ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2584/97 af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen (29. juli 1997)

Om: Uddannelsesprogrammernes udvidelse til de central- og oesteuropaeiske lande

Fra 1998 skal programmerne SOKRATES og LEONARDO udvides til ogsaa at omfatte de central- og oesteuropaeiske lande.

Hvilke foranstaltninger traeffer Kommissionen for, at skoleelever og studerende i de EU-medlemslande, der deltager i programmerne i de central- og oesteuropaeiske lande, ogsaa behersker disse landes sprog?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (2. oktober 1997)

Associeringsraadenes beslutninger om betingelserne for, at de associerede lande i Central- og OEsteuropa deltager i Programmerne Sokrates, Leonardo da Vinci og Ungdom for Europa, fastsaetter, i artikel 2:

»aktioner om sproglig forberedelse og uddannelse vedroerer Faellesskabets officielle sprog. Andre sprog kan under saerlige forhold accepteres, hvis programmernes gennemfoerelse kraever det«.

Generelt sagt anses de sprog, der tales i landene i Central- og OEsteuropa, saaledes ikke for prioriterede, og programmerne tager ikke en gang sigte paa dem. Det kan dog vaere noedvendigt inden for rammerne af mobiliteten og for at sikre gensidighed i udvekslingerne, at der gennemfoeres en sproglig forberedelse i modtagerlandet for skoleelever, studenter, laerere eller unge under uddannelse, der begiver sig til landene i Central- og OEsteuropa.

I saerlige tilfaelde, naar programmernes gennemfoerelse kraever det, aabnes der gennem associeringsraadenes afgoerelser mulighed for at finansiere aktioner vedroerende sproglig uddannelse. Kommissionen vil vaere opmaerksom paa berettigede behov paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2476/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Traktat om ikke-spredning af kernevaaben

Efter en resolution fra konferencen om revision af ikke-spredningstraktaten i 1995 godkendte styrelsesraadet i Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEO) den 15. maj 1997 - med fuld stoette fra EU - en modelprotokol, der har til formaal at forny og styrke IAEO's kontrol i alle ikke-kernevaabenstater i verden.

1. Agter Kommissionen at foreslaa Raadet forhandlingsinstrukser om en fuldstaendig gennemfoerelse eller kun om en delvis gennemfoerelse af modelprotokollen i ikke-kernevaabenstaterne i Faellesskabet, og hvad er aarsagen til den foreslaaede politik?

2. Eftersom modelprotokollen paa sigt vil imoedegaa medlemsstaternes nationale befoejelser paa ikke-spredningsomraadet, vil Kommissionen i forbindelse med forhandlingerne med IAEO og forhandlingerne om den efterfoelgende gennemfoerelse af modelprotokollen i Faellesskabet og forvaltningsprocedurerne, foreslaa Raadet, at det skal anerkende medlemsstaternes nationale befoejelser paa ikke-spredningsomraadet, eller vil Kommissionen derimod foreslaa, at forhandlingen og gennemfoerelsen af modelprotokollen skal ske, som om der var tale om et instrument, hvor Euratom har enekompetence?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (16. september 1997)

1. Kommissionen forelagde den 16. juli 1997 Raadet et forslag til forhandlingsdirektiver, saa den kan forhandle med vedkommende ikke-kernevaabenstater og Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEO) med henblik paa at indgaa tillaegsprotokollen til sikkerhedsaftalen under Euratom-traktatens artikel 101, andet afsnit, og artikel 102 mellem Faellesskabets ikke-kernevaabenstater, Faellesskabet og IAEO (INFCIRC/193). Det foreslaas, at denne protokol forhandles paa grundlag af den standardprotokol, der blev vedtaget af IAEO's styrelsesraad den 15. maj 1997 som model for tillaegsprotokollerne. Disse protokoller tager sigte paa medlemsstater med en omfattende sikkerhedsaftale med IAEO for at oege sikkerhedssystemets effektivitet og dermed bidrage til de globale ikke-spredningsmaal.

