ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0593/97 af Annemie Neyts-Uyttebroeck (ELDR) til Raadet (25. februar 1997)

Om: Den belgiske regerings salg af en grund i Europa-kvarteret

I oktober 1996 udboed den belgiske ejendomsadministration en raekke ubebyggede grunde langs Etterbeekse Steenweg til salg. Nogle af disse grunde blev i december 1996 koebt af et privat selskab, bl.a. den grund, for hvilken det for aar tilbage var fastlagt, at den skulle anvendes til Raadets udvidelse. Dette har som bekendt allerede fra ibrugtagningen af Justus Lipsius-bygningen kaempet med knappe lokaleforhold.

1. Har de foederale myndigheder i Belgien formelt underrettet Raadets sekretariat om, at denne grund var udbudt til salg?

2. Af noejagtig hvilke grunde har Raadets sekretariat i bekraeftende fald ikke underrettet medlemsstaternes permanente repraesentanter om denne udvikling?

3. Er Raadet endelig klar over, at de eksisterende byplanmaessige bestemmelser - som fastlagt i udviklingsplanen for byzonerne - vil blive overtraadt ved en eventuel udvidelse, da denne zone er udlagt som boligomraade og som et omraade med handelsmaessige og kulturelle aktiviteter?

Svar (16. juni 1997)

Allerede i 1994 var de kompetente belgiske myndigheder underrettet om, at Generalsekretariatet for Raadet havde planlagt at foretage en udvidelse af Justus Lipsius-Bygningen paa den paagaeldende grund, og allerede i 1992 var det i den saerlige udviklingsplan for Bruxelles by fastlagt, at den var bestemt hertil.

For saa vidt angaar det aerede medlems foerste spoergsmaal har den belgiske foederale regering ikke formelt underrettet Generalsekretariatet for Raadet om, at den paagaeldende grund var udbudt til salg. Salget af grunden har dog vaeret offentliggjort, saaledes at alle beroerte parter har kunnet faa kendskab hertil i rette tid.

Med hensyn til det aerede medlems sidste spoergsmaal vil de eventuelle udvidelser finde sted i overensstemmelse med de byplanmaessige bestemmelser, vaertslandet har fastlagt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0332/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - Udgifter til produktionsstoette i Graekenland

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Af disse udgifter tegnede produktionsstoetten sig for 566,5 mio og 1.547 mia ecu i henholdsvis 1995 og 1996.

Hvor meget er der i alt ydet i form af produktionsstoette til olivenolie i Graekenland?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0687/97 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Stoette til forskning inden for Faellesskabets citrusfrugtsektor

EU's citrusfrugtsektor er et af de vigtigste aktiver for landbrugsoekonomien i Faellesskabets sydlige omraader, idet den tegner sig for meget vigtige beloeb baade hvad angaar produktion og eksport til Unionens centrale og nordlige lande.

Eksperterne er imidlertid meget foruroligede over, at citrusfrugter fra andre dele af verden nyder godt af den igangvaerende betydningsfulde og intense forskning, som har medfoert en maerkbar forbedring af produktionen uden for EU, hvilket indebaerer en fare for Faellesskabets citrusfrugtsektor som foelge af den oegede kvalitet, den ovennaevnte forskning tilvejebringer.

I lyset heraf bedes Kommissionen oplyse, om den anser det for interessant at fremme forskningen inden for Faellesskabets citrusfrugtsektor med det formaal at foraedle og forbedre kvaliteten af vore produkter, saaledes at de ikke trues af de vigtige forskningsresultater, der hoestes paa andre breddegrader, og navnlig i Amerika?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. april 1997)

Kommissionen er informeret om situationen med hensyn til den oegede import af citrusfrugter fra bl.a. Sydamerika. EU-produktionen er udsat for konkurrence paa verdensmarkedet, hvilket ikke mindst gaelder for produktionen af citrusfrugter. Dette har vaeret medvirkende til, at Kommissionen har stillet forslag om en reform af den faelles markedsordning for frugt og groentsager.

