ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2669/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(17. september 2002)

Om: Europæisk sukkerkartel

Som svar på min skriftlige forespørgsel P-1985/02(1) anfører Kommissionen, at den ikke har udarbejdet noget dokument af den type, som jeg havde anmodet om, til trods for at den udtrykkeligt henviser til eksistensen af en procedure, der ikke blev foretaget på formelt plan.

Der er efter min mening ingen tvivl om, at det afslag på salg af sukker, som kommissær Monti henviste til i sit indlæg på Europa-Parlamentets plenarmøde, skyldes en aftale, der kan betegnes som en kartelaftale, men det er naturligvis ikke min hensigt at diskutere begrebet kartel på dette sted.

Under disse omstændigheder vil jeg endnu en gang anmode Kommissionen om at sende mig en kopi af den sag, som der blev henvist til både af kommissær Monti og i svaret på min skriftlige forespørgsel P-1985/02, i overensstemmelse med de vilkår, der fremgår af forordning (EF) nr. 1049/2001(2).

Jeg går naturligvis ud fra, at kommissærens offentlige henvisning til denne sag er en bekræftelse af, at Kommissionen ikke mener, at den er omfattet af artikel 4 i denne forordning?

(1) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 168.

(2) EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(11. oktober 2002)

Det ærede medlem anmoder om aktindsigt i forbindelse med den procedure, kommissionsmedlemmet med ansvar for konkurrence henviste til i sit svar på en tidligere skriftlig forespørgsel (P-1985/02) fra det ærede medlem(1). Anmodningen er baseret på forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter.

Kommissionen vil vurdere det ærede medlems anmodning i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i forordningen.

(1) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 168.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3139/02

af Gordon Adam (PSE) til Kommissionen

(4. november 2002)

Om: Enkeltpersoners genetiske følsomhed over for specifikke fødevarer inden for det sjette rammeprogram

Kommissionen er ved at lægge sidste hånd på forberedelserne til det sjette rammeprogram, som skal opstille en forskningsstrategi for de næste fem år. Selv om interessetilkendegivelserne for det sjette rammeprogram er en stor hjælp, så er analysen af disse ret uklar med hensyn til, hvilke områder der vil modtage støtte.

Vil Kommissionen med dette in mente være så venlig at gøre det klart, hvor høj prioritet man i det sjette rammeprogram vil give en vurdering af enkeltpersoners genetiske følsomhed over for specifikke fødevarer og fødevarekomponenter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(9. december 2002)

Kommissionen opfordrede videnskabelige kredse til at forelægge interessetilkendegivelser (IT) til hjælp for udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne i det sjette rammeprogram (RP6) og for at få fastlagt rækkevidden af de første forslagsindkaldelser. I forbindelse med den tematiske prioritet Fødevarekvalitet og -sikkerhed blev IT analyseret af eksterne eksperter, som opstillede en liste over 53 forskningsemner, der blev anset for klar til udførelse og af største betydning for Europa. Denne liste er blevet offentliggjort på netadressen: http://www.cordis.lu/fp6/eoi-analysis.htm. På grundlag af de 53 emner i IT-rapporten er arbejdsprogrammet for tematisk prioritet 5 fødevarekvalitet og -sikkerhed nu ved at blive udarbejdet. Arbejdsprogrammet forventes offentliggjort i midten af december 2002.

Kommissionen anser problemet med genetisk følsomhed over for fødevarer og fødevarebestanddele for vigtigt. Under betegnelser som fødevarerelaterede sygdommes og -allergiers epidemiologi, fødevarers indflydelse på sundheden og miljøbetingede sundhedsfarer rummer mange af emnerne mulighed for, at forskerne kan inddrage genetisk følsomhed over for bestemte fødevarer i deres forskningsforslag: vekselvirkningen mellem gener og næringsstoffer, fødevareallergiens epidemiologi, lipoid metabolisme og kroniske sygdomme, ernærings- og livsstils indflydelse på sund ældning, funktionel genomi

i forhold til fødevarer, ernæring og sundhed, mikrober og tarmsundhed, den tidlige ernærings sundhedsprogrammerende virkninger på langt sigt, sund ældning ved hjælp af kosten, analyse af risiko og fordele ved phyto-østrogener som en vigtig kategori bioaktive forbindelser i forhold til sundheden, integrerede strategier for forebyggelse af fedme og dermed forbundne sygdomme, fedtsyrer i kosten: den bedst mulige dosis og dens virkninger, miljøbetingede sundhedsfarer, som er knyttet til fødekæden, især i forhold til følsomme grupper.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2799/02 af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen. Offentlige indkøb: Vurdering af bud.



