ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2001/01

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(6. juli 2001)

Om: Distribution af lægemidler i den tredje verden

Det er for nylig kommet frem i medierne, at næsten 50 % af de lægemidler, der indføres til den tredje verden er forfalskede eller i meget dårlig tilstand.

Der henvises til to undersøgelser, som er foretaget i Nigeria og i Sydøstasien, og som er koordineret af Robert Gordon fra Aberdeen, hvori det konkluderes, at 48 % af lægemidlerne mod malaria, bakterieinfektioner og tuberkulose indeholder højere niveauer af aktive principper end anbefalet.

De lægemidler, der er analyseret i Nigeria, stammer fra 12 forskellige lande.

I en tidligere rapport fra Verdenssundhedsorganisationen fremgik det, at 31 % af de importerede og 46 % af de lokalt producerede lægemidler i Burma og Vietnam var under mindstestandarderne.

Er Kommissionen informeret om disse forhold, og hvilke foranstaltninger vil den i givet fald træffe for at undgå eksport til den tredje verden af lægemidler af dårlig kvalitet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(13. september 2001)

Kommissionen har kendskab til, at kvaliteten af lægemidler på markedet i mange lande giver anledning til stor bekymring for den offentlige sundhed og erkender, at en svag lovgivning, selv om lægemidlerne er til rådighed, kan betyde, at disse ikke opfylder normerne eller er forfalskede. Endvidere er en irrationel udnyttelse af lægemidler og globaliseringen af lægemiddelindustrien årsag til andre sikkerhedsmæssige problemer.

I denne forbindelse skal det fremhæves, at alle patentbeskyttede lægemidler, der fremstilles og anvendes i Fællesskabet eller fremstilles eller importeres fra tredjelande, er genstand for en meget striks regulering, inden der udstedes markedsføringstilladelser. Bestemmelserne er fastsat i Fællesskabets direktiver(1) og er en garanti for produkternes kvalitet og sikkerhed. Disse forordninger finder også anvendelse på medicin, der eksporteres til tredjelande.

Kommissionens nylige meddelelse om hurtigt indgreb mod HIV/AIDS, malaria og tuberkulose inden for rammerne af fattigdomslempelse(2) fastsætter også, at Fællesskabet vil støtte udviklingen af den lokale produktionskapacitet i udviklingslande og styrke politik og praksis på lægemiddelområdet gennem et nationalt og regionalt samarbejde, kapacitetsopbygning og økonomisk og teknisk bistand. Der vil bl.a. blive udfoldet særlige anstrengelser for at forbedre kvalitetssikring, distribution og maksimal udnyttelse af lægemidler.

Den verdensomspændende udvikling af normer, standarder og retningslinjer for at fremme kvalitetssikring og kvalitetskontrol af de vigtigste farmaceutiske og medicinske produkter udgør en væsentlig bestanddel af Verdenssundhedsorganisationens vedtægter og mandat.

(1) Rådets andet direktiv 75/319/EØF EFT L 147 af 9.6.1975, s. 13.

(2) KOM(2001) 96 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2432/01

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(7. september 2001)

Om: Nedskydninger i Algeriet

Hvad kan Kommissionen inden for rammerne af associeringsaftalen mellem EU og Algeriet gøre i forbindelse med de seneste nedskydninger af civile i Algeriet for at sikre, at Algeriet prioriterer menneskerettigheder højere og efterlever verdenserklæringen om menneskerettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. oktober 2001)

Forhandlingerne om en associeringsaftale mellem Algeriet og EU er stadig i gang. Aftalen skal indeholde bestemmelser om overholdelse af demokratiske principper og grundlæggende menneskerettigheder som dem, der er anført i verdenserklæringen om menneskerettigheder, med henblik på at påvirke parternes interne og internationale politik, og de vil udgøre en væsentlig del af aftalen. De vil også blive genstand for en regelmæssig politisk dialog, der vil blive indført på forskellige niveauer, bl.a. på ministerniveau inden for Associeringsrådet.

Indtil dialogen bliver institutionaliseret, føres der en politisk dialog med Algeriet på ad hoc-basis. I forbindelse med denne afholdes der et møde på ministerniveau i Bruxelles i midten af november 2001. Denne dialog, som Kommissionen deltager i, giver EU mulighed for at diskutere den politiske situation i Algeriet og overholdelsen af menneskerettighederne og de borgerlige rettigheder, især på baggrund af den voldelige undertrykkelse af demonstrationerne i Kabylien og den voksende terrorisme.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2438/01

af Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. september 2001)

Om: Følgerne af, at partnere af samme køn får adgang til at indgå ægteskab i Nederlandene

Den 1. april trådte den nederlandske lov i kraft, som gør det muligt, at personer af samme køn kan indgå ægteskab.

