DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/393

(2004/C 78 E/0416)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1882/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(6. juni 2003)

Om: Euroens virkninger for handelen

Kan Kommissionen for hver enkelt medlemsstat angive den andel af BNP, som samhandelen med henholdsvis euro- og ikke-euromedlemsstater har udgjort i hvert af de seneste fem år? Kan den give tallene for henholdsvis varehandelen, handelen med tjenesteydelser og handelen med varer og tjenesteydelser? Kan den for fuldstændighedens skyld endelig oplyse tallene for investeringsafkast beskrevet på samme måde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. juli 2003)

Tabel 1 (a og b) viser den enkelte medlemsstats andel af den samlede vareimport og -eksport som en procentdel af bruttonationalproduktet (BNP). Tabellen sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat. Tallene for de enkelte medlemsstater er opdelt på handelen med henholdsvis medlemsstaterne i og uden for euroområdet. Det skal bemærkes, at disse handelsdata er hentet fra handelsstatistikkerne i New Cronos (Eurostat), hvor importen beregnes på grundlag af cif-værdierne (pris, forsikring og fragt), dvs. at tallene inkluderer transport- og forsikringsomkostninger.

Betalingsbalancestatistikkerne er den eneste kilde om tal om handelen med tjenesteydelser og investeringsafkast og er en alternativ kilde vedrørende handelen med varer. Med hensyn til varer og tjenesteydelser skal det som nævnt i Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsler E-2464/02 (1), E-2465/02 (1) og Ε-1349/03 (2) bemærkes, at de oplysninger, medlemsstaterne leverer til Kommissionen (Eurostat) med henblik på udregningen af EU's betalingsbalance, bygger på en anden metode (afsen-delsesprincippet) end den, medlemsstaterne anvender til udregning og offentliggørelse af den nationale betalingsbalance (oprindelsesprincippet). Som svar på forespørgsel E-1349/03 gav Kommissionen oplysninger om eksport og import af tjenesteydelser mellem den enkelte medlemsstat og EU 15 og herunder bilaterale oplysninger om de lande, hvorom sådanne forelå. EU 15-aggregater fremgår her af tabel 2 (a til d), der sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat. Hvad angår investeringsafkast, er det muligt, at de tilsvarende betalinger ikke kan opdeles geografisk, da medlemsstaterne har problemer med at identificere værdipapirindehavernes bopæl (3).

Den Europæiske Centralbank (ECB) har til opgave at udarbejde og offentliggøre aggregerede betalingsbalancetal for euroområdet. Medlemsstaterne i euroområdet tilsender ECB data om bidragene til euroområdets betalingsbalance [dvs. strømme vedrørende varer, tjenesteydelser og investeringsafkast uden for euroområdet] ifølge en aftale om, at det kun er euroområde-aggregatet, der offentliggøres. Det er nemlig de eneste tal, der har betydning for politikken. Med de forskellige metoder, der anvendes, er det ikke muligt at fremlægge euroområde-aggregater (eller aggregater for ikke-euroområdet i EU), der kan sammenlignes med ECB-aggregater.

Med hensyn til den samlede vare- og tjenestehandel kan oplysningerne i tabel 1 og 2 ikke lægges sammen, da tabel 1 indeholder cif-oplysninger, og det således ville betyde dobbelttælling af disse omkostninger.

(1) EFT C 28 E af 6.2.2003.

(2) EUT C 268 E af 7.11.2003, s. 188.

(3) Yderligere oplysninger kan fås i ECB Monthly Bulletin — euro area statistics, Methodological Notes, Chapter 8, page 4 (http://www.ecb.int/stats/mb/ecb_bull_8note.pdf).