ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1643/98

af Herbert Boesch (PSE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Bestemmelser om leasingarbejde i byggeerhvervet i Forbundsrepublikken Tyskland

1. Et oestrigsk firma producerer hoejt specialiserede forskallingssystemer paa staaldragerbasis, som kun behoever monteres paa stedet. Er det tyske forbud mod en saadan montage ved hjaelp af leasede arbejdstagere en utilladelig restriktion af den frie bevaegelighed for varer i henhold til artikel 30 i EF-traktaten?

2. Dersom der foreligger et tilfaelde af fri udveksling af tjenesteydelser i henhold til artikel 59 i EF-traktaten, er saa de tyske bestemmelser om et generelt forbud mod enhver form for leasingarbejde i byggeerhvervet ikke i modstrid med indholdet i de for fremtiden fastlagte bestemmelser i udstationeringsdirektivet 96/71/EF(1) af 16. december 1996, og foreligger under dette aspekt dermed en overtraedelse fra Forbundsrepublikken Tysklands side af fri udveksling af tjenesteydelser?

3. Hvis de tyske bestemmelser er i overensstemmelse med det naevnte udstationeringsdirektiv 96/71/EF af 16. december 1996, kan man saa ikke gaa ud fra, at det naevnte direktiv selv er for vidtgaaende og er i modstrid med artikel 59 i EF-traktaten, fordi leasingarbejdet dermed i stor udstraekning ville vaere forbudt, uanset spoergsmaalet om, hvorvidt ikke allerede de faste retsbestemmelser i udstationeringsstaten i tilstraekkelig grad tager hensyn til kravet om almen interesse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(13. juli 1998)

1. Forbud mod at udstationere arbejdstagere mod betaling er en national foranstaltning, der kan paavirke udvekslingen af tjenesteydelser over graenserne(2) og ikke de frie varebevaegelser. I Tyskland findes der kun for byggeindustrien et saadant forbud, der ogsaa gaelder den form for virksomhed, der omtales i det aerede medlems forespoergsel.

2. Spoergsmaalet om, hvorvidt foranstaltningen er forenelig med traktaten, boer undersoeges i lyset af EF-traktatens artikel 59. Forespoergslen indeholder imidlertid ikke tilstraekkelige oplysninger til, at Kommissionen kan udtale sig om, hvorvidt foranstaltningen er forenelig med traktatens artikel 59, saerlig hvis tjenesteydelsesudvekslingen er graenseoverskridende og udgoer en ydelse, der leveres paa lovlig og lignende vis i OEstrig som tjenesteyderens hjemland.

3. Direktiv 96/71/EF(3) om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser beroerer ikke nationale foranstaltninger, der forbyder udstationering af arbejdstagere, men arbejds- og beskaeftigelsesvilkaarene for arbejdstagere, der udstationeres. Under alle omstaendigheder mener Kommissionen, at naevnte direktiv er i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 59.

(1) EFT L 18 af 21.1.1997, s. 1.

(2) Se Domstolens dom af 17.12.1981 i "Webb"-sagen (279/80), Saml. 1981, s. 3305.

(3) EFT L 18 af 21.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1138/98

af José Apolinário (PSE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Forskningspolitik og Azorerne

Regionen Azorerne (Portugal) befinder sig i Faellesskabets yderste periferi og indtager derfor en saerlig stilling som omhandlet i EU-traktaten. Kan Kommissionen paa den baggrund oplyse, hvor meget denne region har modtaget i EF-stoette over forskningsbudgettet i perioden 1994-1999? Hvor stor en stoette ventes der tildelt Azorerne i finansieringsperioden 2000-2006?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(28. juli 1998)

En tabel med en oversigt over de finansielle bidrag, der er ydet fra 1994 til 1997 under det fjerde rammeprogram for forskning til retlige enheder etableret paa Azorerne, tilgaar direkte det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat.

