ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0259/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (7. februar 1997)

Om: Private vaaben og EU's indre marked

Arbejderpartiets stoette til et forbud mod haandvaaben i Det Forenede Kongerige viser, at der helt klart er moralske og sikkerhedsmaessige aspekter i sagen.

Kan Kommissionen derfor bekraefte, at det ikke i henhold til reglerne for det indre marked vil vaere muligt for en producent eller distributoer af haandvaaben fra én medlemsstat at faa held med en klage over et saadant forbud i en anden medlemsstat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (8. april 1997)

Kommissionen takker det aerede medlem for, at han henleder opmaerksomheden paa den debat om haandvaaben, der finder sted i Det Forenede Kongerige. Den skal minde om, at det tilkommer medlemsstaterne at regulere et omraade, der kun er delvis harmoniseret, idet de dog skal overholde EF-traktatens bestemmelser, saerlig bestemmelserne om det indre marked.

I henhold til disse bestemmelser, saerlig EF-traktatens artikel 36, kan en medlemsstat paaberaabe sig hensynet til den offentlige saedelighed, orden eller sikkerhed som begrundelse for nationale foranstaltninger, der haemmer samhandelen, dog kun, hvis de staar i et rimeligt forhold til oejemedet.

Kommissionen kan ikke paa forhaand udtale sig om, hvorvidt foranstaltninger, som den ikke kender i enkeltheder, er i overensstemmelse med traktaten, men den skal minde om, at dette kun er tilfaeldet, dersom de er egnede og ikke for vidtgaaende, og saafremt der ikke findes andre loesninger, der kan opfylde oejemedet og samtidig skabe faerre hindringer for samhandelen.

For saa vidt angaar overensstemmelse med den afledte ret, skal Kommissionen minde om, at der i artikel 3 i direktiv 91/477/EOEF af 18. juni 1991 om kontrol med erhvervelse og besiddelse af vaaben ((EFT L 256 af 13.9.1991. )) staar, at medlemsstaterne kan vedtage bestemmelser, der er strengere end direktivets. Med andre ord kan en medlemsstat f.eks. forbyde visse vaaben, der tidligere kraevede tilladelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1097/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Gennemfoerlighed af forslaget om beskyttelse af arbejdstagere mod kemiske agenser

Forslaget til »saerdirektiv« om beskyttelse af arbejdstageres sikkerhed og sundhed under arbejdet med kemiske agenser har vaeret blokeret siden 1994. Det nye forslag, som blev fremsat under det irske formandskab, har - selvom det indeholder minimumsbestemmelser og er blevet behandlet af Raadet (socialministrene) - ikke faaet den noedvendige tilslutning.

Kan Kommissionen oplyse, hvornaar forslaget forventes endelig vedtaget? Kan Kommissionen bekraefte, at det nye kompromisforslag vil indeholde saavel vejledende som obligatoriske graensevaerdier?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (7. maj 1997)

Kommissionen kan ikke forudsige den noejagtige dato for vedtagelse af forslaget om kemiske agenser ((KOM(94) 230. )).

Ikke desto mindre glaeder det Kommissionen, at en debat finder sted i Raadet, og at der er mulighed for at naa et faelles standpunkt inden for naer fremtid.

Kommissionen vil goere sit yderste for at sikre, at forslaget om to slags graensevaerdier opretholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0433/97 af Ilona Graenitz (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Atomkraftvaerker

1. Agter Kommissionen at offentliggoere rapporten fra det uafhaengige panel under EBRD (Den Europaeiske Bank for Genopbygning og Udvikling) om klargoeringen af de ukrainske atomkraftvaerker Rovno 4 og Khmelnitzky 2?

2. Agter Kommissionen at foelge henstillingerne i denne rapport?

3. Hvorledes forklarer Kommissionen, at der hidtil er investeret 30 mio ecu i disse projekter, uden at man forinden har afklaret spoergsmaalet om rentabiliteten og den nukleare sikkerhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (7. april 1997)

1. Rapporten fra det uafhaengige panel af eksperter om mindste-kost-analysen for klargoeringen af de to VVER-1000-reaktorer Rovno 4 og Khmelnitsky 2 er stillet til raadighed for Parlamentet og ligeledes offentliggjort.

2. G7 er i faerd med at evaluere rapporten. Kommissionen vil give Parlamentet meddelelse om resultaterne af dette arbejde. Rapporten er udarbejdet efter opfordring fra Den Europaeiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) til brug for dens interne procedure for laanets godkendelse.

