ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/243

(2004/C 65 E/259)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2898/03

af Helmut Kuhne (PSE) til Kommissionen

(1. oktober 2003)

Om: Eventuel uberettiget anvendelse af EU-midler i Spanien

Gennem en EU-borgers forespørgsel er jeg blevet gjort opmærksom på, at der i forbindelse med opførelsen og den efterfølgende udvidelse af den private bymæssige bebyggelse »Alhama Candela« ved den spanske kyst muligvis er blevet ydet uberettiget EU-støtte.

Ifølge forespørgslen blev den tilladelse, som blev givet for 30 år siden til at opføre den bymæssige bebyggelse, kun givet på betingelse af, at infrastrukturen blev udvidet og forbedret. Det beløb på omkring to mio. DM, som en tysk køber havde stillet til rådighed til dette projekt, blev angiveligt ikke anvendt. I 1997 blev arbejdet iværksat, men ikke tilendebragt. På trods af dette er man gennem et nyt projekt i færd med at udvide den bymæssige bebyggelse med over 64 boligenheder.

Vilkårene i forbindelse med strømforsyningen og vejnettet bliver beskrevet som katastrofale, da elselskabet Iberdola nægter at betjene tilslutningen. Dette skyldes angiveligt, at den bevilgede EU-støtte til infrastruktur ikke er blevet udbetalt.

På baggrund af ovenstående ønsker jeg at stille følgende spørgsmål:

— Kan Kommissionen bekræfte, at der er bevilget EU-støtte til dette projekt, og at den bevilgede støtte også er blevet udbetalt?

— I bekræftende fald, var EU-støtten da bevilget på baggrund af ovennævnte betingelser, og er disse betingelser blevet opfyldt korrekt af den lokale myndighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(3. november 2003)

Det er ikke muligt på grundlag af det ærede medlems oplysninger at identificere projektet, hverken tidsmæssigt (programmeringsperiode) eller stedligt (nøjagtig placering af projektet: region, lokalitet). Kommissionen kan derfor ikke undersøge nærmere, om Unionen faktisk har bidraget til dette projekt.

Men da det pågældende projekt synes at ligge inden for boligsektoren, skal det i almindelighed nævnes, at denne sektor ikke er berettiget til støtte fra strukturfondene.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/122

(2004/C 65 E/134)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2261/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(8. juli 2003)

Om: Undersøgelse af offentlig støtte til professionelle fodboldorganisationer

På baggrund af en skrivelse fra Kommissionen (GD Konkurrence H3/NTI/amv D(2002) 0422) af 11. juli 2002 til den nederlandske regering har sidstnævnte undersøgt karakteren og omfanget af de økonomiske forbindelser mellem 33 kommuner på den ene side og professionelle fodboldorganisationer og deres stadioner på den anden. Resultatet af denne undersøgelse har medført, at den nederlandske regering for øjeblikket træffer foranstaltninger for at fjerne de uklarheder, der eksisterer i forholdet mellem staten og de professionelle fodboldsorganisationer under hensyntagen til den samfundsmæssige rolle, de spiller. Dette sker efter aftale med staten, provinserne, kommunerne, Det Nederlandske Fodboldforbund og Kommissionen.

Men disse uklarheder er ikke forbeholdt Nederlandene. En tilsvarende oversigt over situationen i hele Europa er da også specielt ønskelig.

Har Kommissionen over for flere medlemsstater givet udtryk for sin bekymring over formodentlig statsstøtte? I bekræftende fald, hvilke?

Hvad mener Kommissionen om en undersøgelse i hele Europa af offentlig støtte til professionelle fodboldorganisationer? Er Kommissionen rede til at lade en sådan undersøgelse gennemføre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(13. august 2003)

Kommissionen er i øjeblikket ved at vurdere en lang række potentielle statsstøtteforanstaltninger. Indtil nu er der til den italienske regering rettet spørgsmål om et dekret, der tillader professionelle sportsklubber en tilsyneladende gunstig anvendelse af regnskabsreglerne. Svarene på spørgsmålene er nu ved at blive vurderet. Samtidig foretages der en vurdering af et salg af fast ejendom til fodboldklubben AZ i Nederlandene. I dette tilfælde åbnede Kommissionen en formel procedure den 23.7.2003. Kommissionen gør ligeledes opmærksom på, at den undersøgte en meddelelse fra den franske regering om offentlig støtte til sportsklubber i 2001 og besluttede ikke at gøre indsigelser, da foranstaltningerne tog sigte på at støtte almen uddannelse og grundlæggende erhvervsuddannelse og således udgjorde et uddannelsesprogram eller tilsvarende, men ikke statsstøtte i henhold til EF-traktaten.

