ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0106/01

af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen

(1. februar 2001)

Om: Hjælp til Honduras efter orkanen

Den Europæiske Union har efter orkanen lovet at stille adskillige millioner euro til rådighed til genopbygning af skole og hospitaler, men indtil dato synes der ikke at være blevet udbetalt en eneste euro. Hvorfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. marts 2001)

For at imødekomme de mest presserende behov gennemførte EU's Humanitære Kontor (ECHO) mellem 1998 og 1999 en række nødhjælpsaktioner i Honduras, som beløb sig til i alt 15 mio. EUR, og i år 2000 blev der bevilget yderligere 1,5 mio. EUR. ECHO's støtte fokuserede på tre hovedområder: Vand og sanitære forhold, sundhed og genopførelse af boliger. Støtte til fødevaresikkerhed i regionen beløb sig til 30 mio. EUR i 1999, hvoraf størstedelen gik til Honduras. Al fødevarehjælpen og ECHO-støtten til Honduras blev udbetalt via europæiske og lokale ikke-statslige organisationer (ngo'er) over hele landet i månederne efter orkanen.

Ud over denne omfattende nødhjælpsindsats er EF dybt involveret i at yde støtte til programmet for genopbygning og omlægning i de mellemamerikanske lande, der er ramt af orkanen Mitch: En mere langsigtet indsats, som skulle forberedes omhyggeligt og koordineres med de nationale udviklingsstrategier og andre donorers aktiviteter. I den forbindelse er Kommissionen begyndt at gennemføre det regionale program for genopbygning i Mellemamerika (PRRAC). En decentral afdeling, der omfatter tjenestemænd og lokalt ansatte, administrerer PRRAC-programmet fra sin delegation i Nicaragua for at sikre, at de offentlige midler anvendes efter hensigten.

Programmet, der i alt beløber sig til 250 mio. EUR, dækker folkesundhed, vand og sanitære forhold, boligforhold og uddannelse i de fire modtagerlande (El Salvador, Nicaragua, Honduras og Guatemala). Med programmet forsøger man at fortsætte og styrke de aktiviteter, der tidligere blev iværksat af andre afdelinger i Kommissionen. I december 1999 bevilgede Kommissionen de første penge til PRRAC, i alt 82,5 mio. EUR. Den 22. december 2000 bevilgede Kommissionen anden del af PRRAC, som beløb sig til i alt 44 160 000 EUR, hvoraf ca. 22 mio. EUR er afsat til Honduras.

PRRAC har bevilget 52,7 mio. EUR til Honduras via Subprograma Honduras, og dette beløb vil blive anvendt i løbet af 1999-2002. Desuden er der i 1998 via PRRAC's projekt for undersøgelser og teknisk bistand bevilget 8,2 mio. EUR.

Ud over ovennævnte programmer vil EU bidrage omkring 15 mio. EUR til Honduras som led i initiativet for højt forgældede fattige lande (HIPC-landene). Dette beløb vil blive udbetalt, når Den Internationale Valutafond (IMF) beslutter, at Honduras er klar til at modtage det.

Kommissionen er også i færd med at gennemføre adskillige projekter som led i det traditionelle bilaterale bistandssamarbejde, som omfatter programmer inden for uddannelse og sundhed. I marts 1999 gennemførte EU omkring 40 projekter inden for en beløbsramme af 60 000 000 EUR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0094/01

af Heidi Hautala (Verts/ALE) til Rådet

(18. januar 2001)

Om: Forbedret konstruktion af kvægtransportkøretøjer

I juli 1997 fremlagde Kommissionen et forslag til direktiv om motorkøretøjer og anhængere til transport af visse dyr. Dette forslag var en ændring af direktiv 70/156/EF(1). Parlamentet afgav udtalelse i juli 1998 og foreslog adskillige ændringer til bestemmelserne om konstruktion af køretøjer, som alle ville have forbedret dyrenes forhold. Kommissionen godkendte mange af disse ændringer, og et ændret forslag blev offentliggjort i april 1999. Man afventer nu en fælles holdning, da det foreslåede direktiv blev forelagt i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk.2, og forlængst burde have været behandlet. Kan Rådet love, at det snart fremlægger en fælles holdning, således at denne lovgivning kan blive viderebehandlet og yderligere forbedringer af husdyrs forhold under transport kan gennemføres?