3. Det Europaeiske Raad paa Korfu og G7-toppen i Napoli var enige om at forelaegge Ukraine en samlet handlingsplan paa omraadet for nuklear sikkerhed og energi med henblik paa lukningen af atomkraftvaerket i Tjernobyl. Ifoelge denne plan skulle lukningen af Tjernobyl ledsages af den snarlige klargoering af tre nye reaktorer, der opfylder de noedvendige sikkerhedskrav, omfattende reformer i energisektoren og oegede besparelser som foelge af anvendelsen af andre energikilder. I denne forbindelse har Det Europaeiske Raad givet sit samtykke til finansielt at stoette gennemfoerelsen af handlingsplanen (100 mio. ECU fra Tacis, samt maksimalt 400 mio. ECU i form af laan fra Euratom).

Paa grundlag heraf blev det besluttet at anvende en del af Faellesskabets Tacis-bistand til en foroegelse af sikkerhedsniveauet og at yde bistand til forberedelsen af laaneansoegningen til Euratom og EBRD. Til dette formaal er der bevilget 30 mio. ECU for en periode paa tre aar (1994-1996).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0498/97 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Fastlaeggelse, vedtagelse og opfoelgning af faellesskabsinitiativet KONVER

Vil Kommissionen oplyse, i hvilket omfang de lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter har vaeret inddraget i fastlaeggelsen, vedtagelsen og opfoelgningen af KONVER-initiativet i de enkelte medlemsstater?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0497/97, E-0498/97, E-0499/97 og E-0500/97 (7. april 1997)

De forskellige lokale myndigheders og de oevrige partneres deltagelse i udarbejdelsen og opfoelgningen af faellesskabsinitiativerne sker som for alle andre operationelle programmer efter reglerne i artikel 4 i grundforordningen for strukturfondene ((EFT L 193 af 31.7.1993. )). Det er derfor hver enkelt medlemsstat, som udpeger de myndigheder og andre partnere, som skal deltage i det partnerskab, der inddrages i strukturinterventionerne, og dette skal ske efter hver medlemsstats eksisterende praksis.

Af hensyn til effektiviteten, sammenhaengen og den bedst mulige udnyttelse af de til raadighed staaende tekniske midler varetages opfoelgningen af faellesskabsinitiativerne i almindelighed af de samme overvaagningsudvalg som dem, der staar for opfoelgningen af de strukturinterventioner, der indgaar i de forskellige operationelle programmer eller samlede programmeringsdokumenter.

De eksisterende forskelle i situationer og praksis og interventionsprocessernes komplicerede karakter vanskeliggoer en detaljeret og kvantitativ analyse pr. medlemsstat af den konkrete deltagelse af de lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter i udarbejdelsen og vedtagelsen af hvert operationelt program eller faellesskabsinitiativ og deres deltagelse i overvaagningsudvalgene. De informationer herom, Kommissionen raader over, findes i 6. og 7. aarsberetning, som er blevet sendt til Parlamentet.

Efter Kommissionens opfattelse er der for disse faellesskabsinitiativer og for de oevrige strukturinterventioner gjort reelle fremskridt med anvendelsen af partnerskabsprincippet. Den erkender imidlertid, at der er forskelle i denne anvendelse fra medlemsstat til medlemsstat.

I den rapport om den oekonomiske og sociale samhoerighed, der for nylig blev vedtaget af Kommissionen, understreges det, at det i fremtiden er noedvendigt at styrke partnerskabet, men det foreslaas ogsaa at forenkle de nuvaerende interventionsprocedurer for at sikre, at dette partnerskab rent faktisk bliver muligt og effektivt.

Paa dette stadium forsoeger Kommissionen gennem fremme af de territoriale pagter for beskaeftigelsen at eksperimentere med nye former for partnerskab, navnlig paa lokalt niveau, med inddragelse af erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0622/97 af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen (4. marts 1997)

Om: Lufttransport

En af de reelle hindringer for den frie konkurrence inden for lufttransport er manglen paa disponible ankomst- og afgangstidspunkter til nye aktoerer paa markedet og visse luftfartsselskabers haevdvundne rettigheder til en raekke ruter.

Hvor langt er Kommissionen naaet med hensyn til at aendre Raadets forordning (EOEF) nr. 95/93 ((EFT L 14 af 22.1.1993, s. 1. )) om faelles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Faellesskabets lufthavne?

