ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2750/98

af Hiltrud Breyer (V) til Raadet

(8. september 1998)

Om: Boerns sikkerhed i fly

1. Er Raadet bekendt med, at den tekniske kontroltjeneste "TUEV Rheinland" allerede i august 1992 ved en dummy-test paaviste, at anvendelse af det saakaldte "loop belt" er livsfarligt for boern?

2. Er Raadet bekendt med, at European Aviation Safety Authority endog den 1. april i aar med forordningen "JAR-OPS1" paalagde medlemsstaternes luftfartsselskaber at anvende dette "loop-belt", selv om det for laengst er forbudt i USA?

3. Hvilke omgaaende foranstaltninger vil Raadet traeffe for at imoedegaa denne livsfare for boernene?

4. Hvornaar vil Raadet soerge for, at forskellige fastholdelsessystemer for boern, der tager hensyn til disses alder, goeres obligatoriske i fly?

5. Har Raadet stillet finansielle midler til raadighed til udvikling af saadanne systemer? I bekraeftende fald: Hvor meget? I benaegtende fald: Hvorfor ikke?

6. Er Raadet enig i, at de manglende sikkerhedssystemer, navnlig i forbindelse med transport af boern under to aar, goer omgaaende foranstaltninger paa europaeisk plan presserende noedvendige, da det er vanskeligt for de enkelte stater at handle alene?

7. Er Raadet enig i, at manglende handling - paa trods af de helt klare fakta - udgoer en stiltiende accept af, at boerns liv bringes i fare?

Svar

(9. november 1998)

Som det vil vaere det aerede medlem bekendt tillaegger Raadet sager vedroerende luftfartssikkerhed stor betydning.

De faelles luftfartsmyndigheder (Joint Aviation Authorities, JAA) er et organ, som er associeret med Den Europaeiske Civile Luftfartskonference (ECAC), og dens forskrifter er ikke bindende paa Faellesskabets omraade bortset fra de faelles luftfartskrav (Joint Aviation Requirements, som JAA har vedtaget (JAR-forskrifter), og som er indeholdt i bilag II til Raadets forordning (EOEF) 3922/91 af 16. december 1991(1) om harmonisering af tekniske krav og administrative procedurer inden for civil luftfart. Kun saadanne JAR-forskrifter anses for at vaere EF-lovgivning. JAR-OPS1 er hverken medtaget i ovennaevnte bilag II eller i det forslag om aendring af Raadets forordning nr. 3922/91, som Kommissionen forelagde Raadet i maj 1996.

For saa vidt angaar forbedringen af boerns sikkerhed i fly, har Raadet ikke modtaget noget forslag fra Kommissionen.

(1) EFT L 373 af 31.12.1991, s. 4.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1769/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Kloaksystem og biologisk rensning i den gamle bydel i Kavala

I henhold til den graeske teknikersammenslutning- OEstmakedonien afdeling, er der installeret kloakroer og pumpeanlaeg i forbindelse med kloaksystemet i den gamle bydel i Kavala paa strandbredden i modstrid med den godkendte undersoegelse, ifoelge hvilken de skulle placeres hoejere oppe paa fast grund og uden for strandbredden.

I betragtning af, at:

- projektet finansieres med EF-midler,

- nettets placering paa strandbredden i en bydel, der navnlig lever af sommerturister, saasom det gamle Kavala, skaber miljoeproblemer og haemmer borgernes frie adgang til og benyttelse af stranden,

- nettet konstant vil vaere udsat for stormvejr (i vinteren 1996 - 97 blev en del af roerene f.eks. revet vaek paa grund af uvejr),

vil Kommissionen da tage sagen op og undersoege, om ovennaevnte kloaknet virkelig er placeret som omhandlet i den godkendte undersoegelse eller ej? Vil den i paakommende tilfaelde anmode de kompetente graeske myndigheder om naermere oplysninger

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(9. oktober 1998)

Kommissionen er nu i stand til at give foelgende oplysninger som supplement til sit svar af 24. juni 1998(1).

Kommissionen har som foelge af sin anmodning til de graeske myndigheder om oplysninger vedroerende kloaknettet og det biologiske rensningsanlaeg i Palio Kavalas modtaget en kopi af korrespondancen mellem DEYA (der er en offentlig virksomhed beskaeftiget med vandforsyning og bortledning af spildevand) i Kavala, og Graekenlands tekniske instituts afdeling i OEstmakedonien; den tilsender det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat denne korrespondance.

Det fremgaar af denne korrespondance, at problemet er loest, for saa vidt som DEYA's praeciseringer har gjort det muligt for det tekniske institut at erklaere sig tilfreds med det arbejde, der er udfoert vedroerende det paagaeldende projekt.

