ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2713/96 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (16. oktober 1996)

Om: Fremme af cykling i EU

Vil Kommissionen oplyse, om den har planlagt initiativer, der sigter mod at fremme cykling som et sundt og miljoebevidst alternativ til bilkoersel i hele Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (21. november 1996)

Kommissionen er helt klar over de enorme fordele for miljoeet, der ville vaere forbundet med erstatte bilkoersel med cykelkoersel, isaer i byomraader.

Paa Kommissionens initiativ oprettedes i 1994 nettet »byer uden biler«, som i dag omfatter ca. 60 lokale myndigheder. En af arbejdsgrupperne i dette net beskaeftiger sig med stoerre udbredelse af faerdsel til fods og paa cykel. Det maa formodes, at byen Palermos for nyligt vedtagne beslutning om at anlaegge et net, bestaaende af i alt 130 km cykelstier, til dels skyldes den aktive rolle, denne by har spillet i nettet »byer uden biler«.

Kommissionen har i sin groenbog »Borgernes transportnet« ((Dok. nr. KOM(95) 601. )) erkendt betydningen af at fremme integrering af cyklerne i den offentlige transportsektor. Den har som eksempel paa god praksis paapeget de cykelparker, der drives af de nederlandske jernbaner, og som er installeret i forbindelse med visse banegaarde, hvor der tilbydes overvaaget parkering samt forskellig service i form af udlejning, reparation og salg.

Ud over det bidrag, Kommissionen yder til de konferencer (»vélocity«), der hvert andet aar afholdes af den europaeiske cyklistsammenslutning, har den for nylig taget kontakt til denne organisation, som repraesenterer Europas cyklister, med det formaal at udforske mulighederne for samarbejde paa faellesskabsplan.

Kommissionen stoetter det europaeiske net til fremme af sund fysisk aktivitet under faellesskabshandlingsprogrammet for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedundervisning og sundhedsuddannelse ((EFT L 95 af 16.4.1996, s. 1. )) (1996-2000).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3177/96 af Leen van der Waal (I-EDN) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: EU-stoette til havneprojekter

Den Europaeiske Union har via sine fonds stillet penge til raadighed til forskellige projekter i EU's havne. Det drejer sig om projekter, som falder ind under foelgende kategorier:

- Adgang til havnen fra havet eller fra indre farvande,

- havneinfrastruktur inden for havneomraadet,

- infrastruktur for transport paa landjorden inden for havneomraadet.

Kan Kommissionen fra det oejeblik foelgende fonde blev oprettet oplyse, hvilke havne der har modtaget stoette/laan til navngivne projekter (som falder inden for ovennaevnte kategorier)?

1. TEN-budget (oprettet 1994), herunder infrastrukturfonde

2. Samhoerigsfonden

3. Strukturfonde (EFRU, ESF, Interreg, Konver osv.)

4. EKSF

5. Den Europaeiske Investeringsbank (Den Europaeiske Investeringsfond og »Edinburgh-faciliteten« til oekonomisk genopbygning).

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (15. januar 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3179/96 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Anvendelsesomraadet for direktiv 92/100/EOEF af 19. november 1992

Finder Raadets direktiv 92/100/EOEF af 19. november 1992 om udlejnings- og udlaansrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslaegtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret ((EFT L 346 af 27.11.1992, s. 61. )) anvendelse paa reportager, dokumenter og CD Rom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. december 1996)

Anvendelsesomraadet for direktiv 92/100/EOEF er fastsat i direktivets artikel 2. Det omhandler saaledes vaerker, fremfoerelser, fonogrammer og film. Bortset fra film praeciseres det imidlertid ikke i direktivet, hvad der forstaas ved disse begreber. Det er derfor overladt til medlemsstaterne at definere disse kategorier i forbindelse med gennemfoerelsen af direktivet.

Hvad angaar dokumenter og reportager kan disse goeres til genstand for beskyttelse efter direktiv 92/100/EOEF, hvis der er tale om vaerker. For at dette er tilfaeldet, kraever ophavsretslovgivningen, at de opfylder visse originalitetskriterier hvad angaar opbygning eller udtryksform. Da originalitetskriteriet kun er harmoniseret i ganske faa tilfaelde, fastsaetter medlemsstaterne de betingelser, der i det konkrete tilfaelde skal overholdes. Generelt kraeves det, at vaerkerne er ophavsmaendenes egne intellektuelle frembringelser. I de fleste medlemsstater er reportager faktisk ophavsretligt beskyttet. Hvad angaar dokumenter er det noedvendigt at praecisere, hvilken dokumenttype det drejer sig om.

