ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0024/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (15. januar 1998)

Om: Det kurdiske problem og Den Europaeiske Union

Hvorledes agter Kommissionen efter den seneste tilstroemning af kurdere til Europa at udforme sine programmer med henblik paa at yde sikkerhed og effektiv hjaelp til de kurdere, der befinder sig i EU's medlemsstater, herunder isaer dem der har status som politiske flygtninge, idet disse allerede officielt anerkendes som et kulturelt og sprogligt mindretal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (9. februar 1998)

Det Europaeiske Raad omtalte den massive tilstroemning af indvandrere, isaer fra Irak, i sine konklusioner fra moedet i Luxembourg ((Punkt 64 i konklusionerne fra Det Europaeiske Raads moede. )). Ministerraadet har faaet til opgave at udarbejde en handlingsplan, der ogsaa vil dreje sig om aarsagerne til tilstroemningen af mennesker, og hvor det humanitaere aspekt og overholdelsen af menneskerettighederne faar en fremtraedende plads. Planen vil dreje sig om de foranstaltninger, der skal traeffes inden for rammerne af Unionens forbindelser til tredjelande, og der vil ogsaa vaere et afsnit om »retlige og indre anliggender«, der bl.a. omhandler spoergsmaalene asyl og indvandring. Kommissionen deltager aktivt i udarbejdelse af planen, og den vil spille samme aktive rolle i gennemfoerelsesfasen.

Hvad kurdiske asylansoegere angaar, minder Kommissionen om, at den for foerste gang i 1997 gennemfoerte en budgetpost (B5-803), der tog sigte paa at forbedre modtagelsen af fordrevne, der befinder sig paa medlemsstaternes territorium. I 1997 blev der ydet tilskud til projekter, som paa trods af, at de ikke omhandlede bestemte nationaliteter af asylansoegere, boer naevnes i denne sammenhaeng. Denne budgetpost er blevet bekraeftet i budgettet for 1998.

Hvad angaar kurdere med flygtningestatus, gennemfoerte Kommissionen for foerste gang i 1997 budgetpost B3-4113, der tilsigter integration af flygtninge. I denne forbindelse blev der ydet samfinansiering til 62 projekter, hvoraf de fleste tog sigte paa alle flygtninge i Unionen (projekter paa europaeisk niveau) eller i en given stat eller region (pilotprojekter). I overensstemmelse med de retningslinjer, Kommissionen udarbejdede, blev der dog givet en vis prioritet til projekter, der lagde saerlig vaegt paa situationen i de medlemsstater, der har modtaget et forholdsvis stort antal flygtninge, og/eller hvis flygtningebefolkning vokser uforholdsmaessigt meget. Det er i denne almindelige kontekst, at visse af de udvalgte projekter isaer tager sigte paa integrering af kurdiske flygtninge, herunder et projekt indgivet af den kurdiske koloni i Tyskland. Den paagaeldende budgetpost er blevet bekraeftet i budgettet for 1998, og Kommissionen har til hensigt fortsat at prioritere projekter vedroerende flygtninges integration i medlemsstaterne eller i de regioner, hvor flygtningetallet er steget betydeligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0081/98 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (30. januar 1998)

Om: Ikke-ioniserende bestraaling

I juni 1996 offentliggjorde Kommissionen en beretning om »Ikke-ioniserende bestraaling: kilder, eksponering og sundhedsmaessige foelger«.

Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om det arbejde, som den har gennemfoert i forbindelse med ikke-ioniserende bestraaling siden denne beretnings offentliggoerelse? Har den siden da offentliggjort andre beretninger om dette emne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (12. marts 1998)

Siden offentliggoerelsen af det omfattende oversigtsdokument om ikke-ioniserende straaling har en ekspertgruppe raadgivet Kommissionen om yderligere forskning i de mulige virkninger for helbredet af anvendelsen af mobiltelefoner. Dette har Kommissionen taget hensyn til i sit forslag til det femte rammeprogram for forskning. Eksperternes forslag blev stillet til raadighed og sendt til interesserede medlemmer af Parlamentet. Der sendes en kopi direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

Kommissionen deltager i Verdenssundhedsorganisationens (WHO) projekt om forskning i elektromagnetiske felter, som skal foere frem til udarbejdelse af et dokument om miljoebetingede sundhedskriterier og evaluering af helbredsrisici. Faellesskabets forskning koordineres i oejeblikket under COST-programmet.

