ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1645/03

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(16. maj 2003)

Om: Metoder til at formindske arbejdsløsheden i arbejdskraftkrævende industrier

For at prøve at forbedre beskæftigelsen er det vedtaget eventuelt at anvende en nedsat momssats på arbejdskraftintensive industrier. Så vidt jeg forstår, er der gennemført pilotprojekter inden for bygningsindustrien i Frankrig. Hvad er resultatet heraf?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(26. juni 2003)

Rådet vedtog i henhold til henstillingerne fra Det Europæiske Råd i Wien den 11. og 12. december 1998, navnlig Wienerstrategien for Europa, den 22. oktober 1999 Rådets direktiv 1999/85/EF af 22 oktober 1999 om ændring af direktiv 77/388/EØF for så vidt angår muligheden for forsøgsvis at anvende en nedsat momssats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser(1). Formålet med denne ændring af Rådets direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag(2) var at give de medlemsstater, som ønskede det, mulighed for forsøgsvis at anvende en reduceret momssats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser for at se, hvilke konsekvenser dette ville få for beskæftigelsen og undergrundsøkonomien.

Under hensyntagen til foranstaltningens forsøgsmæssige karakter fastsætter direktiv 1999/85/EF, at de medlemsstater, der deltager i dette forsøg, skal udarbejde en detaljeret rapport om virkningerne for arbejdsmarkedet og effektiviteten. Ni medlemsstater har deltaget i forsøget. Kommissionen skal på dette grundlag forelægge Parlamentet og Rådet en samlet evalueringsrapport. Denne rapport(3) blev vedtaget den 2. juni 2003. Rapporten og medlemsstaternes rapporter er tilgængelig på Kommissionens websted på følgende adresse:http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/taxation/labour_intensive/labour_intensive_fr.htm

Følgende tabel angiver de pågældende ydelser og medlemsstaternes valg:

>TABELPOSITION>

(1) EFT L 277 af 28.10.1999.

(2) EFT L 145 af 13.6.1977 Direktiv senest ændret ved Rådets direktiv af 7. maj 2002.

(3) KOM(2003) 309 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0839/03

af Mario Mauro (PPE-DE) til Rådet

(18. marts 2003)

Om: Ændringer i den teknisk-administrative struktur i lufthavnen i Genova

I 1980 oprettedes det italienske flyveservicekommissariat (Commissariato dell'Assistenza al Volo), som i 1981 efterfulgtes af den uafhængige flyveservicetjeneste (L'Azienda Autonoma di Assistenza al Volo) med følgende lokale organisation af de italienske lufthavnsmyndigheder:

- 4 regionale flyveservicecentre under ledelse af direktører

- 2 hovedlufthavne (Fiumicino og Linate) under ledelse af direktører

- alle øvrige lufthavne, større som mindre, ledet af ikke-ledende personale.

I forbindelse med de seneste omfattende ændringer i generaldirektoratets teknisk-administrative struktur den 11. februar 2003 er den lokale struktur blevet ændret radikalt med en underopdeling af lufthavnene i forskellige kategorier, selv om de alle har de samme hverv og opgaver:

- 4 ACC (centre for regional kontrol i Rom, Milano, Padova og Brindisi) under ledelse af en direktør

- 3 SAAV (lufthavnene i Fiumicino, Linate og Malpensa) under ledelse af en direktør

- 8 CAAV (lufthavnene i Bari, Bologna, Catania, Napoli, Olbia, Palermo, Torino og Venezia) under ledelse af en direktør

- 15 UAAV (alle øvrige lufthavne, der yder kontroltårnstjenester, heriblandt Genova) under ledelse af en tjenestemand

- 13 NAAV (lufthavne, hvor der ikke ydes kontroltårnstjenester, men kun informationstjeneste).

