ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0370/98 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Forelaeggelse af den fjerde beretning fra Den Staaende Arbejdsgruppe om Sikker Transport af Radioaktivt Materiale i Den Europaeiske Union.

Hvornaar vil Kommissionen forelaegge den fjerde beretning fra Den Staaende Arbejdsgruppe om Sikker Transport af Radioaktivt Materiale i Den Europaeiske Union for henholdsvis Parlamentet, Ministerraadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg? Hvordan bestemmer GD XVII arbejdsgruppens sammensaetning? Hvor mange eksperter fra ikke-statslige miljoegrupper er medlemmer af arbejdsgruppen? Og hvordan raadfoerer arbejdsgruppen sig med ikke-statslige miljoegrupper og forskningsinstitutter som en del af sit arbejde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (27. marts 1998)

Et udkast til meddelelse omfattende den fjerde beretning fra den staaende arbejdsgruppe om sikker transport af radioaktivt materiale vil om kort tid blive forelagt for Kommissionen med henblik paa godkendelse og udsendelse til de forskellige institutioner.

Arbejdsgruppens sammensaetning er baseret paa Europa-Parlamentets beslutning af 22. januar 1982 ((EFT C 40 af 15.2.1982, s. 42. )), i henhold til hvilken »Kommissionen opfordres til at nedsaette en staaende saerlig arbejdsgruppe for transport af radioaktive stoffer og radioaktivt affald, sammensat af repraesentanter for Kommissionen og nationale eksperter«. Kommissionen paatog sig derefter at gennemfoere Europa-Parlamentets begaering og opfordrede medlemsstaterne til at udpege deres nationale eksperter paa omraadet til gruppen.

Alle saerligt udnaevnte eksperter hidroerer fra de kompetente ansvarlige myndigheders og disse tekniske stoetteorganisationers side. Ingen af dem kommer fra ikke-statslige organisationer (NGO). Dog er en raekke bekymringer, som nogle NGO'er har givet udtryk for, allerede blevet forelagt for eksperterne i den staaende arbejdsgruppe med henblik paa en naermere vurdering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0806/98 af Frederik Willockx (PSE) og Anne Van Lancker (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Ulovlige metoder i forbindelse med ansoegninger om stoette

I den seneste tid har vi faaet stadig flere forespoergsler fra forskellige institutioner og organisationer om de metoder, European Business Services anvender.

Dette foretagende, der har filialer i Belgien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, betegner sig som konsulentvirksomhed, naar det gaelder sager om national stoette og stoette fra EU. For sit arbejde beregner virksomheden sig et beloeb paa 20.000 BEF (uden moms), hvilket kunden faar tilbagebetalt, hvis der ikke opnaas nogen stoette inden for seks maaneder. Faar kunden tildelt stoette, skal han betale 10% heraf til European Business Services.

At laegge beslag paa en del af en tildelt stoette er fuldstaendig i strid med enhver EU-regel. Efter hvad der forlyder, er UCLAF-afdelingen blevet underrettet om disse metoder. Kan Kommissionen oplyse, hvilken udvikling der er sket i sagen, og hvilke skridt den agter at tage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (28. april 1998)

Enheden for koordinering af bedrageribekaempelse (UCLAF) foretager i oejeblikket undersoegelser i Belgien angaaende faellesskabsstoette. Det er endnu for tidligt at drage nogen konklusioner, saerlig med hensyn til de metoder, som det aerede medlem beskriver. Parlamentet, naermere bestemt dets kontroludvalg, vil blive holdt underrettet i overensstemmelse med de procedurer, som er foreslaaet til dette udvalg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1017/98 af Rolf Berend (PPE) til Raadet (3. april 1998)

Om: Stoette til Weimar, den europaeiske kulturby 1999

Byen Weimar i Freistaat Thueringen skal i 1999 vaere »Europas kulturby«. Hidtil har de europaeiske byer vaeret finansieret over Kaleidoskop-programmet. Weimar er blot et saertilfaelde, fordi Kaleidoskop-programmet udloeber i december 1998. Der hersker usikkerhed om, i hvilken form Weimar vil blive stoettet som europaeisk kulturby 1999. Byen Weimar og delstaten Thueringen oensker hurtig klarhed om dette finansieringsspoergsmaal.

