ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3031/96 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Fiskeri i Sydafrika

De portugisiske fiskeskippere, der driver hoejsoefiskeri, er fast overbeviste om, at associeringsaftalen EU-Sydafrika boer indeholde fangstmuligheder. Kan Kommissionen oplyse herom, navnlig paa baggrund af de loefter, som medlemmer af Kommissionen har afgivet over for de portugisiske fiskeskippere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (29. november 1996)

Kommissionen blev i september 1995 bemyndiget af Raadet til at foere forhandlinger om en fiskeriaftale med Sydafrika. Kommissionen er derfor rede til at foere droeftelser med de sydafrikanske myndigheder om de reelle muligheder for i fiskerisektoren at naa frem til en aftale, der er til fordel for baade Faellesskabet og Sydafrika.

Da kommissaeren for fiskeri besoegte Sydafrika i maj 1996, understregede hun eksistensen af et meget klart mandat fra Raadet, ifoelge hvilket der ved liberaliseringen af samhandelen med fiskerivarer skal tages hensyn til de fremskridt, der goeres under de parallelle forhandlinger om en saerskilt fiskeriaftale.

Hendes samtaler med de sydafrikanske politiske myndigheder bekraeftede, at det er noedvendigt, at disse i dette spoergsmaal anlaegger en politisk holdning, uden hvilken der ikke vil kunne findes en loesning. I mellemtiden er disse myndigheder gaaet i gang med at udarbejde en hvidbog, som vil vaere faerdig inden aarets udgang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4029/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (14. januar 1997)

Om: Faellesskabets anerkendelse af skoler, der underviser paa forskellige sprog

Det 75. jubilaeum paa Alberto Durero-skolen i Sevilla (Spanien) har endnu engang understreget betydningen af undervisningsinstitutioner, hvor eleverne undervises paa andre sprog end det nationale.

Paa ovennaevnte skole er hundredvis af elever blevet undervist paa tysk i humanistiske fag og kultur, og de har efterfoelgende vist, at undervisning paa to forskellige sprog gennem hele undervisningsforloebet har vaeret en stor fordel.

Idet denne udmaerkede tyske skole i Sevilla lykoenskes, ville det vaere naturligt at spoerge, om Kommissionen ikke mener, at de skoler, der kan fejre et saadant jubilaeum som Durero-skolen, burde modtage en saerlig anerkendelse fra Faellesskabet med henblik paa at fremme disses eksistens og skabe et europaeisk kvalitetsstempel som en anerkendelse af det positive bidrag, de har ydet til at forbedre forholdet mellem folk i Europa laenge foer Faellesskabet fandtes.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (27. januar 1997)

I forbindelse med Socrates-samarbejdsprogrammet paa uddannelsesomraadet (Lingua-aktionerne), stoetter Kommissionen forskellige projekter for at fremme udbredelsen af metoder til gennemfoerelse af undervisning paa et fremmedsprog. Hvidbogen »Undervise og laere - paa vej mod det kognitive samfund« ((KOM (95) 590 endelig udg. )) anfoerer ligeledes i maal 4 fordelene ved denne undervisningsform. Kommissionen tillaegger altsaa emnet stor betydning og vil give det endnu stoerre vaegt i de kommende aar.

Desuden kan det naevnes, at Kommissionen i samraad med medlemsstaterne og i forbindelse med de undersoegelser, der gennemfoeres for at foere ideerne i hvidbogen ud i livet, er i faerd med at se paa mulighederne for at skabe et europaeisk kvalitetsstempel for sprogundervisning og -indlaering. Det er hensigten, at kvalitetsstemplet skal tildeles de mest nyskabende projekter paa omraadet. Det er saaledes muligt, at Alberto Durero-skolen snart kan soege om et stempel, forudsat at den opfylder de relevante kriterier.

