ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2304/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (3. juli 1997)

Om: Bedre information om programmer og pilotprojekter

Ifoelge oplysninger i pressen har kommunen Premiá de Mar (Katalonien - Spanien) opstillet solcelle- gadelygter. Kommunen havde tilsyneladende ikke kendskab til EU-programmerne til fremme af alternativ energi. Eksemplet fra Premiá de Mar kunne udvides til at gaelde mange andre kommuner, hvis Kommissionen soergede for bedre information om programmerne.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at ivaerksaette for at fremme anvendelsen af alternative energikilder med henblik paa at naa det maal for energiforsyningen paa 15%, som Parlamentet opstillede for 2010?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (16. september 1997)

Kommissionen har afstukket en raekke retningslinjer for at fremme vedvarende energi.

For saa vidt angaar det eksempel, det aerede medlem naevner, findes der flere instrumenter, til oplysning om Faellesskabets programmer og om nye teknologier inden for vedvarende energi, saavel paa landsplan som i den selvstyrende region Cataluña.

- OPET-nettet (Organisationer til fremme af energiteknologi), hvori indgaar IDAE (»Instituto para la Diversificación y Ahorro de la Energía«) og ICAEN (»Institut Català d'Energia«).

- EnR-nettet (nationale energistyrelser), hvori IDAE indgaar.

- FEDERANE (sammenslutning af regionale energiagenturer), hvori ICAEN indgaar.

I Cataluña findes ligeledes nogle energiagenturer for stoerre byomraader, som har opnaaet faellesskabsstoette til deres oprettelse, bl.a. byen Barcelona og det kommunale faellesskab Maresme.

Kommissionen er desuden af den opfattelse, at man yderligere boer udbygge og forbedre udbredelsen af informationer, og har med henblik herpaa allerede taget skridt til at udvikle en samlet faellesstrategi for information om vedvarende energi. Mere konkret har Kommissionen som opfoelgning af Europa-Parlamentets beslutning om groenbogen om vedvarende energi ((Dok. KOM(96) 576. )) allerede taget initiativ til at oprette et faelles center for indsamling og udbredelse af information om vedvarende energi.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2734/97 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Offentliggoerelse af Amsterdam-traktaten i De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Maastricht-traktaten blev undertegnet den 7. februar 1992. Den integrerede tekst til Maastricht-traktaten og Rom-traktaten blev foerst offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende den 31. august 1992 (EFT C 224). Denne integrerede tekst angav de ved Maastricht-traktaten foretagne aendringer med fede, kursive typer. Den var brugervenlig.

I loebet af disse seks maaneders forsinkelse afholdt Irland og Danmark folkeafstemninger. Som foelge af den forsinkede offentliggoerelse af den integrerede tekst var borgerne i disse medlemsstater ikke saa velinformerede, som de burde have vaeret, hvilket ogsaa gjaldt de nationale parlamenter.

Hvornaar agter Kommissionen at offentliggoere de fulde, integrerede tekster til traktaterne, som de ser ud efter Amsterdam, i De Europaeiske Faellesskabers Tidende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. oktober 1997)

Den konsoliderede udgave af traktaten vil blive offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende den 3. november 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2877/97 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Overensstemmelse mellem Kommissionens politik og Raadets resolution af 18. juni 1992 om EF-producenters markedsfoering af modermaelkserstatninger i tredjelande

Kan Kommissionen bekraefte, at det danske babymadsselskab Milco har kraenket WHO's kodeks af 1981 om markedsfoering af modermaelkserstatninger i forbindelse med dets virke i Bangladesh og foelgelig har handlet i modstrid med Raadets resolution af 18. juni 1992 om EF-producenters markedsfoering af modermaelkserstatninger i tredjelande ((EFT C 172 af 8.7.1992, s. 1. ))?

Er det tilfaeldet, at Kommissionen tilbyder skattenedsaettelser til selskaber som f.eks. Milco, der saelger modermaelkserstatninger uden for EU, selv naar disse initiativer er i modstrid med WHO's kodeks af 1981 og Raadets resolution af 18. juni 1992?