(1) EFT L 42 af 23.2.1970, s. 1.

Svar

(7. maj 2001)

1. Som det fremgår af det ærede parlamentsmedlems forespørgsel, forelagde Kommissionen i 1997 et forslag om konstruktion af kvægtransportkøretøjer.

Forslaget er i flere omgange blevet behandlet i Rådet med henblik på at nå frem til en fælles holdning, senest i marts 2000. Visse spørgsmål, navnlig i forbindelse med tekniske specifikationer for læsnings- og aflæsningsramper samt transportens varighed, er stadig ikke løst og gør det umuligt at nå til en samlet løsning.

2. For øjeblikket har Rådet ingen planer om at genoptage behandlingen af forslaget.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0312/01

af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Fælles europæisk luftrum

Hvilke fremskridt er der sket med hensyn til gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum? Hvad er situationen i den højtstående arbejdsgruppe, og hvornår forventer Kommissionen, at Rådet træffer de nødvendige beslutninger for at gennemføre Kommissionens forslag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(12. marts 2001)

Rapporten fra Gruppen på Højt Niveau om reformen af lufttrafikregistreringen (Single European Sky) afsluttedes i november 2000 og blev tilstillet såvel Europa-Parlamentet som Rådet i december 2000. Den vil senere blive offentliggjort, men er allerede nu tilgængelig på netadressen:

http://europa.eu.int/comm/transport/library/hlg-final-report-en.pdf.

Kommissionen agter at vedtage en meddelelse om opfølgningen af denne rapport med henblik på drøftelse heraf på Det Europæiske Råds møde i Stockholm den 23. marts 2001 og inden for kort tid at fremlægge forslag vedrørende de principper, der ligger til grund for det fælles europæiske luftrum, samt vedrørende arbejdets videre forløb.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0495/01

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(22. februar 2001)

Om: Tyrkiet

Er Kommissionen rede til at anmode den tyrkiske regering om at forklare, hvorfor præsten Yousef Akbulut fra Diyarbakir, som overfor journalister har erklæret, at medlemmer af den syrisk-ortodokse kirke i årene omkring 1915 har været udsat for folkedrab, er idømt en fængselsstraf på tre år?

Er Kommissionen bekendt med og kan den bekræfte, at der i midten af 1915 i Tyrkiet er dræbt 1,5 mio. kristne, herunder et stort antal syrisk-ortodokse kristne?

Er Kommissionen bekendt med, at næsten hele det syrisk-ortodokse samfund i de sidste tredive år er flygtet eller udvandret fra Tyrkiet og nu lever spredt over Europa og USA?

Er Kommissionen bekendt med, at der i Nederlandene bor over 10 000 syrisk-ortodokse kristne fra Tyrkiet og at disse borgere, som har fået nederlandsk statsborgerskab, er dybt foruroligede over undertrykkelsen af den lille gruppe syrisk-ortodokse kristne, som er tilbage i Tyrkiet?

Hvad er konsekvenserne af den tyrkiske regerings fremgangsmåde overfor små kristne mindretal i betragtning af Tyrkiets ansøgning om tiltrædelse af Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(3. april 2001)

Sagen vedrørende præsten Yousef Abkulut, som det ærede medlem omtaler, er under behandling ved domstolen for statssikkerhed i Diyarbakir. Et tredje retsmøde finder sted den 5. april 2001. Der er endnu ikke afgivet nogen kendelse i denne sag.

Sammen med Unionens formandskab og andre instanser i det internationale samfund overvåger Kommissionen nøje udviklingen i denne sag og vil fortsat gøre det. En sådan offentlig opmærksomhed har allerede haft positive virkninger, eftersom Yousef Abkulut ikke er blevet varetægtsfængslet under retssagen.