Reformen indebaerer bl.a., at der til fordel for producentorganisationerne oprettes en driftsfond, som EU medfinansierer med 50%. Ved hjaelp af denne fond kan disse organisationer ivaerksaette driftsprogrammer omfattende forskningsaktioner og produktionsforbedrende foranstaltninger samt foranstaltninger til forbedring af produkternes kvalitet og fremme af afsaetningen af disse produkter. Kommissionen har for nylig vedtaget gennemfoerelsesbestemmelser med henblik paa ivaerksaettelse af naevnte foranstaltninger.

Hvad angaar programmer for grundforskning og anvendt forskning paa landbrugsomraadet har Kommissionen finansieret videnskabelige projekter, pilotprojekter og demonstrationsprojekter med henblik paa kvalitetsforbedring, plantebeskyttelse og forbedring af de miljoemaessige aspekter ved produktionen. Der findes dog ikke nogen specifik strategi for netop denne sektor.

Endelig er Kommissionen som led i de afsaetningsfremmende foranstaltninger for landbrugsprodukter ved at ivaerksaette et salgsfremstoed for bl.a. citrusfrugter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0529/97 af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen (20. februar 1997)

Om: Informationspolitik i 1997

Kan Kommissionen oplyse, hvilke droeftelser der har fundet sted med de oevrige faellesskabsinstitutioner og medlemsstaterne med hensyn til finansiering af europaeisk informationspolitik i 1997?

Kan Kommissionen navnlig oplyse, hvilke konklusioner man naaede frem til under disse droeftelser, og hvorvidt der blev truffet specifikke afgoerelser med hensyn til informationspolitikken i Det Forenede Kongerige?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja paa skriftlige forespoergsler E-0529/97 og E-0580/97 (14. April 1997)

Kommissionen bistaas i forbindelse med gennemfoerelsen af sin politik til information om EU af en raadgivende arbejdsgruppe sammensat af repraesentanter fra Parlamentet og Kommissionen.

Vigtigst i 1997 er decentralisering og direkte adgang for borgerne. Der oprettes derfor bl. a. partnerskaber mellem medlemsstaterne, Parlamentet og Kommissionen som led i de prioriterede tiltag inden for Prince-programmet. Det drejer sig om tiltag som »Euroen, Europas faelles valuta« og »Lad os bygge Europa op sammen«.

Det Forenede Kongerige har hidtil ikke oensket at indgaa partnerskabsaftaler.

Kommissionen paa grundlag af anbefalinger fra sine kontorer i medlemsstaterne med hensyn til den vedvarende information ved aarets begyndelse fastsat, hvilke beloeb der skal afsaettes til information i de enkelte medlemsstater. Dette beloeb er 3 mio. ECU i 1997 for Det Forenede Kongerige svarende til beloebet for Tyskland, Spanien, Frankrig og Italien.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0204/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (29. januar 1997)

Om: Kanalisering og spildevandsudledning i Korint

De nylige store oversvoemmelser i Korint har leveret et nyt bevis paa utilstraekkeligheden af byens kanaliseringssystem til udledning af spildevand, som sammen med de ureglementerede byggeaktiviteter og tildaekningen af vandloeb har kraevet menneskeofre og fremkaldt alvorlige materielle skader.

Eftersom Kommissionen med sin afgoerelse 93/09/61/053 af 12. april 1994 over Samhoerighedsfonden har finansieret et projekt for kanalisering og udledningsnet for spildevand i Korint (som ifoelge gennemfoerelsesplanen skulle have vaeret faerdigt i 1994), bedes Kommissionen besvare foelgende:

1. Agter Kommissionen at anmode de graeske myndigheder om oplysninger og naermere redegoerelser vedroerende de tekniske aspekter og funktionen af det projekt, den har finansieret?

2. Omfatter dette projekt ogsaa projekter til forebyggelse af oversvoemmelse i forbindelse med opsamling af regnvand?

3. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe, hvis der konstateres fejl ved projektet, med henblik paa at sikre, at de midler, den har stillet til raadighed, udnyttes fuldt ud?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (27. februar 1997)

De af det aerede medlem omtalte arbejder er ganske rigtigt blevet finansieret af Samhoerighedsfonden. De udgjorde foerste fase af projektet og omfattede opfoerelse af fem pumpestationer til en samlet pris paa 1,13 mio. ECU. De tilhoerende arbejder blev afsluttet i august 1995.

