ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1097/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(6. april 2001)

Om: UEFA-regler, der strider mod traktaten

Det europæiske fodboldforbund forbyder hold med indbyrdes økonomiske forbindelser at spille mod hinanden i de såkaldte UEFA-kampe (UEFA-cup og champions league). Ajax Amsterdam og Germinal Beerschot Antwerpen er sandsynligvis de første ofre for dette spilleforbud. Tirsdag den 16. maj 2000 erhvervede det nederlandske fodboldhold en majoritetspost på 51 % i klubben fra Antwerpen.

I svaret på skriftlig forespørgsel P-0357/01(1) henviser Kommissionen til de i 1998 af UEFA vedtagne bestemmelser om integriteten af UEFA-turneringerne for klubhold: klubbernes uafhængighed, med hvilke UEFA - efter egne oplysninger - ønsker at beskytte klubturneringernes integritet. Kommissionen undersøger i øjeblikket, om denne foranstaltning falder uden for forbuddet i EF-traktatens artikel 81, stk. 1, eller ej. Kommissionen oplyser, at den endnu ikke har indtaget noget definitivt standpunkt.

1. Har Kommissionen nu indtaget et definitivt standpunkt til de i 1998 af UEFA vedtagne bestemmelser om integriteten af UEFA-turneringerne for klubhold: klubbernes uafhængighed? Hvad går dette i bekræftende fald ud på? Hvornår vil Kommissionen i benægtende fald offentliggøre sit definitive standpunkt?

2. Hvilke juridiske argumenter anvender Kommissionen med henblik på at finde ud af, om de i 1998 af UEFA vedtagne bestemmelser om integriteten af UEFA-turneringerne for klubhold: klubbernes uafhængighed er i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 81, stk. 1?

(1) EFT C 235 E af 21.8.2001, s. 185.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(14. juni 2001)

Kommissionen henviser det ærede medlem til svaret på skriftlig forespørgsel P-0357/01.

Kommissionen har endnu ikke taget endelig stilling til EUFA's bestemmelser om beskyttelse af EUFA-klubturneringernes integritet.

Kommissionen vil offentligt bekendtgøre sin endelige stillingtagen så snart som muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0670/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(8. marts 2001)

Om: Tyske kemiske våben i Tyrkiet

Det tyske forsvarsministerium indrømmede i midten af december 1999, at det ville støtte Tyrkiet ved bygningen af et militært kemisk laboratorium. Projektet skulle have en ren forsvarsfunktion. I den anden tyske tv-kanals (ZDF) program Kennzeichen D blev der dog anført militære kilder, som hævder, at den tyrkiske hær den 11. maj 1999 anvendte kemiske våben mod den kurdiske PKK-bevægelse. I den forbindelse skulle 20 kurdere være blevet dræbt. Af en undersøgelse, som universitetet i München har foretaget, fremgår det endvidere, at de tyrkiske sprænghoveder på de anvendte kemiske granater blev leveret af de tyske virksomheder Buck og Depyfag.

Det er nu 14 måneder siden, at der blev stillet spørgsmål til Kommissionen, Rådet og den belgiske udenrigsminister for at få klarlagt disse to spørgsmål. I et kombineret svar på skriftlig forespørgsel E-1203/00, E-1204/00 og E-1205/00(1) meddelte Rådet, at de specifikke punkter, som det ærede medlem rejser, ikke har været drøftet i Rådet eller Rådets organer. Den belgiske udenrigsminister gav den 31. januar 2001 oplysninger om den tvivlsomme eksporttilladelse for tyske granatsprænghoveder. Der blev givet tilladelse til granatsprænghoveder, der er fyldt med tåregas, med henblik på anvendelse i forbindelse med håndhævelse af ro og orden.

