ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1424/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. Bistand til Sri Lanka



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0126



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1424/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (23. april 1997) Om: Bistand til Sri Lanka Vil Kommissionen venligst specificere al bistand til Sri Lanka i de sidste to aar baade med hensyn til budgetposter og finansiering? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (27. maj 1997) Kommissionens bistand til Sri Lanka gennem de sidste to aar (i mio. ECU) >TABLE> NB: I forbindelse med det videnskabelige og faglige samarbejde er Sri Lanka involveret i 1 igangvaerende projekt, der blev undertegnet i 1995: »The development and potential of midgut antigens as vaccine agents for novel mosquito and malaria control« (100 000 ECU), og 2 projekter, der blev udvalgt i 1996, er under forhandling: »Strategies for partitioning the productivity of Asian reservoirs and lakes between capture fisheries and aquaculture for social benefit and local market without negative environmental impact« og »Mathematical models of the immunological and clinical epidemiology of Plasmodium Falciparum malaria«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1056/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: AEndringer i stoetten til olivenolie

Hvilke staerke argumenter har Kommissionen opdaget til stoette for sin paastand i det dokument om olivenolie, som den har forelagt for Raadet og Europa-Parlamentet, om, at det er lettere at opdage svig, hvis der ydes tilskud pr. trae, end hvis tilskuddet fastsaettes efter produktion?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. april 1997)

Som det blev forklaret i det dokument, hvor de forskellige valgmuligheder praesenteres ((dok. KOM(97) 57 endelig udg. )), er Kommissionen af den opfattelse, at en ordning med stoette pr. trae er simplere og lettere at kontrollere. I modsaetning til ordningen med stoette for de producerede maengder er traeerne lette at taelle ved hjaelp af olivendyrkningsmatriklen der, hvor den fungerer, og det geografiske informationssystem (GIS), som hurtigt er ved at blive indfoert. Under alle omstaendigheder kan kontrol af oliventraeerne finde sted paa ethvert tidspunkt af aaret, idet traeerne til stadighed er til stede paa markerne, medens olivenolie som produkt forsendes i forskellige former (uaftappet eller aftappet) og kan vaere af forskellig oprindelse (anden region, anden medlemsstat, importeret).

Da det geografiske informationssystem skal indfoeres, kan problemet med svig til dels loeses paa grundlag af kontrol af antallet af traeer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1958/97 af Per Gahrton (V) til Kommissionen (28. maj 1997)

Om: Subsidiaritetsprincippet

Ifoelge Edinburgh-aftalen skal subsidiaritetsprincippet anvendes i oeget omfang. Kan Kommissionen venligst forelaegge en liste over samtlige EF-retsregler, som siden Edinburgh-aftalens ikrafttraedelse er blevet aendret paa den maade, at de beslutningstagende befoejelser er blevet decentraliseret og flyttet fra EU-institutioner til beslutningstagende organer, som er taettere paa borgerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (17. juni 1997)

Kommissionen har siden Det Europaeiske Raad i Edinburgh regelmaessigt aflagt rapport om sin indsats med hensyn til gennemfoerelse af naerhedsprincippet. De oplysninger, som det aerede medlem efterlyser, findes i foelgende rapporter, der er udarbejdet om netop dette spoergsmaal:

- Kommissionens rapport til Det Europaeiske Raad om tilpasning af gaeldende lovgivning til naerhedsprincippetKOM(93) 545 endelig udgave, oversendt den 29. november 1993

- Kommissionens rapport til Det Europaeiske Raad om anvendelsen af naerhedsprincippetKOM(94) 533 endelig udgave, oversendt den 25. november 1994

- »Bedre lovgivning«, Kommissionens rapport til Det Europaeiske Raad om anvendelsen af naerheds- og proportionalitetsprincipperne samt om forenkling og kodificeringCFE(95) 580 endelig udgave, oversendt den 24. november 1995

- Kommissionens midtvejsrapport til Det Europaeiske Raad om anvendelsen af naerheds- og proportionalitetsprincipperneCFE(96) 2 endelig udgave, oversendt den 14. juni 1996

- »Bedre lovgivning« 1996, Kommissionens rapport til Det Europaeiske Raad om anvendelsen af naerheds- og proportionalitetsprincipperne samt om forenkling og kodificeringCFE(96) 7 endelig udgave, oversendt den 27. november 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1013/97 af Konstadinos Klironomos (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Trafikulykker