Kommissionen fastholder, at dens politik bør udvikles på grundlag af de enkelte sager. Derfor har Kommissionen ikke i øjeblikket til hensigt at lancere en europæisk undersøgelse af statsstøtte til professionelle fodboldklubber.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/83

(2004/C 33 E/079)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0805/03

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(17. marts 2003)

Om: Amning og mælkepulver i Afrika

De multinationale producenter af mælkepulver forsøger stadigvæk gennem en uophørlig propagandistisk kampagne at øge brugen af mælkepulver i Afrika til spædbørn og at svække mødrenes lyst til selv at amme børnene. Kampagnen står ikke blot i kontrast til traditionel adfærd, men er også direkte skadelig, fordi 1) det vand, som er nødvendigt til opløsning af mælkepulveret, mange steder i Afrika er inficeret og dermed spreder sygdomme, 2) spædbørnene er beskyttet mod en række sygdomme, så længe de ammes, 3) den uophørlige kampagne for mælkepulver i lande med stor fattigdom i virkeligheden alene gavner de multinationale selskaber og de rige og industrialiserede lande, som fremstiller dette produkt:

1. Hvad er Kommissionens holdning til dette problem?

2. Mener Kommissionen ikke, at anvendelse af mælkepulver til erstatning for amning alene bør ske efter anbefaling af læge- og sundhedsmyndigheder?

3. Finder den ikke, at der efter aftale med regeringerne i de pågældende lande bør indledes informationskampagner, der udbreder kendskabet til de fordele for spædbørns sundhed, som amning indebærer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(23. april 2003)

Kommissionen er i store træk enig i det ærede medlems fremstilling af problemerne omkring anvendelsen af modermælkserstatninger. Kommissionens politik har konsekvent været at støtte amning i udviklingslandene, medmindre spædbarnets mor er erklæret hiv-positiv, og modermælkserstatningens kvalitet og fortsatte forsyning kan garanteres, eller hvis der foreligger andre presserende indikationer, hvilket sjældent er tilfældet.

Kommissionen er derfor enig i, at mælkepulver kun bør anvendes som modermælkserstatning på anbefaling af sundhedspersonalet.

Kommissionen støtter den internationale markedsføringskodeks for modermælkserstatninger, der blev vedtaget af Verdenssundhedsforsamlingen i 1981, og som efter Kommissionens opfattelse stadig er yderst aktuel, selv om den bør ajourføres, specielt under hensyntagen til hiv/aids-pandemien.

Kommissionen er enig i, at det er regeringernes ansvar at formidle oplysning og uddannelse om spædbørnsernæring — specielt om fordelene ved amning og de problemer, der er forbundet med anvendelsen af modermælkserstatninger — men den har ikke planlagt at støtte specifikke programmer på dette område.

Kommissionens udviklingsmidler anvendes i stadig højere grad til støtte for sundhedssektoren generelt frem for til specifikke projekter. Selv om det således er modtagerlandenes regeringer, der bestemmer, hvad pengene skal bruges til, betragter Kommissionen formidlingen af relevante oplysninger om spædbørnsernæring som et spørgsmål af største vigtighed.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/161

(2004/C 33 E/158)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1735/03

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(26. maj 2003)

Om: Harmonisering af helligdage

Som følge af forskellige traditioner og forskellige politiske og religiøse begivenheder varierer antallet af helligdage fra medlemsstat til medlemsstat i EU, ligesom der ikke gælder samme regler for, hvordan helligdagene fastlægges. Dette forhold kan betragtes som skadeligt for økonomien med betydelige ulemper til følge. Ved at harmonisere helligdagene i EU-landene gradvis efter en langsigtet plan og ved at skubbe en helligdag (der egentlig ville falde på en hverdag) til den følgende weekend, som det praktiseres i Storbritannien, kunne der opnås en større økonomisk fordel, og borgerne kunne få mulighed for at udnytte fridagene optimalt.

