ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0771/96 af Ole Krarup (EDN) til Kommissionen (1. april 1996)

Om: VVM-direktivet (85/337/EOEF)

VVM-direktivet (85/337/EOEF) ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) indeholder en raekke krav til undersoegelser af og hoeringer om miljoebelastende projekter. Er det Kommissionens opfattelse, at disse krav er retligt forpligtende for de nationale myndigheder?

I praksis har det vist sig usikkert

- om det er i overensstemmelse med direktivet, at bygherren fremlaegger foreloebige beregninger af miljoekonsekvenserne frem for at afvente endelige og paalidelige maalinger (artikel 5, stk. 2),

- om hoeringer kan anses for tilstraekkelige, saa laenge de endelige oplysninger ikke er indarbejdet i hoeringsmaterialet,

- om der kan gives igangsaetningstilladelse, selv om der mangler VVM-godkendelse fra en eller flere myndigheder til (dele af) projektet,

- om bedoemmelsen af miljoekonsekvenserne kan udskydes til afgoerelse, efter at der er givet projektgodkendelse - og optages som vilkaar i denne.

Foreligger der i de naevnte tilfaelde efter Kommissionens opfattelse brud paa direktivet - og kan foreliggende brud i saa fald paatales ad rettens vej?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (24. maj 1996)

Som alle direktiver, der er rettet til medlemsstaterne, er direktiv 85/337/EOEF retligt forpligtende for medlemsstaterne med hensyn til de maal, der skal naas, men overlader valget af form og metode til de nationale myndigheder.

Hvor der kraeves en vurdering af virkningerne paa miljoeet i henhold til direktiv 85/337/EOEF, skal denne udfoeres foer en igangsaetningstilladelse gives for det paagaeldende projekt. Dette inkluderer meddelelse af oplysninger i henhold til direktivets artikel 5, stk. 2, og hoeringer i henhold til artikel 6, stk. 2. De oplysninger, som indsamles i henhold til artikel 5 og 6, skal tages med i overvejelserne i proceduren for igangsaetningstilladelse. Det ligger dog ikke i direktivet, at igangsaetningstilladelse kun kan gives med godkendelse fra alle de miljoemyndigheder, som har vaeret konsulteret i forbindelse med VVM-proceduren.

Kommissionen behandler paastaaede brud paa direktiv 85/337/EOEF, som den faar kendskab til, og indleder i givet fald retsforfoelgning i henhold til artikel 169 i EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1989/96 af Susan WADDINGTON til Kommissionen. Menneskerettigheder i Kina



EF-Tidende nr. C 322 af 28/10/1996 s. 0110



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1989/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (17. juli 1996) Om: Menneskerettigheder i Kina Vil Kommissionen paa baggrund af sit svar paa min skriftlige forespoergsel E-1053/96 ((EFT C 297 af 8.10.1996, s. 78. )) fremover paa kommende moeder inden for rammerne af dialogen mellem EU og Kina indtage en lignende holdning hvad angaar alle former for menneskerettighedskraenkelser i Kina, og vil den samarbejde med andre ikke-statslige organisationer paa stedet for at fremme udviklingen af et civiliseret samfund i Kina? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan paa skriftlige forespoergsler E-1989/96 og E-1990/96 (2. august 1996) Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele hende udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1331/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Passivitet fra Kommissionens side i forbindelse med gennemfoerelsen af Raadets forordning om forbud mod anvendelse af raevesakse

Kommissionen overholder ikke det forbud, der er omhandlet i Raadets forordning (EOEF) nr. 3254/91 ((EFT L 308 af 9.11.1991, s. 1. )), mod anvendelse af raevesakse i Faellesskabet, selv om det paagaeldende forbud skulle traede i kraft paa det fastsatte tidspunkt uden undtagelser, eventuelt ogsaa inden vedtagelsen af de i forordningen omhandlede gennemfoerelsesforanstaltninger.

