ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1409/02

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(22. maj 2002)

Om: Krænkelse af humanitære bestemmelser i Tjetjenien

I sit svar på spørgsmål H-0060/02(1) gav Rådet udtryk for, at det den 28. maj i år ville behandle Tjetjenienspørgsmålet med de russiske myndigheder.

Den 16. april i år forelagde kommissionsmedlem for udviklingssamarbejde, Poul Nielson, ECHO-årsberetningen. Kommissionsmedlemmet benyttede lejligheden til at gøre opmærksom på den stigende tendens til at ignorere de internationale humanitære love. Han var af den opfattelse, at der ikke er nogen forhold, der berettiger til denne ignorering. Udover Israel henviste kommissionsmedlemmet til Ruslandsspørgsmålet (Tjetjenien), hvor hjælpere ikke uforstyrret kunne udføre deres arbejde og ikke kunne benytte VHF-radiokommunikationen.

Vil Rådet benytte denne oplysning fra kommissionsmedlem Nielson til at overbevise de russiske myndigheder om at søge en politisk løsning på konflikten i Tjetjenien i overensstemmelse med ånden i Europa-Parlamentets beslutning af 10. april 2002? I benægtende fald: hvorfor ikke?

Kan Rådet tillige oplyse, hvordan og i hvilken grad det har bragt og vil bringe Tjetjenienspørgsmålet på tale under de forberedende møder og de forudgående møder i forbindelse med topmødet mellem EU og Rusland den 29. maj 2002?

(1) Mundtligt svar af 13.3.2002.

Svar

(3. oktober 2002)

Rådet er fuldt ud orienteret om Kommissionens bekymring over vanskelighederne med at udføre humanitært arbejde i Republikken Tjetjenien i Den Russiske Føderation. Det giver sig selv, at Rådet på dette punkt fuldt ud støtter Kommissionens holdning på alle politiske dialogmøder med de russiske myndigheder. Som det allerede fremgår af svarene på forespørgsel E-0264/02 og spørgsmål H-0358/02 fra Europa-Parlamentet, er EU overbevist om, at den tjetjenske konflikt kun kan løses politisk. Derfor blev det tjetjenske spørgsmål rejst på alle de forberedende møder inden topmødet mellem EU og Rusland den 29. maj 2002 såvel som på selve topmødet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1788/02

af Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) til Rådet

(24. juni 2002)

Om: De regionale myndigheders deltagelse i det spanske formandskab

I den nuværende spanske forfatnings artikel 2 anerkendes og sikres det, at de historiske nationer som Catalonien, Galicien og Baskerlandet har ret til selvstyre i lighed med, hvad der også indrømmes de øvrige regioner, der ligeledes udgør autonome regioner og er anerkendte som sådan. Samtidig skal Rådet i medfør af traktaterne samordne medlemsstaternes almindelige økonomiske politik, ligesom det har beføjelse til at træffe beslutninger.

I juni afsluttes det spanske rådsformandskab, og det er sidste mulighed for at rette følgende forespørgsel til det nuværende formandskab:

Er det spanske formandskab af den opfattelse, at det har bidraget til en bedre opfyldelse af sine opgaver ved at hindre, at de regionale myndigheder i de autonome spanske regioner deltager i alle formandskabets handlinger? Anser det spanske formandskab det ikke for en modsigelse, at der med traktaterne fastsættes et unionsborgerskab og en fælles udenrigspolitik, samtidig med at den spanske regering som eneste begrundelse for at hindre de regionale myndigheders deltagelse i de af Rådets samlinger, som vedrører sager, hvor den har enebeføjelser fremfører, at der er tale om udenrigspolitik?