Hvordan og med hvilket beloeb stoettes Weimar som europaeisk kulturby inden for rammerne af et pilotprojekt - planlaegges dette at ske i form af en engangsforlaengelse af Kaleidoskop-programmet?

Hvornaar kan man paaregne en definitiv afgoerelse?

Svar (13.-14. juli 1998)

Raadet henviser det aerede parlamentsmedlem til det svar, som Kommissionen den 14. maj gav paa hans forespoergsel om samme emne (skriftlig forespoergsel E-1018/98).

Kommissionen sagde i sit svar, at den planlaegger i 1999 at viderefoere den saedvanlige oekonomiske stoette, som Faellesskabet yder til projektet »europaeisk kulturby«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1244/98 af Eolo Parodi (PPE) og Guido Viceconte (PPE) til Raadet (28. april 1998)

Om: Hoejhastighedstog i Italien

Selv om afgoerelserne om gennemfoerelse af 14 prioriterede projekter for transeuropaeiske transportnet efterhaanden er flere aar gamle, er arbejdet i Italien med henblik paa modernisering og firdobling af straekningen Torino-Milano-Genova-Venezia endnu ikke paabegyndt. Hvis denne alvorlige stilstand varer ved, er der risiko for, at Italien udelukkes fra oest-vest-forbindelsen, og at denne flyttes til den anden side af den italienske graense nord for Alperne, hvorved hele landet reelt vil blive udelukket fra Europa, fra integrationsprocessen og fra det faelles marked. Kan Raadet oplyse foelgende:

1. Hvilken holdning har det til de italienske jernebaneinfrastrukturer og til den italienske tilsidesaettelse af de prioriterede hoejhastighedsprojekter for Torino-Milano-Genova-Venezia?

2. Anser Raadet det ikke for yderst vigtigt, at der paa det kommende moede i Raadet (transport) (eller i Det Europaeiske Raad) goeres status over, hvor langt gennemfoerelsen af de 14 prioriterede projekter er naaet?

3. Hvilke konkrete foranstaltninger agter det at traeffe for at sikre, at Italien fuldt ud respekterer de »parametre«, der blev fastsat i Essen vedroerende transport og prioriterede projekter?

Svar (13.-14. juli 1998)

1. I beslutning nr. 1692/96/EF ((EFT L 228 af 9.9.1996, s. 1 + berigtigelse, EFT L 15 af 17.1.1997, s. 1. )) af 23. juli 1996 om Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet hedder det i artikel 19: »Bilag III indeholder en vejledende oversigt over de projekter, der er fastlagt i bilag I og II og i andre bestemmelser i denne beslutning, og som Det Europaeiske Raad i Essen tillagde saerlig betydning«. I dette bilag III, der indeholder en liste over de fjorten projekter, som blev vedtaget af Det Europaeiske Raad den 9.-10. december 1994 i Essen, benaevnes projekt nr. 6:

»Hoejhastighedstog/kombitransport Frankrig - Italien

Lyon - Torino

Torino - Milano - Venezia - Trieste«.

Det bemaerkes ogsaa, at artikel 18, stk. 3, i samme beslutning lyder saaledes: »Kommissionen forelaegger hvert andet aar Europa-Parlamentet, Raadet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en beretning om gennemfoerelsen af de retningslinjer, der er beskrevet i denne beslutning«.

Denne beretning forventes at foreligge i efteraaret 1998.

2. Det Europaeiske Raadet i Bruxelles i december 1993 bad Kommissionen om hvert aar at aflaegge rapport om, hvordan arbejdet med de transeuropaeiske net skrider frem. Rapporten for 1997 foreligger i dokument KOM(97) 654 endelig udg.

