ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2320/00

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om:2001-budgettet

Kommissionen foreslår i det foreløbige budgetforslag for 2001, at der findes måder til finansiering af en 48 % forøgelse af udgifterne i det vestlige Balkan (38 % 2000-2006) herunder 2,3 milliarder euro til Serbien.

Hvorledes begrunder Kommissionen en sådan forøgelse, samtidig med at den foreslår nedskæringer i posterne til de fattigste lande? Kan sådanne udgiftsniveauer anvendes effektivt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(24. juli 2000)

Den udgiftsstigning på 48 %, som Kommissionen foreslår i det foreløbige budgetforslag for 2001, skyldes hovedsagelig Kosovo. Kommissionen og Verdensbanken har vurderet, at der er brug for 2 300 mio. til genopbygningen af Kosovo. Det er almindeligt anerkendt, at stabilisering i den pågældende region til en vis grad afhænger af hurtig genopbygning af Kosovo. De Forenede Nationers mission i Kosovo (UNMIK) har bedt donorerne om at koncentrere deres indsats i de tre år, der følger efter konfliktens afslutning. På dette grundlag har Kommissionen besluttet, at der skal udbetales 350 mio. i 2001. Hvis denne særlige tildeling til Kosovo ikke medtages i det samlede foreslåede udgiftsbeløb for Balkanlandene, udgør den stigning, Kommissionen foreslår for de fem Balkanlande, kun 1,03 % i forhold til år 2000. Kommissionen vil gerne understrege, at der blev afgivet tilsagn for 90 % af tildelingen til Kosovo i slutningen af juni og indgået kontrakt for 54 %. Kommissionen har noteret sig, at Parlamentets ad hoc-delegation, der besøgte Kosovo fra 31. maj til 3. juni, har bekræftet, at Kosovo virkelig har vist en evne til at udnytte tildelingen i forhold til 2000-budgettet og det foreløbige budgetforslag for 2001. Af det samlede 2000-budget, der er tildelt de vestlige Balkanlande (527 mio.), forventer Kommissionen, at der senest i september vil være afgivet tilsagn for 87 % og indgået kontrakt for næsten 60 %. Disse landes evne til at udnytte midlerne kan ikke sammenlignes med andre mindre udviklede landes. Kommissionen foreslår ikke, at tildelingerne til de fattigste lande reduceres, men at der inden for den samme samlede tildeling findes en bedre balance mellem landene i den pågældende periode.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1940/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Budgetkonti vedrørende kultur

Kommissionen bedes anføre strukturen i og målsætningerne for foreningen Vort Europa, der modtager tilskud fra Fællesskabet over budgetkonto A-3020.

Hvorfor blev denne organisation specielt udvalgt til at modtage et europæisk tilskud?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(18. juli 2000)

Foreningen Vort Europa blev grundlagt i 1996 som en forening uden gevinst for øje, registreret under den franske lov af 1901 under navnet Groupement d'Etudes et de Recherches: Notre Europe. Foreningen har i henhold til sine registrerede vedtægter til formål at organisere studier, forskning og uddannelse om Europa, dets fortid, dets civilisationer, dets enhedsbestræbelser og dets fremtidsudsigter. Foreningen skal virke for en stadig tættere union af føderal type i Europa, med et fælles forsvar og en fælles valuta, en union, som bygger på den gældende fællesskabsret og de fælles politikker til fremme af fuld beskæftigelse, konkurrencedygtighed og solidaritet. Med det for øje organiserer foreningen kurser og konferencer, gennemfører undersøgelser og tilbyder rådgivning, udgiver publikationer, organiserer informationskampagner, uddeler stipendier, priser og belønninger og udfører anden virksomhed af europæisk interesse.

Foreningen fik i 1997 sin egen budgetkonto under kapitel A-30 i overensstemmelse med både Rådet og Parlamentet, som skønnede, at dens virksomhed ville gøre den til en nyttig tænketank med hensyn til den europæiske integrationsproces.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1939/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Budgetkonto A-3021

Der tildeles 1 800 000 EUR til Organisationer, der fremmer den europæiske idé over budgetkonto A-3021. Kommissionen bedes anføre, hvilke organisationer der modtager disse tilskud, og de projekter som de deltager i.