Kommissionen har endvidere gennemgaaet de graeske myndigheders ansoegning om finansiering af fase B af projektet, som omfatter arbejder vedroerende bortledning af spildevand og vandtilfoersel for byen Korint. Der er endnu ikke truffet nogen beslutning herom.

Kommissionen kan give foelgende oplysninger vedroerende det aerede medlems spoergsmaal:

1. Kommissionen aflagde et kontrol- og overvaagningsbesoeg i begyndelsen af 1996. Den har arbejdet snaevert sammen med de nationale og regionale myndigheder, og der er blevet udvekslet dokumenter og tekniske rapporter om projektets forloeb. Disse vedroerer udelukkende arbejdet med opfoerelsen af de fem pumpestationer, da det elektromekaniske arbejde i forbindelse med disse stationer foreslaas medfinansieret under projektets fase B, som endnu ikke er godkendt.

2. Den allerede finansierede del af projektet og de graeske myndigheders ansoegninger om medfinansiering af projektets fase B omfatter ikke beskyttelse mod oversvoemmelser og bortledning af regnvand.

3. Naar projektets fase B er blevet godkendt, vil Kommissionen vaere i stand til at foretage den noedvendige kontrol paa stedet og overvaage projektet i overvaagningsudvalget for at sikre, at det forloeber tilfredsstillende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0411/97 af Manuel Medina Ortega (PSE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: REGIS-programmet

Hvorfor er REGIS-programmet for fjerntliggende regioner ikke blevet forlaenget, saadan som det er sket med de oevrige EF-initiativer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (2. april 1997)

EF-initiativet Regis II vedroerer regioner i EF's yderste periferi. Initiativets specifikke formaal er at fremskynde tilpasningen af oekonomien i disse regioner og sikre dem en bedre integrering i EU's indre marked ved at diversificere erhvervsaktiviteterne, konsolidere baandene til den oevrige del af EU, fremme samarbejdet mellem disse regioner og nabolandene og ved at styrke erhvervsuddannelsen. Hvor dette er relevant, tager initiativet endvidere sigte paa at oege regionernes evne til at modstaa naturkatastrofer.

I Regis II-initiativet indgaar visse foranstaltninger fra de tidligere programmer Poseidom, Poseima, Poseican og Regis I samt foranstaltninger under andre faellesskabsinitiativer i EF's yderste periferi, saaledes at regionerne her kan deltage fuldt ud i de tvaernationale samarbejdsnet.

Medlemsstaterne har under dette initiativ fremlagt seks operationelle programmer, som alle er blevet godkendt; programmerne vedroerer foelgende regioner: De Kanariske OEer, Azorerne og Madeira, Martinique, Guyana, Guadeloupe og Réunion.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0976/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - Belgien

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som Belgien i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1045/97 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Stoette til Europadagen

Ifoelge GD X raader Kommissionen over en budgetpost til den informations- og oplysningsvirksomhed, som udfoeres af de enkelte Kommissionskontorer i medlemsstaterne. I 1996 var der afsat 41 mio ecu til samtlige medlemsstater.

Kommissionen bedes oplyse, hvor stort et beloeb der udbetaltes til de enkelte medlemsstater? Desuden vil jeg gerne vide, hvor stor en del af Det Forenede Kongeriges andel, der blev anvendt paa aktiviteter i forbindelse med Europadagen i 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (11. april 1997)

Det er rigtigt, at der i 1996 var afsat 41 mio. ECU paa budgetkonto B3-300, »Generelle informations- og kommunikationsforanstaltninger«, med henblik paa at oplyse Europas borgere om Faellesskabets virke. Denne post daekker oplysningsvirksomhed i Kommissionen i Bruxelles og i Kommissionens repraesentationer i medlemsstaterne. 80% af repraesentationernes oplysningsvirksomhed finansieres over budgetpost B3-300 og 20 % over post B3-301, »Informationscentre og kampagnefremstoed...«.

De 26,7 mio. ECU, repraesentationerne fik bevilget i 1996, blev fordelt med

- 3 mio. ECU til hver af foelgende byer: Bonn, London, Paris og Rome

- 2,5 mio. ECU til Madrid

- 1,3 mio. ECU til hver af foelgende byer: Athen, Bruxelles, Koebenhavn, Dublin, Helsinki, Haag, Lissabon, Stockholm og Wien.