Hvis det er tilfaeldet, er Kommissionen da ikke enig i, at denne fremgangsmaade er fuldstaendig i modstrid med den internationale kodeks og Raadets resolution, og at disse skattenedsaettelser oejeblikkeligt boer standses?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (22. september 1997)

Kommissionen har, i traad med Raadets resolution af 18. juni 1992, instrueret sine delegationer i tredjelande om at fungere som kontaktsteder for myndighederne, saa man kan henvende sig til delegationen med klager eller kritik om markedsfoering, der praktiseres af en producent med hjemsted i Faellesskabet, men har ikke til dato modtaget saadanne klager fra Bangladesh. Kommissionen kan derfor ikke bekraefte udtalelser eller rapporter om uhaederlige markedsfoeringsmetoder i landet fra selskaber med hjemsted i Faellesskabet.

Da der ikke foreligger nogen klage, maa Kommissionen understrege, at den anden del af det aerede medlems spoergsmaal ikke er relevant.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2464/97 af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (8. juli 1997)

Om: Regler om offentlige udbud

Da jeg er blevet opmaerksom paa problemer i fortolkningen af service-direktiverne 92/50 ((EFT L 209 af 24.7.1992, s. 1. )), 93/36 ((EFT L 199 af 9.8.1993, s. 1. )) og 93/37 ((EFT L 199 af 9.8.1993, s. 54. )) om offentlige udbud, skriver jeg hermed for at faa afklaret, hvordan direktiverne skal fortolkes.

Jeg vil gerne spoerge Kommissionen, hvorvidt reglerne om offentlige udbud ogsaa omfatter det offentliges brug af finansielle tjenesteydelser? Dette spoergsmaal er essentielt, da medlemsstaterne i dag fortolker reglerne forskelligt. Som eksempel kan naevnes, at Italien ikke anvender udbudsreglerne paa dette omraade, mens et land som Danmark mener, at de her finder anvendelse.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (9. september 1997)

EU-reglerne om offentlige indkoeb daekker som udgangspunkt den offentlige sektors anvendelse af finansielle tjenesteydelser. I bilag I A til Raadets direktiv 92/50/EOEF af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmaaderne ved indgaaelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler ((EFT L 209 af 24.7.1992. )) naevnes »finansielle tjenesteydelser« som en kategori, der eksplicit omfatter baade a) forsikring og b) bank- og investeringsydelser. For saa vidt angaar bank- og investeringsydelser, er foelgende aftaler undtaget fra direktivets anvendelsesomraade i henhold til artikel 1, litra a), punkt vii): »aftaler om finansielle tjenesteydelser vedroerende emission, koeb, salg og overfoersel af vaerdipapirer eller andre finansielle instrumenter samt centralbankernes tjenesteydelser«.

Specielt med hensyn til laan er Kommissionen af den opfattelse, at et laan, som ikke udstedes i form af et omsaetningspapir paa kapitalmarkedet, ikke kan sammenlignes med et afhaendeligt vaerdipapir og som saadant ikke er undtaget fra anvendelsesomraadet for artikel 1, litra a), punkt vii) i direktiv 92/50/EOEF, medmindre det er emitteret af en centralbank.

Det er imidlertid rigtigt, at de forskellige medlemsstater fortolker anvendelsen af direktiv 92/50/EOEF forskelligt. For at sikre en ensartet fortolkning af disse bestemmelser inden for EU, hvilket som anfoert af det aerede medlem er essentielt, har Kommissionen taget initiativ til at faa dette spoergsmaal behandlet i Det Raadgivende Udvalg for Offentlige Aftaler, hvori alle medlemsstaterne er repraesenteret. Til dette formaal er et arbejdsdokument, udarbejdet af Kommissionen, blevet droeftet, og medlemsstaterne er blevet anmodet om at komme med deres bidrag. Indtil nu er der kun kommet bidrag fra seks medlemsstater, nemlig Belgien, Tyskland, Irland, Nederlandene, OEstrig og Det Forenede Kongerige. Det forventes ikke desto mindre, at problemet vil blive loest paa det kommende moede i det raadgivende udvalg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2581/97 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Amerikansk hormonbehandlet koed, som paatvinges Europa

Kan Kommissionen redegoere for den situation, der er ved at opstaa i forbindelse med de presserende og truende amerikanske krav om at eksportere hormonbehandlet oksekoed til Europa?

