ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3965/98

af John Iversen (PSE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Zoonosedirektivet

Kommissionen indroemmer i sit svar paa mit spoergsmaal H-0943/98(1) om zoonosedirektivet, at der har vaeret en mangelfuld og utilfredsstillende gennemfoerelse af zoonosedirektivet i medlemslandene, og at zoonoserapporteringssystemet kan forbedres betydeligt.

Det virker derfor uforstaaeligt, at Kommissionen vil fremsaette et forslag, der skal give den ekstra tid til at overveje, hvad der boer goeres. Dette er ikke rimeligt. Kommissionen har pligt til at sikre gennemfoerelsen af EU's regler, og den manglende gennemfoerelse af zoonosedirektivet boer omgaaende foere til, at Kommissionen skrider ind med sanktioner over for de medlemslande, der ikke har gennemfoert direktivet.

Mener Kommissionen ikke, at hensynet til folkesundheden kraever, at zoonosedirektivet gennemfoeres uden yderligere forsinkelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. februar 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlige forespoergsler nr. E-3175/98(2) og nr. E-3865/98 af Karin Riis-Joergensen(3).

(1) Fuldstaendigt forhandlingsreferat ( november 1998).

(2) EFT C 325 af 12.11.1999, s. 2.

(3) EFT C 297 af 15.10.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3471/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Regulering af fiskeriet i det sydvestlige Atlanterhav

I sit svar paa min skriftlige forespoergsel E-3951/97(1), der blev fremsat i forbindelse med opbringningen af EU-fartoejet Arpón, og som tog udgangspunkt i behovet for at faa klarhed over udstraekningen af Argentinas eksklusive oekonomiske zone (EOEZ), meddelte Kommissionen, at Det Europaeiske Faellesskab og Argentina var gaaet sammen om en plan om at oprette et multilateralt samarbejdssystem til forvaltning og beskyttelse af fiskeressourcerne i det sydvestlige Atlanterhav, og at Kommissionen til sin tid ville rejse dette spoergsmaal inden for rammerne af det paagaeldende samarbejdssystem.

Da der hidtil ikke er gjort saerlige fremskridt i dette spoergsmaal, og i betragtning af at der stadig hersker manglende retssikkerhed i dette omraade paa grund af den mangelfulde afgraensning af den argentinske EOEZ, og i betragtning af at oprettelsen af en multilateral international organisation i omraadet (SAFO) vil betyde en garanti for Faellesskabets fiskeri i internationalt farvand, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvor langt er man naaet med forhandlingerne?

2. Hvad er aarsagen til, at man ikke er kommet saerlig langt med disse forhandlinger?

3. Hvornaar vil man efter Kommissionens opfattelse kunne afslutte forhandlingsfasen og oprette SAFO?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(15. januar 1999)

Den 19. januar 1998 vedtog Raadet et forhandlingsmandat med henblik paa fastlaeggelse af rammebestemmelser for forvaltningen af fiskeressourcerne i bestemte farvande i det sydvestlige Atlanterhav.

Siden da har Kommissionen vaeret i loebende kontakt med Argentina herom, for at bestemmelsernes art og indhold kan tilpasses bedst muligt til forholdene i den paagaeldende region. Disse droeftelser foeres med regelmaessige mellemrum.

Da formaalet er at opnaa en multilateral aftale, er det planen at indkalde til et multilateralt moede med deltagelse af alle beroerte parter, naar tiden er inde hertil.

(1) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 5.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3821/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Litauens tiltraedelse af Den Europaeiske Union

I Kommissionens evalueringsrapporter om de fremskridt, der i det seneste aar er gjort i de lande, der er kandidater til at tiltraede Den Europaeiske Union, konkluderes det, at Letland kan paabegynde tiltraedelsesprocessen i slutningen af 1999, men at Litauen maa fortsaette sine bestraebelser paa at opfylde Koebenhavn-kriterierne. Er Kommissionen klar over de oekonomiske og politiske virkninger, det kan faa, hvis Litauen som det eneste af de tre baltiske lande staar uden for denne proces til trods for de fremskridt, der er gjort, og som Kommissionen selv anerkender?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(19. januar 1999)

Kommissionens periodiske rapporter om ansoegerlandenes fremskridt i retning af tiltraedelse af Faellesskabet er udarbejdet paa basis af konklusionerne af Det Europaeiske Raads moede i Luxembourg og Cardiff, hvor Det Europaeiske Raad navnlig oenskede, at samme kriterier skulle anvendes paa alle ansoegerlande. Det Europaeiske Raad i Wien bekraeftede, at hvert land fortsat skulle bedoemmes efter egen fortjeneste.