Kommissionen lykoensker skolen med de resultater, den har opnaaet i de forloebne 75 aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3549/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (12. december 1996)

Om: Vestsahara

Hvilke initiativer vil det efter Kommissionens mening vaere hensigtsmaessigt at ivaerksaette for at finde en retfaerdig loesning paa baggrund af det nuvaerende doedvande i afkolonialiseringsprocessen i Vestsahara?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (9. januar 1997)

I henhold til De Forenede Nationers Sikkerhedsraads resolution 1084 af 27. november 1996 ((Dok. S/RES/1084(1996) - 34106. )) vil verdenssamfundet i de kommende seks maaneder i sin indsats og sine forhaabninger laegge hovedvaegten paa en fredelig bilaeggelse af konflikten i Vestsahara ved en direkte dialog mellem parterne i denne konflikt.

Under denne synsvinkel foelger Kommissionen opmaerksomt udviklingen i Vestsahara og er rede til i paakommende tilfaelde at gaa ind for enhver foranstaltning, som kan paavirke den paagaeldende konflikt i positiv retning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2974/96 af Ulla Sandbaek (I-EDN) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Tyrkiet og toldunionen

Hvad er de juridiske muligheder for at ophaeve toldunionensaftalen med Tyrkiet, og hvorledes kan dette muliggoeres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (8. jnauar 1997)

Bestemmelserne om bilaeggelse af tvister mellem parterne er fastlagt i artikel 61 og 62 i afgoerelse nr. 1/95, truffet af Associeringsraadet EF/Tyrkiet den 22. december 1995 om gennemfoerelsen af slutfasen af toldunionen.

Der findes ingen bestemmelser i afgoerelse nr. 1/95 om ophaevelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2771/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og udoevelse af Faellesskabets handelsbefoejelser

Den irske europaminister og raadsformand Gay Mitchell forklarede i sin tale i Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spoergsmaal den 25. september 1996, at formandskabet havde forelagt regeringskonferencen et udkast til en tekst, hvorefter Faellesskabet overdrages befoejelser paa beskaeftigelsesomraadet og betydningen af at fastholde beskaeftigelse som maal for de europaeiske politikker understreges.

Har formandskabet i den forbindelse i foerste omgang forsikret sig om, at Faellesskabet altid udoever de befoejelser, det allerede nu sidder inde med, til fordel for beskaeftigelsen, bl.a. i forbindelse med internationale handelsforhandlinger?

Kunne det ikke benytte den givne lejlighed til i hoejere grad at sikre, at beskaeftigelse saettes som maal under saadanne forhandlinger, ved at foreslaa regeringskonferencen at fjerne tvetydighederne i artikel 113 og 228 med hensyn til Kommissionens autonomi paa dette omraade? Kunne det ligeledes stille forslag med henblik paa stoerre gennemskuelighed i de indledende forhandlinger om internationale handelsaftaler og med henblik paa at fratage Kommissionen enhver ret til at forpligte Faellesskabet, retligt saavel som rent faktisk, foer Raadets formelle godkendelse foreligger?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2765/96, E-2766/96, E-2767/96, E-2768/96, E-2769/96, E-2770/96, E-2771/96, E-2772/96, E-2773/96, E-2774/96, E-2775/96 og E-2776/96 (30. januar 1997)

Det er ikke Raadets opgave at udtale sig om de forskellige forslag, der er under behandling paa regeringskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2867/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Thermie 1993

Opfoelgning af forespoergsel E-0627/96 af 29. april 1996 (forespoergsel/svar) ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 81. ))

Ifoelge svaret paa punkt 2 stilles der et samlet beloeb paa 174 mio ecu til raadighed, hvoraf 31,6 mio ecu gaar til ledsageforanstaltninger i henhold til artikel 5, bilag V, til Raadets forordning (EOEF) nr. 2008/90 og dermed 35,9 mio ecu i alt til ledsageforanstaltninger.