Den Europaeiske Union har paa baggrund af samstemmende udtalelser fra videnskabelige komitéer hidtil modsat sig dette krav, men nu har Verdenshandelsorganisationen (WTO) erklaeret, at den europaeiske holdning er i modstrid med de internationale frihandelsregler.

Hvorledes vil Den Europaeiske Union fortsaette med at forsvare sit synspunkt, ifoelge hvilket anvendelsen af hormoner i kvaegavlen, saaledes som den praktiseres i USA, udgoer en alvorlig fare for den menneskelige sundhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. september 1997)

Den 30. juni 1997 praesenterede Verdenshandelsorganisationens (WTO) panel sin endelige rapport om hormonbehandlet koed for de forskellige parter. Ifoelge panelets rapport overtraedes tre af bestemmelserne i aftalen om anvendelse af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (SPS-aftalen) som foelge af EF-direktivernes forbud mod brug af vaekstfremmende hormoner til dyr. Det er paa baggrund af panelets rapport blevet vedtaget at appellere. Foer man har den endelige afgoerelse fra WTO-procedurerne for tvistbilaeggelse (sikkert ikke foer november 1997), vil det ikke vaere muligt at angive, hvilke foranstaltninger EF kan traeffe. Hvis panelets konklusion fastholdes af WTO's appelinstans, har EF stadig en »passende frist« til at overveje mulighederne.

Kommissionen vil fortsat paaberaabe sig forsigtighedsprincippet til stoette for sine krav og vil ligeledes fortsat forsvare EF's ret til at fastsaette det sundhedsbeskyttelsesniveau, der skoennes passende for Faellesskabets borgere, hvilket fuldt ud skal anerkendes i SPS-aftalen
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2548/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Udsigterne for Det Europaeiske Raads ekstraordinaere moede om beskaeftigelse

Kan der fra Det Europaeiske Raads ekstraordinaere moede forventes mere vidtraekkende tiltag om beskaeftigelse end dem, der blev opnaaet i Essen og Madrid?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádriag Flynn paa skriftlige forespoergsler E-2547/97, E-2548/97 og E-2549/97 (3. oktober 1997)

Indfoejelsen af et afsnit om beskaeftigelse i Amsterdam-traktaten stiller beskaeftigelsen paa linje med monetaere og fiskale spoergsmaal som et prioriteret arbejdsomraade i Unionen. Mens det primaere ansvar for beskaeftigelsespolitikken ligger hos den enkelte medlemsstat, betragtes beskaeftigelse nu som et spoergsmaal af faelles interesse, som kraever en koordinering af politikken paa det europaeiske plan.

Det kraeves endvidere i den nye traktat, at der tages hensyn til beskaeftigelsen i Faellesskabets politik paa alle andre omraader. Dette betyder, at der vil ske en eksplicit vurdering af virkningen for beskaeftigelsen af udformningen og gennemfoerelsen af alle politiske aktioner.

Indkaldelsen til et ekstraordinaert moede i Det Europaeiske Raad i november 1997 viser, i hvor hoej grad medlemsstaterne er indstillet paa en oejeblikkelig gennemfoerelse af bestemmelserne i den nye traktat. Moedet forventes at fokusere paa tre spoergsmaal: for det foerste en vurdering af beskaeftigelsessituationen og de fremskridt, der er gjort under gennemfoerelsen af den europaeiske beskaeftigelsesstrategi, for det andet en undersoegelse af, hvordan hver enkelt medlemsstat har til hensigt at gennemfoere traktatens bestemmelser og en identificering af den bedste praksis paa det nationale plan til bekaempelse af arbejdsloeshed og marginalisering, og for det tredje fastlaeggelse af operationelle maal for den nationale beskaeftigelsespolitik paa grundlag af de retningslinjer for beskaeftigelsen, som Kommissionen vil foreslaa medlemsstaterne.