Svar

(8. oktober 2002)

Rådet henviser det ærede parlamentsmedlem til det svar, som det gav på dette spørgsmål under mødeperioden i februar 2002 i forbindelse med spørgetiden: (QH-963/01 fra Rosa Miguelez Ramos) og mødeperioden i marts 2002 (QH-066/02 fra Camilo Nogueira Romàn).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1187/02

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(26. april 2002)

Om: Mulig involvering af Vatikanet i bedrageri med landbrugstilskud

Den 14. august 2001 berettede Wieneravisen Kronen-Zeitung, at Vatikanet skulle være blevet udsat for et kæmpebedrag af et østrigsk mejeri. 800 tons smør blev leveret til Vatikanet, men blev tilsyneladende smuglet ud igen, og derefter solgt i Italien. Derved skal der være begået svig med EU-eksporttilskud i millionstørrelsen, ligesom der ikke er betalt skat.

Der findes lignende beretninger fra 90'erne i forbindelse med leveringer af sukker til Vatikanstaten.

Kronen-Zeitung skrev også i sin beretning, at EU's kontor til bekæmpelse af svig, OLAF, har indledt en undersøgelse.

1. Kan Kommissionen bekræfte, at OLAF i dette tilfælde har indledt en undersøgelse?

2. Er det nævnte forløb et enkelttilfælde eller har Kommissionen kendskab til, at der, om muligt, skulle være endnu flere virksomheder i EU, som er involveret i lignende svindelsager?

3. Hvis ja, hvilke produkter drejer det sig da om?

4. Overgår varer, som bliver ført ud af Vatikanet, og som får eksporttilskud, efter forskrifterne til den frie omsætning i bestemmelseslandet, og underkastes de følgelig også en forabejdning? Har Kommissionen kendskab til, at sådanne varer blev ført tilbage til Italien uden en toldprocedure?

5. Er Kommissionen enig i, at smugleri i denne størrelsesordning ikke skulle kunne ske, uden at de ansvarlige myndigheder får kendskab til det?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(2. juli 2002)

På baggrund af oplysninger fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, OLAF, er dette kontor af den opfattelse:

1. at der ikke er anledning til at indlede en undersøgelse.

2. og 3. OLAF har ikke kendskab til sådanne oplysninger.

4. Der betales eksportrefusioner af tilskudsberettigede landbrugsvarer, som leveres til Vatikanstaten. Varer, der udføres til Vatikanstaten, overgår til fri omsætning i denne uafhængige stat. OLAF har ikke kendskab til nogen tilfælde, hvor sådanne varer skulle være blevet transporteret tilbage til Italien uden en toldprocedure.

5. OLAF har ingen oplysninger, der giver kontoret anledning til at tro, at hverken embedsmænd i Vatikanet eller italienske toldembedsmænd har kendskab til smugleri som påstået.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1695/02

af Bart Staes (Verts/ALE), Nelly Maes (Verts/ALE),Anne Van Lancker (PSE) og Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(12. juni 2002)

Om: Garanti for fødevareleverancer til mindrebemidlede i forbindelse med afviklingen af interventionslagre

Er det i forbindelse med EU's udvidelse ikke mere end normalt, at Kommissionen foretager en justering af landbrugspolitikken? Det er også forståeligt, at den nye politik i større udstrækning vil tage sigte på kvalitet end på kvantitet. Blandt andet vælger man på baggrund heraf at afvikle interventionslagrene. På den anden side bør man heller ikke letfærdigt forbigå den omstændighed, at en del af disse interventionslagre, selv om de i første instans ikke er blevet oprettet med dette formål, nu anvendes for at sikre mindrebemidlede ret til fødevarer.

Kommissionen bedes meddele, om man tager hensyn til denne omstændighed ved den eventuelle afvikling af interventionslagrene, eller om den i modsat fald vil træffe foranstaltninger, der i det mindste vil kunne give garanti for, at de nuværende fødevareleverancer til de mindstbemidlede i Europa fortsat sikres på det nuværende niveau?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. juli 2002)

Det program for støtte til de socialt dårligst stillede i Fællesskabet, der blev indført ved Rådets forordning (EØF) nr. 3730/87 af 10. december 1987 om almindelige regler for levering til visse organisationer af levnedsmidler fra interventionslagre med henblik på uddeling til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet(1) og tilrettelagt ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 3149/92 af 29. oktober 1992(2), er et af de fødevareprogrammer, der er udviklet af EU. Det særlige ved programmet er, at det fungerer på grundlag af produkter fra interventionslagre og dermed bidrager til at afvikle overskudslagrene af landbrugsprodukter i EU.

