ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3454/96 af Bernie Malone (PSE) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: LEONARDO-programmet

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger, der er truffet eller planlaegges med henblik paa at forbedre LEONARDO-programmets drift, isaer med hensyn til at nedbringe omfanget af bureaukratiet, at effektivisere de finansielle procedurer isaer for betalingerne til studieophold for studerende og at haeve ydelsen paa 200 ecu pr. studieophold?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (13. januar 1997)

Kommissionen deler det aerede medlems oenske om at lette den administration, der knytter sig til Leonardo da Vinci-programmet, og den har allerede gennemfoert forbedringer i denne retning.

For saa vidt angaar en forbedring af de finansielle procedurer, isaer for studiestipendier, planlaegger Kommissionen allerede udbetaling af 65% af det samlede beloeb til udstationeringsprogrammet ved undertegnelsen af kontrakten og et foelgende forskud paa 25% ved forelaeggelsen af midtvejsrapporten. Initiativtageren raader saaledes over 90% af stoettebeloebet ved udgangen af det foerste aar for et udstationeringsprogram, som straekker sig over to aar.

I spoergsmaalet om de omkostninger til organisation, der tillades i sammenhaeng med forvaltningen af programmerne for udstationering med henblik paa studier (loftet er i oejeblikket 200 ECU pr. modtager og 15000 ECU pr. initiativtager om aaret), er Kommissionen i oejeblikket ved at undersoege, om der for regnskabsaaret 1996-1997 skal anvendes nye administrative bestemmelser, der goer det muligt at give et stoerre bidrag til organisationskostninger med det formaal at styrke programmernes og udvekslingernes kvalitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2340/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: BSE og gelatineproduktion i EU

1. Findes der EU-standarder for gelatineproduktion samt talgproduktion og -forarbejdning?

2. Hvordan forholder det sig med produktionsvilkaarene i de enkelte EU-lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. november 1996)

1. Kommissionen er ved at udarbejde normer for gelatinefremstilling. Den Videnskabelige Veterinaerkomité blev hoert af Kommissionen og afgav udtalelse den 19. juli 1995. To arbejdsgrupper vedroerende veterinaerforskrifter, som omfatter eksperter fra medlemsstaterne, har holdt moede. Den Videnskabelige Veterinaerkomité er i faerd med paa ny at gennemgaa oplysningerne om gelatinefremstilling i forbindelse med inaktivering af BSE-agenset. Der vil blive fremsat endelige forslag til retsforskrifter, naar komitéens betaenkning foreligger.

Normerne for udvinding og forarbejdning af talg til konsum findes i Raadets direktiv 77/99/EOEF om sundhedsmaessige problemer i forbindelse med produktion og markedsfoering af koedprodukter og visse produkter af animalsk oprindelse ((EFT L 26 af 31.1.1977 )) (navnlig kapitel II i bilag C). Der er fastlagt saerlige normer for fremstilling af saadanne produkter i Det Forenede Kongerige ved Kommissionens beslutning 96/239/EF om visse hasteforanstaltninger til beskyttelse mod bovin spongiform encephalopati ((EFT L 78 af 28.3.1996 )), aendret ved beslutning 96/362/EF ((EFT L 139 af 12.6.1996 )). Disse normer skal give yderligere sikkerhed paa baggrund af BSE-situationen i Det Forenede Kongerige.

2. Kommissionen har ingen naermere oplysninger om ved national lov fastsatte fremstillingsnormer i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3516/96 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (4. december 1996)

Om: Projekter i Spanien finansieret med EU-midler

EU har siden januar 1995 finansieret projekter i Spanien (hovedsagelig med midler fra EFRU og Samhoerighedsfonden) i forbindelse med floderne Duero, Tajo og Guadiana og disses bifloder. Kan Kommissionen give naermere oplysninger om de samlede beloeb i forbindelse med disse projekter, med hvilken procentsats eller hvilket beloeb EU deltager heri samt dato for godkendelsen i Kommissionens tjenestegrene?