Kommissionen er bekendt med den situation, som de syrisk-ortodokse kristne og andre kristne trossamfund i Tyrkiet befinder sig i. Den har rejst dette spørgsmål i den periodiske rapport 2000(1) om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse. Problemet er også taget op i tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet, hvor Kommissionen opfordrer Tyrkiet til at ratificere den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. Det vil være et betydningsfuldt skridt fremad, da denne konventions artikel 27 fastslår nødvendigheden af at respektere de kulturelle, religiøse og sproglige rettigheder.

Kommissionen er af den opfattelse, at de historiske begivenheder, som det ærede medlem refererer til, bør gøres til genstand for en uvildig forskning, der er baseret på fuld adgang til det relevante kildemateriale.

(1) KOM(2000) 713 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3947/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(13. december 2000)

Om: Vinfremstillingsmetoder

Vil Kommissionen bekræfte, at det i visse vinproducerende medlemsstater er praksis at anvende produkter fremstillet af tørret blod for at klare vin?

Vil Kommissionen også bekræfte, at dette blod kunne stamme fra kvæg?

Mener den, der er nogen risiko for kontaminering, hvis dette blod kom fra kvæg smittet med BSE?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(7. marts 2001)

Listen over stoffer, der må anvendes til klaring af vin, findes i bilag IV til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin(1). Da blod ikke indgår i denne liste, må det ikke anvendes til dette formål.

Den Videnskabelige Styringskomité har i sammenhæng med spørgsmålet om generel sikkerhed for blod fra kvæg set i forhold til BSE behandlet spørgsmålet om den risiko for BSE, der kan knytte sig til blod af drøvtyggere. Komitéen anbefalede at undgå slagteteknikker, der kan give anledning til spredning af potentielt kontamineret centralnervevæv i blodet, herunder rygmarvsstødning, men den anbefalede ikke, at drøvtyggeres blod fjernes fra den menneskelige fødekæde. Rygmarvsstødning er siden blevet forbudt ved Kommissionens beslutning nr. 2000/418/EF af 29. juni 2000 om regulering af anvendelsen af materiale, der udgør en risiko med hensyn til overførbare spongiforme encephalopatier og om ændring af beslutning 94/474/EF(2).

(1) EFT L 271 af 21.10.1999.

(2) EFT L 158 af 30.6.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3657/00

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(27. november 2000)

Om: Afsporing af et af det græske jernbaneselskabs tog i Kallipefki

Antallet af afsporinger af det græske jernbaneselskabs tog tiltager i alarmerende grad, og siden 1992 er der sket omkring 140 af sådanne ulykker. En af de væsentligste grunde har vist sig at være, at jernbanenettet i Grækenland er gammelt. Den 9. november 2000 blev et tog afsporet på stationen i Kallipefki på strækningen Athen-Thessaloniki på et afsnit af strækningen, som var blevet moderniseret en måned tidligere med midler fra den anden fællesskabsstøtteramme. Det er bemærkelsesværdigt, at hastighedsbegrænsningen på det pågældende afsnit af strækningen før moderniseringen var 70 km/t, medens den efter moderniseringen blev sænket til 50km/t. Kommissionen bedes oplyse følgende:

1. Har den oplysninger om grundene til den pågældende ulykke?

2. Skyldes ulykken byggesjusk på det pågældende afsnit af strækningen?

3. Hvilke informationer har Kommissionen om byggesjusk i forbindelse med anlæggelsen af nye jernbanelinjer i Grækenland, som finansieres via den anden fællesskabsstøtteramme?