Endelig arbejder Kommissionen med forberedelse af henstillinger, der til sin tid skal vedtages i Raadet og blive en vejledning for medlemsstater, som oensker at tage initiativer til at beskytte folkesundheden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0083/98 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Raadet (30. januar 1998)

Om: Retsforfoelgning af de anklagede for attentatet mod Pan Am 103

De Forenede Staters udenrigsministerium har for nylig i helsidesannoncer tilbudt op til 4 mio USD som beloenning for oplysninger, der kan foere til arrestation af Lamen Khalifa Fhimah og Abdel Basset Al-Megrahi, som er libyske statsborgere og under mistanke for at staa bag det brutale attentat, som kostede 270 mennesker livet, da Pan Am 103 styrtede ned i Det Forenede Kongerige den 21. december 1988.

Ni aar efter er de ansvarlige endnu ikke bragt for en domstol, hvilket ikke har mindsket raedslen over denne terroraktion eller attentatet mod det franske civile fly over Niger, hvor 171 blev draebt, og hvor ansvaret tillaegges regeringen i Tripoli. Det er overraskende med saadanne helsidesannoncer, naar det er almindeligt kendt, at de to formodede gerningsmaend stadig opholder sig i Libyen, hvorfra oberst Ghadaffi naegter at udlevere dem til det britiske retsvaesen, hvilket De Forenede Staters udenrigsministerium indirekte erkender ved at sige, at »De Forenede Nationer har ivaerksat sanktioner mod Libyen for ikke at udlevere Fhimah og Megrahi til retsforfoelgning«.

Vil Raadet redegoere for sin holdning i denne sag og for aarsagerne til EU's manglende godkendelse og stoette i spoergsmaalet om tildeling af domsmyndighed til den internationale domstol i Haag, som uden tvivl ville kunne afsige en upartisk og sikker kendelse i denne sag?

Svar (27. april 1998)

Raadet deler fuldt ud det aerede parlamentsmedlems forfaerdelse over de brutale terroraktioner mod Pan Am 103 og det franske UTA 772 over Niger.

Raadet beklager ligesom det aerede medlem, at der siden Lockerbie-bombningen er gaaet 9 aar, uden at retfaerdigheden er sket fyldest. Den Europaeiske Union er stadig fast besluttet paa, at der hurtigst muligt maa findes en loesning paa dette spoergsmaal ved, at Libyen fuldt ud opfylder sine forpligtelser i henhold til de relevante sikkerhedsraadsresolutioner. Som det aerede medlem vil vide, er der to domsmyndigheder, der haevder at have kompetence i denne sag, nemlig Skotland (UK), hvor bombningen fandt sted, og USA, da det involverede fly var amerikansk. Der er ingen international straffedomstol i Haag, der har domsmyndighed i en straffesag som denne. Den Internationale Domstols myndighedsomraade er i overensstemmelse med dens statut begraenset til bilaeggelse af tvister mellem stater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0548/98 af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen (19. februar 1998)

Om: Bestemmelser vedroerende trawlfiskeri i Italien

Siden 1990 har en raekke italienske skibsredere via generaldirektoratet for fiskeri i ministeriet for handelsflaaden ansoegt om et finansielt EF-bidrag til bygning af nogle fiskerfartoejer, som skal kunne udstyres med pelagisk skovltrawl (forudgaaende inddragelse af andre fartoejer bestemt til trawlfiskeri). Finansieringsudvalget under ovennaevnte ministerium stillede sig positivt til diverse ansoegninger om denne form for stoette i henhold til forordning (EOEF) nr. 4028/86 ((EFT L 376 af 31.12.1986, s. 7. )). I denne forbindelse erklaerede ministeriet endvidere, at der ikke ville vaere noget til hinder for udstedelse af licens til trawlfiskeri eller fiskeri med pelagisk skovltrawl. Saavel ministeriet som skibsrederne har i oevrigt altid betragtet disse to fangstmetoder som nogenlunde aekvivalente.