Er Kommissionen klar over, at der ikke var tale om en aprilsnar, og kan Kommissionen garantere, at fra det øjeblik, hvor loven var gyldig, kunne EU-tjenestemænd, som indgår ægteskab med en person af samme køn, umiddelbart nyde godt af de sekundære arbejdsvilkår, som er knyttet til ægtestanden?

Har Kommissionen sikret sig, at alle de medlemsstater, hvor der findes EU-institutioner eller -organer, og hvor der derfor eventuelt kan være personer beskæftiget, som i medfør af nederlandsk lovgivning har indgået ægteskab med en person af samme køn, uden vanskeligheder kan opnå de opholdstilladelser, som er nødvendige i den pågældende medlemsstat?

Vil Kommissionen også forvisse sig om, at dette også gælder for partnere af samme køn, som ikke er statsborgere i et EU-land?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(15. oktober 2001)

Kommissionen har overvejet, hvordan der skal tages hensyn til loven om ændring af den nederlandske civilret om anerkendelse af ægteskab mellem par af samme køn. Efter at have rådført sig med sine tjenestegrene har Kommissionen givet instruktion om, at et af en tjenestemand indgået ægteskab, som er anerkendt efter den ændrede nederlandske civilret, bør behandles på samme måde som ethvert andet ægteskab, der er anerkendt i en medlemsstat.

Kommissionen har også opfordret Parlamentet og de øvrige institutioner til at tage tilsvarende skridt for deres tjenestemænds vedkommende.

Kommissionen har naturligvis ingen beføjelse til at pålægge en medlemsstat at anerkende sådanne ægteskaber eller give dertil knyttede opholdstilladelser, og dette er en kendsgerning, uanset om partnerne stammer fra en medlemsstat eller fra et andet land.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1819/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(21. juni 2001)

Om: Udgifter til det videnskabelige personale ved FFC i Ispra

På grund af den politik, Kommissionen har ført i de seneste år med støtte fra visse medlemsstater har ovennævnte center fået et stadig mere administrativt og mindre videnskabeligt præg i modstrid med dets oprindelige mål, som dog ikke officielt er blevet ændret.

Kan Kommissionen med hensyn til budgetkonto B 6 1.1. for år 2001 (kun vedrørende udgifterne til det nuværende personale i forskningscentret i Ispra) oplyse, hvilket beløb der skal anvendes til det administrative personale og hvilket til det videnskabelige personale i Ispra?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(31. juli 2001)

Det Fælles Forskningscenters opgave er som vedtaget af Rådet og Europa-Parlamentet i 1999 at levere kundestyret videnskabelig og teknisk bistand til planlægningen, udviklingen, iværksættelsen og overvågningen af Fællesskabets politik. Det tjener medlemsstaternes fælles interesse, men er uafhængigt af private nationale interesser.

Derfor er FFC en forskningsinstitution, som ikke beskæftiger sig med forskningspolitik, men fungerer som et europæisk videnskabeligt og teknologisk referencecenter for andre fællesskabspolitikker (miljø, landbrug, transport, energi, kernekraft m.v.).

Udgifterne til personale for FFC i Ispra fordeler sig som følger i regnskabsåret 2001:

- I alt: 114 mio. EUR

- Videnskabeligt personale: 95 mio. EUR

- Administrativt personale: 19 mio. EUR
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2599/01

af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2001)

Om: Driften af Olympic Airways: Privatisering og statsstøtte

Efter de to mislykkede programmer for omstrukturering af det forgældede Olympic Airways (O.A.), hvortil der var blevet ydet statsstøtte af et omfang på ca. en mia. drakmer, ændrede den græske regering sin oprindelige beslutning om at privatisere selskabet gennem en konkurs og opsplitning af selskabet i to selskaber (et aktivt og et passivt) og udbød i maj 2001 majoritetspakken offentligt til salg. Selvom den højestbydende fik tilsagn efter vurdering af de indkomne tilbud, er salgsforhandlingerne stadig ikke indledt. I betragtning af, at der foreligger mange uafklarede punkter i forbindelse med fællesskabsretten, og eftersom den fortsatte drift af Olympic Airways under de givne betingelser vil medføre ny gæld, krav om statsstøtte samt konkurrenceforvridning, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Har den græske regering overholdt de forpligtelser, som den i henhold til de to omstruktureringsprogrammer har over for Den Europæiske Union, og hvis ikke, hvilke forpligtelser er ikke overholdt?