I henhold til Kommissionens forslag til regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik paa gennemfoerelse af det femte rammeprogram (1998-2002)(1) kan enhver retlig enhed etableret i regionen Azorerne, fremdeles deltage i indirekte FTU-aktioner samt modtage faellesskabsstoette paa de betingelser, der gaelder for retlige enheder i medlemsstaterne.

(1) KOM(97) 587 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2035/98

af Georg Jarzembowski (PPE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Sikkerhedsmangler paa faerger

ADAC har i nogen tid kontrolleret overholdelsen af de i den internationale havretskonvention SOLAS (Safety of Life at Sea) indeholdte sikkerhedsbestemmelser paa faerger i OEstersoeen og Nordsoeen samt i Middelhavet. I juniudgaven af medlemsbladet "ADAC Motorwelt" har man offentliggjort kontrolresultaterne, og kontrolloererne paapeger visse endog vaesentlige sikkerhedsmangler paa faerger i Nordsoeen og navnlig i det oestlige Middelhav.

Paa denne baggrund bedes Kommissionen oplyse foelgende.

1. Har den kendskab til denne artikel eller ADAC's kontrolresultater?

2. Hvordan vurderer den resultaterne af sikkerhedskontrollen?

3. Hvad agter Kommissionen at foretage - eventuelt over for de paagaeldende medlemsstater - som foelge af de konstaterede sikkerhedsmangler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(27. juli 1998)

1. Ja.

2. Kommissionen stoettede den tyske automobilklubs initiativ og hilste det velkommen. Det kaster lys over behovet for at haandhaeve overholdelsen af internationale og europaeiske sikkerhedsbestemmelser, ved at baade flag- og vaertsstaternes myndigheder foerer regelmaessig, streng kontrol.

Kommissionen har set paa kontrolresultaterne i lyset af Faellesskabets lovgivning om sikkerhed til soes og mener, at:

- den omfattende, obligatoriske anvendelse af den internationale sikkerhedskodeks (ISM), der siden 1. juli 1996 har fundet sted paa grundlag af Raadets forordning (EF) nr. 3051/95 af 8. december 1995 om sikkerhedsledelse af ro-ro-passagerfaerger(1), har haft en gavnlig indflydelse paa sikkerheden paa de faerger, som er blevet kontrolleret i aar, i sammenligning med lignende kontrolresultater fra 1997

- faerger i udenrigsfart har gennemgaaende bedre kontrolresultater end faerger i indenrigsfart, og det viser, at den indsats Kommissionen har gjort for sikkerheden paa passagerskibe i indenrigsfart med vedtagelsen af Raadets direktiv 98/18/EF af 17. marts 1998 om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe(2), var berettiget

- kontrolresultaterne viser, at det ved hjaelp af en ordning med udvidet obligatorisk kontrol, som udfoeres at de involverede vaertsstater, er noedvendigt at overvaage og soerge for, at de internationale og europaeiske sikkerhedsregler overholdes (forslag til Raadets direktiv om betingelser for at drive ro-ro-faerger og hoejhastighedspassagerfartoejer i fast rutefart i Faellesskabet(3)).

3. Paa grundlag af den her omtalte faellesskabslovgivning vil Kommissionen goere de paagaeldende medlemsstater opmaerksomme paa disse kontrolresultater og opfordre dem til i deres egenskab af flag- eller havnestater at traeffe de noedvendige foranstaltninger for at afhjaelpe de mangler, som er blevet paavist.

(1) EFT L 320 af 30.12.1995.

(2) EFT L 144 af 15.5.1998.

