SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2512/01

af Lousewies van der Laan (ELDR) til Kommissionen

(7. september 2001)

Om: Mund-og klovsyge: revision af EU's ikke-vaccinationspolitik

Som svar på skriftlig forespørgsel E-1195(1) i marts i år anførte Kommissionen, at den fuldt ud støtter en revision af den nuværende indfaldsvinkel i retning af vaccination, men den anfører, at der ikke er politisk støtte til en sådan revision, hverken i Rådet eller i Europa-Parlamentet. Kommissionen anfører, at denne manglende støtte afspejler de veldefinerede begrænsninger ved en sådan politik, som indbefatter, men ikke er begrænset til, indvirkninger for samhandelen.

I april i år gav Europa-Parlamentet imidlertid udtryk for sin klare politiske støtte til en revision i sin beslutning PE 303.051 (Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens redegørelse om mund- og klovsyge i Den Europæiske Union), idet det opfordrede Kommissionen til straks at tage Den Europæiske Unions grundlæggende ikke-vaccinationspolitik op til fornyet vurdering.

I dag, i første uge af september 2001, er der klare tegn på, at der endnu ikke er fuld kontrol med mund- og klovsygekrisen. Dette forhold er særligt alarmerende, eftersom denne sygdom er meget sværere at få bugt med om vinteren end om sommeren. Hertil kommer, at der er risiko for, at mund- og klovsygen udvikler sig til en epidemi blandt vilde dyr i Det Forenede Kongerige.

På baggrund af, at de beregninger, hvorpå ikke-vaccinationspolitikken var baseret i 1991, kun tog hensyn til et enkelt udbrud af mund- og klovsyge hvert tiende år, er Kommissionen da enig i, at den meget realistiske risiko for, at vi får endnu en vinter med mund- og klovsyge, bør føre til en øjeblikkeligt revision af ikke-vaccinationspolitikken, inden vinteren stunder til?

Kommissionen anfører med rette, at indvirkningerne for samhandelen udgør grundlaget for ikke-vaccinationspolitikken. Er Kommissionen enig i, at mund- og klovsygekrisen sidste vinter lærte os, at den negative indvirkning for mange sektorer inden for økonomien i vidt omfang overskygger den indvirkning, som en generel forebyggende vaccination ville have for EU's eksterne samhandel? Er Kommissionen enig i, at den økonomiske indvirkning af ikke-vaccination afhænger af, hvor ofte og hvor intense udbruddene er? Hvor er på denne baggrund vendepunktet fra positiv til negativ økonomisk indvirkning?

Hvis en revision af ikke-vaccinationspolitikken fører til generel forebyggende vaccination, hvilke skridt har Kommissionen da taget for at sikre, at der er tilstrækkelig vaccine til rådighed på kort sigt, hvis der kommer endnu et udbrud af mund- og klovsyge?

(1) EFT C 364 E af 20.12.2001, s. 58.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(25. oktober 2001)

Kommissionen mente ikke, at der var tilslutning hverken i Rådet eller Parlamentet til at revidere indfaldsvinklen til vaccination i forbindelse med det nuværende udbrud. Men Kommissionen erkender fuldt ud, at samtlige institutioner er enige om at foretage en gennemgribende revision, så snart det nuværende udbrud er bragt til endeligt ophør.

I øjeblikket modtages der indberetninger om et begrænset antal udbrud af mund- og klovsyge i visse afgrænsede områder i Det Forenede Kongerige. De beskyttelsesforanstaltninger, som blev indført ved Kommissionens beslutning 2001/145/EF af 21. februar 2001 om beskyttelsesforanstaltninger mod mund- og klovsyge i Det Forenede Kongerige(1), som blev vedtaget på dagen for det første udbrud af mund- og klovsyge i Det Forenede Kongerige, og som nu indgår i Kommissionens beslutning 2001/356/EF af 4. maj 2001 om beskyttelsesforanstaltninger mod mund- og klovsyge i Det Forenede Kongerige og om ophævelse af beslutning 2001/172/EF(2), har faktisk forhindret sygdommen i at sprede sig fra Det Forenede Kongerige til de øvrige medlemsstater og Nordirland på et tidspunkt, hvor der blev indberettet over 40 udbrud hver dag. Det langsomme fald i sygdomsfrekvensen viser, at det er påtrængende nødvendigt at blive ved med at være yderst agtpågivende i alle medlemsstater.

Skulle de epidemiologiske forhold gøre det nødvendigt at foretage vaccination, så ville det være muligt på grundlag af den gældende lovgivning, som hjemler nødvaccination. Hvis Den Stående Veterinærkomité, som løbende fører tilsyn med mund- og klovsygesituationen, skulle anse det for nødvendigt, kunne Kommissionen straks vedtage en beslutning herom i lighed med beslutningerne vedrørende Det Forenede Kongerige og Nederlandene.

