ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4015/97 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Flyselskabers misvisende annoncering

Den myndighed, der fastlaegger normerne for annoncering i Det Forenede Kongerige, har for nylig bestemt, at flyselskaber og rejseselskaber skal oplyse de rejsende paa samtlige flyruter om de reelle omkostninger, herunder lufthavnsskat og andre afgifter, saesonafgifter og yderligere omkostninger. Har Kommissionen kendskab til situationen i de oevrige medlemsstater? Vil den overveje at foreslaa et direktiv, der indeholder bestemmelser svarende til det, der pr. 1. januar 1998 vil vaere praksis i Storbritannien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. februar 1998)

Det glaedede Kommissionen at hoere om UK's initiativ hvad angaar bedre oplysning til flypassagerer om de reelle omkostninger i forbindelse med flyvning. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger om lignende initiativer i de andre medlemsstater.

Kommissionen har dog ivaerksat en omfattende undersoegelse med henblik paa at vurdere betingelserne i lufttransportkontrakter fra forbrugerens synspunkt. Spoergsmaalet om hvordan man bedst kan give passagererne tilstraekkelige oplysninger om den paakraevede information (inklusive priser) saaledes, at de kan traeffe beslutning om, hvorvidt de oensker at indgaa kontrakten, er et af de spoergsmaal, der behandles, og som der nu foretages hoering om i hele branchen. Kommissionen vil, paa baggrund af undersoegelsen og hoeringsprocessen, overveje, hvorvidt nye initiativer er paakraevet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3540/97 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (12. november 1997)

Om: ECHO-bistand til flygtninge fra Vestsahara

Kan ECHO oplyse noejagtig, hvor stort et beloeb og hvilken procentdel af bistanden til flygtningene fra Vestsahara der anvendes til publikationer, reklamer og klistermaerker?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (17. december 1997)

Raadet forordning (EF) nr. 1257/96 af 20. juni 1996 om humanitaer bistand ((EFT L 163 af 2.7.1996. )) forudser, at der kan anvendes midler til at belyse bistandens karakter af EF-bistand saavel som til oplysningskampagner og kampagner til at oege forstaaelsen i offentligheden for humanitaere anliggender, i Europa og i tredjelande, hvor Faellesskabet finansierer stoerre humanitaere operationer.

Paa basis af disse principper og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i rammekontrakterne om partnerskab paa omraadet humanitaer bistand anmodes partnerne om at bidrage til synligheden af de humanitaere operationer, som Faellesskabet finansierer, forudsat at det ikke skader deres mandat, strider mod dets grundprincipper eller bringer deres personales sikkerhed i fare.

Hvad angaar bistanden til de vestsaharanske flygtninge viser tabellen nedenfor i ECU, hvilket beloeb (ogsaa angivet i procent) der er anvendt i 1996 og 1997 til oplysningsformaal.

Humanitaer bistand til saharanske flygtninge i Tindouf (Algeriet)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3660/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Undersoegelse af »den adriatiske korridor«

Da EP godkendte de 14 prioriterede projekter for de transeuropaeiske transportnet, afviste Kommissionen ikke tanken om »den adriatiske korridor« som et intermodalt system, og selv om det ikke kunne prioriteres, blev 1995 fastsat som tidspunkt for indledelsen af behandlingen af projektet.

Kan Kommissionen efter to aars forloeb:

1. meddele, hvornaar udbuddet for gennemfoerlighedsundersoegelsen er blevet afsluttet?

2. oplyse, hvornaar undersoegelsen vil vaere tilendebragt?

3. oplyse, hvornaar Kommissionen efter afslutningen af gennemfoerlighedsundersoegelsen vil afgive udtalelse om godkendelse?

4. oplyse, hvilket bidrag den har paataenkt til denne undersoegelse?

