ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1950/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Godkendelse og funktion af organisationen for udbetaling af EUGFL-støtten i Grækenland

I Revisionsrettens beretning fra regnskabsåret 1998 nævnes det, at den græske organisation for støtteudbetaling (Gedidagep), som er ansvarlig for udbetaling af støtten fra landbrugsfonden, ikke har opfyldt godkendelseskriterierne, og at der derfor er indledt budgetdisciplinære procedurer og foretaget tilpasninger af de månedlige udbetalinger. Den græske regering oprettede i 1998 en ny organisation for udbetaling og kontrol af Fællesskabets udviklings- og garantistøtte (Opekepe) samt en organisation for attestering af regnskaber.

1. Hvordan er procedurerne for godkendelse af den nye udbetalingsorganisation (Opekepe) og organisationen for attestering af regnskaber hidtil forløbet? Hvornår vil disse organisationers arbejde blive indledt?

2. Opfylder den nuværende udbetalingsorganisation (Gedidagep) godkendelseskriterierne? Er der for 1999 indledt nye budgetdisciplinære procedurer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(26. juli 2000)

1. Kommissionen er klar over, at der vil blive indført et nyt udbetalende og et nyt attesterende organ. Den ved dog ikke, nøjagtig hvornår de nye organer vil blive oprettet. Ifølge EF-bestemmelserne er det op til de græske myndigheder at udpege udbetalende og attesterende organer.

2. Kommissionen er ikke helt tilfreds med anvendelsen af det integrerede system for forvaltning og kontrol eller anvendelsen af godkendelseskriterierne i Grækenland.

Bestemmelserne om budgetdisciplin blev anvendt i 1999. Dette resulterede i nedsættelser af forskuddene på 22 900 mio. GRD (69,5 mio.) for manglende anvendelse af det integrerede system for forvaltning og kontrol og 12 100 mio. GRD (35,7 mio.) for manglende overholdelse af godkendelseskriterierne.

Det bemærkes dog, at disse nedsættelser af forskuddene kan blive revideret i opadgående eller nedadgående retning og endog annulleret under regnskabsafslutningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1151/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Bestemmelserne om fødevaretilsætningsstoffer og smagsstoffer bør ifølge Kommissionen ændres på flere måder. For det første ønsker Kommissionen bemyndigelse til at bevare Fællesskabets liste over godkendte tilsætningsstoffer. Enzymernes status bør klarlægges. For det andet bør Fællesskabets liste over farvestoffer, sødemidler og andre tilsætningsmidler ajourføres. For det tredje skal renhedskriterierne for sødestoffer, farver og andre tilsætningsstoffer ændres.

Der skal fastlægges hensigtsmæssige renhedskriterier for fødevaretilsætningsstoffer, der er fremstillet på basis af nye stoffer. Kommissionen vil offentliggøre en rapport om forbruget af fødevaretilsætningsstoffer. Der er behov for forskning i de toksikologiske virkninger af stoffer, som er naturligt til stede i smagsstoffer. Kommissionen vil ajourføre fortegnelsen over smagsstoffer, udarbejde et program for evaluering heraf og opstille en liste over tilsætningsstoffer, som er godkendt til brug i smagsstoffer.

1. Hvorfor ønsker Kommissionen ikke længere at anvende proceduren med fælles beslutningstagning for sødestoffer, farver og andre tilsætningsstoffer? Bliver Europa-Parlamentets demokratiske ret til beslutningstagning hermed ikke krænket?

2. I hvilket henseende ønsker Kommissionen at ændre enzymernes status?

3. Vil de krav, der stilles til godkendte tilsætningsmidler blive ændret og agter Kommissionen at fastsætte andre renhedskriterier for tilsætningsstoffer, der er fremstillet på basis af nye stoffer?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 og E-1162/00

(9. juni 2000)

De spørgsmål, det ærede medlem har rejst, er ved at blive undersøgt med henblik på fremsættelse af lovgivningsforslag i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastsat i hvidbogen om fødevaresikkerhed.

