ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0089/99

af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen

(20. januar 1999)

Om: Millennium Access Guide (guide for handicappede med beskrivelse af adgangsforhold ved arrangementer i forbindelse med aartusindeskiftet)

Har Kommissionen kendskab til ovennaevnte guide, som Disabled Peoples' International European Union Committee (EU-udvalget i Den Internationale Sammenslutning af Handicappede) har udsendt?

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at udbrede kendskabet til denne guide blandt arrangoererne af arrangementer i anledning af aartusindeskiftet, saaledes at de kan sikre, at handicappede i stoerst mulig udstraekning har adgang til arrangementer, der markerer begyndelsen af det naeste aartusinde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(16. febuar 1999)

Kommissionen er bekendt med Millennium Access Guide (guide for handicappede med beskrivelse af adgangsforhold ved arrangementer i forbindelse med aartusindeskiftet), som Disabled People's International European Union Committee (EU-udvalget i Den Internationale Sammenslutning af Handicappede) har udgivet, og har bidraget med oekonomisk stoette til denne publikation. Der er blevet givet eksemplarer deraf til medlemmerne af styringsgruppen paa hoejt plan af medlemsstaternes repraesentanter i handicapspoergsmaal og disse er blevet bedt om at goere den tilgaengelig for de relevante organisationer, som er med til at tilrettelaegge arrangementer i anledning af aartusindeskiftet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0200/99

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Undtagelsesbestemmelser for slagterier i Italien

Med artikel 48 i "finansloven" for 1999 er fristen for slagteriernes tilpasning til normerne for hygiejne og sundhed, samt loesningen af de sundhedsmaessige problemer i forbindelse med produktion og afsaetning af fersk koed endnu en gang blevet forlaenget - denne gang til den 31. december 1999 - saaledes at disse virksomheder endnu ikke har tilpasset sig bestemmelserne i direktiv 91/497/EOEF(1) og 91/498/EOEF(2), overtaget i det italienske lovdekret nr. 286 af 18. april 1994.

Denne undtagelse er blevet udvidet til, at det heller ikke er obligatorisk at bedoeve dyrene inden slagtning og aflivning, som det ellers fremgaar af Raadets direktiv 93/119/EOEF(3) af 22. december 1993, overtaget i det italienske lovdekret nr. 333 af 1. september 1998.

Som svar paa forespoergsel E-3274/97(4) i forbindelse med den forrige forlaengelse meddelte Kommissionen, at den havde kontaktet de italienske myndigheder for at faa en afklaring paa situationen.

Er Kommissionen bekendt hermed, og hvorledes stiller den sig hertil?

Agter den paa baggrund af denne aabenlyse kraenkelse af faellesskabsbestemmelserne at indlede traktatbrudsprocedure mod Italien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(26. februar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.

(1) EFT L 268 af 24.9.1991, s. 69.

(2) EFT L 268 af 24.9.1991, s. 105.

(3) EFT L 340 af 31.12.1993, s. 21.

(4) EFT C 158 af 25.5.1998, s. 75.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 316/99 af John McCARTIN til Kommissionen. Modtagere af investeringsmidler i den irske svinekødssektor



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0177



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0316/99 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (19. februar 1999) Om: Modtagere af investeringsmidler i den irske svinekoedssektor I de sidste femten aar er der i den irske svinekoedssektor blevet investeret mere end 100 mio. euro, hvoraf stoerstedelen var EU-midler. Vil Kommissionen paa denne baggrund redegoere for, hvilke virksomheder i Irland der modtog disse midler? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. marts 1999) Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat..
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3968/98 af Glenys KINNOCK til Kommissionen. Programmer for anvendelse af "det forbedrede komfur"



EF-Tidende nr. C 297 af 15/10/1999 s. 0119



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3968/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Programmer for anvendelse af "det forbedrede komfur" Hvordan har Kommissionen undesoegt, hvorvidt det er hensigtsmaessigti at bygge paa programmer for anvendelse af "det forbedrede komfur" og andre strategier for at styre efterspoergslen efter braendsel og forsyningen heraf i oensket om at nedbringe forbruget af trae i omraader, hvor der er flygtningelejre?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3211/98

af Bernard Castagnède (ARE) til Kommissionen

(19. oktober 1998)

Om: Erstatning til bananproducenter efter hvirvelstormen Georges' haergen

Hvilke saerlige foranstaltninger paataenker Kommissionen at traeffe med henblik paa at yde erstatning baade til de europaeiske bananproducenter i omraader i Vestindien og til de traditionelle AVS-bananproducenter i samme omraade, hvis produktionen er blevet oedelagt af hvirvelstormen Georges' haergen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(13. november 1998)

Efter Raadets forordning (EOEF) 404/93 af 13. februar 1993 om den faelles markedsordning for bananer(1) kan Kommissionen traeffe relevante specifikke foranstaltninger, hvis forsyningen af EU-markedet paavirkes af ekstraordinaere omstaendigheder.

