ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1227/96 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Dumpning af affald fra skibe

Agter Kommissionen at gribe ind for at faa renset de europaeiske have, isaer for saa vidt angaar dumpning af olie og affald fra de mange skibe, der besejler disse farvande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. juli 1996)

Dumpningen af olie og affald fra skibe omfattes af den globale Marpol 73/78-konvention, hvor alle medlemsstater, men ikke Kommissionen, er kontraherende parter tillige med alle stoerre soefartsnationer, repraesenterende over 90% af verdens handelstonnage. Efter denne konvention har skibe lov til at dumpe smaa maengder affald i havet under meget strenge betingelser. Inden for miljoemaessigt saarbare omraader som OEstersoeen, Middelhavet og Nordsoeen er disse kriterier endnu strengere. Kommissionen og medlemsstaterne har aktivt fremmet den internationale maritime organisations betegnelse af disse have som saarbare omraader.

Kommissionen er ikke direkte involveret i sikringen af, at konventionen overholdes, men deltager ikke desto mindre i en raekke initiativer for at stoette medlemsstaternes praktiske muligheder for at faa den overholdt. For det foerste indebaerer vedtagelsen af havnekontroldirektivet (95/21/EF) ((EFT L 157 af 7.7.1995. )), at medlemsstaterne vil soerge for overholdelse af konventionen i forbindelse med fremmede skibe, som anloeber deres havne. For det andet forventer Kommissionen i 1997 at foreslaa et direktiv om havneanlaeg, som har mulighed for at modtage affald fra skibe. Det vil goere det obligatorisk for havne i Faellesskabet at have de noedvendige faciliteter for affald af denne art, og det vil ligeledes vaere obligatorisk for skibe at bringe alt affald i land, foerend de forlader disse havne.

Kommissionen agter snart at indkalde tilbud vedroerende en undersoegelse af nul-dumpning-begrebet for olieaffald og andet affald fra skibe og som fokuserer paa strukturbestemte foranstaltninger, saasom forebyggelse af affald, recirkulation og processer i sluttede kredsloeb. Undersoegelsen vil ogsaa omfatte samtlige aspekter af en ordning for obligatorisk dumpning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2307/96 af Josu Imaz San Miguel (PPE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Samhoerighedsfonden - 1993

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter der blev godkendt og stoettet af Samhoerighedsfonden i 1993 i Spanien, samt hvilke beloeb, der blev tildelt hvert af disse?

Kan Kommissionen samtidig oplyse, hvilke projekter, der vedroerte transportsektoren, og hvilke projekter, der vedroerte miljoeomraadet?

Kan Kommissionen ligeledes anfoere disse oplysninger for hver enkelt autonom region?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-2307/96, E-2308/96 og E-2309/96 (14. oktober 1996)

De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2241/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: En asbestholdig karrusel i Ligurien

Forlystelsesparken i Acquasola i Ligurien har i over 20 aar rummet en karrusel med et stort asbestindhold. Sundhedsmyndighederne har fastslaaet, at den er yderst farlig, og karrusellen er blevet braendt ud, men den er ikke blevet behoerigt fjernet, selv om den nu udgoer en endnu stoerre fare end tidligere.

Vil Kommissionen paa denne baggrund formaa Acquasola kommune til oejeblikkeligt at fjerne karrusellen?

Vil Kommissionen soerge for, at der foretages undersoegelser og kontrol, saa det i hele EU kan sikres, at forlystelsesmateriel, der er beregnet til boern, er uskadeligt, og tilse, at forlystelsesparkerne ikke rummer udstyr, der indeholder stoffer, der er til fare for brugernes og hele befolkningens sundhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. oktober 1996)

Kommissionen er ligesom det aerede parlamentsmedlem bekymret for boerns sundhed og sikkerhed paa legepladser.