I 1996 meddelte ministeriet imidlertid de beroerte skibsredere, at den paagaeldende licens kunne vaere i modstrid med ovennaevnte forordning, hvorefter licensen blev inddraget.

Da de nye fartoejer er meget avancerede, anmodede de beroerte om, at sagen blev taget op til fornyet behandling, hvorefter generaldirektoratet i ministeriet anmodede EF om en udtalelse, men kun om de fartoejer, der allerede er taget i drift. Der er saaledes ikke taget hensyn til fartoejer, der er ved at blive bygget, og som er omfattet af den omtalte EF-stoette. EF stillede sig derefter positivt til den paagaeldende anmodning og til udstedelsen af licens til fartoejer, som allerede er i drift.

Mener Kommissionen ikke, at de skibsredere, der ikke er omfattet af undtagelsesbestemmelserne, men som deltager i samme projekt, er udsat for en urimelig forskelsbehandling, og at de har ret til samme behandling som de, der har opnaaet ovennaevnte licens?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (17. marts 1998)

Kommissionen takker det aerede medlem for spoergsmaalet, men maa med beklagelse oplyse, at den ikke kan besvare spoergsmaalet generelt.

Kommissionen vil derimod sag for sag kunne undersoege situationen for de paagaeldende italienske skibsredere, naar den har modtaget anmodninger om at undersoege de individuelle dossierer.

Kommissionen kan nemlig kun udtale sig om praecise og noeje definerede sager, da hvert dossier har sine egne kendetegn og er blevet finansieret i en praecis kontekst for gennemfoerelsen af det fleraarige udviklingsprogram (FUP) i Italien, den paagaeldende nationale lovgivning og Faellesskabets strukturpolitik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0211/98 af Katerina Daskalaki (UPE) til Raadet (11. februar 1998)

Om: Tyrkiske spionagefly over den britiske base paa Cypern

De civile luftfartsmyndigheder i Republikken Cypern og den cypriotiske nationalgardes radarsystem har registreret to tyrkiske spionagefly af typen RF-4 over den britiske base Akrotiri-Episkopi og senere over basen Paphos den 12. januar 1998, hvorved det cypriotiske luftrum blev kraenket i omkring en time.

Raadet bedes under det britiske formandskab oplyse, om og hvorledes det agter at reagere, hvis en saadan form for provokationer gentager sig i fremtiden, isaer paa baggrund af tiltraedelsesforhandlingerne mellem Cypern og EU?

Svar (11. maj 1998)

Raadet haaber, at det cypriotiske luftrum fremover vil blive mere fredeligt, og at provokationerne indstilles. Det vil fortsat opfordre de involverede parter til at afstaa fra enhver handling, som kan oege spaendingen i omraadet. Unionen har over for Tyrkiet understreget, at landet kun vil kunne goere sig forhaabninger om at tiltraede EU, hvis det tilslutter sig EU's hovedmaalsaetninger, hvoraf en er, at der skal opretholdes et godt forhold til nabolandene.

I tilfaelde af ikke-autoriserede militaere overflyvninger af de britiske baser paa Cypern vil de britiske ansvarlige forelaegge sagen for de relevante myndigheder, saaledes som de har gjort det tidligere.

