ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2361/00

af Monica Frassoni (Verts/ALE) til Kommissionen

(7. juli 2000)

Om: Fællesskabsborgeres deltagelse i kommunalvalg i Belgien

Der afholdes valg til kommunalrådet i Belgien hvert sjette år. Borgere i Den Europæiske Union, der er bosiddende i Belgien, har ret til at stemme, hvis de er statsborgere i en medlemsstat, er mindst 18 år, bor i en belgisk kommune og er opført på den belgiske valgliste.

Imidlertid anvender ikke alle belgiske lokale myndigheder samme fremgangsmåde for at sikre denne ret gennem optagelse på de lokale valglister.

Nogle lokale myndigheder udsender blot formularer til optagelse på valglisten, hvilket er nødvendig til at stemme, og som skal udfyldes inden 31. juli 2000 til fast bosiddende unionsborgere. Andre lokale myndigheder udsender opfordringer til informationsmøder om kommunevalg, som unionsborgere, der er bosiddende i området, kan deltage i, hvis de er interesseret i at stemme. Denne procedure gør det vanskeligere for fællesskabsborgere at blive optaget på valglisten. Vi har mistanke om, at disse forskellige procedurer kan være begrundet i valgtaktiske betragtninger.

Kan Kommissionen bekræfte, at denne adfærd udgør en krænkelse af fællesskabslovgivningen om betingelser for stemmeret og valgbarhed ved kommunalvalg for borgere, der er bosiddende i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere?

Kan Kommissionen sikre, at alle borgere i Unionens medlemsstater, der er bosiddende i Belgien, har samme mulighed for at bruge deres stemmeret og har lige adgang til relevant information, uanset hvilken kommune de bor i?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(28. juli 2000)

I henhold til artikel 11 i Rådets direktiv 94/80/EF af 19. december 1994 om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved kommunale valg for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere(1), skal bopælslandet i tilstrækkelig god tid på behørig vis underrette de i artikel 3 omhandlede vælgere og valgbare om de betingelser og bestemmelser, der gælder for udøvelse af valgret og valgbarhed i det pågældende land.

Kommissionen har allerede i forbindelse med svar på skriftlig forespørgsel E-3111/95 fra Wolfgang Ullmann og Wolfgang Kreissl-Dörfler(2) haft lejlighed til at bekræfte, at medlemsstaterne kun er forpligtet til på behørig vis at underrette borgerne, medens det er fuldstændig overladt til medlemsstaternes eget skøn, hvorledes denne underretning sker. Det er derfor ikke i strid med direktivet, hvis kommunerne anvender forskellige fremgangsmåder ved kontakt og underretning af unionsborgerne.

I henhold til direktivets artikel 13 aflægger Kommissionen rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af dette direktiv senest et år efter, at der i samtlige medlemsstater er blevet afholdt kommunale valg på grundlag af dette direktivs bestemmelser dvs. senest i marts 2002. Evalueringen af informationskampagnerne i medlemsstaterne gennemføres i forbindelse med denne rapport.

(1) EFT L 368 af 31.12.1994.

(2) EFT C 79 af 18.3.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2036/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(21. juni 2000)

Om: Arbejdsløshed i Galicien

Ifølge de seneste statistikker, er 15,88 % af den erhvervsaktive befolkning i Galicien arbejdsløse, hvilket er det dobbelte af gennemsnittet i det autonome samfund Navarese, som har den laveste arbejdsløshedsprocent i Spanien og i EU. Er der inden for rammerne af Fællesskabets støtteramme for Spanien taget højde for en effektiv indsats for at løse dette problem for Galicien under hensyntagen til dets mål 1-status?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(19. juli 2000)

Som følge af forelæggelsen af den regionale udviklingsplan for de regioner i Spanien, der har mål 1-status, og med henblik på at etablere en EF-støtteramme for perioden 2000-2006, forhandler Kommissionen i øjeblikket med de spanske myndigheder om de strategiske retningslinjer og målsætninger i den nævnte støtteramme.

Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at den i forhandlingerne vil tage hensyn til situationen på arbejdsmarkedet i de spanske regioner, der har mål 1-status, især manglen på kvalificeret arbejdskraft, erhvervsfrekvensen og arbejdsløsheden.

Væksten i og uddannelsen af arbejdskraften såvel som forringelsen af arbejdsløsheden udgør mål i EF-støtterammen for perioden 2000-2006 for de spanske regioner, der har mål 1-status.

Disse mål tager hensyn til søjlerne i og retningslinjerne for beskæftigelsen, som er blevet iværksat gennem de nationale handlingsplaner og de politikområder, der er omtalt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1784/1999(EF) om Den Europæiske Socialfond, der udgør det væsentligste finansielle instrument til fremme af den europæiske strategi for beskæftigelsen.(1)

Såsnart EF-støtterammen er vedtaget, vil Kommissionen fremsende den til Europa-Parlamentet.

(1) EFT L 213 af 13.8.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1278/00

af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Landbrug hør og hamp

Er Kommissionen klar over, at mellem 60 og 80 % af hørarealerne i Det Forenede Kongerige ikke vil være støtteberettigede i henhold til dens seneste forslag? Det vil øjeblikkeligt give dødsstødet til erhvervet i Det Forenede Kongerige.

Er Kommissionen klar over, at der med betydelige investeringer fra erhvervets side i de seneste år er blevet oparbejdet et nyt marked for kortfiberafgrøder i flere medlemsstater, herunder Wales? Hvis landmændene ikke kan udvide deres produktion, så de kan opfylde denne nye efterspørgsel, vil investering i landdistrikterne være spildt.

Er Kommissionen endelig enig i, at der er en vis overlapning mellem markederne for kortfiber- og langfiberafgrøder, da langfiberprodukterne også konkurrerer på markederne for nye produkter, hvilket betyder, at en differentieret bistandssats vil giver producenterne af langfiberafgrøder en konkurrencemæssig fordel på det samme marked.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. maj 2000)

Arealernes støtteberettigelse er et generelt krav under ordningen for markafgrøder, der blev indført såvel af miljømæssige årsager som for at kunne kontrollere produktionen og budgetudgifterne. Da reformforslaget vedrørende hør og hamp(1) i øjeblikket er til behandling i både Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg, afhænger de endelige regler for hør og hamp af resultatet af drøftelserne.

Hvad angår korte fibre, fremmer forslaget bestemt udviklingen af nye markeder gennem støtten til forarbejdning af strå, der ydes for en periode på fem år. Der kan faktisk ikke ydes høj støtte fra EU til nye produkter, som kun kan afsættes på markedet til en meget lav pris. Hermed gives der nu et klart signal til sektoren: ved udgangen af overgangsperioden skal produktionen være økonomisk levedygtige med det almindelige støtteniveau for markafgrøder.

Med hensyn til den differentierede støttesats for lange og korte hørfibre tages der i forslaget højde for den store forskel, der er mellem produkternes værdi og produktionsomkostningerne. Det er ikke helt rimeligt at hævde, at begge produkter konkurrerer på det samme marked, da der for lange hørfibre, som anvendes i tekstilindustrien, sagtens kan opnås priser, der er mange gange højere end priserne for korte fibre, der anvendes til andre formål.

(1) EFT C 56 E af 29.2.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2178/00

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) til Kommissionen

(7. juli 2000)

Om: Fiskeri

Den 16. maj 2000 sendte Kommissionen endnu en begrundet udtalelse til Frankrig; den første blev sendt i 1996 på grund af manglende kontrol af størrelsen på de fangede fisk, navnlig kulmule.

Dette betyder manglende overholdelse af Domstolens dom af 11. juni 1991, hvori det blev fastslået, at Frankrig havde undladt at opfylde sine forpligtelser på dette område.

