ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0841/03

af Carlos Coelho (PPE-DE) til Kommissionen

(18. marts 2003)

Om: Sundhed

Overvægt er ved at udvikle sig til et af de største sundhedsproblemer i vores århundrede. I Portugal og i de øvrige EU-lande er antallet af overvægtige steget kraftigt.

Det skønnes i pålidelige videnskabelige undersøgelser, at dersom denne tendens fortsætter, vil 95 % af den amerikanske befolkning være overvægtig i 2015. Denne procentsats vil i Europa være nået i 2030.

Eftersom overvægt er en kronisk lidelse, som fremkalder en lang række andre lidelser og desuden udgør en risikofaktor for hjerte-kar-sygdomme og sukkersyge (der f.eks. er de vigtigste dødsårsager i Portugal), er det af meget stor betydning, at der føres en struktureret forebyggende politik, idet der hidtil kun har fundet lægelige indgreb sted i form af behandling af de sygdomsramte.

Kommissionen bedes derfor oplyse, om der er planer om en generel drøftelse af dette problem, især på forebyggelsesområdet, om rådgivning vedrørende ændring af kostvanerne og hvilken rolle, de sagkyndige som kost- og ernæringseksperter skal spille, så denne tendens kan vendes.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. april 2003)

De oplysninger, Kommissionen råder over, viser, at overvægt er et stigende problem stort set overalt og navnlig i EU. EF-traktatens artikel 152 foreskriver imidlertid indholdet af og grænserne for EU's kompetence. Bekæmpelse af overvægt er og bliver et indsatsområde, hvor det er medlemsstaterne, der har kompetence.

Kommissionen ønsker i den forbindelse at fungere som koordinator og katalysator for medlemsstaternes indsats. I det øjemed vil Kommissionen som led i det nye folkesundhedsprogram 2003-2008 dels fortsætte med at indsamle oplysninger med henblik på en bedre forståelse af årsagerne til det stigende overvægtsproblem, dels etablere det nye netværk for nationale institutter for ernæring og fysisk aktivitet (NPA Network).

Kommissionen har gennem årene finansieret vigtige aktiviteter vedrørende ernæring som led i de foregående folkesundhedsprogrammer (sundhedsovervågningsprogrammet, kræftprogrammet og sundhedsfremmeprogrammet).

Blandt den halve snes projekter, der er ydet støtte til, kan nævnes Eurodiets projekt, der bl.a. resulterede i en sammenfattende rapport med titlen Ernæring og kost og sund livsstil i Europa.

I Situationsrapport om Europa-Kommissionens indsats på ernæringsområdet i Europa, der findes på Kommissionens websted(1), findes en oversigt over, hvad der hidtil er gjort på området.

(1) http://europa.eu.int/comm/health/ph/programmes/health/reports/nutrition-report_da.pdf.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0554/03

af Philip Bradbourn (PPE-DE) til Kommissionen

(27. februar 2003)

Om: EF-initiativprogrammer

Kan Kommissionen på baggrund af Det Forenede Kongeriges ringe udnyttelse af de forskellige EF-initiativprogrammer oplyse nærmere enkeltheder, opdelt efter region, om støtteansøgninger indgivet af Det Forenede Kongerige i forbindelse med Leader- og Urban II-programmerne (beløbsstørrelser)?

Vil Kommissionen endvidere også oplyse, hvilke foranstaltninger den vil træffe med hensyn til regeringens prognoser for afholdelse af udgifter under disse programmer, som afviger med over 25 % fra de faktisk afholdte udgifter, og hvilket beløb, som i øjeblikket er afsat til projekter i Det Forenede Kongerige, der vil blive omfattet af disse foranstaltninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(14. april 2003)

I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er forvaltningen af programmer, der finansieres via strukturfondene, et decentralt ansvar, der påhviler medlemsstaternes myndigheder. Når de brede strategiske prioriteter for hvert enkelt program er fastlagt i samarbejde med Kommissionen, påhviler det medlemsstaterne at udvælge de enkelte projekter, som skal modtage støtte, og at overvåge gennemførelsen heraf. Kommissionen modtager derfor ikke ansøgninger om finansiering af enkeltprojekter og afsætter følgelig ikke finansielle ressourcer på projektniveau.

