SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1945/01

af Albert Maat (PPE-DE), Hanja Maij-Weggen (PPE-DE)og Maria Martens (PPE-DE) til Kommissionen

(3. juli 2001)

Om: Kontrol med ESF-projekter

I de foregående år har Europa-Kommissionen foretaget en intensiv kontrol med projekter, der var finansieret gennem ESF.

Forespørgerne modtager ofte klager herover, f.eks.:

- Ved en ugelang kontrol, som Europa-Kommissionen gennemførte i den nordlige del af Nederlandene, blev der påvist uregelmæssigheder. I anden omgang viste det sig, at ud af 100 uregelmæssigheder var 95 af tilfældene fuldstændig i orden, og de øvrige var ligeledes i orden efter mindre korrektioner. De kontrollerede virksomheder klagede over ubehagelig behandling fra kontrollørernes side (som om de var mistænkt) og tvivlede på, om de under disse omstændigheder overhovedet ville deltage på ny.

- Forespørgerne har hørt om et lignende tilfælde i Losser kommune i Overijssel. Den pågældende embedsmand kunne ligeledes fortælle om en sådan ubehagelig behandling og oplyste, at han havde indtryk af, at kontrollørerne ikke fuldt ud var klar over, hvad projekterne gik ud på, og hvad værdien heraf var. Kontrollørerne var navnlig optaget af at tælle de deltagende personer og at kontrollere, om antallet var korrekt.

1. Er Kommissionen bekendt med, hvorledes de omtalte og andre kontrolbesøg nøjagtigt er blevet gennemført? Er Kommissionen bekendt med kritikken af kontrolbesøgene, således som denne er blevet omtalt for forespørgerne? Hvis det er tilfældet, hvad agter Kommissionen at gøre i denne anledning?

2. Er den uklare situation med hensyn til, om der vil blive ydet ESF-støtte til Nederlandene, en følge af problemerne vedrørende svindel i Nederlandene?

3. I hvilket omfang har der været mangler ved styringen af projekterne fra Bruxelles, f.eks. i form af software, der gav anledning til problemer i forbindelse med årtusindskiftet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(3. september 2001)

1. Kommissionen er ikke bekendt med den kritik, som de ærede medlemmer nævner. Normalt drejer kontrollen sig ikke om værdien af projekterne, da det falder mere ind under selve evalueringen af projekterne.

Kontrollørerne undersøger, om projektet henhører under den foranstaltning, som det finansieres under, og kontrollerer dokumentationen for de opgivne udgifter. Dette gælder ikke kun fakturaer, men også lister over personer, der har modtaget undervisning, uden at kontrollørerne kan undersøge antallet af deltagere og antal timer.

2. Nederlandene har været berettiget til at påbegynde Den Europæiske Socialfonds (ESF) projekter for den nye programmeringsperiode siden 1. januar 2000. Det er de nederlandske myndigheder, som har truffet beslutningen om at udskyde starten på projekterne, og ikke Kommissionen.

3. Siden 1988-reformen af strukturfondforordningen har det ligget helt fast, at det er den enkelte medlemsstat og ikke Kommissionen, der står for overvågningen af projekter. Det nævnte eksempel med software, der viste sig ikke at være sikret i forbindelse med årtusindskiftet, bygger på en myte. I 1994 blev denne software med vilje udviklet på en sådan måde, at det ikke ville være muligt at indskrive nye projekter efter 31. december 1999. Denne dato svarer til fristen for forpligtelser, som er angivet i de relevante beslutninger for programmeringsperioden 1994-1999.