EU-Tidende nr. 052 E af 06/03/2003 s. 0217 - 0217



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2799/02 af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen (7. oktober 2002) Om: Offentlige indkøb: Vurdering af bud Kan Kommissionen bekræfte, at et offentligt selskab, der er underlagt reglerne for offentlige indkøb fastsat i direktiv 93/38/EØF(1), og som vælger udbud efter forhandling, er forpligtet til at vurdere buddene på en objektiv og ikke-diskriminerende måde og vælge det laveste eller det økonomisk mest fordelagtige bud? (1) EFT L 199 af 9.8.1993, s. 84. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (4. november 2002) Ifølge artikel 34 i Rådets direktiv 93/38/EØF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation, og uanset hvilken tildelingsprocedure der er valgt, skal de kriterier, som ordregiverne lægger til grund for tildelingen af kontrakter, være enten det økonomisk mest fordelagtige bud eller udelukkende den laveste pris. Denne bestemmelse skal ligesom direktivets øvrige bestemmelser anvendes under hensyntagen til de principper, hvorpå direktivet bygger, nemlig princippet om ligebehandling, som princippet om ikke-forskelsbehandling blot er en speciel udformning af, princippet om gensidig anerkendelse, om proportionalitet og om gennemsigtighed og konkurrence med hensyn til offentlige kontrakter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2114/02

af Janelly Fourtou (PPE-DE) til Rådet

(17. juli 2002)

Om: Den Europæiske Unions tiltrædelse af Madrid-protokollen

I juli 1996 forelagde Kommissionen et forslag til Rådets afgørelse om etablering af en sammenkædning mellem EF-varemærkesystemet og Madrid-protokollen (KOM(1996) 367(1)) såvel som et forslag om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 40/94 om EF-varemærker med henblik på etablering af en sådan sammenkædning (KOM(1996) 372(2)). Parlamentet vedtog i maj 1997 de to forslag.

Da Kommissionen forelagde disse forslag, havde kun seks medlemsstater (Tyskland, Danmark, Spanien, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) tiltrådt Madrid-protokollen. I dag har alle Den Europæiske Unions medlemsstater og alle ansøgerlande med undtagelse af Cypern og Malta tiltrådt protokollen.

Den Europæiske Unions tiltrædelse vil gøre det muligt for industrien at drage fordel af EF-varemærket i alle de stater, som har tiltrådt Madrid-protokollen. Den vil ligeledes sikre beskyttelse af varemærket i tredjelande, der har undertegnet protokollen, og skabe et klima, som begunstiger samhandelen mellem Den Europæiske Union og tredjelande.

Kan Kommissionen i betragtning af de fordele, som Den Europæiske Unions tiltrædelse af Madrid-protokollen vil medføre for indehavere af europæiske varemærker, i betragtning af EF-varemærket, konsolideringen af det indre marked og handelen med tredjelande, samt i betragtning af, at alle medlemsstaterne enkeltvis har tiltrådt protokollen, oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at træffe for endelig at etablere en sammenkædning mellem EF-varemærket og Madrid-protokollen?

(1) EFT C 293 af 5.1.1996, s. 11.

(2) EFT C 300 af 10.10.1996, s. 11.

Svar

(16.-19. december 2002)

Det forslag til afgørelse og forslag til forordning, som det ærede medlem henviser til, kræver enstemmighed i Rådet for at kunne blive vedtaget. Det har endnu ikke været muligt at nå frem til en sådan enstemmighed om samtlige bestemmelser i disse forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2973/02

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. oktober 2002)

Om: Slagtekyllinger

Kommissionens Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel konkluderede i sin rapport, vedtaget den 21. marts 2000, at smertefulde sygdomstilstande i benene og hjertefejl er to af de væsentligste sundheds- og trivselsproblemer, som rammer slagtekyllinger, og at begge disse problemer hovedsagelig skyldes de hurtige vækstrater, slagtekyllinger er underkastet.

Agter Kommissionen at tackle spørgsmålet vedrørende sygdomstilstande i benene, hjertefejl og hurtige vækstrater i sit kommende forslag til rådsdirektiv om fastsættelse af minimumsstandarder for beskyttelse af slagtekyllinger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. november 2002)

Kommissionen er i færd med at udarbejde et forslag om beskyttelse af slagtekyllinger.

Kommissionen vil basere sit forslag på de vigtigste anbefalinger, der fremsættes i den seneste videnskabelige rapport, herunder særlige bestemmelser til løsning af problemerne i forbindelse med dyrenes hurtige vækstrate.

