ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3368/98

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(16. november 1998)

Om: Spildevandsrensningsanlaeg: San Juan De Los Terreros (Pulpi)

I fortsaettelse af skriftlig spoergsmaal E-0815/98(1) og Ritt Bjerregaards svar af 30. april 1998 er det klart, at livskvaliteten for hr. Howard, en vaelger fra min valgkreds, under opholdet paa hans spanske ejendom er langt fra tilfredsstillende.

Meget faa, der bor i Europa, ville acceptere, at deres hus hele tiden er gennemtraengt af en kvalmende og vaemmelige lugt, og de bassiner med toervelag, som myndighederne i San Juan De Los Terreros, Pulpi, har anlagt, goer lidt eller intet for at mindske dette vedvarende problem. Hr. Howard er skatteyder i Spanien, og mener derfor, at de spanske myndigheder kunne goere mere for at finde en passende loesning paa problemet.

Kan Kommissionen laegge pres paa myndighederne, saaledes at disse anerkender, at en forbedring af forholdende er tvingende noedvendigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(25. januar 1999)

Som anfoert i svaret paa det aerede medlems foregaaende skriftlige forespoergsel, nr. E-815/98, om rensningsanlaegget for spildevand fra bysamfundet San Juan de los Terreros i Pulpi (Almeria i Spanien), er det i henhold til Raadets direktiv 85/337/EOEF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet(2) op til den paagaeldende medlemsstat selv at fastsaette, hvor stor miljoemaessig betydning et saadant rensningsanlaeg vil faa og om der er anledning til at foretage en miljoerisikovurdering. De spanske myndigheder har skoennet det noedvendigt at foretage denne vurdering, og den blev da ogsaa gennemfoert i 1992. Saa vidt er faellesskabslovgivningen blevet overholdt.

For saa vidt angaar eventuelle forbedringer, som skal foretages for at afboede de lugtgener, anlaegget synes at foraarsage for en bestemt person i det aerede medlems valgkreds, henhoerer de under de regionale eller lokale myndigheders kompetenceomraade. Dette gaelder baade i det tilfaelde, at den paagaeldende vurdering lagde op til foelgende foranstaltninger, og i det tilfaelde, at den ikke gjorde. Kommissionen er paa dette punkt heller ikke kompetent.

(1) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 26.

(2) EFT L 175 af 5.7.1985.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4083/98

af Françoise Grossetête (PPE) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Net til overvaagning af og kontrol med overfoerbare sygdomme

Den 24. september 1998 vedtoges Europa-Parlamentets og Raadets beslutning om oprettelse af et net til epidemiologisk overvaagning af og kontrol med overfoerbare sygdomme.

Kommissionen finansierer i oejeblikket et pilotprojekt vedroerende et net til epidemiologisk overvaagning af alveolaer leverechinokokkose, som er en levnedsmiddelbaaren parasitsygdom, men som ligeledes har meget naer tilknytning til miljoe- og vandforurening.

Denne sygdom er i fremmarch i Frankrig og Tyskland, den er dukket op i Nederlandene, og den udgoer en trussel i Det Forenede Kongerige.

Agter Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende, og saaledes som der aabnes mulighed for i henhold til artikel 8 i beslutningen af 24. september 1998, snarest at aendre bilaget dertil ved at indfoeje alveolaer leverechinokokkose, hvorved man muliggoer en overvaagning, som kun kan gennemfoeres korrekt paa EU-plan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(23. februar 1999)

Ved Europa-Parlamentets og Raadets beslutning nr. 2119/98/EF af 24. september 1998 oprettes et net til epidemiologisk overvaagning af og kontrol med overfoerbare sygdomme i Faellesskabet(1).

Kommissionen har ikke i oejeblikket til hensigt at forelaegge et udkast til aendring af bilaget til denne beslutning for at indfoeje alveolaer leverechinokokkose.