2. Hvor store beløb i form af statsstøtte eller anden form for støtte fik selskabet tildelt i 2000 og 2001, og blev denne støtte, såsom f.eks. betalingen af O.A.'s gæld til organisationen for lufthavnen i Spata gennem rentefri lån, som blev ydet af den græske stat, meddelt Kommissionen og godkendt af denne i henhold til fællesskabsbestemmelserne?

3. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet over for de græske myndigheder med henblik på for det første at sikre, at privatiseringsprocessen fremskyndes, og for det andet, at salget af selskabet sker efter gennemskuelige regler, og at der forelægges oplysninger såsom officielle årsregnskaber fra 1999 og 2000?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(25. oktober 2001)

Kommissionen har nøje fuldt den igangværende privatiseringsproces af Olympic Airways, siden den startede i december 2000. Den har i denne forbindelse fremhævet over for de græske myndigheder, at privatiseringsforløbet fuldt ud skal overholde principperne for gennemsigtighed, neutralitet og ikke diskrimination, og at både processen og selve transaktionen ikke må omfatte nogen statsstøtte. De græske myndigheder har erklæret, at privatiseringsaftalen vil blive behørigt notificeret til Kommissionen.

På baggrund af en klage har Kommissionen anmodet de græske myndigheder om tydeliggørelse af forskellige aspekter af selskabets nuværende situations overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger i statsstøttesager, og i en nylig brevveksling spurgte den om betaling af forskellige beløb siden dens beslutning i 1998. Efter det første svar fra de græske myndigheder i. august forventer Kommissionen at modtage mere detaljerede oplysninger inden udgangen af oktober. Kommissionen vil derfor først herefter være i stand til at besvare det ærede medlems spørgsmål i detaljer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3012/01

af Linda McAvan (PSE) til Kommissionen

(23. oktober 2001)

Om: CE-mærke på torturinstrumenter

Menneskerettighedsgrupper har udtrykt bekymring over, at visse virksomheder anvender CE-mærket til at sætte på produkter som f.eks. stun-geværer (geværer med projektiler med lammende virkning), som kan bruges som torturinstrumenter.

Kan Kommissionen bekræfte, at CE-mærket ikke er beregnet som et salgsincitament i forbindelse med reklame for og markedsføring af produkter, og kan den give en vis forsikring om, at der vil blive truffet foranstaltninger for at sikre, at et eventuelt misbrug af CE-mærket stopper?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanenpå skriftlige forespørgsler E-2934/01, E-2965/01, P-3012/01, E-3108/01 og E-3191/01

(3. december 2001)

De ærede parlamentsmedlemmer henvises til det svar, Kommissionen gav på skriftlig forespørgsel P-2783/01 af Ford(1).

(1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 209.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2660/01 af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen. Kreditering af beløb, der hidrører fra bøder betalt af medlemsstaterne.



EF-Tidende nr. 093 E af 18/04/2002 s. 0172 - 0172



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2660/01 af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen (1. oktober 2001) Om: Kreditering af beløb, der hidrører fra bøder betalt af medlemsstaterne Vil Kommissionen oplyse, om det er korrekt, at en bøde, der opkræves fra en medlemsstat (som f.eks. den bøde, Grækenland for nylig blev idømt), ikke indgår i EU's egne indtægter, men i stedet krediteres den pågældende stats nettobidrag, hvorved hele bødesystemet latterliggøres? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer (12. november 2001) Det kan oplyses det ærede medlem, at bøder, der pålægges i henhold til fællesskabsretten, udgør indtægter for Unionens almindelige budget (kapitel 7.1). I henhold til budgettets bruttoprincip bidrager de sammen med de andre kategorier af indtægter, specielt de egne indtægter, der udgør størstedelen heraf, til finansiering af alle udgifter opført på budgettet. Provenuet af bøder anvendes ikke til noget bestemt formål og kan på ingen måde tilbagebetales til eller krediteres den medlemsstat, der har indbetalt det.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2568/01

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(21. september 2001)

Om: EU-støtte til hydrologiske projekter i Spanien

Har Kommissionen undersøgt, om eventuel EU-støtte ydet under strukturfondene til hydrologiske projekter i Spanien er givet til projekter, som er miljømæssigt forsvarlige og opfylder betingelserne i vanddirektiverne?