I betragtning af de dramatiske begivenheder i de tyrkiske fængsler, krænkelserne af menneskerettighederne, den vedvarende anvendelse af kemiske våben i Kurdistan og overtrædelserne af konventionen om kemiske våben (CWC) i forbindelse med leveringen bedes Rådet besvare følgende spørgsmål: Går Rådet ind for den belgiske udenrigsministers standpunkt vedrørende eksporttilladelsen for tyske granatsprænghoveder til Tyrkiet (Der blev givet tilladelse til granatsprænghoveder, der er fyldt med tåregas, med henblik på anvendelse i forbindelse med håndhævelse af ro og orden)? I benægtende fald hvorfor går Rådet ikke ind for den belgiske udenrigsministers standpunkt?

(1) EFT C 46 E af 13.2.2001, s. 146.

Svar

(30. maj 2001)

Alle EU's medlemsstater såvel som Tyrkiet er deltagende stater i konventionen om forbud mod udvikling, fremstilling, oplagring og anvendelse af kemiske våben og sådanne våbens tilintetgørelse (CWC).

Organisationen for Forbud mod Kemiske Våben (OPCW) er oprettet i medfør af artikel VIII i konventionen for at sikre gennemførelsen af dens bestemmelser, herunder bestemmelserne om international verifikation af konventionens overholdelse. Alle de i CWC deltagende stater er medlemmer af OPCW. Det er den organisation, som har til opgave at verificere de deltagende staters overholdelse af konventionens bestemmelser.

En deltagende stats anmodning om oplysninger til klarlæggelse af situationer, der virker uklare eller som kan give anledning til bekymringer for en anden deltagende stats eventuelle overtrædelse af konventionen, behandles i overensstemmelse med konventionens artikel IX.

De specifikke spørgsmål, som det ærede medlem rejser, har ikke været behandlet i Rådet eller Rådets organer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0458/01

af Cristiana Muscardini (UEN) og Gianfranco Fini (UEN) til Kommissionen

(19. februar 2001)

Om: Kontrol af skader forårsaget af giftige stoffer

Offentligheden er med forståelig bekymring vidne til en forhøjelse i antallet af bestemte tumorer, f.eks. melanomer, og i antallet af leukæmitilfælde.

1. Kan Kommissionen oplyse, om det er rigtigt eller ej, at der er tale om en sådan forhøjelse?

2. Er Kommissionen villig til at nedsætte en særlig midlertidig arbejdsgruppe under forsæde af kommissionsmedlem David Byrne, som skal have til opgave at gennemføre en undersøgelse i samtlige EU-lande for at finde frem til, hvilke skader der i de seneste ti år er forårsaget af specifikke giftige stoffer såsom benzen og tilsætningsstoffer i skrappe rengøringsmidler (til rengøring af karosserier, fjernelse af graffiti osv.), hvilke radioaktive følger Tjernobyl-ulykken har haft for vandløb og jordbund på EU's område, og hvilken kontaminering forarmet uran, plutonium eller andet har forårsaget efter bombenedslagene i Adriaterhavet og Garda-søen?

3. Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at undersøge, om der er en forbindelse eller ej mellem forhøjelsen i antallet af tumorer og leukæmitilfælde og den ukontrollerede spredning af disse giftige stoffer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(30. maj 2001)

1. Kommissionen kan ikke bekræfte den forhøjelse i antallet af bestemte tumorer i Europa, som de ærede medlemmer nævner.

2. Kommissionen har under programmet Europa mod kræft oprettet et europæisk netværk af cancerregistre, som udarbejder data om forekomst og dødelighed for alle kræftformer. Europas borgere har adgang til disse data via hjemmesiden http://www.iarc.fr på Internettet.

3. Kommissionen følger allerede på nuværende tidspunkt udviklingen i kræfttilfælde og dødelighed gennem med Det Rådgivende Udvalg vedrørende Kræftforebyggelse, som rådgiver Kommissionen om alle spørgsmål i tilknytning til forebyggelse af kræft, herunder giftige stoffer som risikofaktorer.