(1) EFT C 386 af 11.12.1998, s. 157.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1794/98

af Heidi Hautala (V) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: HFC-gasser

Siden Montreal-protokollens forbud mod CFC- og HCFC-gasser er der udviklet HFC'er, som ikke skader ozonlaget. HFC-koelemidler bidrager imidlertid i betydelig grad til den globale opvarmning. HFC'ernes kraftige indvirkning paa den globale opvarmning blev anerkendt, da man sidste aar i december under Kyoto-konferencen optog dem blandt gruppen af skadelige gasser.

1. Agter Kommissionen at foreslaa, at et gradvist forbud mod brug af HFC'er optages blandt de forslag som skal droeftes af Raadet (miljoe) som et led i EU's forberedelse af sin stilling under den fjerde konference om rammekonventionen om klimaaendringen, som finder sted i november i Buenos Aires?

2. Er Kommissionen bekendt med, at der nu findes brugbare alternativer til HFC'er, som anvendes i stadig stigende grad i saavel EU som i udviklingslandene?

3. Er Kommissionen klar over, at omgaaende handling vil spare industrien for yderligere omkostninger, idet man undgaar, at afskaffelsen af brug af CFC- og HCFC-gasser skal ske i to faser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(3. september 1998)

1. Kommissionen tager til efterretning, at der for oejeblikket er tale om en kraftig stigning i brugen af hydrofluorcarboner (HFC'er), som har et betydeligt globalt opvarmningspotentiale. Det er dog uvist, hvilken slags foranstaltninger der vil vaere mest virkningsfulde og omkostningseffektive med hensyn til at begraense emissionerne af disse gasser. Derfor er der brug for yderligere undersoegelser for at vurdere de forskellige foranstaltningers praktiske gennemfoerlighed. Med henblik herpaa blev der paa miljoeministrenes moede i Raadet i juni 1998 efterlyst en yderligere indsats for at begraense og/eller reducere emissionerne af HFC, PFC samt SF6, navnlig da de er medtaget i "Kyoto-kurven af gasser", ligesom Kommissionen paa moedet opfordredes til at "opstille rammer for samtlige produktions- og anvendelses-omraader for disse gasser med henblik paa at begraense og/eller nedbringe emissionerne heraf, rammer, som kan videreudvikles af medlemsstaterne".

2. Kommissionen hilser den seneste tids foroegelse af antallet af mere miljoevenlige alternativer til de ozonlagsnedbrydende stoffer og HFC'er velkommen. I begrundelsen til det nye udkast til forordning(1) om ozonnedbrydende stoffer understreger Kommissionen de risici, der er forbundet med omfattende anvendelse af HFC'er, og minder igen om, at HFC'er er stoffer med en meget lang levetid i atmosfaeren, ligesom de ogsaa er potentielle drivhusgasser. Den naar frem til den konklusion, at brug af HFC'er skal ledsages af strenge forholdsregler til kontrol med emissionerne heraf.

3. Kommissionens arbejde med klima-relaterede spoergsmaal er hoejt prioriteret. I juni 1998 opfordrede Raadet Kommissionen til at udarbejde rammer for alle omraader af produktion og anvendelse af HFC'er, med henblik paa at nedbringe af emissionerne heraf. Kommissionen er enig i, at hensigtsmaessige alternativer til HFC'er boer fremmes.

(1) KOM(98) 398.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2089/98

af Graham Watson (ELDR) til Raadet

(10. juli 1998)

Om: Loesladelse af Nigerias praesident

Hvilke foranstaltninger vil Raadet traeffe for at fremme loesladelse af hoevding Abiola, Nigerias valgte praesident, og sikre, at de kommende valg peger frem mod Nigerias tilbagevenden til demokrati?

Svar

(19. oktober 1998)

Som bekendt er hoevding Abiola i mellemtiden doed den 7. juli 1998, medens han stadig blev tilbageholdt i Nigeria. Paa familiens anledning og med den nigerianske regerings billigelse foretog et internationalt hold af retsmedicinske eksperter en obduktion for at fastslaa doedsaarsagen. De konkluderer i deres rapport, at hoevding Abiola doede af naturlige aarsager, selv om faengslingen af ham kan have haft indvirkning paa hans helbred.

