ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3785/00

af Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen

(29. november 2000)

Om: Fremskridt med gennemførelse af direktiv 91/628/EØF, 95/29/EF og 70/156/EØF

Kan Kommissionen venligst oplyse mig om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af direktiv 91/628/EØF(1) og 95/29/EF(2) om transport af levende dyr og direktiv 70/156/EØF(3) om tekniske krav til motorkøretøjer og påhængskøretøjer til transport af dyr, og hvilke følger gennemførelsen af disse direktiver kan få for det skotske landbrug?

(1) EFT L 340 af 11.12.1991, s. 17.

(2) EFT L 148 af 30.6.1995, s. 52.

(3) EFT L 42 af 23.2.1970, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionen vegne af David Byrne

(8. januar 2001)

Rådets direktiv 91/628/EF af 19. november 1991 som ændret ved Rådets direktiv 95/29/EF af 29. juni 1995 om beskyttelse af dyr under transport er nu omsat til national lovgivning i alle medlemsstater.

Kommissionen har planer om i den nærmeste fremtid at udarbejde en række vigtige initiativer for at forbedre situationen.

Kommissionen har netop vedtaget en beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om de erfaringer, medlemsstaterne har gjort siden gennemførelsen af Rådets direktiv 95/29/EF om ændring af direktiv 91/628/EØF om beskyttelse af dyr under transport(1) og om mulige forbedringer af Fællesskabets retsforskrifter.

I forbindelse med Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil, senest ændret med Parlamentets og Rådets direktiv 2000/40/EF af 26. juni 2000(2), blev der i 1997 udformet og fremsendt(3) et forslag til Parlamentet og Rådet om at udarbejde typegodkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil til transport af visse dyr. På basis af EF-traktatens artikel 95 (tidl. artikel 100A) er der blandt andet tale om et forslag til hensigtsmæssig konstruktion af lastrummet og dets skillevægge, beskyttelse af dyr ved hjælp af vejrfast, isoleret tag, rampe til læsning og aflæsning, mellemliggende gulve, godkendt adgang til tilsyn, tilstrækkelig ventilation og effektive lyskilder i lastrummet.

Hvis de pågældende køretøjer overholder disse tekniske specifikationer, kan de køre frit rundt i det indre marked. Når et køretøj således er typegodkendt i overensstemmelse med dette direktiv, kan en medlemsstat ikke bruge konstruktionsmæssige årsager til at forbyde producenter i at sælge det og heller ikke hindre, at det registreres eller bruges til dyretransport.

Efter Parlamentets førstebehandling blev der stillet 24 ændringsforslag, og Rådet har endnu ikke vedtaget en fælles holdning.

Vedrørende følgerne af disse foranstaltninger for skotsk landbrug har Kommissionen ikke kendskab til, at disse skulle være forskellige fra følgerne for andre landbrug i EU.

(1) KOM(2000) 809 endelig udg.

(2) EFT L 203 af 10.8.2000.

(3) EFT C 290 af 24.9.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4108/00

af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen

(20. december 2000)

Om: Opfølgningsforespørgsel om pligten til at kunne identificere sig i Nederlandene

Den 18. januar 1999 stillede jeg en forespørgsel om pligten til at kunne identificere sig i Nederlandene (E-2848/99). For Kommissionen svarede kommissionsmedlem Vitorino den 7. februar 2000, at Kommissionen ville tage kontakt med de nederlandske myndigheder for at få oplysninger om situationen.

1. Har Kommissionen nu haft denne kontakt med den nederlandske regering?

2. Kan Kommissionen på denne baggrund nu besvare de enkelte spørgsmål i min forespørgsel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(22. januar 2001)

De nederlandske myndigheder meddelte for nylig Kommissionen, at de er i færd med at undersøge, om lovgivningen er i overensstemmelse med EU-bestemmelserne.

Kommissionen vil holde sig i kontakt med de nederlandske myndigheder og vil omgående indlede proceduren i EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169), hvis det skulle blive nødvendigt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3661/00

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(27. november 2000)

Om: Kystfiskeri i AVS-landene

Vil Kommissionen redegøre for, hvilke foranstaltninger den er ved at træffe for at sikre, at fællesskabsfiskefartøjer, der fisker i henhold til EU-AVS-fiskeriaftaler, respekterer de behov og rettigheder, de små kystfiskersamfund i AVS-landene har, og ikke skader den lokale AVS-fiskesektor?