5. oplyse, hvornaar den i forbindelse med transportpolitikken agter at forelaegge en fortegnelse over anloebshavne af interesse paa faellesskabsplan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (16. december 1997)

Raadets forordning (EF) nr. 2236/95 ((EFT L 228 af 23.9.1995, s. 1. )) udgoer det juridiske grundlag for tildeling af finansiel stoette til de transeuropaeiske net (TEN), herunder ogsaa det transeuropaeiske transportnet, i perioden 1995-1999. I henhold til denne forordning indgives ansoegninger om finansiel stoette til Kommissionen af den paagaeldende medlemsstat eller, efter aftale med denne, af det direkte beroerte organ.

I 1995 medfinansierede Faellesskabet en gennemfoerlighedsundersoegelse vedroerende den adriatiske korridor for en million ECU over budgetposten for TEN-transport (B5-700).

I henhold til de oplysninger, Kommissionen ligger inde med, blev udbudsproceduren vedroerende den paagaeldende gennemfoerlighedsundersoegelse afsluttet i juni 1997, og undersoegelsen vil vaere tilendebragt i loebet af 1998.

Som hovedregel foretager den paagaeldende medlemsstats egne myndigheder og Kommissionen i faellesskab en teknisk og finansiel vurdering af gennemfoerlighedsundersoegelserne efter afslutningen af den paagaeldende undersoegelse, naar der indgives en anmodning om udbetaling af den sidste tranche af stoetten fra Faellesskabet.

Kommissionen forventer at kunne godkende en rapport om integreringen af soehavne, indenlandske havne og intermodale terminaler i det transeuropaeiske transportnet endnu i loebet af indevaerende kalenderaar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3516/97 af John Iversen (PSE) til Kommissionen (12. november 1997)

Om: Vaekstfremmere

Mistanken om, at tylosin i svinefoder kan foere til, at mennesker bliver resistente overfor laegemidlet Erythromyicin, er bekymrende. Vil Kommissionen i denne forbindelse foreslaa regler om maerkning af koed fra svin, der er blevet opfordret med vaekstfremmere?

Vil Kommissionen i samme forbindelse foreslaa afgifter paa antibiotiske vaekstfremmere til slagtesvinefoder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. januar 1998)

Kommissionen skal goere det aerede medlem opmaerksom paa, at tilsaetningsstoffer til foder i henhold til de herfor gaeldende bestemmelser og undersoegelserne forud for EF-godkendelsen hverken maa udgoere en fare for dyre- og folkesundheden eller for miljoeet eller vaere til ulempe for forbrugerne ved at aendre de animalske produkters egenskaber.

Som Kommissionen har anfoert i sit svar paa forespoergsel E-3388/97 ((EFT C 174 af 8.6.1998, s. 51. )) fra det aerede medlem, har den ingen oplysninger, der viser en aarsagssammenhaeng mellem anvendelse af tylosin i svinefoder og forekomst af resistens over for erythromycin hos bakterier, der fremkalder sygdom hos mennesker. Finland har imidlertid anmodet om en fornyet undersoegelse af godkendelsen af tylosin, og hvis det i den forbindelse viser sig, at der er en sundhedsrisiko for forbrugerne, vil Kommissionen straks fremsaette forslag om forbud.

Hvis de tilsaetningsstoffer, der anvendes i foder, vurderes som uskadelige, finder Kommissionen det ikke noedvendigt at fastsaette bestemmelser om saerlig maerkning af de paagaeldende produkter.

Kommissionen har ikke til hensigt at foreslaa afgifter paa de naevnte produkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3131/97 af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Kontrol af flyselskabernes siddepladser for flypassagerer

I min skriftlige forespoergsel af 24.3.1997 til Kommissionen (E-1118/97) ((EFT C 367 af 4.12.1997, s. 80. )) foresloges det, at der skulle udarbejdes et direktiv om mindstemaal for pladsen til flypassagererne. Som argument anvendtes bl.a. de folkesundhedsmaessige forhold.