Kan Kommissionen, selv om den ikke har direkte kompetence i dette spørgsmål, give et uddybende svar om disse muligheder for en sådan harmonisering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(15. juli 2003)

Som det ærede medlem bemærker, har Kommissionen ingen kompetence på dette område. Derfor kan det næppe forventes, at der vil ske en harmonisering af helligdagene i medlemsstaterne.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/194

(2004/C 65 E/210)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2692/03

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(2. september 2003)

Om: Budgetregnskaber

Hvornår vil Kommissionen begynde at anvende dobbelt bogholderi i sine budgetregnskaber?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(2. oktober 2003)

Hverken finansforordningens artikel 137 (1) eller de internationale regnskabsstandarder inden for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, (IPSAS)) kræver dobbelt bogholderi i budgetregnskabet. Kommissionen er imidlertid i forbindelse med projektet om modernisering af dens regnskabssystem senest i 2005 ved at undersøge, om det kan lade sig gøre at indføre dobbelt bogholderi i forbindelse med budgetregnskabet. Hvis dette kan lade sig gøre, og hvis det klart tilfører en merværdi, vil det blive indført i 2005.

I henhold til finansforordningens artikel 134 anvendes dobbelt bogholderi i forbindelse med Kommissionens almindelige regnskab.

(1) Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, EFT L 248 af 16.9.2002.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/210

(2004/C 33 E/214)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2081/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juni 2003)

Om: Regeringspropaganda i Grækenland finansieret med midler fra den tredje fællesskabsstøtteramme

I den senere tid har de vantro seere i Grækenland kunnet følge en utrolig regeringspropaganda i fjernsynet, finansieret med midler fra fællesskabsstøtterammen. Det formodes, at reklamen havde til formål at fremme det operationelle program for uddannelse samt fællesskabsstøtterammen generelt. Såvel det førstnævnte som — og i endnu højere grad — det sidstnævnte reklameindslag ligner dog mest en reklamekampagne for regeringspartiet.

Det er karakteristisk, at reklamen for »fremme« af fællesskabsstøtterammen generelt, efter en udførlig beskrivelse af de fremskridt, der — ifølge reklamerne — er gjort gennem de senere år i Grækenland, og de resultater, der vil blive opnået i fremtiden, først til sidst og meget »diskret« og i et kort glimt viser teksten »fællesskabsstøtterammen 2000-2008«.

Eftersom denne reklamekampagne er i skarp modstrid med ånden i strukturfondsforordningen, idet Den Europæiske Unions bidrag til udviklingen af de fattigste lande og regioner bør fremhæves, bedes Kommissionen oplyse følgende:

1. Har Kommissionen godkendt denne regeringskampagne, der finansieres af såvel græske skatteyderes penge som fra fællesskabsbudgettet?

2. Hvad er budgettet for denne kampagne?

3. Har man kontrolleret sandfærdigheden af de oplysninger, der gives i udsendelserne?

4. Hvornår vil Kommissionen skride ind over for de græske myndigheder for at få standset denne propagandakampagne, som alt andet end fremmer fællesskabsstøtterammen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Barnier

(22. august 2003)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-1905/03 fra Xarchakos (1).

(1) Se side 187.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/58

(2004/C 65 E/059)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0946/03

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(26. marts 2003)

Om: EU-bidrag til opførelse af Picasso-museet i Málaga

Myndighederne i Málaga håber, at som det var tilfældet med Guggenheim-museet i Bilbao i forbindelse med byfornyelsen og den økonomiske sanering, vil også byens fremtidige Picasso-museum blive det nye symbol, som skal sætte gang i en udvikling og modernisering af byen.

Eftersom Málaga håber på en udvikling, hvor alle myndigheder, som det var tilfældet i Bilbao med Guggenheim-museet, vil gøre den størst mulige indsats for, at Picasso-museet bliver et reelt symbol på den moderne verden i en by, som ønsker at stå for mere end sol og strand.

Kan Kommissionen oplyse, hvilket bidrag den yder til Picasso-museet i Málaga, og i hvilket omfang den anser museet for at være et bidrag til EU's kulturarv som sådan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(25. april 2003)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at den ikke har bidraget til opførelsen af Picasso-museet i Malaga.
3.