4. Desuden finansierer Kommissionen forskning i forholdet mellem kræft og miljøfaktorer, herunder miljøforurenende stoffer, og bidrager dermed til at udvikle forskningsforanstaltninger til beskyttelse af folkesundheden under særprogrammet om livskvalitet og forvaltning af bioressourcer nøgleaktion 4, miljø og sundhed. Europas borgere har adgang til kataloger over finansierede projekter fra 1999 og 2000 via hjemmesiden http://europa.eu.int/comm/research/quality-of-life.html på Internettet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1803/01

af Maj Theorin (PSE) til Kommissionen

(13. juni 2001)

Om: Kurdere i Tyrkiet

På grund af flere års voldelig konflikt mellem det tyrkiske militær og den kurdiske PKK-organisation er mere end 560 000 landsbybeboere af hovedsagelig kurdisk oprindelse blevet drevet væk fra deres hjem i den fattige sydøstlige region af Tyrkiet. Den systematiske tilintetgørelse af mere end 3 500 landsbyer i denne region har gjort repatriering meget vanskelig, og størstedelen af de fordrevne familier bor nu under usle vilkår og i den yderste fattigdom i udkanten af storbyer.

Hvad gør Kommissionen for forbedre situationen for de fordrevne kurdere i Tyrkiet og for yderligere at udvikle denne specielle region?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(4. juli 2001)

Tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet blev vedtaget af Unionen den 8. marts 2001(1). Dette dokument indeholder prioriteringen af de fremskridt, Tyrkiet skal gøre i politisk og økonomisk henseende forud for tiltrædelsen af Unionen. En indsnævring af forskellene mellem de forskellige regioner er fastsat som en højtprioriteret opgave, der skal løses på kort sigt. En ophævelse af undtagelsestilstanden i den sydøstlige del af Tyrkiet er også fastsat som en højtprioriteret opgave, der skal løses på mellemlang sigt.

Som led i Unionens finansielle bistand til Tyrkiet er Kommissionen i færd med at finansiere et regionalt udviklingsprogram i landets sydøstlige del, GAP-regionen. Der er afsat 43,5 mio. EUR til dette projekt. Programmets overordnede mål er at forstærke den økonomiske vækst, formindske de regionale forskelle og øge produktiviteten og beskæftigelsen i regionen. En række særlige foranstaltninger vil tage sigte på at forbedre beskæftigelsesmulighederne via bistand til lokale små og mellemstore virksomheder, støtte til indkomstskabende aktiviteter for landbefolkningen, udbedring og genskabelse af vigtige kulturhistoriske seværdigheder, fremme af potentialet inden for kultur og turisme og forbedring af de miljømæssige vilkår i regionen.

(1) EFT L 85 af 24.3.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1163/01

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(19. april 2001)

Om: Europæisk Round Table for industrivirksomheder

Hvilken form for støtte yder EU til Europæisk Round Table for industrivirksomheder?

Hvornår har ovennævnte sammenslutning holdt møde med Kommissionens repræsentanter for at drøfte politik i 2000 og 2001?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(28. juni 2001)

Kommissionen yder hverken finansiel eller anden bistand til European Round Table of Industrialists (ERT). Medlemmerne af ERT kan dog på individuel basis deltage i Kommissionens programmer.

Efter at den nye Kommission tiltrådte i 1999, har der fundet en række møder sted mellem repræsentanter for European Round Table of Industrialists og flere medlemmer af Kommissionen, bl.a. formanden. Møderne er et led i den almindelige høringsproces, Kommissionen har indledt med civilsamfundet.

Drøftelserne har generelt koncentreret sig om erhvervs- og konkurrencepolitikken, men andre af EU's politikområder er også blevet berørt.

Ud over disse møder på højt plan har der været lejlighedsvise praksisorienterede kontakter mellem medlemmer af ERT og tjenestemænd i Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0324/01

af Dagmar Roth-Behrendt (PSE) til Kommissionen

(13. februar 2001)

Om: Størrelsen af de EU-støttebeløb, der i løbet af 1999 og 2000 er tilflydt Berlin

Gennem hvilke projekter og fra hvilke fonde og hvor store beløb er der i årene 1999 og 2000 (fordelt på de to år) udbetalt som fællesskabsstøtte til Berlin?

1. fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)?

2. fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), hhv. Udviklings- og Garantisektionen?

3. fra Den europæiske Socialfond (ESF)?

4. fra Fællesskabets forskningsprogrammer?

5. fra Fællesskabets programmer på energiområdet?

6. fra Fællesskabets miljøprogrammer?

7. fra Fællesskabets programmer på transportområdet?

8. fra Fællesskabets programmer til fordel for uddannelse og unge?

9. fra Fællesskabets programmer på sundhedsområdet?

10. fra Fællesskabets programmer på det sociale område?

11. fra programmerne til fordel for ngo'er?

12. fra kulturprogrammerne?

13. fra programmerne som led i samarbejdet med tredjelande (de central- og østeuropæiske lande og SNG)?

14. fra programmerne for bypartnerskaber?

15. fra andre fællesskabsprogrammer?

Har foranstaltningerne været vellykkede?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(10. juli 2001)

I forlængelse af sit svar af 23. marts 2001(1) fremsender Kommissionen nu de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat.

(1) EFT C 174 E af 19.6.2001, s. 259.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1619/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: Byen Malagas ansøgning om at blive hjemsted for EU's fremtidige agentur for sikkerhed til søs

Da havet ved Alborán udgør en af de mest befærdede ruter i søtransporten på verdensplan, og da mellem 70 000 og 80 000 skibe krydser Gibraltarstrædet hvert år, er det berettiget, at den spanske by Malaga har indgivet ansøgning om at blive hjemsted for EU's agentur for sikkerhed til søs.

I sammenligning med andre eventuelle ansøgere bør Malagas ansøgning betragtes som en mulighed for at støtte en placering af agenturet ved Middelhavet. Det vil kunne redde et hav, der er stærkt belastet af en alt for stor skibstrafik i forhold til den økologiske kapacitet.

Mener Kommissionen, at der i forbindelse med forskellige ansøgninger til ovennævnte hjemsted bør opstilles objektive kriterier, som kan fastlægge den bedste mulighed for hjemsted for dette agentur, der skal kontrollere fartøjernes sikkerhedsbestemmelser og forsikringerne af risici, og som skal forvalte koordineringen af de nationale lovgivninger herom?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(2. august 2001)

Kommissionens forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk søfartssikkerhedsagentur blev forelagt den 6. december 2000 som led i den anden pakke foranstaltninger efter Erikas forlis(1).

Siden Kommissionen har fremsat dette forslag, har den rent faktisk modtaget en række ansøgninger fra såvel medlemsstater som regionale myndigheder, herunder fra byen Malaga.

Kommissionen giver det ærede medlem ret i, at den kompetente myndighed bør tage hensyn til bestemte objektive kriterier, når den skal træffe beslutning om agenturets placering.

(1) KOM(2000) 802 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1009/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(30. marts 2001)

Om: Tvingende nødvendigt rensningsanlæg i Ronda

Rensningsanlægget i Ronda i den spanske provins Malaga spiller en afgørende rolle for floden Guadiaros miljøsanering, og for at omledningen fra den pågældende flodkanal til Cádiz bliver meget mere effektiv og sikker.

På trods heraf er der endnu ikke fastsat nogen dato for iværksættelsen af et sådant rensningsanlæg, som den spanske regering godkendte i november sidste år, hvorfor problemet i forbindelse med den alvorlige forurening af Guadalevín, hvis vandmasser ender i Guadiaro floden, ikke kan løses i den nærmeste fremtid.