Som foelge af aendringer i den epidemiologiske situation i og uden for Faellesskabet kan prioriteringen imidlertid aendre sig. Kommissionen stoetter "EurEchinoReg", et pilotprojekt om alveolaer leverechinokokkose. Naar projektets resultater bliver kendt, vil Kommissionen tage stilling til, om det er noedvendigt at traeffe foranstaltninger desangaaende.

(1) EFT L 268 af 3.10.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3684/98

af James Nicholson (I-EDN) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Tjernobyl-katastrofen - import af fisk

Hvilke sikkerhedsforanstaltninger har Kommissionen indfoert til kontrol med importen af fisk fra omraader, som kan vaere forurenet af nedfald fra katastrofen i Tjernobyl-atomkraftvaerket?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(4. februar 1999)

Overgang til fri omsaetning paa Faellesskabets territorium af landbrugsprodukter indfoert fra tredjelande er omfattet af bestemmelserne i Raadets forordning (EOEF) 737/90 af 22. marts 1990 om betingelser for indfoersel af landbrugsprodukter med oprindelse i tredjelande som foelge af ulykken paa kernekraftvaerket i Tjernobyl(1), hvori det fastsaettes, at de skal overholde maksimumstolerancevaerdier for den kumulerede caesium 134- og 137-radioaktivitet paa 370 Bq/kg (Becquerel pr. kg) for maelk og mejeriprodukter samt for levnedsmidler, som er bestemt til saerlig ernaering til spaedboern og paa 600 Bq/kg for alle andre beroerte produkter.

For dog at tage hensyn dels til at bestemte produkter umuligt kan vaere blevet betydeligt komtamineret af nedfald fra Tjernobyl-ulykken og dels til udviklingen i den straalingsmaessige situation i de lande, der er beroert af nedfaldet, har Kommissionen i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EOEF) 737/90 besluttet at vedtage en foranderlig fortegnelse over produkter, der undtages fra denne forordnings anvendelsesomraade. Den foerste fortegnelse over undtagne produkter i bilaget til Kommissionens forordning (EOEF) 146/91 af 22. januar 1991(2) omfatter en lang raekke produkter, herunder fisk, krebsdyr, bloeddyr og andre hvirvelloese vanddyr udelukkende fra havet. Fisk, krebsdyr, bloeddyr og andre hvirvelloese ferskvandsdyr blev undtaget i 1993, da der blev vedtaget en ny fortegnelse i forbindelse med Kommissionens forordning (EOEF) 1518/93 af 21. juni 1993(3). Siden 1991 er fortegnelsens indhold regelmaessigt blevet taget op til ny behandling af Kommissionen bistaaet af et ad hoc-udvalg sammensat af repraesentanter fra medlemsstaterne. Den sidste revision af produktfortegnelsen foregik i 1997 og blev vedtaget ved Kommissionens forordning (EF) 727/97 af 24. april 1997(4). Selv om fisk og andre vandprodukter ikke laengere omfattes af anvendelsesomraadet for forordning (EF) 737/90, skal medlemsstaterne overholde bestemmelserne i direktivet om fastsaettelse af de grundlaeggende normer for beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, der er forbundet med ioniserende straaling(5) herunder udsaettelse for straaling som foelge af indtagelse af levnedsmidler.

(1) EFT L 82 af 23.3.1990.

(2) EFT L 17 af 23.1.1991.

(3) EFT L 150 af 22.6.1993.

(4) EFT L 108 af 25.4.1997.

(5) EFT L 246 af 17.9.1980, EFT L 265 af 5.10.1984 og EFT L 159 af 29.6.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3226/98

af Elena Marinucci (PSE) til Kommissionen

(19. oktober 1998)

Om: Faellesskabsinitiativprogrammet URBAN

1. Er det rigtigt, at Kommissionen som opfoelgning af Det Europaeiske Raad i Cardiff og for at stoette fredsprocessen i Irland agter at finde midler hertil ved at tage dem fra de under faellesskabsinitiativprogrammerne ikke-udnyttede bevillinger?