3. Det er Kommissionen, der skal soerge for, at arbejdet med de transeuropaeiske net bliver fulgt op.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0986/98 af Anita Pollack (PSE) til Raadet (31. marts 1998)

Om: Eksport af levende dyr

Den 18. december 1997 enedes Raadet om at aendre forordning (EOEF) nr. 805/69 om den faelles markedsordning for okse- og kalvekoed. AEndringerne i vilkaarene for eksport af levende dyr til tredjelande omfatter indfoerelsen af veterinaerkontrol ved ankomsten til bestemmelsestredjelandet. Efter at have besluttet at udelukke dyrevelfaerdsorganisationer fra at blive bemyndiget til at udfoere denne kontrol, selv om de er de eneste organisationer, der har vaeret rede til at udbrede kendskabet til den brutale behandling af levende eksportkvaeg, bedes Raadet oplyse, hvilke foranstaltninger der er blevet truffet til haandhaevelse af bestemmelserne i den aendrede forordning, og hvor mange veterinaerinspektoerer der er ansat til varetagelsen af disse opgaver?

Svar (29. juni 1998)

Raadet vedtog den 18. december 1997 efter udtalelse fra Europa-Parlamentet forordning (EF) nr. 2634/97 ((EFT L 356 af 31.12.1997, s. 13. )) om aendring af forordning (EOEF) nr. 805/68 med henblik paa at goere ydelse af restitutionen ved udfoersel af levende dyr betinget af, at faellesskabsbestemmelserne vedroerende dyrevelfaerd overholdes.

Ifoelge artikel 13, stk. 12, i den saaledes aendrede forordning er det Kommissionen, der efter forvaltningskomitéproceduren fastsaetter gennemfoerelsesbestemmelserne for at sikre en tilfredsstillende kontrol med de nye krav, herunder ogsaa i tredjelandene.

Det er derfor Kommissionen, der skal give det aerede parlamentsmedlem et mere noejagtigt svar paa hendes spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0880/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Problemer med den frie bevaegelighed og erhvervelse af kvalifikationer som speciallaege i EU

Direktiv 93/16 ((EFT L 165 af 7.7.1993, s. 1)) har skabt problemer i forbindelse med erhvervelsen af kvalifikationer som speciallaege i EU-medlemsstaterne. Foer dette direktiv traadte i kraft (april 1993) kunne et eksamensbevis erhvervet i OEstrig anerkendes i Graekenland, og der kunne foelgelig gives tilladelse til udoevelse af disse saerlige kvalifikationer i Graekenland. Denne ordning bortfalder ved dette direktivs ikrafttraeden. Selvom ligestillingen af eksamensbeviser anerkendes, kan der ikke gives tilladelse til udoevelse af et erhverv, idet denne tilladelse boer opnaas i det land, hvor uddannelsen er taget. Forholdene varierer i de enkelte lande svarende til de forskellige nationale bestemmelser. Hele ordningen skaber overdrevne problemer for dem, der har studeret i et EU-land og oensker at udoeve deres erhverv i et andet EU-land.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Vil de bestemmelser, der fandtes foer direktivets ikrafttraeden, i en overgangsperiode kunne finde anvendelse for dem, der blev indskrevet paa universiteterne i EU, inden det traadte i kraft?

2. Hvis eksamensbeviser opnaaet i EU kan sidestilles, vil der saa kunne indfoeres en ordning, som goer det muligt for en laege at opnaa tilladelse til at udoevelse af erhverv i det land, hvor han oensker at arbejde, selvom han har opnaaet sit eksamensbevis i et andet land?

3. Hvis eksamensbeviserne er ligestillede, vil der saa vaere mulighed for at udoeve sine kvalifikationer som speciallaege i et andet EU-land end det, hvor man erhvervede disse kvalifikationer, eftersom det er velkendt, at specialet udgoer en del af laegeuddannelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (5. juni 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1089/98 af Graham MATHER til Rådet. Afskaffelse af det afgiftsfri salg inden for EU