Det ville være uhensigtsmæssigt på dette stadium at foregribe detaljerne i de enkelte forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1284/00

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(19. april 2000)

Om: Flyredningskontrakter med hovedorganisationen for de østrigske socialforsikringsselskaber

I anledning af min forespørgsel E-0137/00(1) ønsker jeg at uddybe denne mere præcist. Som mine undersøgelser har vist, skyldes problemet i forbindelse med de i Østrig indgåede afregningskontrakter mellem dels forbundsministeriet for indre anliggender og en privatretlig organisation og dels hovedorganisationen for de østrigske socialforsikringsselskaber ikke kun det manglende udbud af disse ordrer. Problemet består snarere i, at den direkte afregning mellem ovennævnte organer siden 31. marts 1995 sker uden kontraktmæssigt grundlag, men at muligheden for en direkte afregning for andre tilbydere af sådanne tjenesteydelser afvises af hovedorganisationen for de østrigske socialforsikringsselskaber. På denne baggrund ønsker undertegnede at rette følgende spørgsmål til Kommissionen:

Mener Kommissionen, at den kendsgerning, at direkte afregninger mellem hovedorganisationen for de østrigske socialforsikringsselskaber og den omtalte flyredningsvirksomhed sker uden kontraktmæssigt grundlag, er i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 92/50/EØF(2) af 18. juni 1992?

(1) EFT C 280E af 3.10.2000, s. 183.

(2) EFT L 209 af 24.7.1992, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(15. juni 2000)

Kommissionen henviser det ærede medlem til det svar, den afgav på hans forespørgsel E-0137/00, som ligeledes omhandlede flyredningskontrakter med hovedorganisationen for de østrigske socialforsikringsselskaber.

Kommissionen vil kunne besvare det ærede medlems spørgsmål, når den har modtaget de oplysninger, den afventer fra de østrigske myndigheder. Indgåelse af en aftale er naturligvis ikke til hinder for, at der kan være tale om en overtrædelse af Rådets direktiv 92/50/EØF af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0477/00

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. februar 2000)

Om: Oparbejdningsanlæggene i Sellafield og Cape de la Hague

Talrige data fra universitetsinstitutter og seriøse miljøorganisationer viser en tiltagende kontaminering af de europæiske have. Kommissionen har i årevis været i besiddelse af tilsvarende oplysninger (Andragende 393/95). Kommissionen er også bekendt med den negative udvikling i måleværdierne i den mellemliggende periode. Som kontraherende part i OSPAR-konventionen har Kommissionen som mål at reducere måleværdierne for radioaktivitet i hele det europæiske havøkosystem til baggrundsværdien.

1. Hvilke oplysninger og informationer om udledte mængder og den radioaktive kontaminering af kyst- og havøkosystemerne fra oparbejdningsanlæggene Sellafield og Cape de la Hague har Kommissionen i den mellemliggende periode fået fra de pågældende landes offentlige instanser?

2. Hvorfor har Kommissionen hidtil ikke skænket de alarmerende måleværdier fra universitetsinstitutter og seriøse miljøorganisationer nogen opmærksomhed? Hvorfor har den udelukkende støttet sig til de indberettede værdier og de offentlige instansers fortolkning, når den skulle vurdere situationen? Hvordan vurderer den deres videnskabelige uafhængighed?

3. Er Kommissionen af den opfattelse, at den har opfyldt sin tilsynspligt, når den inden for en periode på 10 år (1989-1999) kun har kontrolleret henholdsvis anlægget i Sellafield og anlægget i Cape de la Hague en eneste gang?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(31. marts 2000)

De oplysninger det ærede medlem søger, om medlemsstaternes fremlæggelse af informationer om radioaktivitetsniveauer i miljøet, og om måden hvorpå Kommissionen tolker både disse informationer og informationer fra andre kilder, har Kommissionen leveret i svaret på det ærede medlems skriftlige forespørgsel nr. E-2585/99(1).

Kommissionen spiller som kontraherende part i konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Nordøstatlanten en aktiv rolle i gennemførelsen af Oslo-Paris-kommissionens (OSPAR's) strategi med hensyn til radioaktive stoffer. På et møde om RAD (Radiation Absorbed Doses, absorberede strålingsdoser) som Kommissionen var vært for i Luxembourg den 18.-21. januar 2000, drøftede de kontraherende parter i OSPAR hvordan Kommissionen mest effektivt kunne bidrage til gennemførelsen af denne strategi. På grundlag af disse og tidligere drøftelser har Kommissionen påtaget sig at gennemføre en række foranstaltninger for at bistå med gennemførelsen af strategien og herunder forpligtet sig til at opdatere Marína-projektet om udsættelse for stråling i EU på grund af radioaktivitet i nordeuropæiske havområder.

Kommissionen har aflagt kontrolbesøg på Sellafield og Cap de la Hague i henhold til Euratom-traktatens artikel 35 og som led i et forud lagt program for sådanne besøg i alle medlemsstater. Programmet kører videre. Kommissionen foretager alle de kontrolbesøg som de bevilgede ressourcer for tiden tillader.