Med hensyn til cd-rom understreger Kommissionen, at der dér er tale om et nyt spredningsmedie og ikke om en ny kategori af vaerker. Ophavsretlig beskyttelse bestemmes under ingen omstaendigheder af, hvilket medie der er anvendt. Det er imidlertid klart, at indholdet paa cd-rom, der paa en gang blander billeder, tekst og lyd, vil kunne nyde ophavsretlig beskyttelse, hvis de ovenfor naevnte originalitetskriterier overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2756/96 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: EU-borgeres ret til at stemme ved valg i Frankrig

Hvilke skridt har Kommissionen taget siden dets svar af 2. april 1996 paa skriftlig forespoergsel E-0452/96 ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 45. )) for at sikre, at den franske regering gennemfoerer artikel 8 B i Maastricht-traktaten om alle EU-borgeres valgret og valgbarhed ved kommunalvalg?

Hvis den franske regering fortsat intet foretager sig, hvad kan Kommissionen i saa fald goere for at sikre, at denne artikel i traktaten bliver gennemfoert? Kan den maaske i sidste ende anvendes direkte?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (6. december 1996)

Kommissionen har indledt proceduren efter EF-traktatens artikel 169 i sagen ved at fremsende en begrundet udtalelse til Frankrig. Baggrunden herfor er, at Frankrig endnu ikke har vedtaget de fornoedne love og administrative bestemmelser for at efterkomme Raadets direktiv 94/80/EF af 19. december 1994 om stemmeret og valgbarhed ved kommunalvalg for unionsborgere, der har bopael i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere ((EFT L 368 af 31.12.1994. )).

Den franske regering har fremsat et lovforslag i parlamentet om gennemfoerelse af dette direktiv i fransk ret ((Lovforslag nr. 2210. )). Ifoelge de franske myndigheder er dette forslag et af dem, der vil blive opfoert paa parlamentets dagsorden i begyndelsen af naeste aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2956/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Stoette til olivenolieproduktion

Er Kommissionen klar over, at en reform af den faelles markedsordning for olivenolie, som indebaerer, at der indfoeres stoette uden relation til produktionen, vil foraarsage, at producenterne bliver passive, at de opgiver de nuvaerende dyrkningsmetoder, og at kvaliteten af produktet falder?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2953/96, E-2954/96, E-2955/96, E-2956/96, E-2957/96, E-2958/96, E-2959/96, E-2960/96, E-2961/96, E-2962/96 og E-2964/96 (26. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige valgmuligheder i forbindelse med reformen af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil saa hurtigt som muligt blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems bemaerkninger og spoergsmaal vedroerende beskaeftigelse, interventionsstoette til virkelig produktion, stoette pr. trae, forbrugsstoette, kvalitet, miljoevirkning og de specifikke problemer i Spanien og nogle af landets producentregioner.

Det ville ikke vaere korrekt at kommentere de forskellige valgmuligheder for reform detaljeret paa dette stadium, men det kan gentages, at den nye faelles markedsordning skal vaere gennemsigtig, enkel, let at kontrollere og rettes effektivt mod producenterne.

Kommissionen laegger stor vaegt paa kvalitet og er af den opfattelse, at ligegyldigt hvilken mulighed der vaelges, vil medlemsstaterne og regionerne have en vigtig rolle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3435/96 af Per Gahrton (V) til Kommissionen (27. november 1996)

Om: Miljoevenlige biler

De svenske miljoemyndigheder har planer om at indfoere et nyt skattesystem for biler, som er mere miljoevenlige. Men ifoelge de ansvarlige tillader EU-bestemmelserne ikke skattelettelser for miljoevenlige koeretoejer, naar der er tale om »frivillige miljoekrav« (jf. artikel i den svenske avis Dagens Nyheter den 20. november 1996).

Er det rigtigt, at EU-bestemmelserne laegger hindringer i vejen for det planlagte svenske miljoeklassificeringssystem for biler? Har Kommissionen til hensigt at traeffe foranstaltninger for at undgaa, at EU-bestemmelser forhindrer planlagte miljoeforbedringer i en medlemsstat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (19. december 1996)

Faellesskabets politik med hensyn til skattemaessige incitamenter for at fremme markedsfoeringen af rene motorkoeretoejer er nedfaeldet i en raekke paa hinanden foelgende direktiver om emissioner fra motorkoeretoejer, senest Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 94/12/EF om foranstaltninger mod luftforurening foraarsaget af emissioner fra motorkoeretoejer og om aendring af direktiv 70/220/EOEF ((EFT L 100 af 19.4.1994, s. 42. )). De rammer, der er fastlagt hermed, afvejer de miljoemaessige gevinster som foelge af en hurtigere fornyelse af bilparken mod behovet for at sikre at det indre marked fungerer korrekt.

