ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0829/96 af Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Raadet (2. april 1996)

Om: Repatriering af en serbisk desertoer i Spanien

Den serbiske desertoer Milorad Bosiokovic har vaeret bosiddende i Spanien, siden krigen paa Balkan broed ud. Han befinder sig for oejeblikket paa et interneringscenter i afventning af en naert forestaaende udvisning til sit hjemland, hvor der er alvorlig fare for, at han vil blive henrettet.

Agter Raadet som led i regeringskonferencen med henblik paa reform af traktaterne, som indledes den 29. marts 1996 i Torino, at tage skridt til at forhindre, at der i det rettighedernes og frihedsrettighedernes Europa, som bliver resultatet af denne reform, vil kunne opstaa situationer af denne art, og goere en indsats for, at Den Europaeiske Union efterlever Europa-Parlamentets beslutning af 28. oktober 1993 (B3-1440/93 ((EFT C 315 af 22.11.1993, s. 221. ))) og dermed bliver et omraade, hvor der kan soeges tilflugt og asyl i tilfaelde af krig og politisk forfoelgelse i tredjelande?

Svar (18. juli 1996)

Raadet konstaterer, at det tilfaelde, det aerede parlamentsmedlem henviser til, henhoerer under den paagaeldende medlemsstats interne lovgivning og de internationale forpligtelser, den har indgaaet.

Desuden er Raadet ikke som saadant deltagende part i de droeftelser, medlemsstaterne foerer inden for rammerne af regeringskonferencen om revision af traktaterne.

Raadet vil dog gerne erindre om, at allerede ifoelge traktaten om Den Europaeiske Union er asylpolitikken et spoergsmaal af faelles interesse (art. K.1), som skal »behandles under overholdelse af den europaeiske konvention om menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder undertegnet i Rom den 4. november 1950 og konventionen om flygtninges retsstilleng af 28. juli 1951« (art. K.2).

Siden gennemfoerelsen af TEU har Raadet bl.a. den 4. marts 1996 vedtaget en faelles holdning vedroerende harmoniseret anvendelse af definitionen af udtrykket flygtning i artikel 1 i Genève-konventionen ((EFT L 63 af 13. marts 1996, s. 2. )); punkt 10 i denne faelles holdning omhandler »militaernaegtelse, militaerunddragelse og desertering«.

Raadet har desuden utallige gange gentaget, at det forbliver tro mod medlemsstarnes faelles humanitaere tradition, og at det agter at sikre de flygtninge, der har behov herfor, en passende beskyttelse.

Endelig for saa vidt angaar det tidligere Jugoslavien raadfoerer medlemsstaterne sig med hinanden om betingelserne for repatriering af fordrevne personer og flygtninge fra denne region, som opholder sig paa deres omraade; der tages herved hensyn til den rolle, som det internationale samfund har tillagt HCR paa omraadet, og til betingelserne i Dayton-aftalen, hvorefter genindgoerelse af gred og indfoerelse af amnestiforanstaltninger for foranstaltninger til kontrol med overholdelse af menneskerettighederne skal vaere en forudsaetning for repatrieringen af disse personer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0795/96 af Hartmut Nassauer (PPE) til Raadet (12. april 1996)

Om: Dublin-konventionen om fastsaettelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansoegning, der indgives i en af De Europaeiske Faellesskabers medlemsstater, vedtaget den 15. juni 1990

Raadet bedes for hver enkelt medlemsstat oplyse, hvor langt man pr. 1. marts 1996 er naaet i ratificeringsprocedurerne for Dublin-konventionen, der vedtoges den 15. juni 1990, om fastsaettelse af hvilken stat, der er ansvarlig for behandlingen af en asylansoegning, der indgives i en af De Europaeiske Faellesskabers medlemsstater.