I henhold til bilag V i forordning (EOEF) nr. 2008/90 ((EFT L 185 af 17.7.1990, s. 1. )) anslaas et vejledende beloeb paa 10-15% af de samlede midler til ledsageforanstaltninger, dvs. 17,4-26,1 mio ecu, hvilket giver mellem 5,5 og 14,2 mio ecu i udgifter i forhold til det vejledende beloeb. Til gennemfoerelsesforanstaltningerne fastsaettes intet vejledende beloeb, hvilket betyder, at der i givet fald er udbetalt op til 18,5 mio ecu for meget til ledsageforanstaltninger.

1. Hvordan er disse udgifter opstaaet?

2. Hvilket retsgrundlag sikrer denne overskridelse af omkostningerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. januar 1997)

1. I bilag VI til Raadets forordning (EOEF) nr. 2008/90 ((EFT L 185 af 17.7.1990, s. 1. )) (om THERMIE-programmet) er der fastsat en bestemt »gaffel« i form af procenter af det samlede beloeb paa budgettet til brug for ledsageforanstaltninger, som omfatter hele programmets varighed og ikke bare det enkelte aar, saadan som det synes at fremgaa af det aerede medlems forespoergsel.

Der har, alt afhaengigt af behovene i det enkelte regnskabsaar, vaeret udsving i de beloeb, der er blevet brugt aarligt. Af tabel 1.4.1. i rapporten om den praktiske gennemfoerelse af THERMIE-programmet ((KOM (95) 665 endel. )) fremgaar det, at der under hele projektets loebetid er blevet brugt i alt 106 mio ECU til ledsageforanstaltninger ud af et samlet disponibelt beloeb paa i alt 707 mio ECU, eller ca. 15 procent heraf.

2. Det retsgrundlag, der goer det muligt for Kommissionen at overskride disse graenser, er artikel 18, stk. 2, i ovennaevnte forordning, hvori det er fastsat, at den vejledende fordeling i henhold til forordningen kan aendres ved en kommissionsbeslutning efter positiv udtalelse fra udvalget. Kommissionen har regelmaessigt underrettet og konsulteret medlemsstaterne vedroerende samtlige aspekter i forbindelse med programmets gennemfoerelse i overensstemmelse med fremgangsmaaderne i artikel 9 og 10 i Raadets forordning (EOEF) nr.2008/90. I betragtning af de ovenfor omtalte resultater heraf, har der ikke vaeret noedvendigt at anvende den mulighed, der er anfoert i artikel 18.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3002/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Krisen inden for den europaeiske skibsbygningsindustri

Ifoelge meddelelser fra kendte personer inden for den europaeiske skibsbygningsindustri, f.eks. Jean Noël d'Acremont, direktoer for det stoerste franske skibsvaerft, er EU's liberalisering af handelspolitikken, som lider af mangel paa kontrol med de konkurrencemaessige fremgangsmaader, skaebnesvanger for den europaeiske skibsbygningsindustri. Et bevis herpaa er de seneste lukninger af skibsvaerfter i Belgien, Danmark og Tyskland samt de alvorlige problemer, de graeske skibsvaerfter staar overfor.

Endvidere er holdningen i Amerika, hvor Kongressen endnu ikke har ratificeret aftalen inden for rammerne af OECD, endnu et eksempel paa, at EU's konkurrenter, der fortsat stoetter deres skibsfartsindustri samtidig med, at de europaeiske skibsvaerfter langsomt maa lukkes, er ligeglade med disses skaebne.

Problemet er saerlig alvorligt for skibsvaerfterne i Sydeuropa, og navnlig for de graeske, hvorfor Kommissionen bedes give foelgende oplysninger:

1. Vil den aendre sin hidtidige fremgangsmaade og give konkurrenterne meddelelse om, at den har til hensigt at beskytte medlemsstaternes interesser med alle midler?

2. Hvilke saerlige foranstaltninger vil den ivaerksaette over for den hensygnende graeske skibsbygningsindustri?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (12. december 1996)

Kommissionen deler fuldt ud det aerede medlems bekymringer med hensyn til OECD-aftalens forsinkede ikrafttraeden.