Kommissionens undladelse af at traeffe afgoerelser i overensstemmelse med de paagaeldende forpligtelser udgoer en passivitet af en saa alvorlig art, at sagen boer indbringes for Domstolen.

Denne passivitet kan end ikke begrundes med en konflikt mellem de paagaeldende forpligtelser og GATT-reglerne, som forbyder indfoerelse af foranstaltninger af den art, der er omhandlet i ovennaevnte forordning, idet Kommissionen under alle omstaendigheder har pligt til at anvende bestemmelserne i EF-retten. Hvorledes begrunder Kommissionen sin manglende gennemfoerelse af den paagaeldende forordning, en passivitet, som Domstolen vil skulle udtale sig om, i hvilken forbindelse sagen vil blive udvidet til at omfatte de oevrige EF-institutioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (4. juli 1996)

I slutningen af 1995 var det Kommissionens opfattelse, at forbudet mod at indfoere skind og faerdigvarer i henhold til de betingelser og de hjemler, der er fastsat i forordning (EOEF) nr. 3254/91, ville vise sig ikke at kunne gennemfoeres paa dette stadium.

Kommissionen meddelte medlemsstaterne denne situation allerede den 8. december 1995 og vedtog den 15. december 1995 et forslag til aendring af forordning (EOEF) nr. 3254/91 ((EFT C 58 af 28.2.1996. )). Raadet er i oejeblikket ved at gennemgaa en henstilling til afgoerelse, der tager sigte paa at give Kommissionen befoejelse til paa Faellesskabets vegne at forhandle om en rammeaftale om standarderne for human faeldefangst med Canada, USA og Den Russiske Foederation.

Kommissionen vil praecisere sin holdning i det svar, den giver paa skrivelsen fra Haensch af 21. maj 1996, i overensstemmelse med artikel 175, stk. 2, i EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1345/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: EF-institutionernes driftsbevillinger

Kommissionen bedes oplyse om stoerrelsen af de samlede bevillinger under post B7-620 (fagligt samarbejde med de uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen), der i 1995 afsattes til

- udgifter til undersoegelser

- udgifter til ekspertmoeder

- udgifter til konferencer og kongresser

- udgifter til information og publikationer

Kan Kommissionen desuden praecisere, hvilken andel disse fire typer udgifter udgoer af de samlede bevillinger under ovennaevnte post, og oplyse, om den finder denne andel rimelig?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-1344/96 og E-1345/96 (22. juli 1996)

EU-institutionernes driftsudgifter afholdes ikke via post B7-520 (B7-600 i 1995) - Stoette til oekonomisk omstrukturering til landene i Central- og OEsteuropa - og B7-520 (B7-620 i 1995) - Fagligt samarbejde med de uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen -, da der ikke er hjemmel hertil i anmaerkningerne til budgettet.

Bevillingerne paa disse poster er navnlig beregnet paa finansiering af teknisk bistand, herunder foranstaltninger til stoette for overgangen til markedsoekonomi (management, energi, transport og finansielle tjenesteydelser).

I 1995 afholdte man dog over denne post udgifter af samme slags som dem, det aerede medlem naevner i sin forespoergsel, men disse udgjorde en integreret del af de foranstaltninger og operationelle programmer, som Kommissionen havde igangsat i landene i Central- og OEsteuropa samt de nye uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen.

Ekspertmoederne indgik altsaa som en del af forberedelsen og gennemfoerelsen af disse tekniske bistandsprojekter, der blev finansieret gennem Phare- og Tacis-programmerne. Konferencerne og seminarerne daekkede aktiviteter, der sigtede paa at udbrede kendskabet til disse programmer baade i Faellesskabet og i landene i Central- og OEsteuropa og de uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen, og henvendte sig navnlig til oekonomiske operatoerer, der kunne taenkes enten at kunne faa gavn af eller deltage i gennemfoerelsen af Phare- og Tacis-programmerne. Der blev endvidere ivaerksat gennemfoerlighedsundersoegelser med henblik paa at lette opfyldelsen af de paagaeldende programmers maalsaetning. Da saadanne aktiviteter udgoer grundelementerne i de integrerede programmer, der omfatter forskellige aktioner og instrumenter, er det svaert at behandle dem isoleret.