Finansiel støtte fra strukturfondene til programmerne ydes via acontobeløb, og efter at den relevante myndighed i medlemsstaten har fremsendt betalingsanmodninger. I medfør af artikel 31, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene frigør Kommissionen ex officio den del af en EU-budgetforpligtelse, som ikke er opfyldt ved et acontobeløb, eller som Kommissionen ikke har fået forelagt nogen gyldig betalingsanmodning for ved udgangen af det andet år efter forpligtelsesåret. For Det Forenede Kongerige er der ikke på nuværende tidspunkt blevet foretaget frigørelser med hensyn til Leader+ og URBAN II. For begge programmer blev de oprindelige budgetforpligtelser ikke indgået før 2001. I henhold til artikel 31, stk. 2, vil muligheden for en frigørelse derfor ikke komme på tale før i slutningen af 2003.

Hvad angår prognoserne for betalingsansøgninger har Kommissionen via Udvalget for Udviklingen og Omstillingen i Regionerne anmodet medlemsstaterne om over for deres betalingsmyndigheder at understrege, hvor vigtige pålidelige prognoser er for en sund og effektiv budgetgennemførelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0827/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(18. marts 2003)

Om: Frosinone Kommunes udnyttelse af midler fra Tempus III-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af midler, der er stillet til rådighed af EU.

Af opgørelsen fremgår det, at udvælgelsen af projekter blandt nogle lokale myndigheder foregår foruroligende langsomt og ineffektivt.

Også Kommissionen har flere gange gjort opmærksom på de lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Der er specielt i visse lokalsamfund, heriblandt Frosinone Kommune, hårdt brug for at kunne udnytte EU-midlerne til støtte af unge universitetsstuderendes deltagelse i tværeuropæisk samarbejde og kulturel og videnskabelig udveksling som led i universitetsstudier. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Frosinone Kommune har forelagt projekter med henblik på opnåelse af støtte fra Tempus III-programmet?

2. om Frosinone Kommune har opnået støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet udnyttet?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 og E-1170/03

(8. maj 2003)

Som hovedregel omfatter et projekt, som finansieres under Tempus-programmet, flere universiteter både i EU og i partnerlandene.

Det er meget vanskeligt at identificere de beløb, som det europæiske universitet har beholdt, og som på grund af projektet blev tildelt til universiteterne i partnerlandene.

Til orientering anføres dog de beløb, som er tildelt til Tempus III-projektet, for så vidt angår institutionerne i følgende kommuner: Frosinone, Ancona, Firenze, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa og Siena. Nærmere supplerende oplysninger sendes direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets sekretariat.

1. Universitetet i Ancona modtog i 2002 et beløb på 1 739 EUR til et Tempus-projekt (stipendium).

2. Institutionerne i Firenze modtog i 2002 og 2003 et beløb på 832 014,98 EUR til Tempus-projekter.

3. Universitetet i Macerata modtog i 2002 et beløb på 112 257,80 EUR til et Tempus-projekt.

4. Universitetet i Perugia modtog i 2002 og 2003 et beløb på 546 452,10 EUR til Tempus-projekter.

5. Universitetet i Pisa modtog i 2002 og 2003 et beløb på 285 178,80 EUR til Tempus-projekter.

6. Universitetet i Siena modtog i 2002 et beløb på 63 050 EUR til et Tempus-projekt.

7. I Frosinone og Pesaro blev der ikke gennemført Tempus III-projekter.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0200/03

af Emilio Menéndez del Valle (PSE) til Rådet

(3. februar 2003)

Om: Voldelig adfærd af politiet i Gibraltar

Den 20. januar 2003 gennemførte Greenpeace-aktivister en fredelig aktion i en del af Algeciras-bugten, som Spanien betragter som spansk farvand, i protest mod tilstedeværelsen af olietankskibet Vemamagna, der er af enkeltskrogstypen og sejler under maltesisk flag.

Som bekendt er den offentlige opinion i Spanien og visse andre europæiske lande stærkt følsom over spørgsmål af denne art på baggrund af katastrofen med tankeren Prestige og i endnu højere grad efter ulykken den 21. januar 2003 i det selvsamme farvand ud for Algeciras, hvor en pram gik til bunds med over 1000 tons brændstof om bord.