Endelig skal det bemærkes, at det i almindelighed ville være kravene i Rådets direktiv 93/13/EØF af 5. april 1993 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler (1), der ville finde anvendelse, især med hensyn til gennemskuelighed i forbindelse med priser, takster og betingelser. Med hensyn til sektorbestemt lovgivning finder direktivet om forsyningspligt (2) anvendelse fra den 25. juli 2003. Dette direktiv indeholder ingen krav om, at der skal indgås en kontrakt om internetadgang, men det foreskriver dog, at de tilbudte tjenester og oplysninger om priser og takster skal fremgå, hvis der indgås kontrakter. Det ser derfor ikke ud til, at teleselskabslovgivningen giver Kommissionen mulighed for at kræve, at de punkter, der henvises til i det ærede medlems spørgsmål, indføjes i kontrakterne. Kommissionen ønsker imidlertid at gøre det ærede medlem opmærksom på, at der den 18. juni 2003 blev vedtaget et forslag til et direktiv om urimelig handelspraksis (3). Dette direktiv vil først og fremmest fokusere på problemet med »vildledende« og »aggressiv« praksis. Med hensyn til »vildledende« praksis forpligter direktivet virksomhederne til ikke at udelade »væsentlige« oplysninger, som den gennemsnitlige forbruger har brug for til at træffe en informeret transaktionsbeslutning i de tilfælde, hvor sådanne oplysninger ikke fremgår klart af sammenhængen.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/265

(2004/C 33 E/276)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2501/03

af Anne Jensen (ELDR) til Kommissionen

(29. juli 2003)

Om: Budgetkonto B3-4000 i år 2002

Under budgetkonto B3-4000 tildelte Kommissionen i år 2002 midler til programmerne »virksomhedernes sociale ansvar«, »industrielle relationer«, »den sociale dialog« og »finansiel deltagelse«. En række projekter har søgt Kommissionen om midler og fået dem tildelt. Det er dog ikke antallet af projekter, som rent faktisk har fået tildelt midler, som interesserer spørgeren:

Kommissionen bedes oplyse, til hvor mange projekter der er søgt om midler under de nævnte programmer. Ligeledes ønskes det oplyst, hvor stor afslagsprocenten for projekter under de pågældende programmer har været.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(22. august 2003)

I 2002 modtog Kommissionen i alt 307 ansøgninger under budgetkonto B3-4000, og ud af disse blev 125 forslag godkendt. Dette indebærer, at 41 % af forslagene blev godkendt.

De tilsvarende tal pr. delprogram er følgende:

— Delprogram 1: Støtte til den sociale dialog i Europa — Man modtog 135 forslag, hvoraf 63 blev godkendt (46,7 %).

— Delprogram 2: Fremme af arbejdstagernes økonomiske deltagelse i virksomhedernes overskud og resultater — Man modtog 19 forslag, hvoraf 8 blev godkendt (42,1 %).

— Delprogram 3: Forbedring af kendskabet til relationerne på arbejdsmarkedet — Man modtog 57 forslag, hvoraf 25 blev godkendt (43,9 %).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/264

(2004/C 33 E/274)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2465/03

af Giuseppe Gargani (PPE-DE), Fiorella Ghilardotti (PSE) og Enrico Ferri (PPE-DE) til Kommissionen

(23. juli 2003)

Om: Direktiv 2001/29 om ophavsret i medlemsstaterne

Hvilke foranstaltninger er Kommissionen ved at træffe for at overvåge og kontrollere, at EU-medlemsstaterne gennemfører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF (1) af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(4. september 2003)

Efter vedtagelsen af direktiv 2001/29/EF om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (2) den 22. maj 2001 og endog inden ikrafttrædelsen ved offentliggørelsen den 22. juni 2001 påbegyndte Kommissionen et arbejdsprogram for at hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre direktivet korrekt. Der blev afholdt fire uformelle møder med medlemsstaterne i hhv. maj 2001, december 2001, juni 2002 og oktober 2002. Kommissionen tog på bilaterale besøg i hovedstæderne for at drøfte direktivets gennemførelse med de kompetente myndigheder. Direktivets gennemførelse blev også drøftet på det første møde i kontaktudvalget for ophavsret den 10. marts 2003. Dette udvalg, som er nedsat i henhold til artikel 12 i direktiv 2001/29/EF, består af repræsentanter for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, og formandskabet varetages af en repræsentant for Kommissionen. Desuden skrev Kommissionen til alle medlemsstaterne for at erindre dem om, at det er meget vigtigt, at direktivet gennemføres hurtigt, da det har betydning for Fællesskabets internationale forpligtelser (direktivet er den retsakt, ved hvilken Fællesskabet og medlemsstaterne gennemfører WIPO's traktat om ophavsret og WIPO's traktat om fremførelser og fonogrammer, som blev vedtaget den 20. december 1996 inden for rammerne af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret, WIPO).