Den svenske miljoeklassificerings ordning for motorkoeretoejer, der benyttes til fastsaettelse af skattemaessige incitamenter, er til dels baseret paa amerikanske emissionsstandarder og ikke paa Faellesskabets. Derfor mener Kommissionen, at den nugaeldende miljoeklassificeringsordning i Sverige ikke stemmer overens med faellesskabsbestemmelserne. Der foeres fortsat droeftelser med de svenske myndigheder med henblik paa at faa aendret ordningen, saa den bliver fuldt forenelig med Faellesskabets regler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3168/96 af Yiannis Roubatis (PSE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Rapporten fra Den Internationale Balkankomité og Kommissionen

Den 5. november 1996 deltog kommissaer Hans Van Den Broek i et pressemoede, hvor der blev forelagt en rapport, som var blevet udarbejdet af en »International Balkan Komité«. Hans tilstedevaerelse blev af de fleste journalister betragtet som et bevis for, at Kommissionen var enig i de konklusioner, der var draget i rapporten. Rapporten indeholder en raekke unoejagtigheder og fejlagtige vurderinger, som kan risikere at skabe alvorlige problemer i forbindelse med Graekenlands forhold til landene i det oevrige Balkan. Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Er denne rapport blevet droeftet paa et af Kommissionens ugentlige plenarmoeder?

2. Er Kommissionen enig i de i denne rapport indeholdte konklusioner, saadan som Van Den Broeks tilstedevaerelse synes at tyde paa?

3. Hvad agter Kommissionens formand at foretage sig, hvis Kommissionen ikke eller kun delvis accepterer disse konklusioner, med henblik paa af hensyn til de europaeiske borgere at faa skabt umiddelbar klarhed og offentlighed omkring dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (17. december 1996)

Rapporten »Ufuldendt fred« fra Den Internationale Balkankomité blev af komitéens formand, Leo Tindemans, den 5. november 1996 officielt forelagt for det medlem af Kommissionen, der er ansvarligt for forbindelser til de central- og oesteuropaeiske lande.

Efter forelaeggelsen blev der organiseret en pressekonference med formanden for Den Internationale Balkankomité og nogle af komitéens andre medlemmer, heriblandt Simone Veil. Pressekonferencen blev indledt af medlemmet af Kommissionen, som gratulerede Den Internationale Balkankomité for dens arbejde.

Medlemmet af Kommissionen udtalte, at han generelt kunne tilslutte sig de fleste af rapportens konklusioner med hensyn til fredsprocessen i Bosnien-Hercegovina. Paa samme tid gjorde han det klart, at Den Internationale Balkankomité var den eneste ansvarlige for hele rapportens indhold og alle dens anbefalinger, som derfor ikke kunne tilskrives Kommissionen. Der var ingen udtalelse, der gav udtryk for, at Kommissionen godkendte konklusionerne i Den Internationale Balkankomités rapport.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3436/96 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (27. november 1996)

Om: Atomulykken paa Greenham Common-flyvebasen i 50'erne

Er Kommissionen bekendt med forlydender om, at den britiske forsvars- og straalingsbeskyttelsestjeneste samt forskningscentret for atomvaaben i Aldermaston (UK) har konstateret en relativ hoej forekomst af leukaemi blandt boern og hoeje koncentrationer af andre former for kraeft i omraadet omkring Greenham Common-flyvebasen i Det Forenede Kongerige?

Er den ogsaa bekendt med, at disse resultater efter sigende er blevet holdt skjult for offentligheden?