Den omstændighed, at lufthavnen i Genova er blevet udelukket fra CAAV-kategorien, giver ingen mening, eftersom

- den er blandt de få lufthavne i Italien, der altid har ydet en lang række forskellige tjenester, deriblandt radartjeneste,

- den i kraft af sin mangesidighed, placering og gunstige meteorologiske forhold, hvilket altid har gjort den til et alternativ i Norditalien, afgjort er blandt de betydeligste lufthavne, selv om den ikke udmærker sig ved antallet af afgange,

- der desuden blandt de 8 CAAV'er er lufthavne som Bari uden radar og lige så mange afgange som eller færre afgange end Genova, Catania uden radar, men dog med flere afgange, som kun yder kontroltårnstjenester, og Olbia, der er af samme type og har samme antal afgange som Genova.

Kan Rådet oplyse, efter hvilke kriterier det er fundet hensigtsmæssigt af foretage disse ændringer?

Svar

(21. juli 2003)

Rådet gør det ærede medlem opmærksom på, at de i forespørgslen omhandlede nærmere detaljer med hensyn til Italiens lufthavnsmyndigheders administrative struktur, herunder Genova Lufthavns plads i denne struktur, ikke hører under dets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1953/03

af Lissy Gröner (PSE) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om: Ikke-anvendte EU-bevilllinger i Bayern på 17 mio. EUR for 2002

Den tyske delstat Bayern har inden for EU-regnskabsåret 2002 ikke kunnet anvende bevillinger i størrelsesorden 17 mio. EUR fra programmet til udvikling af landdistrikter og har ladet disse bevillinger gå tilbage til Bruxelles.

1. Har Bayern også ladet bevillinger fra den europæiske socialfond gå tilbage til Bruxelles?

2. Hvilket beløb drejer det sig om?

3. Hvilke støtteområder er berørt heraf?

4. Har Kommissionen overblik over de igangværende projekter fra andre EU-programmer, f.eks. Leader+?

5. Hvilke projekter findes der for Bayern, og som finansieres gennem disse programmer?

6. Har Kommissionen overblik over støtte til andre EU-programmer og projekter, f.eks. fra Daphne og uddannelsesprogrammerne?

7. Hvilke projekter er berørt heraf, og hvor stor er støtten?

8. Hvilke projekter er i gang i det grænseoverskridende område mellem Bayern og Tjekkiet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Fischler

(30. juni 2003)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1072/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(31. marts 2003)

Om: Prato Kommunes udnyttelse af midler fra Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Prato Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til forbedring af kvaliteten, innovationen og den europæiske dimension i erhvervsuddannelsessystemerne og -metoderne. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Prato Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Leonardo da Vinci-programmet?

2. om Prato Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03,E-1063/03, E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03,E-1069/03, E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 og E-1074/03

(8. maj 2003)

De midler, der tildeles over Leonardo da Vinci-programmet, forvaltes i et vist omfang decentralt af nationale kontorer. Det drejer sig i påkommende tilfælde om projekter vedrørende grænseoverskridende mobilitet, hvis samlede budget udgør henved 40 % af programmets budget.

De nødvendige oplysninger om disse projekter kan indhentes på det nationale kontor i Italien:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaT. (+39-06)44.59.01F. (+39-06)44.59.04.75

Med hensyn til den del af midlerne, som forvaltes centralt af Kommissionen (pilotprojekter, tema-aktioner, sprogkundskaber, tværnationale netværk, referenceredskaber), har undersøgelsen givet nedenstående resultater for følgende kommuner Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni:

- Pesaro Kommune har som den eneste indsendt et forslag til et pilotprojekt under Leonardo-programmet. Projektets titel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale)

- Den modtog et beløb på 264 161 EUR til projektet, som blev påbegyndt i slutningen af 2002.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0829/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(18. marts 2003)

Om: Frosinone Kommunes udnyttelse af midler fra handlingsprogrammet for civilbeskyttelse

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af midler, der er stillet til rådighed af EU.

Af opgørelsen fremgår det, at udvælgelsen af projekter blandt nogle lokale myndigheder foregår foruroligende langsomt og ineffektivt.

Også Kommissionen har flere gange gjort opmærksom på de lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Der er specielt i visse lokalsamfund, heriblandt Frosinone Kommune, hårdt brug for at kunne udnytte EU-midlerne til civilbeskyttelse af personer og materielle goder både for at kunne forebygge og modstå eventuelle naturkatastrofer og teknologisk-industrielle katastrofer. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Frosinone Kommune har forelagt projekter med henblik på opnåelse af støtte fra handlingsprogrammet for civilbeskyttelse?