(1) Se side 24.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0512/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(28. februar 2000)

Om: Offshore-centre og udveksling af oplysninger vedrørende betalinger

Er der i lyset af svaret på skriftlig forespørgsel E-2234/99(1) af Bolkestein (17. januar 2000) nogen grund til, hvorfor lignende foranstaltninger som dem, der skitseres i svaret, ikke kan finde anvendelse på offshore-centre, som ikke har indgået aftaler om udveksling af oplysninger vedrørende betalinger til ikke-statsborgere?

(1) EFT C 219 E af 1.8.2000, s. 128.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(10. april 2000)

Ud over anvendelsesområdet for de gældende bestemmelser mod hvidvaskning af penge, er udveksling af oplysninger om beskatning et område, der normalt reguleres af bilaterale beskatningsaftaler, som hører under de pågældende regeringers kompetence alene. Finansministrene i de syv mest industrialiserede lande (G7-landene) har dog for nylig udtrykt bekymring over offshore finanscentre og skattely, som undergraver internationale normer for finansielle bestemmelser og giver mulighed for skatteunddragelse og skattesvig.

Repræsentanter for den Finansielle Aktionsgruppe for Hvidvaskning af Penge og for OECD's komité for fiskale anliggender (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling) har overvejet, hvordan systemet til bekæmpelse af hvidvaskning af penge kan forbedres, og hvordan ordningerne for udveksling af oplysninger om beskatning kan gøres mere effektive.

Ligeledes er OECD nået frem til, at den manglende udveksling af oplysninger er en væsentlig hindring for at identificere skattely. OECD anbefaler derfor, at de lande, der ikke har regler for fastboende skatteyderes rapportering af internationale transaktioner og udenlandske operationer, overvejer at indføre sådanne regler, og at landene udveksler oplysninger, der er indhentet i henhold til disse regler. OECD har til hensigt at offentliggøre en liste over skattely senere i år og vil overveje muligheden for at koordinere modforholdsreglerne mod de jurisdiktioner, der ikke er samarbejdsvillige i kampen mod skadende skattekonkurrence.

Fællesskabet har allerede vedtaget direktiver både for at imødegå hvidvaskning af penge og for at yde gensidig bistand inden for direkte og indirekte beskatning. Sidstnævnte omfatter navnlig bestemmelser om udveksling af oplysninger mellem skattemyndigheder for at bekæmpe skattesvig og skatteunddragelse i Fællesskabet. Endvidere er Fællesskabet blandt de første til at klarlægge behovet for en koordineret indsats og til at tage konkrete skridt til bekæmpelse af skadende skattekonkurrence, herunder i medlemsstaternes afhængige eller associerede områder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0840/00

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(21. marts 2000)

Om: Arbejdsløsheden i Grækenland

EU's statistiske tjeneste, Eurostat, offentliggjorde den 4. januar 2000 (bulletin nr. 1/2000) nogle interessante oplysninger om arbejdsløshedsprocenten for mænd og kvinder i EU. Disse oplysninger dækker perioden fra november 1997 til november 1999 og omhandler mænd og kvinder under og over 25 år. Det er bemærkelsesværdigt, at der overhovedet ikke er nogen statistik for Grækenland, selvom der foreligger detaljerede oplysninger for såvel samtlige EU-lande som USA og Japan.

Kan Kommissionen oplyse, om de græske myndigheder har fremsendt oplysninger om arbejdsløshedsprocenten i Grækenland, og i benægtende fald med hvilken begrundelse de har undladt at gøre dette, og kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke foranstaltninger Kommissionens tjenestegrene har truffet, såfremt de har truffet foranstaltninger, for at skaffe oplysninger om arbejdsløsheden i Grækenland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Solbes Mira

(12. april 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0338/00 fra Alavanos(1).

(1) Se side 131.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0752/00

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(13. marts 2000)

Om: Rom-konventionen

Hvilke møder har der fundet sted i løbet af de sidste seks måneder i Kommissionen vedrørende forslaget til lovgivning om ikke-kontraktlige forpligtelser (udkast til meddelelse om, hvilken lov der skal anvendes på ikke-kontraktlige forpligtelser (Rom II)), som skal erstatte Rom-konventionen? Hvor blev disse møder afholdt? Har forslaget været drøftet med Rådet i løbet af de sidste seks måneder? I bekræftende fald: ved hvilke lejligheder, og hvad blev konklusionen på disse møder? Hvilken position havde de embedsmænd fra nationale administrationer, der deltog? Hvilke af Kommissionens tjenestemænd deltog i møderne?