Giver Euratom-traktaten Kommissionen hjemmel til at foranstalte en undersoegelse med henblik paa at fastslaa, om den britiske regering har tilbageholdt information, og give offentligheden adgang til alle dokumenter og undersoegelser vedroerende Greenham Common-flyvebasen, samt organisere gratis helbredsundersoegelser for alle, som efter at have opholdt sig eller boet i omraadet kan have grund til at frygte, at de har vaeret udsat for straalingsudslip, samt for efterkommere af saadanne personer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (20. december 1996)

De forlydender, der her henvises til, gaelder begivenheder, som fandt sted laenge inden Det Forenede Kongerige blev medunderskriver af Euratom-traktaten. Dog har Kommissionen i det omfang, de paastaaede begivenheder kan have medfoert en loebende radioaktiv forurening af miljoeet, anmodet Det Forenede Kongeriges myndigheder om naermere oplysninger herom. Disse har bekraeftet, at der rent faktisk fandt en ulykke sted i 1958 paa Greenham Common flybasen med et amerikansk B47-bombefly. Der var imidlertid ikke involveret atomvaaben. De amerikanske myndigheder har bekraeftet dette i en officiel erklaering fra det amerikanske forsvarsministerium saa sent som den 23. juli 1996.

Desuden er det fremgaaet af en raekke miljoeundersoegelser, som udfoertes i umiddelbar naerhed af flybasen i 1961, at niveauerne for uran 235 var en smule hoejere end normalt. Straalingseffekten fra saadanne radioaktivitetsniveauer har vist sig at vaere ubetydelig. Senere undersoegelser er foretaget i henholdsvis 1986 og 1994, hvor der benyttedes mere avancerede og fintfoelende teknikker, end man havde til raadighed paa tidspunktet for 1961-undersoegelsen. Disse undersoegelser har ikke vist nogen radioaktiv forurening, hverken paa selve basens omraade eller i omraadet omkring denne.

Kommissionen har ingen grund til at tro, at de britiske myndigheder skulle tilbageholde informationer vedroerende straalingsfare i forbindelse med Greenham Common flybasen, og har derfor heller ingen grund til at foelge denne sag yderligere op. Helbredsundersoegelser af den i forespoergslen foreslaaede art er et anliggende, der sorterer under de britiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2399/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Beslutning 94/730/EF om fastlaeggelse af forenklede procedurer for udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede planter - sikkerhedsrelevante lokalitetsforskelle

1. I praeamblet til beslutning 93/584/EOEF ((EFT L 279 af 12.11.1993, s. 42. )) understreger Kommissionen i 7. betragtning, at sikkerheden ved udsaetningen foruden egenskaberne ved recipientplantearterne og egenskaberne ved de indsatte sekvenser ogsaa afhaenger af modtagermiljoeet.

Hvilke kriterier har Kommissionen fastsat for sin undersoegelse af, i hvilke modtagermiljoeer den forenklede procedure maa anvendes, og i hvilke den ikke maa anvendes?

2. Hvordan undersoeges det i fremgangsmaaden efter nr. 6.1. i bilaget til beslutning 94/730/EF ((EFT L 292 af 12.11.1994, s. 31. )), om angivelsen og beskrivelsen svarer til den anmeldte udsaetningslokalitet?

3. Hvordan tages der ved risikovurderingen hensyn til modtagermiljoeet paa de anmeldte lokaliteter?

4. Hvem gennemfoerer risikovurderingen for anmeldte lokaliteter?

5. Hvordan og af hvem undersoeges det, om der ved risikovurderingen tages objektivt hensyn til egenskaberne ved modtagermiljoeet?

6. Hvordan kan offentligheden kontrollere denne undersoegelse?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2394/96, E-2395/96, E-2396/96, E-2397/96, E-2398/96, E-2399/96, E-2400/96, E-2401/96, E-2402/96, E-2403/96 og E-2405/96 (14. oktober 1996)

Svarene paa de ovennaevnte skriftlige forespoergsler, afstedkommer en raekke tekniske og juridiske problemer, vedroerende gennemfoerelsen af direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )), bl.a. med hensyn til indfoerelsen af de forenklede procedurer.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at undersoege, hvorledes gennemfoerelsen af dette direktiv er forloebet siden dets ikrafttraeden, med henblik paa offentliggoerelse af en rapport, som vil tilgaa Parlamentet og Raadet.

Kommissionen vil i denne sammenhaeng behandle det aerede medlems spoergsmaal og i givet fald tage hensyn til de naevnte punkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2911/96 af Salvador Garriga Polledo (PPE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: EUF

Vil Kommissionen anmode om opfoerelse af EUF paa Faellesskabernes budget inden revisionen af de finansielle overslag i 1999?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (22. november 1996)

Kommissionen har siden 1973 med jaevnlige mellemrum foreslaaet, at Den Europaeiske Udviklingsfond (EUF) opfoeres paa budgettet. Det sidste forslag daterer sig fra den 8. april 1994, hvor Kommissionen forelagde budgetmyndigheden en rapport om mulighederne og betingelserne for at opfoere EUF paa budgettet ((dok. SEK(94) 640 )). Under sin samling den 19. og 20. december 1994 skoennede Raadet, at det ikke ville vaere hensigtsmaessigt at aendre paa de nuvaerende bestemmelser angaaende finansieringen af EUF.