Kan Kommissionen i lyset af at befolkningen i provinsen Malaga ønsker dette alvorlige problem i forbindelse med vandforureningen løst hurtigst muligt oplyse, hvilken frist der er fastsat for iværksættelsen af et rensningsanlæg i Ronda, og hvor stor en støtte Fællesskabet agter at yde som bidrag til et budget på 1,716 millioner pesetas, som regeringen har opstillet for det pågældende arbejde, hvis iværksættelsen er ukendt for alle de berørte indbyggere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(21. maj 2001)

Den 29. december 2000 godkendte Kommissionen, at Samhørighedsfonden(1) medfinansierer projektet Estación depuradora de aguas residuales (EDAR) i Ronda (Málaga). Foruden selve anlæggelsen af EDAR omfatter projektet en udvidelse af kloaknettet i Ronda og tilslutning af spildevandsrør fra det nordlige område af byen til nævnte rensningsanlæg.

De samlede udgifter er på 13 391 000 EUR, hvoraf EF finansierer de 85 %, og omfatter udgifter til opførelse, materiel, teknisk bistand og reklame for projektet.

Ifølge den tidsplan, som de spanske myndigheder har meddelt, vil projektet blive afsluttet og anlægget taget i brug i 2002.

Hvad angår Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand(2), erindres der om, at byer med en indbyggerækvivalent(3) på over 15 000 senest den 31. december 2000 skal være forsynet med kloaknet og anlæg til sekundær (dvs. biologisk) rensning.

Kommissionen undersøger for tiden, om alle større byer i EU overholder bestemmelserne i nævnte direktiv, og den vil i 2001 kunne indlede overtrædelsesprocedurer over for medlemsstater, som ikke har overholdt fristen. Kommissionen er bekendt med forsinkelser i Spanien, og en horisontal overtrædelsesprocedure vil blive indledt for alle byer, der ikke overholder forpligtelserne, herunder i givet fald også Ronda.

(1) Beslutning K(2000) 4319.

(2) EFT L 135 af 30.5.1991.

(3) Målingsenhed for organisk forurening svarende til den gennemsnitlige forurening, som produceres pr. person og pr. dag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1068/01

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. marts 2001)

Om: USA's New Africa-Initiative og tekstiler fra Bangladesh

I sit tilbud om told- og kvotafri adgang fremgår det, at USA's Trade and Devolopment Act 2000 foretager en kritisk sondring mellem de mindst udviklede AVS-lande og de mindst udviklede ikke-AVS-lande. Denne noget vilkårlige sondring har en allerede meget negativ indvirkning på tekstil- og beklædningssektoren i Bangladesh, for hvem USA's marked er yderst vigtigt. Dette er særlig beklageligt, fordi det netop er væksten inden for denne sektor, som har sat mange tusinder kvinder i Bangladesh i stand til selv at tjene en indtægt og at gøre store fremskridt mod større lighed.

I lyset af sit eget Everything But Arms- initiativ vil Kommissionen da tage kontakt med sine handelskolleger i De Forenede Stater og arbejde for, at der sker en udvidelse af den told- og kvotefri adgang, så den omfatter alle mindst udviklede lande?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy på skriftlige forespørgsler E-0695/01 og P-1068/01

(14. maj 2001)

Kommissionen forstår Bangladesh' bekymring for sin markedsmæssige stilling og sin markedsandel som følge af vedtagelsen af den amerikanske Trade and Development Act (USTDA 2000), som Bangladesh sammen med de andre, mindst udviklede lande i Asien (LDC) er udelukket fra.

For så vidt angår Fællesskabet, indebærer Bangladesh' status som mindst udviklet land afgifts- og kvotafri adgang for dets tekstil- og beklædningsindustrieksport til Fællesskabet, og dette har sat landet i stand til at opnå en betydelig forøgelse af eksporten af disse varer til det europæiske marked, hvorved landet er blevet Fællesskabets 10. største leverandør.

Kommissionen opfordrer andre højt udviklede lande til at tilbyde LDC-landene en lignende behandling, og den er i så henseende yderst tilfreds med reaktionen fra lande som Chile og New Zealand over for Fællesskabets alt andet end våben-initiativ, som udvider den afgifts- og kvotafri adgang til markedet i EU til at omfatte alle varer fra de 49 mindst udviklede lande.