Kan Kommissionen give de samme oplysninger vedroerende projekter, der ligger til behandling (samlet beloeb, EU's deltagelse, beliggenhed)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (13. januar 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2849/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Stoette til atomkraftvaerker i Den Slovakiske Republik

1. Hvorledes vurderer Raadet farerne for, at der kan opstaa uoprettelige konsekvenser for borgerne i Den Slovakiske Republik i et naboland som Den Slovakiske Republik, der har associeringsaftale med EU, som foelge af den vanskelige oekonomiske og politiske situation, og hvor der samtidig er tale om enormt stigende oekonomiske udgifter i forbindelse med rekonstruktionen af Bohunice og udstyr til Mochovce?

2. I hvilket omfang er EU-medlemsstaterne rede til at daekke tabene i forbindelse med skatter, der vil opstaa i forbindelse med Den Slovakiske Republiks manglende betalingsevne, som kan opstaa som foelge af en finansiel overbelastning foraarsaget af den slovakiske atompolitik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (12. december 1996)

Den Slovakiske Republik har foert en forsigtig finans-, penge- og valutapolitik. Det offentlige underskud udgjorde 7,5% af bruttonationalproduktet (BNP) i 1993, men dette var forvandlet til et lille overskud paa 0,5% af BNP i 1995. Paa betalingsbalancen er et underskud paa 5% af BNP i 1993 blevet vendt til et overskud i de efterfoelgende aar. I 1996 er der sket en forringelse af betalingsbalancen, da importen af forbrugs- og kapitalgoder er steget vaesentligt. Underskuddet paa betalingsbalancen bliver dog fuldt ud finansieret af den omfattende kapitaltilstroemning, og de officielle reserver har af denne grund holdt sig paa et paent niveau (i midten af september 1996 repraesenterede de mere end 4 maaneders import). Selv om der fortsat vil vaere pres paa betalingsbalancen paa grund af den stigende import af kapitalgoder saasom dem til Mochovce-projektet, kan det med rimelighed forventes, at den slovakiske regering vil fastholde en forsigtig finans- og pengepolitik i forbindelse med investeringer paa energiomraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2946/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Revision af den faelles markedsordning for olivenolie

Under henvisning til, at

a) Kommissionen sandsynligvis den 13. november 1996 vil godkende en revideret plan for den faelles markedsordning for olivenolie i EU, som medfoerer en drastisk aendring af stoetteformen, idet stoetten til producenterne nu skal udbetales som et éngangsbeloeb pr. oliventrae,

b) denne radikale aendring gennemfoeres inden for en sektor, hvor det ikke er noedvendigt, og af aarsager, der tilsyneladende ikke haenger sammen med markedets funktion, og

c) denne sektor og kvaliteten af det af dens produkter, der har stoerst betydning for markedet, paa grund af disse drastiske aendringer gaar en hoejst usikker fremtid i moede,

bedes Kommissionen besvare foelgende:

1. Agter den at forelaegge forslag for Europa-Parlamentet i denne forbindelse? Hvornaar?

2. Hvilken form vil forslagsteksten faa?

3. Vil disse forslag blive ledsaget af nogen undersoegelse af de forventede virkninger for producenterne og miljoeet samt den forventede udvikling af markedet for produktet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2684/96, E-2685/96 og P-2946/96 (20. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige muligheder for en reform af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen kan ikke foregribe resultatet af sine overvejelser ved at besvare specifikke spoergsmaal om valgmulighederne, men den vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems spoergsmaal og bemaerkninger.

