ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1263/03

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(3. april 2003)

Om: Anvendelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i forbindelse genoprettelse af skaderne efter Prestige-katastrofen i Galicien og i de øvrige ramte regioner

Eksperter har udført beregninger, der skønner, at genopretning af de skader af enhver art, som Prestige-katastrofen medførte, ville kunne løbe op i et beløb i nærheden af 5 000 mio. EUR. Dette beløb svarer også til det beløb, USA forlangte 5 000 mio. USD af selskabet Exxon Mobil, ejeren af Exxon Valdez, der var ansvarlig for katastrofen i Alaska i 1989. Forordningen om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til katastrofer, navnlig naturkatastrofer, slår fast, at fonden træder i kraft, når de forårsagede skader overstiger 3 000 mio. EUR. Det Europæiske Råd i København anvendte fonden uden at tage hensyn til dette, dog kun med et beløb på 5 mio. EUR.

Har Kommissionen analyseret anvendelsen af Solidaritetsfonden i Galicien og i de øvrige ramte regioner under hensyntagen til skadernes reelle omfang og med den anførte udregning, som overstiger de 3 000 mio. EUR in mente? Har den fremsat et forslag til Rådet herom, eller agter den at fremsætte et sådant?

Svar

(29. september 2003)

Rådet vedtog den 11. november 2002 forordning (EF) nr. 2012/2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.

Dette instrument tager sigte på regioner, der er berørt af større katastrofer, og der ydes et finansielt tilskud for at bidrage til hurtigst muligt at genoprette normale livsvilkår i de katastroferamte regioner. Tilskud bør først og fremmest ydes i forbindelse med naturkatastrofer.

I forordningens artikel 4 fastlægges proceduren i forbindelse med anmodning om tilskud fra fonden. Denne procedure forestås udelukkende af Europa-Kommissionen i samråd med budgetmyndigheden. Rådet er følgelig ikke involveret i proceduren vedrørende ydelse af tilskud til den anmodende stat. Den endelige beslutning påhviler derfor Kommissionen alene. Rådet henviser i denne forbindelse til Kommissionens meddelelse Rapport til Det Europæiske Råd om opfølgning på virkningerne af Prestige-katastrofen, der blev sendt til Rådet den 10. marts 2003 i overensstemmelse med formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i København.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2049/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(20. juni 2003)

Om: Brug af clophen i Grækenland

Det kom for nylig frem, at der i økonomiministeriets bygning i Grækenland var sket et udslip af clophen. Endvidere findes der ifølge en offentliggørelse i avisen To Vima foruden det offentlige elektricitetsselskab DEI's anlæg 7 500 koblingsstationer, der nedsætter spændingen af den elektriske strøm, i kældre til bygninger tilhørende offentlige institutioner, hospitaler og virksomheder, hvoraf mange indeholder det farlige stof clophen.

1. Har de græske myndigheder underrettet Kommissionen om, i hvilke installationer dette stof bruges?

2. Hvilke risici indebærer brugen af clophen for den offentlige sundhed?

3. Har Kommissionen allerede truffet foranstaltninger til løsning af dette problem i Grækenland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(7. august 2003)

1. Ifølge artikel 4 i Rådets direktiv 96/59/EF af 16. september 1996 om bortskaffelse af polychlorbiphenyler og polychlorterphenyler (PCB/PCT)(1) har medlemsstaterne pligt til at udarbejde fortegnelser over apparater med et PCB-indhold på mere end 5 dm3 og sende Kommissionen en sammenfatning af disse fortegnelser. De græske myndigheder har ikke gjort fortegnelsen færdig. I sin dom af 5. juni 2003 fandt Domstolen, at Grækenland ikke havde udarbejdet sammenfatninger af fortegnelser af apparater med et PCB-indhold på mere end 5 dm3 inden for den foreskrevne frist (sag C-83/02)(2).

De ufuldstændige data, som Grækenland har indsendt, dækker 56 % af landets præfekturer og regioner. De viser, at der findes 303 enheder med 11884 kondensatorer og 979 kondensatorer/enheder på lager(3).