Naar alle medlemsstaterne har ratificeret artikel 5 i afsnittet om beskaeftigelse, vil Raadet faa mulighed for at vedtage foranstaltninger til styrkelse af samarbejdet mellem medlemsstaterne og stoette deres aktion gennem initiativer med sigte paa at udvikle udveksling af erfaringer og den bedst mulige praksis.

Formandskabets konklusioner og den resolution om vaekst og beskaeftigelse, der blev vedtaget i Amsterdam, indeholder en politisk forpligtelse til en hurtig gennemfoerelse af disse bestemmelser. Kommissionen vil traeffe alle noedvendige foranstaltninger for at goere dette muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2184/97 af Hiltrud BREYER til Rådet. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Videreudvikling af påvisningsmetoder



EF-Tidende nr. C 082 af 17/03/1998 s. 0041



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2184/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Videreudvikling af paavisningsmetoder Hvad goer EU's institutioner for at aabne mulighed for at videreudvikle paavisningsmetoderne? Svar (28. oktober 1997) Raadet har ingen saerlig kompetence i denne henseende og er ikke vidende om de andre institutioners, herunder navnlig Europa-Parlamentets, hensigter paa dette omraade, naar der ses bort fra de opgaver, der paahviler Kommissionen i henhold til forordning 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. )), saerlig artikel 4, stk. 4.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2176/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Paavisningsmetoder

Skal udelukkende paavisning af det protein, der dannes i kraft af det nyindfoerte gen, tjene som bevis paa forskellen mellem et produkt fremstillet ved en genteknisk fremgangsmaade og det ikke genteknisk fremstillede produkt?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2160/97, E-2162/97, E-2164/97, E-2166/97, E-2176/97, E-2178/97, E-2180/97, E-2182/97 og E-2186/97 (28. oktober 1997)

Som fastsat i artikel 8, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 258/97 ((EFT L 42 af 14.2.1997. )) skal det ved en relevant analyse i givet fald kunne paavises, at visse karakteristika ved en levnedsmiddelingrediens »- under hensyntagen til de accepterede graenser for naturlige variationer inden for saadanne karakteristika - adskiller sig fra det traditionelle levnedsmiddel eller den traditionelle levnedsmiddelingrediens«. Der erindres endvidere om, at de eventuelle gennemfoerelsesbestemmelser til artikel 8 vil blive vedtaget efter (komité)proceduren i artikel 13.

Affattelsen af spoergsmaalene giver ikke mulighed for at vide, hvilken kontrol det aerede parlamentsmedlem sigter til. Under alle omstaendigheder finder de generelle bestemmelser i EF-lovgivningen om kontrol med levnedsmidler anvendelse.

For saa vidt angaar de vurderinger, der skal foretages i henhold til artikel 4 og 6, i forordning 258/97, er bestemmelserne herfor og navnlig den rolle, som medlemsstaterne skal spille i forbindelse med vurderingsorganerne, fastsat i artikel 4, stk. 3, og artikel 6, stk. 2-4, eventuelt supperet med artikel 7 og 9. Det bemaerkes, at artikel 4, stk. 4, bestemmer, at Kommissionen offentliggoer retningslinjer for de videnskabelige aspekter vedroerende udarbejdelsen af den foerste vurderingsrapport. Disse bestemmmelser kan eventuelt suppleres med de relevante bestemmelser i direktiv 90/220/EOEF ((EFT 117 af 8.5.1990. )).

Med hensyn til analysemetoderne erindres der om, at artikel 4 i direktiv 93/99/EOEF ((EFT L 290 af 24.11.1993. )) bestemmer, at medlemsstaterne skal soerge for, at valideringen af de analysemetoder, der anvendes i forbindelse med den offentlige kontrol af levnedsmidler, naar det er muligt, er i overensstemmelse med visse kriterier i direktiv 85/591/EOEF ((EFT L 372 af 31.12.1995. )) om indfoerelse af faelles proeveudtagnings- og analysemetoder til kontrol af levnedsmidler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2286/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Genetisk modificeret raps

Mandag den 9. juni 1997 godkendte Europa-Kommissionen markedsfoering af en genetisk modificeret herbicidresistent raps. Den herbicidresistente raps fremstilles af et belgisk selskab ved navn Plant Genetic System.