2. Kommissionen erkender fuldt ud den juridiske kendsgerning, at adskillige af standardprotokollens foranstaltninger ligger inden for medlemsstaternes kompetence. Dette afspejles tydeligt i dets forslag om at forhandle tillaegsprotokollen sammen med medlemsstaterne og at indgaa protokollen under Euratom-traktatens artikel 102.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2643/97 af Inger Schoerling (V) til Kommissionen (25. juli 1997)

Om: Koedeksport trods forbud

Kommissionen har oplyst, at Storbritannien har overtraadt eksportforbuddet for oksekoed, som blev vedtaget for at hindre spredning af BSE. Der skulle vaere tale om over 1.000 t oksekoed, som illegalt er blevet solgt til en raekke lande.

Forbrugernes tillid til EU's koedindustri er med rette allerede haardt presset, og oplysninger om ulovlig eksport i stor stil oeger mistroen.

Er der ingen effektiv eksportkontrol? Hvorledes kan en saadan maengde koed komme uden om myndighedernes kontrol?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet, eller hvilke vil den tage, for at gribe ind over for en saa alvorlig overtraedelse af eksportforbuddet og for at hindre, at det gentager sig?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-2579/97, P-2642/97 og P-2643/97 (2. oktober 1997)

Den sag, det aerede medlem henviser til, vedroerer den svindel, der blev konstateret for nylig, hvor frossent oksekoed af britisk oprindelse blev beskrevet og attesteret som kommende fra andre medlemsstater.

Kommissionen gennemfoerer i oejeblikket i snaevert samarbejde med den relevante medlemsstats myndigheder en undersoegelse af, hvor omfattende denne svindel har vaeret og virkningerne heraf, og Parlamentet har modtaget midlertidige rapporter. Det er imidlertid noedvendigt paa dette stadium at gaa forsigtigt til vaerks for ikke at kompromittere disse undersoegelsers resultat gennem en for tidlig frigoerelse af oplysninger af undersoegelsesresultaterne.

Det er den paagaeldende medlemsstat, der har det primaere ansvar for kontrollen med sundhedsmaerkning, attestering og flytning af saadanne oksekoedladninger. Det er ekstremt vanskeligt at hindre svindel fuldstaendigt, men Kommissionens undersoegelser har vist, at der er behov for at forbedre sundhedskontrollen paa det nationale plan, saaledes at opdagelse og forebyggelse af saadanne ulovlige aktiviteter sker i stoerre omfang. Som foelge af de mangler, Kommissionens undersoegelser allerede har vist, er der sendt en skrivelse med en formel anmodning om oplysninger til Det Forenede Kongerige.

Der er fortsat undersoegelser i gang med sigte paa at konstatere eventuelle andre ulovlige bevaegelser paa koedmarkedet, idet maalet er at klarlaegge det fulde billede af, hvad der foregaar.

Som en foelge af Parlamentets forespoergsel om BSE overfoerte Kommissionen ansvaret for veterinaerkontrol fra Generaldirektoratet for Landbrug (GD VI) til Generaldirektoratet for Forbrugerpolitik og Forbrugernes Sundhedsbeskyttelse (GD XXIV).

Kommissionen er helt klar over, hvor betydningsfuldt det er, at der gribes hurtigt og haandfast ind i denne situation for at sikre et hoejt maal af forbrugerbeskyttelse for baade mennesker og dyr og for at sikre, at forbrugernes tillid ikke lider skade. Med henblik herpaa modtager alle medlemsstaterne oplysninger om undersoegelsens resultater, saaledes at de kan optraede koordineret i dette spoergsmaal.