Et af formålene med den for flere år siden påbegyndte reform er at undgå, at der opbygges interventionslagre. Det medfører generelt en nedgang i interventionslagrene, hvad der på længere sigt kan føre til en undersøgelse af, om foranstaltningen og dens bestemmelser er hensigtsmæssige. Den gradvise udvikling i situationen bør dog fremhæves, og det samme gælder for de forholdsvis små mængder produkter, som er nødvendige for at gennemføre programmet, i forhold til de mængder produkter, der findes på interventionslager.

Kommissionen konstaterer derfor, at den generelle nedgang i interventionslagrene, som de ærede medlemmer henviser til, hindrer hverken det normale forløb af den igangværende årsplan (2002) eller forberedelsen af den kommende årsplan (2003).

Kommissionen har tidligere gennemført de ændringer i gennemførelsesbestemmelserne for dette program, der er nødvendige for at videreføre og udvikle programmet. Den er opmærksom på virkningerne af den udvikling, som de ærede medlemmer har henledt opmærksomheden på, herunder virkningerne af en kommende udvidelse af EU på fremtidsudsigterne for programmet.

(1) EFT L 352 af 15.12.1987.

(2) EFT L 313 af 30.10.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1061/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Rådet

(17. april 2002)

Om: Udveksling af data mellem nationale myndigheder (I.D.A.)

Rådet (transport- og kommunikationsministrene) trådte sammen den 25. marts 2002 og traf blandt andet afgørelse om udveksling af data mellem nationale myndigheder (Interchange of Data between Administrations I.D.A.). Denne afgørelse omfatter også videregivelse af data mellem EU-lande og ikke-medlemslande, sådan som det fremgår af meddelelsesbladet Euractiv af 26. marts 2002 (netside: www.euractiv.com).

Kan Rådet meddele, hvilken slags data der vil blive udvekslet mellem de nationale myndigheder? Ville denne dataudveksling også kunne vedrøre enkeltheder, såsom f.eks. EU-borgeres eller tredjelandes statsborgeres religiøse tilhørsforhold? Ville denne udveksling kunne foregå mellem de nationale administrationer i EU-lande og myndighederne i f.eks. Tyrkiet? Kan jeg få oplysninger om den græske parts holdning under Rådets drøftelse om spørgsmålet vedrørende dataudveksling mellem EU-medlemsstaternes nationale administrationer og myndigheder i ikke-medlemslande?

Svar

(30. september 2002)

Den generelle indstilling, som Rådet (transport og telekommunikation) nåede frem til på samlingen den 25.-26. marts 2002 uden at foregribe Europa-Parlamentets udtalelse, vedrørte et forslag fra Kommissionen om visse ændringer af hhv. beslutning nr. 1719/1999/EF og afgørelse nr. 1720/1999/EF, hvorved IDA II-programmet blev indført.

Bilaget til beslutningen indeholder en liste over projekter af fælles interesse, der skal gennemføres under programmet. Kommissionens nylige forslag og Rådets generelle indstilling indebærer kun mindre ændringer af denne liste. Overskrifterne vedrørende disse projekter giver et generelt indtryk af, hvilken slags data der vil blive udvekslet. Der erindres om, at artikel 7, stk. 1, litra c), i afgørelse nr. 1720/1999/EF, som Kommissionen ikke har foreslået nogen ændringer til, indeholder bestemmelser om bl.a. beskyttelse af personlige oplysninger og fortroligheden af de udvekslede data.