Paa grundlag af det aerede medlems oplysninger ser det ud som om, den omtalte karrusel falder ind under Faellesskabets definition af affald, som anfoert i artikel 1 i direktiv 75/442/EOEF om affald ((EFT L 194 af 25.7.1975. )). Derfor paahviler det de nationale myndighder at sikre, at affaldet nyttiggoeres eller bortskaffes uden risiko for menneskers sundhed og miljoeet. De nationale myndigheder skal ogsaa forbyde henkastning, dumpning eller ukontrolleret bortskaffelse af affald. Endvidere er isoleringsmaterialer med asbest i bygge- og nedbrydningsaffald i henhold til direktiv 91/689/EOEF ((EFT L 377 af 31.12.1991. )) farligt affald og omfattes derfor af de strengere regler i direktivet om farligt affald.

Med hensyn til det aerede medlems foerste spoergsmaal paahviler det de nationale myndigheder at traeffe alle de foranstaltninger, der er noedvendige for at overholde faellesskabslovgivningen. Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at i dette specifikke tilfaelde har de italienske myndigheder endnu ikke opfyldt de krav, som foelger af ovennaevnte direktiver. Kommissionen er nu i overensstemmelse med Traktaten ved at traeffe de retlige foranstaltninger, som er noedvendige for at sikre, at Italien overholder de paagaeldende direktiver fuldt ud.

Med hensyn til det aerede medlems andet spoergsmaal findes der ikke nogen faellesskabslovgivning om sikkerhed for udstyr paa legepladser. Udstyr af denne slag er udtrykkeligt udeladt af Raadets direktiv 88/378/EOEF ((EFT L 187 af 16.7.1988. )) om legetoejs sikkerhed. Det ligger derfor uden for Kommissionens kompetenceomraade at sikre, at de beroerte myndigheder foerer tilsyn med saadant udstyr.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2191/96 af Armelle Guinebertière (UPE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Spoergsmaal vedroerende biavl

Direktiv 74/409/EOEF ((EFT L 221 af 12.8.1974, s. 10. )) er ved at blive aendret. Det drejer sig om ordninger for honning.

1. Biavl er i social og formel henseende landbrug, men aktiviteterne inden for omraadet henhoerer under GD III, som er det generaldirektorat, der er ansvarligt for industri. Honning er imidlertid det eneste ikke-forarbejdede landbrugsprodukt, der betragtes som et industriprodukt. Ville det ikke vaere rimeligt at laegge biavl ind under GD VI?

2. Da honning er et lokalt produkt, boer det vaere tilladt at angive honningens oprindelse. Denne gennemskuelighed i maerkningen med angivelse af import fra tredjelande oenskes af forbrugeren, og den ville tydeliggoere handelstransaktionerne. Ville det ikke vaere rimeligt at goere paaskriften »importeret honning« paa etiketten obligatorisk for honning, der kommer fra lande uden for Den Europaeiske Union?

En saadan foranstaltning er kun mulig for landbrugsprodukter, og det er en af grundene til at anmode om, at biavl laegges ind under GD VI.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (9. september 1996)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1972/96 fra Odile Leperre-Verrier ((Se side 57 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2063/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Endometriosis

Vil Kommissionen oplyse, hvor mange kvinder i Europa der lider af endometriosis, og hvilke skridt der bliver taget med henblik paa at undersoege og forske i denne sygdom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (30. september 1996)

Endemetriosis er en sygdom, der forekommer hos kvinder under menstruationen, og som vides at have indflydelse paa fertiliteten. Denne sygdom er ikke blevet medtaget som hoejt prioriteret forskningsomraade i forbindelse med rammeprogrammet for Faellesskabets indsats paa det offentlige sundhedsomraade og er heller ikke en del af arbejdsprogrammet for biomedicin- og sundhedsforskningsprogrammet. Der foregaar for oejeblikket ingen foranstaltninger paa faellesskabsplan vedroerende dette saerlige emne.