- 0,5 mio. ECU til Luxembourg

Londonrepraesentationen anvendte ikke noget af sit budget til Europadagen i 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0931/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: EUF og fiskeriaftalen med Côte d'Ivoire

Vil Kommissionen oplyse, hvor store beloeb, der i 1995 og 1996 er ydet i EUF-stoette til Côte d'Ivoire med henblik paa at finansiere udviklingen af den nationale fiskerisektor, samt angive de konkrete projekter, denne stoette er givet til?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-0923/97, E-0924/97, E-0925/97, E-0926/97, E-0927/97, E-0928/97, E-0929/97, E-0930/97, E-0931/97, E-0932/97, E-0933/97 og E-0934/97 (23. april 1997)

Som svar paa de spoergsmaal, der er stillet om beloebenes stoerrelse og om de konkrete projekter til fordel for tolv stater i Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet (AVS) med henblik paa udvikling af deres fiskerisektor, vil det aerede medlem samt Parlamentets generalsekretariat faa direkte tilsendt et dokument med en liste over de fiskeriprojekter i udviklingslandene, der har modtaget tilskud fra Faellesskabet.

Dette dokument rummer en raekke oversigter, der goer det muligt at give detaljeret oplysning om foranstaltningens art, maalsaetninger, modtagere samt Faellesskabets bidrag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0545/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (21. februar 1997)

Om: Faren for godkendelse af bortsanering af St. Pauls Hill ved Jerusalem

Den israelske regering har igangsat en procedure med sigte paa at bortsanere de turistmaessige traekplastre »St. Pauls Hill, St. Theodorus Well, ruines of St. Luke's Church, ruines Monasty of Marines« paa bjerget Abu Ghoneim for i stedet her at etablere den joediske bosaettelse Har Homa.

Der er tale om bortsanering af et sted, der af palestinensiske kristne betragtes som historisk.

Er Kommissionen rede til at opfordre den israelske regering til at bevare dette vigtige historiske sted og at tage planerne om den nye bosaettelse op til fornyet overvejelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (8. april 1997)

Israels bosaettelsesaktivitet i de besatte omraader er en alvorlig kraenkelse af international ret. Kommissionen gaar staerkt imod en hvilken som helst ensidig handling, der aendrer status quo i Jerusalem og dermed skader resultatet af forhandlingerne mellem Israel og palaestinenserne om omraadets endelige status. Derfor har Kommissionens repraesentant og generalkonsulerne for alle de medlemsstater, der er repraesenteret i Jerusalem, oprettet en »bosaettelsesvagt«, der skal overvaage de israelske bosaettelsesaktiviteter paa Vestbredden og i Gazastriben samt i alle de af Israel besatte omraader.

Kommissionen foelger udviklingen paa naert hold. Hvad der isaer giver grund til bekymring omkring den naevnte bosaettelse, er, at den synes at vaere et af de sidste led i en kaede af bosaettelser omkring Jerusalem, der kommer til at skille det besatte OEstjerusalem fra det palaestinensiske samfundsliv og den oekonomiske aktivitet paa resten af Vestbredden. I tilfaeldet med Jabal Abu Ghoneim/Har Homa-projektet vil lukningen af den eneste vej, der findes fra Bethlehem til Jerusalem - der vil vaere en foelge af byggeaktiviteten paa det naevnte sted - afskaere Bethlehem og de omgivende landsbyer fra Jerusalem.

Naturligvis vil Kommissionen ogsaa vaere yderst betaenkelig, hvis byggeriet medfoerer nedrivning af historiske kristne monumenter. Ligeledes vil fjernelsen af bevoksningen paa Abu Ghoneim-bjerget vaere saerdeles beklagelig i en egn med meget sparsomme skovomraader.