I betragtning af den betydning som fiskeriet har for resten af landene i Den Europæiske Union og navnlig for Spanien og Baskerlandet, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen da at træffe for at få Frankrig til at overholde sine forpligtelser på dette område?

Hvilken erstatning er der planlagt til fiskere fra andre lande, som berøres af denne praksis, og hvilken form vil den få?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. september 2000)

Kommissionen har faktisk tilsendt Frankrig en supplerende begrundet udtalelse i henhold til EF-traktatens artikel 228 (tidl. artikel 171) af de årsager, som det ærede medlem nævner i sin forespørgsel.

Denne procedure skal ses som led i Kommissionens almindelige kontrol af medlemsstaternes fiskeriaktiviteter og af overholdelsen af de fællesskabsbestemmelser, der gælder for sektoren.

Kommissionen gør løbende en sådan indsats over for alle medlemsstater, bl.a. ved kontrolbesøg foretaget af et korps af fællesskabsinspektører.

Hvad angår den sidste del af forespørgslen, findes der ikke nogen erstatning i tilfælde, hvor fællesskabsinspektionen afslører manglende overholdelse af EF-lovgivningen. Ved en systematisk overtrædelse af EF-lovgivningen kan Kommissionen indlede den overtrædelsesprocedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1440/00

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(10. maj 2000)

Om: Euroen og svagtseende personer

Fra den 1. januar 2002 vil alle europæiske borgere skulle være i stand til præcist og effektivt at omgås euro-mønter og -pengesedler.

Kommissionen har taget initiativ til at yde finansielle tilskud til de organisationer, som er inddraget i at lære svagtseende personer at omgås euro-pengesedler og -mønter.

Selv om nogle aspekter af dette problem henhører under subsidiaritetsprincippet, har Kommissionen konstateret, at der er forhindringer i nogle medlemsstater,

Har Kommissionen i betragtning af ovennævnte til hensigt at iværksætte foranstaltninger af nogen art, som tvinger medlemsstaterne til at tildele flere budgetmidler til dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(9. juni 2000)

Siden ratificeringen af Traktaten om Den Europæiske Union har de blinde og svagtseende via deres repræsentanter været nært inddraget i arbejdet med fastlæggelsen af tekniske specifikationer af euro-mønter og -pengesedler. Kommissionen og Den Europæiske Centralbank er desuden regelmæssigt i kontakt med Den Europæiske Blindeorganisation med henblik på at vurdere uddannelsesbehovene og i samråd med medlemsstaterne at forberede eller koordinere en løsning af dette problem (uddannelse af lærere, udarbejdelse af øvelsesmateriale mldr).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2318/00

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(11. juli 2000)

Om: Europæisk udrejseforbud for fodbold-hooligans

På trods af strenge forholdsregler har det europæiske fodboldmesterskab været præget af vedvarende optøjer forårsaget af fodbold-hooligans. For at forhindre disse optøjer bør fodbold-hooligans ifølge den nederlandske, den britiske og den belgiske indenrigsminister udelukkes fra stadioner og pålægges udrejseforbud. Det kommende franske formandskab bør sætte en sådan ordning på sin dagsorden, således at bestemmelserne kan træde i kraft inden det europæiske fodboldmesterskab i Portugal i 2004.

1. Har Kommissionen kendskab til den nederlandske, den britiske og den belgiske indenrigsministers planer om et udrejseforbud for fodbold-hooligans, som det franske forbundskab bør sætte på sin dagsorden?

2. Er Kommissionen rede til at fremme et sådant initiativ og hjælpe med at udforme det?

3. I bekræftende fald hvilken rolle vil Kommissionen selv kunne spille i denne forbindelses, og hvilken form kan dette initiativ få?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(20. september 2000)

1. Kommissionen er bekendt med, at de belgiske, nederlandske og britiske myndigheder har til hensigt at forbedre deres samarbejde for at bekæmpe fodbold-hooliganismen, og at de har planer om at indføre et forbud mod, at hooligans tager til kampe i udlandet.