Kommissionen vil fortsat soerge for, at Parlamentet modtager oplysninger om udviklingen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2316/97 af James Nicholson (I-EDN) til Kommissionen (3. juli 1997)

Om: Grundvandsdirektivet (direktiv 80/68/EOEF)

Der fandt for nylig en offentlig hoering sted vedroerende en ansoegning om tilladelse til at placere en losseplads med en kapacitet paa 13 mio m3 i umiddelbar naerhed af Larne Lough, County Antrim. Ansoegerne anfoerte, at der ifoelge deres skoen ville forekomme i grundvandsdirektivet (direktiv 80/68/EOEF) ((EFT L 20 af 26.1.1980, s. 43. )) opfoerte stoffer i de potentielle udledninger i Larne Lough. Modstanderne af ansoegningen gav udtryk for den opfattelse, at ansoegerne ikke havde taget hensyn til bestemmelserne i direktivet og i Nordirlands gennemfoerelseslovgivning.

Hvad er Kommissionens syn paa en ansoegning, der efter modstandernes opfattelse er udfaerdiget uden behoerig hensyntagen til grundvandsdirektivet (direktiv 80/68/EOEF)?

Har Kommissionen nogen mulighed for at tage en afgoerelse truffet af de nordirske myndigheder op til fornyet overvejelse eller underkaste den en grundig undersoegelse, hvis der gives tilladelse til at anlaegge lossepladsen uden behoerig hensyntagen til EOEF-direktiver?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. september 1997)

Som svar paa den indvending, de klagende parter har fremsat, om at ansoegningen om ivaerksaettelse af det planlagte projekt skulle vaere blevet udarbejdet uden behoerig hensyntagen til Raadets direktiv 80/68/EOEF af 17. december 1979 om beskyttelse af grundvandet mod forurening foraarsaget af visse farlige stoffer, er det foerste spoergsmaal, som maa afklares, hvorvidt ansoegningen er i traad med landets egen lovgivning eller retningslinjer paa dette omraade. Saafremt dette ikke er tilfaeldet, boer spoergsmaalet tages op til naermere droeftelse med landets myndigheder.

Saafremt det imidlertid maatte kunne konstateres, at ansoegningen herom er helt i traad med landets egen nationale lovgivning eller oevrige retningslinjer paa dette omraade, men at disse igen maa anses for at udgoere en ukorrekt eller utilstraekkelig omsaetning i praksis af det paagaeldende faellesskabsdirektiv, kan Kommissionen i givet fald eventuelt - som svar paa det andet spoergsmaal - lade registrere en officiel klage og dermed indlede eventuelle overtraedelsesprocedurer mod den paagaeldende medlemsstat i henhold til EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2156/97 af Hiltrud BREYER til Rådet. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Mærkning



EF-Tidende nr. C 082 af 17/03/1998 s. 0037



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2156/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Maerkning Er det planen, at nationale myndigheder, forbrugerorganisationer, miljoegrupper, etc. foer den endelige fastlaeggelse af maerkningens form skal inddrages i udarbejdelsen og droeftelsen af forslagene? Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2154/97 og E-2156/97 (20. oktober 1997) Artikel 8 i forordning 258/97, som er vedtaget af Europa-Parlamentet og Raadet i overensstemmelse med den i traktatens artikel 189 B fastlagte procedure, anfoerer i stk. 3, suppleret med artikel 7, stk. 2, hvorledes de naermere maerkningsbestemmelser vedtages.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2556/97 af Harald Ettl (PSE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Diskriminerende aldersgraenser ved ansaettelsesproever til tjenestemandsstillinger i EU-institutionerne

I EU-beskaeftigelsesdiskussionen skubbes ansvaret meget ofte over paa den enkelte, idet man som et universalmiddel mod arbejdsloeshed peger paa mobilitet og livslang uddannelse. Samtidig burde netop EU-institutionerne vaere et forbillede og ikke benytte sig af at praktisere diskriminerende aldersbegraensninger som en forudsaetning for at ansaette folk i EU's tjeneste, men tage egnede initiativer til at give alle arbejdstagere i alle aldre mulighed for at faa kvalificerede arbejdspladser inden for EU og i Raadet.

