SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2493/02

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(9. september 2002)

Om: Stigende arbejdsløshed i Polen som følge af EU-medlemskab

Kommissionens forslag om landbrugsstøtte til ansøgerlandene indebærer, at landmændene fra ansøgerlandene i starten kun får 25 % af den landbrugsstøtte, som landmændene i de nuværende EU-lande modtager.

Ifølge det danske dagblad Politiken af 13. august 2002 vil det for Polens vedkommende betyde massiv arbejdsløshed i landbruget, hvis landet optages i EU.

Næsten 8 millioner polakker er beskæftiget i landbruget, dvs. næsten 20 % af befolkningen. Til sammenligning er ca. 4 % af EU's borgere beskæftiget i landbruget. Gregor Kreuzhuber, talsmand for EU's landbrugskommissær, har udtalt, at det polske niveau skal bringes ned.

Hvis det polske niveau skal ned på EU-niveau, vil det føre til, at 6 millioner polske landmænd mister deres arbejde (svarende til ca. 15 % af den samlede befolkning i Polen).

Har Kommissionen udarbejdet undersøgelser som viser, hvilke konsekvenser en sådan affolkning i landbrugssektoren vil betyde for Polen, herunder hvordan det vil påvirke den samlede arbejdsløshed i Polen, og om der er udsigt til, at disse mange millioner mennesker vil være i stand til at finde andet arbejde inden for Polens grænser?

I forlængelse af ovenstående bedes Kommissionen oplyse, hvordan en så kraftig eksplosion i arbejdsløsheden i Polen vil påvirke den polske udvandring til de nuværende EU-lande.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(6. november 2002)

Det er vigtigt, at den polske landbrugssektor ses i den bredere kontekst, der kendetegner den økonomiske udvikling i Polen. Den nuværende høje arbejdsløshed skyldes til dels den generelle afmatning i den økonomiske vækst, men også flere forskellige strukturelle faktorer, som der skal tages fat om i landets politik. Disse faktorer har afgørende indvirkning på arbejdsmarkedssituationen i hele Polen.

I februar 2002 tog den polske regering et vigtigt skridt, idet den vedtog en plan med betegnelsen Iværksætterånd Udvikling Beskæftigelse, som bl.a. omfatter tiltag for at øge arbejdsmarkedets fleksibilitet og effektivitet. Inden for rammerne af den nationale udviklingsplan 2004-2006, som Polen skal fremlægge i december 2002, vil den polske regering gøre rede for sin overordnede strategi for at sikre en øget bæredygtig vækst og beskæftigelse. På grundlag heraf vil Polen sammen med Kommissionen også indkredse, hvordan EF's strukturfonde kan supplere de nationale politiske rammer og reformerne af arbejdsmarkedet med henblik på at løse arbejdsmarkedsproblemerne, herunder også problemerne i landbruget og i landdistrikterne.

Ifølge Eurostats arbejdsmarkedsundersøgelse udgør beskæftigelsen i det polske landbrug 19,2 % af den samlede beskæftigelse, dvs. 2 887 000 personer, og er dermed betydeligt højere end EU-gennemsnittet for beskæftigelse i landbruget. Der er dog stor forskel på landbrugsbeskæftigelsen inden for EU, og Kommissionen forventer, at Polen også efter tiltrædelsen vil ligge over EU-gennemsnittet. Desuden omfatter disse tal også landbrugere, der helt eller delvis producerer til eget forbrug.

Hidtil er der ikke offentliggjort nogen pålidelige oplysninger om, hvor mange mennesker der er beskæftiget i familiebedrifter. Af den grund har Kommissionen ydet betydelig støtte til landbrugstællingen, der er gennemført samtidig med folketællingen fra den 21. maj til den 8. juni 2002. Kommissionen forventer, at de foreløbige resultater vil foreligge henimod slutningen af 2002. Ud fra disse oplysninger vil det være muligt at målrette de forskellige politikker og ressourcer mere effektivt.

Kommissionen forventer ikke, at arbejdsløsheden vil stige voldsomt som følge af EU-tiltrædelsen. Polens EU-medlemskab vil lette de økonomiske problemer, de polske landbrugere er konfronteret med. Det vil ikke være nemmere at løse disse problemer ved at forblive uden for EU. Dette bekræftes af en række undersøgelser, som Kommissionen har iværksat og bestilt, bl.a. vedrørende konkurrenceevnen og landbrugsindtægterne i de central- og østeuropæiske landes landbrugsfødevaresektor.

De reelle nøgler til at sikre konkurrenceevnen i de nye medlemsstaters landbrugssektor er investeringer, omstrukturering og omlægning af landbrugsbedrifter, der delvis producerer til eget forbrug, så de bliver handelsmæssigt levedygtige. Fjernelse af hindringer for skift til beskæftigelse uden for landbruget og støtte til alternative beskæftigelsesmuligheder ved at forbedre/tilpasse arbejdsstyrkens kvalifikationer som led i en mærkbart styrket, aktiv arbejdsmarkedspolitik er andre eksempler på mulige foranstaltninger. Hovednøglen er dog den polske regerings strategi for omstrukturering af landbrugssektoren og fremme af udviklingen af landdistrikter inden for rammerne af en kohærent, overordnet strategi for den økonomiske situation og beskæftigelsessituationen i hele landet.

Ved at være med i EU vil de polske landbrugere og befolkningen i landdistrikterne få adgang til instrumenter, der fokuserer på at imødekomme deres behov, herunder et passende sikkerhedsnet i form af landbrugsindkomststøtte. Dermed sikres det, at den nødvendige omstruktureringsproces finder sted på en socialt acceptabel måde.

Omstruktureringsprocessen vil formodentlig finde sted gradvis og i vid udstrækning blive understøttet af strukturfondene og programmerne for udvikling af landdistrikter, der samfinansieres af EU. Derfor forventer Kommissionen ikke nogen betydningsfuld udvandring på grund af højere arbejdsløshed efter tiltrædelsen.