Ifoelge en undersoegelse fra det europaeiske raad for transportsikkerhed, naar det aarlige antal trafikdraebte i EU-medlemslandene op paa 45.000. Eksperter oplyser bl.a., at en ny aarsag til trafikuheld er, at folk taler i mobiltelefoner, medens de koerer bil.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at foreslaa, samt om den har til hensigt at vedtage de forslag, der er fremsat af det europaeiske raad for transportsikkerhed med henblik paa at forbedre den tragiske situation, der hersker paa de europaeiske veje, hvad trafikulykker angaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. maj 1997)

Kommissionen er meget bekymret over sikkerheden paa vejene i Faellesskabet og har for nylig vedtaget et handlingsprogram for aarene 1997-2001 med titlen »bedre faerd-selssikkerhed i EU« ((KOM(97) 131. )).

Kommissionen er ikke for oejeblikket i gang med naermere overvejelser om en lovgivning paa faellesskabsniveau vedroerende mobiltelefoners indvirkning paa faerdelssikkerheden. I lyset af droeftelserne som foelge af Kommissionens meddelelse og rapporten fra Det Europaeiske Faerdselssikkerhedsraad er man dog begyndt at se naermere paa behovet for og relevansen af en lovgivning paa faellesskabsniveau frem for paa nationalt niveau.

Kommissionen vil i mellemtiden yde stoette til en raekke aktioner, der skal bevidstgoere offentligheden om de faerdselsikkerhedsmaessige risici ved brug af mobiltelefoner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1019/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Indfoerelse af et euro-seniorkort for personer over 60 aar

Kan Kommissionen oplyse om euro-seniorkort-projektet om indfoerelse af et euro-seniorkort for personer over 60 aar, herunder hvilke lande der deltager i projektet, og hvorledes det paaregnes finansieret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (28. april 1997)

Der findes ikke et faelles europaeisk bevis for, at man har status som pensionist, og der er ikke planer om at foreslaa en harmonisering af den politik, som medlemsstaterne foerer paa dette omraade. Der findes dog en Kommissionens henstilling 89/350/EOEF af 10. maj 1989 om indfoerelse af et europaeisk aeldrekort for personer, der er fyldt 60 aar, som kunne synliggoere aeldres rettigheder ((EFT L 144 af 27.5.1989. )), saerlig naar de rejser uden for deres egen medlemsstat. Hidtil har ingen af medlemsstaterne gennemfoert denne henstilling, selvom Portugal for nylig har nedsat en arbejdsgruppe, som skal undersoege spoergsmaalet.

Kommissionen undersoeger nu sammen med ikke-statslige organisationer, om man kan finde frem til konkrete foranstaltninger, der kan forbedre aeldres adgang til de rabatter, de er berettiget til. Formaalet er at opstille modeller, som medlemsstaterne kan tilpasse efter deres egne saerlige omstaendigheder. Paa den maade kan man maaske til sidst faa skabt et faelles grundlag for gensidige fordele og gensidig anerkendelse inden for Faellesskabet. Resultaterne af en feasibility-undersoegelse skulle foreligge i midten af 1997. Kommissionen tager situationen op til fornyet overvejelse paa grundlag af rapporten om den paagaeldende undersoegelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0336/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - Udgifter til forbrugsstoette i Frankrig

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Af disse udgifter tegnede forbrugsstoetten sig for 268,6 mio og 166,0 mio ecu i henholdsvis 1995 og 1996.

Hvor meget er der i alt ydet i form af forbrugsstoette til olivenolie i Frankrig?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1261/97 af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: SOCRATES programmet

Ansoegningsblanketten til hoejskolekontrakter som et led i SOCRATES programmet forudsaa den 1. juli 1996 som ansoegningsfrist for det akademiske aar 1997/1998. Der kan foerst regnes med en bekendtgoerelse af godkendelsen i maj 1997. Paa grund af den lange ventetid mellem ansoegning og godkendelse mister SOCRATES programmet mere og mere interesse. Dette forstaerkes af, at optagelsesproeverne paa kunsthoejskolerne henholdsvis tilmeldelsestidspunkt for 1997/1998 ligger foer tidspunktet for bekendtgoerelsen af det godkendte samarbejdsprogram; derfor kan man gaa ud fra, at studieudvekslingen gennem SOCRATES programmet naeppe kan realiseres i studieaaret 1997/1998.