2. Kommissionen er villig til at opmuntre og være med til at udforme sådanne initiativer. Begivenhederne under Euro 2000 viser, at det er klogt på fællesskabsplan at indføre et forbud mod, at straffede hooligans rejser til risikokampe, og at finde ud af, hvordan man effektivt kan klare problemet med ballademagerne ved sportsarrangementer. Kommissionen vil sikre sig, at alle initiativer, der indføres for at forebygge vold, og som vil indebære begrænsninger i EU-borgernes frie bevægelighed, overholder de garantier, der er fastlagt i fællesskabslovgivningen, herunder Rådets direktiv 64/221/EØF af 25. februar 1964 om samordning af de særlige foranstaltninger, som gælder for udlændinge med hensyn til rejse og ophold, og som er begrundet i hensynet til den offentlige orden, sikkerhed og sundhed(1).

3. Inden Kommissionen træffer beslutning om konkrete forslag til forbedring af den eksisterende politik, foretrækker den dog at afvente konklusionerne af det nederlandske/belgiske Euro 2000-evalueringsprojekt, som støttes økonomisk af EU's fælles program for udveksling og uddannelse af og samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder (Oisin). Formålet med projektet er at evaluere tilrettelæggelsen af Euro 2000 og drage konklusioner om, hvordan foranstaltningerne og samarbejdet kan forbedres ved fremtidige arrangementer af samme art.

(1) EFT 56 af 4.4.1964.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2141/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om: IDEA og retlige og indre anliggender

Har Kommissionen overvejet at anvende IDEA-teknologier på området retlige og indre anliggender?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(19. september 2000)

IDEA (elektronisk identifikation af dyr) anvendes som et elektronisk mærkningssystem i forbindelse med registrering og sporing af husdyr i Fællesskabet. ISIS gennemfører for øjeblikket en gennemførlighedsundersøgelse vedrørende IDEA i Det Fælles Forskningscenter i ISPRA. Undersøgelsen forventes afsluttet i 2002. Hvis den giver et positivt resultat vil Kommissionen eventuelt overveje muligheden af at anvende IDEA-teknologi i forbindelse med bedrageribekæmpelse.

Kommissionen har ikke overvejet at anvende IDEA-teknologi hvad angår retlige og indre anliggender.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2342/00

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(13. juli 2000)

Om: Posttjenester og regionerne i den yderste periferi

Er Kommissionen rede til at tage begrebet beliggenhed i den yderste periferi i betragtning ved ændringen af direktiv 97/67/EF(1) (åbning for konkurrence mellem posttjenesterne i Den Europæiske Union) i forbindelse med etableringen af en prispolitik, som gør det muligt at indføre ensartede takster for tjenesteydelser inden for Fællesskabet mellem disse regioner og den pågældende medlemsstats øvrige territorium?

(1) EFT L 15 af 21.1.1998, s. 14.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. september 2000)

Hvad angår takstniveauet for alle tjenester, der er omfattet af befordringspligten, har Parlamentet og Rådet i henhold til artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/67/EF af 15. december 1997 om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet(1) overladt til medlemsstaterne at fastsætte deres prispolitik på baggrund af de særlige forhold i det pågældende land under overholdelse af følgende to generelle principper: priserne skal være overkommelige, og de skal stå i forhold til omkostningerne. Den enkelte medlemsstat kan inden for denne ramme fastsætte en ensartet takst på hele dens område.

Kommissionen har ikke i sit forslag til ændring af direktiv 97/67/EF foretaget ændringer i dette princip, som er baseret på nærhedsprincippet.

(1) EFT L 15 af 21.1.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1451/00

af Wolfgang Ilgenfritz (NI) til Kommissionen

(10. maj 2000)

Om: Kontrolundersøgelser i østrigske landbrugsbedrifter

I Østrig er der i 1998 som led i Agrarmarkt-Austrias kontrolforanstaltninger foretaget undersøgelser af 82 041 landbrugsbedrifter, hvad angår overholdelsen af kriterierne for tildeling af AMA-kvalitetsmærket.