I svaret fra kommissionsmedlem, Neil Kinnock, fremgik det, at et direktiv efter Kommissionens mening ikke noedvendigt, men at »den vil derfor tage denne sag op gennem sine loebende kontakter til de paagaeldende rejse-virksomheder.«

I loebet af det indevaerende aar har en raekke flyselskaber begraenset knaepladsen i turistklassen. Der er derimod i USA offentliggjort en laegevidenskabelig undersoegelse, der fremhaever de sundhedsmaessige gener som foelge af trange pladsforhold, og der henvises bl.a. til konstaterede tilfaelde af hjerteinfarkter.

Kommissionen bedes oplyse, om den har vaeret i kontakt med de i svaret naevnte rejsevirksomheder, og i bekraeftende fald resultaterne heraf, og hvilken vaegt den laegger paa at faa fjernet de sundhedsmaessige gener, der stadig i tydeligere grad kan paavises?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (11. december 1997)

Kommissionen taenker, ligesom det aerede medlem, meget paa spoergsmaalet vedroerende sundhed og sikkerhed hos alle, der beskaeftiger sig med flyrejser, inkl. flypersonale og passagerer. EF-lovgivningen fastsaetter allerede sikkerhedsstandarder for fly, der anvendes af EF-luftfartsselskaber, og Kommissionen har forvisset sig om, at disse fly generelt er sikre.

Der foreligger minimumsspecifikationer for afstanden mellem saeder i fly med henblik paa opfyldelse af strenge evakueringskrav. Kommissionen mener, at alt andet end dette udelukkende drejer sig om bekvemmelighed, og mener derfor ikke, at det er noedvendigt eller muligt at foreslaa lovgivning paa grundlag af sikkerhedsbestemmelserne i EF-traktaten.

Det stigende udbud af tjenesteydelser fra rejsebureauer og »barberede« luftfartsselskaber afhaenger til dels af, at flyene kan transportere et maksimalt antal passagerer, hvilket kan faa indflydelse paa den enkeltes bekvemmelighed. Det er saa flypassagerernes valg, hvor de saetter graensen mellem bekvemmelighed og pris.