2. Hvilke gaeldende bestemmelser danner grundlag for denne afgoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(19. november 1998)

Kommissionen har foreslaaet medlemsstaterne, at freds- og forligsinitiativet i 1999 finansieres ved at justere de vejledende finansielle bevillinger til de EF-initiativer, der ikke fungerer som forventet. Forslaget stemmer overens med Det Europaeiske Raads anmodning paa topmoedet i Cardiff i juni 1998 om, at Kommissionen finder midler til at stoette de nye muligheder, som fredsaftalen for Nordirland indebaerer, og det stemmer overens med Parlamentets anmodning om, at det betragtes som et hastende spoergsmaal, hvordan fredsaftalen kan stoettes i praksis. Forslaget stemmer ogsaa overens med retningslinjerne for det foreloebige budgetforslag for 1999 om, at yderligere 100 mio. ECU boer overfoeres til fredsinitiativet ved at omprogrammere de oevrige EF-initiativer, og det imoedekommer Parlamentets anmodning om, at bevillinger omfordeles mellem EF-initiativerne for at sikre en passende finansiel gennemfoerelse.

AEndringerne af de vejledende bevillinger vil blive foretaget ved at aendre Kommissionens beslutninger af 13. juli 1994 og 8. maj 1996, der fastsatte henholdsvis de oprindelige vejledende bevillinger til EF-initiativerne og fordelingen af den finansielle reserve for EF-initiativerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3833/98

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Virkningerne af den internationale uro paa markederne for det europaeiske staalmarked - udvidelse

Den internationale staalkonjunktur staar foran nye udfordringer: tre store regioner i verden - Rusland, Sydoestasien og Latinamerika - befinder sig i oekonomiske vanskeligheder. Dette faar to konsekvenser: omdirigeringen af traditionelle handelsstroemme afstedkom en enorm importstigning i Europa, som i 1998 udgjorde 520 % fra Asien og 109 % fra USA. Paa den anden side bevirkede koncentrationen af afsaetningsmarkederne en tilbagegang af den europaeiske eksport, som yderligere blev oeget gennem regionale protektionistiske tendenser. De europaeiske staalproducenter trodser indtil nu med held denne udvikling. Nu kraeves der navnlig perspektiver paa baggrund af politiske bestemmelser i denne sektor.

Hvilken prioritet tillaegger Kommissionen staalsektoren - navnlig under hensyntagen til den aktuelle situation - under de igangvaerende og planlagte tiltraedelsesforhandlinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(24. februar 1999)

Hvad angaar jern- og staalsektoren, forventes ansoegerlandene ved tiltraedelsen at anvende det relevante EU-regelvaerk. De forskellige ansoegerlande forbereder sig paa medlemskabet ved hjaelp af foertiltraedelsesstrategier. Kommissionen tillaegger staalsektoren stor betydning i denne forberedende fase. I sin meddelelse af 7. april 1998(1) udkaster Kommissionen saaledes en loesningsmodel for EU's stoette til strukturomlaegningen i jern- og staalindustrien i de central- og oesteuropaeiske lande med henblik paa at lette denne sektors integration i det indre marked.

(1) KOM(98) 220 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2731/98

af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: EU-tilskud til fed skolemaelk

Kommissionen afslog at give samme tilskud til al slags maelk i svaret til mig den 13. september 1996, E-2246/96(1).

Den danske regering har afgivet en redegoerelse om forebyggende sundhedsordninger til Folketinget, som Sundhedsministeriet den 13. januar 1998 har sendt til folkeskolerne. Samtlige madvarer i skolekantinerne skal have en sammensaetning med maks. 30 % energi fra fedt for at give skoleeleverne sunde kostvaner. EU's maelketilskudsordning modvirker det danske arbejde med at sikre eleverne sunde og fedtfattige kostvaner, fordi magre maelkeprodukter ikke faar en positiv saerbehandling.