Hvor mange bedrifter er samme år blevet undersøgt i de øvrige medlemsstater?

Hvor mange kontrolundersøgelser blev der foretaget i EU i alt?

Er der i de andre medlemsstater i sammenligning med Østrig blevet undersøgt færre landbrugsbedrifter? Hvorledes begrunder Kommissionen denne øgede kontrolindsats?

Svar afgivet af Franz Fischler på Kommissionens vegne

(13. juni 2000)

De kontrolbestemmelser, der gælder for nationale kvalitetsmærker som AMA-Gütesiegel, omfattes ikke af EU-lovgivningen. Det er derfor de offentlige myndigheder der udøver de vigtige beføjelser, som de har fået tillagt med henblik herpå.

Kommissionen råder derfor ikke over de nærmere og udtømmende statistiske oplysninger om den kontrol, der udføres i de øvrige medlemsstater, som det ærede medlem ønsker. Kommissionen har ikke belæg for at udtale sig om, hvorvidt der i denne forbindelse består forskelle og uoverensstemmelser i EU.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1525/00

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. maj 2000)

Om: Anvendelsen af midlerne fra EF-initiativet PESCA og EF-finansiering af fiskerisektoren i Portugal

Under den seneste fællesskabsstøtteramme (1994-1999) gennemførtes EF-initiativet PESCA om omstrukturering af fiskeriet. Bortset herfra modtog fiskerisektoren i samme periode støtte fra Fællesskabet via EU's strukturforanstaltninger og andre politiske tiltag.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Hvor store midler, der afsattes til de enkelte medlemsstater over PESCA-initiativet, og hvor store beløb, der reelt overførtes i perioden 1994-1997?

2. Hvilke projekter blev i samme periode finansieret i Portugal som led i PESCA-initiativet? Hvad var varigheden og støttens omfang?

3. Hvor stort var det samlede beløb, som rent faktisk overførtes til Portugals fiskerisektor via strukturforanstaltningerne og som led i EU' s interne politik

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(23. juni 2000)

1. Der er for perioden 1994-1999 henholdsvis afsat og overført følgende beløb til de enkelte medlemsstater under EF-initiativet PESCA:

>TABELPOSITION>

2. Der er for perioden 1994-1999 under EF-initiativet PESCA godkendt 1449 projekter, heraf afholdes udgifterne til 1408 af det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF), til 40 af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og til 1 af Den Europæiske Socialfond (ESF).

De samlede forpligtelser udgør for samme periode 29,87 mio., og indtil udgangen af 1999 var der blevet overført 8,78 mio.. Projektgennemførelsen varer indtil ultimo juni 2001, og de endelige betalinger finder sted indtil 31. december 2001.

3. Alt i alt er der for perioden 1994-1999 under Fællesskabets strukturforanstaltninger og interne politikker blevet henholdsvis afsat og reelt overført følgende beløb til Portugal:

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1925/00

af Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Anbefaling om gasledning på De Baleariske Øer

Ifølge udtalelser fra regionalregeringen på De Baleariske Øer, offentliggjort den 24. maj 2000 i avisen Diario Ultima Hora de Baleares, har Den Europæiske Union anbefalet regionalregeringen på De Baleariske Øer at vælge en gasledning til transport af gas til De Baleariske Øer, fordi denne løsning er mest miljøvenlig.

1. Passer det, at Den Europæiske Union har anbefalet regionalregeringen på De Baleariske Øer en gasledning til transport af gas til øerne?