Hvad er Kommissionens holdning til handelen med ankomst- og afgangstidspunkter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (21. april 1997)

Kommissionen har anmodet nogle konsulentvirksomheder om at udarbejde en omfattende analyse af anvendelsen af Raadets forordning (EOEF) nr. 95/93. Resultaterne heraf er blevet droeftet sammen med eksperter fra medlemsstaterne og fra erhvervslivet. Paa grundlag af de oplysninger, der er fremkommet herigennem, er Kommissionen nu i gang med at udfaerdige forslag til Raadet med henblik paa en aendring af forordningen.

En af de muligheder, der er under overvejelse, er koeb og salg af ankomst- og afgangstidspunkter luftfartsselskaberne imellem. Indfoerelse af en saadan mekanisme vil faa en raekke foelgevirkninger, som Kommissionen er i gang med at undersoege naermere. Et forslag til revision af forordningen vil snarest muligt blive forelagt Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1049/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Manuela Frutos Gama (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Den faelles markedsordning (FMO) for tobak

Hvilket formaal har det i forbindelse med den nye FMO for tobak at koebe kvoter af tobaksavlerne for at traekke dem ud af produktionen, hvis det medfoerer alvorlig social og miljoemaessig forringelse i sydeuropaeiske regioner med et lavt udviklingsniveau?

Er Kommissionen klar over, at den nedlagte produktion ikke kan erstattes med andre?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. april 1997)

Kommissionen er klar over, at der er behov for at yde hjaelp til de europaeiske tobaksavlere, som ofte findes i Faellesskabets fattigste regioner. Kommissionens planlagte aendring af kvotaordningen har ikke til formaal at fjerne tobakken fra produktionsomraaderne eller at faa producenterne til at opgive deres produktionskvoter mod deres vilje.

Den planlagte aendring, der bestaar i at goere det nemmere at foretage overfoersel af sorter og at goere det muligt for producenterne at afgive kvoter til hinanden, har tvaertimod til formaal at sikre en bedre balance mellem tobaksproduktionen og efterspoergslen paa markedet. Indfoerelsen af en ordning til opkoeb af kvoter skal saaledes opfattes som et sikkerhedsnet for producenter, der oensker at forlade sektoren, og som ikke er i stand til at finde koebere til deres egne kvoter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0922/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Vaccine mod meningitis og BSE

Kan Kommissionen bekraefte, at den nylige tilbagetraekning - uden forklaring - af en bestemt meningitis-vaccine fra det graeske og italienske marked haenger sammen med, at der er fundet BSE-prioner i denne vaccine?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (28. april 1997)

Tilbagetraekningen af tilladelserne til markedsfoering i Italien af de vacciner, det aerede medlem henviser til, har intet at goere med, at man heri skulle have opdaget prioner (de bestanddele, der er under mistanke for at foraarsage spongiform bovin encephalopati (kogalskab hos kvaeg - BSE)). De italienske myndigheder har til Kommissionen oplyst, at denne tilbagetraekning ene og alene er begrundet i tilstedevaerelsen af stoffer, hidroerende fra kvaeg, af klasse I eller II, ifoelge Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) klassificering af vaev, i forbindelse med disses potentielle smittefare.

Selv om de paagaeldende stoffer hidroerer fra omraader, der regnes for at vaere fri for BSE (USA), har de italienske myndigheder oensket at anvende et sikkerhedsprincip, der gaar ud paa, at man ikke laengere skal basere de forebyggende forholdsregler paa begrebet »frit omraade«, men tvaertimod slet og ret indfoere totalt forbud mod »hoej-risiko« stoffer hidroerende fra kvaeg uanset oprindelsessted, til fremstilling af laegemidler.

Kommissionen har ikke kendskab til, at der skulle vaere tale om en tilsvarende tilbagetraekning af vacciner i Graekenland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0583/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (25. februar 1997)

Om: Indstilling af projektet til vandforsyning af Athen fra Euinos

Det forlyder, at arbejdet ved Euinos-daemningen - et projekt, der ville loese Athens vandforsyningsproblem - blev indstillet faa maaneder inden faerdiggoerelsen. Entreprenoervirksomheden anmodede om indstilling af arbejdet paa grund af uenighed med Ministeriet for Fysisk Planlaegning og Offentlige Arbejder om tekniske detaljer og omkostningerne.