Det maa vaere klart, at den nye faelles markedsordning for olivenolie skal vaere enkel, mere gennemsigtig og lettere at kontrollere end den eksisterende ordning. Der boer laegges saerlig vaegt paa kvalitet, og ordningen maa saa direkte som muligt rettes mod producenterne. Der skal tages hensyn til forskelle af regional, social og miljoemaessig art.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2755/96 af Bernie Malone (PSE) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Venskabsbyer

Kan Kommissionen mere praecist oplyse, hvilken slags aktiviteter der opfylder kravene for at have et europaeisk element i et venskabsbyprogram, saa man kan modtage finansiel stoette fra Kommissionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (15. november 1996)

Kommissionen anser venskabsbyordninger for et udmaerket middel til at inddrage almindelige mennesker og deres valgte repraesentanter i den europaeiske integrationsproces, saa de i hoejere grad kan foele, at de er en del af EU.

For at et venskabsbyarrangement kan blive en succes i denne henseende, maa udvekslingerne tilrettelaegges saaledes, at arten og indholdet af de paataenkte aktiviteter bidrager til bedre forstaaelse mellem deltagerne og stoerre kendskab til hinandens sociale, oekonomiske, erhvervsmaessige, politiske og kulturelle miljoe. Et stoetteberettiget projekt kan have deltagere fra alle samfundsgrupper og aldersklasser (boern, unge, voksne), men skal paavise, at det skaber en aegte europaeisk bevidsthed.

Der findes utallige former for venskabsbyaktiviteter, som opfylder disse kriterier. Blandt de aktiviteter, der anses for at tilfoere et europaeisk element og tidligere har modtaget tilskud, kan naevnes faelles diskussioner om forskellige emner, f.eks. bekaempelse af arbejdsloeshed, miljoebeskyttelse, problemer forbundet med racisme og fremmedhad, sammenligning af uddannelsessystemer, sprogundervisning, lokalforvaltning, valgsystemer, integrering af handicappede og indvandrere i Faelleskabet, debat om europaeisk politik, Europas fremtid (valutaunion, udvidelse), de lokale myndigheders rolle i den europaeiske integrationsproces, besoeg ved projekter finansieret af Faellesskabet, besoeg paa lokale industrivirksomheder, institutioner og andre faciliteter, saa der kan foretages en sammenligning med faciliteter i partnerbyerne, samt udstillinger af lokale kunstnere fra de forskellige venskabsbyer. Enhver venskabsbyaktivitet, der bringer mennesker sammen fra mere end to byer og to forskellige medlemsstater, indeholder i sig selv et europaeisk element. Dette ses endnu tydeligere, hvis aktiviteten resulterer i en udveksling af erfaringer og ideer omkring spoergsmaal, der kraever staerk solidaritet og faelles forpligtelse over for Europa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2613/96 af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen (14. oktober 1996)

Om: Nedsaettelse af pesticid-, herbicid- og andre restmaengder ved hjaelp af bio- og genteknologi

Kan pesticid-, herbicid- og andre restmaengder nedsaettes ved hjaelp af bio- og genteknolgi, og i bekraeftende fald i hvor vid udstraekning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. november 1996)

Det er ikke muligt at udtale sig generelt om bioteknologiens virkning paa anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, og der maa tages stilling i hvert enkelt tilfaelde. Dette spoergsmaal er et af maalene i Kommissionens forskningsprogram FAIR (landbrug og fiskeri)

Der er givetvis en mulighed for at begraense brugen af plantebeskyttelsesmidler i tilfaelde, hvor planterne er blevet gjort resistente over for skadedyr eller sygdomme ved hjaelp af genteknologi, og dermed for at mindske restkoncentrationerne af plantebeskyttelsesmidler i planter.

I tilfaelde, hvor en plante er blevet gjort tolerant over for et herbicid, kan dette foere til en aendring i moensteret for anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler. Anvendelse af et herbicid, som planten er blevet gjort tolerant over for, kan erstatte anvendelsen af andre herbicider, der hidtil er blevet anvendt for at kontrollere forekomsten af ukrudt i den paagaeldende afgroede. Den praecise virkning kan vaere forskellig i hvert enkelt tilfaelde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2684/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Reform af den faelles markedsordning for olivenolie

Der hersker usikkerhed blandt producenter af olivenolie i Spanien over reformen af den faelles markedsordning.