Har Kommissionen kendskab til den kritik, der er blevet fremsat mod udvindingsplanerne for floden Ebro af Gruppen til Forsvar for Ebro? Hvad mener Kommissionen om denne kritik, og vil dens mening have indflydelse på de beslutninger, der træffes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(12. november 2001)

Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhørighedsfonden(1) og Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(2) skal ethvert projekt, der medfinansieres af en af de nævnte fonde, være i overensstemmelse med fællesskabsretten, herunder bestemmelserne om miljøbeskyttelse.

Kommissionen har kendskab til den kritik, der er blevet fremsat mod udvindingsplanerne for floden Ebro, og den har haft et møde med repræsentanter for de sammenslutninger, der er imod denne udvinding. Den har også noteret sig de betænkeligheder, der er givet udtryk for i så henseende, og den vil foretage en undersøgelse heraf i relation til EU-bestemmelserne på dette område.

(1) EFT L 130 af 25.5.1994, som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1264/1999 af 21.6.1999 og (EF) nr. 1265/1999 af 21.6.1999, offentliggjort i EFT L 161 af 26.6.1999.

(2) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2146/01

af María Izquierdo Rojo (PSE) til Kommissionen

(10. juli 2001)

Om: Vurdering af Urban-programmet i Albayzín (Spanien)

Kan Kommissionen med hensyn til samfinansieringsprojekterne for Granadas historiske bydel El Albayzín under Urban-programmet i programmeringsperioden 1997-1999 oplyse, hvilke projekter der har været tale om, og hvor store beløb de er blevet tildelt? Er den klar over, at visse af disse projekter ikke er blevet gennemført efter planen, såsom Santa Isabel la Real-museet, der stadig ikke er blevet åbnet, selv om dyre EU-finansierede propagandaplakater i årevis har bebudet, at det snart ville ske, eller den planlagte underjordiske parkeringskælder, der nu i stedet er blevet til et skrummel af en bygning, der hæver sig over jordniveau?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(24. september 2001)

Nedenstående tabel viser, hvilke projekter der er samfinansieret under bypilotprojektet revitalisering af den historiske bydel El Albaicín, og hvor stor en del af budgettet der er indgået forpligtelser og foretaget betalinger for pr. 31. december 2000.

>TABELPOSITION>

For El Albaicín-museet, der er under oprettelse i Santa Isabel la Real-klosteret, er der under bypilotprojektet jf. ovenstående tabel afsat et budget for omdannelse af bygningen, som blev helt opbrugt i 1998. Klosteret blev åbnet for et besøg ved afslutningen af seminaret Historisk byarv pilotforsøg: rentable alternativer, der afholdtes i Granada i november 1998. De

andre arbejder, såsom fornyelse af taget, der indledtes i januar 1999 under Consejería de Cultura de la Junta de Andalucía, indgår ikke i pilotprojektet. Kommissionen opfordrer det ærede medlem til at kontakte de spanske myndigheder for at få oplyst den nøjagtige tidsplan for disse arbejder, som skal færdiggøres, inden museet kan åbnes.

På grund af den stærke terrænhældning (5 meter) i området kunne parkeringsanlægget ikke bygges helt underjordisk. Ifølge oplysninger fra de spanske myndigheder er der givet alle nødvendige tilladelser til bygningen af dette parkeringsanlæg. På foranledning af Granadas kommunalforvaltnings Concejalia de Planificación Urbanística y Obras Municipales har FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (Unesco) i øvrigt via den spanske nationale komité under International Council for Monuments and Sites (Icomos) udarbejdet en rapport, hvis anbefalinger ifølge oplysningerne fra de spanske myndigheder er indarbejdet i planerne for parkeringsanlægget.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1849/01

af Linda McAvan (PSE) til Kommissionen

(26. juni 2001)

Om: Trivsel for kyllinger opdrættet til kødproduktion

Kan Kommissionen bekræfte, om den praksis, der anvendes inden for fjerkræindustrien, hvor kyllingerne kun får en begrænset foderration hver anden dag, er i overensstemmelse med Rådets direktiv 98/58/EF(1) om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål?