Det forlyder, at man inden for rammerne af Samhoerighedsfonden, der finansierer projektet, er bekendt med situationen og har godkendt afbrydelsen af kontrakten. Kan Kommissionen derfor give foelgende oplysninger:

1. Kan den redegoere for aarsagerne til den strid, der foerte til afbrydelsen af projektet?

2. Hvilken procedure vil den - i samarbejde med den graeske regering - foelge, med henblik paa at projektet faerdiggoeres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. april 1997)

Kommissionen har fra de graeske myndigheder faaet meddelelse om, at arbejdet paa Evinos-daemningen er blevet afbrudt, men har aldrig erklaeret sig indforstaaet hermed.

De graeske myndigheder har i mellemtiden meddelt Kommissionen en ministeriel beslutning om, at den paagaeldende entreprenoer kan fortsaette arbejdet paa det paagaeldende projekt, og at der ikke vil blive indledt retslige skridt paa grund af arbejdets standsning.

Kommissionen foelger noeje med i, at projektet gennemfoeres under de bedste tekniske og kontraktlige betingelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0547/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (21. februar 1997)

Om: Forsinkelse i forbindelse med anlaeggelsen af den palestinensiske havn ud for kysten ved Gaza-striben

Vil Kommissionen anmode de israelske myndigheder om naermere oplysninger om den stadig stoerre forsinkelse i forbindelse med anlaeggelsen af en havn ud for Gaza's kyst, til trods for at pengene til anlaeggelsen af denne havn er til raadighed fra kilder i EU-medlemsstater (navnlig Nederlandene)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (14. marts 1997)

Spoergsmaalet om anlaeggelsen af en soehavn ved Gaza staar oeverst paa dagsordenen for forhandlingerne mellem Israel og den palaestinensiske befrielsesorganisation. Der er blevet oprettet en saerlig arbejdsgruppe sammensat af israelere og palaestinensere vedroerende havnen i Gaza. Kommissionen mener, at de to parter i hoej grad bestraeber sig paa at indhente den forsinkelse, som det aerede medlem henviser til.

Selv om disse droeftelser strengt taget skrider frem paa bilateral basis har Unionens saerlige udsending i den mellemoestlige proces gentagne gange understreget den betydning, som Unionen tillaegger opfoerelsen af havnen. Denne udsending og hans team deltager i bestraebelserne paa at naa til enighed om dette spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1500/97 af Pervenche Berès (PSE) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Hjaelpeprogram

Kan Kommissionen forelaegge en vurdering af, hvor stor en andel af de vigtigste stoetteprogrammer, der daekker udgifter til udarbejdelse af ansoegninger og forvaltning under gennemfoerelsen og ved programmets afslutning?

Hvad er de gennemgaaende karakteristika for de fysiske eller juridiske personer, der modtager disse tilskud?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (28. maj 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0925/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: EUF og fiskeriaftalen med Gambia

Vil Kommissionen oplyse, hvor store beloeb, der i 1995 og 1996 er ydet i EUF-stoette til Gambia med henblik paa at finansiere udviklingen af den nationale fiskerisektor, samt angive de konkrete projekter, denne stoette er givet til?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-0923/97, E-0924/97, E-0925/97, E-0926/97, E-0927/97, E-0928/97, E-0929/97, E-0930/97, E-0931/97, E-0932/97, E-0933/97 og E-0934/97 (23. april 1997)

Som svar paa de spoergsmaal, der er stillet om beloebenes stoerrelse og om de konkrete projekter til fordel for tolv stater i Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet (AVS) med henblik paa udvikling af deres fiskerisektor, vil det aerede medlem samt Parlamentets generalsekretariat faa direkte tilsendt et dokument med en liste over de fiskeriprojekter i udviklingslandene, der har modtaget tilskud fra Faellesskabet.

Dette dokument rummer en raekke oversigter, der goer det muligt at give detaljeret oplysning om foranstaltningens art, maalsaetninger, modtagere samt Faellesskabets bidrag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0016/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (22. januar 1997)

Om: EF-ris og foedevarehjaelp

Der findes en rekordstor maengde ris i EF for oejeblikket, og samtidig har GATT-aftalerne medfoert en begraensning af den maengde, som kan eksporteres med subvention i form af restitution.

