SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1725/99

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(27. september 1999)

Om: Gennemførelse af nitratdirektivet

1. I svaret på min skriftlige forespørgsel nr. P-3176/98(1) om måling af nitratindholdet i grund- og overfladevand i Den Europæiske Union svarede Kommissionen, at der snarest vil blive forelagt konkrete forslag på dette område. Kan Kommissionen oplyse, hvor langt disse forslag er konkretiseret?

2. Kan Kommissionen oplyse, i hvilken udstrækning det med disse målemetoder er muligt at se, om nitratet i grund- og overfladevand stammer fra landbruget eller fra industrien?

3. Kan Kommissionen oplyse, om der med disse målemetoder tages hensyn til sæson- og klimamæssige forskelle?

4. Vil Kommissionen træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at gødning og navnlig tørret gødning (fra fjerkræ) bliver lettere at markedsføre i EU?

(1) EFT C 289 af 11.10.1999, s. 25.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(27. oktober 1999)

Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget,(1) overlader det til medlemsstaterne at vælge, hvorledes de udtager prøver af deres overfladevand og grundvand, idet det blot kræves, at prøverne skal være repræsentative for landets vandkvalitet som helhed, og at hyppigheden skal angives. Kommissionen har imidlertid udarbejdet retningslinjer udkastet hertil vil blive sendt til det ærede medlem og til Parlamentets Sekretariat som skal bidrage til at harmonisere overvågningen af vandressourcerne, rapporteringen om udviklingen i vandkvaliteten og bedømmelsen af handlingsprogrammer i sårbare zoner. Udkastet til retningslinjer er blevet forelagt for medlemsstaterne og vil blive behandlet på det næste møde i nitratudvalget den 26. oktober 1999, inden rapporteringen for år 2000 finder sted (afslutningen på de første handlingsprogrammer). Siderne 4 til 6 og 13 til 14 i overvågningsretningslinjerne vedrører prøvetagning af overfladevand og grundvand.

Hvorvidt kvælstofforureningen (N) hidrører fra landbruget eller industrien, kan ses på to måder. For det første ved at se på inputtet fra de forskellige kilder i afstrømningsområdet, med emissionsmålinger og modeller (jf. tillæg 3 til retningslinjerne, og OSPAR's Harp-retningslinjer for industriforurening og kvælstofretention i jordbund og vandkredsløb) og for det andet ved hjælp af isotopanalyser (N15/N14-forholdet er ikke det samme i organisk N af menneskelig eller animalsk oprindelse som i kemisk N fra industrigødning og fabrikker, jf. side 10 i retningslinjerne).

Usædvanlige vejrforhold som tørke og våde somre har stor indflydelse på udvaskningen af nitrat i underjorden og på afstrømningen, og dermed på vandkvaliteten. Det foreslås derfor at undersøge udviklingen i nitrater i vand på en række repræsentative lokaliteter ikke blot hvert fjerde år (som er direktivets minimumskrav), men også gennem permanent overvågning (hver måned for overfladevand og to gange om året for grundvand), for at vurdere udviklingen i de firårige gennemsnitsværdier, med eventuel ekstrapolation til andre målestationer (se side 5-6 i rapporteringsretningslinjerne). Under alle omstændigheder bør handlingsprogrammerne sørge for tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger (så som store gødningslagre, vintertildækning af jorden, moderat gødskning og bufferzoner) for at undgå større negative virkninger fra vanskelige vejrforhold i sårbare zoner.

Handel med gødning fra fjerkræ og andre husdyr er begrænset ved Rådets direktiv 92/118/EØF af 17. december 1992 om dyresundhedsmæssige og sundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af produkter, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbestemmelser, som omhandlet i bilag A, kapitel I, i direktiv 89/662/EØF, og for så vidt angår patogener, i direktiv 90/425/EØF(2) og Kommissionens beslutning 96/103(3). Sådan gødning er organisk affald med potentielle hygiejnemæssige og toksikologiske problemer, og må ikke omsættes inden for, eller uden for, EU uden garantier for miljøet og dyrs og menneskers sundhed. Denne omsætning er kun mulig efter passende behandling og kvalitetskontrol (kemiske og mikrobiologiske parametre). Kommissionen er ikke bekendt med særlige begrænsninger i handelen med dette produkt som følge af gennemførelsen af ovennævnte lovgivning. Kommissionen modtager gerne yderligere oplysninger fra det ærede medlem om eventuelle handelsproblemer, som enkeltpersoner har været udsat for i forbindelse med overholdelsen af disse kriterier.

Endvidere er forsendelse af fjerkræ- og anden husdyrgødning reguleret af Rådets forordning 259/93(4) om overvågning af og kontrol med overførsel af affald inden for, til og fra Det Europæiske Fællesskab.

(1) EFT L 375 af 31.12.1991.

(2) EFT L 62 af 15.3.1993.

(3) EFT L 24 af 31.1.1996.

(4) EFT L 30 af 6.2.1993.