For så vidt angår tredjelande, som IDA-programmet kan udvides til at omfatte, har Kommissionen foreslået at tilføje Malta og Tyrkiet på listen over de lande, der er nævnt i hhv. den nuværende beslutning og den nuværende afgørelse. Rådet giver i sin generelle indstilling sin tilslutning til denne ændring.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1390/02

af Anna Karamanou (PSE) til Rådet

(15. maj 2002)

Om: Sikkerhed og menneskerettigheder

Efter de tragiske begivenheder den 11. september har det været meget foruroligende at se, hvordan den nationale sikkerhed for mange regeringer er blevet altdominerende på bekostning af menneskerettighederne, idet der ofte er iværksat administrative ordninger, som sætter disse rettigheder ud af kraft.

Amnesty International, Kairo Instituttet for menneskerettigheder og andre ngo'er fremsatte en offentlig erklæring til FN's Menneskerettighedskommission, hvori de opfordrer staterne til at sikre, at de foranstaltninger, der træffes for at bekæmpe terrorismen, er i overensstemmelse med deres forpligtelser på menneskerettighedsområdet. Førnævnte ngo'er giver udtryk for deres støtte til Mary Robiniens opfordring til, at der etableres en mekanisme til evaluering af de konsekvenser, som regeringernes foranstaltninger til bekæmpelse af terrorismen har for menneskerettighederne, og de anmoder endvidere højkommissæren om at udarbejde en rapport om konsekvenserne af disse foranstaltninger for menneskerettighederne, som skal udmunde i henstillinger til den effektive opretholdelse af disse rettigheder.

Hvordan forholder Rådet sig til disse standpunkter, som ngo'er og Mary Robinson har fremsat, og agter det at træffe foranstaltninger for at støtte og virkeliggøre dem?

Svar

(30. september 2002)

På Det Europæiske Råd i Laeken bekræftede EU sin fulde solidaritet med det amerikanske folk og det internationale samfund i kampen mod terrorismen under fuld overholdelse af individets rettigheder og frihedsrettigheder (punkt 17 i konklusionerne).

På det seneste møde i FN's Menneskerettighedskommission støttede EU aktivt et mexicansk udkast til et initiativ om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder under bekæmpelsen af terrorisme. Mexico besluttede imidlertid at udsætte forelæggelsen af initiativet, da det blev klart, at det desværre langt fra var sikkert, at Menneskerettighedskommissionen ville vedtage det endeligt. I princippet bliver dette vigtige initiativ derfor først forelagt for Menneskerettighedskommissionen til næste år.

Rådet har endnu ikke taget stilling til de forslag fra højkommissæren, som det ærede medlem nævner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0772/02

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(18. marts 2002)

Om: Fysiske agenser (støj)

Har Europa-Kommissionen, navnlig da forslaget vil berøre små og mellemstore virksomheder, foretaget en forskriftsmæssig vurdering af indvirkningerne af udkastet til direktiv om fysiske agenser (støj)? Hvad er i benægtende fald årsagen hertil?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopouloupå skriftlige forespørgsler E-0772/02 og E-0773/02

(25. april 2002)

Det ærede parlamentsmedlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-3212/01 af John Bowis m.fl.(1) og E-0703/02 af Philip Bushill-Matthews m.fl.(2).

(1) EFT C 147 E af 20.6.2002, s. 132.

(2) Se side 38.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1651/02 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen. Fribilletter.



EU-Tidende nr. 028 E af 06/02/2003 s. 0125 - 0126



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1651/02 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen (10. juni 2002) Om: Fribilletter Kan Kommissionen oplyse, hvilke af dens ansatte der har modtaget fribilletter til kampe i fodboldverdensmesterskaberne? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock (10. juli 2002) Kommissionen henviser det ærede medlem til sit svar på hans skriftlige forespørgsel E-0548/00(1). Kommissionen har stadig ikke nogen fortegnelse over, hvilke tjenestemænd (hvis der overhovedet er nogen) der modtog enten betalte eller gratis billetter til VM i fodbold. De regler, der blev gjort rede for i svaret på E-0548/00, gælder fortsat. (1) EFT C 26 E af 26.1.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1108/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Rådet

(18. april 2002)

Om: Foranstaltninger imod den israelske regering

I forbindelse med de israelske styrkers totale og uretmæssige invasion i de palæstinensiske autonome områder nøjes Den Europæiske Union desværre med verbale råd til Sharon om ikke at gå til yderligheder over for præsidenten for den palæstinensiske myndighed og gentager vedholdende, at det mellemøstlige spørgsmål er et anliggende, der påhviler USA og ikke Europa, mens den nægter at træffe konkrete foranstaltninger imod den israelske regering svarende til de foranstaltninger, som den hurtigt og på drastisk vis traf imod Jugoslavien under konflikten i Kosovo.