Ovennævnte initiativ afspejler den vægt, Fællesskabet lægger på en fuldstændig integrering af udviklingslandene, især de mindst udviklede lande, i det multilaterale samhandelssystem. Dette er naturligvis et emne, der drøftes med de andre, højt udviklede lande og handelspartnere, herunder De Forenede Stater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0506/01

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(22. februar 2001)

Om: Tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet

Ligene af over 2000 græsk-cyprioter, der siges at være blevet dræbt af de tyrkiske væbnede styrker kort efter deres invasion af Cypern i 1974, menes at ligge i ukendte grave i Den Tyrkiske Republik Nordcypern; endvidere siges ligene af flere hundreder tyrkisk-cyprioter, der blev dræbt på samme tid, at ligge syd for den grønne linje.

De nordcypriotiske myndigheder har indtil nu afvist anmodninger om, at gravene åbnes, for at ligene af disse forsvundne cyprioter kan blive identificeret, selv om den cypriotiske regering har tilbudt at åbne de ukendte grave syd for den grønne linje, og denne aktion ellers ville bidrage til en forsoning mellem de to samfund.

Har Kommissionen anmodet den tyrkiske regering om at lægge pres på de nordcypriotiske myndigheder for at få identificeret de forsvundne personer, der blev dræbt af de tyrkiske væbnede styrker på Cypern, som også ansøger om EU-medlemskab? Vil Kommissionen i benægtende fald gøre det?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(2. maj 2001)

Det ærede medlem henviser til spørgsmålet om savnede personer på Cypern som følge af begivenhederne i 1974. Kommissionen forstår, at græsk-cyprioterne har forelagt 1 493 tilfælde for De Forenede Nationers udvalg for savnede personer (CMP), der blev oprettet i 1981 med det formål at undersøge og fastslå savnede personers skæbne (syv af disse personer er siden officielt blevet erklæret for døde). Den tyrkisk-cypriotiske side har forelagt 500 tilfælde (der omfatter tidsrummet siden 1963). I 1997 blev de to parter enige om at fremlægge alle de oplysninger, de rådede over, med henblik på at få løst dette spørgsmål, men der er ikke sket yderligere fremskridt i denne proces siden 1998.

Spørgsmålet vil i øvrigt kunne tages op igen inden for rammerne af Unionens forstærkede politiske dialog med Tyrkiet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0566/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(27. februar 2001)

Om: Revisionserklæring for GD for Retlige og Indre Anliggender

På mødet den 7. februar 2001 i Budgetkontroludvalget erklærede kommissær Fischler, at den nøjagtige fejlrate i 1999 for finansielle transaktioner inden for GD for Landbrug lå på 3,06 %.

Kunne kommissæren med særligt ansvar for retlige og indre anliggende med henblik på at fremme samarbejde og gennemsigtighed mellem de europæiske institutioner forelægge tilsvarende tal for finansielle transaktioner inden for dette generaldirektorat? Hvis ikke, hvad er da grunden?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer på skriftlige forespørgsler P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 og E-0570/01

(11. april 2001)

Kommissionen skal minde det ærede medlem om, at Revisionsretten ikke opgiver en fejlprocent som led i sin revisionsberetning vedrørende det almindelige budget, idet den finder, at det ville være en overforenkling at måle Kommissionens finansielle forvaltningsresultater alene på grundlag af denne indikator.

Retten besluttede derfor for tre år siden at standse offentliggørelsen af en samlet fejlprocent og udvikle sine revisionsmetoder med henblik på at give dechargemyndighederne mere udførlige oplysninger.

Endvidere har Revisionsretten ved flere lejligheder udtalt, at skulle den udlede fejlprocenter på et lavere niveau (f.eks. for hver sektor eller for hvert generaldirektorat) af den overordnede fejlprocent, ville disse blive fuldstændig vildledende. Det begrænsede antal transaktioner, Retten reviderer, gør det ikke muligt at fastslå en gyldig fejlprocent på dette lavere niveau.

Kommissionen er derfor ikke i stand til at give det ærede medlem de udbedte oplysninger.