Svar (2. august 1996)

Af de tolv medlemsstater, som undertegnede Dublin-konventionen, har ti afsluttet ratifikationsproceduren og sendt instrumenterne til depositaren (den irske regering) paa foelgende datoer:

>TABLE>

Ratifikationsprocedurerne gaar deres gang i Irland og Nederlandene og forventes afsluttet snart.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1376/96 af Peter TRUSCOTT til Kommissionen. Ulovlig slagtning



EF-Tidende nr. C 305 af 15/10/1996 s. 0090



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1376/96 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996) Om: Ulovlig slagtning Hvad har Kommissionen foretaget i anledning af ufaglaertes ulovlige slagtning af tusindvis af faar i modstrid med EU-lovgivningen paa ubenyttede arealer omkring Paris og andre steder i Frankrig den 28. april 1996? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (1. august 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-1214/96 fra Clive Needle ((EFT C 297 af 8.10.1996, s. 108. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0976/96 af Simon Murphy (PSE) til Kommissionen (22. april 1996)

Om: Krav om synsevne hos foerere af transportkoeretoejer

Hvilke statistiske oplysninger har dannet grundlag for Kommissionens afgoerelse om at kraeve, at foerere af transportkoeretoejer har syn paa begge oejne?

Er Kommissionen i stand til at forelaegge afgoerende beviser for, at foerere af transportkoeretoejer med syn paa kun ét oeje udgoer en stoerre fare for trafikken end foerere med syn paa begge oejne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (30. maj 1996)

De krav til synsevnen, som det aerede medlem refererer til, findes i bilag III til Raadets direktiv 91/439/EOEF af 29. juli 1991 om koerekort ((EFT L 237 af 24.8.1991. )), som indeholder mindstekravene til fysisk egnethed, herunder synet, til foerere af et motorkoeretoej. Som i det blev fastlagt i det foregaaende direktiv fra 1980 ((EFT L 375 af 31.12.1980. )) skal foerere af koeretoejer til gods- eller personbefordring opfylde mindstekravene til synsevnen paa begge oejne.

Disse normer er fastsat paa baggrund af erfaringer og objektive udtalelser fra speciallaeger, der er udpeget af medlemsstaternes regeringer. Lovgivningen blev gennemfoert ifoelge den saedvanlige procedure, og man har derfor raadfoert sig med Parlamentet og faaet Raadets godkendelse.

Den politik, der foeres i Det Forenede Kongerige, er givetvis af saerlig interesse for det aerede medlem paa grund af den aendring, der vil traede i kraft fra 1. juli 1996. Paa nuvaerende tidspunkt har de britiske foerere af lastvogne og personbiler lov til at beholde deres koerekort, hvis de paa det tidspunkt, hvor de fik deres koerekort, levede op til de gaeldende krav til synsevnen, hvilket betyder, at der er foerere, der ikke lever op til de normer, der blev fastsat i direktivet fra enten 1980 eller 1991. Det britiske regerings beslutning om at traekke denne ordning tilbage og kraeve at foerererne testes, naar deres koerekort fornys, blev truffet i oktober 1995 efter en hoeringsperiode paa 12 maaneder. Regeringen forklarer, at aendringen foretages af trafiksikkerhedsmaessige aarsager, og Kommissionen deler denne opfattelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0926/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Raadet (24. april 1996)

Om: Faengsling af Fatos Nano og nye forfoelgelser af oppositionsledere i Albanien

Til trods for de heftige internationale reaktioner befinder lederen af Albaniens socialistiske parti sig fortsat i faengsel, og nye tilfaelde af politisk uskadeliggoerelse af anderledes taenkende bliver kendt. For ca. en maaned siden blev der fremsat en anklage imod Namik Dokle, formand for den parlamentariske gruppe og naestformand for det socialistiske parti. I gaar blev det kendt, at der var blevet anmodet om ophaevelse af Gramos Routsis politiske asyl (generalsekretaeren for socialistpartiet), og han er nu i fare for at blive faengslet, eftersom der er fremsat anklager imod ham for magtmisbrug. Det er sandsynligt, at ovennaevnte personer vil blive faengslet umiddelbart efter den 3. april, hvor valgperioden udloeber, med henblik paa afholdelse af valg. Eftersom det er klart, at disse forfoelgelser af ledere af det stoerste oppositionsparti har til formaal at svaekke partiet og afskraekke vaelgerne, bedes Raadet oplyse foelgende:

1. Hvilke foranstaltninger agter Raadet at traeffe for omgaaende at faa loesladt Fatos Nano og annulleret de nye anklager imod oppositionsledere?