Hvilke af Kommissionens tjenestemænd og/eller afdeling har det overordnede ansvar for forhandlingerne omkring Rom II? Foreligger høringsdokumentet til brug for de forskellige tjenestegrene (DG JAI D(99)495 Meddelelse fra Kommissionen om hvilken lov der skal anvendes på ikke kontraktlige forpligtelser), der cirkulerer i øjeblikket, i en engelsk version? Hvis der ikke foreligger en engelsk version, hvad er så grunden til dette? Hvad er indholdet af førnævnte høringsdokument, og hvornår forventes et resultat af høringen?

Hører man nogle grupper udefra om dette forslag? Hvis ja, hvilke grupper hører man, og hvordan udvælges disse grupper?

Hvornår forventes en offentliggørelse af et formelt lovforslag på dette område? Hvornår kan lovgivningsproceduren forventes afsluttet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(14. april 2000)

Hensigten med Rom II-projektet om, hvilken lov der skal anvendes på ikke-kontraktlige forpligtelser, er ikke at erstatte, men at supplere den gældende Rom-konvention om, hvilken lov der skal anvendes på kontraktlige forpligtelser.

En række diskussioner vedrørende projektet fandt sted i Rådets arbejdsgruppe mellem juli 1998 og oktober 1999. Disse diskussioner er blevet midlertidigt udsat for at give Kommissionen mulighed for at fremlægge et initiativ.

Det dokument, som det ærede medlem henviser til, er et høringsdokument til brug for Kommissionens tjenestegrene vedrørende et dokument om at indlede en offentlig høring. Kommissionen har ikke til hensigt at fremsætte lovgivningsforslag, før beslutningen om en offentlig høring er truffet.

Kommissionen vil i løbet af kort tid træffe beslutning om, hvorvidt og i så fald hvornår dokumentet skal vedtages.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1672/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Betaling af kontrahenter og leverandører.



EF-Tidende nr. 046 E af 13/02/2001 s. 0210 - 0210



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1672/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (29. maj 2000) Om: Betaling af kontrahenter og leverandører Vil Kommissionen i fortsættelse af Michaele Schreyers svar på min skriftlige forespørgsel nr. E-0505/00(1) angive størrelsen af det i 1999 udbetalte samlede beløb, hvortil den inden for fristen på 60 dage udbetalte andel refererer? (1) Se side 10. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Schreyer (13. juli 2000) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0254/00

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(7. februar 2000)

Om: De enkelte kommissærers kabinet

Vil Kommissionen opstille en liste over medlemmerne af de enkelte kommissærers kabinet?

Hvad er den samlede lønudgift pr. kabinet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(16. marts 2000)

Listen over alle medlemmer af Kommissionens kabinetter vil blive sendt direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat. Den kan findes i allerede offentliggjorte dokumenter.

De samlede månedlige lønudgifter for de enkelte kabinetter fremgår af nedenstående liste.

>TABELPOSITION>

De anførte beløb repræsenterer nettolønningerne for de tjenestemænd i lønklasse A, B, C og D og for de øvrige ansatte, der er tilknyttet kabinetterne. Nettolønnen består af grundlønnen, som afhænger af grad og anciennitet, af eventuelle uddannelses- og familietillæg, som udbetales til de tjenestemænd, der som forsørgere er berettigede hertil, af udlandstillæg, hvor dette er relevant, samt af det faste kabinetstillæg for C-tjenestemænd. Ved nettolønnen er der også taget hensyn til de beløb, tjenestemændene skal betale, såsom bidrag til den sociale sikringsordning, EU-skat og særlig kriseafgift.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1120/00

af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Fængsling af Arkin Birdal og dom over Necmettin Erkaban i Tyrkiet

Tirsdag den 28. marts 2000 nægtede den offentlige anklager i Ankara at udsætte fuldbyrdelsen af dommen over Arkin Birdal og beordrede ham fængslet. Birdal er en berømt og modig fortaler for borgerrettigheder i sit hjemland og er allerede tidligere straffet for at have fremsat revolutionære udtalelser. Det var Arkin Birdals advokater, der havde bedt om at få strafafsoningen udsat med seks måneder, fordi Birdal har brug for regelmæssige lægebehandlinger på grund af de læsioner, han har pådraget sig som følge af et attentat mod ham.

I begyndelsen af marts blev den tidligere premierminister Necmettin Erkaban idømt et års fængsel på grund af lignende anklager fremsat som følge af en tale holdt tilbage i 1994.