Hvilke foranstaltninger træffer Kommissionen for at forbedre AVS-landenes muligheder for at patruljere farvandene, der henhører under deres jurisdiktion, således at de kan kontrollere både fællesskabs- og AVS-fiskeflåderne og derved forhindre overfiskeri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. januar 2001)

Kommissionen takker det ærede medlem for hendes spørgsmål og kan meddele hende, at for at undgå sammenstød med de lokale småfiskere opererer EF-fiskefartøjerne i andre fiskerizoner end de lokale fartøjer som nedfældet i protokollerne til fiskeriaftalerne.

Med hensyn til forbedring af AVS-landenes evne til at styre fiskeriaktiviteten kan Kommissionen meddele det ærede medlem, at siden 1997 har de fleste fiskeriaftaler, som Fællesskabet har indgået med tredjelande (især AVS-lande), indeholdt bestemmelser om, at en betydelig del af den finansielle kompensation for fiskerimuligheder skal gå til målrettede aktioner, herunder overvågning og kontrol, inklusive indførelse af satellitovervågning af fiskerfartøjer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4125/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(11. januar 2001)

Om: Hydrogenbrændselsceller

Vil Kommissionen oplyse om sit syn på erstatning af forbrændingsmotoren med hydrogenbrændselsceller og angive, om den har planer om at give dette projekt en seriøs behandling i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(2. marts 2001)

Det ærede medlem har helt ret i, at man overvejer brint i brændselsceller som fremtidig løsning til erstatning for forbrændingsmotoren i bilbranchen, til elfremstilling og til el- og/eller varmeforsyning i boliger eller i bygninger til serviceerhverv og industri.

Kommissionen er opmærksom på at brint i brændselsceller har potentielle miljø- og forsyningssikkerhedsmæssige fordele. Hvor store fordelene er, afhænger dog af hvordan brinten fremstilles, distribueres, lagres og bruges. Mange udstyrs- og bilproducenter og også olieselskaber har i dag forskningsprojekter kørende på området. Nogle af dem koncentrerer sig om udvikling af brændselsceller, andre om direkte brug af brint som et muligt alternativt brændstof.

Under det femte rammeprogram for forskning og teknologiudvikling (1999-2002) (RP5) er der afsat en stor del af midlerne under programmet for ikke-nuklear energi (Energie) til støtte for forskning, udvikling og demonstration af brint, navnlig i kombination med brændselsceller. EU har via RP5 allerede ydet over 59 mio. EUR i støtte til brændselscellesystemer, brændselsprocessorer, brintlagring, brintdrevne brændselscellekøretøjer og til store projekter om kraftvarmeproduktion og renere bytransport, hvor der også indgår brug af brint som brændstof i kombination med brændselsceller.

Energie-programmet stimulerer fortsat FTU-indsatsen for brændselsceller og brintteknologi og støtter også samfundsøkonomiske undersøgelser og standardforberedende arbejde, herunder udarbejdelse af sikkerhedsnormer, samt uddannelse. Indsatsen vedrører brændselsceller, reformeringsanlæg og brintteknologi med sigte på omkostningsreduktion og lavere udslip af CO2 og andre forureningselementer. Der forskes i komponenter, systemer og anlæg, der kan bruge og skifte mellem flere slags brændsel. På transportområdet arbejdes der med brint som brændselsvalg og fokuseres herunder på omkostninger, emissioner, sikkerhed og optankningsinfrastruktur.

Med sigte på eventuelt at tilrettelægge en europæisk strategi for alternative/vedvarende brændstoffer til transport vil Kommissionen også lancere en undersøgelse af mulige kommende koncepter for køretøjsteknologi og -brændsel, fordele og ulemper ved de forskellige koncepter og mulige lang- og mellemlangsigtede introduktionsstrategier. Brug af brint forventes at blive en central del af denne undersøgelse, som dog ikke kun handler om den type brændsel. Der er planlagt drøftelser med medlemsstaterne og med ikke-statslige organisationer om, hvad der kan gøres på EU-plan. Denne debat vil naturligvis også omfatte muligheden for at yde støtte til igangværende og nye lokale initiativer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3407/00

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Rådet

(8. november 2000)

Om: Udvisning af italienske statsborgere fra Tyskland

Sidste forår blev en italiensk familie med bopæl i Baden-Württemberg udvist af Tyskland, fordi hovedforsørgeren havde mistet sit arbejde.

Ægteparret var med deres fire børn rejst til den tyske delstat for lidt over et år siden med en korrekt arbejdskontrakt, men efter en ulykke måtte familieforsørgeren forlade sit nye arbejde for sammen med sin gravide kone at finde en midlertidig beskæftigelse i et rengøringsfirma.