2. I en meddelelse fra FN's miljøprogram (UNEP)(4) anføres det, at PCB bioakkumuleres i fedtvævet hos dyr og mennesker, der udsættes for stoffet (Ponnambalam 1998; Neumeier 1998; Fiedler 1997), og sådan udsættelse menes at være skyld i en lang række sundhedsproblemer. Akut udsættelse for høje PCB-niveauer er sat i forbindelse med eksem, kløe og svien på huden, irritation af øjnene, ændring af pigmentering af hud og negle, forstyrrelser i leverfunktion og immunsystem, luftvejsirritation, hovedpine, svimmelhed, depression, hukommelsestab, nervøsitet, træthed og impotens (Environment Canada 1985). Blandt de kroniske virkninger af udsættelse for lavere PCB-niveauer er leverskader, reproduktions- og fosterudviklingsskader og muligvis kræft.

3. I juni 2003 modtog Kommissionen endnu 3 skriftlige forespørgsler(5) fra Europa-Parlamentsmedlemmer om samme hændelse, som det ærede medlem henviser til. Ifølge de oplysninger, Kommissionen har til rådighed, er der ikke tilstrækkeligt materiale, der peger i retning af, at Grækenland har overtrådt EU's miljølovgivning (ud over førnævnte dom).

(1) EFT L 243 af 24.9.1996.

(2) Se svar på skriftlig forespørgsel E-2025/03, Se side 182.

(3) Brev af 29.3.2003 fra Grækenlands faste repræsentation til Kommissionen.

(4) UNEP: Guidelines for the Identification of PCBs and Materials Containing PCBs. First Issue August 1999, p. 3-4.

(5) Skriftlig forespørgsel E-1999/03, E-2025/03 og E-2062/03.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1276/03

af Dana Scallon (PPE-DE) til Rådet

(4. april 2003)

Om: Forordning om reproduktiv og seksuel sundhed og rettigheder i udviklingslande

Med hensyn til forordningen om reproduktiv og seksuel sundhed og rettigheder i udviklingslande blev medlemmerne på plenarmødet den 13. februar 2003 anmodet om at stemme for en forhøjelse af finansieringsrammen til 73,95 mio. EUR (ændringsforslag 46), idet fleksibilitetsinstrumentet skulle anvendes til at finansiere denne forhøjede budgetpost.

Medlemmerne af Parlamentets Udviklingsudvalg og PPE-DE-Gruppen fik oplyst, at denne forhøjelse var et resultat af og var i overensstemmelse med en anmodning fra Rådet.

I mellemtiden har repræsentanter for Kommissionen og Rådet oplyst, at den ønskede forhøjelse rent faktisk var et unilateralt træk fra Parlamentets side. Endvidere oplyses det, at anmodningen kom fra ordføreren. Hvis det er tilfældet, betyder det, at det er nødvendigt med en samrådsprocedure i Rådet for at omfordele bevillingerne inden for rammerne af EU's foranstaltninger over for tredjelande (kapitel 4).

Kan Rådet oplyse, om den anmodede om ovenstående forhøjelse eller ej?

Budgetkommissær Schreyers kontor oplyser, at budgettet for 2003 allerede er forpligtet og fuldt tildelt. Agter Rådet derfor at indlede en samrådsprocedure for at omfordele bevillingerne inden for rammerne af EU's foranstaltninger over for tredjelande? Kan fleksibilitetsinstrumentet mobiliseres for hvert år i dette program (2003-2006)? Kan Rådet med hensyn til aftalen om selve programmet oplyse, hvilken procedure den vil anvende: kvalificeret flertal eller enstemmighed?

Svar

(2. oktober 2003)

Rådet minder det ærede parlamentsmedlem om, at det generelt skal undgås, at der i retsakter fastsættes bestemmelser, der ikke har lovgivningskarakter, som f.eks. ønsker, der kan gribes ind i budgetmyndighedens beføjelser, især med hensyn til anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet (punkt 24 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999(1)).