Med hensyn til EU's tiltraedelsesforhandlinger med Cypern er Raadet overbevist om, at Cyperns tiltraedelse af Den Europaeiske Union vil bidrage til fred og forsoning paa oeen. Denne proces vil naturligvis blive styrket af, at der sker fremskridt med hensyn til tiltraedelsen, og at der findes en retfaerdig og holdbar loesning. Raadet bekraefter paa ny, at det giver sin fulde stoette til forsoeget paa at finde en loesning gennem de forhandlinger, der for oejeblikket finder sted i FN-regi.
C 187/142 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
(98/C 187/218) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0167/98
af David Hallam (PSE) til Kommissionen
(28. januar 1998)
Om: Brug af terrængående firehjulstrukne kłretłjer på smalle landeveje
Har Kommissionen oplysninger om de skader, som mange gamle landeveje i Det Forenede Kongerige efter
sigende udsættes for gennem den łgede brug af terrængående firehjulstrukne kłretłjer til motorsportsaktiviteterpå disse veje?
Er det i andre EU-lande som f.eks. Nederlandene og Frankrig forbudt at bruge terrængående firehjulstrukne
kłretłjer på sådanne veje og i bekræftende fald under hvilke omstændigheder?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock
(27. februar 1998)
Kommissionen er ikke i besiddelse af de łnskede oplysninger.
(98/C 187/219) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0195/98
af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen
(28. januar 1998)
Om: Projekter under Raphael-programmet
Det fremgik af Agence Europes nyhedsoversigt den 29. december 1997, at Kommissionen i 1997 havde udvalgt
92 projekter med sigte på at bevare og fremhæve den europæiske kulturarv inden for rammerne afRaphael-programmet.
Kan Kommissionen oplyse, hvilke af de 92 projekter der er portugisiske, og hvilke belłb de har fået tildelt?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Marcelino Oreja
(13. februar 1998)
Blandt de 841 ansłgninger om fællesskabsstłtte inden for rammerne af Raphael-programmet blev der udvalgt
92, der i alt androg 9 416 121 ECU.
I łjeblikket behandles projekterne ikke i forhold til, hvilken medlemsstat der indsender ansłgningen. Man
undersłger, om det drejer sig om et projekt, som er resultatet af et samarbejde inden for et fasttłmret og reeltpartnerskab, der vidner om projektets europæiske dimension. Hvert projekt samordnes af en kulturelkoordinator, og der skal kunne fremlægges bevis på, at arrangłrer fra andre medlemsstater eller associeredestater deltager.
Blandt de udvalgte projekter i 1997 var der 18, hvori portugisiske arrangłrer deltog. En af disse stod som
koordinator for et af projekterne, »Estudo da te ·nica da pintura portuguesa do se ·culo XVI«, indgivet af Instituto
Jose· de Figueiredo i Lissabon.
Den samlede tildeling androg 948 125 ECU.
16. 6. 98 DA C 187/139 De Europæiske Fællesskabers Tidende
3. Hvilke kontrolmekanismer råder Kommissionen over med henblik på at vanskeliggłre dækorganisationers
forsłg på at tiltuske sig stłtte? Mislykkedes denne kontrol i forbindelse med Moholm-sagen? Vil Kommissionennu undersłge denne sag nærmere for i givet fald at kræve tilbagebetaling af stłtte, der er udbetalt på et fejlagtigtgrundlag?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler
(2. februar 1998)
Den stłtte, det ærede medlem henviser til, blev antagelig givet inden for rammerne af det svenske program for
miljłvenligt landbrug kaldet »Miljo ¤programmet«. I dette program indgår en foranstaltning til stłtte af łkologisk
landbrug, hvis modtagerne accepterer at overholde visse betingelser såsom ikke at bruge pesticider.
»Miljo ¤programmet« gennemfłrer Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 om miljłvenlige
produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje (
1) i Sverige og medfinansieres af Fællesskabet.
Medlemsstaterne gennemfłrer programmerne, modtager individuelle ansłgninger fra landbrugere, undersłger,
om ansłgerne lever op til forordningens betingelser, udfłrer den nłdvendige kontrol og pålægger i givet faldsanktioner. Kommissionen er derfor ikke direkte ansvarlig for den administrative gennemfłrelse af programmetog bliver ikke systematisk informeret om individuelle stłttesager.
Programmet blev udarbejdet og præsenteret af Sverige til godkendelse, og Kommissionen undersłgte det for at
sikre, at det var i overensstemmelse med forordningen om miljłvenligt landbrug (forordning (EØF) nr. 2078/92).
(1) EFT L 215 af 30.7.1992
(98/C 187/213) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0012/98
af Philippe Monfils (ELDR) til Kommissionen
(29. januar 1998)
Om: Gennemfłrelse af Daphne ·-programmet
I forbindelse med budgetposten på 3 millioner ecu til bekæmpelse af mishandling har Kommissionen lanceret et
program, kaldet »Daphne ·«, der definerer, efter hvilke kriterier projekterne godkendes og finansieres.
Kan Kommissionen give mig en liste over de godkendte projekter, og oplyse, hvad den initiativtagende
organisation hedder, og hvor den er beliggende, samt hvilket belłb, der er bevilget til hvert enkelt projekt?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anita Gradin
(26. februar 1998)
Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekre-
tariat.
(98/C 187/214) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0025/98
af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen
(15. januar 1998)
Om: Situationen i Algeriet
Vil Kommissionen afgive en erklæring om situationen i Algeriet? Vil den oplyse, hvilke bestræbelser der er gjort
eller planlagt med henblik på at fastslå årsagerne til de massakrer, der har fundet sted, og fremme en politisklłsning? Hvordan har de algeriske myndigheder reageret på sådanne initiativer?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2805/97 af Mark WATTS til Kommissionen. Nægtelse af ISM-certifikater om sikker skibsførelse (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 013 af 18/01/1999 s. 0001



