaeisk samfundsvidenskabelig forsknings side med henblik paa at goere dem sammenlignelige i hele Europa og at udvikle en faelles forskningsinfrastruktur (bilag I, punkt 1, 3. afsnit). Det er derfor, udviklingen af databaser, uden at vaere programmets hovedformaal, dog udgoer et meget vigtigt aspekt heraf.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1880/96 af Glenys KINNOCK til Kommissionen. EU's forbindelser med Burma



EF-Tidende nr. C 365 af 04/12/1996 s. 0049



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1880/96 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (11. juli 1996) Om: EU's forbindelser med Burma Hvordan stiller EU sig til Burmas optagelse i det regionale ASEAN-forum, som EU skal moedes med den 22. juli 1996? Vil EU's delegation benytte sig af lejligheden til at genoptage den afbrudte »kritiske dialog« med delegationen fra Burma? Hvilke andre midler agter EU i benaegtende fald at anvende med henblik paa at gennemfoere en »kritisk dialog« med Burma? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (6. september 1996) Sammenslutningen af stater i sydoestasien (ASEAN) har vedtaget en politik med »konstruktiv forpligtelse« over for Burma. Med henblik paa en fremtidig ASEAN 10, der omfatter de 7 nuvaerende medlemmer samt Cambodia, Laos og Burma, har alle tre fremtidige medlemmer underskrevet traktaten om partnerskab og samarbejde i Sydoestasien, som udgoer det foerste skridt henimod et fremtidigt medlemsskab. De tre lande, herunder Burma, som vil faa status som ASEAN-observatoer paa det kommende ASEAN-ministermoede, er blevet opfordret af ASEAN til ligeledes at deltage i Asean Regional Forum (ARF), det forum, der tager sig af regional stabilitet. Unionen har som en af dialogpartnerne i ARF reageret paa denne opfordring i fuld bevidsthed om, at den vil deltage i en meget »kritisk dialog« i ARF, som Raadets formandskab helt klart har lagt op til paa ARF- og PMC ACEAN-moederne i Djakarta den 23., 24. og 25. juli 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2080/96 af Bernie Malone (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Boernearbejde i Burma

Er Kommissionen klar over, at det franske olieselskab Total benytter sig af boernearbejde ved anlaegningen af en roerledning i Burma? Hvilke foranstaltninger agter den i bekraeftende fald at traeffe over for dette selskab og over for de burmesiske myndigheder for at faa dette problem loest?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (19. september 1996)

Af talrige forskellige informationskilder fremgaar det, at de burmesiske myndigheder i forbindelse med gennemfoerelsen af infrastrukturprojekter og turistudviklingsprojekter faktisk anvender slavearbejde, herunder ogsaa boernearbejde. I oevrigt findes der blandt de aktive udenlandske investorer i Myanmar virksomheder fra visse medlemsstater, der for nylig har besluttet at foretage en tilbagetraekning paa grund af de kraenkelser af menneskerettighederne, som dette lands myndigheder goer sig skyldige i. Hvad angaar det olieselskab, der naevnes af det aerede medlem, har Kommissionen ingen kendskab til, at dette skulle anvende boernearbejde.

Kommissionen skal goere opmaerksom paa, at der allerede er truffet foranstaltninger i den oenskede retning. I januar 1996 har Kommissionen i henhold til artiklerne 9 og 10 i Raadets forordning (EF) nr. 3281/94 ((EFT L 348 af 31.12.1994. )) givet meddelelse om indledning af en undersoegelse vedroerende slavearbejde i Myanmar med henblik paa midlertidig tilbagetraekning af fordele i henhold til Den Europaeiske Unions generelle praeferenceordning ((EFT C 15 af 20.1.1996. )), og at sagen for oejeblikket undersoeges, hvilket i forvejen er meddelt myndighederne i Myanmar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1572/96 af Jessica Larive (ELDR) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Arbejdssproget i Edith Cressons kabinet

I en skrivelse af marts 1996 fra Edith Cressons kabinet, underskrevet af Jean-François Marchipont og stilet til generaldirektoererne J. Routti (GD XII), J.P. Contzen (CCR), R. Verrue (GD XIII) og T. O'Dwyer (GD XXII), henstilles det, at alle breve - inklusive besvarelserne af engelske breve -, der sendes i fru Cressons navn til modtagere i landene i OEsteuropa, skal affattes paa fransk.

1. Er denne instruks ifoelge Kommissionen ikke i strid med alle regler om offentlighed og gennemskuelighed?

2. Er Kommissionen virkelig af den overbevisning, at der tales flydende fransk i alle lande i Europa?

3. Er Kommissionen virkelig af den overbevisning, at denne instruks vil fremme samarbejdet og lette de oesteuropaeiske landes adgang til Unionen?