(3) EFT C 108 af 7.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1907/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Fysisk planlægning og strukturfondene



EF-Tidende nr. C 050 af 22/02/1999 s. 0112



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1907/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (16. juni 1998) Om: Fysisk planlaegning og strukturfondene Vil Kommissionen komme med en liste over alle de pilotprojekter inden for fysisk planlaegning, der indtil dato er blevet samfinansieret af Kommissionen i medfoer af EFRU's artikel 10, samt de projekter, der vil blive samfinansieret frem til programperiodens udloeb, med angivelse af hvilke regioner det drejer sig om, de samlede omkostninger ved gennemfoerelsen og stoerrelsesordenen af EUs samfinansiering?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1939/98

af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen

(18. juni 1998)

Om: Graeske militaernaegteres situation

Er Kommissionen bekendt med, at Graekenland i strid med landets egen lovgivning og i strid med alle henstillinger fra bl.a. Europa-Parlamentet fortsat laegger hindringer i vejen for militaernaegtere, som oensker at undersoege militaernaegteres retsstilling og som aftjener militaernaegtertjeneste. Det forlyder, at nogle saagar reelt faengsles.

Hvilke aktioner agter Kommissionen at tage for at goere den graeske regering opmaerksom paa, at disse aktiviteter er uacceptable? Deler Kommissionen den opfattelse, at Graekenland derved goer sig skyldig i en alvorlig kraenkelse af menneskerettighederne, og at der derved opstaar fare for, at det ikke laengere opfylder den grundlaeggende betingelse for medlemsskab af Den Europaeiske Union?

Kan Kommissionen ligeledes oplyse, hvordan den har opfulgt Europa-Parlamentets tidligere beslutninger om militaernaegteres situation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(9. juli 1998)

Som Kommissionen allerede ved flere lejligheder har anfoert, hoerer spoergsmaalet om militaernaegtere under medlemsstaternes kompetence, og Kommissionen skal ikke udtale sig om et anliggende, som den ikke har kompetence til.

Medlemsstaternes kompetence skal udoeves i overensstemmelse med de internationale og regionale forpligtelser, som de har skrevet under paa, herunder blandt andet den europaeiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1069/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(6. april 1998)

Om: Beskatning inden for EU af indenlandske investeringer

Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt nogle medlemsstater bruger en saerlig reduceret ligningssats for indenlandske investorer og hvilke medlemsstater er der i bekraeftende fald tale om? Er en saadan praksis konkurrenceforvridende og i strid med EF's konkurrenceregler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(3. juli 1998)

Alle medlemsstater giver en forskellig skattemaessig behandling mellem bosiddende og ikke-bosiddende investorer, hvilket bl.a. afspejler det generelle princip, der er fastlagt i OECD's modelbeskatningskonvention, nemlig at skat i sidste instans skal opkraeves i investorens bopaelsland frem for i det land, hvorfra indtaegten kommer.

Den generelt favorable behandling af afkast, der udbetales til ikke-bosiddende personer, samt den frie konkurrence mellem medlemsstaterne paa dette omraade kan tilskynde til skatteunddragelse, underminere skatteprovenuet inden for Faellesskabet og bidrage til en stoerre effektiv beskatning af arbejdskraften end af kapitalafkast.

Skattemaessige foranstaltninger er imidlertid underkastet konkurrencereglerne, hvis de generelt finder anvendelse paa hele en medlemsstats oekonomi uden at favorisere bestemte virksomheder eller produktioner.

Som led i en koordineret pakke til at bekaempe skadelig konkurrence paa skatteelementet blev medlemsstaterne i december 1997 enige om at vedtage en adfaerdskodeks for virksomhedsbeskatning og opfordrede Kommissionen til at fremlaegge et forslag til direktiver om beskatning af opsparing, afkast og royalties, der udbetales mellem selskaber. Forslaget til raadsdirektivet om en faelles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede virksomheder i forskellige medlemsstater(1), blev fremlagt den 6. marts 1998. Et forslag til Raadets direktiv med henblik paa at sikre en vis effektiv beskatning af opsparingsindtaegter i form af rentebetalinger inden for Faellesskabet(2) blev forelagt for Raadet den 5. juni 1998.