I en erklaering fra formandskabet af 18. september 1998 hilste Den Europaeiske Union den seneste udvikling i Nigeria velkommen. Unionen saa navnlig med positive oejne paa regeringens tilsagn om at indlede en demokratiseringsproces. I denne forbindelse udtrykte Den Europaeiske Union sin tilfredshed med oprettelsen af en ny valgkommission, som allerede har udstedt retningslinjer for registrering af politiske partier samt en detaljeret tidsplan for afholdelsen af valg. Den foerste etape i denne forbindelse, nemlig den foreloebige registrering af partierne, er netop blevet afsluttet planmaessigt.

Den Europaeiske Union opfordrede den nigerianske regering til at fortsaette sine bestraebelser paa at faa genindfoert et demokratisk samfund, hvor menneskerettighederne overholdes, og som bygger paa retsstatsprincippet. Den Europaeiske Union vil fortsat fremme dette maal ved at intensivere den politiske dialog, der er blevet indledt.

Den understregede sin vilje til at samarbejde med alle politiske kraefter, der hylder demokratiske principper og retsstaten, og som vil yde et bidrag til opbygningen af et civilt samfund.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2558/98

af José Apolinário (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: NUTS og Agenda 2000

Kan Kommissionen bekraefte den geografiske fordeling af de omraader, der er stoetteberettigede under NUTS II i Det Forenede Kongerige, nu efter forelaeggelsen af Agenda 2000?

Svar afgivet af Yves Thibault de Silguy paa Kommissionens vegne

(13. oktober 1998)

Kommissionen forelagde sine forslag til Agenda 2000(1) i juli 1997. Dens forslag til nye regler vedroerende strukturfondene og Samhoerighedsfonden for perioden 2000-2006 blev offentliggjort i marts 1998.

Medio 1995 blev De Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) af Det Forenede Kongeriges Nationale Statistiske Kontor (ONS) underrettet om, at der som foelge af gennemgribende aendringer i den regionale og lokale administration ville blive foreslaaet betydelige omlaegninger af nomenklaturen for statistiske territoriale enheder(NUTS).

Det foerste udkast til et forslag til optimering af NUTS i Det Forenede Kongerige blev fremsendt til Kommissionen til kommentar medio 1996 og blev efterfulgt af et formelt forslag i juni 1997. Efter gennemgang af forslagenes tekniske kvaliteter set i lyset af de bagvedliggende principper for NUTS-systemet, naaede man til enighed om et nyt NUTS-klassifikationssystem for Det Forenede Kongerige i juni 1998. Det indebar ganske faa aendringer paa NUTS 1-niveau, en betydelig revidering af NUTS 3-regionerne og dertil hoerende aendringer paa NUTS 4-niveau, saavel som mere beskedne aendringer paa NUTS 2-niveau.

(1) KOM(97) 2000 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3005/98

af Elmar Brok (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Illoyal handelspraksis med tyske firmanavne i indkoebscentret CITA i Playa del Ingles, Gran Canaria, Spanien

1. Er Kommissionen bekendt med et forhold, som tysk tv allerede har taget op, at nogle saelgere af underholdningselektronik i indkoebscentret CITA paa Gran Canaria i bedragerisk hensigt smykker deres butik med kendte tyske firmanavne, selv om der ikke er tale om filialer, og at de ogsaa anvender disse navne paa ikke-godkendte garantibeviser?

2. Er Kommissionen bekendt med, at mange rejsende allerede er faldet for disse illoyale salgstricks, og at de spanske myndigheder trods mange klager ikke arbejder saerlig haardt paa at loese problemet?

3. Mener Kommissionen, at der med henblik paa forbrugernes interesser er mulighed for at faa de spanske myndigheder, til at sikre, at saadan praksis omgaaende standses?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(5. november 1998)

Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spoergsmaal, som udelukkende sorterer under de paagaeldende nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2030/98

af Yiannis Roubatis (PSE) til Raadet

(6. juli 1998)

Om: Fyring af kendte tyrkiske journalister

Paa grundlag af usandfaerdige "oplysninger" om et formodet ledende medlem af PKK har tyrkiske militaerpersoner tvunget arbejdsgiverne for de to kendte journalister, Mehmet Ali Birant og Cengiz Cantar, til at fyre disse. Det frygtes, at disse afskedigelser desuden vil give groent lys for, at den tyrkiske parastat, der, som det fremgik af begivenhederne i Sokuluk, tydeligvis samarbejder med den officielle stat, kan tilintetgoere de to journalister fysisk. Alt dette sker samtidig med, at Tyrkiet og nogle af dets oekonomiske samarbejdspartnere fastholder, at landets ledere er oprigtige, naar de udtrykker oenske om, at Tyrkiet knytter endnu naermere forbindelser til EU. Raadet bedes besvare foelgende.

1. Hvilke konkrete foranstaltninger agter Raadet at traeffe for at beskytte de to journalister imod et eventuelt mordforsoeg?