Er det muligt at forkorte ventetiden for godkendelsen af SOCRATES programmet saa meget, at de studerende ved afslag stadig faar tilstraekkelig tid til at tilmelde sig optagelsesproeverne henholdsvis overholde tilmeldelsesfristerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (27. maj 1997)

Kommissionen er klar over, at der i det foerste aar af gennemfoerelsen af Socrates-programmet inden for den videregaaende uddannelse (Kapitel I, Erasmus) var en relativt lang periode mellem ansoegningsfristen for »institutionelle kontrakter« (1. juli 1996) og godkendelsesdatoen (maj 1997).

Efter anmodning fra mange universiteter i Europa og med programudvalgets tilslutning besluttede Kommissionen derfor at udsaette ansoegningsfristen for programmets andet aar til den 15. november 1997. Godkendelsesdatoen vil blive tidlig nok til paabegyndelsen af det akademiske aar 1998-1999, men ikke tidligere end maj 1998. Tiden mellem ansoegning og godkendelse vil saaledes blive indskraenket.

Optagelsesproever for tilmeldte studenter er ikke almindelig praksis under Socrates-Erasmus-programmet, da der allerede er aftaler mellem partnerinstitutionerne om det niveau og den kvalitet, studenterne skal have for at blive udvalgt til mobilitet.

Partnerinstitutionerne kan selv organisere udvaelgelsen af studenter til mobilitet paa den maade, de finder mest hensigtsmaessig, og i de fleste institutioner paabegyndes denne udvaelgelse foer den formelle godkendelse af samarbejdsaktiviteterne under Socrates-Erasmus-programmet.

Datoen for den formelle godkendelse selv kan ikke rykkes frem, da perioden til evaluering af de mange tusinde forslag allerede er indskraenket betydeligt efter universiteternes anmodning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0676/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: EF-stoette til de galiciske fiskere, der fanger hellefisk

I april 1995 fik de galiciske fiskere, som fanger hellefisk, deres fangstkvote i NAFO-zonen nedsat med 74%, efter at EU var blevet enig med Canada om en restriktiv aftale om fordeling af dette fiskeri og saaledes gav efter fra presset fra dette tredjeland, som er en af EU's vigtige handelspartnere, og som havde fremkaldt konflikten ved ulovligt at opbringe fartoejer Estai i internationalt farvand.

Kan Kommissionen oplyse, om de paagaeldende har modtaget eller modtager nogen form for EF-stoette som foelge af de tab, de har lidt paa grund af EU's holdning i denne sag?

Kan situationen sammenlignes med den, som fiskerne i Nordsoeen befandt sig i i begyndelsen af 90'erne, da deres torskekvote blev nedskaaret med over 50%, hvorefter de tilsyneladende fik oekonomisk stoette fra Kommissionen?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke kriterier den laegger til grund for sine afgoerelser om, hvilke grupper der kan modtage den noedvendige tekniske og oekonomiske stoette for at blive holdt skadesloese for bestemmelser og foranstaltninger fra EU's institutioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (2. maj 1997)

Kommissionen vil ikke undlade at goere opmaerksom paa, at medlemsstaterne gennem FIUF (Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet) og EU-initiativet vedroerende omstrukturering af fiskerisektoren (PESCA) kan ivaerksaette de strukturforanstaltninger, som de finder noedvendige til gennemfoerelse af den faelles fiskeripolitiks maalsaetninger, men deler i oevrigt de bekymringer, som det aerede medlem har givet udtryk for.

Sagen laa saaledes Kommissionen saa meget paa sinde, at den i slutningen af 1995 nedsatte en blandet arbejdsgruppe med deltagelse af de beroerte nationale myndigheder. Ved afslutningen af gruppens arbejde viste det sig, at det ikke var noedvendigt at traeffe nogen specifik foranstaltning, da det takket vaere nye fiskerimuligheder kunne lade sig goere at forlaegge de paagaeldende spanske fartoejers fiskeri.

Hvad angaar nordsoetorsk har EU's kvote ikke udviklet sig maerkbart siden begyndelsen af 90'erne. Det har saaledes end ikke vaeret overvejet at traeffe en specifik foranstaltning for at kompensere for nordsoefiskernes indtaegtstab.