4. Hvor mange af de projekter, der blev planlagt i 1994 med henblik på modernisering af det græske jernbanenet er i sidste instans blevet gennemført som et led i den anden fællesskabsstøtteramme?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(13. september 2001)

Kommissionen kan som supplement til sit svar af 15. december 2000(1) nu meddele følgende oplysninger:

- Ifølge de græske myndigheders oplysninger skete afsporingen af et tog den 9. november 2000 i nærheden af banegården i Kalipefki ikke på den nye jernbanelinje Athen-Thessaloniki, men på den gamle linje Tithorea-Domokos, der blev delvis renoveret ved hjælp af midler fra fællesskabsstøtterammen (FSR) for perioden 1994-1999. Uheldet skulle ikke skyldes mangler ved jernbanelinjen, men en uoverensstemmelse mellem togvognenes ophængning og de små anomalier, der tolereres på enhver jernbanelinje. De græske myndigheder bekræfter, at den kvalitetskontrol, der hidtil er foretaget for de offentlige jernbanearbejder, der medfinansieres over ovennævnte FSR, ikke har vist byggesjusk.

- Ved udgangen af december 2000 androg satsen for gennemførelse af jernbaneprojekter i Grækenland i forbindelse med FSR for perioden 1994-1999 87 % eller

et beløb på 544 mio. EUR af et samlet beløb på 627,209 mio. EUR. Medlemsstaten vil snart fremlægge konklusionerne for hele ovennævnte programmeringsperiode i forbindelse med den endelige rapport om gennemførelsen af det operationelle program Jernbane.

(1) EFT C 136 E af 8.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3317/00 af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen. EU-bevillinger til London.



EF-Tidende nr. 318 E af 13/11/2001 s. 0003 - 0003



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3317/00 af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen (25. oktober 2000) Om: EU-bevillinger til London Hvor stort et beløb i EU-støtte er der blevet udbetalt eller afsat til London i hvert af de seneste fem år, som der foreligger tal for? Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (27. juni 2001) I forlængelse af sit svar af 03/11/2000(1) fremsender Kommissionen nu de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat (1) EFT C 103 E af 3.4.2001, s. 243.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4135/00

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(16. januar 2001)

Om: Direktivet om æglæggende høner (1999/74/EF)

Er Kommissionen bekendt med, at nogle dyrevelfærdsorganisationer er bekymrede over, at de såkaldte stimulusberigede bure ikke er medtaget i forbuddet mod bure efter direktivet om æglæggende høner (1999/74/EF)(1)?

Er Kommissionen opmærksom på, at undtagelsen af stimulusberigede bure fra direktivet kan betyde et smuthul, idet landmændene kan tilpasse eksisterende bure og gøre dem lovlige efter ikrafttrædelsen af forbuddet mod bure i 2012?

(1) EFT L 203 af 3.8.1999, s. 53.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(7. marts 2001)

Kommissionen er bekendt med, at nogle dyrevelfærdsorganisationer i Fællesskabet er bekymrede over, at forbuddet mod bure i henhold til Rådets direktiv 1999/74/EF af 19. juli 1999 om mindstekrav til beskyttelse af æglæggende høner, er begrænset til ikke-stimulusberigede bureformer.

Direktivet afspejler konklusionerne i en særlig udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinærkomité. Denne udtalelse, der blev vedtaget i 1996, fremhæver, at velfærdsbetingelserne for høner, der holdes i æglægningsbure uden nogen form for stimulusberigelse, er utilstrækkelige. Formålet med den stimulusberigelse af burene, som blev foretaget i 1999, er at kompensere for visse forhold, der begrænser hønernes velfærd.

I henhold til artikel 10 i direktivet skal Kommissionen senest den 1. januar 2005 forelægge Rådet en rapport, der er udarbejdet på grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinærkomité om de forskellige produktionssystemer for æglæggende høner. Et af formålene med denne rapport er at vurdere stimulusberigede bure, som stadig er under udvikling og endnu ikke anvendes i større omfang i erhvervslandbrug.

Direktivet udelukker ikke, at eksisterende æglægningsbure kan omdannes til stimulusberigede bure. Når blot de mindstekrav til stimulusberigede bure, som er opstillet i direktivet, er opfyldt, kan dette ikke betragtes som omgåelse af forbuddet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3720/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(30. november 2000)

Om: Handel med cigaretter

Med Kommissionens sagsanlæg mod to amerikanske tobaksfabrikanter står import og eksport af cigaretter igen i begivenhedernes centrum.