Med hensyn til de punkter, som det ærede parlamentsmedlem nævner i sin forespørgsel, har Rådet dog i forbindelse med vedtagelsen af forordningen noteret sig Kommissionens bekræftelse af, at den forhøjede finansieringsramme for denne forordning kan opføres under udgiftsområde

4 i de finansielle overslag og mere specielt under det forhøjede rammebeløb, der er afsat til udviklingspolitikken som led i den aktivitetsbaserede budgetlægningsmetode, og at Kommissionen altså ikke har til hensigt at foreslå, at instrumenterne i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 anvendes, dvs. navnlig at foreslå en mobilisering af midler ud over det nuværende rammebeløb for udgiftsområde 4.

(1) EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1470/03

af Herman Schmid (GUE/NGL) til Rådet

(30. april 2003)

Om: Fanger i Guantanamo-bugten

Fangerne i Guantanamo-bugten i Cuba befinder sig i et juridisk tomrum. De er berøvet deres menneskerettighed til at blive forsvaret ved en domstol. Den amerikanske regering har nægtet at give

dem krigsfangestatus, hvilket ville give dem immunitet over for retsforfølgning for mange af de handlinger, der begås i krig. Den amerikanske regering hævder, at fangerne er unlawful combatants (illegale kæmpende), og anbringer dem dermed i et juridisk limbo.

Menneskerettighedsorganisationer og en række lande har kritiseret USA for ikke at give fangerne adgang til en civil domstol.

Hvad gør Den Europæiske Union for at sikre, at dens tilfangetagne borgere i Guantanomo-bugten får ret til at blive forsvaret ved en domstol?

Accepterer Den Europæiske Union på baggrund af Geneve-konventionen fangernes nye status som illegale kæmpende?

Anerkender EU, at der findes omstændigheder, under hvilke det som led i krigen mod terrorismen er berettiget at anvende ulovlige metoder, såsom tilbageholdelse af mennesker i fængsler i et ubegrænset tidsrum?

Svar

(29. september 2003)

Beskyttelsen af medlemsstaternes statsborgeres rettigheder og interesser i tredjelande i henhold til Wienerkonventionen om konsulære forbindelser henhører under de enkelte berørte medlemsstater.

Den Europæiske Union har ikke taget stilling til, om status som illegale kæmpende er retsgyldig. Den har imidlertid altid krævet, at alle tilbageholdte i Guantanamo-bugten behandles humant i overensstemmelse med folkerettens almindelige normer. Den har derudover ved adskillige lejligheder erindret om, at tilbageholdte i henhold til tredje Genève-konvention om behandling af krigsfanger i tvivlstilfælde skal være omfattet af konventionens beskyttelse, indtil deres status er blevet afgjort af en kompetent domstol. Indtil da skal de tilbageholdte behandles humant, modtage fornøden lægebehandling og forsynes med beklædning og levnedsmidler. Tilbageholdelsesmagten har imidlertid ret til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre lejrens og de tilbageholdtes sikkerhed.

I betragtning af EU's klare holdning med hensyn til nødvendigheden af fuld respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet i bekæmpelsen af terrorisme vil den ikke anerkende nogen omstændigheder, der kunne retfærdiggøre manglende respekt for menneskerettighederne eller retsstatsprincippet i denne forbindelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0014/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(20. januar 2003)

Om: Økonomisk integration

1. Vil Kommissionen nu i fortsættelse af sin besvarelse af skriftlig forespørgsel nr. E-3315/02(1) sætte tal på besvarelsen af første del af forespørgslen, nemlig prognoserne i hvert

enkelt stabilitets- og konvergensprogram for hver medlemsstat, for så vidt angår real-BNI, inflation og budgetbalance, sammen med de faktiske resultater, der lige er blevet offentliggjort for hver enkelt af disse variabler?

2. For så vidt angår besvarelsen af anden og tredje del af spørgsmålet har Kommissionen så til hensigt nu at gennemføre en ex post-undersøgelse af prognoserne og de faktiske resultater med henblik på at afdække systematiske forskelle?

