SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2250/97 af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Skovrydning i Surinam

For nylig indeholdt de nederlandske medier (paa ny) beretninger om, at udenlandske og navnlig asiatiske virksomheder drev rovdrift paa skovene i Surinam. For at omgaa den noedvendige godkendelsesprocedure i Nationalforsamlingen i Surinam har nogle store virksomheder betjent sig af imaginaere virksomheder og en lang raekke smaakoncessioner.

1. Har Kommissionen kendskab til disse meddelelser i pressen, og er Kommissionen i bekraeftende fald af den opfattelse, at der her er tale om et problem, der - paa baggrund af skovprotokollen til Lomé-konventionen, Agenda 21 og den aktuelle internationale debat om en skovkonvention - fortjener international opmaerksomhed?

2. Er den kommercielle udnyttelse af skovene i Surinam et tema i dialogen med Surinam inden for rammerne af Lomé-samarbejdet med Surinam?

3. Hvilket billede har Kommissionen i bekraeftende fald af de surinamske myndigheders holdning til udenlandske virksomheders hensynsloese udnyttelse af skovene i Surinam?

4. Hvilken stoette yder Kommissionen de surinamske myndigheder eller ikke-statslige organisationer i Surinam med henblik paa at fremme baeredygtig skovdrift og styrke kontrollen med og modvirke ulovlige driftsmetoder?

5. Hvilke muligheder ser Kommissionen for at stoette de surinamske myndigheder og private organisationer i deres indsats for endnu mere energisk at modvirke en oekologisk og/eller socialt uforsvarlig udnyttelse af skovene i Surinam?

6. Er Kommissionen villig til i samarbejde med Surinam at tage initiativet til at anbefale en saadan mere energisk indsats og i faellesskab at foere disse planer ud i livet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (23. juli 1997)

1. Kommissionen er klar over denne nye interesse i medierne for sagen. Kommissionen har over for paa hinanden foelgende surinamske regeringer givet udtryk for sine bekymringer og sin stoette af baeredygtig forvaltning af skovressourcerne som omhandlet i protokol X til Mauritius-aftalen om revision af Lomé-konventionen.

2. Hovedmaalet for Faellesskabets strategi i Surinam er at befordre en baeredygtig oekonomisk udvikling paa en maade, som ikke skader den generelle sociooekonomiske og miljoemaessige balance. Spoergsmaalet om baeredygtig forvaltning af skovressourcerne har derfor figureret i foerste raekke i droeftelserne med baade den surinamske regering og medlemsstaterne om forberedelserne til det nationale vejledende program under 8. Europaeiske Uviklingsfond (EUF). Da Kommissionen meddelte Surinam det finansielle rammebeloeb under 8. EUF, pegede den desuden paa den betydning, som Faellesskabet tillaegger baeredygtighed i udviklingsprocessen og overholdelsen af bestemmelserne i protokol X i fremtiden. Under programmeringsmissionen i marts 1997, der udmundede i undertegnelsen af det nationale vejledende program, gjorde Kommissionens repraesentant igen den surinamske regering opmaerksom paa, hvor vigtigt Faellesskabet finder dette emne. Endelig blev spoergsmaalet igen taget op i november 1996 og april 1997, hvor den surinamske minister for planlaegning og udviklingssamarbejde aflagde besoeg i Kommissionen.

3. Den surinamske regering er helt klar over, hvor vigtigt det er, at skovressourcerne forvaltes paa en baeredygtig maade i overensstemmelse med Agenda 21 og konventionen for biodiversitet, og den soeger at anvende protokol X i sit samarbejde med Faellesskabet. Den har taget forskellige positive skridt paa omraadet skovbrug og miljoe: koncessionerne til en million hektar er blevet trukket tilbage, og fremtidige koncessioner vil blive begraenset til kun 150 000 hektar; man er i faerd med at finde skovbrugsoperatoerer af et ubestrideligt omdoemme i miljoehenseende; man er i faerd med at oprette et miljoeraad, der sorterer direkte under praesidenten, med en vidtgaaende tvaerdepartemental tilgang; regeringen vil udarbejde en ny miljoelov og oprette et miljoeagentur til at gennemfoere og haandhaeve loven, til at fremme forskning, foretage miljoekonsekvensanalyser og globale strukturstudier vedroerende den fysiske fordeling af aktiviteterne.

4.-6. Faellesskabet har som en konkret reaktion paa den truende skovkrise ivaerksat en raekke skovrelaterede undersoegelser, der finansieres via de relevante budgetposter. En foerste undersoegelse sigter mod at foretage en generel oekologisk og oekonomisk analyse og opgoerelse over oekosystemet i Amazon-regnskoven; en mere handlingsorienteret skovsektorundersoegelse er under gennemfoerelse og forventes at vaere afsluttet i efteraaret, og paa baggrund deraf vil Kommissionen kunne laegge sidste haand paa et projektforslag vedroerende etablering og rehabilitering af en skovforvaltningsmyndighed, hvortil der er afsat 3,5 mio. ECU fra 7. EUF, og som vil blive oprettet i overensstemmelse med Kommissionens nyligt vedtagne retningslinjer for samarbejdet om udvikling af skove. Der blev i 1996 lanceret et projekt for udvikling af turisme, og som led heri vil man vaere saerlig opmaerksom paa udvikling af oekoturisme i skovomraader. Kommissionen har ogsaa vaeret aktivt inddraget i en intens donorkoordination sammen med den stoerste donor, Nederlandene, og andre donorer som f.eks. Den Interamerikanske Udviklingsbank (IDB), Foedevare- og Landbrugsorganisationen og De Forenede Stater samt en lang raekke internationale og lokale miljoepressionsgrupper. Som foelge af denne faelles indsats har visse donorer indledt hasteoperationer for overvaagning og kontrol i felten. Baeredygtig forvaltning af Surinams skove er derfor klart en del af Faellesskabets generelle samarbejde.