Til trods herfor afhentede politiet en morgen hele familien, og efter at have kropsvisiteret de to ægtefæller som de værste forbrydere, satte de familien på det første fly til Italien, uden så meget som at give dem tilladelse til at medtage de personlige ejendele og sutteflasken til de små.

1. Mener Rådet ikke, at en så alvorlig optræden med tydelige anti-italienske racistiske præg, som alt for længe har eksisteret i Tyskland, hvor italienske statsborgere også er blevet overfaldet fysisk af bander af nazi-skinheads, bør fordømmes og straffes?

2. Mener Rådet desuden ikke, at man bør fordømme overtrædelsen af fællesskabsbestemmelserne vedrørende fri bevægelighed for borgere og arbejdstagere?

Svar

(8. marts 2001)

1. Rådet er ikke bekendt med de forhold, det ærede medlem har gjort opmærksom på. Under alle omstændigheder vedrører de rejste spørgsmål overholdelsen af fællesskabsreglerne om den frie bevægelighed. De henhører derfor under Kommissionen, der er traktaternes vogter.

2. Med hensyn til spørgsmålet om racisme gør Rådet opmærksom på fælles aktion, vedtaget af Rådet den 15. juli 1996, om bekæmpelse af racisme og fremmedhad(1).

(1) (EFT L 185 af 24.7.1996, s. 5.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3121/00

af Elmar Brok (PPE-DE), Bartho Pronk (PPE-DE) og Karl von Wogau (PPE-DE) til Kommissionen

(6. oktober 2000)

Om: ASEM-topmødet og støtte til ikke-statslige organisationer

1. Er det korrekt, at foreninger fra det civile samfund deltager i foranstaltninger i tilknytning ASEM-topmødet i Seoul med bevillinger fra EU-budgettet og/eller til en vis grad finansierer sådanne foranstaltninger?

2. Har Kommissionen kendskab til, at foreninger fra det civile samfund har henvendt sig til Sydkoreas regering for at søge om tilsvarende støtte, og er det korrekt, at de har fremført, at Kommissionen havde kendskab til disse ansøgninger og støttede dem?

3. Har Kommissionen kendskab til, at der muligvis også i forbindelse med konferencerne i Seattle (WTO) og Prag blev givet støtte på samme måde som i spørgsmål 1?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(9. november 2000)

1. Folkets Forum, der blev afholdt parallelt med ASEM-topmødet i Seoul, var det tredje af en række lignende foranstaltninger i forbindelse med de forudgående topmøder i Bangkok og London. Kommissionen støtter dialogen mellem de civile samfund i Europa og Asian og finder, at arrangementerne i

Bangkok og specielt i London gav anledning til en række frugtbare, velforberedte og konstruktive drøftelser. Værterne for topmødet i Korea havde sammen med værterne for ASEM IV-topmødet (Danmark) og andre interesserede parter et frugtbart møde med repræsentanter fra Folkets Forum i Seoul i forbindelse med topmødet.

2. De ngo'er, der organiserede afholdelsen af Folkets Forum i Seoul, havde anmodet Kommissionen om finansiel støtte til arrangementet. Anmodningen blev imidlertid modtaget for sent, til at Kommissionen kunne behandle den inden topmødet. Ngo'erne angav i deres anmodning om finansiel støtte fra Kommissionen, at de også ville bede den koreanske regering om støtte. Kommissionen har ikke yderligere kendskab til, om organisatorerne i sidste instans modtog støtte og i hvilken form.

3. Kommissionen har ikke ydet finansiel støtte til ngo'er i forbindelse med ngo-demonstrationerne i Seattle (WTO) og Prag (IMF). Fællesskabets delegation i Seattle omfattede et antal ngo-deltagere, men deres udgifter blev afholdt af disse deltagere eller deres organisationer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3501/00

af Chris Davies (ELDR) og Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(10. november 2000)

Om: Drab på beskyttede fuglearter på Cypern

Det britiske dagblad The Times bragte i oktober 2000 en artikel om, at Peter Cosgrove, en britisk fugleiagttager, der ferierede på Cypern, var blevet anklaget for spionage, efter at han havde fotograferet cyprioter, som fangede og på brutal vis (ved at rive benene af) dræbte tusindvis af vandrefugle, herunder nattergale og tornskader, der er beskyttede i henhold til EU-lovgivningen.