Kriterierne og betingelserne for EU's strukturinterventioner i fiskerisektoren er fastlagt i Raadets forordning (EOEF) nr. 3699/93 af 21. december 1993, senest aendret ved forordning (EF) nr. 25/97 af 20. december 1996 ((EFT L 6 af 10.1.1997. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1496/97 af Pervenche Berès (PSE) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Energi - sammenlignende undersoegelse

Kan Kommissionen forelaegge en sammenlignende undersoegelse af udviklingen i priserne paa fire energikilder (atomkraft, kul, gas, vand) de sidste 20 aar og de kommende 20 aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (17. juni 1997)

Energikildernes priser og omkonstninger afhaenger af hvilken brug der goeres af dem. For smaa maengder skal der som regel betales mere, for eksempel i bolig- eller servicesektoren. Industrielle forbrugere og kraftvaerker kan som regel slippe billigere.

Statistiske oplysninger om priser paa energikilder kan faas i Kommissionens publikationer om gas- og elektricitetspriser, i den aarlige energioversigt, der offentliggoeres af Kommissionen i Energy in Europe og i de regelmaessige publikationer fra Det internationale Energiagentur (IEA) om energipriser og energiskatter.

Energipriserne afhaenger ikke blot af ikke blot af braendselspriserne; ogsaa kapitalomkostningerne ved energiudstyr og udnyttelsesgraden, som veksler med raaenergiform og energiudstyrets alder, har betydning for energipriserne.

Selvom det aerede medlem ikke anfoerer paa hvilket niveau han oensker energipriserne sammenlignet, tyder de i spoergsmaalet naevnte energikilder (atomkraft, kul, gas, vand) paa at sammenligningen skal vedroere elproduktionsomkostningerne.

For de sidste 20 aars vedkommende findes der ingen officiel statistik over elproduktionsomkostningerne fordelt paa braendselstype. Men Unipede (Den Internationale Union af Producenter og Fordelere af Elektrisk Energi) har lavet undersoegelser der indeholder omkostningssammenligninger.

Omkostningerne ved at fremstille elektricitet paa grundlag af forskellige raaenergiformer (atomenergi, kul, gas, vandkraft) kan undersoeges ved hjaelp af energimodeller. Paa grundlag af antagelser om den fremtidige udvikling i priserne for raaenergiformerne og i investeringsomkostningerne til ny kapacitet beregnes elproduktionsomkostningerne i modeller som f.eks. MIDAS. MIDAS-modellen ligger til grund for en undersoegelse der under titlen European energy to 2020 - a scenario approach blev offentliggjort i foraaret 1996 i Energy in Europe.

Derudover medfoerer elproduktion eksterne omkostninger som foelge af udledninger til miljoeet. Projektet Externe under JOULE-programmet leverer overslag over de eksterne omkostninger ved braendselskredsloebet i forbindelse med elproduktion, hvor der skelnes mellem de ovennaevnte raaenergiformer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1004/97 af Ilona Graenitz (PSE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Manipulation ved maerkning

I Oberoesterreich er 179 svin i oejeblikket i karantaene. Disse svin stammer angiveligt fra Spanien, selv om de spanske myndigheder ikke har fremsendt nogen attester, men svinene har nederlandske oeremaerker. Ved en undersoegelse blev der konstateret Aujeszky-antistoffer hos svinene, og dette selv om EU har givet vor delstat supplerende garantier for regioner, der er fri for sygdommen.

Hvilke kontrolforanstaltninger traeffer Kommissionen i tilfaelde som dette, hvor der er risiko for overfoersel af dyresygdomme?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. april 1997)

Kommissionen har paa nuvaerende tidspunkt intet kendskab til det specifikke tilfaelde, som det aerede medlem henviser til. Den skildrede situation omfatter flere overtraedelser af EU-reglerne.

De skridt, modtagermedlemsstaten kan tage, er anfoert i artikel 8 og 9 i Raadets direktiv 90/425/EOEF ((EFT L 224 af 18.8.1990. )) og afhaenger af sagens alvor. Der kan vaere tale om foranstaltninger lige fra isolering af dyrene, indtil situationen er afklaret, og returnering af sendingen til slagtning og destruktion af dyrene. Direktivet indeholder ogsaa bestemmelser om konsultationer mellem de involverede medlemsstater og intensivering af kontrollen, saavel i oprindelsesmedlemsstaten som i bestemmelsesmedlemsstaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1165/97 af Richard HOWITT til Kommissionen. Anvendelse af midler fra LEONARDO-programmet til støtte for brandmænds uddannelse