Hvem er disse organisationer ansvarlige over for, og hvilke systemer findes der med henblik på kontrol med anvendelsen af fællesskabsmidlerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(18. juli 2000)

De tilskud, der bliver givet under budgetpost A-3021, offentliggøres hvert år i Report on Beneficiaries of Part A Commission Grants, som Kommissionen sender til Parlamentet, og offentliggøres desuden på Kommissionens Europa-server under følgende adresse:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/beneficiaries_en.htm.

Rent faktisk var 14 af de organisationer, der modtog tilskud, ikke udvalgt af Kommissionen, men var øremærket af Parlamentet i anmærkningerne til budgettet. Det drejer sig om 85 % af de samlede bevillinger under budgetposten.

Organisationer, der modtager tilskud under budgetpost A-3021, skal ligesom andre organisationer, der modtager tilskud fra Kommissionen, fremlægge en aktivitets- og finansrapport over udnyttelsen af tilskuddet. Denne rapport skal godkendes af Kommissionen, før sidste rate udbetales. Organisationerne er også underkastet Kommissionens kontrol på stedet og Revisionsrettens revision.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1894/00

af Jan Wiersma (PSE) til Kommissionen

(6. juni 2000)

Om: Skovbrande i de forurenede områder i Belarus og Ukraine

1. Er det korrekt, at der i Belarus og Ukraine er udbrudt skovbrande i områder, der blev forurenet ved Tjernobyl-katastrofen?

2. Medfører disse brande øget risiko for folkesundheden i disse og andre lande?

3. Giver brandene (eller har de givet) anledning til handling fra Den Europæiske Unions side?

4. Hvorledes hjælper EU med til at bekæmpe forureningsrisiciene i Belarus og Ukraine?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(3. juli 2000)

Der brød flere skov- og tørvebrande ud i Belarus og Ukraine i midten af maj 2000. Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger, der skulle sandsynliggøre, at disse brande brød ud som følge af Tjernobyl-katastrofen.

Nogle af de berørte skovområder er imidlertid forurenede efter Tjernobyl-katastrofen, og den mulighed foreligger, at brandene kan medvirke til at sprede radioaktiviteten. Problemet har været genstand for flere kommissionsforskningsprojekter inden for rammerne af et program for internationalt samarbejde om de miljø- og sundhedsmæssige konsekvenser af Tjernobyl-katastrofen. Undersøgelserne viste, at kun en forsvindende lille del af det samlede antal radionuklider i de forurenede skove endnu en gang kan frigøres i luften som følge af brand. De nylige brande synes at bekræfte undersøgelsesresultaterne, eftersom der kun har været tale om små stigninger i strålingsniveauet.

Kommissionen vil fortsat holde et vågent øje med situationen med henblik på eventuelle nye initiativer. Opmærksomheden skal i den forbindelse henledes på, at Kommissionen kører et bistandsprogram centreret omkring konsekvenserne af ulykken på Tjernobyl-atomreaktoren, herunder støtte til konstruktion af en beskyttelseskappe omkring reaktoren, forbedring af forvaltningen af radioaktivt affald og overvågning af de miljømæssige aspekter af situationen. Der blev i 1995 igangsat et kommissionsfinansieret projekt med henblik på igangsætning af systemer til måling af den radioaktive stråling i luft og floder i Ukraine og Belarus i 1995, og disse systemer fungerer fortsat.

Endvidere er der ydet medicinsk og humanitær bistand til indbyggerne i de værst ramte områder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1854/00

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(9. juni 2000)

Om: Den Internationale Straffedomstol (ICC)

Hvilken fælles holdning indtager medlemsstaterne som led i FUSP til de amerikanske forslag om at ændre Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC) og f.eks. i det øjemed, at amerikanske statsborgere ikke kan retsforfølges ved denne retsinstans, at enkeltpersoner, som handler inden for en stats overordnede ansvar, fritages for retsforfølgning, at retten kan indgå aftaler med individuelle stater, og at der åbnes mulighed for forhandlinger om et supplerende dokument, hvormed Rom-statutten ville blive ændret i bund og grund?