1. Er det sandt, at der med henblik paa besaettelse af tjenestemandsstillinger i de europaeiske institutioner findes ansaettelsesproever, hvor der fastsaettes en maksimal alder for ansoegerne (udvaelgelsesproeve EUR/A/121 for Raadet for Den Europaeiske Union, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, EFT C 363 A af 3. december 1996)?

2. Hvilke objektive grunde angives der til denne diskriminerende udelukkelse af aeldre mennesker fra arbejds- og erhvervslivet, naar de beroerte personer stadig har godt 20 eller flere erhvervsaktive aar foran sig, samtidig med at programmer til integrering af aeldre mennesker paa arbejdsmarkedet er udtryk for en anden politik?

3. Hvorledes kan denne modsigelse forsvares?

4. Hvilke egnede initiativer har EU-institutionerne taget for at aabne mulighed for kvalificerede arbejdspladser inden for EU og i Raadet til arbejdstagere i alle aldre?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-2556/97 og E-2720/97 (22. september 1997)

Som svar paa spoergsmaalene 1 til 3 kan Kommissionen bekraefte, at Faellesskabets institutioner efter faelles overenskomst generelt anvender en oevre aldersgraense paa 35 aar for deltagere i udvaelgelsesproever, der giver mulighed for ansaettelse i foerste loenklasse. Der er adskillige aarsager til, at man goer brug af aldersgraenser ved udvaelgelsesproever. Kommissionen har gjort rede for de fleste i forbindelse med svar afgivet paa forskellige skriftlige forespoergsler fra medlemmer af Europa-Parlamentet om dette emne.

Som det fremgaar af svaret paa skriftlig forespoergsel E-1623/97 fra Alex Smith ((EFT C 45 af 10.2.1998. )), overvejer Kommissionen imidlertid at smidiggoere aldersgraenserne for ansaettelse af tjenestemaend.

Der har fundet indledende droeftelser sted mellem de administrative chefer med henblik paa at naa frem til en faelles holdning i de forskellige faellesskabsinstitutioner. Disse droeftelser fortsaetter i starten af efteraaret.

Spoergsmaalet om aldersgraenser vil bl.a. blive taget op til overvejelse i forbindelse med ikrafttraedelsen af artikel 6A i Amsterdam-traktaten om bekaempelse af forskelsbehandling paa baggrund af bl.a. alder og i takt med en eventuel aendret praksis paa omraadet i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2493/97 af Marilena Marin (UPE) til Kommissionen (9. juli 1997)

Om: Transeuropaeiske net, aendringer af det prioriterede projekt Milano-Venezia (hoej hastighed)

I forbindelse med de transeuropaeiske transportnet skrider gennemfoerelsen af hoejhastighedsstraekningen Milano-Venezia, som er en af de 14 prioriterede projekter, kun langsomt frem.

Det er sandsynligvis derfor, at selskabet Bonifica (FIAT- og IRI-koncernen) har udarbejdet en forundersoegelse, hvoraf det fremgaar, at hvis denne straekning skal kunne forbindes med »den adriatiske korridor« (hvortil forundersoegelsen blev medfinansieret af Den Europaeiske Union), skal hoejhastighedstogene fra Milano omdirigeres til Bologna og saaledes koere uden om det vigtige jernbane- og trafikknudepunkt Verona.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Er den orienteret om denne forundersoegelse?

2. Mener den ikke, at dette er stik imod de retningslinjer, der blev fastlagt i Essen?

3. Er Kommissionen blevet underrettet om denne procedure?

4. Hvorledes agter den at gribe ind for at soerge for, at de prioriterede projekter gennemfoeres i deres oprindelige udformning og fuldfoeres uden nogen aendringer i overensstemmelse med de forpligtelser, medlemsstaterne har indgaaet?

5. Mener den ikke, at enhver form for aendring af et prioriteret projekt kraever Europa-Parlamentets forhaandsgodkendelse i overensstemmelse med den faelles beslutningstagning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (4. september 1997)

1. - 3. Kommissionen har ikke kendskab til den forundersoegelse som det aerede medlem naevner, og kan derfor ikke kommentere den.