Rådet bedes besvare følgende: Agter Rådet at træffe foranstaltninger imod den israelske regering på grund af de forbrydelser, som den begår over for palæstinenserne, freden og menneskeheden? Vil Rådet omgående suspendere samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Israel, indtil belejringen af Arafat i Ramallah ophæves, og de israelske tropper trækker sig tilbage fra de autonome områder, der henhører under den palæstinensiske myndighed?

Svar

(30. september 2002)

Rådet er ikke enigt i det ærede medlems analyse. Det har tværtimod sammen med sine partnere, navnlig De Forenede Stater, Den Russiske Føderation og De Forenede Nationer, aktivt forsøgt at bringe de nylige meningsløse konfrontationer i Mellemøsten til ophør. Det er overbevist om, at en sådan samordnet international indsats frembyder de bedste muligheder for at finde en politisk løsning på konflikten, baseret på FN's Sikkerhedsråds resolution 242 og 338 og princippet om land for fred. Rådet har ikke til hensigt at suspendere Euro-Middelhavs-associeringsaftalen med Israel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1136/02 af Glenys Kinnock (PSE) og Eluned Morgan (PSE) til Kommissionen. Handel med hunde- og katteskind.



EU-Tidende nr. 028 E af 06/02/2003 s. 0074 - 0074



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1136/02 af Glenys Kinnock (PSE) og Eluned Morgan (PSE) til Kommissionen (22. april 2002) Om: Handel med hunde- og katteskind Kommissionen anmodes om at give oplysninger om dens politik vedrørende import i Den Europæiske Union af hunde- og katteskind. Hvilke planer har Kommissionen om at indføre forbud mod import af disse produkter i Den Europæiske Union? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy (11. juli 2002) Det ærede medlem henvises til det svar, som kommissæren med ansvar for sundhed og forbrugerbeskyttelse på Kommissionens vegne afgav på skriftlig forespørgsel nr. E-1203/02 fra Phillip Whitehead(1) vedrørende samme emne. (1) EFT C 301 E af 5.12.2002, s. 104.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1489/02

af Marie Isler Béguin (Verts/ALE) til Kommissionen

(29. maj 2002)

Om: TINA, ISPA og miljødirektiver i kandidatlandene

I 1996 fastsatte Kommissionen en proces for evaluering af behovet for transportinfrastrukturer (TINA), som godkendtes det følgende år. Sigtet var ud fra en konstant hensyntagen til miljøet at samordne integrationen af transportnettet i et udvidet EU, både med hensyn til udformningen og udviklingen.

Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA) er et finansielt instrument, som skal lette indførelsen af den etablerede fællesskabsret på områderne miljø og transport, og som navnlig prioriterer princippet om korrektion ved kilden i tilfælde af indgreb i miljøet.

Der er udtrykt bekymring for de eventuelle virkninger for miljøet, som nettet af transportinfrastrukturer (TINA) vil kunne få i de områder i Central- og Østeuropa, som vil være omfattet af direktiverne om fugle og om levesteder.