Den 8. EUF vil saaledes blive oprettet, naar signatarstaterne i overensstemmelse med de fastlagte procedurer har ratificeret aftalen om aendring af den fjerde Lomé-konvention, som blev undertegnet i Mauritius den 4. november 1995. Den vil daekke perioden indtil den 1. marts 2000, som er den dato, Lomé-konventionen udloeber. Medlemsstaterne har i oevrigt allerede godkendt den interne aftale om finansiering og forvaltning af Faellesskabets bistand inden for rammerne af denne EUF, og finansforordningen for den 8. EUF skulle snart blive forelagt for Raadet.

Selvom Kommissionen finder det oenskvaerdigt, at EUF opfoeres paa budgettet i forbindelse med den 8. EUF, kan denne aendring ikke finde sted, foer der er sket en aendring af EF-traktaten paa grund af den dertil knyttede erklaering nr. 12, hvori det slaas fast, at EUF »fortsat skal finansieres ved nationale bidrag i overensstemmelse med gaeldende bestemmelser«.

Inden for rammerne af regeringskonferencen kan medlemsstaterne imidlertid forsaette med at diskutere dette spoergsmaal, og Kommissionen vil i saa fald altid vaere rede til at yde sit bidrag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3006/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Dioxin i jorden

Ligger Kommissionen inde med sammenlignende oplysninger om de stigende dioxinkoncentrationer i jorden i medlemsstaterne, og goeres der noget for at behandle problemet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. december 1996)

Sammenlignende oplysninger vedroerende stigningen i jordens dioxinindhold inden for Faellesskabet er i dag yderst faatallige, selv om Kommissionen er klar over, at der eksisterer visse data vedroerende dele af Tyskland, OEstrig og Det Forenede Kongerige.

Det antages generelt, at forekomsten af dioxiner i det omgivende miljoe, herunder jordbunden, stort set foraarsages af emissioner til luften. Der findes i dag en raekke faellesskabsretsakter om dioxinemissioner til luft og vand, der kan anses for at vaere et redskab til gennemfoerelse af maalet om en 90% reduktion af dioxinemissionerne frem til aar 2005, i forhold til niveauerne i 1985.

Der er i de seneste aar sket en betydelig reduktion af dioxinemissionerne fra medlemsstaterne, navnlig som foelge af nye former for affaldsforbraendingsteknik, der er indfoert i overensstemmelse med faellesskabsdirektiverne om forbraending af kommunalt affald og farligt affald. Kommissionen er i gang med at udvikle en strategi for at efterforske mulige loesninger med hensyn til at nedbringe emissionerne fra andre kilder, under skyldig hensyntagen til behovet for at beskytte samtlige miljoemedier paa integreret vis i overensstemmelse med Raadets nyligt vedtagne direktiv om integreret forebyggelse og bekaempelse af forurening (96/61/EF) ((EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2398/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Beslutning 94/730/EF om fastlaeggelse af forenklede procedurer for udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede planter - bilaget

1. Gaelder bilaget til beslutning 94/730/EF ((EFT L 292 af 12.11.1994, s. 31. )) for alle genetisk modificerede planter?

2. For hvilke genetisk modificerede planter gaelder det i benaegtende fald?

3. Gaelder bilaget til beslutning 94/730/EF for alle genetiske modifikationer paa planter?

4. For hvilke genetiske modifikationer gaelder det i benaegtende fald?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2394/96, E-2395/96, E-2396/96, E-2397/96, E-2398/96, E-2399/96, E-2400/96, E-2401/96, E-2402/96, E-2403/96 og E-2405/96 (14. oktober 1996)

Svarene paa de ovennaevnte skriftlige forespoergsler, afstedkommer en raekke tekniske og juridiske problemer, vedroerende gennemfoerelsen af direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )), bl.a. med hensyn til indfoerelsen af de forenklede procedurer.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at undersoege, hvorledes gennemfoerelsen af dette direktiv er forloebet siden dets ikrafttraeden, med henblik paa offentliggoerelse af en rapport, som vil tilgaa Parlamentet og Raadet.

Kommissionen vil i denne sammenhaeng behandle det aerede medlems spoergsmaal og i givet fald tage hensyn til de naevnte punkter.