3. Hvornår vil en sådan undersøgelse i bekræftende fald være klar?

(1) EUT C 192 E af 14.8.2003, s. 107.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(19. februar 2003)

Et eksemplar af de forskellige tabeller, som Kommissionen har opstillet, er sendt direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat. Disse tabeller viser prognoserne i stabilitets- og konvergensprogrammet for hver enkelt medlemsstat og de deraf følgende prognoser for BNP, budgetbalancen og inflationen for euroområdet og EU som helhed. Tabellerne omfatter også Kommissionens efteråret 2002-prognoser, der foruden udviklingen i prognoserne for de nævnte parametre mellem 2002 og 2004 også viser de offentliggjorte resultater for 2001. Resultaterne for 2002 forligger i mange tilfælde ikke endnu. Resultaterne for budgetbalancerne for 2002 foreligger først i marts 2003, hvor de også offentliggøres, efter at medlemsstaterne har indsendt oplysninger om tallene for nettolånebehovene.

Kommissionen har i øjeblikket ikke til hensigt at gennemføre en efterfølgende undersøgelse af forskellene mellem prognoser og faktiske resultater. Imidlertid vil meddelelsen om offentlige finanser i Den Økonomiske og Monetære Union (EMU), der forventes offentliggjort i maj 2003, som de tidligere år blive vedlagt en oversigt over programmerne og af vurderingen deraf.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1557/03

af Claude Moraes (PSE) til Rådet

(7. maj 2003)

Om: Fodbold og racisme

Hvorledes forholder Rådet sig til den stadigt mere udbredte racisme og den organiserede racisme, som fodboldfans fra bestemte fodboldklubber i EU praktiserer, samt til de bøder, som UEFA for nylig har pålagt sådanne fodboldklubber at betale?

Hvorledes forholder Rådet sig endvidere til de foruroligende tegn på organiseret racisme i forbindelse med fodboldkampe, især i kandidatlandene, som UEFA ligeledes har reageret på (f.eks. i Slovakiet)?

Svar

(29. september 2003)

Rådet fordømmer skarpt alle udslag af racisme, uanset om de forekommer i forbindelse med en fodboldkamp eller i en anden sammenhæng. Rådet fordømmer ligeledes udslag af racisme i de tiltrædende lande. Rådet kan ikke kommentere de bøder, EUFA har opkrævet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1772/03

af Claude Moraes (PSE) til Rådet

(28. maj 2003)

Om: Rådsmødet i Thessaloniki i juni

Vil Kommissionen venligst fremsætte sit syn på dagsordenen for Rådsmødet i juni i Thessaloniki? Skal man på dette møde drøfte spørgsmål som et EU-grænsepoliti, politi-ressourcer til de nye EU-grænser efter udvidelsen, koordinering af integrationstiltag i forhold til migranter samt spørgsmålet om koordinering af styret økonomisk integration?

Svar

(2. oktober 2003)

Rådet henleder det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på de drøftelser, der fandt sted på plenarmødet den 4. juni 2003 i Strasbourg, hvor formanden for Rådet forelagde dagsordenen for Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki den 20. og 21. juni 2003.

Rådet henviser ligeledes til Det Europæiske Råds konklusioner fra Sevilla, særlig bilag II, hvori Rådets rolle i forbindelse med forberedelserne af Det Europæiske Råds møde er nærmere beskrevet (punkt A.2.a)).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0855/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(20. marts 2003)

Om: Kvaliteten af økonomiske prognoser

I forlængelse af sit svar på skriftlig forespørgsel E-3315/02(1) og skriftlig forespørgsel E-0014/03(2) bedes Kommissionen bemærke, at spørgsmålet vedrørte prognoserne i hvert enkelt stabilitets- og konvergensprogram for hver medlemsstat, for så vidt angår real-BNI, inflation og budgetbalance sammen med de faktiske resultater, der lige er blevet offentliggjort for hver enkelt af disse variabler.

Forespørgslen vedrører klart hver enkelt medlemsstats stabilitets- og konvergensprogram lige fra den første vedtagelse af programmerne og de senere resultater. Kommissionen bedes endvidere give en oversigt over hver enkelt variabel og hver enkelt stabilitets- og konvergensprogram med detaljeret angivelse af forskellen mellem prognoserne og de senere resultater for hver enkelt medlemsstat.