EU vil fortsat tilskynde USA til at ratificere aftalen, der rummer de stoerste muligheder for at opnaa en normalisering paa skibsbygningsmarkedet. Da USA imidlertid endnu ikke har ratificeret, har Raadet for nylig besluttet, at reglerne i direktivet om stoette til skibsbygningsindustrien - direktiv 94/73/EF om aendring af direktiv 90/684/EOEF ((EFT L 351 af 31.12.1994. )) - skal forlaenges midlertidigt og senest indtil den 31. december 1997. Raadet og Kommissionen har desuden aftalt, at hvis OECD-aftalen stadig ikke er traadt i kraft den 1. juni 1997, skal Kommissionen fremsaette passende forslag, saaledes at Raadet kan traeffe afgoerelse om den fremtidige politik inden den 31. december 1997. Under alle omstaendigheder vil Raadet se naermere paa udviklingen paa moedet i april 1997. Der vil bl.a. blive en bred droeftelse af mulighederne for den fremtidige politik paa grundlag af et arbejdsdokument fra Kommissionen.

Hvad angaar situationen i den graeske skibsbygningsindustri, er det op til de graeske myndigheder at traeffe de foranstaltninger, de maatte anse for at vaere noedvendige til at stoette sektoren inden for de EU-retlige rammer. Det er ikke Kommissionens opgave at traeffe eller foreslaa specifikke foranstaltninger vedroerende en industrisektor i en medlemsstat, men den skal sikre, at de foranstaltninger, der traeffes, er forenelige med EU-reglerne. I den forbindelse er Kommissionen i oejeblikket ved at undersoege en raekke specifikke forslag fra den graeske regering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3036/96 af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: »Billige« engelske arbejdstagere, der arbejder paa den nederlandske fastlandssokkel

1. Har Kommissionen kendskab til, at den nederlandske fastlandssokkel overstroemmes af engelske arbejdstagere, da loenningerne og socialforsorgen i England er lavere end i Nederlandene?

2. Er Kommissionen af den opfattelse, at det ikke er oenskeligt, at der i det indre marked sker konkurrence med sociale aspekter?

3. Er Kommissionen af den opfattelse, at denne problematik vil forsvinde med gennemfoerelsen af direktivet vedroerende tilraadighedsstillelse af arbejdstagere med henblik paa udfoerelse af tjenesteydelser?

4. Forventer Kommissionen problemer i forbindelse med gennemfoerelsen af direktivet i Det Forenede Kongerige, i betragtning af, at denne medlemsstat har stemt mod direktivet?

I bekraeftende fald, hvad agter Kommissionen at goere ved dette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (12. december 1996)

1. Ifoelge de oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, er der, naar alle former for arbejde medregnes, ca. 5000 arbejdstagere beskaeftiget inden for off shore-sektoren i Nederlandene. Kommissionen har imidlertid ikke faaet oplysninger om, at der i Nederlandene angiveligt skulle vaere et stort antal engelske arbejdstagere, som udoever denne virksomhed, og som skulle vaere underlagt en sociallovgivning, som er mindre gunstig end den, der gaelder i Nederlandene.

2. Med hensyn til bestemmelserne om social sikkerhed finder forordning nr. 1408/71/EOEF ((EFT L 149 af 5.7.1997, forordning senest aendret ved forordning (EF) nr. 3096/95 (EFT L 335 af 30.12.1995). )) anvendelse i den paagaeldende sag.

3. Angaaende de arbejdsretlige bestemmelser goeres der opmaerksom paa Europa-Parlamentet og Raadets direktiv af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser ((EFT L 18 af 21.1.1997, s. 1. )).