De eneste udgifter af denne aktivitetstype, der relativt let kan udskilles, er udgifterne til oplysning og publicering, hvortil der i 1995 paabegyndtes et saerprogram, der forinden var blevet godkendt af de to programmers forvaltningskomitéer; udgifterne hertil udgoer henholdsvis 0,9% (Phare) og 1,0% af bevillingerne paa hver post.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1474/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Udviklingsprogrammer i Bolivia

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at sikre, at man ikke i forbindelse med projekter, der finansieres af EU, men administreres af den bolivianske regering, gentager de fejl, der tidligere er gjort, i betragtning af forlydender om, at udviklingsprogrammer, der tager sigte paa nedlaeggelse af cocamarker i Bolivia, er blevet vanskeliggjort paa grund af manglende deltagelse fra boendernes side, overbureaukratisering, saaledes at en uforholdsvis stor del af midlerne er gaaet til administration, og manglende opmaerksomhed paa noedvendigheden af at udvikle en sund markedspolitik baseret paa regional selvforsyning?

Hvordan reagerer den paa anklagerne i den bolivianske presse, som gaar ud paa, at planer, som for nylig er blevet udarbejdet af den bolivianske regering, fortsaetter i samme spor som tidligere?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af M. Marín paa skriftlige forespoergsler E-1474/96 og E-1475/96 (18. juli 1996)

Med hensyn til de hidtil gennemfoerte foranstaltninger i Bolivia har Kommissionen finansieret et mindre antal foranstaltninger inden for omraadet for alternativ udvikling og afvaenning af narkomaner. Det har isaer drejet sig om foranstaltninger, der har vaeret finansieret via ikke-statslige organisationer (NGO) i Bolivia eller Europa.

Med hensyn til de fremtidige foranstaltninger har Bolivia anmodet om stoette fra Faellesskabets side til finansiering af et omfattende program for alternativ udvikling og fjernelse af cocaplanter i departementet Chapare. Denne anmodning er nu ved at blive naermere gennemgaaet af Faellesskabets instanser. Det er dog klart, at i tilfaelde af, at Kommissionen siger ja til at efterkomme denne anmodning, vil den drage omsorg for, at de samme grundlaeggende betingelser, der finder anvendelse for alle disse udviklingstiltag, bliver noeje overholdt. Dette medfoerer bl.a., at der vil blive soerget for, at de finansierede foranstaltninger er baseret paa et fagligt set solidt grundlag (bl.a. i form af forudgaaende markedsundersoegelser) samt paa en fremgangsmaade, der aktivt inddrager de beroerte parter, og at man undgaa enhver form for bureaukrati.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1778/96 af Ian White (PSE) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Boernemaelk

I slutningen af maj 1996 forloed det i britisk presse, at Kommissionen havde »frikendt« ni maerker af britisk fremstillet boernemaelk for at indeholde et uacceptabelt hoejt niveau af phthalater og erklaeret, at de ikke udgjorde nogen sundhedsfare for voksne eller boern. Det forloed, at »frikendelsen« var sket inden for otteogfyrre timer.

Vil Kommissionen venligst oplyse

1. navnene paa de maerker, der siges at vaere blevet »frikendt«

2. paa hvilket grundlag »frikendelsen« er sket

3. navn og adresse paa Kommissionens laboratorier eller de af Kommissionen godkendte laboratorier, der har gennemfoert de videnskabelige undersoegelser

4. paa hvilket videnskabeligt grundlag »frikendelsen« er sket

5. om den kan bekraefte, at de paagaeldende produkter rent faktisk har vaeret underkastet videnskabelige undersoegelser