Konklusionerne af Kommissionens periodiske rapport af 1998 om Litauen er ikke til hinder for, at det eventuelt ved udgangen af 1999 foreslaas, at der indledes forhandlinger med Litauen. Det afhaenger dog af, hvordan og hvor hurtigt Litauen angriber de problemer, der er beskrevet i rapporten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3447/98 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Den europæiske tekstilindustri



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0066



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3447/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. november 1998) Om: Den europaeiske tekstilindustri Kommissionen har forelagt Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en meddelelse med en handlingsplan til fremme af den europaeiske tekstil- og beklaedningsindustris konkurrenceevne (KOM(97) 0454). Vil Kommissionen med henblik herpaa kanalisere en vaesentlig del af det fremtidige rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling over imod stoette til innovation samt skabelse og anvendelse af informationsteknologi (CRAFT-procedurer, Eureka-innovation).Tekstil- og beklaedningsindustrien boer desuden kunne nyde godt af de nye finansieringstekniske foranstaltninger "Vaekst og beskaeftigelse", der blev bebudet paa topmoedet i Luxembourg med henblik paa fremme af samarbejdet mellem virksomhederne, oprettelse og overtagelse af virksomheder og indfoerelse af ny teknologi.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3199/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Undersoegelse om fiskerisektoren i EU

Som bekendt besluttede Kommissionen for nogle maaneder siden at gennemfoere en undersoegelse inden for nogle fagforbund og arbejdsgiverorganisationer i EU's fiskerisektor.

Kommissionen bedes derfor oplyse foelgende:

1. Hvor mange organisationer blev der rettet henvendelse til i de enkelte medlemsstater? Hvor mange besvarede henvendelsen?

2. Til hvilke portugisiske organisationer blev der rettet henvendelse? Fra hvilke er der blevet svaret?

3. Var der i Portugal organisationer, som indsendte udtalelse, selv om de ikke oprindeligt havde modtaget nogen henvendelse? Hvor mange og hvilke organisationer var der tale om?

Svar afgivet af Emma Bonino paa Kommissionens vegne

(13. november 1998)

Kommissionen sendte i marts 1998 i alt 347 spoergeskemaer om "Den faelles fiskeripolitik efter 2002" ud til fiskeriorganisationer, forarbejdningsindustrien, handelen, akvakultursektoren, forskningsinstitutter, fagforeninger, forbrugersammenslutninger og miljoeorganisationer. Kommissionen havde med hver medlemsstat aftalt, hvem der skulle sendes et spoergeskema til. Kommissionen har faaet 172 besvarelser tilbage.

Der blev rettet henvendelse til 39 portugisiske organisationer, men der er kun to, der har besvaret spoergeskemaet. Kommissionen har ogsaa modtaget en besvarelse fra en organisation, som den ikke havde henvendt sig til direkte.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3780/98

af Manuel Escolá Hernando (ARE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Krisen i svinesektoren

Som led i EU's indsats over for krisen i svinesektoren har Kommissionen godkendt, at der sendes 100.000 t svinekoed til Rusland som foedevarehjaelp.

Dette betyder, at der skal tages 1,2 mio svin tilbage fra markedet, hvilket sammen med andre foranstaltninger af midlertidig karakter i et vist omfang vil lette presset paa denne sektor, som befinder sig i en yderst kritisk situation.

Kommissionen har imidlertid indtil nu ikke oplyst, hvordan tilbagekoebet skal fordeles mellem producentlandene.

Hvilke kriterier vil den laegge til grund for fordelingen af de 100.000 t svinekoed mellem producentlandene? Agter den at tage hensyn til produktionsniveauet i de enkelte medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(13. januar 1999)

Gennemfoerelsesbestemmelserne for levering af levnedsmidler til Rusland er for tiden under udarbejdelse og vil i naer fremtid blive offentliggjort som kommissionsforordninger i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Kommissionen vil tilvejebringe den aftalte maengde svinekoed fra markederne ved licitation, hvilket vil give de erhvervsdrivende i medlemsstaterne mulighed for at afgive bud paa leveringerne af levnedsmidler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3627/98

af Hartmut Nassauer (PPE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Den Tjekkiske Republiks forbehold over for enkeltpersoners ret til at indgive klage

Den Tjekkiske Republik har undertegnet den europaeiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder samt de tilhoerende tillaegsprotokoller.