De israelske myndigheder er helt klar over, hvor stor vaegt Unionen laegger paa en noeje overholdelse af international ret. I naert samraad med medlemsstaterne benytter Kommissionen sig af enhver lejlighed, der byder sig i forbindelse med dens regelmaessige kontakter, til at give udtryk for sin modstand mod alle bestaaende eller planlagte bosaettelser i de besatte omraader. Den har gentagne gange stillet krav om, at alle bosaettelsesaktiviteter, isaer i og omkring Jerusalem, standses. Unionens stillingtagen til Jabal Abu Ghoneim/Har Homa-projektet er kommet klart til udtryk, isaer i erklaeringen fra 27. februar 1997, samt i FN-generalforsamlingens resolution, der blev vedtaget den 13. marts 1997, og som blev bakket op af de 15 medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0396/97 af Angela Kokkola (PSE) til Raadet (6. februar 1997)

Om: Den Europaeiske Unions gennemfoerelse af foranstaltninger vedroerende miljoeet over for tredjelande

Af Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2979/96 ((EFT C 105 af 3.4.1997, s. 37. )) fremgik det, at det fra Kommissionens side ikke er muligt at traeffe foranstaltninger (som f.eks. en vurdering af et projekts virkninger paa miljoeet) i forbindelse med projekter, som planlaegges af tredjelande, der graenser op til Den Europaeiske Union, selv naar saadanne projekter modtager stoette fra EU og har umiddelbare foelger for en af Unionens medlemsstater. Raadet bedes paa grundlag af dette svar meddele, om det overvejer at traeffe initiativer til at afhjaelpe denne unormale situation, hvor Unionen paa sin side traeffer foranstaltninger og fastlaegger strenge miljoenormer for sit eget territorium, men paa den anden side ikke kan oeve indflydelse for at forhindre et projekt, som forurener miljoeet i Unionens medlemsstater?

Svar (16. maj 1997)

Raadet er klar over det problem, som det aerede parlamentsmedlem henviser til.

Generelt besluttede Raadet den 15. oktober 1996 i forbindelse med indgaaelsen paa Faellesskabets vegne af konventionen om vurdering af virkningerne paa miljoeet paa tvaers af landegraenser, at det senest inden udgangen af 1997 ville deponere Faellesskabets godkendelsesinstrument. Naar konventionen er traadt i kraft, vil den give garantier med hensyn til forebyggelsen og reduktionen af de miljoevirkninger paa tvaers af graenserne, som maatte skyldes foranstaltninger truffet af tredjelande, der er kontraherende parter i konventionen.

Mere specifikt fandt Raadet og Kommissionen i forbindelse med Raadets vedtagelse den 3. marts 1997 af direktivet om aendring af direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet, at vaesentlige graenseoverskridende virkninger paa en eller flere medlemsstaters miljoe af et projekt, som Faellesskabet overvejer at samfinansiere i et tredjeland, boer goeres til genstand for en vurdering. Kommissionen har forpligtet sig til at traeffe foranstaltninger med henblik herpaa; medlemsstaterne har for deres vedkommende forpligtet sig til at foelge en lignende procedure ved samfinansiering af projekter i tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0515/97 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Raadet (19. februar 1997)

Om: Menneskerettighedskraenkelser i de britiske faengsler

Forholdene for irske politiske fanger i de britiske faengsler er yderst alvorlige. F.eks. er 4 irske fanger, der venter paa domsafsigelse i det saerligt sikre faengsel i Belmarch, blevet gennembanket og truet af fangevogterne, fordi de naegtede at underkaste sig en undersoegelse af endetarmen, en ydmygende og umenneskelig praksis, der blev indfoert i september med den nye faengselslov med saerligt henblik paa irske fanger.

En anden irer, Paul Magee, er blevet udsat for samme behandling, fordi han modsatte sig undersoegelse af endetarmen, og siden august 1994 har han ikke mere kunnet se sin kone og boern.

1. Mener Raadet ikke, at ovennaevnte menneskerettighedskraenkelser i de britiske faengsler boer fordoemmes paa det kraftigste?

2. Hvilke foranstaltninger vil det traeffe for at bringe disse menneskerettighedskraenkelser til ophoer?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0515/97, E-0630/97, E-1147/97 og E-1148/97 (27. maj 1997)

Forholdene for fangerne i medlemsstaternes faengsler henhoerer under medlemsstaternes relevante myndigheder. Myndighederne i den medlemsstat, der naevnes i disse forespoergsler, har fuldt og helt afvist de fremfoerte paastande. Raadet erindrer om, at alle medlemsstater er parter i den europaeiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder, der blev undertegnet den 4. november 1950 i Rom, og at alle medlemsstater er parter i den europaeiske konvention til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanaerende behandling eller straf af 26. november 1987.