Greenpeace-aktionen nød derfor stor mediebevågenhed. Journalister fra El País, El Mundo, Tele-5, Antena 3, RTVE, Canal Sur og Associated Press blev imidlertid under udøvelsen af deres arbejde voldeligt chikaneret og anholdt af Gibraltar-politiet (i et farvand, hvis status om ikke andet er omstridt i international ret), medens Tele-5's udsendte medarbejder modtog lussinger af en Gibraltar-betjent, som det fremgik af forsiden af El Mundo (21.1.2003).

Helt bortset fra, at den stat, som Gibraltar henhører under, ikke har udvist nogen større vilje til at overtale sidstnævnte til at overholde fællesskabsdirektiverne om enkeltskrogede fartøjer, er det overraskende, at et af de principper, der kendetegner os som europæere, nemlig respekten for journalisters ytringsfrihed, er blevet så åbenlyst krænket i Gibraltar.

Agter Rådet at henvende sig til den stat, som kolonien Gibraltar er undergivet hvilket i lyset af den forestående udvidelse er ekstra relevant med anmodning om, at den gør sidstnævntes regering opmærksom på, at den af hensyn til EU's omdømme bør respektere og sikre respekten for dette princip?

Svar

(13. maj 2003)

Rådet minder det ærede medlem om, at det ifølge artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Union er medlemsstaterne, der er ansvarlige for opretholdelsen af lov og orden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0798/03

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(10. marts 2003)

Om: AIRINC co

Eurocost er blevet afløst af AIRINC. Vil Kommissionen oplyse detaljer om, hvor meget AIRINC modtager om året?

Hvad var begrundelsen for, at AIRINC fik kontrakten om at afløse Eurocost?

Hvem er de ledende direktører i AIRINC? Har nogen af selskabets ejere eller direktører forbindelser til enten Eurocost eller Kommissionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(28. marts 2003)

Airinc fik en kontrakt til en værdi af 766 500 EUR i 2000, 781 500 EUR i 2001 og 796 500 EUR i 2002.

I overensstemmelse med den almindelige politik på det pågældende tidspunkt om at gøre udliciteret arbejde tilgængeligt for det størst mulige antal interesserede parter besluttede Eurostat

at ophæve støtteaftalerne med Eurocost om finansiering af tilvejebringelsen af justeringskoefficienter og iværksætte et offentligt udbud. Derfor blev der i 1999 iværksat et offentligt udbud angående tilvejebringelsen af de justeringskoefficienter, der er påkrævet i henhold til vedtægten. Bedømmelsesudvalget anså Airinc's bud for at give det bedste forhold mellem pris og ydelse, og den første kontrakt med Airinc blev undertegnet i 2000.

Ifølge de oplysninger, der er til rådighed, er direktørerne i Airinc:

- Arthur Nelson, Weston MA, De Forenede Stater

- Carl Nelson, Weston MA, De Forenede Stater

- James Reid, Concord MA, De Forenede Stater

Ifølge de oplysninger, der er til rådighed, er følgende aktionærer i Airinc:

- Arthur H. Nelson, Weston MA

- Carl F. Nelson, Weston MA

- Francis N. McSherry, MA

- Pamela B. Nelson, MA

- Geoff Rowley, Cambridge, MA

- Richard Downey, Cambridge, MA

Ud fra de oplysninger, der er til rådighed, er Kommissionen ikke bekendt med, at der skulle være nogen forbindelse mellem ovennævnte personer og Eurocost eller Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0729/03

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(11. marts 2003)

Om: Prestige: Revision af Solidaritetsfonden

Det anføres i en spansk avis (La Voz de Galicia, 19. januar 2003, s. 7), at Prodi på anmodning af den spanske regering har lovet at lægge op til en revision af Solidaritetsfonden i forbindelse med dens anvendelse i tilfælde som Prestige-katastrofen på grund af de problemer, der er konstateret, for en effektiv anvendelse i overensstemmelse med katastrofens omfang.

Kan Kommissionens formand bekræfte, at der lægges op til en revision af fonden, og at det skyldes problemer, der er konstateret ved dens anvendelse i forbindelse med olieforureningen efter Prestiges forlis?