2. Hvornaar vil Raadet goere det klart over for de tyrkiske myndigheder, at de principper, der ligger til grund for de europaeiske demokratier, ogsaa omfatter ytrings- og meningsfrihed, og at det til trods for oekonomiske og andre fremskridt ikke er muligt at se bort fra, at Tyrkiet atter er slaaet ind paa en kurs i retning af diktatur og totalitarisme?

Svar

(9. november 1998)

1. Raadet ligger ikke inde med oplysninger, der goer det muligt at bedoemme, hvorfor journalisterne Mehmet Ali Birant og Cengiz Cantar er blevet fyret, eller om deres liv er i fare.

2. Raadet oensker at goere opmaerksom paa, at Det Europaeiske Raad paa moedet i Luxembourg den 12.-13. december 1997 erindrede om, at styrkelsen af Tyrkiets forbindelser med EU ogsaa afhaenger af, at Tyrkiets normer og praksis paa menneskerettighedsomraadet bringes paa linje med Den Europaeiske Unions normer og praksis i overensstemmelse med den holdning, som Raadet gav udtryk for paa moedet i associeringsraadet med Tyrkiet den 29. april 1997. Raadet beklager, at Tyrkiet for tiden naegter at fortsaette den politiske dialog med Unionen paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2435/98

af Irini Lambraki (PSE) og Konstadinos Klironomos (PSE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: OEdelaeggelse af vinmarker som foelge af hedeboelge

I begyndelsen af juli 1998 foraarsagede en laengere hedeboelge enorme skader paa et omfattende vindyrkningsareal i Graekenland, hvor der isaer dyrkes druer til spisebrug og til vin af hoej kvalitet.

Kommissionen bedes oplyse, om der er mulighed for at imoedegaa katastrofer af denne art, som vil faa foelger paa lang sigt for markedet for kvalitetsvine, og som i alvorlig grad indvirker paa producenternes indtaegter. Agter den endvidere at yde stoette til nyplantningen af de vinmarker, som blev oedelagt af denne hedeboelge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. september 1998)

Der er ikke fastsat stoette for skader ved uvejr generelt i forbindelse med den faelles markedsordning for vin. Denne faelles markedsordning indeholder i oevrigt hverken regler om stoette til produktion eller areal. Kun i artikel 78 i Raadets forordning (EOEF) 822/87 af 16. marts 1987 om den faelles markedsordning for vin(1) er der en henvisning til naturkatastrofer paa den maade, at vinavlerne kan fritages for visse forpligtelser saasom obligatorisk destillation, hvilket ikke er tilfaeldet.

Med hensyn til muligheden for at lancere et program for at hjaelpe vinavlerne med at genplante de toerkeramte vinarealer aabner den nuvaerende EF-lovgivning to muligheder paa medlemsstatens initiativ:

- national stoette til investeringer i beplantninger af vinarealer paa grundlag af kriterierne i Kommissionens forordning (EOEF) 2741/89 af 11. september 1989 om kriterierne for anvendelse af artikel 14 i forordning (EOEF) 822/87 om den nationale stoette til beplantning af vindyrkningsarealer(2). Denne stoette skal forinden meddeles Kommissionen;

- stoette til investeringer i genplantning med EF-tilskud fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, under overholdelse af den finansielle tildeling til Graekenland for den igangvaerende programmeringsperiode (1994-1999) og af proceduren i denne forbindelse i EF-stoetterammen for maal 1.Den graeske regering skal forelaegge et forslag til en relevant omprogrammering for at raade bod paa disse skader for Kommissionen med henblik paa godkendelse hurtigst muligt.

(1) EFT L 84 af 27.3.1987.

(2) EFT L 264 af 12.9.1989.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1957/98

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) og Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Anlaeg af minivandkraftvaerker i Galicia (Spanien)

Lokalregeringen i Galicia, Spanien, planlaegger at give tilladelse til at opfoere mere end 200 minivandkraftvaerker med stoette fra forskellige EU-programmer.

Galicia er en af de autonome regioner i Spanien, som i dag eksporterer over halvdelen af den elektricitet, de producerer, og der foreligger i forvejen flere projekter vedroerende anlaeg af vindmoelleparker og daemninger i denne region, hvor der allerede er taget mere end 100 minikraftvaerker i drift, og hvor omraader af stor oekologisk og landskabsmaessig vaerdi som foelge heraf er blevet oedelagt. Kan Kommissionen paa denne baggrund besvare nedenstaaende spoergsmaal:

1. Har den kendskab til disse forhold?

2. Har den fra de nationale og regionale myndigheder modtaget ansoegning om oekonomisk stoette til ovennaevnte projekt om anlaeg af yderligere minivandkraftvaerker?