I adfaerdskodeksen har man specielt henholdt sig til EF-traktatens statsstoettebestemmelser, og Kommissionen har sat sig for at foretage en fornyet undersoegelse af eksisterende beskatningsforanstaltninger for at sikre, at EF-traktatens maal anvendes konsekvent og uden forskelsbehandling af alle, og vil senere paa aaret udsende retningslinjer for anvendelsen af statsstoettereglerne paa direkte beskatning.

(1) EFT C 123 af 22.4.1998.

(2) KOM(98) 295 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1911/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Udviklingsplanen for Faellesskabets omraade og strukturfondene

Kommissaer Mathies henviste over for Europa-Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik den 18. marts 1998 i forbindelse med praesentationen af de forslag til reform af strukturfondene for den kommende programperiode 2000-2006, som blev vedtaget i Kommissionen samme dag, til at der allerede i 1999 ville blive ydet teknisk stoette med henblik paa forberedelsen af den nye programperiode 2000-2006. I den forbindelse anmodede Udvalget om Regionalpolitik i sin betaenkning A4-0206/98 Kommissionen om at inddrage de politiske principper og valgmuligheder, der er fastlagt i det foerste officielle udkast til udviklingsplan for Faellesskabets omraade ESDP, naar den vedtager de retningslinjer, som skal danne grundlag for udarbejdelsen af de fremtidige programmer;

Vil Kommissionen oplyse, i hvilken udstraekning der vil blive taget hoejde for de politiske principper, maal, retningslinjer og valgmuligheder, der indgaar i det foerste officielle udkast til udviklingsplan for Faellesskabets omraade (ESDP), med henblik paa modtagelse af denne tekniske bistand?

Vil Kommissionen oplyse, i hvilken udstraekning disse retningslinjer vil blive inddraget i de prioriteringer, som skal danne grundlag for udarbejdelsen af de fremtidige programmer;

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(15. juli 1998)

Efter artikel 9, stk. 4, i forslaget til Raadets forordning om generelle bestemmelser om strukturfondene, godkendt af Kommissionen den 18. marts 1998(1), fastlaegger Kommissionen retningslinjer, der indeholder EF's prioriteter for hvert af strukturfondenes maal.

Disse retningslinjer skal tage hoejde for bestemmelserne i artikel 1 i forslaget til ovennaevnte forordning, som fastsaetter, at EF ved at forfoelge disse maal gennem fondene bidrager til at fremme en harmonisk, afbalanceret og baeredygtig oekonomisk udvikling. Disse retningslinjer skal tjene som referenceramme for vurderingen af de planer, som medlemsstaterne fremsaetter.

(1) KOM(98) 131 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1175/98

af Ulf Holm (V) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Dyretransporter

Paa moedet i december 1997 skal EU's landbrugsministre vaere naaet til enighed om et kompromis vedroerende enkeltbestemmelser for transporter af dyr over lange afstande. I medierne er det blevet oplyst, at de nye enkeltbestemmelser er for svage og ikke vil betyde nogen forbedring for dyrene, bl.a. hvad angaar ventilation.

Mener Kommissionen, at de nye bestemmelser vil goere dyretransporterne mindre grusomme og barbariske, end de hidtil har vaeret? Hvis Kommissionen mener det, paa hvilken maade er de nye bestemmelser da en forbedring?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. juni 1998)

Efter Raadets vedtagelse af direktiv 95/29/EF af 29. juni 1995 om aendring af direktiv 91/628/EOEF om beskyttelse af dyr under transport(1) var Kommissionen forpligtet til at foreslaa Raadet yderligere naermere bestemmelser paa to vigtige omraader. Det drejede sig om fastsaettelse af betingelser for mellemstationer og fastsaettelse af detaljerede normer for lastbiler. Hvad angaar mellemstationer, blev Kommissionens forslag vedtaget som Raadets forordning (EF) 1255/97 af 25. juni 1997 om faellesskabskriterier for mellemstationer og tilpasning af den ruteplan, der er omhandlet i direktiv 91/628/EOEF(2). Naar den i direktivet fastsatte transporttid for de paagaeldende dyrearter er udloebet, skal dyrene laesses af, fodres, vandes og hvile i mindst 24 timer paa en saadan mellemstation. Disse regler gaelder fra den 1. januar 1999. Hvad angaar normer for bedre lastbiler, vedtog Raadet forordning (EF) 411/98 af 16. februar 1998 om supplerende normer vedroerende dyrebeskyttelse, for lastbiler, der benyttes til befordring af dyr ved over otte timers transporttid(3). Nogle af de vigtige elementer i denne tekst er krav om stroeelse paa gulvet, passende fodring i koeretoejet, adgang til dyrene, ventilationsudstyr, mobile skillevaegge, saa der kan dannes adskilte rum, og vanding af dyrene. Disse regler vil gaelde fra den 1. juli 1999.