Hvordan bedoemmer Kommissionen i betragtning af tiltraedelsesforhandlingerne den kendsgerning, at Den Tjekkiske Republik har udtalt et forbehold over for retten for enkeltpersoners ret til at indgive klage: Enkeltpersoner kan ifoelge dette ikke indgive klage over kraenkelse af retten til fri bevaegelighed og forbud mod enkelt- og kollektive udvisninger, hvis disse er sket inden konventionens ikrafttraedelse og den tilsvarende protokol for Den Tjekkiske Republik?

Deler Kommissionen den opfattelse, at denne kun begraensede forpligtelse fra Den Tjekkiske Republiks side til at overholde de europaeiske menneskerettighedsstandarder i betragtning af aktuelle begivenheder i Europa, f.eks. det tidligere Jugoslavien, baade retligt og politisk ikke er oenskeligt?

Deler Kommissionen den opfattelse, at alle faellesskabsborgere i et forenet Europa, dvs. navnlig i Den Europaeiske Union, boer nyde samme beskyttelse af deres grundlaeggende rettigheder og friheder, og at et uensartet beskyttelsesniveau netop paa menneskerettighedsomraadet hverken kan forsvares retligt eller politisk?

Har Kommissionen faaet kendskab til, at dermed et betydeligt antal faellesskabsborgere, som er blevet offer for menneskerettighedsovertraedelser, ogsaa efter Den Tjekkiske Republiks tiltraedelse af Den Europaeiske Union, ikke har mulighed for at goere deres grundlaeggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder gaeldende og udoeve dem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(29. januar 1999)

I henhold til de oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, har Tjekkiet ikke taget et forbehold af den art, som det aerede medlem naevner. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at det aerede medlems supplerende spoergsmaal ikke har relevans.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3673/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Aftaler om finansiel bistand til Tjekkiet

Hans van den Broek, medlem af Kommissionen, undertegnede under sit besoeg i Den Tjekkiske Republik i begyndelsen af oktober sammen med den tjekkiske finansminister, Svoboda, tre aftaler om finansiel bistand, i henhold til hvilke Tjekkiet vil modtage bevillinger paa 36,9 mio ecu (fra Phare-budgettet). En del af disse midler skal anvendes til projekter til fremme af demokratiseringsprocessen og beskyttelse af mindretal.

I denne forbindelse bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Omfatter de ovennaevnte projekter ogsaa finansiel stoette til det tysktalende mindretal?

2. Er der til indgaaelsen af aftalerne om finansiel bistand ogsaa knyttet en forpligtelse til at forbedre garanterede rettigheder, der er omhandlet i Europaraadets menneskerettighedskonvention (ophaevelse af Benes-dekreterne)?

3. Mener Kommissionen, at de stadigt gaeldende Benes-dekreter med deres folkerets- og menneskerettighedsstridige indhold er i overensstemmelse med kriterierne fra Koebenhavn (haandhaevelse af og respekt for menneskerettighederne)?

4. Har Kommissionen i forbindelse med gennemgangen og sammenligningen af Tjekkiets lovgivning med EU-retten droeftet den problematik, der er forbundet med Benes-dekreterne?

5. I benaegtende fald hvorfor? Hvis der blev foretaget en droeftelse, til hvilket resultat naaede Kommissionen i givet fald frem til?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(13. januar 1999)

1. Den 12. oktober 1998 undertegnede den tjekkiske finansminister og det for sagsomraadet kompetente medlem af Kommissionen en raekke dokumenter vedroerende det nationale Phare-program for 1998 for Tjekkiet, som omfatter projekter til stoette for en yderligere integration af romani-befolkningen i det tjekkiske samfund.

2. Phare-bistanden er betinget af, at Tjekkiet iagttager sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, i hoejere grad opfylder de politiske og oekonomiske kriterier, der blev fastlagt af Det Europaeiske Raad i Koebenhavn i juni 1993, og goer fremskridt med gennemfoerelsen af tiltraedelsespartnerskabet, der blev indgaaet i marts 1998.

3. Gennemfoerelsen af den europaeiske menneskerettighedskonvention henhoerer under Europaraadets kompetence. Spoergsmaal om, hvorvidt Benes-dekreterne er forenelige med den europaeiske menneskerettighedskonvention, kan saaledes kun besvares af denne organisation. Endvidere henleder Kommissionen det aerede medlems opmaerksomhed paa bestemmelserne i den tjekkisk-tyske erklaering af januar 1997.

4. og 5. Der er ikke rejst nogen spoergsmaal vedroerende de emner, som det aerede medlem henviser til, under de forhandlingskapitler, der allerede er gennemgaaet under den paagaeldende undersoegelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3313/98

af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: Britiske karantaeneforanstaltninger

Ved Kommissionen, at den britiske regering har anmodet om og indhentet en udtalelse fra en ekspertgruppe under forsaede af professor Ian Kennedy?

