SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1177/98

af Ulf Holm (V) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Trussel mod det svenske sprog

Den Europæiske Patentorganisation, EPO, har i nogle år presset på for at få ændret reglerne for patentansøgninger i Europa. EPO foreslår nu, at kun en mindre del af et patent behøver at blive oversat til sproget i det land, hvor man ansøger om patentet. I hovedsagen skal det ifølge forslaget være tilstrækkeligt, at hele patentet oversættes til engelsk, tysk og fransk.

Forslaget vil indebære omfattende begrænsninger for bl.a. det svenske sprogs stilling i EU. Det er samtidig et angreb på vores demokratiske principper. Svenske borgere vil miste deres ret til på deres eget sprog at gøre sig bekendt med dokumenter, der har gyldighed i Sverige.

Mener Kommissionen, at dette forslag er i overensstemmelse med de demokratiske principper om alle EU-borgeres ret til at have adgang til gældende dokumenter på deres eget sprog? Hvad agter Kommissionen at gøre for at hindre, at visse sprog marginaliseres inden for EU? Mener Kommissionen, at antallet af officielle sprog i EU skal begrænses med henblik på den forestående udvidelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(11. juni 1998)

Omkostningerne ved et patent i Europa er i dag meget store, hvilket i alvorlig grad skader innovative virksomheders konkurrenceevne, herunder navnlig de små og mellemstore virksomheder, som ikke kan få en effektiv beskyttelse af deres opfindelser. Dette er ikke blot en negativ faktor for virksomheden, men også for den europæiske økonomi i almindelighed og for beskæftigelsen. En af de faktorer, der især bidrager til at fordyre det europæiske patent, er indehaverens pligt til at lade hele patentet oversætte til alle de designerede landes sprog (ca. 22 500 DEM eller 11 000 ECU i gennemsnit pr. patent).

For at forsøge at reducere disse omkostninger er man for øjeblikket ved at undersøge flere muligheder i Den Europæiske Patentorganisation (EPO). Formålet hermed er at sikre ligevægt mellem offentliggørelsen af tekniske informationer, der er indeholdt i patentet, og sikring af et rimeligt omkostningsniveau. Alle disse mulige løsninger har det til fælles, at der ikke diskrimineres mellem sprogene. Der er med andre ord på ingen måde tale om at privilegere et eller flere sprog på bekostning af andre, men at reducere eller tilpasse omfanget af dokumenter, der skal oversættes på samtlige sprog. Såvel den "globale" løsning, som den såkaldte "kompakte" løsning går ud at få fastlagt, hvad der i et patent er vigtigt for udbredelsen af informationer og følgelig skal oversættes til alle sprog, således at man sikrer en ligebehandling mellem sprogene.

Grønbogen om EF-patentet og patentsystemet i Europa, vedtaget i juni 1997(1), indeholder også forskellige forslag med hensyn til den sprogordning, der skal gælde for eventuelle EF-patenter. I grønbogen foreslås der seks alternativer til den nuværende sprogordning, og ingen af alternativerne indebærer diskrimination mellem de forskellige EF-sprog. Kommissionen deler derfor ikke det ærede medlems opfattelse, hvorefter der er en risiko for, at det svenske sprog opfattes som marginalt.

Grønbogen er for øjeblikket genstand for en konsultation blandt alle interesserede kredse (herunder industrien, patentagenter, små og mellemstore virksomheder, opfindere og oversættere) samt andre EF-institutioner. Parlamentet skal i nær fremtid tage stilling til den rapport, der er udarbejdet af Anoveros Trias de Bes vedrørende de forskellige forslag, der er indeholdt i grønbogen, herunder hvad angår kravene til oversættelse. Efter denne konsultation tilkommer det Kommissionen at foreslå foranstaltninger, som kan træffes for at gøre patentsystemet i Europa mere simpelt, mere effektivt og mindre bekosteligt.

(1) KOM(97) 314 endelig udg.