SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0651/02

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(8. marts 2002)

Om: Short message service (SMS) i EU

SMS-tjenesten, som benyttes til at sende korte beskeder fra mobiltelefoner, har bidraget til at popularisere en aktivitet, der indtil for nylig var ganske ukendt, men som sidste år frembragte milliarder af meddelelser.

Selv om der allerede fandtes instant messaging services (IMS) på Internettet, hvor et betragteligt antal internetsurfere kommunikerer i realtid, har skiftet fra monitorskærmen til mobiltelefonens lille skærm skabt nye forretningsmuligheder på dette felt.

For nogle mobiltelefonoperatører udgør SMS en væsentlig del af indtægterne. Herudover tilbyder andre virksomheder end operatørerne merværditjenester som f.eks. vejrmeldinger, oplysninger om finanstransaktioner, lokaliseringstjenester, konkurrencer osv., som brugeren betaler udover gebyret til mobiltelefonoperatøren.

Kunder, der har behov for bestemte tjenester, tvinges ofte til at betale takster for meddelelser til udlandet, som i forhold til Internettet indebærer en klar forskelsbehandling til skade for brugerne.

Når en SMS sendes til et andet medlemsland, kan den internationale roaming, såfremt der overhovedet er mulighed herfor, bevirke en mangedobling af prisen. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at undgå, at teleoperatørerne lægger økonomiske hindringer i vejen for udbredelsen af denne type meddelelser i EU? Mener den ikke, at teleoperatørerne i betragtning SMS' rolle i informationssamfundet bør fremme indførelse af moderate takster, som det er tilfældet for Internettet, og dermed give SMS ligebehandling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(26. april 2002)

Det nye regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester(1), der blev vedtaget den 14.2.2002, har til formål at skabe større konkurrence i sektoren, så forbrugerne kan nyde godt af lavere priser, højere kvalitet og et bedre pris/kvalitetsforhold. Med det nye regelsæt indføres bl.a. en fleksibel ordning, der betyder at lovgivningen kan udvikle sig i takt med den fremtidige teknologiske og markedsmæssige udvikling. Målet er at skabe lige konkurrencevilkår i hele EU ved gennem en koordineringsordning på EU-plan at sikre, at reglerne anvendes ensartet.

I henhold til dette regelsæt, der skal være gennemført i national ret inden midten af 2003, kan et hvilket som helst marked analyseres og vurderes. Hvis det konstateres, at der ikke er konkurrence på et givet marked, kan de nationale tilsynsmyndigheder indføre passende regulering eller korrigerende foranstaltninger.

Bilag I til rammedirektivet indeholder en liste over de produkt- og tjenestemarkeder inden for sektoren for elektronisk kommunikation, hvor forholdene kan være af en sådan art, at det vil være berettiget at indføre regulerende forpligtelser som omhandlet i særdirektiverne. Afgrænsningen af markederne skal være i overensstemmelse med principperne i konkurrencelovgivningen. Denne liste over relevante markeder omfatter ikke i øjeblikket SMS-markedet som et særskilt marked, men det nationale marked for international roaming er opført på listen som et marked, hvor de nationale tilsynsmyndigheder kan foretage en vurdering af konkurrenceforholdene.

Kommissionen har iværksat en række tiltag i forbindelse med gennemførelsen af det nye regelsæt, bl.a.:

a) Offentliggørelse af retningslinjer på EU-plan i overensstemmelse med konkurrencelovgivningen, som de nationale tilsynsmyndigheder skal følge, når de vurderer, om der er reel konkurrence på et givet marked.

b) Vedtagelse af en henstilling om relevante produkt- og tjenestemarkeder, baseret på bilag I til rammedirektivet, efter en offentlig høring og høring af de nationale tilsynsmyndigheder.

(1) KOM(2000) 393.