Hvilke eventuelle undersoegelser lod Kommissionen foretage for at vurdere de sundhedsmaessige og miljoemaessige foelger af frigivelse af denne genetisk modificerede organisme? Af hvilke grunde besluttede Kommissionen ikke at foelge forsigtighedsprincippet i denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. september 1997)

Kommissionen vedtog den 6. juni 1997 to beslutninger om markedsfoering af genetisk modificerede hybride rapsfroe, anmeldt af virksomheden Plant Genetic Systems (PGS) ((EFT L 164 af 21.6.1997. )).

Herefter vil Frankrig give tilladelse til markedsfoering af disse produkter, saa de kan anvendes som en hvilken som helst traditionelt fremavlet rapssort. Markedsfoering af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, der indeholder, bestaar af eller er afledt af saadanne genetisk modificerede organismer, er reguleret ved forordning EF nr. 258/97 om nye levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser ((EFT L 43 af 14.2.1997. )).

I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet, som direktiv 70/220/EOEF om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer ((EFT L 117 af 8.5.1990. )) er baseret paa, har ansoegeren forelagt alle de data og oplysninger, der behoeves til at vurdere de sundheds- og miljoekonsekvenser, frigivelsen af denne rapssort vil kunne indebaere. Ansoegningsmaterialet omfattede undersoegelser af den transgene B94-2 rapssorts spireevne, undersoegelser af, hvordan transgene sorter af vaarraps reagerer paa landbrugshjaelpestoffer, overvaagning af restvirkningerne i tidligere markforsoeg med transgen raps, noeje observationer af insekter, der fouragerer paa transgene PGS-rapsplanter, et forsoeg med fordoejeligheden af rapsfroe, en analyse af B94-2 rapsfroeenes kvalitet, en detaljeret beskrivelse af olie og oliekager fremstillet af en transgen rapshybrid frembragt i laboratorium, detaljeret analyse af froe fra transgen og ikke-transgen raps, et fosfo-amino-transfer (PAT) forsoeg med oliefri transgene rapsfroe og indtagelse af honning fra honningbier, der fouragerer paa transgen raps.

De to beslutninger blev vedtaget paa grundlag af en positiv udtalelse (med kvalificeret flertal) i det forskriftsudvalg, der er nedsat i henhold til direktiv 90/220/EOEF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1722/97 af Ana Palacio Vallelersundi (PPE) til Raadet (22. maj 1997)

Om: Aktindsigt i Raadets dokumenter

Ifoelge nylige oplysninger i den spanske presse har Raadet meddelt den spanske ombudsmand sit svar vedroerende et angiveligt tilfaelde af daarlig administration ved anvendelse af afgoerelse 93/371/EOEF ((EFT L 340 af 31.12.1993, s. 43, sidst aendret ved EFT L 325 af 14.12.1996, s. 19 (afgoerelse 96/705/EF). )) om aktindsigt i Raadets dokumenter, hvilket er blevet staerkt kritiseret af journalisten Bunyan. Da det tilsyneladende kun drejer sig om dokumenter i forbindelse med Afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union, mener Raadet ikke, at ombudsmanden har befoejelser til at behandle denne klage. Eftersom det er et spoergsmaal, som har Europa-Parlamentets interesse, vil Raadet da sende mig en kopi af ovennaevnte svar til ombudsmanden?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-1722/97 og E-1813/97 (28. oktober 1997)

Den europaeiske ombudsmands kompetenceomraade er fastlagt i artikel 138 E i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab (TEF). Denne traktat finder anvendelse paa afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union (TEU) i det omfang, der er fastsat i artikel K.8 i TEU. Artikel 138 E er imidlertid ikke naevnt i listen over de bestemmelser i TEF, der finder anvendelse paa afsnit VI i TEU.

Ifoelge den nye Amsterdam-traktat finder artikel 138 E i TEF anvendelse paa bestemmelserne vedroerende de omraader, der er naevnt i afsnit VI i TEU.