4. Kommissionen staar fast paa gennemfoerelsen af de projekter af faelles interesse der er fastlagt i Parlamentets og Raadets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet ((EFT L 228, 9.9.1996. )). I perioden 1991-1996 har EF stoettet finansieringen af forundersoegelser for straekningen Torino-Venezia i projektet Lyon-Trieste med 40 mio. ECU fra budgetposten for det transeuropaeiske transportnet. Kommissionen foelger gennemfoerelsen af retningslinjerne i beslutning 1692/96/EF og vil rapportere til Parlamentet om hvordan det gaar, i overensstemmelse med beslutningens artikel 18, stk. 3.

5. De 14 projekter som Det Europaeiske Raad vedtog i Essen den 9. og 10. december 1994, er anfoert i bilag III til beslutning 1692/96/EF. Bilaget udgoer en integrerende del af beslutningen, hvorfor enhver aendring af det skal vedtages efter den faelles beslutningsprocedure.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2002/97 af Glyn Ford (PSE) til Raadet (10. juni 1997)

Om: Lobbyister og personalevedtaegter

Er Raadet klar over, at Europa-Parlamentet har aendret sine bestemmelser, saaledes at det nu er et krav, at registrerede lobbyister, naar de rekrutterer tidligere tjenestemaend i institutionen, skal overholde personalevedtaegtens bestemmelser. Det hedder i oejeblikket i disse bestemmelser, at tidligere indehavere af foelsomme stillinger eventuelt vil skulle soege institutionens tilladelse til at tiltraede nye stillinger, hvor de kommer i taet beroering med Parlamentet. Saa vidt jeg er underrettet, er ingen stillinger i oejeblikket klassificeret som vaerende foelsomme. Er dette et tegn paa magtesloeshed eller forsoemmelse? Kan Raadet bekraefte, at det vil undersoege sagen og opstille en liste over stillinger?

Svar (17. oktober 1997)

1. Ved tjenesteperiodens ophoer goeres Raadets tjenestemaend opmaerksomme paa de pligter, der paahviler dem i henhold til vedtaegtens artikel 16. Bestemmelserne i artikel 40 i vedtaegtens bilag VIII (forbud mod samtidig udbetaling af div. ydelser og loen) finder ogsaa anvendelse.

2. Raadet har indtil nu ikke opstillet nogen liste over saakaldt »foelsomme« stillinger, hvor det gaelder, at indehaveren i en periode paa tre aar efter tjenesteperiodens ophoer skal forelaegge institutionen en beskrivelse af enhver beskaeftigelse eller opgave, som maatte blive overladt ham, til godkendelse.

3. Raadet vil paa baggrund af det aerede medlems forespoergsel undersoege spoergsmaalet om opstilling af en liste over de stillinger, der er omfattet af vedtaegtens artikel 16, stk. 2.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2402/97 af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Pintasilgo-beretningen

Beretningen fra Vismandsudvalget, »For et Europa med Borgerlige og Sociale Rettigheder« af 1996 har bidraget vaesentligt til definitionen af en europaeisk socialpolitik, der er tilpasset den nuvaerende situation og indgaar som en integreret del i den oekonomiske konkurrence- og beskaeftigelsespolitik samt hoejner det europaeiske borgerskab ved at indfoere de grundlaeggende sociale rettigheder.

Der henvises isaer til den omtalte »proces i forbindelse med faelles udarbejdelse af en moderne liste over borgerlige og sociale rettigheder og pligter«, som sikrer vaerdien og mulighederne af reformer, som raekker ud over den regeringskonference, der er afsluttet i Amsterdam.