2. Agter Raadet at sende observatoerer for at konstatere, om det kommende valg gennemfoeres paa demokratisk og haederlig vis?

Svar (7. august 1996)

Raadet er af den holdning, at alle politiske partier i Albanien i tiden op til valget boer vaere opmaerksomme paa, at det er i deres faelles interesse at styrke demokratiet og opnaa national forsoning. Denne holdning er ogsaa komme til udtryk i EU-erklaeringer og tillige i den faelles erklaering fra USA og EU, som blev fremsat i Tirana den 17. maj 1996.

Raadet er rede til at bidrage til at sikre, at det albanske folks vilje nu ogsaa kommer til udtryk ved valget. Flere medlemsstater har i den forbindelse allerede oplyst, at de agter at udsende observatoerer i kortere eller laengere tid, saa det kan konstateres, at valget gennemfoeres paa demokratisk vis.

Under sine kontakter med de albanske myndigheder toever Raadet ikke med at gentage, at det laegger stor vaegt paa respekten for og gennemfoerelsen af demokratiet og menneskerettighederne. Dette skete ogsaa for nylig paa moederne under den politiske dialog med Albanien paa politisk direktoer-niveau og paa ministerniveau i januar 1996. Raadet opmuntrede Albanien til at fortsaette sine reformer og styrke demokratiet og henviste specielt til noedvendigheden af fuld respekt for menneskerettighederne og de grundlaeggende demokratiske frihedsrettigheder.

Endelig vil det vaere det aerede medlem bekendt, at Raadets formand paa Europa-Parlamentets moede den 5. juni 1996 orienterede det om valgsituationen i Albanien.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0725/96 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Projekter via Samhoerighedsfonden

I december 1995 godkendte Kommissionen 225 projekter i Spanien, Graekenland, Irland og Portugal til finansiering via Samhoerighedsfonden.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke projekter der blev godkendt for Spanien, hvem der foreslog dem, samt hvilke beloeb der blev bevilget til de enkelte projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (21. maj 1996)

I regnskabsaaret 1995 vedtog Kommissionen 14 beslutninger om transportinfrastrukturer i Spanien, til et beloeb af 610 mio. ECU. Den budgetmaessige fordeling i 1995 paa de enkelte transportformer fremgaar af nedenstaaende oversigt:

>TABLE>

I samme periode vedtog Kommissionen 47 beslutninger om miljoeprojekter. Stoetten andrager i alt 574 mio. ECU og daekker nedenstaaende sektorer i 1995:

>TABLE>

I oevrigt henvises til aarsberetningen 1995 om Samhoerighedsfonden, som vil blive udsendt om kort tid.

Naar det drejer sig om projekternes oprindelse, er Kommissionens eneste samtalepartner den spanske stat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1555/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Udeladelse af det engelske flag

Vil Kommissionen oplyse, hvor mange forskellige knaphulsmaerker, den producerer med EU-flaget og andre landes eller regioners flag i og uden for Unionen?

Kan Kommissionen forklare, hvorfor det engelske flag ikke er repraesenteret, naar baade det skotske og det walisiske flag indgaar i dette righoldige udvalg?

Er der blot tale om en forglemmelse, eller er det udtryk for Kommissionens politik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (22. juli 1996)

Kommissionen koebte i 1995 173.207 knaphulsmaerker. De var alle med EU-flaget, uden medlemsstaternes nationale flag.