Der hersker ikke klarhed over omfanget af handelen med cigaretter (og cigaretsmuglerierne). Derfor bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. Hvor mange cigaretter konfiskerede de enkelte medlemsstater i 1997, 1998 og 1999?

2. Hvilke cigaretmærker var de fem mest konfiskerede i EU i 1997, 1998 og 1999, opstillet i rækkefølge efter omfang?

3. Hvilke medlemsstater har i perioden 1997-1999 eksporteret cigaretter til Cypern? (oplyst efter år, medlemsstat og antal cigaretter).

4. Hvilke medlemsstater har i perioden 1997-1999 eksporteret cigaretter til Jugoslavien? (oplyst efter år, medlemsstat og antal cigaretter).

5. Fra hvilke lande blev der importeret cigaretter til EU i perioden 1997-1999 via havnen i Antwerpen? (oplyst efter år, oprindelsesland og antal cigaretter).

6. Til hvilke lande uden for Den Europæiske Union blev der fra Belgien eksporteret cigaretter i perioden 1997-1999? (opgjort efter år, bestemmelsesland og antal cigaretter).

Samlet supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer på skriftlige forespørgsler E-3720/00 og E-1344/01

(22. maj 2001)

Kommissionen vil på grundlag af det foreliggende statistiske materiale, som den ikke hæfter for, understrege følgende:

- Der beslaglægges hvert år flere mia. cigaretter.

- I tidsrummet 1997-1999 fremstår Italien i hvert af disse år som den medlemsstat, hvor der beslaglægges flest cigaretter (i 1999 næsten 30 % af alle de cigaretter, der blev beslaglagt i Fællesskabet).

- I tidsrummet 1997-1999 er antallet af cigaretter, der beslaglægges i Fællesskabet, steget med 215 %. Denne stigning fordeler sig dog uens på de forskellige medlemsstater. I det korte tidsrum var stigningen i Belgien på 2 701 % fulgt af Nederlandene (1 899 %) og Finland (1 570 %).

Blandt de cigaretmærker, der fremstilles i medlemsstaterne, var det største antal cigaretter, der blev beslaglagt i 1999 af følgende mærker i rækkefølge: Regal, Superkings, West og Benson & Hedges. Blandt de cigaretmærker, der fremstilles uden for Fællesskabet blev der i 1999 beslaglagt flest cigaretter af mærket Marlboro.

Kommissionen vil desuden understrege, at Antwerpen er en af de havne i verden, hvor der losses og lastes flest cigaretter.

I lyset af ovennævnte tal som svar på mere specifikke spørgsmål vedrørende cigareteksporten sender Kommissionen disse direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat. Disse tal, der er fundet via databaser, er måske ikke udtømmende, og Kommissionen hæfter ikke for dem.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3474/00

af Robert Goebbels (PSE) til Kommissionen

(8. november 2000)

Om: Kommissionens offentliggørelse af forslag til direktiv

Kommissionen har netop vedtaget forslaget til direktiv om private pensionskasser (KOM(2000) 507). Kan Kommissionen forklare, hvorledes dette forslag, som vedtoges om formiddagen den 11. oktober 2000, blev kommenteret i alle detaljer på grundlag af en allerede skreven tale af formanden for EFRP (European Federation for Retirement Provision), Kees van Rees, under et møde i Financial Services Forum tilrettelagt samme dag kl. 13 i et hotel i Bruxelles?

Er det normalt, at involverede kredse får oplysninger om forslag til direktiv, inden de formelt er vedtaget af Kommissionen?

De parlamentsmedlemmer, som var til stede ved denne konference, rådede under alle omstændigheder ikke over samme informationer som lobbyisterne.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(11. december 2000)

På et uformelt møde med medlemmer af Udvalget for Økonomi og Valutaspørgsmål den 5. oktober 2000 gav medlemmet med ansvar for det indre marked en redegørelse for udkastet til et forslag til direktiv om private pensionskasser, der ifølge planen skal vedtages af Kommissionen. Kommissionen vedtog som nævnt forslaget til direktiv om private pensionskasser om formiddagen den 11. oktober 2000(1) efter lange og intensive konsultationer med alle berørte parter. Forud for vedtagelsen af udkastet til direktiv havde der været bilaterale kontakter mellem Kommissionen og eksperter fra medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og andre berørte parter.