2. om Frosinone Kommune har opnået støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet udnyttet?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03,E-1092/03, E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03,E-1098/03, E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 og E-1103/03

(22. april 2003)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at der inden for de sidste to år ikke har været tale om, at kommunerne Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni har indgivet noget projekt inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse i henhold til Rådets beslutning 1999/847/EF af 9. december 1999(1) og som følge heraf heller ikke har modtaget nogen finansiel støtte hertil.

Sigtet med handlingsprogrammet er at støtte og supplere medlemsstaternes aktiviteter på nationalt, regionalt og lokalt plan for at beskytte personer, ejendom og miljø i tilfælde af naturkatastrofer og teknologiske katastrofer. Programmet, hvortil der er bevilget et årsbudget på 1,5 mio. EUR (budgetkonto B4-308), muliggør finansiering af aktioner i form af forebyggelse, beredskab, intervention, omgående bistand samt analyse af de sociale og økonomiske virkninger af katastroferne. Kun aktioner, som vedrører samtlige medlemsstater eller et betydeligt antal af disse, er støtteberettigede. De støtteberettigetde aktioner skal være i overensstemmelse med de prioriteter, der årligt fastsættes af Kommissionen med bistand fra et forvaltningsudvalg.

Kommissionen skal ligeledes henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at internetstedet http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ indeholder en række eksempler på projekter, der er udviklet inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse.

(1) EFT L 327 af 21.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1063/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(31. marts 2003)

Om: Carrara Kommunes udnyttelse af midler fra Leonardo da Vinci-prorgammet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Carrara Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til forbedring af kvaliteten, innovationen og den europæiske dimension i erhvervsuddannelsessystemerne og -metoderne. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Carrara Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Leonardo da Vinci-programmet?

2. om Carrara Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03,E-1063/03, E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03,E-1069/03, E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 og E-1074/03

(8. maj 2003)

De midler, der tildeles over Leonardo da Vinci-programmet, forvaltes i et vist omfang decentralt af nationale kontorer. Det drejer sig i påkommende tilfælde om projekter vedrørende grænseoverskridende mobilitet, hvis samlede budget udgør henved 40 % af programmets budget.

De nødvendige oplysninger om disse projekter kan indhentes på det nationale kontor i Italien:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaT. (+39-06)44.59.01F. (+39-06)44.59.04.75

Med hensyn til den del af midlerne, som forvaltes centralt af Kommissionen (pilotprojekter, tema-aktioner, sprogkundskaber, tværnationale netværk, referenceredskaber), har undersøgelsen givet nedenstående resultater for følgende kommuner Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni:

- Pesaro Kommune har som den eneste indsendt et forslag til et pilotprojekt under Leonardo-programmet. Projektets titel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale)

- Den modtog et beløb på 264 161 EUR til projektet, som blev påbegyndt i slutningen af 2002.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1100/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(31. marts 2003)

Om: Pistoia Kommunes udnyttelse af midler fra handlingsprogrammet for civilbeskyttelse

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pistoia Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til civilbeskyttelse af personer og materielle goder, både til forebyggende aktioner og til bedre imødegåelse af eventuelle naturkatastrofer eller endog de såkaldte teknologiske og industrielle katastrofer. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Pistoia Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra handlingsprogrammet for civilbeskyttelse?

2. om Pistoia Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03,E-1092/03, E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03,E-1098/03, E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 og E-1103/03

(22. april 2003)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at der inden for de sidste to år ikke har været tale om, at kommunerne Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni har indgivet noget projekt inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse i henhold til Rådets beslutning 1999/847/EF af 9. december 1999(1) og som følge heraf heller ikke har modtaget nogen finansiel støtte hertil.

