ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0798/99

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(6. april 1999)

Om: Screening inden for omraaderne retlige og indre anliggender

Med henblik paa forberedelsen af ansoegerlandenes tiltraedelse er arbejdet med den saakaldte screening inden for omraaderne retlige og indre anliggender nu gaaet i gang og skulle efter de oplysninger, jeg har til raadighed, vaere afsluttet ved udgangen af marts. For at lette arbejdet har task forcen om udvidelse opdelt den gaeldende faellesskabsret i ni kapitler: asylpolitikken, de ydre graenser, indvandring, bekaempelsen af organiseret kriminalitet, bekaempelsen af narkotika, bekaempelsen af terrorisme, politisamarbejdet, samarbejdet paa toldomraadet og det retlige samarbejde (civil- og strafferet). Kommissionen anmodes i denne forbindelse om at oversende hele rapporten om resultaterne af screeningen, naar arbejdet er faerdig i slutningen af marts.

1. Kan denne rapport oversendes, og hvornaar kan det ske?

2. Hvilke grunde taler i benaegtende fald imod oversendelsen af disse oplysninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(7. maj 1999)

Kommissionen bekraefter, at screeningen af EF's regelvaerk under tiltraedelsesforhandlingernes kapitel 24 (Samarbejde om retlige og indre anliggender) ved udgangen af marts 1999 blev afsluttet for de seks ansoegerlande, med hvilke der er indledt saadanne forhandlinger. Kommissionen vil, som den plejer at goere det, underrette Parlamentet om resultaterne af denne screening paa moederne med de relevante parlamentsudvalg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1033/99

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(20. april 1999)

Om: Private konsulenters tilrettelaeggelse af Den Europaeiske Dag for Handicappede

Indroemmer Kommissionen, at det var en alvorlig fejl at lade profitbaserede PR-konsulenter tilrettelaegge denne begivenhed? Kan Kommissionen forklare, hvorledes et konsulentfirma, hvis praesentation begyndte med ordene "vi er ikke eksperter i handicappedes problemer", overhovedet kunne blive udvalgt? Vil Kommissionen undskylde for det forhold, at transporten for bevaegelseshaemmede var helt kaotisk den dag, hvor begivenheden fandt sted, og at arbejdsloese handicappede som W. Derek-Main fra Euro-Ataxia stadig otte uger efter begivenheden ikke havde faaet deres rejseudgifter godtgjort? Og hvorfor havde firmaet ikke engang, saadan som det havde lovet, givet Kommissionen tilstedevaerelseslisten for begivenheden? Vil Kommissionen nu, i overensstemmelse med Parlamentets oensker, sikre at den fremtidige tilrettelaeggelse af handicapdage i Europa overlades til de handicappede selv under Det Europaeiske Handicapforum, der kan indgaa underaftaler med PR-konsulentfirmaer, naar specialistbistand er noedvendigt paa dette saerlige omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(5. maj 1999)

Tilrettelaeggelsen af Den Europaeiske Dag for Handicappede i 1998 naaede gennem sin usaedvanlige mediedaekning saavel i den trykte presse som i fjernsynet det maal, som var meningen med dagen, nemlig af bevaege den offentlige opinion til at forstaa handicappedes rettigheder. Dette blev muliggjort ved at lade et agentur, som var specialiseret i kommunikation og public relations, saette sin ekspertise ind paa sagen. Det er klart, at Kommissionen i hoej grad var indstillet paa at garantere, at denne dags indhold, som tager sigte paa at festligholde handicappedes rettigheder, blev fastlagt efter aftale med de handicappede eller deres repraesentanter. Af denne grund var Det Europaeiske Handicapforum inddraget i et taet samarbejde omkring fastlaeggelsen af alle de initiativer, der blev taget inden for rammerne af denne dag.

Den konkrete person, det aerede medlem naevner, fik faktisk sine rejseudgifter godtgjort den 21. januar 1999 af det ovennaevnte agentur. Kommissionen beklager alle vanskeligheder, der maatte vaere forekommet i loebet af dagen. Listen over deltagere, som disse fik stillet til raadighed paa selv dagen, vil blive sendte direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Kommissionen oensker ligesom det aerede medlem, at de handicappede gennem deres repraesentanter stoetter et saadant initiativ fuldtud. Den vil derfor paase, at alle initiativer, der skal ivaerksaettes i forbindelse med tilrettelaeggelsen af fremtidige europaeiske dage for handicappede, ivaerksaettes under deltagelse af Det Europaeiske Handicapforum. Der har allerede vaeret indledende kontakter vedroerende Den Europaeiske Dag for Handicappede i 1999. Det Europaeiske Handicapforum vil blive inddraget i alle beslutninger vedroerende tilrettelaeggelsen af denne dag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0367/99

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Liberalisering af salget af tidsskrifter og dagblade

Deputeretkammeret i Italien vedtog den 12. januar 3911 med nye bestemmelser om salgssteder for dagblade og tidsskrifter, hvorigennem der skal indfoeres en forsoegsordning med nye former for salg af aviser, der ogsaa kan distribueres fra andre salgssteder end de autoriserede saasom tobakshandlere, tankstationer, barer og supermarkeder samt boghandlere.