3. Kan den, hvis nogle af disse minikraftvaerker er finansieret med EU-midler, oplyse, hvilke der er tale om og paa grundlag af hvilke kriterier?

4. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen - hvis dette projekt foeres ud i livet - at traeffe med henblik paa at sikre, at de kompetente myndigheder med bistand fra eksperter paa omraadet foretager en tilbundsgaaende undersoegelse af, hvilke sundheds- og miljoemaessige konsekvenser projektet vil faa, saaledes som foreskrevet i direktiv 85/337/EOEF(1) om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(31. juli 1998)

Kommissionen mener at vide, at kun 30 af de minivandkraftvaerker, som de aerede medlemmer henviser til, er blevet godkendt.

Kommissionen har ikke modtaget nogen ansoegning om medfinansiering via Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling eller Samhoerighedsfonden til dette projekt.

Hvis de spanske myndigheder indgiver en saadan ansoegning, vil Kommissionen foretage en tilbundsgaaende analyse af sagen. En eventuel beslutning om medfinansiering vil kun blive truffet, hvis projektet er foreneligt med alle EU's politikker, herunder miljoepolitikken.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2165/98

af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Raadet

(14. juli 1998)

Om: Domstolens dom af 12. maj 1998 (C-106/96)

Hvorledes paataenker Raadet hurtigst muligt at afhjaelpe de mest negative foelgevirkninger af Domstolens dom af 12.5.1998 (C-106/96)?

Svar

(3. november 1998)

I dommen fra De Europaeiske Faellesskabers Domstol af 12. maj 1998 i sag C-106/96 (Det Forenede Kongerige mod Kommissionen) mindes der om, at det fremgaar af Domstolens praksis, at "efter traktatens system forudsaetter Kommissionens afholdelse af en udgift principielt, ud over at den paagaeldende bevilling er opfoert paa budgettet, at der foreligger en retsakt inden for den afledte ret (normalt benaevnt "basisretsakt") som hjemler denne udgift"(1).

Paa grundlag af denne dom har Kommissionen som led i det ansvar, den har i medfoer af traktatens artikel 205, besluttet i 1998 at gennemfoere budgetposter, der svarer til foranstaltninger, som man ved er politisk foelsomme.

Den 17. juli 1998 naaede Raadet, Kommissionen og Europa-Parlamentets delegation til enighed om et udkast til interinstitutionel aftale om retsgrundlag for og gennemfoerelse af budgettet fra budgetproceduren for 1999. Denne aftale blev undertegnet af de tre institutioners repraesentanter den 13. oktober 1998.

(1) Dommens praemis 22, Sml. 1998-5, s. I-2753.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2598/98

af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Libyens manglende udbetaling af tilgodehavender til graeske entreprenoer- og handelsvirksomheder

Libyens regering har siden 1980 siddet i gaeld til en raekke graeske entreprenoer- og handelsvirksomheder. Det drejer sig om 644 mio USD for projekter og andet arbejde, der blev udfoert i Libyen, og som aldrig blev fuldstaendig betalt, eller for hvilke udbetalingerne standsede, da embargoen traadte i kraft. De moeder, som repraesentanter for det graeske finansministerium har haft med en officiel libysk delegation, har ikke baaret frugt, selv om Libyens regering vedgaar en stor del af de fordringer, virksomhederne goer gaeldende. Da virksomheder fra andre af EU's medlemsstater (Tyskland, Italien m.m.) ogsaa befinder sig i samme situation, bedes Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at traeffe foranstaltninger, som kan foere til en loesning paa problemet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(23. september 1998)

Kommissionen har noteret sig sagen med den libyske regerings manglende indfrielse af sine betalingsforpligtelser over for graeske virksomheder siden indfoerelsen af embargoen. Kommissionen har dog paa sit eksklusive kompetenceomraade (oekonomiske og sociale anliggender under 1. soejle) ikke noget retligt grundlag for at gribe ind, eftersom der ikke bestaar nogen form for aftaleforbindelser mellem Faellesskabet og Libyen.

Den seneste udvikling i Lockerbie-sagen og FN-Sikkerhedsraadets eventuelle suspension af embargoen vil kunne skabe et nyt grundlag for loesning af problemet med betalingsstop paa det bilaterale plan mellem de beroerte medlemsstater og Libyen. Skulle dette ikke give noget resultat, er Kommissionen rede til inden for graenserne af sin kompetence at stoette de beroerte medlemsstaters eventuelle demarcher gennem de relevante europaeiske instanser.