Det maa saa foerst og fremmest afgoeres, om der nu ogsaa er tale om ekstraordinaere omstaendigheder. Hvad angaar orkanen George og dens haergen paa Guadeloupe, er Kommissionen i gang med vurdere omstaendighederne, og derfor kan den endnu ikke udtale sig.

Kommissionen kan desuden meddele det aerede medlem, at den har modtaget et brev fra Den Dominikanske Republik, hvori den understreger, at bananproduktionen trods orkanens haergen fortsat er stor nok til at sikre forsyningen af EU-markedet som planlagt.

(1) EFT L 47 af 25.2.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3855/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Vedvarende energi

Har Kommissionen taget skridt til at oprette en saerlig task force paa omraadet vedvarende energi, som kan udvikle klare og gennemskuelige retningslinjer for tilslutning og drift af samt kommercielle betingelser for smaa anlaeg og inkorporere effektiv energiudnyttelse i en integreret europaeisk energi- og miljoestrategi?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(11. februar 1999)

Som led i bestraebelserne paa at gennemfoere handlingsplanen for aar 2010 fra hvidbogen om vedvarende energikilder(1) og i overensstemmelse med Parlamentets og Raadets beslutninger vedroerende dette dokument har Kommissionen nedsat en arbejdsgruppe paa omraadet vedvarende energikilder, som bestaar af repraesentanter fra medlemsstaterne med ansvar for de nationale strategier paa omraadet. Der blev allerede afholdt et moede i gruppen i 1998, hvor man gennemgik den nuvaerende situation med hensyn til nationale programmer, aktioner, foranstaltninger og planer paa omraadet. Den vil fortsaette med at holde moeder med jaevne mellemrum for at gennemgaa og styre udviklingen. Det foerste moede i gruppen bestod navnlig af en kortfattet indfoering i de nationale aktiviteter til fremme af vedvarende energi, som blev fulgt op af en mere detaljeret gennemgang ud fra de skriftlige svar, som medlemsstaterne havde givet paa et spoergeskema fra Kommissionen.

Der er endvidere nedsat et raadgivende energiudvalg i henhold til Kommissionens afgoerelse 96/642/EF(2), som blandt andet tager sig af spoergsmaal vedroerende energieffektivitet. Disse spoergsmaal vil isaer blive behandlet i en integreret energi- og miljoestrategi.

I januar 1999 blev der i Bruxelles afholdt et moede i en ekspertgruppe, som omfatter repraesentanter fra medlemsstaterne og Kommissionen, for at forberede handlingsplanen for energieffektivitet. Denne gruppe ventes at spille en vigtig rolle med hensyn til at evaluere medlemsstaternes strategier og yde tekniske bidrag til udarbejdelsen af handlingsplanen og den efterfoelgende gennemfoerelse heraf.

(1) KOM(97) 599 endelig udg.

(2) EFT L 292 af 15.11.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2299/98

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Indsats mod affolkning

Der er omraader i EU, hvor affolkning udgoer en trussel mod den regionale udvikling. Saadanne omraader er bl.a. EU's nordlige randomraader. Befolkningen samles i byerne og taet bebyggede omraader, hvor de sociale problemer bliver stadig stoerre.

Hvad vil Kommissionen goere for at forstaerke sin politik paa omraadet, saaledes at affolkningen bringes til ophoer? Hvorledes vil Kommissionen inden for rammerne af regionalpolitikken kanalisere midler til disse omraader? De nuvaerende programmer er ikke tilstraekkelige paa dette punkt.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(30. september 1998)

En stor fraflytning fra en bestemt region anses normalt for at vaere et tegn paa, at der er mangel paa oekonomiske muligheder i den paagaeldende region. For Faellesskabet som helhed er der dog for oejeblikket kun i begraenset omfang tale om folkevandringer mellem regioner eller mellem medlemsstater.