(1) EUT C 192 E af 14.8.2003, s. 107.

(2) Se side 13.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(24. april 2003)

Som svar på spørgsmålet tilsendes det ærede medlem og Parlamentets sekretariat en række tabeller, som viser to centrale variabler, der er fremlagt af alle medlemsstaterne i forbindelse med deres stabilitets- og konvergensprogrammer, nemlig væksten i det reale bruttonationalprodukt (BNP) og den offentlige budgetbalance i procent af BNP. Siden 1998 har der været fem successive runder af disse programmer. Den første runde af stabilitets- og konvergensprogrammer blev fremlagt mellem slutningen af 1998 og begyndelsen af 1999. Den seneste og femte programrunde blev præsenteret mellem slutningen af 2002 og begyndelsen af 2003.

Den venstre side af hver tabel viser for hver medlemsstat målene/prognoserne i de successive programmer og det faktiske resultat taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2002. Når programmerne indeholder forskellige scenarier, anføres et af overslagene i tabellen, mens de øvrige scenarier sammenfattes som fodnoter. Budgetbalancen omfatter ikke engangsindtægterne mellem 2000 og 2002 fra salget af universale mobiltelekommunikationssystemlicenser (UMTS) (detaljerede oplysninger i fodnoter). Højre side af tabellen viser beregningen af forskellen mellem målene/prognoserne og det faktiske resultat.

En af tabellerne viser inflationsresultaterne for hver medlemsstat i perioden 1997-2002 (definitionen af harmoniserede forbrugerprisindekser (HICP)). Der er ikke udarbejdet en tabel med detaljerede oplysninger vedrørende resultater i forhold til mål, fordi vurderingen af inflationen og den pengepolitiske udvikling kun er relevant for Danmark, Sverige og Det Forenede Kongerige i forbindelse med deres konvergensprogrammer.

Yderligere informationer, herunder teksten til hver enkelt medlemsstats stabilitets- og konvergensprogram, kan ses på Kommissionens nedenstående website: (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/scplist_en.htm).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1240/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om: EU's affaldsstrategi

Hvilke eventuelle skridt er Kommissionen ved at tage med henblik på at forberede en strategi til samt henstillinger om at nedsætte den samlede mængde affald, der frembringes i hele EU? Kan Kommissionen give eksempler i medlemsstaterne på en vellykket gennemførelse af nulvækst inden for affaldsproduktion eller af en politik til en samlet affaldsreduktion?

Har Kommissionen planer om at indføre krav om et minimumsindhold af genbrugsmaterialer i alle varer og emballager?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(8. maj 2003)

Der findes ikke tilstrækkeligt med data vedrørende den samlede affaldsproduktion til at afgøre, hvorvidt bestemte medlemsstater har opnået gode resultater med hensyn til at reducere deres affaldsproduktion(1). Generelt set synes der fortsat at være tale om voksende affaldsmængder. Nulvækst i affaldsproduktionen er naturligvis et mål, vi kan sigte mod, men endnu er det ikke muligt at finde konkrete eksempler i medlemsstaterne på en vellykket nulvækstpolitik eller politik til nedbringning af affaldsmængden. Dataene for husholdningsaffald (som tegner sig for ca. 10-15 % af den samlede affaldsmængde) er mere komplette, selv om de stadig bør tages med et vist forbehold. Det fremgår af data fra Det Europæiske Miljøagentur, at bortset fra Tyskland og Finland er mængden af husholdningsaffald vokset i samtlige medlemsstater mellem 1990 og 1995(3). Dette lader formode, at vellykkede strategier til reel nedbringning af affaldsmængderne er sjældne og endnu ikke har ført til nogen mærkbar reduktion i affaldsproduktionen. Yderligere oplysninger samt casestudies findes i Det Europæiske Miljøagenturs publikation Case studies on waste minimisation practices in Europe(2).