Ogsaa forretninger, der saelger artikler inden for en specifik sektor (f.eks. fiskeriudstyr), vil kunne saelge tidsskrifter, der vedroerer deres sektor. Det fastsaettes desuden i lovforslaget, at de salgssteder, der deltager i forsoegsordningen, ogsaa senere vil kunne fortsaette med at saelge aviser og tidsskrifter. Denne omdiskuterede bestemmelse har fremkaldt indvendinger fra de autoriserede saelgere, ogsaa som foelge af en opinionsundersoegelse fra ugebladet "Il Borghese".

Lovforslaget, som endnu ikke er vedtaget i Senatet, sigter mod en definitiv "liberalisering" uden normer og regler. Hvis denne liberalisering gennemfoeres, vil den kunne medfoere alvorlige oekonomiske skader for indehaverne af de autoriserede salgssteder (aviskiosker), for hvilke der i oejeblikket gaelder strenge bestemmelser om aabningstider og ferieordninger.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse foelgende:

1. kan en vilkaarlig og pludselig liberalisering ikke foraarsage saa store oekonomiske skader for indehaverne af autoriserede salgssteder, at den medfoerer lukning heraf og dermed tab af arbejdspladser?

2. kan Kommissionen afgive en generel bedoemmelse af sagen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(4. maj 1999)

Kommissionen takker det aerede medlem for at have informeret den om dette lovforslag, som er under udarbejdelse i det italienske parlament. I henhold til de oplysninger, der fremsaettes af det aerede medlem, indgaar denne nye ordning, som sigter mod at aendre bestemmelserne om salgssteder for dagblade og tidsskrifter, i et harmoniseringstiltag med det formaal at lette bestemmelserne for udoevelse af en saadan aktivitet. Der synes saaledes ikke at vaere tvivl om, at formaalet med det nye lovforslag er foreneligt med principperne for det indre marked, herunder navnlig den fri etableringsret.

Det tilkommer i oevrigt ikke Kommissionen at udtale sig om en undersoegelse, som gennemfoeres af myndighederne i en medlemsstat, af hvilke oekonomiske virkninger en ny, lovmaessig foranstaltning vil faa for de handlende, som allerede er etableret paa nationalt plan.
(2000/C 27 E/121) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1497/99
af Hans Kronberger (NI) til Rådet
(1. september 1999)
Om: Virksomheder, der formidler lejetropper
Der er i den seneste tid indlłbet stadig flere beretninger om virksomheder, der formidler lejetropper, og
der som regel er organiseret ud fra Europa og fłrst og fremmest opererer i Afrika, men også på andrekrigsskuepladser.
1. Har Rådet kendskab hertil?
2. Ser Rådet en opgave i bekæmpelsen af disse virksomheder, der må lłses på EU-plan?
3. Har Rådet allerede taget skridt til at forhindre denne suspekte adfærd? I bekræftende fald hvilke? I
benægtende fald hvorfor ikke?
Svar
(22. oktober 1999)
Rådet har noteret sig de mange forlydender om udenlandske lejesoldater af forskellig nationalitet i lande
som Den Demokratiske Republik Congo, Sierra Leone og Angola samt på det vestlige Balkan.
Rådet har navnlig udtrykt sin holdning til udenlandske lejesoldater i konklusionerne af 2. juni 1997 om
konfliktforebyggelse og -lłsning i Afrika, hvor medlemsstaterne forpligtede sig til at undersłge, om der ermulighed for at træffe yderligere foranstaltninger for at begrænse deres borgeres deltagelse i voldeligekonflikter som lejesoldater.
(2000/C 27 E/122) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1499/99
af Hans Kronberger (NI) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Godkendelse af łstrigske produkter på det italienske marked
Østrigske producenter af tekniske produkter stłder igen og igen på problemer i forbindelse med eksporten
af deres varer til Italien. Disse problemer skyldes den langvarige procedure med at få disse produkter
godkendt på det italienske marked. (Dette kan de facto hindre markedsadgangen for de producenter, som
på grund af deres stłrrelse, der er typisk for Østrig, ikke råder over de finansielle midler til at stå delangvarige og dyre procedurer igennem, der er tale om i den forbindelse).
Østrigske producenter af gylleanhængere kan således kun med uforholdsmæssigt store udgifter få deres
produkter godkendt til kłrsel i Italien.
Denne foranstaltning med samme virkning som kvantitative restriktioner indvirker negativt på den fri
bevægelighed for varer inden for EU:
1. Har Kommissionen kendskab til denne problematik?
2. Har den allerede taget skridt til lłsning heraf, og i bekræftende fald hvilke?
3. Eller har den til hensigt at głre det?C 27 E/98 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0627/99

