SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1819/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: En opinionsundersoegelse om nederlaendernes europaeiske indstilling

1. Er Kommissionen underrettet om resultaterne af en undersoegelse, som NRC-Handelsblad og Amsterdams Universitet har ladet foretage, hvoraf det tilsyneladende fremgaar, at den nederlandske befolkning taenker meget mindre positivt om den europaeiske integration, end det fremgaar af undersoegelser, som Eurobarometeret er baseret paa?

2. Hvad mener Kommissionen om en undersoegelsesmetode, hvor der ved alle spoergsmaal altid oplyses, at valget af stoerre integrering har til foelge, at Nederlandene maa afgive nogen af sine befoejelser? Mener Kommissionen, at denne arbejdsmetode er tilstraekkelig objektiv til ogsaa at kunne anvendes ved Eurobarometeret?

3. Hvorfor spoerger Kommissionen i sit Eurobarometer ikke om, hvad nederlaenderne mener om afskaffelsen af det nederlandske kongehus eller det nederlandske sprog, eller hvis den nederlandske haer vil komme til at staa under Frankrigs, Storbritanniens og Tysklands ledelse, saaledes som det spoerges om i paagaeldende undersoegelse? Mener Kommissionen, at noget saadant ikke hoerer hjemme i et objektivt Eurobarometer, fordi der absolut ikke er tale om saadanne planer?

4. Er Kommissionen rede til at undersoege, om dens arbejdsmetode med hensyn til Eurobarometeret har den noedvendige objektivitet og sammenligne denne med objektiviteten i den omtalte undersoegelse, som udfoeres paa anmodning af en anerkendt avis og et universitet, som anses for at vaere fremragende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (16. september 1996)

1. Kommissionen er det aerede medlem taknemmelig for at have henledt dens opmaerksomhed paa den opinionsundersoegelse vedroerende europaeisk integration, som er gennemfoert i Nederlandene paa vegne af NCR-Handelsblad og to forskere fra Amsterdams Universitet. I modsaetning til hvad ophavsmaendene til undersoegelsen haevder, har Eurobarometer-undersoegelserne ogsaa vist, at der er omraader af EU-samarbejdet, hvor en betydelig del af den nederlandske offentlighed stiller sig toevende over for yderligere integration. F.eks. foretraekker 45% af de nederlandske adspurgte et system med »ét land, én stemme«, naar der skal traeffes beslutninger i Raadet - dvs. at de store medlemsstater ikke faar stoerre indflydelse end de smaa - og 54% frygter, at de smaa lande mister indflydelse, medens 41% ikke goer det. Generelt set er det velkendt, at resultaterne af opinionsundersoegelser afhaenger af, hvorledes spoergsmaalene konkret er formuleret, og svar paa forskellige spoergsmaal kan derfor ikke sammenlignes direkte. Det er nok forklaringen paa de oevrige uoverensstemmelser mellem resultaterne af NRC-undersoegelsen og Eurobarometer-undersoegelsen.

2. Hvorvidt det er relevant at ledsage et spoergsmaal med paastanden om, at mere integration betyder, at Nederlandene vil skulle afgive noget af sin suveraenitet, er ikke blot et metodologisk, men ogsaa et teoretisk og praktisk problem, som maa vurderes i forhold til, hvilket emne der er tale om. Under alle omstaendigheder mener seks ud af ti nederlaendere, at Faellesskabet kun boer tage sig af anliggender, som ikke kan behandles effektivt af nationale, regionale eller lokale myndigheder.

3. Den nederlandske befolknings reaktion paa spoergsmaalet om afskaffelse af det nederlandske monarki har ikke nogen relation til EU-integration, og Kommissionen kan ikke se nogen grund til at medtage et saadant emne i en Eurobarometer-undersoegelse. Med hensyn til frygten for, at det nederlandske sprog skulle blive stadig mindre brugt, gav én ud af tre nederlaendere udtryk for en saadan frygt. Oprettelsen af en EU-haer til faelles forsvar blev tillagt afgoerende betydning af 38% af de adspurgte, medens 58% ikke lagde vaegt herpaa. En undersoegelse af borgernes holdning til, hvilken nationalitet ledelsen af en faelles operation inden for rammerne af Den Vesteuropaeiske Union eller NATO burde have, kunne give interessante oplysninger, men Kommissionen mener ikke, at spoergsmaal af denne art er vigtige paa nuvaerende tidspunkt.

4. Kvaliteten af de arbejdsmetoder, der er anvendt ved Kommissionens opinionsundersoegelser, har kunnet undersoeges videnskabeligt - af enhver forsker -i mere end tyve aar. Undersoegelsesresultaterne indgives regelmaessigt til universiteternes samfundsvidenskabelige biblioteker.