Kommissionen mener, at vedtagelsen af de to forordninger vil vaere et vigtigt fremskridt i beskyttelsen af dyrenes velfaerd under lange transporter, saafremt alle medlemsstaterne haandhaever reglerne paa passende vis inden for deres omraade.

(1) EFT L 148 af 30.6.1995.

(2) EFT L 174 af 2.7.1997.

(3) EFT L 52 af 21.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1978/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Bortskaffelse af radioaktivt affald i Italien

Kan Kommissionen under henvisning til min skriftlige forespoergsel nr. 1948/97(1) og svaret derpaa give oplysninger om den nuvaerende situation med hensyn til arbejdet med at bortskaffe radioaktivt affald i Italien, navnlig for saa vidt angaar atomkraftvaerket i Caorso i Piacenza-provinsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(3. september 1998)

Radioaktivt affald, som er fremkommet ved brug af radioisotoper inden for laegevidenskab, industri og forskning, indsamles, behandles og oplagres af Nucleare-Ecologia (Nucleco) S.p.A. Paa de nukleare anlaeg behandles og oplagres det lav-radioaktive affald af ENEL, det nationale italienske elselskab, og af ENEA, Den Europaeiske Atomenergiorganisation.

Bortskaffelse af korttidsradioaktivt affald sker i depoter paa selve jordoverfladen eller i umiddelbar naerhed heraf, og der er sendt en fortegnelse over mulige lokaliteter til landets industriministerium. For nylig er der forelagt landets parlament et lovforslag om oprettelse af et helt nyt agentur, som skal paatage sig ansvaret for beskrivelse, udformning, opfoerelse og daglig drift af et endeligt slutdepot for lav-radioaktivt affald samt den endelige nedlukning af kernekraftanlaeg og forsoegsstationer.

Deponering dybt nede i jorden af langtids-radioaktivt affald i en lerformation er et omraade, som der fortsat forskes naermere i. Muligheden med en centraliseret midlertidig lagerfacilitet for brugt reaktorbraendsel samt vitrificeret oparbejdningsaffald og langtids-radioaktivt affald af mellemstyrke er ved at blive naermere undersoegt. Den saerlige situation, for saa vidt angaar det braendsel, der er oplagret ved Caorso-reaktoren, blev fyldestgoerende behandlet i Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel nr. 1948/97(2).

Udvaelgelsen af alternative muligheder og tidsplanen for afmontering af anlaeggene samt oplagring og bortskaffelse af det radioaktive affald er et anliggende, som sorterer under den enkelte medlemsstats nationale politik.

(1) EFT C 45 af 10.2.1998, s. 128.

(2) EFT C 45 af 10.2.1998, s. 128. .
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1516/98

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Euro-information og kvinderne

Paa moedet i 1997 i den arbejdsgruppe af kommissaerer, der foelger udviklingen vedroerende lige muligheder, meddelte kommissionsformand Santer, at kvinderne ville udgoere en prioriteret maalgruppe i forbindelse med informationskampagnerne om euroen.