Har Kommissionen under tiltrædelsesforhandlingerne med den cypriotiske regering rejst spørgsmålet om Cyperns overholdelse af naturtypedirektivet? Hvilke tilsagn har den i bekræftende fald fået med hensyn til foranstaltninger mod mishandling af denne art?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(20. december 2000)

Ansøgerlandenes forberedelser med henblik på at gennemføre Fællesskabets lovgivning om naturbeskyttelse (naturtype-(1) og fugle-direktiverne(2)) følges på nært hold af Fællesskabet inden for rammerne af tiltrædelsesforhandlingerne under miljøkapitlet. Under udarbejdelsen af Fællesskabets holdninger inden for

dette kapitel og overvågningen af fremskridtene mod tiltrædelsen er Kommissionen i løbende kontakt med ansøgerlandene for så vidt angår alle spørgsmål, der vedrører regelværket på miljøområdet. For de ovennævnte direktivers vedkommende har Kommissionen haft konsultationer med ansøgerlandene, således at der kan foretages de nødvendige tekniske tilpasninger af listerne over naturtyper og fuglearter, der indgår som bilag til direktiverne.

Cypern er derfor udmærket klar over, hvilke forpligtelser en medlemsstat har med hensyn til regelværket på miljøområdet, herunder fugle- og naturtypedirektiverne. Cypern er også med i Bern-konventionen om beskyttelse af Europas vilde dyr og planter samt naturlige levesteder. Cypern og de øvrige ansøgerlande opfordres kraftigt til at respektere ånden i regelværket på miljøområdet inden tiltrædelsen. Kommissionen har især påpeget, at der er metoder til fældefangst af fugle, for eksempel dem, der nævnes af det ærede medlem, som er uforenelige med bestemmelserne i fugledirektivet. Kommissionen vil fortsat holde øje med, om Cypern gør fremskridt med hensyn til at færdiggøre harmoniseringen og skabe den kapacitet i administrationen, der er nødvendig for at gennemføre regelværket.

(1) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af 22.7.1992.

(2) Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle, EFT L 103 af 25.4.1979.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3531/00

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Rådet

(13. november 2000)

Om: Fredsprocessen i Mellemøsten

Den 5. september 2000 talte formanden for Knesset, Avraham Burg, og formanden for Den Palæstinensiske Lovgivende Forsamling, Ahmed Qurei, i Europa-Parlamentets plenarforsamling i Strasbourg om situationen i Mellemøsten, Jerusalems fremtidige status og håbet om endelig fred i dette konfliktramte område. De to formænds taler var et udtryk for konstruktive holdninger, var fulde af forslag og ideer og viste den vilje, der er til stede hos i det mindste flertallet af Israels lovgivende organer og den palæstinensiske administration, til at bestræbe sig på forsoning. Et meget vigtigt element i disse taler var forslaget om at gøre Jerusalem til verdenshovedstad, center for de monoteistiske religioner (kristendommen, jødedommen og islam), så den fra at have været en hadets by i stedet kan blive kærlighedens by. Besynderligt nok syntes forslaget fra de to formænd for de lovgivende forsamlinger ikke at vække interesse i Rådet og Kommissionen, som ville have kunnet tage ideen op og arbejde for den, så det kunne lykkes at løse problemet med Jerusalems status, hvilket ville forøge Den Europæiske Unions autoritet i området og bidrage væsentligt til at konsolidere freden.

Eftersom Jerusalems fremtid indgår som et centralt element i det palæstinensiske problem og er en kilde til fanatisme hos begge parter, bedes Rådet besvare følgende: Vil Rådet overveje muligheden af på Unionens vegne at fremme dette forslag om at internationalisere Jerusalem og gøre den til verdenshovedstad for de tre monoteistiske religioner, et forslag som kommer fra de involverede parter i området, og som kunne sætte en stopper for det vedvarende blodbad, som vi desværre nu igen bliver vidne til? Hvis ja, agter EU at sikre en harmonisk gennemførelse af forslaget, om det så skulle være gennem militær tilstedeværelse?

Svar

(24. april 2001)

Spørgsmålet om Jerusalem og de hellige steder vil formodentlig være et af de vanskeligste at løse inden for rammerne af fredsprocessen i Mellemøsten. Der er fra forskellig side kommet mange forslag til, hvordan man kan komme ud af dødvandet vedrørende Jerusalem, bl.a. ved en internationalisering af byen. Rådet er som udgangspunkt rede til at fremme enhver løsning, der tager hensyn til begge parters legitime forventninger samt til resten af verden. Rådet er parat til at yde sit bidrag til at finde en sådan løsning, hvis parterne ønsker det.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4143/00

af Niall Andrews (UEN) til Rådet

(10. januar 2001)

Om: Forværring af situationen i Sierra Leone

Til trods for fredsaftalen i Sierra Leone berettes der fortsat om drab, lemlæstelser, voldtægt, bortførelser og overgreb mod mindreårige.