Faellesskabet forsoeger maalrettet at stoette de ugunstigt stillede omraader under strukturfondenes maal 1, de problemramte landdistrikter under maal 5b og de tyndest befolkede omraader under maal 6. Det er de omraader, hvor der er den stoerste fare for affolkning, navnlig hvad angaar de unge og personer med de mest efterspurgte uddannelser og kvalifikationer. Faellesskabet forsoeger ved hjaelp af strukturfondene at skabe nye muligheder i de paagaeldende regioner til fordel for den derboende befolkning. Alt tyder paa, at dette til en vis grad er lykkedes i det seneste tiaar, hvor der er opnaaet en mindskelse af de indbyrdes forskelle mellem regionerne med hensyn til indkomster og arbejdsloeshed. Paa denne maade har EU-politikken sammen med den nationale politik bevirket, at affolkningsproblemet er blevet mindre.

I sine forslag om de fremtidige strukturfonde(1) foreslaar Kommissionen at opretholde stoetten til omraaderne med udviklingsefterslaeb under maal 1, som fremover ogsaa skal omfatte de tidligere maal 6-regioner. Uden for disse omraader vil Kommissionens forslag om et nyt maal 2 betyde, at der kan ydes stoette til landdistrikter, der er inde i en omstrukturering, og her er affolkning medtaget som et stoettekriterium. Desuden vil Kommissionens forslag om reformen af den faelles landbrugspolitik aabne mulighed for, at omraaderne uden for maal 1 og 2 kan faa stoette under foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, hvilket kan vaere med til at modvirke afvandringen fra disse omraader.

(1) EFT C 176 af 9.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3922/98

af Hilde Hawlicek (PSE) og Herbert Boesch (PSE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Fremme af handicapsport

Efter en afgoerelse fra Domstolen er de budgetposter, som mangler et retsgrundlag, blevet stroeget. Dette gaelder bl.a. ogsaa for fremme af sport. Navnlig handicapsporten rammes heraf.

Med Amsterdam-traktaten blev der indfoert et socialt kapitel i de europaeiske traktater, i henhold til hvilket forskelsbehandling bl.a. paa grund af handicap skal bekaempes (artikel 13).

Kommissionen anmodes derfor om at oplyse foelgende:

- Hvilke muligheder for at fremme handicapsport vil der i 1999 i Kommissionen foreligge i de forskellige programmer?

- Hvorledes vil det blive sikret, at europaeiske handicapsport-projekter ikke forfordeles i sammenligning med andre projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(23. februar 1999)

1999-budgettet indeholder en raekke poster, der kan anvendes af organisationer, der arbejder med handicapsport. Det drejer sig isaer om konto B3-4111"Forebyggende foranstaltninger vedroerende forebyggelse og bekaempelse af forskelsbehandling".

Som det aerede medlem naevner, kan Kommissionen paa grund af manglende retsgrundlag ikke laengere tildele stoette til fremme af sport. Det er vigtigt at understrege, at det ikke er et spoergsmaal om at gentage foranstaltninger, der blev gennemfoert til og med 1998 under en anden budgetpost.

Idraetsorganisationerne boer undersoege, hvorvidt deres aktiviteter stemmer overens med maalsaetningen og udvaelgelseskriterierne i de programmer og foranstaltninger, der er naevnt ovenfor.

Det er klart, at ansoegninger indsendt af idraetsorganisationerne i overensstemmelse med de kriterier for tildeling af stoette, som er naevnt i de forskellige projekters betingelser for godkendelse, og som offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, faar samme behandling som ansoegninger fra alle andre organisationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3648/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Brug af politisk magt, faellesskabssvindel og politisk uvaesen

Den respekterede italienske ugeavis Panorama bragte i sin udgave af 5. november 1998 et indlaeg om en raekke tilfaelde af korruption, hvori Kommissionen skulle spillle en fremtraedende rolle, dvs. netop den institution, der regelmaessigt klager over ineffektivitet, forsinkelser og korruption i de enkelte medlemsstater.

Ifoelge naevnte ugeavis skulle Edith Cresson, tidligere premierminister i den franske regering og i dag kommissionsmedlem med ansvar for forskning, vaere involveret i en kompliceret affaere kendetegnet ved en sammenblanding af forretningstransaktioner og politik.