Forslagene fra kommissionsmedlem Fischler om at indfoere en stoette pr. trae medfoerer, at Kommissionen for det foerste maa efterproeve, at der som haevdet af de faglige organisationer findes 215 millioner traeer i Spanien og ikke 166 millioner, som citeret i nogle kilder.

Paa den anden side anses en foranstaltning af denne type ikke for realistisk i sektoren. Det nuvaerende system er mere passende, og det er svaert at forstaa Kommissionens bevaeggrunde.

Hvilke oplysninger har Kommissionen adgang til, og hvilke undersoegelser gennemfoeres der for at fastslaa det reelle omfang af de spanske olivenlunde og foelgerne af en eventuel aendring af ordningen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2684/96, E-2685/96 og P-2946/96 (20. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige muligheder for en reform af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen kan ikke foregribe resultatet af sine overvejelser ved at besvare specifikke spoergsmaal om valgmulighederne, men den vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems spoergsmaal og bemaerkninger.

Det maa vaere klart, at den nye faelles markedsordning for olivenolie skal vaere enkel, mere gennemsigtig og lettere at kontrollere end den eksisterende ordning. Der boer laegges saerlig vaegt paa kvalitet, og ordningen maa saa direkte som muligt rettes mod producenterne. Der skal tages hensyn til forskelle af regional, social og miljoemaessig art.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2385/96 af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Raadet (30. august 1996)

Om: Fortrolige erklaeringer

Vil Raadet oplyse, hvor mange fortrolige erklaeringer der er vedtaget, siden aftalen om begraensning af hemmelige erklaeringer blev indgaaet, henholdsvis inden for og uden for Raadets rolle som lovgiver?

Svar (13. december 1996)

I medfoer af den adfaerdskodeks for offentliggoerelse af Raadets protokoller og erklaerninger til optagelse i protokollerne, naar Raadet optraeder som lovgivende myndighed, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, er Raadet enigt om at anvende erklaeringer til optagelse i protokollen med tilbageholdenhed, da saadanne erklaeringer fortsat skal kunne bidrage til beslutningsprocessens effektivitet.

Mellem den 2. oktober 1995 - den dato, hvor adfaerdskodeksen blev vedtaget - og den 30. september 1996 har Raadet vedtaget 208 retsakter endeligt og i forbindelse hermed optaget i alt 385 erklaeringer i moedeprotokollen; 382 af disse erklaeringer er blevet gjort offentligt tilgaengelige og er derfor fremsendt til Europa-Parlamentet.

Der er saaledes kun tre erklaeringer fremsat i forbindelse med vedtagelsen af retsakter, som ikke er blevet offentliggjort i henhold til adfaerdskodeksen. Disse erklaeringer, som alle vedroerer aftalen om skibsbygning i OECD-regi, angaar dog ikke selve retsakterne, men indgaaelsen af en international aftale.

Hvad angaar vedtagelse af erklaeringer til optagelse i protokollerne, naar Raadet ikke optraedet som lovgivende myndighed, kan Raadet ikke fremlaegge statistikker, da der ikke foeres nogen fortegnelse over saadanne erklaeringer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2561/96 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Foranstaltninger inden for rammerne af hvidbogen

I dokumentet »En indsats for beskaeftigelsen i Europa - en tillidspagt« ((CSE(96) 1. endl. )) oplyser Kommissionen, at nogle medlemsstater endnu ikke har omsat visse direktiver inden for rammerne af hvidbogen fra 1985 i national lovgivning.

Kan Kommissionen give en detaljeret oversigt over disse medlemsstater? Kan der gives detaljerede oplysninger om, hvilke direktiver, der endnu ikke er omsat?