6. paa hvilket retsgrundlag Kommissionen blev anmodet om at gribe ind i denne sag?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af M. Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-1593/96 og E-1778/96 (19. juli 1996)

Efter meddelelserne i den britiske presse bad Kommissionen paa eget initiativ den 28. maj 1996 Det Forenede Kongeriges kontaktpunkt i Faellesskabets system til hurtig udveksling af informationer om at komme med oplysninger om de koncentrationer af phtalater, der er fundet i babymaelk, og hvilke analysemetoder, der er brugt. Kontaktpunktet besvarede denne henvendelse den 29. maj 1996. Alle de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har de britiske myndigheder ogsaa gjort tilgaengelige for offentligheden. Oplysningerne drejer sig om en raekke babymadprodukter paa det britiske marked, hvoraf nogle produceres i andre medlemsstater.

Disse andre medlemsstater blev ogsaa bedt om at komme med alle til raadighed vaerende oplysninger om koncentrationer af phtalater i babymaelk og babymad.

Oplysningerne fra Det Forenede Kongerige og visse andre medlemsstater blev vurderet af Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler paa dennes moede den 5.-6. juni 1996. Komitéen naaede til den konklusion, at de fundne koncentrationer af phtalater ikke var sundhedsskadelige. Kommissionen fremsender komitéens udtalelse direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Udtalelsen fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler er baseret paa de oplysninger, der er modtaget fra medlemsstaterne, om koncentrationer af phtalater i babymaelk og babymad. Kommissionen har ikke ivaerksat yderligere videnskabelige forsoeg eller undersoegelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1788/96 af Richard Balfe (PSE) til Kommissionen (20. juni 1996)

Om: Associeringsaftalen EOEF/Tyrkiet fra 1963 og OEstrig

I maj offentliggjorde OEstrigs hoejeste forvaltningsret »VwGH« to domme, som den havde afsagt i henholdsvis januar og februar 1996, og hvori der stadfaestes, at bestemmelser vedtaget af Associeringsraadet under Associeringsaftalen EOEF/Tyrkiet af 1963, herunder navnlig beslutning nr. 1/80 og beslutning nr. 3/80, har vaeret umiddelbart gaeldende i OEstrig fra foerste dag af OEstrigs medlemskab af EU (se Migration Sheet News fra juni 1996). Det oestrigske udenrigsministerium er tilsyneladende enig i denne vurdering, hvilket imidlertid ikke er tilfaeldet for det oestrigske indenrigsministerium. Under henvisning til en udtalelse fra kanslerministeriets afdeling for forfatningsanliggender fremfoerer indenrigsministeriet, at de ovennaevnte beslutninger foerst vil traede i kraft i OEstrig, naar Wien har undertegnet og ratificeret protokollen til associeringsaftalen mellem Faellesskabet og Tyrkiet vedroerende OEstrigs tiltraedelse.

1. Hvad er Kommissionens holdning til spoergsmaalet om, hvorvidt en ratificering er noedvendig, foer de paagaeldende beslutninger traeder i kraft i en medlemsstat?

2. Er disse beslutninger efter Kommissionens opfattelsen en del af »acquis communautaire« og derfor gaeldende i alle medlemsstater, uanset om der er tale om gamle eller nye, og uanset om en medlemsstat har ratificeret den paagaeldende protokol?

3. Har Kommissionen, hvis spoergsmaalet kun kan besvares endeligt og bindende af EF-Domstolen, befoejelse til paa eget initiativ at anmode Domstolen om en foreloebig kendelse om spoergsmaalet? Kommissionen bedes i bekraeftende fald oplyse, om den har til hensigt at goere dette, mens den i benaegtende fald bedes forklare hvorfor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (15. juli 1996)