Faktisk skulle Edith Cressons tandlaege have bistaaet hende i Bruxelles uden at modtage loen, men med hjaelp fra Perry, entreprenoer og indehaver af Perry-Lux-agenturet, der efterhaanden er beroemt for sin indblanding i faellesskabskorruptionssager, til gengaeld for en eventuel konsulentbistand, som Edith Cresson - i sandhedens interesse - ikke gjorde noget for at fremme. I stedet gav Edith Cresson tandlaegen og dennes soen forskningskontrakter af en type, der hidtil havde vaeret forbeholdt kontinentets mest eminente laegevidenskabelige autoriter med henblik paa udarbejdelse af vigtige rapporter.

Agter Kommissionen straks at reagere paa disse afsloeringer og forelaegge alle de forklaringer, der er noedvendige for at skabe afklaring omkring en situation, der bringer samtlige Den Europaeiske Unions institutioner i miskredit?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(4. februar 1999)

Den af det aerede medlem omtalte person har som speciallaege i stomatologi arbejdet som leder af en hospitalsafdeling. Desuden har de perioder, i hvilke den paagaeldende har udfoert saerlige opgaver for socialministeriet og for et fransk forskerakademi givet ham mulighed for udover sin videnskabelige uddannelse at erhverve en erfaring, der har tilladt ham at arbejde som gaesteforsker.

De kontrakter, den paagaeldende person har indgaaet med private firmaer (saerlig det i artiklen naevnte), forpligter paa ingen maade Kommissionen, som det i oevrigt ogsaa fremgaar af artiklen og er anfoert af det aerede medlem selv.

Denne persons soen har faaet en kontrakt som hjaelpeansat i et aar (som i oevrigt er afsluttet) i Kommissionen, hvor han har udfoert en raekke saerlige analyse- og administrationsopgaver. Det generaldirektorat, der ansatte ham, har faktisk 170 stillinger for hjaelpeansatte, som regelmaessigt udskiftes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3666/98

af Aline Pailler (GUE/NGL) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Forfoelgelse paa arbejdspladsen

Af nylige undersoegelser fremgaar det, at mange arbejdstagere udsaettes for chikane eller mobning paa deres arbejdspladser, baade i den offentlige og den private sektor. I et nyligt udgivet vaerk af Marie- France Hirigoyen, "Le Harcèlement moral. La violence perverse au quotidien" (Moralsk chikane - pervers vold i hverdagen), beskriver forfatteren mobning eller psykisk terror paa arbejdspladsen som "indirekte og snigende destruktive processer, som har til formaal konstant, tilbagevendende og over en laengere periode at skade en persons vaerdighed". Dette har ofte alvorlige foelger for ofrene.

I visse medlemsstater, som f.eks. Tyskland, Italien og Sverige, indeholder lovgivningen bestemmelser om mobning paa arbejdspladsen. Raader Kommissionen over oplysninger vedroerende antallet af personer, der udsaettes for mobning, og er den rede til at foreslaa et direktiv, som muliggoer en mere effektiv bekaempelse af mobning paa arbejdspladsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(24. februar 1999)

Kommissionen er bekendt med problemet med chikane paa arbejdspladsen i Europa. Saadanne handlinger eller saadan adfaerd kan paavirke den ansattes vaerdighed i negativ retning og true arbejdsmiljoeet i alvorlig grad.

For oejeblikket er der ingen tilgaengelige oplysninger vedroerende antallet af personer, der udsaettes for mobning paa arbejdspladsen i Europa. Den europaeiske undersoegelse af arbejdsbetingelser, som Det Europaeiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkaarene har gennemfoert, indeholder dog oplysninger om tilsvarende problemstillinger. For eksempel oplyses det, at 2 % af arbejdstagerne i Faellesskabet har svaret, at de i loebet af de sidste 12 maaneder er blevet udsat for uoenskede seksuelle tilnaermelser paa arbejdet.

Kommissionen undersoeger spoergsmaalet om chikane inden for rammerne af sit forberedende arbejde i forbindelse med, at den nye artikel 13 implementeres, naar Amsterdam-traktaten traeder i kraft.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3777/98

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Anerkendelse af eksamensbeviser med henblik paa ansaettelse som EU-tjenestemand

Kommissionen giver ikke personer med treaarige universitetsuddannelser fra Spanien adgang til udvaelgelsesproever med henblik paa ansaettelse af EU-tjenestemaend i stillingskategori A, idet den finder, at de i henhold til EU-lovgivningen hoerer hjemme i kategori B.