Kan Kommissionen desuden oplyse, hvilke foranstaltninger den planlaegger med henblik paa at tvinge medlemsstaterne til at omsaette disse direktiver i national lovgivning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (19. november 1996)

Hvad angaar det foerste og tredje spoergsmaal skal man henvise det aerede medlem til Kommissionens svar paa forespoergsel E-2039/96 ((EFT C 205 af 19.12.1996 )). Endnu nyere oplysninger om, hvor langt medlemsstaterne er naaet med at gennemfoere de i hvidbogen omhandlede direktiver, er givet i en oversigt, der direkte er sendt til det aerede medlem samt til Parlamentets Generalsekretariat.

Vedroerende andet spoergsmaal skal det naevnes, at foelgende hvidbogsdirektiver endnu ikke er blevet gennemfoert i mindst én medlemsstat:

1. FJERNELSE AF FYSISKE BARRIERER

1.1. Varekontrol

1.1.1. Specifikke kontrolforanstaltninger 92/3 (5)

1.1.2. Veterinaere kontrolforanstaltninger 85/321 (1), 85/322 (1), 86/146 (1), 86/469 (1), 87/328 (1), 87/491 (2), 88/289 (1), 88/661 (1), 89/227 (1), 89/361 (1), 89/437 (1), 89/662 (2), 90/167 (1), 90/425 (2), 90/427 (1), 90/428 (2), 90/667 (2), 91/67 (1), 91/69 (1), 91/174 (1), 91/492 (2), 91/493 (2), 91/495 (1), 91/497 (1), 91/628 (4), 92/5 (1), 92/46 (2), 92/65 (2), 92/116 (4), 94/65 (8),

1.1.3. Plantebeskyttende kontrolforanstaltninger 85/574 (1), 86/362 (1), 86/363 (1), 87/153 (1), 88/380 (1), 89/365 (1), 90/44 (1), 90/533 (1), 90/642 (1), 91/132 (1), 91/414 (4), 91/682 (3), 92/33 (3), 92/34 (3),

2. FJERNELSE AF TEKNISKE BARRIERER

2.1. Frie varebevaegelser

2.1.1. Saerlige ordninger 91/477 (2), 93/7 (6)

2.1.2. Den nye fremgangsmaade 89/336 (1), 90/385 (2), 90/396 (1)

2.1.3. Motorkoeretoejer 87/358 (1), 88/76 (1), 88/436 (1), 89/458 (1)

2.1.4. Levnedsmidler 88/388 (1)

2.1.5. Laegemidler 87/19 (1), 87/20 (1), 89/381 (1), 90/676 (2), 90/677 (1)

2.1.6. Kemiske produkter 85/467 (1)

2.1.7. Byggeri 87/405 (1), 89/106 (1)

2.1.8. Andre omraader 86/594 (2)

2.2. Offentlige indkoeb 89/665 (1), 90/531 (1), 92/13 (4), 92/50 (5), 93/36 (5), 93/38 (4)

2.3. Fri bevaegelighed for personer 89/48 (4), 90/364 (1), 90/365 (1), 92/51 (5), 93/96 (1)

2.4. Det indre marked for tjenesteydelser

2.4.1. Banker 93/6 (5), 94/19 (4)

2.4.2. Forsikring 88/357 (1), 90/332 (1), 90/619 (1), 91/674 (3), 92/49 (4), 92/96 (1)

2.4.3. Vaerdipapirer 92/22 (8)

2.4.4. Nye teknologier 91/263 (5)

2.5. Industrilovgivning

2.5.1. Selskabsret 89/667 (1), 90/604 (1), 90/605 (2)

2.5.2. Intellektuel ejendomsret 92/100 (4)

2.5.3. Virksomhedsbeskatning 90/434 (1)

3. FJERNELSE AF FISKALE BARRIERER

3.1. Moms 94/5 (1)
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2629/96 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Handlingsprogram for mindretal

Agter Kommissionen, paa baggrund af den virksomhedsberetning, den har udarbejdet i februar 1994 om fremme af mindretal, ogsaa fremover at udarbejde et handlingsprogram for mindretalssprog og -kulturer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (29. november 1996)

Over budgetpost B3-1006 har Kommissionen siden 1983 ydet stoette til initiativer til fremme og bevarelse af regional- og mindretalssprog og -kulturer i Faellesskabet. I den forbindelse udarbejdes der ultimo 1996 en aktivitetsrapport om Kommissionens indsats paa dette omraade i perioden 1994-1996.