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Faellesskabsmidler og Sviluppo Italia

Som bekendt fastsaettes det i lovdekret nr. 1/99, at der oprettes et holdingselskab ved navn Sviluppo Italia, hvortil statens andele i allerede operative selskaber overfoeres, saaledes at der kan oprettes en samlet koncern med de formaal, der er naevnt i artikel 1, § 2. I lovdekretet er der desuden tale om en opdeling af de operative funktioner i udviklingstjenester og finanstjenester, som uddelegeres til to respektive selskaber, der kontrolleres af Sviluppo Italia.

Kan Kommissionen i betragtning af, at offentlige midler, der kommer fra EU og specielt er oeremaerket til "finansiering" af programmer til virksomhedsfremme og til tilbagestaaende omraader, bruges som startkapital (risikokapital) og som likviditet (finansiering) for en enkelt modtager, der formelt er et privat foretagende (AS), men reelt ejes af staten og har mulighed for at anvende midlerne til andre tiltag end dem, de var forudbestemt til,

At Sviluppo Italias operative selskaber vil faa en dominerende position paa markedet for udviklingstjenester og finanstjenester, da der ikke regnskabsmaessigt skelnes mellem aktiviteter, der skal daekke behov af offentlig interesse, og aktiviteter, der foregaar i virksomhedsregi,

At Sviluppo Italia-koncernen er en struktur, som er en privatretlig juridisk person, hvor der derfor ikke er tale om de forholdsregler og garantier, der gaelder for et offentligretligt organs struktur,

oplyse, om den ikke mener, at der her eventuelt er tale om overtraedelse af EU-reglerne vedroerende strukturfondene, statsstoette og konkurrence?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(16. april 1999)

En medlemsstats valg af fremgangsmaader for forvaltning af strukturfondenes midler henhoerer under den paagaeldende medlemsstats befoejelser. Vaelger den at overfoere sine andele til et enkelt selskab med retsevne, udgoer dette derfor ikke et forhold, der vedroerer EF-bestemmelserne om statsstoette.

Ifoelge EF-traktatens artikel 222 beroeres de ejendomsretlige ordninger i medlemstaterne ikke af traktaten. En medlemsstats oprettelse af et privatretligt holdingselskab paa markedet udgoer derfor ikke i sig selv en overtraedelse af EF's konkurrenceregler.

Under alle omstaendigheder vil Sviluppo Italias eventuelle konkurrencebetonede virksomhed vaere omfattet af EF's konkurrenceregler, navnlig reglerne om statsstoette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0312/99

af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen

(19. februar 1999)

Om: Den Europaeiske Uddannelsesfond og forsvundne EU-midler - fortsaettelse

Edith Cressons svar paa Kommissionens vegne paa skriftlig forespoergsel E-3560/98(1) lod flere spoergsmaal ubesvarede. Undertegnede medlem stiller derfor i denne forbindelse Kommissionen nedenstaaende spoergsmaal:

Hvor stor en del af de 471 000 ecu, der blev naevnt i ovenstaaende svar, er nu blevet tilbagebetalt til Kommissionen?

Hvor store midler overfoerte Kommissionen mellem september 1996 og januar 1997 til dette polsk-franske projekt?

Hvor stort et beloeb fik Kommissionen ind gennem salg af materiale, som blev stillet til raadighed for dette projekt?

Hvor stort et beloeb haaber Kommissionen endnu at faa ind og hvornaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(1. april 1999)

Den fransk/polske skole har til Kommissionen tilbagebetalt et beloeb paa 264538 [fmxeuro].

Mellem september 1996 og januar 1997 blev der til Den fransk/polske skole udbetalt et beloeb paa 143 125 [fmxeuro] (69 450 [fmxeuro] den 17.9.1996 og 73 675 [fmxeuro] den 13.12.1996).