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0240



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1165/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. marts 1997) Om: Anvendelse af midler fra LEONARDO-programmet til stoette for brandmaends uddannelse Har Kommissionen kendskab til, om der i nogle tilfaelde er stillet midler fra LEONARDO-programmet eller andre EU-uddannelsesprogrammer til raadighed for at stoette brandmaends uddannelse? Vil Kommissionen hilse et saadant forslag velkomment i betragtning af det enestaaende bidrag, som brandkorpsene yder til unionsborgernes sikkerhed? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (24. april 1997) Der stoettes i oejeblikket et projekt om brandmaends uddannelse (med deltagelse fra 12 lande) og et andet til understoettelse af brandkonsulenters uddannelse (med deltagere fra 5 lande). Kommissionen er positivt indstillet over for alle forslag, der indsendes i forbindelse med Leonardo, og som bidrager til at mobilisere de forskellige landes uddannelsesressourcer til udvikling af nyskabende metoder til forbedring af kvaliteten af den uddannelse, der tager sigte paa at sikre europaeiske borgeres sundhed og sikkerhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1064/97 af Giulio Fantuzzi (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE) og Rinaldo Bontempi (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Euro-Middelhavs-Associeringsaftaler og import af ris

Kommissionen spiller en meget vigtig rolle i ajourfoeringen af aftaler med tredjelande. Blandt disse er Euro-Middelhavs-Associeringsaftalerne af saerlig betydning. Landbrugsprodukterne vejer tungt. I den aftale, der er under udarbejdelse med AEgypten, regner man med en kraftig forhoejelse af toldkontingentet for ris (475 tusind tons).

Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. om den har soerget for at undersoege hvilken indvirkning eventuelle indroemmelser paa importen af landbrugsprodukter vil faa paa det europaeiske marked?

2. hvorledes forholder den sig til anmodning om toldkontingent for aegyptisk ris?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. april 1997)

Kommissionen er fuldt ud opmaerksom paa den vanskelige markedssituation i rissektoren.

Den er for oejeblikket i gang med at gennemfoere analyser af importen af landbrugsprodukter til Faellesskabet fra tredjelande i Middelhavsomraadet. Disse analyser vil danne grundlag for dens undersoegelse af virkningen af indroemmelserne paa Faellesskabets markeder.

I forbindelse med forhandlingerne om en Euro-Middelhavs-aftale fremlagde AEgypten oprindelig anmodninger paa landbrugsomraadet, herunder en toldfri kvote paa 475 000 tons ris, som Kommissionen og medlemsstaterne betragtede som urealistiske. For ris har Kommissionen foreslaaet at opretholde den nuvaerende toldkvote paa 32 000 tons, som blev indroemmet AEgypten i samarbejdsaftalen fra 1977.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0474/97 af Kenneth Collins (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Nikkel i euro-moenter

Kan Kommissionen bekraefte, at den goer alt for at sikre, at de nye euro-moenter ikke vil udgoere en fare for folkesundheden ved at medfoere allergi?

Vil Kommissionen i bekraeftende fald oplyse om sine bestraebelser, isaer i forbindelse med forebyggelse af nikkelallergi?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-0474/97 og E-0548/97 (15. april 1997)

Alle moentsystemer i medlemsstaterne har nikkel i de legeringer, der anvendes til moentproduktion med undtagelse af Sverige. I nogle tilfaelde har der vaeret konstateret en foroegelse af allergiproblemer som foelge af permanent kontakt med moenter, der indeholder nikkel, og dette har givet anledning til bekymring.

Kommissionen har meget omhyggeligt undersoegt de allergireaktioner, som foraarsages af nikkel. Resultatet af denne undersoegelse foerte til et direktiv (94/27/EF) ((EFT L 188 af 22.7.1994. )) om begraensning af anvendelsen af nikkel i visse produkter. Dette direktiv gaelder for objekter, der er i direkte og permanent kontakt med huden. Moenter anses ikke for at falde ind under denne kategori.

Det nuvaerende forslag fra moentdirektoererne omfatter allerede 4 moenter (ud af 8), der skal vaere nikkelfrie (1, 2, 5 og 50 cent). Efter anmodning fra Raadet er moentdirektoererne ogsaa ved at undersoege muligheden for at fremstille 10- og 20-centmoenter i et nikkelfrit materiale (eller legering).

Kommissionen er endvidere ved at forberede et forslag efter EF-traktatens artikel 129 med henblik paa, at Parlamentet og Raadet kan vedtage et EU-handlingsprogram om forebyggelse af forureningsrelaterede sygdomme. Dette forslag skal soege at stoette aktiviteter, der sigter paa at forebygge og reducere allergier.