Direktivet fastsaetter generelt, at den udstationerede arbejdstager som led i udveksling af tvaernationale tjenesteydelser, ikke maa fratages en »haard kerne« af arbejdsretlige regler i saerdeleshed ikke retten til den minimumsloen, som er garanteret i den medlemsstat, som modtager tjenesteydelsen. Direktivet finder isaer anvendelse, naar arbejdstagerne udstationeres paa olie- og boreplatforme, som f.eks. ligger i farvande, der hoerer under en medlemsstats jurisdiktion eksempelvis kontinentalsoklen.

4. Direktivet henvender sig til alle medlemsstater uden undtagelse. De skal inden tre aar efter vedtagelsen indfoere passende gennemfoerelsesforanstaltninger. Kommissionen paaser, at direktivet gennemfoeres behoerigt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2397/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Beslutning 94/730/EF om fastlaeggelse af forenklede procedurer for udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede planter - artikel 21 i udsaetningsdirektivet 90/220/EF

1. Paa hvilken maade og med hvilket resultat blev det i artikel 21 i udsaetningsdirektivet 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )) omhandlede udvalg inddraget i opstillingen af kriterierne for anvendelse af den forenklede procedure efter beslutning 94/730/EF? ((EFT L 292 af 12.11.1994, s. 31. ))?

2. Har det i artikel 21 i udsaetningsdirektivet omhandlede udvalg afgivet en udtalelse om indholdet af bilaget til beslutning 94/730/EF?

3. Med hvilket flertal har udvalget vedtaget udtalelsen om indholdet af bilaget?

4. Er udvalgets udtalelse i overensstemmelse med indholdet af bilaget?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2394/96, E-2395/96, E-2396/96, E-2397/96, E-2398/96, E-2399/96, E-2400/96, E-2401/96, E-2402/96, E-2403/96 og E-2405/96 (14. oktober 1996)

Svarene paa de ovennaevnte skriftlige forespoergsler, afstedkommer en raekke tekniske og juridiske problemer, vedroerende gennemfoerelsen af direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )), bl.a. med hensyn til indfoerelsen af de forenklede procedurer.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at undersoege, hvorledes gennemfoerelsen af dette direktiv er forloebet siden dets ikrafttraeden, med henblik paa offentliggoerelse af en rapport, som vil tilgaa Parlamentet og Raadet.

Kommissionen vil i denne sammenhaeng behandle det aerede medlems spoergsmaal og i givet fald tage hensyn til de naevnte punkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2773/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og aktionsudgifter til FUSP

Den irske europaminister og raadsformand Gay Mitchell forklarede i sin tale i Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spoergsmaal den 25. september 1996, at formandskabet havde forelagt regeringskonferencen et udkast til en ny ordlyd af artikel J.11, stk. 2, hvorefter aktionsudgifter til FUSP generelt skal afholdes over De Europaeiske Faellesskabers budget, medmindre der er tale om militaere operationer eller Raadet traeffer anden afgoerelse.

Kan formandskabet naermere redegoere for, hvilke foelger en saadan reform ville faa for hhv. Kommissionens, Europa-Parlamentets og Domstolens befoejelser paa disse omraader? Kan det naermere oplyse, om de paagaeldende udgifters mellemstatslige karakter ville blive fuldt ud bevaret efter de planer, formandskabet giver udtryk for?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2765/96, E-2766/96, E-2767/96, E-2768/96, E-2769/96, E-2770/96, E-2771/96, E-2772/96, E-2773/96, E-2774/96, E-2775/96 og E-2776/96 (30. januar 1997)

Det er ikke Raadets opgave at udtale sig om de forskellige forslag, der er under behandling paa regeringskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3064/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Bravani-folket

Er Kommissionen bekendt med Bravani-folkets nuvaerende situation og kraenkelsen af deres grundlaeggende menneskerettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (5. december 1996)

Kommissionen er bekendt med Bravani-minoritetens nuvaerende situation i Somalia og kraenkelsen af deres menneskerettigheder.