Hvad består revisionen af Solidaritetsfonden i bekræftende fald i? Hvilke problemer er der konstateret? Vil Kommissionen tage initiativ til ændring af forordningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(14. april 2003)

Kommissionen anfører i sin meddelelse med titlen Rapport til Det Europæiske Råd om opfølgning af virkningerne af Prestige-katastrofen(1), at det endnu ikke er klart, om der kan ydes støtte til Prestige-katastrofen fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond(2).

I meddelelsen fra Kommissionen til Rådet konkluderes det, at støtte i det omfang, der er behov for i Prestiges tilfælde, ville nødvendiggøre en ændring af fondens retsgrundlag, hvilket Kommissionen er rede til at foreslå Rådet. En sådan ændring ville tilpasse reglerne i tråd med Kommissionens oprindelige forslag fra september 2002. Solidaritetsfonden skulle så også kunne sættes ind ved katastrofer af teknologisk og miljømæssig karakter. Støttetærsklen (nu 3 mio. EUR eller 0,6 % af BNI for den pågældende medlemsstat) kunne sættes ned, og definitionen af de støtteberettigede foranstaltninger i forordningens artikel 3 kunne ændres, så disse også kom til at omfatte en forebyggende indsats med sigte på at reducere en igangværende eller truende katastrofe.

(1) KOM(2003) 105 endelig udg.

(2) Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, EFT L 311 af 14.11.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0731/03

af Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) til Kommissionen

(11. marts 2003)

Om: Om forsinket betaling i handelstransaktioner

Den 29. juli 2000 vedtoges direktiv 2000/35/EF(1) om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner. Som frist for gennemførelse af direktivet i national lovgivning fastsattes den 8. august 2002. Tilsyneladende har flere medlemsstater endnu ikke gennemført direktivet. Kan Kommissionen oplyse, hvilke lande det drejer sig om? Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at træffe? Er Kommissionen bevidst om de negative følger, som den manglende gennemførelse har for små og mellemstore virksomheder?

(1) EFT L 200 af 8.8.2000, s. 35.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(28. marts 2003)

I begyndelsen af marts 2003 var der tre medlemsstater, som ikke havde meddelt Kommissionen, om de havde gennemført det direktiv, det ærede medlem nævner, i deres nationale lovgivning. Det drejer sig om Grækenland, Spanien og Luxembourg.

Kommissionen er klar over, at forsinkede betalinger især har negative virkninger for små og mellemstore virksomheder. Direktivet om forsinket betaling er et vigtigt led i EU's politik for at støtte og fremme små og mellemstore virksomheder i EU.

Kommissionen har derfor indledt overtrædelsesprocedurer mod de nævnte medlemsstater. Overtrædelsesprocedurerne startede den 30. september 2002, og anden etape blev indledt den 6. februar 2003, hvor Kommissionen sendte sine begrundede udtalelser ud til de pågældende medlemsstater.

Kommissionen håber, at disse nu vil gennemføre direktivets bestemmelser snarest muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0635/03

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(4. marts 2003)

Om: Intelligente forlygter

Bilindustrien vil indføre intelligente forlygter på bilerne. Disse rullende biløjne øger synsfeltet og vil ifølge industrien øge trafiksikkerheden. Bilindustrien venter kun på tilpasningen af EU-retten.

Kan Kommissionen oplyse, om den agter at tilpasse det såkaldte ECE-direktiv herom og muliggøre brugen af intelligente forlygter?

I bekræftende fald kan Kommissionen da oplyse, hvilke planer den har?

I benægtende fald hvilke indvendinger har Kommissionen da mod sådanne intelligente forlygter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(3. april 2003)

Regulativ nr. 48 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) om montering af lygter og lyssignaler er allerede blevet tilpasset for at muliggøre brugen af forlygter, hvis strålefelt kan drejes for at give yderligere lys i den retning, i hvilken køretøjet bevæger sig, kaldet bøjet lys. Desuden er to andre regulativer om forlygter som komponenter også blevet tilpasset, så de omfatter bestemmelser vedrørende bøjet lys.