EF-Tidende nr. C 323 af 21/10/1998 s. 0111



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1089/98 af Graham Mather (PPE) til Raadet (6. april 1998) Om: Afskaffelse af det afgiftsfri salg inden for EU Paa moedet den 17. marts 1998 i Raadet (Transport) uddeltes et dokument, hvori man efterlyste en undersoegelse af de oekonomiske virkninger af en eventuelt afskaffelse af det afgiftsfri salg. Under den efterfoelgende droeftelse gik flertallet af de transportministre, der tog ordet, ind for at foretage en saadan undersoegelse. Vil en lignende droeftelse nu finde sted i OEKOFIN-Raadet? Svar (13.-14. juli 1998) Raadet (oekonomi og finans) traf i 1991 enstemmigt afgoerelse om at afskaffe det afgiftsfri salg til rejsende inden for EU pr. 30. juni 1999. Raadet har sidenhen ved flere lejligheder droeftet spoergsmaalet om, hvorvidt Raadet ikke desto mindre skulle anmode Kommissionen om at foretage en undersoegelse af konsekvenserne af afskaffelsen af det afgiftsfri salg. Spoergsmaalet blev senest droeftet paa samlingen i Raadet (oekonomi og finans) den 19. maj 1998. Det fremgik klart af denne droeftelse, at der ikke er enighed blandt finansministrene om at tage afgoerelsen fra 1991 op til fornyet droeftelse og om at anmode Kommissionen om at foretage den naevnte undersoegelse. Imidlertid er Kommissionen indstillet paa at give en redegoerelse i form af et arbejdsdokument for de instrumenter, som medlemsstaterne raader over med henblik paa at imoedegaa konsekvenserne af afskaffelsen af det afgiftsfri salg inden for EU pr. 30. juni 1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 964/98 af David THOMAS til Kommissionen. Forbud mod anvendelse af specificeret risikomateriale (SRM)



EF-Tidende nr. C 310 af 09/10/1998 s. 0151



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0964/98 af David Thomas (PSE) til Kommissionen (18. marts 1998) Om: Forbud mod anvendelse af specificeret risikomateriale (SRM) Mener Kommissionen, at den foreslaaede regionalisering af bestemmelserne vedroerende anvendelse af SRM er forenelig med det indre markeds grundlaeggende principper som fastlagt i bl.a traktatens artikel 2 og 3, og i hvilket omfang ville saadanne bestemmelser sikre forbrugerne en effektiv beskyttelse, eftersom det er umuligt at foere kontrol med overholdelsen af de foreslaaede foranstaltninger? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. april 1998) Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems mundtlige forespoergsel nr. H-0282/98 i spoergetiden under Parlamentets moede i marts II 1998 ((Forhandlinger i Parlamentet (marts 1998). )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1110/98 af Otto von Habsburg (PPE) til Raadet (31. marts 1998)

Om: Trojkaens aflyste besoeg i Zagreb

Det planlagte besoeg i Zagreb den 5. marts 1998 af Raadets formand, udenrigsminister Cook, blev pludselig aflyst. Besoeget af en gruppe mindre hoejtstaaende personligheder, som blev betegnet som erstatning, blev ligeledes aflyst, fordi praesident Tudjman efter den uventede aflysning fra Raadets formand ikke var rede til at modtage de foreslaaede personer, men derimod havde udpeget en gruppe medlemmer af den kroatiske regering af samme rang, inklusive ministerpraesidenten og udenrigsministeren, til at goere dette.

Med hvilken holdbar begrundelse aflystes besoeget af Raadets formand hos statsoverhovedet for en venligtsindet regering?

Er det Raadets hensigt at isolere Kroatien, mens samtidig talrige ministre besoeger Milosevic i Beograd?

Er dette en manoevre for at tvinge Kroatien, en traditionel vestlig stat, til at tilhoere Balkanlandene, hvilket aabenbart er hensigten hos visse ledende funktionaerer i Kommissionen?

Svar (6. juli 1998)

Raadets formand maatte aflyse sit planlagte besoeg i Zagreb med kort varsel for at kunne tage til Beograd for at forelaegge EU's holdning til situationen i Kosovo for praesident Milosevic. De kroatiske myndigheder blev fuldt orienteret om grunden hertil.

Raadet ser gerne, at Kroatien traeffer konkrete foranstaltninger, navnlig vedroerende flygtningenes tilbagevenden, i overensstemmelse med sine internationale forpligtelser.