Sigtet med handlingsprogrammet er at støtte og supplere medlemsstaternes aktiviteter på nationalt, regionalt og lokalt plan for at beskytte personer, ejendom og miljø i tilfælde af naturkatastrofer og teknologiske katastrofer. Programmet, hvortil der er bevilget et årsbudget på 1,5 mio. EUR (budgetkonto B4-308), muliggør finansiering af aktioner i form af forebyggelse, beredskab, intervention, omgående bistand samt analyse af de sociale og økonomiske virkninger af katastroferne. Kun aktioner, som vedrører samtlige medlemsstater eller et betydeligt antal af disse, er støtteberettigede. De støtteberettigetde aktioner skal være i overensstemmelse med de prioriteter, der årligt fastsættes af Kommissionen med bistand fra et forvaltningsudvalg.

Kommissionen skal ligeledes henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at internetstedet http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ indeholder en række eksempler på projekter, der er udviklet inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse.

(1) EFT L 327 af 21.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1552/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(7. maj 2003)

Om: Legetøj i fødevarer

Nogle af de mere samvittighedsfulde fabrikanter har frivilligt trukket potentielt farlige produkter tilbage fra markedet, fordi der i de seneste år har været ulykker med dødelig udgang, hvor børn er blevet kvalt.

- Nestlé har trukket sit produkt Magic Ball tilbage (en chokoladeovertrukket plasticbold, der indeholder en lille Disney-figur), fordi legetøj i fødevarer betragtes som yderst farligt.

- I Danmark og Det Forenede Kongerige er en yoghurt med gave (Onken) også frivilligt blevet trukket tilbage fra markedet.

- I Finland er et østrigsk fremstillet chokoladeæg, der indeholder en overraskelse, blevet trukket tilbage fra markedet.

Der er imidlertid stadig skrupelløse fabrikanter, der fortsætter med at annoncere og sælge deres fødevarer med legetøj som blikfang (hvilket bare er endnu et marketingsfif for at sælge fødevaren) med risiko for at forårsage dødelige ulykker og påføre familier uoprettelig skade.

Hvilke specifikke foranstaltninger agter Kommissionen at iværksætte for at beskytte de europæiske forbrugere?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af David Byrnepå skriftlige forespørgsler E-1475/03, E-1505/03, E-1552/03 og E-1591/03

(5. juni 2003)

Emnet for de spørgsmål, som stilles af de ærede medlemmer, har været genstand for en række svar fra Kommissionen på tidligere parlamentariske spørgsmål. Derfor henvises de ærede medlemmer til de fælles svar på skriftlig forespørgsel E-0504/02 fra Anna Karamanou og E-0548/02 fra Alexandros Alavanos(1) samt skriftlig forespørgsel E-2630/00 fra Jorge Moreira Da Silva, E-2631/00 fra Elisa Maria Damião og E-2632/00 fra Carlos Lage(2).

Hvad angår de ulykker, som er nævnt i skriftlig forespørgsel E-1505/03, er Kommissionen i kontakt med myndighederne i de pågældende lande med henblik på at få nærmere oplysninger om disse ulykker og evaluere disse. Ligeledes er Kommissionen særlig opmærksom på resultaterne af den igangværende undersøgelse af de potentielle risici forbundet med samlet salg af fødevarer og andre produkter, som koordineres af Parlamentets STOA-gruppe (Scientific and Technological Options Assessment).

Alle nye faktorer, som kan udledes af disse oplysninger, vil blive undersøgt med henblik på at fastslå, om det er hensigtsmæssigt at tage initiativer på fællesskabsplan.

(1) EFT C 205 E af 29.8.2002.

(2) EFT C 136 E af 8.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1507/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. maj 2003)

Om: Selskabet Grundig AG's konkurs og bevarelse af portugisiske arbejdspladser

I medierne blev det berettet, at selskabet Grundig AG's ledelse den 14. april 2003 indgav konkursbegæring for Nürnbergs byret i Tyskland.

Som bekendt kontrollerer Grundig i Braga, Portugal, virksomheden Car InterMedia System (CIS), som beskæftiger ca. 700 arbejdstagere. Virksomheden fremstiller bilradioer og indvirker med en andel på ca. 30 % på virksomheden Fehst Componentes Lda.s produktion. Sidstnævnte firma beskæftiger over 300 arbejdstagere, hvilket bekræfter CIS levedygtighed og uafhængighed.