2. Hvilke personer eller organer har afgivet denne anbefaling?

3. På grundlag af hvilke rapporter eller undersøgelser har Den Europæiske Union udarbejdet den pågældende udtalelse?

4. Vil Kommissionen sende mig en kopi af den rapport og de undersøgelser, der i givet fald er udarbejdet om dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(18. juli 2000)

Kommissionen har ikke givet regionalregeringen på Balearerne nogen anbefaling med hensyn til den mest egnede tekniske løsning til indførelse af naturgas på Balearerne. Det er sædvanligvis op til medlemsstaterne og de berørte operatører at vælge sådanne løsninger.

Kommissionen stiller sig positivt til indførelse af naturgas i nye regioner og derfor også til projektet om indførelse af naturgas på Balearerne, forudsat at de økonomiske og miljømæssige forhold tillader det. I denne sammenhæng og i overensstemmelse med en anmodning fra den spanske regering vil Kommissionen, i forbindelse med den kommende revision af Fællesskabets retningslinjer for de transeuropæiske energinet, foreslå, at naturgasprojektet for Balearerne indlemmes i et af de projekter af fælles interesse, som retningslinjerne omfatter. Hermed tages der ikke stilling til, hvilken løsning der vælges i sidste ende, dvs. gasledning eller opførelse af en modtageterminal for LNG.

Kommissionen har ikke modtaget nærmere oplysninger om dette projekt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1516/00

af Heidi Hautala (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. maj 2000)

Om: Offentlighedsprincippet ved fordelingen af Den Europæiske Unions støtte fra strukturfondene

Ifølge en finsk doktordisputats, der blev forsvaret på universitetet i Jyväskylä i januar 2000, er fordelingen af støtte fra Den Europæiske Unions strukturfonde på regionalt plan udemokratisk og i modstrid med offentlighedsprincippet. Undersøgelsens resultater viser, at en lille elite, der fører tilsyn med sig selv, træffer afgørelse om fordelingen af midlerne på regionalt plan. Det finske handels- og industriministeriums snævre fortolkning af forretningshemmeligheder skaber også problemer for gennemførelsen af offentlighedsprincippet.

Hvordan vil Kommissionen fremme offentlighedsprincippet i forbindelse med fordelingen af støtten fra strukturfondene? Agter Kommissionen at gribe ind over for den manglende kontrol med fordelingen af midlerne på en sådan måde, at ordningen bliver gennemskuelig og demokratisk?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(20. juni 2000)

I henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1) foretager Kommissionen efter gennemsigtige procedurer en vejledende fordeling blandt medlemsstaterne af de forpligtelsesbevillinger, der er til rådighed for programmeringen under mål nr. 1, 2 og 3 under strukturfondene. I samme artikel er det anført, efter hvilke kriterier denne fordeling skal foretages for hvert enkelt måls vedkommende.

En erklæring fra Kommissionen vedrørende artikel 7 er vedføjet mødeprotokollen fra det møde i Rådet (generelle anliggender), hvor den ovennævnte forordning blev vedtaget efter samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet. I denne erklæring præciseres det på detaljeret vis, hvilken fremgangsmåde Kommissionen benytter til at fordele de forpligtelsesbevillinger, der er afsat til hvert af de tre mål, mellem de enkelte medlemsstater.

Forordningen giver ikke Kommissionen nogen kompetence med hensyn til at omfordele de tildelte bevillinger mellem de regioner eller områder, der er omfattet af mål nr. 1 eller 2, inden for den enkelte medlemsstat.

Dog skal Kommissionen under forhandlingen om enhedsprogrammeringsdokumenterne og de operationelle programmer nøje tilse, at bevillingerne koncentreres omkring de regioner eller områder, der er hårdest ramt.

Desuden har Kommissionen til orientering tilstillet samtlige medlemsstater en række forslag til fordeling af bevillingerne under mål nr. 1 og 2 mellem de pågældende regioner eller områder. Disse forslag er baseret på de metoder, Kommissionen benytter til at fordele bevillingerne for hvert af de to mål mellem de enkelte medlemsstater.

Kommissionen tilstiller direkte det ærede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat de pågældende forslag for Finlands vedkommende.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.