Kommissionen har ikke til hensigt at fremsaette forslag, saa laenge der ikke er nogen sikkerhedsproblemer. Kommissionen vil dog fortsat advisere de relevante virksomheder om de bekymringer, der er blevet givet udtryk for, men det er op til virksomhederne at reagere paa saadanne bemaerkninger i lyset af deres egne kommercielle interesser.
C 187/42 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
(98/C 187/69) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3695/97
af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen
(19. november 1997)
Om: Anvendelsen af Phare-midlerne i Ungarn
Den Europæiske Union yder med Phare-programmet bistand til de central- og łsteuropæiske lande. Dette har
formodentlig i hłj grad bidraget til udviklingen i de lande, der ansłger om medlemskab. Kommissionen bedesredegłre for anvendelsen af de Phare-midler, der i 1997 blev givet til Ungarn?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek
(21. januar 1998)
Kommissionen kan give det ærede medlem fłlgende oplysninger om PHARE-programmet for Ungarn i 1997:
1. Forslaget til det operationelle landeprogram (COP) for 1997 (65 mio. ECU) blev vedtaget på młdet i
PHARE-forvaltningsudvalget den 30. oktober 1997. Nedenstående tabel viser den generelle fordeling afmidler, der er foreslået for COP 1997:
Nr.COP 97
overordnede områder(mio. ECU)
9703 Europæisk integration › Stłtte til opbygning af institutioner og statslige
foretagender i tilknytning til EF-regelværket
9703-01 › Uddannelse 2,0009703-02 › Retlige og indre anliggender 4,0009703-03 › Håndhævelse af EF-regelværket 4,0009703-04 › Kommunikation 2,0009703-05 › Centrale finansierings- og kontraktenheder (CFCU) 1,000
9704 Deltagelse i fællesskabsprogrammer › Økonomisk omstrukturering 1,0389705 Ny metode for regionaludvikling 34,0009706 Udvikling af SMVer 2,0009707 Infrastruktur transport 15,000
Den samlede PHARE-stłtte til Ungarn i 1997 omfatter også 7 mio. ECU til TEMPUS og 2,962 mio. ECU til
Ungarns deltagelse i tre fællesskabsprogrammer, som der er indgået aftale om i separate finansieringsme-moranda. Desuden skal der uden for rammerne af den nationale PHARE-tildeling ydes yderligere 15 mio.ECU, som specifikt skal anvendes til at forbedre 4-sporskorridoren med Slovenien.
2. Inden for rammerne af de grænseoverskridende samarbejdsprogrammer (CBC) er der bevilget 14 mio. ECU
til samarbejde med Østrig i 1997. De tildelte midler fordeler sig således:
Prioritet/ProjektbetegnelseOmkostninger i alt
(mio. ECU)PHARE-bidrag
(mio. ECU)Projekternes betegnelser
Regional planlægning og
udvikling0,50 0,30 Planlægning og forvaltning
Infrastruktur 5,80 3,70 Vej nr. 84-85, Ferto szentmiklo ·s
Omfartsvej ZalaegerszegVejbygning til Sa ·rmelle ·k lufthavn
Økonomisk udvikling og
samarbejde16,40 7,80 Szentgottha ·rd industripark
Sopron industriområdeSzombathely innovationsområde
Udvikling af menneskeligeressourcer1,30 0,98 Undersłgelser og kulturelt samarbejde
Miljł og naturbeskyttelse 1,80 0,90 Spildevandsbehandling, naturpark
Fond for små projekter 0,30 0,30 Fond for små projekter
Der blev i 1997 indgået forpligtelser for i alt 104 mio. ECU af PHARE-budgettet for Ungarn.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4019/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Finansiering af undersoegelser vedroerende allergilidelser

Ifoelge nogle nylige vurderinger lider en tredjedel af Europas befolkning af allergi. Hvorledes agter Kommissionen at gennemfoere det femte rammeprogram for forskning og udvikling, som er under udarbejdelse, for at sikre betragtelig oekonomisk stoette til gennemfoerelse af undersoegelser vedroerende allergilidelser i Europa, eftersom omkostningerne forbundet med disse lidelser er blevet vurderet til 30 mia ecu om aaret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (Den 25. februar 1998)

Forslag til det femte rammeprogram om forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) blev aendret af Kommissionen den 14. januar 1998 efter foerstebehandling af Parlamentet ((KOM(98) 8. )). Den videnskabelige og tekniske maalsaetning i den foerste foranstaltning om forbedring af livskvaliteten og forvaltning af levende ressourcer har som noegleforanstaltning sundhed, foedevarer og miljoemaessige faktorer, og der skal her udvikles tests til at paavise og processer til at eliminere toksiske agenser, hvilket ogsaa omfatter allergiske agenser, og der skal foretages forskning om allergier, der er forbundet med eller paavirket af miljoeet samt behandling og forebyggelse af disse allergier.

Det er hensigten af EF's forskningsaktiviteter skal suppleres af et fremtidigt handlingsprogram med henblik paa befolkningens sundhed om forurenings-relaterede sygdomme, hvor man foerst og fremmest vil understrege luftvejssygdomme og allergier. Kommissionens forslag behandles paa nuvaerende tidspunkt af Parlamentet og Raadet ((EFT C 214 af 16.7.1997. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2868/97 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: Saerlige undtagelsesbestemmelser for salg af afgiftsfrie varer

Som det er Kommissionen bekendt, ophoerer salget af afgiftsfrie varer i EU, jf. Raadets direktiv 92/12/EOEF ((EFT L 76 af 23.3.1992, s. 1. )), den 1. januar 1999 med det formaal at forhindre illoyal konkurrence og fremme gennemfoerelsen af det indre marked?