Likvidatoren stillede pr. brev af 11. februar 1999 Kommissionen et foerste forslag over instituttet i Torino om salg af udstyr vedroerende projekt PEC 09742-97. Han foreslaar, at Kommissionen accepterer et beloeb paa 5000 PLZ (ca. 1 208 [fmxeuro]), som er den pris, der blev tilbudt paa en auktion. Kommissionen er i oejeblikket ved at tage stilling til likvidatorens forslag.

Kommissionen kan desvaerre ikke give det aerede medlem et endeligt beloeb, ikke engang vejledende, for konkursproceduren er stadig i gang. Kommissionen vil soerge for, at Faellesskabets interesser forsvares bedst muligt for at faa det stoerst mulige beloeb tilbagebetalt.

(1) EFT C 289 af 11.10.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0656/99

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Lukning af Europa-Parlamentet i forbindelse med de europaeiske landbrugeres demonstration

I forbindelse med den varslede demonstration mandag den 22. februar i Bruxelles, hvor landbrugere fra hele Europa havde besluttet at demonstrere i protest over maelkekvoterne,udarbejdede generalsekretaer julian Gordon Priestley et notat, hvori han gav meddelelse om lukning af Europa-Parlamentets kontorer og standsning af institutionens aktiviteter samt "undtagelsestilstand" i hele Bruxelles by med indstilling af de offentlige transportmidlers drift.

Da landbrugernes protester udgoer en retmaessig demokratisk tilkendegivelse fra Den Europaeiske Unions borgere, som desuden repraesenterer en vigtig erhvervskategori, og da der den 10. februar afholdtes en tilsvarende demonstration i Strasbourg uden nogen uheld, kan Kommissionen da oplyse foelgende:

1. mener den, at disse foranstaltninger er overdrevne og kraenker EU-borgernes ytringsfrihed og demonstrationsret?

2. mener den, at ovennaevnte foranstaltninger viser en holdning, der udelukker droeftelser og faelles overvejelser om landbrugernes problemer?

3. agter den at goere indsigelse mod denne beslutning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(25. marts 1999)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-605/99(1).

(1) EFT C 325 af 12.11.1999, s. 124.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0921/99

af Roberto Mezzaroma (PPE) til Kommissionen

(8. april 1999)

Om: Maalsaetninger for udvikling af egnen omkring Anzio og Nettuno

Kan Kommissionen oplyse, om der er planer for udnyttelse af egnen omkring Anzio og Nettuno (i den italienske region Lazio) i form af maalsaetninger eller programmer, der rummer udviklingsmuligheder for disse omraader, der er saerdeles velegnede til udvikling af smaa og mellemstore virksomheder og turisme?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monica Wulf-Mathies

(6. maj 1999)

I forbindelse med strukturfondene har Kommissionen foreslaaet at saenke antallet af prioriterede maal til tre for perioden 2000-2006.

Vedroerende maal 1, som sigter mod at fremme den strukturelle udvikling og tilpasning i tilbagestaaende regioner, bliver de regioner paa NUTS II-niveau stoetteberettigede, hvis bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger, maalt i koebekraftsstandarder og beregnet paa grundlag af gennemsnittet af de tre foregaaende aar, ligger under 75 % af gennemsnittet i Faellesskabet. Ud fra tallene for aarene 1994, 1995 og 1996 udgoer BNP pr. indbygger i regionen Latium 113,3 % af Faellesskabets gennemsnit. Ingen af omraaderne i Latium kan derfor blive stoetteberettigede under maal 1.

Kommissionen har for oevrigt stillet forslag om et nyt maal 2 for at stoette den oekonomiske og sociale udvikling i omraader med strukturelle problemer. Dette maal vil kunne daekke omraader under samfundsoekonomisk omstilling inden for industri, servicesektor, landbrugsomraader i tilbagegang, byomraader i vanskeligheder samt kriseomraader, som er afhaengige af fiskeri. Kommissionen vil i anden halvdel af 1999 udarbejde en liste over omraader, der bliver stoetteberettigede under dette maal, i taet samarbejde med hver medlemsstat. Det er i dag ikke muligt at vurdere, om omraaderne D'Anzio og Nettuno bliver stoetteberettigede under maal 2.