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2805/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Naegtelse af ISM-certifikater om sikker skibsfoerelse Hvor mange fartoejer har faaet naegtet udstedelse af ISM-certifikater om sikker skibsfoerelse (Safety Management Certifikates) i de enkelte medlemsstater og inden for hver enkelt kategori? Samlet supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-2804/97 og E-2805/97 (10. juni 1998) Det fremgaar af oplysninger, som er indgivet af medlemsstaterne vedroerende gennemfoerelsen af Raadets forordning (EF) 3051/95 om sikkerhedsledelse af ro-ro-passagerfaerger, at ingen saadanne faerger eller faergeselskaber er blevet naegtet ISM-overensstemmelsescertifikater i nogen medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3868/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (5. december 1997)

Om: Forsinkelser i arbejdet med Roms jubilaeum

Kommissionen har i sit svar paa skriftlig forespoergsel nr. P-1677/97 ((EFT C 21 af 22.1.1998, s. 80.)) af 27. juni 1997 meddelt, at EIB ikke paa noget tidspunkt havde grund til at betvivle initiativtagernes evne til at gennemfoere de foranstaltninger, der er en del af projektet Rom 2000 »Framework Agreement«. Luigi Zanda, formand for det romerske agentur for det hellige aar, har imidlertid for nylig med bekymring peget paa den store forsinkelse, der er sket i kommunalforvaltningens interventioner med henblik paa gennemfoerelsen af det arbejde, der er berammet til jubilaeet, selv om der er mindre end 780 dage tilbage inden den store begivenhed. Da dette jubilaeum ikke blot er af ekstraordinaer betydning for byen Rom, men ogsaa for Europa og hele verden, og da finansieringen af det paagaeldende arbejde i et omfang af naesten 50% paahviler EIB, bedes Kommissionen:

1. udtale sig om den faktiske gennemfoerlighed af de ca. 500 projekter, der er udarbejdet med henblik paa jubilaeet i aar 2000, og som finansieres med deltagelse af EIB;

2. oplyse, om der allerede er udbetalt midler, eftersom EIB ikke udbetaler finansieringen i én samlet tranche, men til de forskellige projekter?