Er Kommissionen endvidere klar over, at der er undtagelser fra denne ordning, hvor de nye direktiver om salg af afgiftsfrie varer ikke gaelder. Det drejer sig i den forbindelse om foelgende omraader: Helgoland og Buesingen (Tyskland), De Kanariske OEer, omraaderne Ceuta og Melilla (Spanien), Athos (Graekenland), omraaderne Livigno, Campione d'Italia og italiensk farvand i Lugano-soeen (Italien), Gibraltar (Det Forenede Kongerige) og AAlandsoeerne (Finland)?

Kan Kommissionen redegoere for begrundelsen for disse undtagelser, da dette ikke er beskrevet klart nogetsteds i tiltraedelsesakterne?

Finder Kommissionen ikke, at disse undtagelser er i strid med EU-lovgivningen paa dette omraade og kun foerer til illoyal konkurrence, og at dette ogsaa kan foere til omlaegning af transport- og varestroemme, ja endog bedrageri?

Vil Kommissionen i bekraeftende fald ophaeve disse undtagelser fra den generelle ordning?

Hvilke undtagelser kan den i benaegtende fald ophaeve og hvilke ikke? Og hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. november 1997)

Kommissionen kan over for det aerede medlem bekraefte, at i henhold til Raadets direktiv 92/12/EOEF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplaegning og omsaetning heraf samt om kontrol hermed ((EFT L 76 af 23.3.1992. )) (artikel 28) og i henhold til Raadets direktiv 77/388/EOEF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter - det faelles mervaerdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag ((EFT L 145 af 13.6.1977. )) saaledes som aendret (artikel 28 K) - vil afgiftsfrit salg inden for Faellesskabet blive bragt til ophoer den 30. juni 1999.

Denne afgoerelse gaelder kun for rejser inden for Faellesskabet. Den gaelder ikke for rejser til og fra omraader, hvor de naevnte direktiver ikke finder anvendelse, da disse omraader i beskatningsmaessig oejemed betragtes som tredjelande. I henhold til EF-lovgivningen er der ikke nogen pligt til at anvende EF-moms eller EF-punktafgifter inden for naevnte omraader.

De undtagelser, der er fastsat i de relevante tiltraedelsesakter, vedtog Raadet af forskellige grunde. Visse geografiske omraader er omfattet af de internationale aftaler, der gaar forud for EF-traktaten, mens andre omraader har fri ret til at bestemme over anliggender, der vedroerer deres indirekte beskatning. Udveksling af varer til og fra disse omraader er og vil fortsat vaere underkastet den samme kontrol som eksport og import fra tredjelande for derved at minimisere risikoen for bedrageri.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4026/97 af Mair Morgan (PSE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Agenda 2000

Kommissionen foreslaar tre nye faellesskabsinitiativer inden for rammerne af Agenda 2000. Vil der henvises til disse initiativer i rammeforordningen? Selv om Kommissionen har naevnt, at der skal tages hensyn til faellesskabsinitiativernes erfaringer i de regionale maal, er der dog en tydelig mangel paa logik i Kommissionens fremgangsmaade. Mens landdistrikter inden for rammerne af maal 2 og LEADER-initiativerne vil modtage tilskud, findes der ingen grundlaeggende EU-initiativer som supplering af de oevrige omraader i maal 2. Vil Kommissionen overveje forslaget om fortsat at anvende de af LEADER-initiativet hoestede erfaringer i et fjerde initiativ til fordel for by- og industriomraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (4. marts 1998)

For at styrke de kommende faellesskabsinitiativers effektivitet, synlighed og nyskabende karakter paataenker Kommissionen, som led i Agenda 2000 ((KOM(97) 2000 endelig udg. )), at koncentrere sin indsats om tre omraader: det graenseoverskridende, det transnationale og det interregionale samarbejde, udviklingen af landdistrikterne og de menneskelige ressourcer set ud fra et ligestillingsperspektiv. Kommissionen undersoeger ogsaa, om det er hensigtsmaessigt udtrykkeligt at medtage disse initiativer i de nye bestemmelser om strukturfondene, som for oejeblikket er under udarbejdelse.