Kommissionens forslag vil desuden tage sigte på at fremme gode forvaltningsmetoder og integrere overvågningen af dyrenes velfærd i den kontrol, der allerede foretages på slagterierne. Overvågning af resultaterne heraf kan erstatte overdetaljerede specifikationer for bedrifter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2633/02

af Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) til Kommissionen

(18. september 2002)

Om: Vejafgifter

Kan Kommissionen oplyse, om medlemsstater, der har modtaget EU-støtte til bygning af veje, har beføjelse til at opkræve vejafgifter for disse veje og til ubeskåret at beholde alle indtægterne herfra?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(21. oktober 2002)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF af 17. juni 1999 om opkrævning af afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer(1) rummer de nærmere bestemmelser for opkrævning af vej- og brugsafgifter på tunge godskøretøjer (på over 12 tons) i forbindelse med benyttelsen af visse infrastrukturer (motorveje og lignende veje). Medlemsstater, som måtte ønske at indføre eller opretholde disse vej- og brugsafgifter, skal overholde denne lovgivning. I henhold til direktiv 1999/62/EF og ifølge De Europæiske Fællesskabers Domstols retspraksis(2) skal motorvejsafgiftssatser for tunge lastbiler stå i forhold til infrastrukturomkostningerne for den pågældende motorvej, uanset om der er ydet EF-støtte til bygge- og anlægsarbejderne eller ej. Niveauet for motorvejsafgifter for andre typer af køretøjer (personbiler, busser, lettere varebiler) er ikke omfattet af fællesskabsretten.

Som nævnt i hvidbogen om den europæiske transportpolitik frem til år 2010(3) vil Kommissionen fremsætte forslag til ændring af lovrammen i forbindelse med opkrævning af infrastrukturbenyttelsesafgifter, navnlig for at sikre, at prisen for de forskellige transportformer, bedre afspejler de omkostninger, som de forårsager. Kommissionen vil i løbet af de kommende uger offentliggøre en meddelelse om en metodebeskrivelse om afgifter for benyttelse af transportinfrastruktur.

(1) EFT L 187 af 20.7.1999.

(2) Sag nr. C-205/98 Kommissionen mod Østrig.

(3) KOM(2001) 370 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1096/02

af Rainer Wieland (PPE-DE) til Kommissionen

(9. april 2002)

Om: Diskriminering af tyskere i østrigske jagtområder

Er det korrekt, at østrigske jægere (i dette tilfælde i Mittelberg, Kleinwalsertal) skal betale en jagtafgift på 15 % af forpagtningssummen, mens afgiften for tyske jægere er på 35 % af forpagtningssummen?

Hvis det er tilfældet, er der da efter Kommissionens opfattelse tale om forskelsbehandling af tyske jægere i forhold til (lokaltboende) østrigske jægere?

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. maj 2002)

I henhold til artikel 3 i Land Vorarlbergs lov om jagtafgifter andrager denne afgift 15 % for personer med hjemsted i Østrig og 35 % for personer med hjemsted i andre lande.

En ændring af denne lov, hvorved der indføres en afgift på 20 %, der er fælles for alle med hjemsted i EU, er i øjeblikket genstand for en lovprocedure i Land Vorarlberg. En vedtagelse af denne ændring, der forventes at finde sted i nær fremtid, vil bringe den af det ærede medlem fremhævede forskelsbehandling, som strider mod EU-retten, til ophør.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0861/02

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen

(20. marts 2002)

Om: Det europæiske kunstmarked

Hvilke foranstaltninger, om nogen, agter Kommissionen at træffe som svar på den seneste rapport fra European Fine Art Federation, der viser, at det europæiske kunstmarked taber andele til USA?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(23. april 2002)

Det ærede medlems spørgsmål vedrører den rapport, European Fine Art Foundation (TEFAF) har fået udført om det europæiske kunstmarked i 2002.

Ifølge TEFAF viser undersøgelsen ud over visse positive bidrag fra kunstmarkedet et foruroligende fald (på 7,2 %) i Europas andel i det globale marked siden 1998 til fordel for USA. Dette fald kan ifølge rapporten bl.a. tilskrives harmoniseringen af følgeret (droit de suite) på fællesskabsplan.

Rapporten blev bestilt af TEFAF og medfinansieret af flere europæiske organisationer, der repræsenterer nogle af de økonomiske aktører på kunstmarkedet. Den økonomiske og lovgivningsmæssige analyse i rapporten giver derfor et delvist billede af kunstmarkedet i Europa, særlig set fra erhvervsorganisationerne på kunstmarkedet som f.eks. TEFAF.