Kommissionen er ved at udforme en tematisk strategi til forebyggelse og genanvendelse af affald som led i det sjette miljøhandlingsprogram. Som et første skridt agter den at udarbejde en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet inden for de kommende måneder. Denne meddelelse vil bl.a. beskrive praktiske erfaringer med forebyggelse af affaldsproduktion. Den skal give anledning til en generel debat om mulige foranstaltninger til forebyggelse og genanvendelse samt opfordre de europæiske institutioner og involverede parter til at bidrage til en videreudvikling af strategien.

På indeværende tidspunkt har Kommissionen ingen planer om at indføre krav om minimumsindhold af genbrugsmaterialer i alle varer og emballager. Kommissionen foretrækker at opstille mål for genanvendelse og overlade spørgsmålet om, hvordan genbrugsmaterialerne skal anvendes, til erhvervslivet og markedet.

(1) Europas miljø: The Second Assessment;http://reports.eea.eu.int/92-828-3351-8/en/toc.html/tab_abstract_RLR.

(2) Det Europæiske Miljøagentur, Topic Report No. 2/2002http://repository.eea.eu.int/reports/topic_report/2002_2/full_report/en/html/abstract.

(3) Europas miljø: The Second Assessment;http://reports.eea.eu.int/92-828-3351-8/en/toc.html/tab_abstract_RLR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1779/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(28. maj 2003)

Om: Doha handelsdrøftelserne og anti-retroviral medicin

Hvad er Kommissionens syn på Doha-rundens multilaterale handelsdrøftelser i relation til forbedret adgang til medicin, herunder anti-retroviral medicin til behandling af HIV/aids?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamypå skriftlige forespørgsler E-1779/03, E-1784/03 og E-1791/03

(27. juni 2003)

Kommissionen er skuffet over, at man indtil videre ikke er blevet enig om at tage fat på et problem, som udviklingslande med ingen eller utilstrækkelig produktionskapacitet står overfor (stykke 6 i Doha-erklæringen om offentlig sundhed og handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder). Sammen med sine partnere i Verdenshandelsorganisationen (WTO) arbejder den på at finde en løsning før Cancun-ministermødet i september 2003. En sådan løsning må under ingen omstændigheder udhule Doha-erklæringen om offentlig sundhed og handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPs).

I EU's handlingsprogram for overførbare sygdomme, siges det med rene ord, at det indgår som en del af Kommissionens mere omfattende og ambitiøse strategi at øge adgangen til essentielle lægemidler. Kommissionen satser på flere fronter for at søsætte en række aktioner, som senere skal føre frem til samme mål: hurtigere indgreb og forbedrede sundhedsresultater, navnlig inden for HIV/AIDS, malaria og tuberkulose. I lyset heraf er Kommissionen indstillet på at indarbejde Doha-erklæringen om offentlig sundhed og handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder i sin handelspolitik, og især lægge vægt på teknisk bistand for at gennemføre TRIPs-aftalen. Kommissionen mener, at en korrekt gennemførelse vil forbedre adgangen til lægemidler, herunder også antiretroviraler (ARVS) for at behandle HIV/AIDS. For nylig vedtog EU en meddelelse til TRIPs-rådet om gennemførelsen af Doha-erklæringen om TRIPs-aftalen og offentlig sundhed og appellerede til alle om at yde faglig bistand og i særdeleshed til, at også de multilaterale organisationer sluttede trop og integrerede Doha-erklæringen i deres politik og praksis. Denne meddelelse blev modtaget positivt af de udviklingslande, som er medlemmer af WTO.

Den ansvarlige kommissær for handel og den ansvarlige kommissær for forskning og udvikling var værter ved en rundbordsdiskussion den 28. april 2003, hvor der blev informeret om Kommissionens bidrag til G8-mødet i Evian. Resultatet var, at den politiske vilje hos alle

parter er helt afgørende for at opnå adgang til lægemidler. Det blev bekræftet, at en af hjørnestenene var faste priser på lægemidler, parallelt med andre politikker, som allerede skitseret i EU's handlingsprogram. Skal der være bedre adgang til lægemidler, er der behov for et reelt partnerskab mellem industrilandene og udviklingslandene.