1. Kommissionen, der henviser til svaret paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-3273/95 og E-3274/95 ((EFT C 91 af 27.3.1996. )) og de heri anfoerte aarsager, kan bekraefte at det ikke er noedvendigt at ratificere den protokol som OEstrigs tiltraedelse har gjort det noedvendigt at indsaette som bilag i associeringsaftalen mellem Faellesskabet og Tyrkiet, idet de afgoerelser der traeffes af Faellesskabets/Tyrkiets Associeringsraad, har umiddelbar retsvirkning i medlemsstaterne 2. Kommissionen har den opfattelse - af samme aarsager og under samme forudsaetninger som anfoert i ovennaevnte svar - at associeringsraadets afgoerelser har retskraft i samtlige medlemsstater, dvs. saavel nye som gamle, uanset om de har ratificeret den i ovenstaaende pkt. anfoerte protokol eller ej.

3. Domstolen vaerner om lov og ret ved fortolkningen og anvendelsen af EF-retten (artikel 164 i EF-traktaten). Alene domstolen sikrer en retsgyldig og ensartet fortolkning af EF-retten.

Det foelger af EF-traktatens artikel 177, pkt. 3, at kun de nationale domstole kan rette henvendelse til EF-Domstolen vedroerende fortolkning af EF-retten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0940/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Finansiering af SMV'erne

SMV'erne faar deres regninger betalt med en gennemsnitlig forsinkelse paa 60 dage.

Hvad vil Kommissionen anbefale, at der goeres, saa disse indbetalinger sker tidligere, saa SMV'ernes finansiering kan forbedres?

Har Kommissionen overvejet et initiativ med henblik paa at harmonisere behandlingen i tilfaelde af forsinkede indbetalinger til SMV'erne (renter, strafrenter osv.)?

Svar afgivet af Christos Papoutsis paa Kommissionens vegne (7. juni 1996)

Kommissionen er helt klar over, at forsinkede betalinger er et stort problem for smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er).

Kommissionen vedtog den 12. maj 1995 en henstilling om betalingsfrister i handelsforhold ((EFT L 127 af 10.6.1995. )) og en meddelelse vedroerende denne henstilling ((EFT C 144 af 10.6.1995. )). Heri er anfoert principper for og metoder til at sikre bedre overholdelse af betalingsfristerne, og medlemsstaterne anmodes om at traeffe de bedst egnede foranstaltninger i overensstemmelse med deres respektive retlige systemer. Hovedformaalet med henstillingen er at sikre, at sanktionerne ved forsinket betaling virker afskraekkende paa folk, som betaler for sent, sikrer kreditor en rimelig skadesloesholdelse, og er effektive, hurtige og ikke saerlig omkostningskraevende. For at Kommissionen kan vurdere, hvilke fremskridt der er gjort, anmodes medlemsstaterne om inden den 31. december 1997 at forelaegge Kommissionen en rapport om de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med de forskellige elementer af denne henstilling.

I Kommissionens forslag til Raadets afgoerelse om det tredje fleraarige program for SMV'er (1997-2000) ((KOM(96) 98 endelig udg. af 20.3.1996. )) siger Kommissionen, at det i betragtning af aktuelle oekonomiske klima er berettiget at fremskynde den evalueringsproces, som er omtalt i dens henstilling fra 1995, og at den vil fremsaette yderligere forslag i 1997 og stoette aktioner ivaerksat af erhvervsorganisationer, som sigter mod at forbedre den finansielle ledelse gennem information, uddannelse og andre foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1208/96 af Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Afdeling af Europakollegiet i Murcia, Spanien

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt fremme man er med projektet om at oprette en afdeling i Murcia, Spanien, af Europakollegiet i Bruegge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. juni 1996)

Der er her tale om et spoergsmaal, som hoerer under Europakollegiets kompetence og ikke under Kommissionen.

