SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3398/98

af Guido Podestà (PPE) til Kommissionen

(17. november 1998)

Om: Adoption af boern

Selv om Kommissionen ikke har nogen direkte befoejelse inden for adoptionslovgivning, maa det vaere tilladt at spoerge, hvordan det kan vaere, at EU ikke formaar at gribe effektivt ind over for de overgreb, som boern udsaettes for selv inden for EU's graenser i forbindelse med adoption, ikke mindst naar adoptionerne foregaar internationalt, og naar adoptionsboernene kommer fra fattige lande. Det er noedvendigt at tale om, hvad der er gaaet for sig i de seneste 15 aar i Rumaenien, hvor det store antal boern, der er blevet bortadopteret til medlemsstaterne, har bragt generationscyklussen i landet i alvorlig fare, og hvor de eneste boern, der ikke bliver adopteret, er dem med fysiske eller psykiske handicap.

Medlemsstaternes love paa omraadet bygger i mange tilfaelde paa Europaraadets konvention om beskyttelse af boern fra 1993, der opfordrer medlemsstaterne til at indgaa et taet samarbejde om internationale adoptioner. Europa-Parlamentet opfordrede endvidere i et forslag til beslutning i 1996 Raadet og Kommissionen om i forstaaelse med de associerede stater og under iagttagelse af gaeldende internationale bestemmelser at uddybe deres retlige og sociale aktiviteter omkring adoptionsproblematikken.

Mener Kommissionen paa denne baggrund ikke, at:

1. der i forbindelse med internationale adoptioner, der er en ganske saerlig form for fri bevaegelighed for personer, er et paatraengende behov for en virkelig harmonisering af medlemsstaternes love?

2. problemet ogsaa boer behandles juridisk for at forhindre, at adoptionerne, fordi der mangler en streng, men samtidig gennemsigtig og enkel garantiordning, udarter til overgreb og bureaukrati og antager karakter af handel med forsvarsloese personer?

3. man i oevrigt boer afvaerge, at den nye ordning med harmoniserede love bliver endnu en bureaukratisk hindring i adoptionssagerne, men tvaertimod paa den ene side sikrer boernene beskyttelse og paa den anden side giver de nye familier mulighed for et starte paa et harmonisk grundlag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(7. januar 1999)

Kommissionen deler det aerede medlems interesse for varetagelsen af boerns tarv i forbindelse med anbringelse af boern fra tredjelande i familiepleje og i forbindelse med internationale adoptioner.

Haag-konventionen fra 1993 om internationale adoptioner er en slags rammeaftale for det internationale samarbejde paa omraadet. Den fastsaetter reglerne for forholdet mellem myndighederne i oprindelses- og modtagerlandet og indeholder bestemmelser om anerkendelse af beslutninger om adoption. Konventionen saetter barnets rettigheder og velfaerd i hoejsaedet. Kommissionen mener, at der ville vaere tale om et betydeligt fremskridt for fastsaettelsen af retslige rammer for internationale adoptioner, hvis alle medlemsstater undertegnede og ratificerede konventionen. Paa nuvaerende tidspunkt har 8 medlemsstater undertegnet konventionen, men kun Danmark, Spanien og Finland har ratificeret den. Det skal i den forbindelse bemaerkes, at konventionen allerede er undertegnet og ratificeret af mange af oprindelseslandene.

Endvidere vil konventionen(1) om behandling af juridiske og ikke-juridiske dokumenter i civile og kommercielle forhold, naar den er ratificeret, bidrage vaesentligt til en hurtigere behandling af adoptionssager inden for Faellesskabet.

Kommissionen har ikke inden for den naermeste fremtid til hensigt at forsoege at gennemfoere en harmonisering af medlemsstaternes lovgivning paa dette omraade, da der allerede findes internationale instrumenter til varetagelse af disse spoergsmaal.

(1) EFT C 261 af 27.8.1997.