Bravanierne er kendt for grundlaeggende at vaere et fredsommeligt handelsfolk med et saerligt hoejt uddannnelsesniveau. De synes at have lidt haardt under borgerkrigen for nylig. I 1991 fordrev General Aideeds styrker Siad Barres tilhaengere, som havde soegt tilflugt i Brava (stammens hovedstad), og plyndrede derpaa byen som haevn. Bravani-folket staar i oejeblikket over for store vanskeligheder i Somalia, og i den sydlige del af landet er de fleste flygtet til swahiliernes kystsamfund langs den kenyanske kyst.

Kraenkelsen af Bravani-folkets rettigheder under borgerkrigen i landet for nylig bliver ligeledes fremhaevet i en rapport udarbejdet af Amnesty International om situationen paa menneskerettighedsomraadet i Somalia. Da flertallet af bravanierne tilsyneladende har forladt landet, synes den stoerste bekymring i oejeblikket at angaa den med magt gennemtvungne ekspropriation og udnyttelse af deres land. Der er udbredte, men sandsynligvis ogsaa noget overdrevne beskyldninger om slavearbejde og umenneskelige arbejdsvilkaar for mindretalsbefolkningerne, heriblandt bravanierne, paa bananplantagerne i det nedre Scebeli-omraade.

Kommissionen vil fortsat foelge situationen noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2901/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Domstolens dom af 26. september 1996

Har Kommissionen kendskab til den sag, som blev behandlet i Det Europaeiske Faellesskabs Domstol den 26. september 1996, hvor distriktsdomstolen i Vicenze i Italien havde anmodet om en foreloebig kendelse om fortolkningen af direktiv 76/464/EOEF ((EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23. )) og 83/513/EOEF ((EFT L 291 af 24.10.1983, s. 1. )) om forurening foraarsaget af kadmium, der udledes i vandmiljoeet, og deres omsaetning i national ret gennem lovdekret 133/92.

Kan dommen, selv om den er korrekt, ikke efter Kommissionens opfattelse virke fremmende for en adfaerd, som ikke er i overensstemmelse med faellesskabets normer?

Hvad vil Kommissionen foretage for at sikre, at direktiv 76/464/EOEF, navnlig artikel 3, og direktiv 83/513/EOEF omsaettes korrekt i den italienske lovgivning i betragtning af, at lovdekret 133/92 ikke stiller krav om forudgaaende tilladelse til udledning af kadmium i vandmiljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (9. december 1996)

I den dom, som det aerede medlem henviser til, praeciserede Domstolen, at artikel 3 i direktiv 76/464/EOEF skal fortolkes som et krav om, at alle cadmiumudledninger, uafhaengigt af, hvornaar det anlaeg, som de kommer fra, blev sat i drift, skal godkendes paa forhaand.

Hvad angaar muligheden for, at en offentlig myndighed i en medlemsstat, som ikke har gennemfoert ovennaevnte artikel 3, kan paaberaabe sig denne artikel over for private, bekraefter Domstolens afgoerelse den tidligere retspraksis. En medlemsstat maa ikke drage fordel af sin egen tilsidesaettelse af faellesskabsretten, og et direktiv kan ikke i sig selv og uafhaengigt af de nationale gennemfoerelsesbestemmelser bestemme eller stramme strafansvaret for dem, der overtraeder bestemmelserne i et direktiv, der ikke er gennemfoert i den nationale ret. Der er tale om veletablerede juridiske principper. Det skal understreges, at Kommissionen har indledt en overtraedelsesprocedure mod Italien for mangelfuld gennemfoerelse af det paagaeldende direktiv, blandt andet med hensyn til naevnte artikel 3.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3946/96 af José VALVERDE LÓPEZ til Kommissionen. Program for udvikling og økonomisk spredning i Andalucía



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0096



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3946/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (10. januar 1997) Om: Program for udvikling og oekonomisk spredning i Andalucía Der oenskes oplysning om programmet for udvikling og oekonomisk spredning i Andalucía og detaljer vedroerende Den Europaeiske Unions finansiering heraf. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. februar 1997) Kommissionen er i faerd med at undersoege de naevnte forhold i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.