Raadets holdning med hensyn til spoergsmaalet om Kroatiens europaeiske forhaabninger er fastlagt inden for rammerne af den regionale strategi og konditionalitetspolitikken.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0588/98 af Josu Imaz San Miguel (PPE) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Episode i AEkvatorialguinea

Den 21. januar om morgenen fandt der i Luba paa Bioko-oeen (AEkvatorialguinea) en ikke naermere klarlagt episode sted. Denne episode har vaeret omgaerdet af forvirring, oplysningerne har vaeret faa og ensidige, og diktatoren, Obiangs styre har reageret brutalt og repressivt i form af arrestationer, overgreb, tortur, massive plyndringer og drab vendt mod Bubi-folket og dets organisation, MAIB.

Paa denne baggrund, og fordi en delegation for nylig har besoegt AEkvatorialguinea, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

Hvad mener Kommissionen om det meget alvorlige overgreb og den permanente mangel paa respekt for menneskerettighederne, som Bubi-folket og dets repraesentanter i MAIB udsaettes for, og hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet over for Obiangs styre, for at denne indstiller undertrykkelsen af Bubi-folket og dets repraesentanter i MAIB?

Hvad har Kommissionen foretaget sig over for det internationale samfund, saavel regeringer som organisationer, for at faa disse til at traeffe de noedvendige foranstaltninger?

Hvilken stoette vil Kommissionen yde Bubi-folket og dets repraesentanter i MAIB for at sikre, at disse paa lige fod med andre kan arbejde for en demokratisering af AEkvatorialguinea og for, at Bubi-folket kan overleve?

Mener Kommissionen, at vilkaarene for, at der kan frigoeres bistandsmidler til AEkvatorialguinea, er til stede?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (2. april 1998)

Kommissionen har i naert samarbejde med medlemsstaterne taget kontakt med AEkvatorialguineas regering om de begivenheder, som det aerede medlem omtaler. I denne forbindelse har Kommissionen gjort det klart over for myndighederne at den goer sig alvorlige bekymringer med hensyn til de svaere kraenkelser af menneskerettighederne som ordensmagten gjorde sig skyldig i i forbindelse med naevnte begivenheder.

Efter de forskellige henvendelser der har vaeret herom har AEkvatorialguineas myndigheder meddelt Kommissionen at ophavsmaendene til naevnte kraenkelser af menneskerettighederne vil blive bragt for retten og straffet. Det kan naevnes at de personer der sigtes for det vaebnede overfald paa ordensmagten, vil blive doemt ved en offentlig retssag, som kan overvaeres af Faellesskabets observatoerer.

Beskyttelse af mindretal forudsaetter foerst og fremmest et effektivt fungerende demokrati. Kommissionen slaar igen fast hvor noedvendigt det er at beskytte menneskerettighederne, uanset om der er tale om et mindretal eller ej, og hvor vigtigt det er at tilgodese mindretallenes kulturelle identitet og at sikre at de kan udoeve deres rettigheder i faellesskab med andre medlemmer af deres befolkningsgruppe.

Spoergsmaalet om hvor hurtigt samarbejdet med AEkvatorialguinea kan genoptages, afhaenger af hvor store fremskridt der goeres med hensyn til overholdelsen af menneskerettighederne og demokratiets og retsstatens principper, jf. artikel 5 i Fjerde Lomé-konvention.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0022/98 af Christian Rovsing (PPE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Eneretsbevillinger paa gasmarkedet

Det statsejede naturgasselskab Dansk Naturgas A/S har efter loven eneret til at udfoere, transportere og oplagre naturgas i Danmark.

Er disse eneretsbevillinger efter Kommissionens mening i overensstemmelse med traktatens konkurrenceregler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (9. marts 1998)

Kommissionen kan ikke rent abstrakt udtale sig om, hvorvidt eneretsbevillinger er lovlige. Nogle eneretsbevillinger kan vaere berettigede, hvis ophaevelsen af disse goer det umuligt for virksomheder, der har faaet paalagt tjenesteydelser af almindelig oekonomisk interesse, at udfoere de saerlige opgaver, der er paalagt dem ved lov.