Mener Kommissionen ligesom denne ekspertgruppe, at karantaeneforholdsreglerne rent faktisk ikke medvirker til at beskytte menneskers og dyrs sundhed?

Har Kommissionen tillige kendskab til forslaget fra denne ekspertgruppe om kun at give indbyggere fra Det Forenede Kongerige tilladelse til fri ud- og indrejse?

Mener Kommissionen ikke, at forslaget og karantaenesystemet, som jo ikke beskytter menneskers og dyrs sundhed, er diskriminerende og markedsforstyrrende?

Mener Kommissionen ikke, at tiden nu er inde til at foreslaa Det Forenede Kongerige at afskaffe denne forholdsregel, der virker forstyrrende paa turisme, jagt og dyreopdraet?

I givet fald hvorledes?

I benaegtende fald hvorfor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. januar 1999)

Den britiske regering har tilsendt Kommissionen rapporten fra den raadgivende gruppe om karantaene under forsaede af professor Ian Kennedy; rapporten blev offentliggjort den 23. september 1998.

Rapporten, som bygger paa en uafhaengig vurdering af risiciene for indfoersel af rabies i Det Forenede Kongerige, gaar klart ind for en aendring af den nuvaerende karantaenepolitik. Kommissionen finder, at anbefalingerne heri udgoer et stort skridt fremad, og den britiske regering er velvilligt indstillet til en aendring af forskrifterne, som foelger rapportens linjer; den skal dog foerst afvente resultaterne af hoeringen af offentligheden og de organisationer, der er beroert heraf.

Ifoelge den nye ordning, der foreslaas af den raadgivende gruppe, vil kaeledyrejere fra Faellesskabet ikke laengere skulle lade deres dyr vaere i karantaene, forudsat at de underkastes en raekke betingelser, der sikrer sundhedsbeskyttelsen.

Hvad angaar etableringen af det indre marked, er bestemmelserne for markedsfoering (betingelser for samhandel) i Det Forenede Kongerige og Irland af hunde og katte med oprindelse i andre medlemsstater fastlagt i Raadets direktiv 92/65/EOEF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-4055/98

af Roy Perry (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Raphael-programmet

Med hensyn til indkaldelsen af forslag vedroerende Raphael-programmet i 1998 bedes Kommissionen besvare nedenstaaende spoergsmaal:

1. Hvor mange ansoegninger blev der modtaget?

2. Hvor mange af disse ansoegninger blev fremsendt til den uafhaengige jury?

3. Hvilke kriterier laa til grund for afgoerelserne om at fremsende ansoegningerne til den uafhaengige jury, og hvem traf disse afgoerelser?

4. Hvilke ansoegninger blev imoedekommet?

5. Hvilke kriterier laa til grund for udvaelgelsen af disse ansoegninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(15. februar 1999)

1. Efter en indkaldelse af forslag offentliggjort i EFT(1) er 490 sager - alle tiltag under et - til et samlet beloeb i finansielle tilskud paa 56 mio. euro blevet indsendt til videre behandling i forbindelse med projektaaret 1998 for Raphaël-programmet.

2. Efter den officielle praeselektion blev 180 sager udvalgt til forelaeggelse for den uafhaengige ekspertgruppe.

3. Kommissionen foretog praeselektionen efter de kriterier, der var blevet fastlagt ved indkaldelsen af ansoegninger, dvs. med hensyn til partnerskabet, deltagelse i projekter i mindst tre medlemsstater. For saa vidt angaar projekter vedroerende kulturarven (aktion 1) skal den vaere fordelt paa mindst tre medlemsstater og gennemfoeres efter samme typologi og teknik, og den historiske og arkitektoniske sammenhaeng skal vaere den samme. Finansielt skal projektlederen kunne rejse midler til supplering af tilskuddene fra Faellesskabet, der ikke kan overstige 50 % af projektets samlede udgifter. Desuden skal de finansielle lofter, de frister og beskrivelser, der er angivet i indkaldelsen af forslag, overholdes, ligesom fristen for indsendelsen af sagen.