Finder medlemsstaterne og Kommissionen, der optræder samordnet i FUSP-regi, at det er meget afgørende at overbevise USA om, at det vil være i landets interesse at støtte og undertegne den eksisterende statut og modstå ethvert forsøg på at undergrave integriteten af statutten, der allerede er undertegnet af 96 lande og ratificeret af otte lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. juli 2000)

Kommissionen er enig i, at det ville være meget værdifuldt, hvis De Forenede Stater kunne være fuldt medlem af Den Internationale Straffedomstol (ICC). Fællesskabet har omhyggeligt analyseret De Forenede Staters forslag til procedureregler for domstolen og er nået til den konklusion, at teksten i sin nuværende form ville føre til en uacceptabel ændring af de centrale bestemmelser i statutten vedrørende Domstolens kompetence.

Fællesskabet har gentagne gange bragt dette spørgsmål på bane som led i dialogen mellem Fællesskabet og De Forenede Stater i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiks regi. På topmødet mellem Fællesskabet og De Forenede Stater den 31. maj 2000 drøftede Kommissionens udenrigskommissær spørgsmålet med udenrigsminister Madeleine Albright. Udenrigskommissæren anførte, at Fællesskabet var rede til at se på andre amerikanske forslag vedrørende Den Internationale Straffedomstol, men at sådanne forslag kun kunne komme i betragtning, hvis der var tale om fuld respekt for Domstolens statuts integritet. Formandskabet gav også for nylig amerikanske embedsmænd oplysning om denne holdning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1844/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet

(13. juni 2000)

Om: EU-sanktioner og Østrig (IV)

Den 31. januar 2000 offentliggjorte det portugisiske rådsformandskab en erklæring, hvori Østrig blev truet med bilaterale sanktioner, såfremt FPÖ blev optaget i regeringen. Ifølge en lang række anerkendte juridiske sagkyndige har denne erklæring overhovedet ikke noget retsgrundlag. Desuden drejer det sig i forbindelse med sanktionerne ikke udelukkende om bilaterale anliggender, som den tyndbenede argumentation lyder. De påvirker også det indbyrdes forhold mellem medlemsstaterne og deres fælles arbejde og påvirker dermed Fællesskabet som sådant.

Ledende repræsentanter fra de 14 EU-medlemsstater og ledende personer fra Republikken Østrig anså det på daværende tidspunkt åbenbart for muligt gennem en hurtig indsats at forhindre FPÖ's deltagelse i regeringen. Erklæringen forfejlede imidlertid sit oprindelige formål og skader desuden i betydelig grad Den Europæiske Unions anseelse.

Rådet bedes derfor oplyse, hvornår det endelig vil se sig i stand til at opgive denne strategi, der er selvmodsigende og i modstrid med idéen bag Fællesskabet, til at ophæve erklæringen og til at indlede en konstruktiv dialog med Republikken Østrig der altid har været en pålidelig og tilforladelig partner så forbindelserne igen kan normaliseres?

Svar

(23. oktober 2000)

Rådet har ikke udtalt sig om dette emne og er derfor ikke i stand til at besvare det ærede parlamentsmedlems spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2706/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Forbrugerprisdata

Kan Kommissionen oplyse, hvilke medlemsstater der indsamler forbrugerprisdata på regionalt plan med henblik på en egentlig sammenligning af indkomsterne i hver enkelt region?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(6. oktober 2000)

Tyskland: Der indsamles ganske vist priser for de enkelte regioner, men ikke på en måde, der gør det muligt at foretage indkomstsammenligninger mellem regionerne. Der offentliggøres dog forbrugerprisindekser for de nye tyske delstater (det tidligere DDR) og den gamle Forbundsrepublik.

Spanien: Der offentliggøres regionale forbrugerprisindekser på NUTS 3-niveau (NUTS: fortegnelse over territoriale statistiske enheder).