Europakollegiets bestyrelse har taget den anmodning, der er indsendt af myndighederne i Murcia ad notam. Man er blevet enige om at behandle denne anmodning paa grundlag af en detaljeret rapport. Rapporten er stadig under udarbejdelse, og paa nuvaerende tidspunkt er der ikke truffet nogen beslutning om dette spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1616/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Kriseforebyggelse i Latinamerika

Kan Kommissionen i sin anbefaling til Raadet oplyse, paa hvilke omraader i Latinamerika der er risiko for konflikter, som det vil vaere hensigtsmaessigt at forebygge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (10. juli 1996)

I de generelle retningslinjer for samarbejdet mellem Faellesskabet og Latinamerika for tidsrummet 1996-2000, som Kommissionen har forelagt Raadet, og som det godkendte den 4. december 1995, fremhaever Kommissionen de betragtelige fremskridt, som Latinamerika har gjort paa det politiske og oekonomiske plan, faktorer, der helt sikkert er tegn paa en stoerre stabilitet.

Paa politisk plan noterer Kommissionen sig, at retsstatsprincipperne og befaestelsen af de demokratiske institutioner nu er en realitet, som ogsaa skyldes et stigende engagement fra det civile samfunds side. De mange konflikter, der igennem lang tid har haerget Mellemamerika, er blevet erstattet af en proces praeget af fredeliggoerelse og genintegrering af de fordrevne befolkningsgrupper, der nu er vendt tilbage til deres eget land og er blevet demobiliseret. Integrationsprocessen i delregionerne er tiltaget med megen styrke og pragmatisme.

Paa oekonomisk plan har en maerkbar forbedring af situationen - efter en oekonomisk afmatningsperiode med megen ustabilitet - gjort det muligt at skabe gunstige betingelser for udvikling og vaekst. De latinamerikanske oekonomier har taget bestik af krisens ophoer, selv om den nye vaekstboelge ogsaa har visse skyggesider, bl.a. paa det sociale omraade.

Paa trods af disse politiske og oekonomiske udsigter viser en raekke eksempler fra den seneste tid saasom konflikten mellem Peru og Ecuador, situationen i Paraguay og Colombia samt den mexicanske krise de etablerede strukturers skroebelighed og dermed risikoen for fortsatte tilbageslag.

Kommissionen, der er helt klar over dette forhold, oensker at stoette vaekstprocessen og bidrage til en viderefoerelse af reformerne og til en mindskelse af den fare for fornyet ustabilitet, der er knyttet sammen med de staerke sociale spaendinger, i kraft af etableringen af et styrket samarbejde. Inden for rammerne af dialogen med Rio-gruppen er der taget skridt til at styrke den gensidige tillid og sikkerheden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0845/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Det Internationale Fodboldforbunds godkendelse af fodbolde

Det Internationale Fodboldforbund (FIFA) kraever tilsyneladende, at der i fodboldkampe og ogsaa under traeningen anvendes bestemte bolde, som FIFA selv godkender.

Ifoelge oplysninger, der er udsendt af medierne, opkraever FIFA til gengaeld for den omtalte godkendelse et bestemt beloeb hos fabrikanterne.

Er FIFA's adfaerd ikke ensbetydende med en forvridning af de bestemmelser, som boer gaelde for det faelles marked?

Paa grundlag af hvilken bestemmelse kan FIFA kraeve en afgift fra fabrikanterne af et produkt til gengaeld for en saa speciel godkendelse?

Har den undersoegelse, som Kommissionen har indledt herom, givet resultater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (23. maj 1996)

Kommissionen har modtaget en klage mod FIFA, fordi forbundet afkraever fabrikanter af fodbolde et vist beloeb som betingelse for, at de kan bruge det logo, der attesterer, at fodboldene opfylder de af FIFA fastsatte betingelser for godkendelse.

Kommissionen har paa denne baggrund besluttet at indlede en sag. Efter en naermere undersoegelse blev der foretaget en raekke inspektionsbesoeg, og de dokumenter, som blev kopieret, er for oejeblikket ved at blive gennemgaaet naermere.

Da der er tale om en sag, der endnu kun er paa undersoegelsesstadiet, kan Kommissionen endnu ikke udtale sig definitivt, men Kommissionen vil holde det aerede medlem orienteret om sagens udvikling.