Da Fællesskabet har skrevet under på den FN/ECE-aftale, under hvilken disse regulativer er udarbejdet, og da det har tiltrådt de pågældende regulativer, er medlemsstaterne forpligtet til at tillade markedsføring af køretøjer og komponenter, der opfylder disse bestemmelser. En række køretøjer med montering af bøjet lys har allerede opnået typegodkendelse for hele køretøjet, og Kommissionen har ikke kendskab til, at nogen fabrikant skulle være stødt på problemer i forbindelse med opnåelsen af en sådan godkendelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1022/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Massa Kommunes udnyttelse af midler fra programmet Venskabsbyer i EU 2000

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Blandt de programmer, EU yder støtte til, er der også et program til fremme af konsolideringen af venskabsforbindelser mellem europæiske byer, og mange italienske byer, herunder Massa, ville være særlig egnede i denne forbindelse.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Massa Kommune forelagde projekter i håb om at opnå støtte fra programmet Venskabsbyer i EU 2000?

2. om Massa Kommune fik bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 og E-1029/03

(8. maj 2003)

Midlerne til venskabsbyer forvaltes ikke decentralt.

Støtte tildeles af Kommissionen på grundlag af projekter, som de kommunale myndigheder eller venskabsbykomitéerne indsender.

Støtten udbetales først, når arrangementet er afviklet, og det sker mod forevisning af regnskabsbilag.

De lokale myndigheder deltager i venskabsbyarrangementet på grundlag af en årlig indkaldelse af forslag, som offentliggøres i EUT.

Med hensyn til det ærede parlamentsmedlems forespørgsler: For kommunerne Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Florence (E-1019), Livourne (E-1020), Macerata (E-1021), Perouse (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siene (E-1028), Terni (E-1029). Ikke modtaget midler til venskabsbyer i 2000.

For kommunerne Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Midler til et venskabsbyarrangement i 2000. Midlerne er opbrugt.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0103/03

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om: Moms på italienske vejtunnelafgifter

Den italienske finanslov 2003, artikel 21, stk. 15, indeholder bestemmelser om øjeblikkelig pålæggelse af 20 % moms på de afgifter, der opkræves for benyttelsen af internationale tunneler. Dermed ophæves dekretet af 1972, i henhold til hvilket benyttelse af internationale tunneler var undtaget for moms, og Italien har således i overensstemmelse med Kommissionens opfordringer fulgt Domstolens afgørelse af 12. september 2000 herom. Gennemførelsen af denne afgørelse har skabt et paradoks både ved Mont Blanc-tunnelen mellem Italien og Frankrig og ved Gran San Bernardo-tunnelen mellem Italien og Schweiz. I første tilfælde er afgiften 20 % højere på den italienske side, fordi Frankrig i nogen tid har lagt moms på sine afgifter, medens der i det andet tilfælde ikke pålægges moms i Schweiz og afgifterne er derfor højere på den italienske side. Denne situation betyder en konkurrencefordrejning mellem selskaber, der arbejder på samme tunnel og giver anledning til problemer for brugerne. Hvorledes bedømmer Kommissionen denne situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(13. marts 2003)

Som det ærede medlem nævner, har Italien efterkommet Rådets sjette momsdirektiv 77/388/EØF af 17. maj 1977(1), sådan som Domstolen har fortolket det i sine domme af 12. september 2000 om opkrævning af moms af vejafgifter for benyttelse af vejanlæg. Efter at Kommissionen har indledt en særlig overtrædelsesprocedure, har Italien ændret sin lovgivning og ophævet fritagelsen af moms på internationale tunneller.

Med hensyn til forbindelsen med Frankrig gør Kommissionen opmærksom på, at det var den tidligere situation (momsopkrævning i Frankrig og ikke Italien), der kunne give anledning til konkurrencefordrejning (og som i øvrigt havde været genstand for en klage), og ikke det omvendte, idet de to medlemsstater for fremtiden opkræver moms på samme tjenesteydelse.

Hvad angår forbindelsen med Schweiz skal det bemærkes, at dette land ikke er medlem af EU og derfor ikke har pligt til at efterleve EU-retten, bl.a. på momsområdet. Da koncessionsselskaberne således er underkastet forskellige lovbestemmelser, kan deres situation ikke sammenlignes, og man kan derfor ikke tale om konkurrencefordrejning.

Til sidst skal Kommissionen nævne, at det ærede medlems bemærkning om, at situationen giver anledning til problemer for brugerne, er for uklar til, at Kommissionen kan give en vurdering af dette aspekt.

(1) Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, EFT L 145 af 13.6.1977.