Grundig har overordentlig stor betydning for den regionale udvikling i Braga-området, hvorfor afgørelserne i Tyskland har vakt bekymring. Det bør betænkes, at der ikke findes alternative beskæftigelsesmuligheder, og at andre multinationale virksomheder i Nordportugal for nylig har flyttet deres produktion og derved bidraget til at øge arbejdsløsheden.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende:

1. Hvilken fællesskabsstøtte har Grundig-gruppen modtaget, herunder især virksomheden Car InterMedia System? Hvad var betingelserne for tildelingen af denne støtte?

2. Hvilke foranstaltninger vil der blive truffet for at sikre CIS' produktionsvirksomhed i Braga samt den direkte og indirekte beskæftigelse, som denne virksomhed på nuværende tidspunkt garanterer, idet der også bør tages hensyn til, at Portugal for øjeblikket har den største arbejdsløshedsstigning i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Diamantopoulou

(20. juni 2003)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0128/03

af Ursula Schleicher (PPE-DE) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om: Alpe-konventionen

Det er glædeligt, at Alpe-konventionen efter fyrre års forberedelse nu endelig er trådt i kraft. Det er imidlertid beklageligt, at de to medlemsstater Italien og Frankrig fortsat tøver med at undertegne den. Den Europæiske Union, som ligeledes hører til kredsen af konventionens signatarer, har heller ikke undertegnet den endnu.

1. Hvilke problemer forhindrer Den Europæiske Union i at undertegne konventionen?

2. Hvad agter Kommissionen at gøre for at tilskynde de medlemsstater, som fortsat tøver, til også at undertegne konventionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(27. februar 2003)

Fællesskabet undertegnede Alpe-konventionen den 7. november 1991 i Salzburg (Østrig).

Beslutningen om at ratificere den blev truffet den 26. februar 1996(1). Fællesskabet er derfor part i Alpe-konventionen.

Alle de EU-medlemsstater, der er Alpelande, har ligeledes ratificeret konventionen: Østrig den 19. april 1994, Tyskland den 16. juni 1994, Frankrig den 30. november 1995 og Italien den 28. september 1999. Slovenien, som er det eneste ansøgerland, der også er et Alpeland, ratificerede konventionen den 22. marts 1995.

I sine svar på en række tidligere skriftlige forespørgsler (fælles svar på E-1148/02, E-1149/02 og E-1229/02(2) samt svar på E-1818/02(3)) har Kommissionen gjort opmærksom på de praktiske vanskeligheder, der er med at kunne spille en aktiv rolle i forbindelse med aktiviteterne under konventionen og dennes protokoller, samt sin beredvillighed til at overveje forskellige muligheder for at kunne øge sit engagement heri.

Kommissionen vil gerne understrege den interesse, den tillægger bjergegnene. Denne interesse kommer bl.a. til udtryk i Kommissionens anden samhørighedsrapport, hvor den erkender, at visse bjergegne lider under alvorlige udviklingsmæssige problemer og bør prioriteres højt i forbindelse med Fællesskabets fremtidige samhørighedspolitik. Endvidere har Kommissionen netop iværksat en undersøgelse vedrørende bjergegne. Formålet med denne er at definere begrebet bjergegne (zoneinddeling), oprette en database med forskellige former for indikatorer, navnlig indikatorer vedrørende miljø og risici, samt analysere situationen i disse regioner i et udviklingsmæssigt bæredygtigt perspektiv. Andre aspekter af fællesskabspolitikken, f.eks. udvikling af landdistrikter og miljøpolitikken, bidrager ligeledes til en bæredygtig udvikling af bjergegne, herunder Alperegionen, samt til bevaring af bjergenes økosystemer.

(1) Rådets afgørelse nr. 96/191/EF af 26. februar 1996 om indgåelse af konventionen om beskyttelse af Alperne, EFT L 61 af 12.3.1996.

(2) EFT C 301 E af 5.12.2002, s. 91.

(3) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 140.