DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/862

(2004/C 84 E/0954)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0741/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om: Beskæftigelsesfremmende skatteincitamenter

Har Kommissionen nøjagtige statistikker over jobskabelsen i Den Europæiske Union som følge af anvendelsen af skatteincitamenter for virksomheder, som ansætter bestemte befolkningsgrupper (kvinder, unge osv.)?

Findes der cost-benefit-undersøgelser, der analyserer den virkning, som nedsættelsen af skatten på arbejde (herunder sociale bidrag) har på arbejdsmarkedet?

Er det blevet undersøgt, om disse nedsættelser risikerer at sætte budgetstabiliteten over styr, og om en moderat forhøjelse af den indirekte beskatning ville være tilstrækkelig til at kompensere for disse risici?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Stavros Dimas

(26. april 2004)

På EU-niveau findes der ikke statistikker over de beskæftigelsesmæssige virkninger af skatteincitamenter for virksomheder.

Men nogle medlemsstater oplyser i deres nationale handlingsplaner for beskæftigelsen og i deres evaluering af disse planer, at nedsættelsen af bidragene fra virksomhederne til de sociale sikringssystemer har en markant virkning på beskæftigelsen, når denne nedsættelse sker målrettet. I Frankrig skønnede man, at en nedsættelse af arbejdsgivernes bidrag til den sociale sikring på 40 mia. FRF skabte 106 000-170 000 job mellem 1993 og 1999 (plus 67000 job med indførelsen af 35-timers ugen). Nedsættelsen af arbejdsgivernes bidrag til den sociale sikring har endog vendt den opadgående tendens med hensyn til ufaglærte arbejdstagere.

Endvidere gives der i en spansk rapport et økonometrisk skøn over fleksibiliteten i beskæftigelsen i forbindelse med forskellige skatteformer; i rapporten konkluderer man, at trods en vis metodisk usikkerhed har en nedsættelse af arbejdsgivernes bidrag til den sociale sikring haft langt den mest positive virkning på beskæftigelsen. Lignende konklusioner fremlægges i en belgisk rapport fra den føderale planlægnings-myndighed (»Federal Planning Bureau«) på grundlag af en makroøkonomisk simulation (der blev skabt 23 000 job med en nedsættelse af arbejdsgivernes bidrag til den sociale sikring på 1,2 mia. EUR; 10 700 job blev skabt i pleje- og omsorgssektoren med en nedsættelse på 0,25 mia. EUR). Det grundlæggende kriterium, som her er anvendt, er antal job skabt pr. mia. EUR nettoinvestering i forskellige foranstaltninger, hvor udtrykket »nettoinvestering« betyder, at der er taget hensyn til følgevirkningerne heraf (løn- og pristilpasninger, regeringens budget, forbruget osv.).

Der er en bred accept af, at skattebyrden på arbejdskraft er af afgørende betydning for beslutninger vedrørende udbuddet af arbejdskraft, især på lavtlønsområdet, blandt dem, der begynder deres arbejdskarriere, og blandt medlemmer af husstande bestående af eneforsørger med børn (1). Men der er ikke tilstrækkelig empirisk dokumentation for de makroøkonomiske virkninger for beskæftigelsen af en nedsat skat og nedsatte bidrag til den sociale sikring (2), på trods af resultaterne i den omtalte modelforskning. I en præcis evaluering af nettovirkningen for beskæftigelsen bør der tages hensyn til dødvægteffekten og virkningerne af substitution og fortrængning. Og disse virkninger er vanskelige at evaluere.

Som omtalt tidligere er der stadig ikke tilstrækkelig forskningsdokumentation for de makroøkonomiske virkninger af en nedsat indbetaling af skat og socialsikringsbidrag. Men der er en vis dokumentation for dobbeltudbyttevirkningen, som man har set i makroøkonomiske simulationsundersøgelser. Disse undersøgelser viser generelt, at miljøskattereformer kan have en lille positiv virkning på beskæftigelsen uden at sætte budgetstabiliteten på spil, når indtægten fra de øgede miljøskatter anvendes til at nedsætte arbejdsgivernes bidrag til den sociale sikring. Vi forventer at kunne give flere oplysninger om virkningerne af nedsat skat og nedsatte betalinger til sociale sikringsordninger i EU-publikationen »Beskæftigelsen i Europa 2004«.

(1) Yderligere oplysninger i EU-publikationen »Beskæftigelse i Europa 2003«, september 2003 (kapitel 3).

(2) Der kan findes nogle indikatorer i »Impact evaluation of the European Employment strategy. Technical analysis« (udviklingen mht. virkningen af den europæiske beskæftigelsesstrategi) fra Kommissionen og OECD (1999), »Benefit systems and work incentives« (understøttelsesordninger og arbejdsincitamenter), men også i Economic Paper no 183 (økonomisk fagskrift) fra EU »How much has labour taxation contributed to European structural employment?«, (Hvor meget har skat på arbejde påvirket den europæiske strukturelle beskæftigelse) fra maj 2003. Yderligere oplysninger kan ses på: (http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_strategy/impact_en.htm).