Kommissionen koeber ingen knaphulsmaerker med medlemsstaternes nationale flag. De maerker, det aerede medlem henviser til, herunder med det skotske og det walisiske flag, maa have vaere produceret af den private sektor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1053/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Menneskerettighederne i Kina

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe - som reaktion paa de yderligere vidnesbyrd, der er fremkommet, om den kinesiske regerings systematiske kraenkelse af de grundlaeggende menneskerettigheder, herunder »doedsvaerelserne« paa de kinesiske statsboernehjem, og paa baggrund af den liden opmaerksomhed, som disse spoergsmaal noed under dialogen mellem EU og Kina den 29. Januar 1996 og paa topmoedet mellem EU og Asien den 29. marts 1996 - for at tilskynde Kina til at traeffe foranstaltninger paa dette omraade i lyset af Raadets beslutning om at undertegne en FN-resolution sammen med USA om menneskerettighederne i Kina?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (4. juni 1996)

Situationen vedroerende boernehjemmene i Kina var et af de vaesentligste punkter, der blev droeftet i EU paa moedet den 29. januar 1996, som det aerede medlem henviser til. Som udtryk for den betydning man tillaegger dette spoergsmaal, har EU's repraesentanter i denne forbindelse besoegt et boernehjem med ca. 400 senge i naerheden af Peking.

Kommissionen undersoeger for oejeblikket i snaevert samarbejde med ikke-statslige organisationer paa stedet, hvilke foranstaltninger der eventuelt kunne traeffes for at afhjaelpe de alvorlige mangler, der karaktereserer situationen omkring boernehjemmene i Kina, navnlig med hensyn til infrastruktur og menneskelige ressourcer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0086/96 af Philippe Monfils (ELDR) til Raadet (30. januar 1996)

Om: Euro-asiatisk topmoede

1. Det foerste topmoede mellem Europa og Asien skal finde sted i Bangkok den 1.-2. marts 1996. Det blev besluttet at lade parterne selv vaelge, hvem der skulle repraesentere dem. For den asiatiske parts vedkommende er det ASEAN, der har foretaget dette valg. Det har haft til foelge, at Sydasien ikke bliver repraesenteret paa dette foerste topmoede, selv om det har en befolkning paa omkring 1,2 milliard indbyggere. Kan man saa virkelig tale om et topmoede mellem Europa og Asien?

2. Talrige af Unionens medlemsstater gaar ind for, at Indien skal deltage i det naeste topmoede. Dermed bliver spoergsmaalet imidlertid, hvem der saa skal bestemme deltagerne. Kan Raadet ikke i betragtning af de taette oekonomiske og politiske forbindelser mellem Indien og Unionen soerge for, at der i konklusionerne fra topmoedet i Bangkok bliver indfoejet en erklaering om, at Indien skal vaere repraesenteret paa det naeste topmoede?

Svar (16. juli 1996)

Baade Raadet og Kommissionen har i deres svar paa den forespoergsel om samme emne, som Anita POLLACK stillede i juni 1995, praeciseret, at det i forbindelse med forberedelsen af det foerste moede mellem Asien og Europa, som fandt sted den 1.-2. marts 1996 i Bangkok, i overensstemmelse med forslaget fra ASEAN var blevet vedtaget, at parterne hver isaer skulle vaelge deltagerne i dette moede. Denne beslutning blev truffet under hensyn til behovet for at begraense deltagerantallet paa det foerste moede, for at man bedre kunne styre det.

Det naeste moede afholdes i Det Forenede Kongerige i 1998. Selv om der i Bangkok ikke blev truffet nogen belutning om deltagelsen i dette kommende moede, hedder det i de konklusioner, som stats- og regeringscheferne vedtog, at moederne mellem Europa og Asien skal forloebne aabent og dynamisk. Den Europaeiske Union vil derfor til sin tid vurdere, hvilke lande der vil kunne deltage i det kommende moede.