Italien: ISTAT, Italiens statistiske kontor, offentliggør forbrugerprisindekser for den regionale hovedstad i de tyve regioner. Derudover er der ca. 80 kommuner, der offentliggør deres egne forbrugerprisindekser.

Østrig: Der offentliggøres ingen forbrugerprisindekser på NUTS 2-niveau, men de oplyses på begæring (mod et gebyr).

Portugal:Der offentliggøres regionale forbrugerprisindekser på NUTS 2-niveau.

Finland: Der offentliggøres regionale forbrugerprisindekser på NUTS 2-niveau.

Belgien, Danmark, Grækenland, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige offentliggør ingen regionale forbrugerprisindekser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2285/00

af Karl von Wogau (PPE-DE) til Kommissionen

(11. juli 2000)

Om: Anerkendelse af en tysk statsborger som garde-chasse (vildtfoged) i Frankrig

En autoriseret jagtforpagter fra omegnen af Erstein har ved Underpræfekturet Séléstat/Erstein ansøgt om tilladelse til at ansætte en tysk statsborger som garde-chasse. Efter næsten syv måneder meddelte Underpræfekturet, at ansøgningen var afvist. Som begrundelse blev anført, at den foreslåede vildtfogeds bopæl, som er i Tyskland, ikke var forenelig med opgavens art. Bopælen ligger imidlertid kun tyve minutters kørsel fra det fastlagte arbejdssted.

Den pågældende opfylder alle forudsætninger for at kunne bestride arbejdet.

Deler Kommissionen den opfattelse, at denne afvisning ikke er forenelig med EF-traktatens bestemmelser om fri bevægelighed for personer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. september 2000)

Kommissionen kan ikke ud fra de oplysninger, det ærede parlamentsmedlem har givet, tage endelig stilling til, om den beslutning, underpræfekturet i Sélestat var truffet under henvisning til vildtfogedens bopæl, er i overensstemmelse med fællesskabsrettens principper.

Det ærede parlamentsmedlem bedes sende Kommissionen sagsmaterialet i forbindelse med afslaget med henblik på en nærmere gennemgang af sagen.

Mere generelt udgør den bopælsforpligtelse, som de nationale myndigheder i en medlemsstat kræver opfyldt, en begrænsning i etableringsfriheden (jf. dom af 29. oktober 1998 i sag C-114/97, Kommissionen mod Spanien) og i arbejdskraftens frie bevægelighed (jf. dom af 7. maj 1998 i sag C-350/96, Clean Car Autoservice.

En sådan betingelse kan dog være berettiget, hvis den er begrundet i en virkelig og tilstrækkeligt alvorlig trussel mod et grundlæggende samfundshensyn som den offentlige orden eller den offentlige sikkerhed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2471/00

af Antonio Tajani (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE) og Francesco Fiori (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juli 2000)

Om: Mangel på hensigtsmæssige strukturer for handicappede på Feyenoord-stadionet i Rotterdam

I forbindelse med EM-finalen i fodbold på Feyenoord-stadionet i Rotterdam indtraf følgende hændelser:

- Nogle handicappede kunne ikke komme ind på stadionet med deres kørestole og måtte efter at være blevet visiteret bæres til deres pladser og efterlade kørestolene i et andet område.

- Nogle journalister, som var ved at optage hændelsen, blev hurtigt stoppet af politibetjente, ført til celler og først løsladt sent om aftenen efter nogle meget spændte øjeblikke, som udartede til et slagsmål mellem journalister og politifolk.

Hvilken holdning agter Kommissionen at indtage i forbindelse med denne sag?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou på skriftlige forespørgsler E-2471/00, E-2526/00 og E-2554/00

(5. oktober 2000)

Kommissionen beklager dybt de hændelser, der indtraf i Rotterdam i forbindelse med EM-finalen i fodbold.

Fællesskabet sigter med sin politik mod at fremme, at alle personer med et handicap kan deltage i fuldt omfang i det økonomiske, sociale og kulturelle liv, og Kommissionen har faktisk under anvendelse af traktatens artikel 13 fremlagt forslag om visse fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af diskrimination over for handicappede personer(1).

