SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4144/97 af Mirja Ryynaenen (ELDR) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Skovbeplantningens betydning for problemet med drivhusgasser paa verdensplan

Skovene har stor betydning, eftersom de optager drivhusgasser og leder dem tilbage i naturens kredsloeb. I dag ryddes der imidlertid mere skov, end der tilplantes. Verdens skovressourcer formindskes ogsaa i foruroligende grad som foelge af erosion.

Kommissionen bedes oplyse, om den har overvejet at traeffe foranstaltninger, der kan virke som incitamenter for a) EU's medlemsstater og b) lande, der modtager stoette til udviklingssamarbejde fra EU, til at effektivisere deres skovbeplantningsaktiviteter saaledes, at de paa lang sigt vil have indvirkning paa det globale kuldioxidniveau og bekaempelsen af erosion?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (30. marts 1998)

Kommissionen tilskynder saavel medlemsstaterne som andre lande, der deltager i et udviklingssamarbejde med Faellesskabet, til at beskytte deres skove og til at oege indsatsen med hensyn til skovrejsning.

I Faellesskabet oeges skovarealet, og der er vedtaget foranstaltninger til beskyttelse og yderligere foroegelse af skovressourcerne. Faellesskabets ordning for skovrejsning paa landbrugsarealer og for skovpleje tager udtrykkeligt sigte paa at absorbere kuldioxid med henblik paa drivhuseffekten og at bidrage til en naturpleje, der er mere forenelig med miljoeligevaegten. Under ordningen ydes der stoette til omkostninger i forbindelse med skovplantning paa landbrugsarealer og forbedring af visse bestaaende skove. Foranstaltningen blev ivaerksat i 1992, og indtil april 1996 var der blevet tilplantet 550 000 ha, ligesom medlemsstaterne har forpligtet sig til at foretage skovrejsning paa et langt stoerre areal under ordningen. Indtil udgangen af 1996 beloeb udgifterne sig til 500 mio. ECU.

Faellesskabet medfinansierer ligeledes foranstaltninger til forebyggelse af skovbrande. Siden 1991 er der paa Faellesskabets budget blevet bevilget 74 mio. ECU til 600 brandbeskyttelsesprojekter, som indgaar i nationale eller regionale brandbeskyttelsesplaner, der er blevet forelagt af medlemsstaterne, og der er ogsaa blevet indfoert en faellesskabsordning med henblik paa at undersoege aarsagerne til brande og evaluere beskyttelsesforanstaltninger.

Faellesskabet gennemfoerer ogsaa foranstaltninger til beskyttelse og foroegelse af skovressourcerne i forbindelse med ordningen for beskyttelse af skove mod luftforurening, under Faellesskabets forskningsprogrammer og inden for programmet for udvikling af landdistrikter i regioner under maal 1 og 5b.

Paa faelleseuropaeisk plan blev der paa ministerkonferencen i Helsinki om beskyttelse af Europas skove bl.a. vedtaget en saerlig resolution om en langsigtet tilpasning af Europas skove til klimaaendringerne.

Industrien kan ogsaa yde sit bidrag gennem en oeget anvendelse af trae paa en saadan maade, at kuldioxid bindes, og traeets varmeisolerende egenskaber giver gode muligheder for anvendelse inden for byggebranchen, medens spoergsmaalet om traebaseret energi er blevet behandlet i hvidbogen om vedvarende energikilder ((KOM(97) 599 endelig udg. )).

Hvad udviklingssamarbejdet med tredjelande angaar, er der blevet finansieret en lang raekke foranstaltninger, herunder skovrejsning, saerligt paa landbrugsbedrifter og i bufferzoner omkring beskyttede omraader, saavel under programmer for tropiske skove som under programmer for udvikling af landdistrikter.

Faellesskabet har medfinansieret det stoerste internationale program for tropiske skove, det brasilianske pilotprogram, med bevillinger paa 57 mio. ECU. Det tager sigte paa en bevarelse og baeredygtig udvikling af Amazon-regnskoven. Aktiviteterne har vaeret koncentreret om at skabe rammerne for bevarelsespolitikken, men siden 1996 er der ogsaa blevet finansieret pilotprojekter i marken for at tilskynde til en baeredygtig forvaltning af skovene, der kan saenke kuldioxidniveauet.

Gentilplantning af skove og skovfornyelse har vaeret vaesentlige elementer i de faellesskabsprogrammer, der er blevet gennemfoert i Asien til imoedegaaelse af massive tab af skovarealer. Hidtil har de fleste faellesskabsforanstaltninger dog vaeret af eksperimentel art, og fremover vil der blive lagt mere vaegt paa de vaesentlige institutionelle hindringer for skovrejsning saasom skovlovgivning og ejendomsforhold, laanemuligheder og markeder samt den tekniske kapacitet.

For landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) er det i den reviderede fjerde Lomé-konvention, der undertegnedes i 1995, fastslaaet, at skovrydningen er et alvorligt problem, og konventionen indeholder en protokol om baeredygtig forvaltning af skovressourcerne. I groenbogen om forbindelserne mellem Den Europaeiske Union og AVS-landene paa taersklen til det 21. aarhundrede - udfordringer og muligheder for et nyt partnerskab ((KOM(96) 570 endelig udg. )) fastslaas det, at oedelaeggelsen af skovene er et problem, der fortjener saerlig opmaerksomhed, og Faellesskabets retningslinjer for udviklingen inden for skovbruget omfatter ogsaa tilvejebringelsen af nye skovressourcer.

I perioden fra 1992 til 1996 stillede Faellesskabet 466 mio. ECU til raadighed for 510 projekter vedroerende tropiske skove. Finansieringen sker hovedsageligt over budgetposten for tropiske skove (52 % af de samlede bevillinger til skovbruget) og budgetposterne for de asiatiske og de latinamerikanske lande (27 %).

Paa globalt niveau har Faellesskabet vaeret den drivende kraft bag oprettelsen af den mellemstatslige gruppe vedroerende skove under De Forenede Nationers kommission for baeredygtig udvikling. Forslagene til gruppens aktiviteter blev vedtaget af De Forenede Nationers generalforsamling paa den saerlige samling i 1997, og de vil vaere et vigtigt grundlag for det videre samarbejde om at opnaa et baeredygtigt skovbrug.

Skovenes vaesentlige rolle med hensyn til assimileringen af drivhusgasser blev anerkendt paa den nylige konference i Kyoto. Menneskeskabte aendringer i skovbiomassen, saasom Faellesskabets ovennaevnte ordning for skovrejsning paa landbrugsarealer, medvirker til at opfylde emissionsreduktionsmaalene i protokollen.