1. Kan Rådet oplyse, hvilke foranstaltninger der træffes på EU-plan for at bidrage til at sikre gennemførelsen af fredsaftalens bestemmelser?

2. Har Rådet til hensigt at gøre brug af alle de midler, der står til dets rådighed, for at lægge pres på den væbnede opposition, Revolutionary Front, og dennes ledere for at indstille alle menneskerettighedskrænkelser over for civile og finde en retfærdig løsning på de nuværende problemer?

3. Har Rådet til hensigt at fremsætte en erklæring, hvori den fordømmer de oprørsstyrker og politistyrker der har gjort sig skyldige i voldtægt og seksuelle overgreb mod piger og kvinder?

4. Har Rådet til hensigt at prioritere behandlingen af spørgsmålet om straffrihed for personer, der har gjort sig skyldige i krænkelser af menneskerettighederne?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-3839/00 og P-4143/00

(12. marts 2001)

Rådet, som følger udviklingen i Sierra Leone meget opmærksomt, godkendte på samlingen den 18. september 2000 elementerne i Den Europæiske Unions strategi for dette land. I strategidokumentet redegøres der for EU's overordnede strategi for situationen i landet, herunder de spørgsmål og problemer, de ærede medlemmer omtaler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1639/00

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: EU-støtte til omstrukturering af landbrugssektorer

Som følge af behovet for forbedring af landbrugsstrukturerne i forskellige områder i Galicien (anerkendt mål 1-område), navnlig inden for kvægbruget, er der opstået visse initiativer med ambitiøse omstruktureringsplaner, der omfatter adskillige kooperativer i forskellige nabokommuner. I denne forbindelse opstår der specielle problemer for de sektorer, der er af særlig betydning for disse områder som f.eks. mælkesektoren.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke støtteprogrammer der ville være bedst til at gennemføre et initiativ af denne type, som har til formål at iværksætte en omstrukturering af bestemte sektorer, således at der skabes rentable bedrifter og samtidig skaffes alternative erhvervsmuligheder til den arbejdsstyrke, der frigøres i forbindelse hermed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. juli 2000)

Den kommende EF-støtteramme for Spaniens regioner under mål 1 drøftes i øjeblikket af de forskellige myndigheder. Forhandlingerne er langt fremme, og man kan derfor allerede nu give de generelle retningslinjer på overordnet plan samt en programoversigt på regionalt plan.

De regionale programmer opstilles på baggrund af de vigtigste programdele, som allerede er fastlagt, dvs. under hensyntagen til interventionerne fra alle fonde. Kommissionen har modtaget den første udgave af de regionale programmer, der blev tilsendt den 28. april 2000, og som der nu foretages en foreløbig undersøgelse af.

Hvad angår støtten fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen, kan der dog allerede på nuværende tidspunkt gives en generel oversigt over de prioriterede områder. Støtte fra EUGFL, Udviklingssektionen vil begrænse sig til fire hovedfelter: Felt 1: forbedring af konkurrenceevnen og produktionsapparatet, Felt 3: miljø og vandbygningsarbejder, Felt 7: landbrug og udvikling af landdistrikter og Felt 9: teknisk bistand.

I det første forslag Kommissionen har modtaget vedrørende Galicien, omfatter strategien en række prioriteter. Det drejer sig bl.a. om strukturforbedringer inden for den vigtigste del af landbrugssektoren, nemlig malke- og slagtekvægsbedrifterne, og den hertil knyttede værditilvækstkæde (mejeribranchen og kødindustrien), støtte til differentiering af landbruget, salgskampagner for de forskellige produkter, der er karakteristiske for Galicien (galicisk kalvekød, vin og brændevin, kartofler mv.), udvikling af aktiviteter i tilknytning til landbruget (særlige former for turisme, egnsprodukter, osv.), effektivisering af skovdriften, begrænsning af affaldsmængden og forbedring af forarbejdningen af landbrugsprodukter. Yderligere skal bekæmpelsen af skovbrande forbedres.

Disse tiltag udgør en del af de strategiske aktioner. De vil for så vidt angår den del af politikken for udvikling af landdistrikter, der modtager støtte fra EUGFL, Udviklingssektionen, blive yderligere udbygget i det kommende regionalprogram for Galicien.