4. 75 projekter kunne saaledes endelig udtages med henblik paa tilskud fra Faellesskabet som led i projektaaret 1998. Listen herover er blevet sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

5. Ekspertgruppen skal evaluere projekterne afhaengigt af deres kompetence og interesser paa nationalt plan. Blandt vurderingskriterierne er betydningen af det paagaeldende kulturarvsobjekt, det nyskabende i tiltaget med hensyn til projektdeltagerne og anvendelsen af nye teknikker i forbindelse med projektet. Andre kriterier er udbredelsen af resultaterne af projektet blandt fagfolk, dets sociooekonomiske virkning og offentlighedens adgang til det paagaeldende mindesmaerke.

(1) EFT C 97 af 31.3.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3660/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: AAr 2000-problemet

Som bekendt er man blevet opmaerksom paa det saakaldte aar 2000-problem paa edb-omraadet, som vil kunne ramme alt lige fra centrale computere til chips.

Det er vigtigt at fastslaa, hvilke risici dette problem indebaerer, fordi edb bruges i udstrakt grad inden for industrien (i de forskellige produktionsprocesser), transportsektoren, den offentlige sektor osv., og fordi edb-systemer er afhaengige af datoen, og det derfor er afgoerende, hvorledes programmeringen af datoen ved aartusindskiftet foretages.

Kan Kommissionen goere naermere rede for, hvorledes man vil kunne udarbejde og anvende et korrektionsprogram?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(15. januar 1999)

Som foelge af aar 2000-computer-problemets komplekse karakter, de forskellige graenseflader mellem forskellige produkter og systemer samt det enorme antal produkter, som vil kunne blive beroert heraf, er det umuligt at udarbejde en standardmetode, der kan anvendes paa samtlige aspekter af problemet.

Dog rummer Kommissionens netsted (http/www.ispo.cec.be/y2keuro) links til netsteder hos medlemsstaternes regeringer og de paagaeldende industrisektorer, hvor der angives forskellige retningslinjer til tackling af problemet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3326/98

af Philippe Monfils (ELDR) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: Uregelmaessigheder i forbindelse med tilladelsen til at opfoere et forbraendingsanlaeg i Drogenboos (Belgien)

I marts i aar spurgte forfatteren til denne forespoergsel Kommissionen (spoergsmaal H-0329/98(1), om der ikke burde foretages en undersoegelse af, om den staaende komite i det flamske Brabant havde overholdt de europaeiske regler inden for rammerne af proceduren for tildeling af miljoetilladelse i forbindelse med opfoerelsen af et affaldsforbraendingsanlaeg i Drogenboos og eventuelt at indlede overtraedelsesprocedure mod den belgiske stat (regionen Flandern), hvis myndighederne naegtede at overholde faellesskabsretten.

Kommissionen svarede, at der var indgivet en tilsvarende klage, og at hvis undersoegelsen bekraeftede, at der var sket overtraedelse af faellesskabsretten paa miljoeomraadet, kunne den beslutte at indlede overtraedelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 169.

Der er nu gaaet seks maaneder. Kan Kommissionen oplyse, om undersoegelsen har bekraeftet, at der er sket overtraedelse, og i paakommende tilfaelde om der er truffet afgoerelse om at indlede overtraedelsesproceduren samt grundene til denne afgoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(6. januar 1999)

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at behandle en raekke klager vedroerende det forbraendingsanlaeg, det aerede medlem omtaler.

Som foelge af en anmodning om naermere oplysninger, som Kommissionen har tilstillet de belgiske myndigheder, har disse indgivet deres kommentarer hertil, som for oejeblikket er ved at blive gennemgaaet.

Er de belgiske myndigheders svar utilstraekkeligt, skal Kommissionen ikke undlade at viderebehandle sagen efter proceduren i EF-traktatens artikel 169.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger ( marts 1998).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3431/98

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Varernes frie bevaegelighed

Guldsmede- og smykkesektoren bestaar for langt stoerstedelen af smaa og mellemstore familieforetagender (smv'er), der i princippet boer stoettes og styrkes fra EU's side. I Spanien beskaeftiger denne sektor omkring 200.000 mennesker. De meget forskellige lovbestemmelser i medlemsstaterne goer det i mange tilfaelde (f.eks. ure, smykker, guld og soelv) umuligt at handle internt i Faellesskabet med disse varer. Den kontrol, der gennemfoeres i bestemmelseslandet (stemplingen), goer varerne maerkbart daarligere og forhindrer en efterfoelgende markedsfoering af dem. Paa den anden side er disse kontroller i Spaniens tilfaelde allerede gennemfoert af offentlige instanser i overensstemmelse med den spanske lovgivning paa omraadet.

Hvilke saerlige foranstaltninger forbereder Kommissionen for at goere en ende paa denne situation, der skader et af Den Europaeiske Unions grundlaeggende principper?