Direktiv 2001/29/EF skulle gennemføres i medlemsstaternes lovgivninger senest den 22. december 2002. Danmark og Grækenland har overholdt fristen. Italien og Østrig gennemførte direktivet i hhv. april og juni 2003. Kommissionen har modtaget officiel meddelelse om de nationale gennemførelsesforanstaltninger fra disse fire medlemsstater. Tyskland vedtog sin gennemførelseslov i juli 2003. De øvrige medlemsstater ventes at gennemføre direktivet i løbet af 2003. Kommissionen har i overensstemmelse med sin rolle som traktatens vogter indledt traktatbrudssager mod de medlemsstater, der endnu ikke har meddelt gennemførelsen af direktivet.

(1) EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10.

(2) EFT L 167 af 22.6.2001.
6.

For så vidt angår affald, der er bestemt til genanvendelse, erkender Kommissionen, at mangelen på bindende affaldsbehandlingsstandarder på EU-plan muligvis kan underminere etableringen af et højt beskyttelsesniveau i EU. Dette har også givet anledning til bekymring med hensyn til økologisk dumpning af affald inden for Fællesskabet. I sin meddelelse med titlen »På vej mod en temastrategi for affaldsforebyggelse og genanvendelse« (2), som er genstand for høringer indtil udgangen af november 2003, foreslår Kommissionen en række mulige løsninger for en gradvis etablering af fælles principper for genanvendelse af affald. Heri indgår udvidelsen af IPPC-direktivet (3) til at omfatte hele affaldssektoren samt fastsættelse af kvalitetsstandarder for genanvendelse i bilag II A til Rådets direktiv 75/442/EØF (4). Herudover kan der i forbindelse med en begrænset række processer kræves fastsættelse i lovgivningen af emissionsgrænseværdier omfattende hele Unionen. Som led i revisionen af forordning (EØF) nr. 259/93 om overførsel af affald tager Kommissionen fat på spørgsmålet om standardbehandling af affald ved at foreslå, at der kan gøres indsigelse mod overførsler, som er bestemt til behandling i anlæg, der er omfattet af IPPC-direktivet, men som ikke anvender den bedste tilgængelige teknik som defineret i dette direktives artikel 9, stk.4 (5).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/194

(2004/C 33 E/197)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1982/03

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2003)

Om: Revisionsrettens revision af Eurostat

Kommissionen bedes oplyse, hvornår og i hvilken forbindelse Eurostat i de seneste ti år har været genstand for revisioner fra Revisionsrettens side.

Kommissionen bedes oplyse, om disse revisioner var af punktuel art, eller om Eurostats ledelse også blev underkastet omfattende revision.

Endvidere bedes Kommissionen oplyse, hvilke henstillinger Revisionsretten har rettet i sine beretninger og i sine sektorskrivelser, og hvilke skridt den har taget for at efterkomme disse henstillinger.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(29. august 2003)

Disse spørgsmål blev allerede drøftet på Budgetkontroludvalgets møde den 17. juni 2003, og Kommissionen henviser til de skriftlige svar, som medlemmer af Kommissionen afgav til udvalgsmedlemmerne efter deres møde.

I forbindelse hermed konstaterer Kommissionen, at Revisionsretten hidtil ikke har offentliggjort nogen specifik revision af Eurostats driftsudgifter og ej heller vedrørende Eurostats ledelse.

Det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed henledes på Revisionsrettens seneste publikationer om Eurostats statistiske virksomhed:

— Årsberetning for 2000, (pkt. 1.71, 1 119 og 1 120 om Eurostat-procedurer vedrørende bruttonationalindkomstdata, der anvendes til budgetformål samt kvaliteten heraf) (1).

— Særberetning nr. 17/2000 (pkt. 1.25 om Kommissionens kontrol af pålideligheden og sammenligneligheden af medlemsstaternes BNI-opgørelser) (2).

— Årsberetning for 1999, (pkt. 1.21 om kvaliteten af BNI-data) (3).

— Årsberetning for 1997, (pkt. 1.25 om kvaliteten af BNI-data) (4).

Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne bestræbe sig på at gennemføre alle Revisionsrettens henstillinger på dette område. Desuden har den siden 1988 samarbejdet med BNI-udvalget for at sikre kvaliteten af de statistiske data, således som Revisionsretten har anmodet om i sine forskellige beretninger. I øjeblikket er Eurostat i nært samarbejde med medlemsstaternes statistiske kontorer i færd med at fastlægge metoder til sikring af kvaliteten.

(1) EFT C 359 af 15.12.2001.

(2) EFT C 336 af 27.11.2000.

(3) EFT C 342 af 1.12.2000.

(4) EFT C 349 af 17.11.1998.