Handicappede personers adgang til bygninger, bygningsværker, offentlige områder eller steder, der er åbne for offentligheden, er dog et område, der endnu hører under medlemsstaternes kompetence.

I overensstemmelse med sin meddelelse af 12. maj 2000, På vej mod et Europa uden barrierer for handicappede(2), agter Kommissionen endvidere at iværksætte en række initiativer vedrørende forbedring af handicappedes adgang til offentlig transport og bebyggede omgivelser.

(1) KOM(1999) 564 endelig udg.

(2) KOM(2000) 284 endelig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1665/00

af Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen

(18. maj 2000)

Om: Krænkelse af barnets rettigheder

Formandskabet for det italienske ministerråd afdelingen for sociale anliggender udvalget for mindreårige, vedtog den 3.5.2000 at foretage udvisning til Schweiz af Izabayo Fidencie, et rwandisk barn, som er blevet fundet på italiensk territorium uden identitetsbeviser sammen med Nshimiyimana Juvenal, der selv påstår at være far til barnet, selv om der foreligger dokumenter, der uden nogen tvivl viser, at dette er ukorrekt.

Klagen til regionen Lazios administrative domstol over den afgørelse, der er truffet af formandskabet for ministerrådet afdelingen for sociale anliggender i denne dramatiske situation uden tilbundsgående undersøgelser af de foreliggende beviser fra Rwandas regering, som viser usandhederne i udtalelserne fra Nshimiyimana Juvenal, viser tydeligt, hvor overfladisk den trufne administrative afgørelse er.

Den Europæiske Union har altid givet udtryk for sin indsats for overholdelsen af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og har udtrykkeligt fastslået sin forpligtelse med hensyn til de grundlæggende sociale rettigheder samt til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.

Det fastslås desuden i artikel 3 i FN's konvention om barnets rettigheder, at mldr i alle foranstaltninger vedrørende børn, hvad enten disse udøves af offentlige eller private institutioner for socialt velfærd, domstole, forvaltningsmyndigheder eller lovgivende organer, skal barnets tarv komme i første række mldr, ligesom man fastslår barnets ret til at have en familie og ikke en persons ret til at have et barn.

1. Hvilke aktioner agter Europa-Kommissionen at iværksætte for at udvirke, at Italien rent faktisk fastslår faderskabet og moderskabet for barnet Izabayo Fidencie og overgiver det til de legitime eller biologiske forældre?

2. Hvilke aktioner agter Europa-Kommissionen at iværksætte for at få Italien til, på baggrund af de nye dokumenter og indtil dommen fra den administrative regionaldomstol i Lazio foreligger, at udsætte udvisningen til Schweiz af Izabayo Fidencie?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(30. juni 2000)

Konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og FN's konvention om barnets rettigheder er ikke en del af fællesskabsretten.

Da Kommissionen således ikke har kompetence på området, kan den ikke gribe ind.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1240/00

af Brigitte Langenhagen (PPE-DE) til Kommissionen

(14. april 2000)

Om: Situationen for skarven Phalacrocrorax (carbo carbo) i direktiv 79/409/EØF

Kommissionens direktiv 79/409/EØF(1) om beskyttelse af vilde fugle omfattede arten Phalacrocrorax carbo sinensis blandt de fuglearter, hvis levesteder er beskyttet af bilag I. I juli 1997 ændrede Kommissionens direktiv 97/49/EØF(2) bilag I til direktiv 79/409/EØF, og skarven Phalacrocrorax carbo sinensis blev slettet af listen.

Agter Kommissionen også at slette skarven Phalacrocrorax carbo carbo på listen i bilag I i direktiv 79/409/EØF?

(1) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(2) EFT L 223 af 13.8.1997, s. 9.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(5. juni 2000)

Den pågældende underart af skarv Phalacrocorax carbo carbo er ikke og har aldrig været medtaget i bilag I til Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle. Derfor er det ærede medlems skriftlige forespørsel irrelevant.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1616/00

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Euroen

Euroen har gennem flere måneder tabt værdi i forhold til dollaren, og dollaren har også på grund af de stigende råvarepriserne i stadig højere grad placeret sig som verdens valuta.