4. Er denne instruks et nyt udtryk for franskmaendenes frygt for at deres sprog vil forsvinde?

Hvad agter Kommissionen at goere for at tilbagekalde denne instruks fra fru Cresson?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (17. september 1996)

Ved korrespondance med borgere og myndigheder i Faellesskabet svarer Edith Cresson, som det er kutyme ved Kommissionen, almindeligvis paa modtagerens sprog.

Ved korrespondance med statsborgere i tredjelande har Edith Cresson - hvad der ikke kan anfaegtes - valgt at benytte sig af sit eget modersmaal. Det eneste krav, der stilles til medlemmerne af Kommissionen i forbindelse med denne korrespondance, er nemlig, at de skal anvende et af de officielle EU-sprog, der i oevrigt er et vigtigt aspekt af Den Europaeiske Unions rige mangfoldighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1250/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Fiskeressourcer og fiskerirettigheder

Efter adskillige aars bestraebelser fastlagdes forpligtelsen til at bevare naturvaerdierne og forvalte dem fornuftigt som princippet for fiskerirettigheder i De Forenede Nationers havretskonvention, som vedtoges i 1982. I oevrigt opfordredes de beroerte stater til at samarbejde om vedtagelsen af fyldestgoerende foranstaltninger til beskyttelse og bevarelse af naevnte vaerdier. Disse bestemmelser har vist sig at vaere uundvaerlige i forbindelse med udvidelsen af fiskerizonerne samt i forbindelse med det stadig stigende hoejsoefiskeri.

Sigtet med de internationale konventioner, som EU har undertegnet, er enten at beskytte arterne direkte (NASCO - Organisationen til Bevarelse af Laksebestanden i Nordatlanten) eller at beskytte dem inden for bestemte geografiske omraader (NAFO - Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav).

Kan Kommissionen oplyse, om der i EU er gennemfoert uafhaengig forskning vedroerende situationen for fiskeressourcerne i Faellesskabets retsomraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (2. juli 1996)

Det aerede medlem naevner med rette, at retten til fiskeri i henhold til De Forenede Nationers havretskonvention i princippet medfoerer en forpligtelse til at traeffe passende bevaringsforanstaltninger for de paagaeldende fiskeressourcer paa grundlag de bedste foreliggende videnskabelige data.

Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) har sit eget videnskabelige raad, som giver relevant videnskabelig raadgivning. I forbindelse med Organisationen til Bevarelse af Laksebestanden i Nordatlanten (NASCO) og Kommissionen for Fiskeriet i Det Nordoestlige Atlanterhav (NEAFC) tilvejebringes den relevante videnskabelige raadgivning af Det Internationale Havundersoegelsesraad (ICES) paa anmodning af disse organisationer.

Hvad angaar de bevaringsforanstaltninger, EU skal traeffe over for fiskeressourcerne i EU-farvandene, og de bevaringsforanstaltninger, EU traeffer autonomt for fiskeressourcerne i hoejsoeen eller i kraft af direkte samarbejde med andre stater, naar der er tale om faelles bestande (f. eks. med Norge), kommer den relevante uafhaengige videnskabelige raadgivning ligeledes fra ICES.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2312/96 af Luigi Moretti (ELDR) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Publikationer finansieret med stoette fra Europa-Kommissionen

Under henvisning til Flynns svar paa min skriftlige forespoergsel E-1567/96 ((EFT C 322 af 28.10.1996, s. 86. )) om faellesskabsstoette til Det Europaeiske Forsknings- og Aktionscenter for Racisme og Antisemitisme vedroerende publikationen »Yderpunkterne fra Atlanten til Ural«, bedes Kommissionen redegoere for, med hvilken begrundelse den har bevilget denne stoette?

Under henvisning til, at Kommissionen med det bevilgede beloeb har paataget sig at koebe 50% af de udsendte publikationer, kan Kommissionen da oplyse, hvorfor den har valgt at udsende dette vaerk, der indeholder paastande og undersoegelser, hvis videnskabelige vaerdi det er rimeligt at rejse tvivl om?

Har Kommissionen gjort sig den ulejlighed at efterproeve sanddruheden i de oplysninger, der gengives i ovennaevnte publikation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (1. oktober 1996)

Det europaeiske forsknings- og aktionscenter for racisme og antisemitisme modtager som konsekvens af Europa-Parlamentets beslutning af 21. april 1993 om racismens og fremmedhadets genopblussen i Europa og faren for hoejreekstremistisk vold en aarlig bevilling, der fastsaettes af budgetmyndigheden ((EFT L 22 af 29.1.1996. )) til gennemfoerelsen af specifikke projekter inden for dette omraade.

Kommissionen har ikke koebt 50% af de fremstillede eksemplarer. Den har modtaget en halv snes stykker til internt brug.

Det tilkommer ikke Kommissionen at efterproeve sandhedsvaerdien af de oplysninger, der offentliggoeres af ikke-statslige organisationer, som modtager tilskud, jf. anmaerkningerne til budgettet.