Paataenker Kommissionen, under henvisning til de nye bestemmelser om forvaltningen af humanitaer hjaelp naar udgiften til disse forsyninger tages i betragtning, ligeledes at overveje, hvad det ville koste at foretage en intervention for den samme maengde ris?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. februar 1997)

I mangel af oplysninger, der ville goere det muligt at foretage de noedvendige efterforskninger vedroerende spoergsmaalet, maa Kommissionen beklage, at den ikke i oejeblikket kan besvare forespoergslen. Den skal herefter anmode det aerede medlem om at praecisere sit spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2699/96 af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: National fortolkning af EU's udbudsregler

Det danske finansministeriums cirkulaere om udbud og udlicitering (nr. 42 af 1. marts 1994) aabner mulighed for, at i forbindelse med EU-udbud kan den udbydende statsinstitution selv deltage i udbudsforretningen ved at udforme et saakaldt »kontrolbud«. Kontroludbuddet er den statslige myndigheds eget tilbud. Ifoelge en kalkulationsregel i ovennaevnte cirkulaere kan den udbydende statslige institution endvidere forhoeje private tilbudsgiveres tilbud. Det sker ved automatisk at laegge et beloeb oveni det private tilbud. Beloebet svarer til statsinstitutionens omkostninger ved at tabe den udbudte opgave, som staten tidligere har udfoert - dvs. foelgeomkostninger til f.eks. omskoling af medarbejdere og loenudgifter til ledige statslige tjenestemaend.

Finder Kommissionen ikke, at denne praksis udgoer en diskrimination til fordel for den offentlige sektor, idet den private tilbudsgivers pris automatisk bliver forhoejet?

Agter Kommissionen at gribe ind over for denne praksis i Danmark?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (1. juli 1997)

Kommissionen kan som supplement til sit svar af 29. november 1996 ((EFT C 60 af 26.2.1997. )) fremkomme med foelgende oplysninger.

Kommissionen har nu faerdiggjort sin undersoegelse af, hvorvidt bestemmelserne i det danske finansministeriums cirkulaere om udbud og udlicitering (nr. 42 af 1. marts 1994) er i overensstemmelse med faellesskabsreglerne om offentlige indkoeb.

Denne undersoegelse viser, at cirkulaeret - snarere end at fastsaette en raekke bestemmelser for sammenligningen af bud - ganske enkelt foreskriver en metode, der giver de ordregivende myndigheder mulighed for paa et objektivt grundlag at vurdere, hvornaar de skal annullere en udbudsprocedure. Set i dette perspektiv behandler cirkulaeret et omraade, der ikke er omfattet af direktiverne, og som derfor er lovligt, medmindre det strider mod traktatens generelle principper og bestemmelser.

Cirkulaeret strider ikke mod nogen af traktatens generelle bestemmelser (i saerdeleshed artikel 30, 52, 59 ff.). Hvad isaer angaar princippet om ligebehandling, synes den ordning, der er indfoert med cirkulaeret, ikke at foere til nogen forskelsbehandling af nogen af de (eksterne) tilbudsgivere, og det er derfor ikke i strid med dette princip.

Det skal dog understreges, at Kommissionen er af den mening, at udbudsproceduren fra begyndelsen af er omfattet af direktiverne og vedbliver at vaere det, ogsaa selv om den ikke foerer til, at der bliver indgaaet en kontrakt med en ekstern tilbudsgiver. Dette betyder, at offentliggoerelsen af en udbudsbekendtgoerelse og anvendelsen af alle direktivets bestemmelser er obligatorisk, saa snart de almindelige betingelser er opfyldt (kontraktvaerdi, der ligger over det relevante taerskelbeloeb samt direktiver, der baade gaelder paa grundlag af kontrakttype og virksomhedstype).

Da cirkulaeret er i overensstemmelse med faellesskabsretten, vil der ikke blive foretaget yderligere i denne sag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3633/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Konto B3-4104: Foranstaltninger til fordel for aeldre og deres familiemedlemmer

Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto B3-4104: Foranstaltninger til fordel for aeldre og deres familiemedlemmer?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (17. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 14. februar 1997 ((EFT C 105 af 3.4.1997. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3600/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Konto B5-722: Informationssamfundet

Kan Kommissionen for regnskabsaaret 1995 og for kapitel B5-722 (Informationssamfundet) oplyse foelgende:

1. Er tilskuddene givet til offentlige eller private organer?

2. Hvor stor er i bekraeftende fald tilskuddene til de enkelte organer og aktiviteter?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (17. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 14. februar 1997 ((EFT C 105 af 3.4.1997. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.