Denne sygdoms forekomst i medlemsstaterne er ikke naermere kendt, og de paagaeldende data afhaenger i meget hoej grad af den diagnostiske fremgangsmaade og kriterierne herfor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2027/96 af Gunilla Carlsson (PPE) til Kommissionen (12. juli 1996)

Om: Medlemsstaternes oekonomiske problemer

De store budgetunderskud i medlemsstaterne er som bekendt en foelge af, at medlemsstaterne paatager sig store offentlige udgifter, isaer i form af dyre og omfattende socialsikringssystemer.

Har Kommissionen oplysninger om, at medlemsstaterne eventuelt vaelger at forhoeje skatterne for derigennem paa kort sigt at sanere deres oekonomier og opfylde konvergensvilkaarene for at deltage i OEMU i stedet for at angribe de strukturelle problemer i den offentlige sektor af samfundsoekonomien?

Hvorledes vurderer Kommissionen i saa tilfaelde fordelingen mellem skatteforhoejelser og udgiftssanering, naar det drejer sig om at faa styr paa oekonomierne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (25. september 1996)

For EF som helhed er skatterne faldet fra et toppunkt paa 46,2% i 1993 til 45,7% i 1995 af bruttonationalproduktet (BNP). De forventes dog at stige paa ny i 1996 og 1997 ifoelge Kommissionens oekonomiske prognoser fra foraaret 1996. Udgiftstallene naaede ligeledes toppen i 1993, men forventes at falde stoet i samme tidsrum.

>TABLE>

Kilde: The Community Economic Outlook, European Economy, Supplement A, No 5/6 May/June 1996.

Dette viser, at medlemsstaterne synes at saette deres lid til ikke bare nedsaettelse af udgifterne med henblik paa at opnaa de noedvendige forbedringer i budgetstillingerne, men ogsaa, om end i mindre grad, til skatteforhoejelser.

Kommissionen gaar staerkt ind for, at der udfoldes maalbevidste bestraebelser for at mindske budgetunderskuddene gennem nedsaettelse af udgifterne snarere end gennem forhoejelse af skatterne.

I Kommissionens henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Faellesskabets oekonomiske politikker ((KOM(96) 211. )) fremsaettes der en raekke almindelige principper som vejledning for de enkelte landes konsolideringsforanstaltninger, idet det haevdes, at i) begraensning af udgiftsstigningerne i almindelighed er et mere hensigtsmaessigt valg end forhoejelse af skatterne, at ii) omdirigering af udgifterne over mod investeringer og aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger inden for en samlet udgiftsbegraensning er oenskelig, at iii) der er behov for forbedring af effektiviteten i de offentlige tjenester og at iv) en oenskelig nedskaering af den samlede skattebyrde forudsaetter, at budgetunderskuddet foerst udviser en klar nedadgaaende tendens, og at kortsigtede foranstaltninger boer koncentreres om at finde et bredere beskatningsgrundlag og nedsaette beskatningen af arbejdsindtaegter.

Disse almindelige principper blev for nylig vedtaget af Raadet (oekonomi- og finansministrene) den 8. juli 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2310/96 af Laura González Álvarez (GUE/NGL) og María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Kanalisering af floden Lagares i Santo Tomé de Freixeiro (Vigo, Spanien)

I sognet Santo Tomé de Freixeiro er man ved at foretage en kanalisering af floden Lagares gennem anbringelse af betonplader i flodlejet og ved bredderne. Denne ca. 400 m lange cementramme har naturligvis medfoert en aendring af den oekologiske balance og af oekosystemet i floden Lagares. Det kan naevnes, at flodlejet i det paagaeldende afsnit er blevet oedelagt, da det er blevet daekket med beton, at floden er blevet indsnaevret, da den naevnte betonarmering er anbragt i flodlejet, hvorved hele vegetationen ved flodbredderne er forsvundet, og at der er en tydelig visuel indvirkning, idet betonarmeringen i stoerstedelen af dens udstraekning er mellem 1 og 2,5 m hoejere end omraadets naturlige haeldning.