Vil Kommissionen oplyse, paa hvilken maade formandens ord vil blive omsat til praksis, og ogsaa i hvor stor udstraekning der findes saerlige kampagner for kvinder i de oevrige informationskampagner under Prince-programmet ("Borger i EU", "Lad os bygge Europa sammen", osv.)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(3. september 1998)

Kommissionen kan bekraefte, at kvinderne er en prioriteret maalgruppe i forbindelse med informationskampagen om euroen. I den indledende fase af denne kampagne, som hovedsagelig var rettet mod erhvervslivet, blev der ikke truffet saerlige foranstaltninger til, hvordan man skulle faa kvinderne i tale.

Kvinderne er en del af samtlige befolkningsgrupper, meddelelsen om euroen henvender sig til, og det har vaeret anset for mest hensigtsmaessigt, at der tages hensyn til den kvindelige del af befolkningen i samtlige afsnit af meddelelsen. Derfor har man stoettet og samfinansieret projekter fra private organisationer, der har taget initiativer til at orientere kvinderne eller har udviklet saerlige kommunikationsmidler med henblik paa at naa ud til kvinderne som maalgruppe. Saadanne projekter har vaeret relevante for kvinderne baade i en faglig og i en familiemaessig og social sammenhaeng.

I den nye fase af kampagnen, som i hoej grad er rettet mod den brede offentlighed, skal denne dimension understreges. Derfor anmodes de medlemsstater, med hvilke der er indgaaet partnerskabsaftaler, om i aar at medtage informationsforanstaltninger for kvinderne i kommunikationsplanerne, og desuden foretager Kommissionen en kvantitativ og kvalitativ analyse for at finde frem til, hvorledes man bedst informerer denne maalgruppe om euroen. Kommissionen samarbejder med andre tjenester for at dette skal lykkes bedst muligt. Der vil blive udarbejdet et saernummer af nyhedsbrevet "Europas Kvinder" om euroen, som vil blive udsendt efter sommerferien.

De to foranstaltninger under Prince-programmet "Borger i EU" og "Lad os bygge Europa sammen" skal ligeledes ses i denne sammenhaeng. Et af de seks temaer i "Borger i EU" har specifikt drejet sig om ligestilling i Faellesskabet, idet der bl.a. er udsendt en raekke brochurer og andet oplysende materiale. Den igangvaerende indkaldelse af forslag i forbindelse med "Lad os bygge Europa sammen" giver ligesom i 1997 de organisationer, der udarbejder projekter for kvinder, mulighed for at soege om tilskud til gennemfoerelse af saadanne projekter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1410/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Anlaeggelse af et marmorbrud i Pieria

En privat virksomhed er med myndighedernes samtykke gaaet i gang med at anlaegge et marmorbrud i Pieria-bjergene paa stedet "Kteni-Koutoulos", naesten i centrum af et afgraenset omraade, som der er forslag om at optage i NATURA 2000 ved lov nr. GR-1250002. I juni 1995, da omraadet allerede var blevet foreslaaet optaget, blev der givet tilladelse til at soege marmor paa et areal paa ca. 5,5 ha og anlaegge et marmorbrud med driftsrettigheder i 26 aar, uden at placeringen i forvejen var godkendt.

Vria, Ritini og Elatohorio beroeres direkte af marmorbruddet, og indbyggerne (ca. 2.500) har tobaksdyrkning som eneste indtaegtskilde. Efter anmodning fra Vria er nogle arkaeologiske rester af et marmorbrud fra oldtiden samt en serie projekter, der skal goere omraadet til et center for bjerg- og miljoeturisme, blevet optaget under Leader 2 - programmet.

Hvad mener Kommissionen om disse planer om at anlaegge et marmorbrud i dette omraade, som er blevet optaget under NATURA 2000 og er omfattet af direktiv 92/43/EOEF(1)? Hvordan begrunder den investeringerne med henblik paa turisme, hvis der samtidig findes et marmorbrud, der aendrer landskabet betydeligt? Hvordan agter Kommissionen i samarbejde med de ansvarlige graeske myndigheder at soerge for, at planerne om at anlaegge dette marmorbrud tages op til revision?

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.