Navnlig for saa vidt angaar Indien goeres det aerede parlamentsmedlem opmaerksom paa, at Kommissionen i meget naer fremtid agter at forelaegge Raadet en meddelelse om styrkelse af forbindelserne mellem Indien og Den Europaeiske Union.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1342/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, ngo'er og forskellige organisationer

Kan Kommissionen oplyse, praecist hvor mange foreninger, ngo'er og andre organisationer der i 1995 modtog tilskud over faellesskabsbudgettet?

Kan Kommissionen klassificere disse i budgettet efter kapitel eller hovedsektioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (16. juli 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0483/96 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Drab paa hajer

Der begaas massedrab paa hajer med henblik paa tilberedning af hajfinnesuppe i restauranter.

Agter Kommissionen paa baggrund heraf at traeffe foranstaltninger - og i bekraeftende fald hvornaar - til at forbyde import af hajfinner i EU's medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (12. april 1996)

Kommissionen er klar over, at nogle hajarter udnyttes kraftigt rundt omkring i verden af hensyn til deres finner, men ogsaa af hensyn til deres skind og koed, og at udnyttelsesniveauet ikke altid er baeredygtigt og derfor kan vaere skadeligt for visse hajarters overlevelse paa lang sigt.

Paa det niende moede i konferencen for parterne i konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES) i november 1994 blev der udtrykt bekymring over denne risiko og over manglende overvaagning af og kontrol med international handel med dele af hajer og hajprodukter. Navnlig er indsamling af artsspecifikke data en kompliceret opgave, idet ca. 100 hajarter udnyttes - baade kommercielt og til underholdning - og mange lande i verden udnytter denne marine ressource. I en resolution opfordres CITES-parterne derfor til at stille alle foreliggende data til raadighed vedroerende handelen med hajarterne og deres biologiske status, herunder historisk fangst og handelsdata. Dyrekomitéen under CITES skulle gennemgaa og sammenfatte saadanne oplysninger stillet til raadighed af parterne, Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO) og andre internationale fiskeriforvaltningsorganisationer og af ikke statslige organisationer. Et diskussionsdokument vil blive forelagt paa moedet i konferencen af CITES-parter i juni 1997.

CITES anvendes i Faellesskabet i kraft af Raadets forordning (EOEF) 3626/82 ((EFT L 384 af 31.12.1982. )), og Faellesskabet deltager fuldt ud i arbejdet paa konferencen, i komitéerne og arbejdsgrupperne. Eventuelle foranstaltninger, Kommissionen maatte foreslaa vedroerende hajer, vil blive baseret paa resultaterne af denne proces.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1349/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsstøtte til foreninger, ngo'er og forskellige organisationer



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0121



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1349/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996) Om: Faellesskabsstoette til foreninger, ngo'er og forskellige organisationer Kan Kommissionen opstille en fuldstaendig liste over foreninger, ngo'er og andre organisationer, der har modtaget faellesskabsstoette i henhold til post B7-302 (bistand til flygtninge og fordrevne i Latinamerika og Asien med henblik paa disses selvforsyning), og angive den noejagtige stoerrelse af denne stoette i det sidste afsluttede regnskabsaar? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (25. juni 1996) Kommissionen fremsender hermed direkte til det aerede medlem samt til Europa-Parlamentets Generalsekretariat en liste, der noejagtigt angiver de finansieringsafgoerelser, Kommissionen har truffet i 1995 om anvendelse af midlerne fra budgetpost B7-302 til NGO'er samt internationale organisationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1439/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Ahmadi-muslimer i Pakistan

Har Kommissionen kendskab til, at Ahmadi-muslimske familier i Abbotabad (NWFP) i Pakistan er udsat for en skraemmekampagne fra ungdomsafdelingen under Anjuman Tahaffuz Khatme Nubbawat (organisationen for beskyttelse af profetens bud), og at en vis Riaz Ahmad blev stenet ihjel?

Hvilke skridt vil Kommissionen tage til fordoemmelse af denne intolerance i Pakistan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (28. juni 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til den specielle haendelse, som det aerede medlem henviser til. Den er klar over Ahmadi-muslimernes situation i Pakistan i almindelighed og har rejst spoergsmaalet i den politiske dialog mellem Unionen og Pakistan.