3. oplyse, om de vedvarende forsinkelser inden for Roms kommunalforvaltning i gennemfoerelsen af det paagaeldende arbejde indebaerer en risiko for, at Roms kommune ikke reelt kan nyde godt af EIB-finansieringen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (30. januar 1998)

De projekter, der finansieres af Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) som led i programmet Roma 2000, er udvalgt hver for sig af denne i overensstemmelse med dennes egne kriterier, ifoelge hvilke de skal svare til et paatraengende behov for forbedring af Roms infrastrukturer og paa lang sigt have staerk og vedvarende virkning for oekonomien. EIB's sagsbehandling har bekraeftet initiativtagernes tekniske kapacitet til at gennemfoere disse investeringer paa tilfredsstillende vis.

Blandt jubelaarsprogrammets projekter kraever visse mere omfattende arbejder ganske rigtigt en laengere godkendelsesprocedure: derfor er de nationale myndigheders overvaagnings- og samordningsopgaver blevet styrket. EIB's midler staar til raadighed for de nationale myndigheder, der foretager udbetalinger i takt med arbejdets fremadskriden. En oversigt over disse udbetalinger tilstilles det italienske parlament hvert halve aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3913/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (11. december 1997)

Om: Seveso-direktivet

Hvad angaar kravene til miljoebeskyttelse og virksomheders sikkerhed er direktiverne

- 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet

- 96/61/EF ((EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26. )) af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekaempelse af forurening

- 96/82/EF ((EFT L 10 af 14.1.1997, s. 13. )) af 9. december 1996 om kontrol med risikoen for stoerre uheld med farlige stoffer

af vaesentlig betydning.

De to sidstnaevnte direktiver skal medlemsstaterne senest have gennemfoert i 1999. I forbindelse med de droeftelser, dette har bevirket, er der fremsat nogle synspunkter, som giver anledning til foelgende spoergsmaal til Kommissionen:

I henhold til artikel 12, stk. 2, i direktiv 96/61/EF soerger medlemsstaterne for, at der ikke foretages vaesentlige aendringer i driften af et anlaeg, som er omfattet af direktivet uden forudgaaende gennemfoerelse af en godkendelsesprocedure. I forbindelse med proceduren for tildeling af godkendelse anvendes artikel 3 og 6-10 i direktivet.

Skal denne bestemmelse gennemfoeres af medlemsstaterne paa en saadan maade, at ogsaa den i henhold til artikel 10 i direktiv 96/82/EF aendrede sikkerhedsrapport, for saa vidt den vedroerer anlaegget i henhold til direktiv 96/61/EF, paa grund af artikel 3, litra e, i direktiv 96/61/EF skal forelaegges den kompetente myndighed, inden der gives en godkendelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (29. januar 1998)

I henhold til artikel 12, stk. 2, i direktiv 96/61/EF maa ingen vaesentlig aendring, som planlaegges af operatoeren af et anlaeg, gennemfoeres uden at vaere godkendt i henhold til direktivet.

For anlaeg, som baade er omfattet af direktiv 96/61/EF og Seveso II-direktivet (Raadets direktiv 96/82/EF af 9. december 1996 om kontrol med risikoen for stoerre uheld med farlige stoffer), praeciseres det i artikel 10 i Seveso II-direktivet, i hvilke tilfaelde operatoeren skal gribe ind, dvs. ved aendring af et anlaeg, en virksomhed, en proces eller de arter og maengder af farlige stoffer, som kan faa betydelige virkninger for risikoen i forbindelse med stoerre uheld. Artiklen beskriver operatoerens konkrete forpligtelser, dvs. kontrol/aendring af sikkerhedskonceptet til forhindring af alvorlige uheld, af ledelsessystemer og processer i forbindelse med artikel 7 og 9 samt kontrol/aendring af sikkerhedsrapporten og underretning af den kompetente myndighed, foer aendringen gennemfoeres.

Tildeling af en godkendelse i henhold til direktiv 96/61/EF, inden der gennemfoeres en vaesentlig aendring, kan for anlaeg, der ogsaa er omfattet af Seveso II-direktivet, kun ske, hvis bestemmelserne i dette direktiv ogsaa er opfyldt.