Hvis der er tale om eneretsbevillinger, som anfoert af det aerede medlem, boer de undersoeges i forbindelse med gennemfoerelsen af det kommende direktiv om faelles regler for det interne gasmarked paa grundlag af den faelles politiske holdning i Raadet den 8. december 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0861/98 af Ursula Schleicher (PPE) til Raadet (31. marts 1998)

Om: Virkninger af forbuddet mod tobaksreklame

Omfatter »reklame« i direktivets forstand (dér meget bredt formuleret som »enhver form for meddelelse«) ogsaa foranstaltninger som en cigaretproducents generalforsamling eller pressekonference (hhv. samme arrangementer for en producent af ikke-tobaksvarer)?

Hvorledes stemmer forbuddet mod plakatreklame - en rent national foreteelse - overens med hensigten om at fjerne handelshindringer?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0856/98, E-0857/98, E-0858/98, E-0859/98, E-0860/98, E-0861/98 og E-0862/98 (13.-14. juli 1998)

Som det er det aerede medlem bekendt, godkendte Europa-Parlamentet efter en indgaaende droeftelse ved andenbehandlingen den 13. maj 1998 Raadets faelles holdning vedroerende Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om reklame for tobaksvarer og sponsorering til fordel for disse uden at fremsaette aendringsforslag hertil. Raadet vedtog derfor direktivet paa samlingen den 22. juni 1998.

Hvad navnlig angaar de spoergsmaal, som det aerede medlem rejser, skal det anfoeres, at Raadet under behandlingen af Kommissionens forslag har bestraebt sig paa at naa frem til en lovtekst, hvormed der baade tages hensyn til, at det indre marked skal kunne fungere effektivt, og noedvendigheden af at sikre et hoejt sundhedsbeskyttelsesniveau.

Der er i betragtningerne og i den begrundelse, som blev forelagt Parlamentet forud for andenbehandlingen, gjort detaljeret rede for de overvejelser, der har ligget til grund for Raadets droeftelser af dette direktivforslag. Det paahviler medlemsstaterne at traeffe passende foranstaltninger med henblik paa at sikre, at direktivet gennemfoeres paa en saadan maade, at det bliver muligt at opfylde de tilstraebte maal.

Raadet goer det aerede medlem opmaerksom paa, at det paahviler Kommissionen at overvaage gennemfoerelsen af de forskrifter, som institutionerne vedtager i medfoer af traktaten, og at Domstolen har kompetence til dels at fortolke forskrifterne, dels at sikre, at de er i overensstemmelse med traktatens bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0137/98 af Ilona Graenitz (PSE) til Kommissionen (23. januar 1998)

Om: Anerkendelse af tegnsprog i medlemslandene

Under henvisning til EP's beslutning af 18.7.1988 (EFT C 187, s. 236), hvori medlemsstaterne blev opfordret til officielt at anerkende de nationale tegnsprog og i betragtning af, at anerkendelsen af dette ikke-etniske lingvistiske mindretal er en grundlaeggende og vigtig forudsaetning for doeve menneskers bevarelse af deres kultur, livskvalitet og navnlig deres uddannelsesmuligheder, stiller jeg foelgende spoergsmaal:

1. I hvilke medlemsstater har man hidtil de facto officielt anerkendt det nationale tegnsprog eller ivaerksat andre lignende foranstaltninger?

2. Understoettes de lande, hvor dette endnu ikke er sket, i deres bestraebelser herpaa, og paa hvilken maade?

3. Er Kommissionen klar over, at der i de doeves tilfaelde ikke alene er tale om »handicappedes« interesser, men at det her drejer sig om et lingvistisk mindretal, som siden EP's beslutning for ti aar siden endnu ikke er blevet anerkendt i mange lande?

4. Agter Kommissionen at forelaegge Raadet de tvingende noedvendige forslag herom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (5. marts 1998)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems mundtlige forespoergsel nr. H-42/98 i spoergetiden under Parlamentets moede den februar 1998 ((Forhandlinger i Parlamentet (februar 1998). )).