Kommissionen har gennem anvendelse af budgetbevillinger, der er afsat med stoette fra Parlamentet, forestaaet en raekke droeftelser i samtlige medlemsstater med henblik paa forelaeggelse af Vismandsudvalgets beretning. Kommissionen bedes paa denne baggrund besvare foelgende:

1. Kan Kommissionen give fyldestgoerende oplysninger angaaende foelgende: afholdte droeftelser, lokaler, arrangoerer, typer af sammenslutninger, der deltog, antal deltagere og disses socioprofessionelle stilling, konferencedeltagernes typiske profil, eventuelle konklusioner, antal omdelte eksemplarer af beretningen samt virkninger for den lokale sociale dialog?

2. Hvilke resultater har bestraebelserne i forbindelse med beretningen haft, dels med hensyn til nye initiativer til offentliggoerelse, dels hvad angaar den praktiske gennemfoerelse af dens forslag i form af foranstaltninger som et led i EU's socialpolitik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. oktober 1997)

Kommissionen oensker at oplyse det aerede medlem om, at den har til hensigt at udarbejde en publikation om de forskellige konferencer til opfoelgning af vismaendenes rapport, der blev organiseret i Faellesskabet i de foerste seks maaneder af 1997.

Denne publikation vil bl.a. indeholde konklusioner og de vigtigste resultater af den debat, der har fundet sted.

Kommissionen vil soerge for, at denne publikation faar en stor udbredelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2466/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Transport med fly af braendsel af blandede oxider fra oparbejdningsanlaegget Sellafield i Storbritannien

I 12. juni-udgaven af Sellafield Newsletter, der udgives af British Nuclear Fuels Ltd (BNFL), oplyses det, at lufthavnen i Carlisle i Cumbria for nylig har vaeret anvendt til transport af atombraendsel af blandede oxider fra Sellafield-anlaegget »til en kunde i Europa«. BNFL anfoerer, at »transporten omfattede i alt fem flyvninger, som alle blev udfoert i fuldstaendig sikkerhed«.

Blev Kommissionen underrettet om disse flyvninger paa forhaand? Kan den oplyse om eventuelle data, som den maatte have modtaget fra BNFL angaaende sikkerhedsforanstaltningerne i forbindelse med disse flyvninger?

Hvilken holdning har Kommissionen generelt til transport af braendsel af blandede oxider?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (15. september 1997)

Transport af radioaktive materialer tilrettelaegges i overensstemmelse med regulativerne fra Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) og gennemfoeres for lufttransportens vedkommende efter Den Internationale Organisation for Civil Luftfarts (ICAO) tekniske instrukser, der gaelder i alle EU-landene.

Der kraeves ikke nogen saerlig meddelelse til Kommissionen vedroerende lufttransport af braendsel af blandede oxider (MOX-braendsel).

Det er Kommissionens politik at sikre, at de regler, der finder anvendelse paa international lufttransport af radioaktive materialer, overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2150/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Maerkningens indhold

Hvilken slags oplysninger skal fremgaa af maerkningen, og hvilken form skal de have?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2148/97 og E-2150/97 (20. oktober 1997)

Det aerede parlamentsmedlem bedes henholde sig til svaret paa forespoergsel nr. 2112/97 og notere sig, at artikel 8 i forordning nr. 258/97 anfoerer, hvorledes maerkningsbestemmelserne fastsaettes, idet de suppleres i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2.

Da affattelsen af forespoergslen ikke goer det muligt at identificere »sortsdirektivet«, er det ikke muligt at oplyse, om der paataenkes en revision heraf.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2120/97 af Hiltrud BREYER til Rådet. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Godkendelsesbetingelser



EF-Tidende nr. C 082 af 17/03/1998 s. 0031



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2120/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Godkendelsesbetingelser Skal afledte produkter, der kun indeholder en lille andel godkendelsespligtige planteprodukter, godkendes enkeltvis (f.eks. tomatpuré paa faerdigpizzaer)? Svar (20. oktober 1997) Det aerede medlem henvises til svar paa forespoergsel nr. 2118/97, idet det samtidig bemaerkes, at begrebet godkendelse (»Zulassung«) ikke optraeder i denne forordnings dispositive del.