1. Vil Kommissionen på den baggrund øjeblikkeligt iværksætte en undersøgelse med henblik på at konstatere, om den europæiske fælles valutas vedvarende fald skyldes spekulation, økonomiske interesser eller politiske foranstaltninger med sigte på at svække Den Europæiske Union og hindre dens deltagelse på de internationale markeder som alternativ til andre stærke lande, navnlig i betragtning af, at der i disse måneder ikke har været økonomiske kriser i medlemsstaterne, og at beskæftigelsessituationen er på samme niveau som før indførelsen af euroen?

2. Vil den ligeledes oplyse, hvorfor der endnu ikke er fremlagt en økonomisk plan, som er den eneste måde, hvorpå man kan støtte og håndhæve den fælles valuta, og om den manglende udarbejdelse af en sådan økonomisk plan som visse regeringer i EU helt klart ikke ønsker ikke også dækker over et politisk projekt, som sigter på at ødelægge den nuværende europæiske struktur til fordel for en anden politisk og økonomisk orden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(28. juni 2000)

Kommissionen mener ikke, at den seneste tids udvikling i valutakurserne kan tilskrives nogen politisk-økonomisk sammensværgelse mod euroen, og Kommissionen agter af samme grund ikke at undersøge sagen nærmere. Kursudsving mellem verdens toneangivende valutaer har været et decideret kendetegn ved det internationale finansielle system lige siden afviklingen af Bretton-Woods-systemet.

Det er sandt, at den nuværende eurokurs efter de flestes opfattelse er lavere, end de grundlæggende økonomiske forhold umiddelbart kan retfærdiggøre. Man må dog huske, at eurokursen ved lanceringen i 1999 var forholdsvis høj, hvilket skyldtes den kapitaltilstrømning til euroområdet, som forventningen om euroens indførelse afstedkom. Euroens svækkelse i løbet af 1999 kan i et vist omfang ses som en naturlig regulering af denne forholdsvis høje oprindelige værdi.

Den relative konjunkturudvikling og udsigterne i euroområdet i forhold til andre af de vigtigste regioner i verden må også tages med i vurderingen, for så vidt angår 1999. Først og fremmest skal det nævnes, at medens væksten i euroområdet begyndte at miste pusten, vedblev den amerikanske økonomi at overraske med sin ukuelighed, ligesom den japanske økonomi kom oven vande igen efter lang tids konjunkturnedgang. De økonomiske prognoser for euroområdet er nu forbedret væsentligt, og man forventer en pæn vækst i BNP i 2000 og 2001.

Der gøres i vid udstrækning brug af euroen på de internationale finansielle markeder. Euroen var den foretrukne udstedelsesvaluta på de internationale obligationsmarkeder i 1999 samt i første kvartal af 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2020/00

af Gerhard Hager (NI) til Rådet

(22. juni 2000)

Om: Fremskridt med hensyn til corpus juris

På grundlag af forslaget til Rådets direktiv om bekæmpelse af bedragerier og forfalskninger i forbindelse med kontantløse betalingsmidler kunne det konstateres, at Kommissinen anvender en ny teknik for tilnærmelse af medlemsstaternes retssystemer. Der tilstræbes ikke længere en fælles ordlyd af bestemmelserne vedrørende strafbare handlinger i alle medlemsstaterne, men kun et nøje beskrevet resultat, som man bør nå frem til i alle medlemsstaterne. Målsætningen med et europæisk strafferetskatalog forfølges således åbenbart ikke længere.

I denne forbindelse bedes Rådet besvare følgende spørgsmål:

1. Hvor langt er arbejdet med corpus juris nået?

2. Hvilke udgifter er der forbundet med dette arbejde?

3. Anser Rådet en fortsættelse af dette arbejde for hensigtmæssig i betragtning af omstillingen til ovennævnte nye fremgangsmåde?

Svar

(23. oktober 2000)

Rådet har ikke fået forelagt noget initiativ vedrørende corpus juris og kan derfor ikke besvare spørgsmålene fra det ærede medlem af Europa-Parlamentet.