SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2007/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(6. juli 2001)

Om: Tilbagegivelse af ejendom til flygtninge fra Giulia, Istria og Dalmazia

For nogle dage siden demonstrerede i tusindvis af flygtninge fra Giulia, Istria og Dalmazia foran Kroatiens og Sloveniens konsulater i New York, for at kræve tilbagegivelse af, eller i det mindste en rimelig erstatning for, den ejendom, som de blev tvunget til at efterlade som følge af de traktater, hvorved Italien afstod en del af Venezia Giulia, Istria og Dalmazia til den daværende forbundsrepublik Jugoslavien.

Dette er et vigtigt spørgsmål, som der må tages hensyn til med henblik på EU's udvidelse, og som, i det mindste for så vidt angår Kroatien, føjer sig til spørgsmålet om den manglende anerkendelse af sproglige mindretal (det italienske er det største). De italienske flygtninge, der forlod disse områder, foretog ikke blot et nationalt valg, men også et valg, der betød frihed, den selvsamme frihed, som Kroatien og Slovenien for nylig har kæmpet for.

1. Har Kommissionen kendskab til dette spørgsmål?

2. Om ikke den anser det for ønskeligt at finde en løsning på problemet med henblik på en længe ventet og længe ønsket historisk forsoning og en gensidig anerkendelse af andre tiders menneskelige lidelser?

3. Om ikke den mener, at alle de lande, der har anmodet om tiltrædelse af EU bør mindes om de værdier og principper, der siden Unionens oprettelse har inspireret dens medlemsstater, lige fra menneskerettigheder og andre grundlæggende rettigheder såsom ejendomsretten, der på uretfærdig vis krænkedes af tidligere tiders diktatorstyrers eksproprierings- og nationaliseringsforanstaltninger?

4. Om ikke den mener, at Unionen efter så lang tids tavshed bør undersøge, hvad den kan gøre for disse befolkninger, der som følge af totalitarisme og afståelser af territorier gennemtvunget ved internationale traktater var nødt til at forlade deres respektive lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(10. september 2001)

1. Kommissionen er bevidst om, at Anden Verdenskrig har efterladt en tung arv til borgerne i Italien og landene i det tidligere Jugoslavien.

2. De pågældende lande har bestræbt sig på at rette op på arven fra fortiden ved bilaterale aftaler og andre former for samarbejde, og takket være dette samarbejde findes der nu mange positive bilaterale forbindelser mellem de implicerede lande. Det tættere samarbejde, som Slovenien og Kroatien har indgået med EU, og som er blevet stadfæstet i Europaaftalen mellem Fællesskabet og Slovenien og stabiliserings- og associeringsaftalen mellem EU og Kroatien, der blev paraferet den 14. maj 2001, har bidraget til at skabe en ny ramme, hvor dette samarbejde kan styrkes, også på regionalt plan, og arven fra Europas historie kan behandles på en konstruktiv og retfærdig måde.

3. Kommissionen påpeger hvert år i sine periodiske rapporter om kandidatlandenes fremskridt mod tiltrædelse, at landene må opfylde de tiltrædelseskriterier, som blev fastlagt på Det Europæiske Råd i København i 1993, specielt de politiske kriterier, som kræver, at kandidatlandene skal have opnået institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder og respekt for og beskyttelse af mindretal. Disse periodiske rapporter er blevet fremsendt til Parlamentet og offentliggjort. De næste rapporter ventes at blive fremsendt i november 2001.

4. For så vidt angår Slovenien er det fastsat i bilag XIII til Europaaftalen, at statsborgere i EU, som i tre år har haft fast bopæl på Republikken Sloveniens nuværende område, på gensidigt grundlag har ret til at erhverve fast ejendom. Kommissionen overvåger omhyggeligt gennemførelsen af bilag XIII, som supplerer Sloveniens nationale lovgivning om tilbagegivelse af ejendom, der er blevet nationaliseret af myndighederne i den tidligere socialistiske forbundsrepublik Jugoslavien. For Kroatiens vedkommende har fuld overholdelse af menneskerettighederne og beskyttelse af mindretal altid været et vigtigt element i EU's bilaterale forbindelser med dette land, og dette punkt er systematisk blevet overvåget af Kommissionen i dens årlige rapporter. Dette princip blev endvidere stadfæstet for nylig i stabiliserings- og associeringsaftalen, som markerer et vigtigt skridt i Kroatiens tilnærmelse til EU. Aftalen indeholder også en bestemmelse, der giver EU-statsborgere ret til at erhverve fast ejendom i Kroatien på lige fod med kroatiske statsborgere efter en overgangsperiode på fire år, dog undtaget landbrugsarealer og områder, der er omfattet af loven om miljøbeskyttelse.