Hvordan vurderer Kommissionen de virkninger for miljøet, som anvendelsen af de midler fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), der bevilges til disse omfattende projekter for fysisk planlægning i Central- og Østeuropa, vil få? Kan Kommissionen forsikre, at der ikke med disse midler vil blive finansieret projekter i kandidatlandene, som strider mod Fællesskabets gældende miljødirektiver? Kan Kommissionen i øvrigt opregne de foranstaltninger, der træffes i tilfælde af manglende overholdelse af direktiverne med hensyn til afhjælpning af skaderne på miljøområdet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(10. juli 2002)

Kommissionen henviser i denne forbindelse til sit svar på skriftlig forespørgsel E-1032/02 fra Elizabeth Lynne(1) angående Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(2) og Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(3) og deres betydning for finansieringen af projekter i kandidatlandene forud for tiltrædelsen.

I de tilfælde, hvor store infrastrukturprojekter skal finansieres via det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), anvendes samme standarder som dem, der er fastsat i Fællesskabets miljølovgivning, før der kan bevilges samfinansiering til kandidatlandene. Dette indebærer bl.a. anvendelse af Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 om ændring af Rådets direktiv om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet(4). Hertil kommer, at ansøgerlandene også skal undersøge, om projekterne berører miljømæssigt følsomme områder, som i fremtiden vil kunne blive omfattet af de to førnævnte direktiver.

Hvad angår vurderingen af de miljømæssige virkninger af projekter, der samfinansieres af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) gælder standarder, som kan sidestilles med dem, der er fastsat i Fællesskabets miljølovgivning, og Kommissionen undersøger de miljømæssige aspekter, før lån godkendes af EIB. Dette gælder også ovennævnte direktiver.

(1) EFT C 309 E af 12.12.2002, s. 75.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979.

(3) EFT L 206 af 22.7.1992.

(4) EFT L 73 af 14.3.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0568/02

af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen

(22. februar 2002)

Om: Svig i forbindelse med eksport af mejeriprodukter til Andorra

I slutningen af 2000 gennemførte Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) en undersøgelse i samarbejde med de spanske myndigheder for at fastslå, om der var forekommet svig i forbindelse med eksporten af visse mejeriprodukter til tredjelande, konkret Andorra, og om der var udbetalt eksportrestitutioner til EU-virksomheder.

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt undersøgelsen er fremme, og om der er spanske eller andorranske virksomheder involveret i dette formodede tilfælde af svig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(25. marts 2002)

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har meddelt, at de belgiske myndigheder i marts 2000 forelagde det en række problemer vedrørende smør, som blev markedsført i Andorra, og som blev eksporteret af en spansk virksomhed, der modtog eksportrestitutioner.

Det solgte produkt var i virkeligheden margarine, der med urette blev præsenteret som smør.

De spanske myndigheder, som er blevet underrettet af OLAF, har iværksat en undersøgelse for at fastslå omfanget af dette bedrageri og træffe de nødvendige foranstaltninger mod de implicerede personer.

Ifølge de oplysninger, som OLAF har opgivet at være i besiddelse af, er der taget retlige skridt i Spanien, og ni personer er blevet tiltalt.

De spanske myndigheder har truffet de nødvendige foranstaltninger til at beskytte Fællesskabets finansielle interesser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2122/02

af Ian Hudghton (Verts/ALE) til Kommissionen

(17. juli 2002)

Om: Fiskeri Haag-præferencer

Princippet om relativ stabilitet, som søger at fordele fiskerimulighederne på grundlag af traditionelle fangstmuligheder og opretholdelse af fiskeriafhængige samfund, er blevet udviklet i kraft af Haag-præferenceordningen, der for sit vedkommende søger at tackle Irlands og de nordlige dele af Det Forenede Kongeriges særlige behov.

Kan Kommissionen garantere, at disse særlige behov fortsat vil blive anerkendt, og at Haag-præferenceordningen ikke vil blive undermineret ved reformen af den fælles fiskeripolitik, som i øjeblikket er under drøftelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. juli 2002)

Kommission har gjort det klart i punkt 3.3 i sin meddelelse om reformen af den fælles fiskeripolitik(1), at den ønsker at bevare en relativ stabilitet og som led heri tage hensyn til Haag-præferencerne, så enhver usikkerhed om hvad der forstås ved relativ stabilitet undgås.

(1) KOM(2002) 181 endelig udg.