Raadet gav i skrivelse af 26. marts og 20. juni 1997 ombudsmanden et detaljeret svar vedroerende hr. Bunyans klager. Kopi af Raadets to skrivelser til ombudsmanden vil blive sendt direkte til de aerede parlamentsmedlemmer ((De stemmeforklaringer, som Raadets medlemmer fremsatte i den forbindelse, er gjort offentligt tilgaengelige. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2285/97 af John Iversen (PSE) og Kirsten Jensen (PSE) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Pesticider paa positivliste

Kan Kommissionen bekraefte, at den er i gang med at saette sproejtegiften Paraquat paa EU's positivliste?

Vil Kommissionen i givet fald forklare, hvordan den evaluerer disse kemiske stoffer?

Hvilke sikkerhedsforanstaltninger tager Kommissionen for givet ved anvendelsen af Paraquat, saerligt i forhold til miljoe- og arbejdsmiljoeproblemer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. september 1997)

Paraquat er ganske rigtigt et af de aktive stoffer, der for oejeblikket er ved at blive evalueret i henhold til bestemmelserne i direktiv 91/414/EOEF ((Raadets direktiv 91/414/EOEF om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler - EFT L 230 af 19.8.1991. )) og forordning (EOEF) nr. 3600/92 ((Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3600/92 om de naermere bestemmelser for ivaerksaettelsen af foerste fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EOEF om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler - EFT L 366 af 15.12.1992. )) med henblik paa eventuel optagelse paa en EF-positivliste.

Som det fremgaar af direktivets artikel 5, kan et aktivt stof kun optages i direktivets bilag I, hvis det paa grundlag af den foreliggende tekniske og videnskabelige viden kan forventes, at et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder det aktive stof, efter en anvendelse, der er i overensstemmelse med god plantebeskyttelsespraksis, ikke har nogen skadelige virkninger paa menneskers eller dyrs sundhed eller nogen uacceptabel indvirkning paa miljoeet.

Endvidere skal medlemsstaterne, efter at et aktivt stof er blevet optaget i direktivets bilag I, tage godkendelsen af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder det paagaeldende aktive stof, op til fornyet overvejelse i overensstemmelse med betingelserne for optagelsen og de ensartede principper (bilag VI) inden for en naermere fastsat frist.

Evalueringen af paraquat gaar videre, og rapporter om konklusionerne vedroerende paraquat er stadig under udarbejdelse. Der vil derfor gaa nogen tid, foer et udkast til beslutning kan droeftes med medlemsstaterne i Den staaende Komité for Plantesundhed, og en beslutning derefter kan traeffes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2421/97 af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen (11. juli 1997)

Om: Udbrud af svinepest i Lleida-omraadet

Som foelge af de udbrud af klassisk svinepest, der for nylig er blevet paavist i Lleida-omraadet, og som foelge af Den Staaende Veterinaerkomités efterfoelgende besoeg har Kommissionen offentliggjort beslutning 97/285/EF ((EFT L 114 af 1.5.1997, s. 47. )), hvori der fastsaettes saerlige betingelser for handelen i EU med svinekoed og levende svin, der stammer udelukkende fra de angivne omraader.

De forskellige medlemsstater har derfor tilpasset deres handel med svinekoed med Spanien til indholdet af ovennaevnte beslutning, undtagen Portugal, som ensidigt har lukker sine graenser for al handel med svinekoed og svinekoedsprodukter, der stammer ikke bare fra de naevnte omraader, men fra hele Katalonien, hvormed det kraenker den frie bevaegelighed for varer.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet og/eller agter den at traeffe for at faa overholdt dette grundlaeggende princip, som Den Europaeiske Union er baseret paa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. september 1997)

Ved Kommissionens beslutning 97/285/EF ((EFT L 114 af 1.5.1997. )) blev der vedtaget visse beskyttelsesforanstaltninger for at forebygge udbredelse af det virus, der foraarsager klassisk svinepest, fra et omraade i Spanien bestaaende af Urgell, Noguera, Segrià og Garrigues.

Kommissionen er for nylig blevet informeret om ensidige foranstaltninger, som Portugal har vedtaget paa grund af sygdomssituationen i Lerida. Den vil undersoege spoergsmaalet.