For så vidt angår de påståede negative virkninger af harmoniseringen af følgeret, skal Kommissionen påpege, at direktivet om følgeret(1) endnu ikke er trådt i kraft, hvilket først sker den 1. januar 2006. Direktivet har således endnu ikke ført til nogen ændring i medlemsstaterne. Desuden indeholder direktivet passende ordninger, der skal sikre, at salget af moderne kunst ikke flyttes til tredjelande, særlig i den højeste ende af prisskalaen. Der er derfor ikke belæg for at påstå, at direktivet om følgeret skulle have resulteret i et fald på 7,2 % i kunstmarkedet i Europa. Det gælder endnu mindre, når det betænkes, at ni medlemsstater allerede anvender følgeret i praksis.

Følgeret anvendes i øvrigt allerede i over tres lande på verdensplan. For at imødekomme eventuelle bekymringer over mulige ulemper for kunstmarkedet i Europa skal Kommissionen ifølge direktivet søge at udvide anvendelsen af følgeret internationalt set.

Endelig offentliggjorde Kommissionen den 28. april 1999 en rapport om virkningen af de relevante bestemmelser i direktiv 94/5/EF(2) på Fællesskabets kunstmarkeds konkurrenceevne i forhold til tredjelandes kunstmarkeder, hvori den konstaterede, at vedtagelsen af dette direktiv ikke havde haft nogen væsentlig virkning på Fællesskabets kunstmarked, og at kunstmarkedet endog syntes at have været i hastig stigning siden indførelsen af moms på import.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/84/EF af 27. september 2001 om følgeret for ophavsmanden til et originalkunstværk, EFT L 272 af 13.10.2001.

(2) Rådets direktiv 94/5/EF af 14. februar 1994 om tilføjelse til det fælles merværdisystem og om ændring af direktiv 77/388/EØF Særordning for brugte genstande, kunstgenstande, samlerobjekter og antikviteter, EFT L 60 af 3.3.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2410/02

af Bob van den Bos (ELDR) til Rådet

(7. august 2002)

Om: Fredsaftalen mellem Congo og Rwanda

I denne uge indgik parlamentsmedlemmer fra Rwanda og Den Demokratiske Republik Congo en fredsaftale i den sydafrikanske hovedstad Pretoria. Denne aftale følger kort tid efter en aftale mellem Den Demokratiske Republik Congo og Uganda.

Hvorledes bedømmer Rådet fredsaftalen mellem Den Demokratiske Republik Congo og Rwanda?

Hvilke følger har aftalen for forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Den Demokratiske Republik Congo?

Vil bistandskontakten med Den Demokratiske Republik Congo blive udvidet i den forbindelse? I bekræftende fald hvorledes?

Svar

(19. december 2002)

EU har lykønsket regeringen for Den Demokratiske Republik Congo og regeringen for Rwanda med undertegnelsen af fredsaftalen mellem Den Demokratiske Republik Congo og Rwanda om tilbagetrækning af rwandiske tropper fra Den Demokratiske Republik Congos område samt med programmet til gennemførelse heraf. EU har også givet udtryk for sin tilfredshed med opløsningen af ex-FAR og Interahamwe-styrkerne i Den Demokratiske Republik Congo. EU gav samtidig udtryk for håbet om, at de congolesiske parter vil benytte det eksisterende momentum til at fremme en færdiggørelse af den Inter-Congolesiske Dialog, der omfatter alle parter. Det har gentagne gange forsikret alle parter om, at EU fortsat vil støtte den igangværende proces, der tager sigte på at opnå fred og sikkerhed for alle lande og folk i De Store Søers Område.

For EU er såvel fremskridt med den Inter-Congolesiske Dialog som tilbagetrækning af udenlandske tropper i Den Demokratiske Republik Congo nødvendige forudsætninger for varig fred i Den Demokratiske Republik Congo. EU anser derfor aftalen mellem Den Demokratiske Republik Congo og Rwanda for at være et vigtigt skridt mod fred i området.