Kan Kommissionen med henblik paa at sikre respekten for og overholdelsen af faellesskabslovgivningen paa miljoeomraadet foretage en undersoegelse for at fastlaegge, om anlaegsarbejderne i floden Lagares er i modstrid med faellesskabsbestemmelserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. september 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til de forhold, de aerede medlemmer har bragt paa bane.

Kommissionen vil imidlertid da disse forhold eventuelt kunne vise sig at vaere i modstrid med Raadets direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet, henvende sig til de spanske myndigheder og udbede sig disses kommentarer hertil.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1566/96 af Raymonde Dury (PSE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Fri bevaegelighed for mindreaarige boern

Er Kommissionen klar over, at der er opstaaet flere hindringer for fri bevaegelighed, siden princippet herom blev fastslaaet i den faelles akt og bekraeftet i Maastricht-traktaten?

Navnlig fri bevaegelighed for mindreaarige boern er blevet yderst kompliceret paa grund af, at der i det europaeiske pas ikke findes oplysninger om foraeldrene. Kombineret med gennemfoerelsen af konventionen af 1990 om bortfoerelse af boern goer dokumentet det rent faktisk umuligt at rejse inden for Den Europaeiske Unions graenser, hvis foraeldremyndigheden ikke fremgaar af andre dokumenter end det europaeiske pas eller begge foraeldre har tilladelse til at rejse ud af landet eller vende tilbage til det.

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger for at goere fri bevaegelighed effektiv for den ene eller begge foraeldre ledsaget af deres mindreaarige boern?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (13. september 1996)

Betingelserne for mindreaarige boerns rejse er foelgende: Hvis de rejser uden ledsager, skal de enten have deres eget pas i lighed med voksne eller et identitetskort ledsaget af en udrejsetilladelse udstedt af medlemsstaternes kompetente myndigheder.

Mindreaarige boern, der rejser under ledsagelse af foraeldrene eller en af dem, kan enten have eget pas eller vaere optaget i den ene foraelders pas eller i det saakaldte familiepas.

Under alle omstaendigheder skal beviset for slaegtskabet fremlaegges for de udstedende myndigheder foer sagsbehandlingen. En medlemsstat formodes at have foretaget den noedvendige kontrol, naar den udsteder et rejsedokument, hvilket er de andre medlemsstaters garanti for dokumentets gyldighed.

Hvis det aerede medlem har konkrete oplysninger, f.eks. om at mindreaarige, der rejste under ledsagelse og enten havde rejsedokumenter eller var optaget i deres foraeldres pas, er blevet naegtet indrejse, er Kommissionen rede til at tage spoergsmaalet op og tage skridt til at faa sagen bragt i orden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2013/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Antallet af traeer i portugisiske olivenplantager

Kommissionen bedes paa grundlag af den information, der raader over, oplyse, hvor stor den gennemsnitlige maengde af plantede oliventraeer pr. hektar er i oejeblikket i Portugal.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2006/96, E-2007/96, E-2008/96, E-2009/96, E-2010/96, E-2011/96, E-2012/96 og E-2013/96 (9. september 1996)

De statistiske oplysninger om olivendyrkning kan variere maerkbart fra kilde til kilde og efter de anvendte definitioner. De skal derfor omgaas med forsigtighed. Med hensyn til de oplysninger, som det aerede medlem oensker, kan nedenstaaende statistikker fremlaegges.