På mødet i Financial Services Forum cirkulerede Kommissionens repræsentant den tekst, som Kommissionen havde vedtaget om formiddagen. I sit indlæg på dette møde først på eftermiddagen den 11. oktober 2000 baserede formanden for den europæiske sammenslutning af pensionskasser sine bemærkninger på tidligere arbejdsdokumenter fra Kommissionen, der imidlertid var meget identiske med den endelig tekst.

(1) KOM(2000) 507 endelig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3991/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. december 2000)

Om: Det svenske forbud mod alkoholreklamer

Der kommer nu en sag for EF-Domstolen om det svenske forbud mod alkoholreklamer. Kommissionen mener ifølge oplysninger i svenske aviser, at forbuddet skal ophæves.

Kan Kommissionen begrunde, hvorfor man vil have det svenske forbud mod alkoholreklamer ophævet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(21. marts 2001)

Stockholms tingsrätt har anmodet EF-Domstolen om en præjudiciel afgørelse om, hvorvidt det er foreneligt med fællesskabsreglerne om frie varebevægelser og fri udveksling af tjenesteydelser, at en national lov som i Sverige forbyder alkoholreklamer. Kommissionen blev bedt om at fremsætte bemærkninger og har redegjort for sit syn på de retlige konsekvenser for anvendelsen af den nationale lov. Den har ikke anfægtet, at et forbud mod alkoholreklamer kan være begrundet af hensyn til den offentlige sundhed. Den er dog ikke sikker på, at loven er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i den konkrete sag. Kommissionens bemærkninger er sammenfattet i generaladvokat Jacobs' forslag til afgørelse af 14. december 2000 (sag C-405/98). Kommissionen har ikke taget formelt stilling til, om forbuddet bør ophæves. Det afgør Domstolen, når den afsiger sin endelige dom.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3585/00

af Marco Cappato (TDI) til Kommissionen

(13. november 2000)

Om: Beretning om direktiv 95/46/EF og eventuel revision deraf

I Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF(1) om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysning og om fri udveksling af sådanne oplysninger, der trådte i kraft den 25. oktober 1998, hedder det i artikel 33 som følger: Kommissionen forelægger med jævne mellemrum første gang senest tre år efter det i artikel 32, stk. 1, nævnte tidspunkt, Europa-Parlamentet og Rådet en beretning om anvendelsen af dette direktiv, eventuelt ledsaget af passende ændringsforslag. Beretningen offentliggøres. Kommissionen undersøger navnlig direktivets anvendelse på behandling af lyd og billeddata om fysiske personer og forelægger passende forslag, der måtte være nødvendige i betragtning af udviklingen inden for informationsteknologien og informationssamfundet.

Hvor langt er Kommissionen kommet med udarbejdelsen af denne beretning? Mener Kommissionen, at det er nødvendigt at foretage ændringer? I bekræftende fald hvilke og hvornår?

(1) EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(8. december 2000)

Som det ærede medlem ganske rigtigt nævner, skal Kommissionen aflægge beretning til Rådet og Europa-Parlamentet på de betingelser, der er fastsat i artikel 33 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger.

Kommissionen holder nøje øje med gennemførelsen af direktivet i medlemsstaterne. Den har besluttet at indbringe sager om fem medlemsstater for EF-Domstolen, fordi de endnu ikke har meddelt Kommissionen teksten til de nationale gennemførelsesbestemmelser. Tiden synes derfor ikke inde til at tage stilling til, om der skal foreslås ændringer til direktivet.

Er det nødvendigt med ændringer, enten fordi beretningen om anvendelsen viser, at der også efter en harmonisering vil være hindringer på det indre marked, eller som følge af udviklingen på IT-området og situationen i informationssamfundet, vil disse ændringer blive bebudet i beretningen.