Kommissionen tillaegger det meget stor betydning, at menneskerettighederne overholdes, og giver udtryk herfor ved enhver given lejlighed i de bilaterale forbindelser med dens partnere, heriblandt Pakistan.

Kommissionen har endvidere gjort det helt klart, at overholdelse af menneskerettighederne bliver en af hjoernestenene i udbygningen af forbindelserne mellem Unionen og Pakistan, naar der indledes forhandlinger om en ny samarbejdsaftale. Dette er klart anfoert i det forslag til forhandlingsdirektiver med Pakistan, som Kommissionen har forelagt for Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1671/96 af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Gennemfoerelse af EFS paa De Kanariske OEer

Kan Kommissionen oplyse omfanget af stoetten til De Kanariske OEer fra Den Europaeiske Socialfond og tillige, om erhvervsuddannelsesinstituttet i Arecife paa Lanzarote har modtaget stoette fra Den Europaeiske Socialfond eller gennem et andet af Faellesskabets initiativprogrammer?

Kan Kommissionen oplyse, om budgettet er blevet anvendt korrekt, i betragtning af at hovedparten af instituttets udgifter til gennemfoerelse af undervisningen er blevet anvendt til infrastruktur og personale andet end laerere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. juli 1996)

I henhold til Kommissionens beslutning 94/624/EF af 29. juni 1994 ((EFT L 250 af 26.9.1994 )) om fastlaeggelse af en EF-stoetteramme for EF's strukturinterventioner i de spanske regioner, der er omfattet af maal nr. 1, i perioden 1994-1999, bevilges der fra Den Europaeiske Socialfond (ESF) et beloeb paa 182,91 mio. ECU (1994-priser) til det operationelle program i regionen Canarias.

Efter reformen af strukturfondene raader Kommissionen i Bruxelles ikke over konkrete oplysninger vedroerende hver enkelt intervention, der samfinansieres med midler fra ESF. Kommissionen har imidlertid anmodet de spanske myndigheder (Unidad administradora del FSE, arbejdsministeriet) om snarest muligt at forelaegge de oplysninger, der er noedvendige for at den skal kunne besvare forespoergslen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0785/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (1. april 1996)

Om: Handel med hundehvalpe fra de oesteuropaeiske lande

Hvert aar doer der i Italien, eller rettere sagt i Milano alene, over 1500 hundehvalpe importeret fra de oesteuropaeiske lande. Bortset fra de lidelser, der paafoeres disse smaa dyr, som er taget fra moderen kun faa uger gamle og tvinges til at foretage lange rejser under frygtelige forhold, er der grund til bekymring over Italiens egne hunde, som ofte bliver smittet med sygdomme, der allerede er fuldstaendig udryddede paa vort territorium.

Ved Kommissionen, at denne handel med hundehvalpe sker uden nogen som helst form for sundhedskontrol?

Det nyttigste ville vaere at indfoere en bestemmelse, der forhindrer, at hvalpene tages fra moderen, saa laenge de er under 90 dage gamle, og at de bringes i handelen uden samtlige noedvendige vaccinationer.

Mener Kommissionen, at det er noedvendigt at indfoere faelles bestemmelser, der ikke blot beskytter hvalpene, men ogsaa koeberne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. maj 1996)

I det omfang det aerede medlem henviser til handel med hunde (i modsaetning til transport af familiedyr), maa hundene ved importen opfylde kravene i EF's dyresundhedsbestemmelser (Raadets direktiv 92/65/EOEF ((EFT L 268 af 14.9.1992. ))). Afhaengigt af alderen skal de identificeres, vaere vaccineret mod et antal sygdomme, vaere raske ved importen til EF og ledsages af et veterinaercertifikat.

Transport af disse hunde inden for og til og fra medlemsstater er omfattet af EF's dyrevelfaerdsbestemmelser (Raadets direktiv 91/628/EOEF ((EFT L 340 af 11.12.1991. ))).