Det samlede antal producerende oliventraeer i hver af de paagaeldende medlemsstater, som de nationale administrationer officielt meddeler Kommissionen i forbindelse med forordningerne om oliven- og olivenolieudbyttet, er for produktionsaaret 1994/95 foelgende:

>TABLE>

Oliventraeernes gennemsnitlige beplantningstaethed i de samme medlemsstater er foelgende udtrykt i traeer pr. hektar:

>TABLE>

Denne gennemsnitlige beplantningstaethed, der er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat, kan variere betydeligt fra region til region, ja fra bedrift til bedrift, ud fra olivendyrkningens mere eller mindre specialisering eller systematisering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1637/96 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Programmet til Fremme af Initiativer i Lokalbysamfundene

Hvornaar regner Kommissionen med, at det britiske Program til Fremme af Initiativer i Lokalbysamfundene paabegyndes, og hvilke foelger kan en forsinket igangsaettelse faa for resultaterne af programmet og for den stoette, der kan ydes til det?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (5. juli 1996)

Godkendelsen af URBAN-programmet for Storbritannien afhaenger af, om der opnaas enighed med de britiske myndigheder om administrative ordninger for gennemfoerelsen heraf. Kommissionen haaber, at der snart kan opnaas en saadan enighed.

De forsinkede start paa disse programmer, som skyldes en raekke faktorer, forventes ikke at faa nogen stoerre virkning paa resultaterne heraf eller paa den stoette, der kan ydes. Der er to grunde hertil.

For det foerste loeber URBAN-programmeringsperioden indtil udgangen af 1999, og midlerne fra EF's strukturfonde kan anvendes indtil udgangen af 2001. Kommissionen forventer, at midlerne vil vaere fuldt udnyttede inden dette tidspunkt, forudsat at der som saedvanlig stilles tilsvarende midler til raadighed fra programpartnerne.

For det andet er det Kommissionens opfattelse, at de mennesker, der lever i maalomraaderne, skal have en reel indflydelse paa de lokale URBAN-planer. Denne proces og den heraf foelgende opbygning af kapacitet i maalsamfundene vil faa en gunstig indflydelse paa programmets resultater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1972/96 af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Honningproduktion i Den Europaeiske Union

Kan Kommissionen redegoere for, hvor langt man er naaet med aendringen af direktiv 74/409/EOEF ((EFT L 221 af 12.8.1974, s. 10. )) vedroerende honningproduktion?

Vil dette betyde obligatorisk anfoerelse af betegnelsen »importeret honning« paa etiketter for honning fra tredjelande?

Foreligger der i oevrigt planer om at oprette et ekspertudvalg til fastlaeggelse af kvalitetskriterier for honning og definition af de anvendte betegnelser?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvorfor DG III forvalter spoergsmaal vedroerende honningproduktion og biavlererhvervets status i stedet for DG IV, som er ansvarlig for landbrugsspoergsmaal, idet honning er et landbrugsprodukt og burde behandles som saadan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (9. september 1996)

Den 17. april 1996 godkendte Kommissionen et forslag til direktiv om honning ((Dok. KOM(95) 722 )), som naar det engang er vedtaget, traeder i stedet for Raadets direktiv 74/409/EOEF om samme produkt. Europa-Parlamentet skal foerst afgive en udtalelse om dette forslag.

I modsaetning til, hvad det aerede medlem synes at tro, er sigtet med dette forslag - ligesom tilfaeldet har vaeret med det hidtil gaeldende direktiv - ikke at loese de problemer, der specielt er forbundet med den primaere produktion eller med biavlererhvervets status. Direktivet drejer sig kun om de aspekter, der traditionelt henhoerer under levnedsmiddellovgivningen.

I forslaget er der ikke tale om obligatorisk anfoerelse af betegnelsen importeret honning, men medlemsstaterne har mulighed for selv at fastsaette angivelse af oprindelsesland for honning, der ikke er produceret i Faellesskabet. Dette svarer helt til den ordning, der er fastsat i direktiv 74/409/EOEF. Det er dog tilladt producent- og distributionsvirksomhederne - selv i mangel af en bestemmelse i lovgivningen herom - at angive oprindelseslandet for honning, naar de maatte oenske dette.