Der er allerede planer om at foretage en omfattende og gennemgribende gennemgang af Fællesskabets politik for forebyggelse og bekæmpelse af mund- og klovsyge, når denne krise er overstået. For at nævne nogle af holdepunkterne i denne proces skal Kommissionen henvise til den nye udgave af Manual of Standards for Diagnostic Tests and Vaccines, som World Organisation for Animal Health (Det Internationale Kontor for Epizootier) offentliggjorde i. august 2001, det seneste møde i forskergruppen i Den Europæiske Kommission for Bekæmpelse af Mund- og Klovsyge (FAO) om diagnosticering af og vaccination mod mund- og klovsyge, den immunologiske arbejdsgruppe under Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (EMEA) vedrørende Den Europæiske Farmakopés mund- og klovsygemonografi, mødet i The FMD and other exotic diseases Commission om det nye mund- og klovsygekapitel i Den Internationale Dyresundhedskodeks, som henhører under Det Internationale Kontor for Epizootier, Kommissionens videnskabelige seminar om Developement of prevention and control strategies to address animal health and related problems in densely populated livestock areas in the Union, som blev afholdt i Bruxelles den 26. september 2001, og sidst i kronologisk orden det belgiske formandskabs internationale konference om forebyggelse og bekæmpelse af mund- og klovsyge, som skal finde sted i december 2001.

Da enhver omlægning af Fællesskabets strategi for bekæmpelse af mund- og klovsyge ikke blot bør ses i europæisk, men også i international sammenhæng, vil henstillingerne fra ovennævnte arrangementer utvivlsomt komme til at spille en vigtig rolle i forbindelse med forberedelsen af et forslag fra Kommissionen til Rådet om et nyt direktiv om Fællesskabets foranstaltninger til bekæmpelse af mund- og klovsyge.

Udgifterne i forbindelse med det nuværende udbrud af mund- og klovsyge er endnu ikke opgjort. Derfor er det umuligt at sammenligne disse omkostninger med fordelene ved en strategi for bekæmpelse af mund- og klovsyge, som indebærer forebyggende vaccination.

I Kommissionen er der dog enighed om, at de økonomiske følger af et udbrud af mund- og klovsyge blandt ikke-vaccinerede husdyr normalt afhænger af bl.a. tid og sted for udbruddene, husdyrtætheden på det smitteramte område, tid og sted for restriktionerne i de smitteramte områder, de kommercielle aktiviteter i den animalske sektor, som omfattes af kontrolforanstaltningerne, men også i stort omfang af, hvor hurtigt veterinærtjenesterne kan eliminere smitteramte bygninger.

Forbuddet mod forebyggende vaccination mod mund- og klovsyge i begyndelsen af 90'erne blev underbygget af en undersøgelse af omkostningseffektiviteten, som blev gennemført i slutningen af 80'erne, da forebyggende vaccination stadig blev anvendt i vidt omfang, og i henhold hertil ville Fællesskabet have draget fordel af denne politik i forbindelse med ca. to til fire mund- og klovsygeudbrud af mellemstort omfang hvert tiende år.

Undersøgelsesresultatet blev bekræftet fuldt ud i 90'erne og indtil år 2000, da fire virusangreb i Fællesskabet blev bekæmpet uden at give anledning til store udbrud. Fællesskabet drog således klart fordel af den vedtagne politik både på grund af et betydeligt fald i antallet af mund- og klovsygeudbrud i sammenligning med 80'erne, væsentlige besparelser i forbindelse med vaccinationsomkostninger og de tydelige fordele i forbindelse med handel inden for Fællesskabet og udførsel til tredjelande af levende dyr og animalske produkter.

Fællesskabets antigenbank indeholder, hvad der svarer til 39,2 millioner kvægvaccinedoser, i form af antigendoser af forskellige serotyper og stammer af mund- og klovsygevirussen, herunder 10,5 millioner antigendoser af serotype O, som svarer tilstrækkeligt til den aktuelle stamme i Det Forenede Kongerige. Det er muligt at omdanne ca. en million antigendoser til vaccine i løbet af fire dage og ca. syv millioner doser i løbet af to uger. Endvidere er der mulighed for at få ca. 1,5 millioner doser vaccine med lignende frister fra reserverne i visse medlemsstaters nationale vaccinebanker. Under dette udbrud har Kommissionen også oplagret 300 000 doser færdig vaccine til øjeblikkelig levering, som også omfatter en egnet O-stamme. Vaccinen blev først frigivet for nylig til nødvaccination i det tyrkiske Thrakien, da der blev indberettet et udbrud af mund- og klovsyge type O tæt på grænsen til Grækenland.

I nødstilfælde kan der produceres mange flere millioner doser i løbet af få uger af en række private virksomheder i Fællesskabet, som regelmæssigt producerer denne vaccine til afsætning i tredjelande.

(1) EFT L 53 af 23.2.2001.

(2) EFT L 125 af 5.5.2001.