1. Finder Kommissionen ikke, at disse åbenlyse brud på ytringsfriheden og menneskerettighederne står i skarp kontrast til de forpligtelser, som den tyrkiske regering har indgået med henblik på tiltrædelse af EU, samt til de grundlæggende betingelser for tiltrædelse af nye lande, nemlig respekt for Unionens grundprincipper som nedfældet i EU-traktatens artikel 6, stk. 1, og for de politiske kriterier, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993?

2. Finder Kommissionen ikke, at der er behov for at skride ind over for regeringen i Ankara for at få den til at afstå fra at retsforfølge og på anden vis forfølge Birdal og Erkaban?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(22. maj 2000)

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring over Akin Birdals situation, som følge af, at denne har måttet vende tilbage til fængslet for at afsone resten af sin straf, og bekymringen for Necmettin Erbakan, der er blevet idømt ét års fængsel.

Med hensyn til Akin Birdal, tilslutter Kommissionen sig fuldt ud erklæringen af 30. marts 2000 fra Rådets formandskab, der heri bl.a. opfordrer den tyrkiske regering til at tage skridt til at løslade denne anerkendte fortaler for menneskerettighederne i Tyrkiet.

Den nyopståede situation er så meget desto mere beklagelig, som det sidste Europæiske Råd i Helsinki den 10. december 1999 besluttede at stadfæste Tyrkiets status som ansøgerland og opfordrede landet til at gøre en særlig indsats med henblik på opfyldelsen af de politiske Københavnkriterier.

Det er derfor vigtigt, at Tyrkiet beslutsomt engagerer sig i en vedvarende demokratiseringsproces og vedtager de nødvendige reformer. I den forbindelse må det anses for bydende nødvendigt, at landet foretager en revision, og helst en ophævelse, af artikel 312 i straffeloven, som danner grundlag for domfældelsen af Akin Birdal i 1998 og Necmettin Erbakan i marts 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0165/00 af Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) og Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen. Statsstøtte til den spanske el-sektor.



EF-Tidende nr. 330 E af 21/11/2000 s. 0096 - 0096



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0165/00 af Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) og Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen (31. januar 2000) Om: Statsstøtte til den spanske el-sektor Kan Kommissionen som led i sagen om offentlig støtte til den spanske el-sektors overgang til fri konkurrence og under henvisning til, at kommissionsmedlem Monti har fastslået, at sjette overgangsbestemmelse i lov 54/97 for den spanske el-sektor omhandler statsstøtte, som er ydet uden forudgående underretning af Kommissionen, oplyse, hvorledes den agter at behandle de beløb, de spanske el-selskaber allerede har modtaget, i den afgørelse, der eventuelt vil blive truffet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c)? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (9. marts 2000) At en statsstøtteforanstaltning er ulovlig, dvs. gennemført uden forudgående anmeldelse til Kommissionen, betyder i henhold til Domstolens retspraksis ikke, at den er uforenelig med fællesmarkedet. De beløb, der allerede er udbetalt, skal derfor undersøges med udgangspunkt i EF-traktatens artikler, så det kan fastslås, om de er forenelige med fællesmarkedet, og om de eventuelt skal betales tilbage.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0217/00

af Mario Mantovani (PPE-DE) til Kommissionen

(4. februar 2000)

Om: Radioaktivt affald på Det Fælles Forskningscenter i Ispra

Selv om der er gået seksten år siden nedlukningen af de to reaktorer på Det Fælles Forskningscenter i Ispra, har den italienske presse i den seneste tid beskæftiget sig med problemet med det radioaktive affald, der befinder sig på centret.

Der skal være tale om 2500 m3 radioaktivt affald, som opbevares i tønder, der er forseglet med asfalt og cement og oplagres i centret frem for at blive bortskaffet, formentlig på grund af de store omkostninger, der er forbundet hermed og med forvaltningen af nukleart affald.

Tilstedeværelsen af dette farlige affald giver naturligvis anledning til frygt i området og vækker bekymring hos alle.

Kan Kommissionen oplyse, om den ligger inde med informationer om dette problem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(23. marts 2000)

Kommissionen gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på sin meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen Den nukleare fortidsbyrde efter FFC's aktiviteter i henhold til Euratom-traktaten Affaldsforvaltning og demontering af forældede nukleare anlæg(1).

Det radioaktive affald, som det ærede parlamentsmedlem henviser til, er oplagret på dertil indrettede steder under elektronisk overvågning.

Kommissionen har ikke desto mindre foretaget en kontrol af forseglingen med de italienske myndigheders samtykke.

Som det er nævnt i meddelelsen, vil dette radioaktive affald fortsat være fuldstændigt sikkert oplagret i Ispra, indtil det kan flyttes over til et endeligt deponeringscenter.

(1) KOM(1999) 114 endelig udg.