Paa den baggrund vil jeg gerne vide, om Kommissionen fortsat er overbevist om, at udvalget af maelkeprodukter med EU-tilskud er tilstraekkeligt stort og varieret til, at man kan bidrage til en sund, varieret og afbalanceret kost for eleverne, eller om man helt vil fjerne tilskuddet til de fedtholdige produkter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. oktober 1998)

Kommissionen kan bekraefte, at oplysningerne i forespoergslen fra det aerede medlem ikke paavirker gyldigheden af Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-2246/96. Kommissionen mener, at udvalget af maelkeprodukter, hvortil der ydes tilskud i henhold til EF's program for skolemaelk, er i fuld overensstemmelse med den i den foreliggende forespoergsel naevnte 30 %'s-regel, da denne tager sigte paa de samlede levnedsmidler, der konsumeres i skolekantinerne.

I oevrigt henleder Kommissionen opmaerksomheden paa, at tilskudsordningen for skolemaelk er en foranstaltning, hvis maal og aktionsmidler falder inden for rammerne af den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter. Da det drejer sig om maal, der falder uden for markedsordningen, boer det sikres, at tilskudsordningen for skolemaelk er neutral i forhold til disse maal. Kommissionen soerger omhyggeligt for, at denne betingelse overholdes.

(1) EFT C 11 af 13.1.1997, s. 71.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3296/98

af José Barros Moura (PSE) til Raadet

(10. november 1998)

Om: Macaos overdragelse til kinesisk forvaltning - militaerstyrker

I 1975 trak Portugal sine militaerstyrker ud af Macao, hvis stoerrelse ikke berettigede militaerets tilstedevaerelse. Selv om Folkerepublikken Kinas centralregering i henhold til den faelles portugisisk-kinesiske erklaering har enebefoejelse paa det forsvars- og udenrigspolitiske omraade, var der enighed mellem parterne om, at der ikke skulle udstationeres kinesiske tropper i Macao. I april 1997 blev dette endog bekraeftet over for Europa-Parlamentet af Lu Ping som svar paa et spoergsmaal stillet af undertegnede.

Vicepremierminister Qian Qichen har imidlertid netop paa et moede i Beijing meddelt forberedelsesudvalget, at Kina vil sende tropper til Macao for at markere sin suveraenitet.

Finder Raadet paa denne baggrund de kinesiske tilsagn om "i et og samme land at opretholde to forskellige systemer" trovaerdige?

Svar

(8. februar 1999)

Paa moedet i Amsterdam den 16.-17. juni 1997 udtrykte Det Europaeiske Raad oenske om, at overgangsprocessen i dette omraade fortsat vil vaere i overensstemmelse med den faelles kinesisk-portugisiske erklaering fra 1987 og saaledes bidrage til en gnidningsloes overdragelse af forvaltningen den 20. december 1999.

Den Europaeiske Union laegger i denne forbindelse saerlig vaegt paa princippet om, at der "i et og samme land skal opretholdes to forskellige systemer".

Det er Raadets indtryk, at overgangsperioden hidtil er forloebet positivt. Raadet forventer, at fuld respekt for det fremtidige saerlige administrative omraades hoeje grad af selvbestemmelse fortsat vil sikre, at Macaos saerlige sociale, juridiske, oekonomiske og kulturelle identitet bevares.

Raadet gaar endvidere ud fra, at den kinesiske regering, selv om den ifoelge den faelles kinesisk-portugisiske erklaering har enebefoejelse paa det forsvars- og udenrigspolitiske omraade, ikke traeffer nogen ensidige foranstaltninger, der kraenker den faelles erklaering, og har tiltro til, at en eventuel udstationering af tropper i Macao efter overdragelsen af forvaltningen vil finde sted i overensstemmelse med den faelles erklaering og udelukkende med det formaal at opretholde forsvaret af omraadet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3755/98 af Glyn FORD til Kommissionen. Register over kommissionsmedlemmers interesser



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0123



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3755/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (11. december 1998) Om: Register over kommissionsmedlemmers interesser Mener Kommissionen ikke paa baggrund af svaret paa min forespoergsel P-0357/95(1), at da registret over parlamentsmedlemmernes interesser er offentligt tilgaengeligt, boer dette ogsaa gaelde Kommissionens register forud for det kommende valg til Europa-Parlamentet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (15. januar 1999) Registret over kommissionsmedlemmernes interesser fremsendes til alle, som anmoder herom. (1) EFT C 179 af 13.7.1995, s. 15.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3595/98

af Paul Lannoye (V) til Raadet

(24. november 1998)

Om: En reduceret momssats for braende

I henhold til Raadets direktiv 92/77/EF(1) af 19. oktober 1992 kan medlemsstaterne bruge en reduceret momssats for gas- og el-forsyning.