Eftersom honning er et levnedsmiddel, er produktet undergivet faellesskabsbestemmelserne vedroerende levnedsmiddelsektoren paa lige fod med andre landbrugsvarer som omhandlet i EF-traktaten (sukker, maelkekonserves, syltetoej samt frugtsaft).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1240/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Den faelles markedsordning for forarbejdede frugter og groentsager

I Kommissionens forslag til Raadets forordning (EF) om den faelles markedsordning for forarbejdede frugter og groentsager (KOM(95)0434 ((EFT C 52 af 21.2.1996, s. 23. ))) behandles spoergsmaalet om forarbejdede frugter og groentsager ikke ens for alles vedkommende.

Vil Kommissionen med hensyn til forarbejdede tomater forhindre, at kvoterne begraenses i hele Den Europaeiske Union, og at visse medlemsstater forfordeles ved fordelingen af disse kvoter?

Den nuvaerende kvote boer forhoejes i et omfang, der svarer til forbruget i de tre nye medlemsstater, og dyrkningen fordeles saaledes, at der skabes mulighed for en effektiv produktionsplanlaegning i overensstemmelse med markedsbehovene.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. juni 1996)

I forslaget til reform af den faelles markedsordning for forarbejdede frugter og groentsager er forarbejdningskvoten for tomater lig med den for oejeblikket gaeldende kvote, dvs. 6 596 787 t. Fordelingen af denne kvote mellem medlemsstaterne vil ske paa grundlag af de producerede gennemsnitsmaengder, for hvilke minimumsprisen er blevet overholdt i de tre foregaaende produktionsaar.

De tre nye medlemsstater faar allerede i vidt omfang deres forsyninger fra EF-produktionen.

Hvad angaar tildelingen af kvoterne, foreslaas det, at de lige som nu tildeles industridelen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1853/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Falkejagt

I henhold til forordningen om beskyttelse af vilde dyr og planter (artikel 9) er der mulighed for at der efter ansoegning herom gives tilladelse til transport af disse dyr. Forordningen indeholder ganske vist fornuftige bestemmelser for transport af syge dyr eller dyr, der har behov for at blive overfoert til andre omraader, men udgoer et haardt slag for falkejagt, som ellers er tilladt i henhold til artikel 7, stk. 4, i direktiv 409/79 om beskyttelse af vilde fugle.

Vil Kommissionen overveje at aendre artikel 9, stk. 3, i forordningen (C4-0285/96), og dermed afskaffe forudgaaende tilladelse for dyr, der skal transporteres, naar denne transport vedroerer vilde dyr, der anvendes i falkejagt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. august 1996)

Kommissionen vil gerne paapege, at der i henhold til dens forslag til forordning om besiddelse af og handel med vilde dyr og planter ((EFT C 26 af 3.2.1992, s. 1, og EFT C 131 af 12.5.1994, s. 1. )) kun kraeves forudgaaende tilladelse til flytning fra en naermere angiven adresse, naar der er tale om enheder af importerede levende dyr af arter fra bilag A, der er indfanget i vild tilstand i naturen. Raadet vedtog den 26. februar 1996 en faelles holdning ((EFT C 196 af 6.7.1996, s. 58. )) vedroerende dette forslag.

Import af enheder af levende rovfugle af arter fra bilag A, som er indfanget i vild tilstand i naturen, er omfattet af saerlige betingelser, som ikke kan formodes at vaere opfyldt, naar importen sker med henblik paa falkejagt. Foelgelig vil brugen af rovfugle til denne saerlige jagtform vaere begraenset til kun at omfatte fugle, som enten er indfanget i vild tilstand i naturen i en medlemsstat i overensstemmelse med Raadets direktiv 79/409/EOEF ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )), eller som er opdraettet i fangenskab, eller fugle af arter fra bilag B. I intet af disse tilfaelde kraeves der tilladelse til flytning af dyrene, hvorfor det da heller ikke er noedvendigt med den paagaeldende aendringsforslag.