Personer med treaarige universitetsuddannelser fra de oevrige medlemsstater kan derimod godt gaa op til udvaelgelsesproever i kategori A.

1. Hvilke kriterier laegger Kommissionen til grund for sin sondring mellem de treaarige universitetsuddannelser i de forskellige medlemsstater?

2. Hvilke kriterier laegger den til grund for fastlaeggelsen af de forskellige kategorier af EU-tjenestemaend?

3. Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe for at rette op paa disse skaevheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(27. januar 1999)

Kommissionen oensker foerst at praecisere det aerede medlems spoergsmaal. Kommissionen accepterer spanske kandidatuddannelser af en normeret varighed paa mellem fire og seks aar som adgangsgivende til A/LA-stillinger. Spanske bacheloruddannelser er kun normeret til tre aar og giver ikke adgang til en A/LA-stilling som EU-tjenestemand.

I modstrid med, hvad det aerede medlem anfoerer i sit spoergsmaal, accepterer Kommissionen ikke alle universitetsuddannelser af en normeret varighed paa tre aar fra de oevrige EU-medlemslande.

Kommissionens ansaettelsespolitik gaar i henhold til vedtaegtens artikel 27 ud paa at sikre, at institutionerne faar medarbejdere, der opfylder de hoejeste krav til kvalifikationer, og at de ansaettes paa et saa bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgere i faellesskabernes medlemsstater og uden nogen forskelsbehandling paa grund af bl.a. nationalitet.

Kommissionen soerger for, at disse vedtaegtsbestemmelser noeje overholdes. Naar den beslutter, om en uddannelse giver adgang til en tjenestemandsstilling, baserer den sig navnlig paa lovgivningen i den enkelte medlemsstat, hvor kandidaten har gennemfoert sin uddannelse.

Desuden henviser Kommissionen det aerede medlem til de svar og andre spoergsmaal fra Parlamentet om samme emne, navnlig svarene paa spoergsmaal E-3027/98 fra Arias Cañete(1) og E-4186/97 fra Duehrkop Duehrkop(2), i hvilke den har redegjort for den fremgangsmaade, der anvendes, naar det drejer sig om spanske bachelor- eller kandidatuddannelser, og for hvilke, der accepteres som adgangsgivende til A/LA-stillinger i faellesskabsinstitutionerne.

(1) EFT C 142 af 21.5.1999, s. 73.

(2) EFT C 304 af 2.10.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3659/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: AAr 2000-problemet

Som bekendt er man blevet opmaerksom paa det saakaldte aar 2000-problem paa edb-omraadet, som vil kunne ramme alt lige fra centrale computere til chips.

Det er vigtigt at fastslaa, hvilke risici dette problem indebaerer, fordi edb bruges i udstrakt grad inden for industrien (i de forskellige produktionsprocesser), transportsektoren, den offentlige sektor osv., og fordi edb-systemer er afhaengige af datoen, og det derfor er afgoerende, hvorledes programmeringen af datoen ved aartusindskiftet foretages.

Hvilken rolle vil Det Europaeiske Arbejdsmiljoeagentur efter Kommissionens opfattelse kunne spille med hensyn til at forebygge og/eller mindske de eventuelle foelger af fejl i forbindelse med elektronisk kontrol af sikkerheden paa arbejdspladsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(10. marts 1999)

Det Europaeiske Arbejdsmiljoeagenturs opgave er bl.a. at indsamle og formidle tekniske, videnskabelige og oekonomiske oplysninger i medlemsstaterne med henblik paa at informere faellesskabsinstanserne, medlemsstaterne og de beroerte kredse og at skaffe tekniske, videnskabelige og oekonomiske oplysninger om metoder og hjaelpemidler til at gennemfoere forebyggende aktiviteter, idet der skal tages saerligt hensyn til smaa og mellemstore virksomheders specifikke problemer.

Kommissionen har isaer bedt agenturet om at goere industrien mere bevidst om de potentielle implikationer for arbejdsmiljoeet i forbindelse med dette problem.

I den forbindelse gennemfoerer agenturet foelgende aktioner:

- Udarbejdelse af et saerligt informationstiltag om aar 2000 paa agenturets website med henvisninger til de informationer, der kan faas baade i medlemsstaterne og f.eks. i USA og Australien.

- Udarbejdelse af interaktivt e-mailforum - i forbindelse med dette tiltag - til udveksling af information om dette emne.