Kommissionen oplyste sidste år i et svar på skriftlig forespørgsel E-1848/00(2), at Kommissionen i overensstemmelse med konklusionerne i rapporten fra Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel og i lyset af ovennævnte direktiv arbejdede med et forslag om at opstille krav til trivsel for slagtekyllinger, der opdrættes i Fællesskabet. Hvilke fremskridt er der gjort med hensyn til dette forslag?

(1) EFT L 221 af 8.8.1998, s. 23.

(2) EFT C 89 E af 20.3.2001, s. 89.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. september 2001)

Rådets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998 om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål, behandler de krav til trivsel, som finder anvendelse i forbindelse med beskyttelsen af dyr, som holdes med henblik på forskellige former for produktion, herunder slagtekyllinger.

Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel vedtog den 21. marts 2000 en udtalelse om slagtekyllingers velfærd. Den Videnskabelige Komité påpeger, at strenge begrænsninger af foderrationen medfører uacceptable trivselsproblemer. Den anfører også, at det fører til andre alvorlige trivselsproblemer, hvis man tillader avlsfjerkræ at få en høj kropsvægt gennem fri adgang til foder.

Efter Den Videnskabelige Komités konklusioner og på baggrund af ovennævnte direktiv vil Kommissionen afhjælpe situationen ved at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger, når arbejdet vedrørende en række andre prioriterede områder inden for dyrs trivsel, herunder dyretransport og svins trivsel, er blevet færdiggjort.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1874/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2001)

Om: Præmier for markafgrøder (Frankrig)

På området dyrepræmier agter Kommissionen i fremtiden at indføre en maksimumgrænse for støtte til dyr pr. bedrift og aldersklasse. Ville det ikke være hensigtsmæssigt også at indføre en sådan maksimumgrænse, f.eks. 50 ha, for støtte til markafgrøder, således at landbrugsbedrifterne kun kan modtage støtte inden for denne størrelsesorden?

Kan Kommissionen oplyse:

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Frankrig omfatter over 50 ha,

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Frankrig omfatter mindre 50 ha,

- hvilke besparelser en sådan foranstaltning ville medføre for området markafgrøder med hensyn til budgettet målt i absolutte tal og i procenter?

Samlet supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 og E-1884/01

(18. september 2001)

Til at bestemme, hvor mange landbrugsbedrifter der har korn-, oliefrø- og proteinafgrødearealer (kop-arealer) på under eller over 50 ha, benyttes databasen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring (INLB). Selv om denne database vægtes med resultaterne af strukturundersøgelsen af landbrugsbedrifter (Eurostat), er der bred enighed om, at de store bedrifter er overrepræsenteret. Nedennævnte tal kan derfor betragtes som maksimumstal. Tallene er for 1997, som er det sidste år, for hvilket der foreligger tal for alle medlemsstater i INLB's database.

Kolonne A og C i nedenstående tal angiver pr. medlemsstat den procentdel bedrifter, der har kop-arealer på henholdsvis under og over 50 ha.

Tabellens kolonne B og D angiver pr. medlemsstat procentdelen af kop-arealer på bedrifter med kop-arealer på henholdsvis under og over 50 ha.

Alt andet lige angiver kolonne F pr. medlemsstat den procentdel af kop-arealerne, der ville blive udelukket, hvis der blev anvendt en grænse på 50 ha.

Alt andet lige angiver kolonne I pr. medlemsstat besparelserne i mio. EUR, hvis der blev anvendt en grænse på 50 ha kop-arealer. De udbytter, der anvendes, er de af medlemsstaterne meddelte referenceudbytter. De samlede besparelser for EF ville være på 4 mia. EUR.

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2479/01 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen. Afskaffelse af toldfri varer.



EF-Tidende nr. 093 E af 18/04/2002 s. 0139 - 0140



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2479/01 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen (13. september 2001) Om: Afskaffelse af toldfri varer Inden afskaffelsen af toldfri varer forudsagde modstanderne af foranstaltningen, at den ville koste titusinder af arbejdspladser. Har Kommissionen mulighed for at vurdere, hvor stort et nettotab i arbejdspladser denne foranstaltning reelt har forårsaget i hele Europa? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (5. november 2001) Med hensyn til de virkninger, afskaffelsen af toldfri handel inden for EU har for beskæftigelsen, henviser Kommissionen det ærede medlem til svar på skriftlig forespørgsel P-403/00 fra Werner Langen(1). Det omtalte svar gælder stadig. (1) EFT C 26 E af 26.1.2001.