Hensigten med denne paataenkte fokusering paa bestemte emner er at goere det muligt konkret at give udtryk for Faellesskabets interesse i samarbejde og nytaenkning til fremme af en harmonisk udvikling i Faellesskabet, fremme af nye tiltag i landdistrikterne som foelge af den paataenkte omfattende reform af den faelles landbrugspolitik, og desuden en bedre mobilisering af de menneskelige ressourcer. Sidstnaevnte punkt indgaar som et led i beskaeftigelsessituationen i Europa og har betydning for adgangen til arbejdsmarkedet.

Den omstaendighed, at Kommissionen ikke har foreslaaet et saerligt initiativ til fordel for de omraader, der er ramt af den industrielle tilbagegang, betyder ikke, at disse omraader er lavere prioriteret. Maal nr. 1 (tilbagestaaende regioner, der desuden har problemer med produktionssystemet og beskaeftigelsen), maal nr. 2 (oekonomisk og social omstilling af omraader, der er praeget af oekonomiske forandringer, herunder industri og tjenesteydelser, landdistrikter og byomraader i krise), maal nr. 3 (udvikling af menneskelige ressourcer paa andre omraader) eller foreslaaede nye faellesskabsinitiativer skal saaledes vaere instrumenter til gennemfoerelse af projekter i industri- og byomraader.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3998/97 af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Forsinkelser i betalinger under forvaltningen af Pacte-programmet

Kommissionen forsikrede mig i svaret paa mit seneste spoergsmaal (H-0718/97) ((Europa-Parlamentets forhandlinger (november 1997). )) om, at den havde laert af sine fejl, og at problemerne ville blive loest i fremtiden. Desvaerre er de nuvaerende problemer endnu ikke loest, og jeg foeler mig derfor forpligtet til endnu en gang at tage spoergsmaalet op om den ekstremt daarlige forvaltning af Pacte-programmet, som har medfoert omfattende forsinkelser i udbetalingen til entreprenoererne.

1. Har Kommissionen kendskab til de finansielle foelger af de store forsinkelser i udbetalinger til underleverandoerer? I et naermere bestemt projekt fra 1995 maatte underleverandoeren vente i 22 maaneder. Finder Kommissionen det acceptabelt, at de ikke-udbetalte beloeb foerer til, at baade virksomheder og privatpersoner gaar fallit?

2. Hvilke konkrete foranstaltninger er Kommissionen rede til at traeffe for at sikre en hensigtsmaessig forvaltning af Pacte-kontoret i Strasbourg og af Kommissionens interne administration af programmet? Hvorledes vil den sikre, at underleverandoererne modtager deres penge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (27. februar 1998)

Kommissionen betalte de sidste rater af Faellesskabets bidrag til det bureau, der forvalter programmet, i februar 1997.

Den gentog endvidere i marts 1997 overfor Pacte-kontoret i Strasbourg, at det hastede med at udbetale restbeloebene i forbindelse med projekterne. Da denne organisation havde konstateret, at visse projektledere havde begaaet uregelmaessigheder, foretog den en revision af udgifterne med henblik paa at kontrollere, at projektledernes betalingsanmodninger svarede til faktisk afholdte udgifter.

De enkelte projektledere maa derfor henvende sig til Pacte-kontoret for at faa at vide, hvorledes det forholder sig med slutbetalingen for deres projekt.

Kommissionen er opmaerksom paa de problemer, som foelger af en uddelegeret finansiel forvaltning. Det er grunden til, at den i fremtiden ikke laengere agter at benytte sig af denne finansieringsform for saadanne foranstaltninger.