De bilaterale forbindelser mellem EU og Den Demokratiske Republik Congo er allerede normaliseret, og undertegnelsen af fredsaftalen forventes derfor ikke umiddelbart at få følger herfor. Det nye nationale vejledende program, der åbner mulighed for at modtage midler fra Den Europæiske Udviklingsfond, blev undertegnet med Den Demokratiske Republik Congo i januar. Hvorvidt fredsaftalen og dens gennemførelse vil få indvirkning på EU's bistand til Den Demokratiske Republik Congo skal undersøges til sin tid.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2438/02

af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(28. august 2002)

Om: Arrestation og fængsling i Tunesien af en kvinde og to børn på 8 (otte) og 2 (to) år

Souad Hamrouni, født Maghroum (fødselsdato den 6. juli 1967 i Bizerta), som rejste til Tunis med fly nr. LBT 365 om aftenen den 15. august 2002 sammen med sine to børn, Rahma på 8 (otte) og Amine, 2 (to) år, og som begge er født i Frankrig, blev tilbageholdt ved indkomsten til lufthavnen Tunis-Carthago kl. 23 af grænsepolitiet. Efter at hun var blevet visiteret og forhørt af politiet for øjnene af sine børn, blev hun arresteret og ifølge betjentene ført til indenrigsministeriet, hvor hun tilbragte natten sammen med sine to børn. Tre advokater, som er venner af familien, og som var mødt op for at modtage hende i lufthavnen, var vidner til arrestationen og kunne konstatere, at der fandt uregelmæssigheder sted under arrestationen.

Har Kommissionen kendskab til arrestationen? Hvad vil Kommissionen foretage sig for at gøre det klart for de tunesiske myndigheder, at denne fremgangsmåde er i fuldstændig uoverensstemmelse med artikel 2 i associeringsaftalen (menneskerettighedsklausulen) mellem EU og Tunesien? Finder Kommissionen ikke i almindelighed, at når det gælder diktatoren Ben Alis regime, så er målet nu fuldt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(20. september 2002)

Kommissionen blev hurtigt gjort opmærksom på arrestationen af Souad Hamrouni, dels gennem de meddelelser, hendes mand udsendte, dels gennem menneskerettighedsorganisationerne i Tunesien.

Herudover har Kommissionen også fået oplysninger fra de tunesiske myndigheder, som især lægger vægt på, at Souad Hamrouni blev løsladt umiddelbart efter forhøret.

Kommissionen gør regelmæssigt de tunesiske myndigheder opmærksom på, at den tillægger ytringsfrihed og politisk mangfoldighed stor værdi i sig selv, men også at disse friheder er et vigtigt parameter for udviklingen af et moderne samfund.

På mødet i Associeringsudvalget EU-Tunesien den 25. september 2002 i Tunis vil Kommissionen igen fremhæve ønsket om demokratiske principper, som Tunesien også har forpligtet sig til at følge med undertegnelsen af en associeringsaftale med EU.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0620/02

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(5. marts 2002)

Om: International terrorisme: et europæisk svar

Den med George W. Bush's benævnelse ondskabens akse, der strækker sig fra Teheran til Bagdad og Pyongyang, vil på lidt længere sigt kunne resultere i en international terrorisme af et omfang, som kan få angrebet den 11. september, som ødelagde tvillingetårnene i New York, til blot at ligne en dårlig spøg.

Iran menes at være langt fremme med udviklingen af en stribe ballistiske missiler benævnt Shabab-3, Shabab-4 og Shabab-5 med en rækkevidde på 1 300, 2 000 og 5 500 km.

Irak hævdes tilsvarende at råde over de ballistiske missiler Al-Hussein og Al-Abbas med en rækkevidde på mellem 600 og 1 000 km.

Nordkorea menes at være langt fremme med udviklingen af de ballistiske missiler Nodong-1, Nodong-2, Taepodong-1 og Taepodong-2, hvis rækkevidde skal ligge mellem 1 300 og 6 000 km.

Disse raketter vil bevæbnet med atomare, kemiske eller biologiske sprænghoveder i løbet af få timer kunne ødelægge hele den vestlige verden, mens Kina måske ikke blot vil se til.

Kampen mod international terrorisme finder et våben i missilskjoldet, men selv om der kæmpes på slagmarkerne, vindes sejren via det hemmelige diplomati og med mere moderne metoder end Signal Intelligence.

- Hvad agter Europa at gøre ved udsigten til disse scenarier? Vil EU mere præcist fremme synergi mellem de nationale efterretningstjenesters informationsafdelinger og gøre brug af de nye numeriske krypteringssystemer med ikkehele tal?

- Vil man oprette en europæisk efterretningshøjskole med forbindelser til forskning og universiteter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. april 2002)

Kommissionen takker det ærede medlem for hans bemærkninger. Kommissionen har ikke for øjeblikket kendskab til planer om at imødegå denne udfordring.