Kommissionen vil i oevrigt undersoege mulighederne for at viderefoere sin indsats for paa den maade at sikre et Faellesskab, som respekterer sproglige og kulturelle forskelle. Kommissionen har derfor allerede via et aabent udbud anmodet om, at der foretages en evaluering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2574/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Soedestoffer i levnedsmidler

Forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af direktiv 94/35/EF om soedestoffer til brug i levnedsmidler (KOM(95)0482) er en ajourfoering af de to direktiver, som blev vedtaget i 1994, og en tilpasning af disse til den seneste tekniske og videnskabelige udvikling, hvilket hovedsagelig muliggoer anvendelse af soedestoffer, der allerede er tilladte i visse nye kategorier af levnedsmidler.

Finder Kommissionen det ikke oenskeligt, at man i fremtiden, naar der blot er tale om tilpasning af en bestemmelse, hoerer Den Staaende Levnedsmiddelkomité, hvis udtalelse for oevrigt skal vedtages med kvalificeret flertal, og at man kun benytter sig af et direktiv i tilfaelde af, at der ikke opnaas et saadant flertal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (24. oktober 1996)

Kommissionen deler fuldt ud det aerede medlems synspunkter.

Sagen er for oejeblikket under overvejelse i Kommissionen. Europa-Parlamentet vil hurtigst muligt blive informeret om ethvert forslag paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2743/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Raevesakse

Det hedder i Raadets forordning (EOEF) 3254/91 ((EFT L 308 af 9.11.1991, s. 1. )), artikel 3, at indfoersel til Faellesskabet af skind og varer er forbudt, medmindre Kommissionen har fastslaaet, at der i skindenes oprindelsesland anvendes bestemmelser, der forbyder brug af raevesakse eller at de metoder til faeldefangst, der benyttes paa landets omraade i forbindelse med de arter, der er naevnt i bilag I, opfylder internationalt vedtagne standarder for human faeldefangst.

Kan Kommissionen ikke som led i forbindelserne med de paagaeldende tredjelande rejse problemet vedroerende indfoedte folk, der anvender de traditionelle fangstmetoder, og overveje at yde dem passende faglig bistand, saaledes at disse folk accepterer at anvende og udvikle humane fangstmetoder?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan paa skriftlige forespoergsler E-2743/96, E-2745/96 og E-2746/96 (27. november 1996)

Kommissionen har noteret sig de forslag, som er fremsat af det aerede medlem, og som skal ses i sammenhaeng med de igangvaerende forhandlinger med Canada, Amerikas Forenede Stater og Rusland om en rammeaftale om metoder for human faeldefangst. Kommissionen foerer i henhold til bestemmelserne i EF-traktatens artikel 228 forhandlinger paa Faellesskabets vegne paa grundlag af Raadets direktiver fra juni 1996 og stoetter sig isaer paa konklusionerne fra ekspertgruppen, hvis endelige beretning har vaeret til raadighed siden 20. juni 1996.

Kommissionen skal ligeledes goere opmaerksom paa, at den den 13. december 1995 vedtog et forslag om aendring af forordning (EOEF) nr. 3254/91SSSS ((Dok. KOM(95) 737 endelig udg. )), der er blevet forelagt Raadet. Dette forslag indeholder bestemmelser om betingelserne for indfoersel til Faellesskabet af skind og varer fremstillet paa basis af skind af visse dyrearter, herunder saerlige bestemmelser om skind og varer fremstillet paa basis deraf fra fangstmetoder, der anvendes af de indfoedte folkeslag. Forslaget indeholder ligeledes en tidsplan for de foranstaltninger, der skal traeffes af Kommissionen, hvilket dog isaer afhaenger af de fremskridt, der bliver gjort under de naevnte forhandlinger.