Kommissionen har ligeledes i sin hvidbog om "Energi for fremtiden: vedvarende energikilder" (COM(97)599)(2), som blev godkendt af Europa-Parlamentet den 18. juni 1998, sat sig som maal frem til aar 2010 at fordoble den vedvarende energis andel af det samlede energiforbrug, bl.a. ved at traeffe skattemaessige og finansielle foranstaltninger via "de noedvendige yderligere forslag til lovgivning og aendring af eksisterende direktiver foer udgangen af 1998, herunder skattefrihed eller -nedsaettelse for energiprodukter fra vedvarende energikilder...".

Overholdelse af konkurrencereglerne er en absolut forudsaetning for anvendelse af en reduceret momssats, og denne betingelse er frem for alt opfyldt, naar det drejer sig om varme, da det ligger i sagens natur, at denne energi kun transporteres over faa kilometer.

Anvendelse af en reduceret momssats for varmeforsyning f.eks. med braende som energikilde vil kun have en ringe indvirkning paa budgettet.

Brugen af vedvarende energikilder, saadan som Kommissionen forslaar det i sin hvidbog, vanskeliggoeres af de lave priser, som opkraeves for de klassiske energikilder (el og gas), bl.a. paa grund af den reducerede momssats, som disse energikilder nyder.

Det synes at vaere en selvmodsigelse, naar kun naturgas og el er omfattet af den reducerede momssats i henhold til Raadets direktiv 92/77/EF.

Kan Raadet paa baggrund af ovenstaaende argumentere for sin beslutning om kun at vaelge disse to energikilder, og kan det i paakommende fald goere naermere rede for en udvidelse af den reducerede momssats, saaledes at den ogsaa omfatter andre former for (varme)energiforsyning, navnlig naar den fremstilles paa grundlag af en vedvarende energikilde som f.eks. braende?

Svar

(8. februar 1999)

1. Da Raadet vedtog det direktiv, det aerede parlamentsmedlem henviser til, holdt det sig til det, der var formaalet med Kommissionens forslag.

2. En eventuel udvidelse af det nugaeldende direktivs anvendelsesomraade vil kraeve, at Kommissionen fremsaetter et nyt forslag. Saa laenge Raadet ikke har modtaget et saadant, kan det ikke udtale sig.

(1) EFT L 316 af 31.10.1992, s. 1.

(2) EFT C 210 af 6.7.1998, s. 215.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2382/98

af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Bygning af en daemning over den tysk-nederlandske graenseflod Ems i relation til direktivet om levesteder og fugledirektivet

Under henvisning til at de tyske myndigheder og navnlig amtsraadet i Weser-Ems og delstaten Niedersachsen har planer om at bygge en daemning over floden Ems artikel 6 i direktivet om levesteder og artikel 4 i fugledirektivet konklusionerne fra den nederlandske kommission for vurdering af virkningerne for miljoeet, nemlig at den vurdering af miljoevirkningerne, som de tyske myndigheder har foretaget for det paagaeldende projekt, giver utilstraekkelig oplysninger til at kunne vurdere, om omraadets naturgivne kendetegn beroeres, bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Har Kommissionen kontakt med de paagaeldende tyske myndigheder, og hvori bestaar disse kontakter i bekraeftende fald?