Latium kan komme under strukturfondenes maal 3, som muliggoer stoette til regioner, som ikke er omfattet af maal 1, til tilpasning og modernisering af uddannelses- og beskaeftigelsespolitikker og -systemer gennem aktiviteter, der navnlig kan vedroere smaa og mellemstore virksomheder samt turistsektoren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0500/99

af Niels Sindal (PSE) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Boligmesse

Sverige, Danmark og landenes respektive regeringer har planlagt at afholde en boligmesse i Malmoe (Sverige) i aar 2001. Projektet stoettes af de europaeiske boligministre, som har opfordret Kommissionen til at stoette messen for derved at bidrage til at etablere et europaeisk byggemarked for at oege beskaeftigelsen i Europa. Messen har ogsaa et kulturelt sigte, idet en vigtig del af messen er standen "Den Europaeiske By". Her skal alle europaeiske lande opfoere et hus udfra egne idealer. Mange mennesker i hele EU har gjort store anstrengelser for at dette projekt skal blive gennemfoert. Men trods flere forespoergelser har Kommissionen endnu ikke givet klar besked, om den vil stoette projektet.

Derfor spoerger jeg Kommissionen, om den er rede til at stoette den europaeiske boligmesse som skal gennemfoeres i Malmoe i aar 2001?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler P-0372/99 og E-0500/99

(13. april 1999)

Kommissionen deler den opfattelse, at den europaeiske boligmesse vil kunne vaere nyttig, for etableringen af et faelles marked for byggesektoren og dermed for beskaeftigelsen i Europa. Afholdelsen af denne messe hilses derfor velkommen og kan betragtes som et vigtigt projekt med en europaeisk dimension. Kommissionen stoetter den paagaeldende messe, som det fremgaar af en skrivelse til den svenske indenrigsminister i september 1997 samt af en raekke moeder med organisatorerne, og den har tilbudt at vaere protektor for den. Brugen af det europaeiske symbol i forbindelse med projektet er allerede blevet droeftet og afklaret med Kommissionen.

Forberedelserne til udstillingen, herunder navnlig den europaeiske by, er i fuld gang, og Kommissionen arbejder snaevert sammen med organisatorerne, isaer i relation til Raadets direktiv 89/106/EOEF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om byggevarer(1).

(1) EFT L 40 af 11.2.1989.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0495/99

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Dyrs velfaerd under slagtning

Som svar paa min skriftlige forespoergsel af 10. juli 1998 (E-2088/98)(1) anfoerte Kommissionen, at det var Kommissionens agt "i naer fremtid" at forelaegge to rapporter, den ene stilet til Raadet og den anden til Den Staaende Veterinaerkomité, om en lang raekke ting, der kan forbedre dyrs velfaerd under slagtning.

Kommissionen fremhaevede navnlig, at den havde til "hensigt at foreslaa krav om, at dyr, der er blevet bedoevet, skal forbloede ved overskaering af begge halspulsaarer eller de blodkar, som disse udgaar fra, for at fremkalde et hurtigt blodtab og paafoelgende doed, samt minimumkrav til stroemstoed til bedoevelse af de forskellige arter."

Hvornaar har Kommissionen til hensigt at forelaegge de rapporter og forslag, der henvises til i det tidligere svar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 1999)

Kommissionen kan meddele det aerede parlamentsmedlem, at der siden Kommissionens svar paa hans skriftlige forespoergsel E-2088/98 er kommet en udtalelse(2) fra Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel vedroerende anvendelsen af gasser (kulsyre, kvaelstof og ilt) til bedoevelse eller aflivning af fjerkrae. Denne udtalelse vil blive taget i betragtning i det forslag, som Kommissionen har til hensigt at fremlaegge snarest.

(1) EFT C 13 af 13.1.1999, s. 146.

(2) XXIV/B3/AHAW/RO4/1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 815/99 af Graham WATSON Moms



EF-Tidende nr. C 370 af 21/12/1999 s. 0118



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0815/99 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (6. april 1999) Om: Moms Hvad er Kommissionens holdning til, at der i Det Forenede Kongerige indfoeres lovgivning til forebyggelse af momsunddragelse? Er dette i modstrid med tankegangen bag og grundlaget for moms? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (26. april 1999) De foranstaltninger til forebyggelse af momsunddragelse, der for nylig blev givet meddelelse om ved forelaeggelsen af det britiske budget, vedroerer saerlige problemer i forbindelse med unddragelse og misbrug inden for det britiske mervaerdiafgiftssystem. Paa grundlag af de oplysninger, som Kommissionen hidtil har modtaget, synes disse foranstaltninger ikke at paavirke afgiftsgrundlaget eller dets grundliggende principper om lighed og neutralitet. Dette indledende standpunkt kan naturligvis revideres, naar lovgivningsproceduren i Det Forenede Kongerige er afsluttet.