2. Hvordan vurderer Kommissionen de tyske planer om bygning af en daemning paa baggrund af artikel 6 i direktivet om levesteder og artikel 4 i fugledirektivet og navnlig paa baggrund af, at de tyske myndigheder ikke har undersoegt nogen alternativer til projektet, hvilket de muligvis har pligt til i henhold til artikel 6, stk. 4, i fugledirektivet?

3. Hvilke skridt agter Kommissionen at tage i denne sag fremover?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(17. september 1998)

Kommissionen har modtaget oplysninger om det planlagte byggeri. Kommissionen har allerede kontaktet den tyske regering i forbindelse med flere klager over denne plan.

Ud fra klagernes oplysninger kan Kommissionen ikke udelukke, at faellesskabslovgivningen overtraedes. Dette skyldes, at det planlagte projekt tilsyneladende beroerer et saerligt beskyttet omraade (SPA) direkte og 3 SPA indirekte paa den tyske side og et SPA indirekte paa den nederlandske side. Endvidere kan det paa baggrund af oplysningerne ikke udelukkes, at der ikke er gennemfoert de noedvendige undersoegelser af alternative loesninger eller en bedoemmelse jf. artikel 6 i Raadets direktiv 92/43/EOEF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1).

Kommissionen traeffer afgoerelse om sagens videre forloeb, naar den har modtaget de oplysninger, som den har anmodet om, fra den tyske regering.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3318/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: Information om genmanipulation inden for reklamen

1. Hvilke foranstaltninger planlaegger Kommissionen for at sikre, at forbrugerne via reklamer faar informationer om genmanipulation inden for produktionen af majs og soja og nye levnedsmiddelprodukter (Novel Food)?

2. Er Kommissionen ogsaa af den opfattelse, at der allerede inden for reklamen boer tages hensyn til forbrugernes oenske om information og gennemskuelighed med hensyn til genmanipulationer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(5. januar 1999)

I princippet gaelder det, at de obligatoriske oplysninger, der angives i Raadets direktiv 79/112/EOEF af 18. december 1978 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maerkning af og praesentationsmaader for levnedsmidler bestemt til den endelige forbruger samt om reklame for saadanne levnedsmidler(1), som f.eks. ingredienslisten, ikke behoever at fremgaa af reklamen for disse levnedsmidler.

Det er kun kravet i direktivets artikel 2 om, at maerkningen og dennes naermere udformning ikke maa vaere af en saadan art, at den vildleder koeberen, der ogsaa omfatter reklame for levnedsmidler.

Kommissionen har paa nuvaerende tidspunkt ingen planer om at fravige dette princip og indfoere et krav om, at reklamer skal omfatte oplysninger om, hvorvidt det paagaeldende produkt eller dets ingredienser er genetisk modificerede. Efter Kommissionens opfattelse er maerkningen af levnedsmidler stadig det mest hensigtsmaessige middel til at sikre, at forbrugeren faar de noedvendige oplysninger om produktets indhold.

(1) EFT L 33 af 8.2.1979.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3511/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Varemaerkeforfalskede og piratkopierede varer

I forbindelse med Forslag til Raadets forordning (EF) 3295/94 om foranstaltninger med henblik paa at forbyde overgang til fri omsaetning, udfoersel, genudfoersel og henfoersel under en suspensionsprocedure af varemaerkeforfalskede og piratkopierede varer (KOM(98) 0025-98/0018 ACC)(1) understreges det, at direkte forbindelser mellem rettighedsindehaverne (virksomheder) og toldmyndighederne er noedvendige for at oege toldmyndighedernes motivation.

Muligheden for at begraense anmodningen om beslaglaeggelse ved graenserne til visse EU-lande er i modstrid med EU-maerkets grundprincip. Da dette udgoer et faelles maerke med et faelles retsgrundlag i hele Faellesskabet, bestaar den eneste rimelige loesning paa lang sigt i en faelles anmodning om beslaglaeggelse ved graensen, som er gyldig i alle medlemsstater. Kan Europa-Kommissionen paa denne baggrund intervenere hensigtsmaessigt i denne retning?

(1) EFT C 108 af 7.4.1998, s. 63.