ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3032/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Faellesskabets miljoelovgivning

I sin meddelelse om gennemfoerelsen af Faellesskabets miljoelovgivning (KOM(96)0500) (OESU 455/97) giver Kommissionen udtryk for den opfattelse, at det, eftersom ikke saa faa dele af Faellesskabet goer sig skyldige i en mangelfuld gennemfoerelse af Faellesskabets miljoelovgivning, vil vaere noedvendigt med en oeget indsats for at forbedre den nuvaerende situation.

Vil Kommissionen - idet dens forslag om med stoette fra IMPEL og Det Europaeiske Miljoeagentur at udforme henstillinger med henblik paa en harmonisering af miljoetilsynsordningerne betragtes som noget positivt - konsolidere sine egne kontrol- og tilsynsbefoejelser (traktatens artikel 155) og ogsaa soerge for at give sig selv instrumenter, som vil lette udoevelsen af disse befoejelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (13. november 1997)

I meddelelsen om gennemfoerelsen af Faellesskabets miljoelovgivning ((KOM(96) 500 end. udg. af 22.10.1996. )) foreslaas det, at tilsynsmyndighederne i medlemsstaterne udarbejder og offentliggoer aarsrapporter om deres erfaringer med varetagelsen af deres inspektionsopgaver, og at disse skal udfoeres efter visse minimumskriterier, der fastlaegges af Kommissionen. Arbejdet med udarbejdelsen af disse kriterier er allerede indledt, og i denne sammenhaeng konsulteres IMPEL-nettet. Gennem en saadan rapportering om tilsynsmyndighedernes virke vil varetagelsen af deres opgaver kunne overvaages med udgangspunkt i de naevnte kriterier. Som anfoert i meddelelsen, vil man, naar der er gjort erfaringer med minimumskriterierne, »overveje, om der er behov for et faellesskabsorgan med saerlige kontrolbefoejelser«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3458/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: Det Faelles Forskningscenter i Ispra

Adskillige medarbejdere af forskellig nationalitet ved Det Faelles Forskningscenter i Ispra har efter en betydelig indsats erhvervet sig en kandidatuddannelse, hvorefter de gennem de almindelige udvaelgelsesproever har opnaaet en stilling i kategori A. For adskillige italienske tjenestemaend med de naevnte kvalifikationer er det imidlertid ikke lykkedes at bestaa disse udvaelgelsesproever. De faglige foreningeri Ispra og generaldirektoeren for Det Faelles Forskningscenter udtaler sig imidlertid positivt om det italienske personale som helhed. I artikel 24 i vedtaegten opmuntres tjenestemaend til at videreuddanne sig, ligesom det fastsaettes, at der tages hoejde for videreuddannelse ved forfremmelser. Hvorfor kommer disse bestemmelser aldrig eller kun sjaeldent det italienske personale til gode i modsaetning til medarbejdere af andre nationaliteter?

Hvordan vil kommissaeren retfaerdiggoere denne praksis bl.a. set i lyset af den hvidbog, som han selv er ansvarlig for, og hvor der opfordres til foranstaltninger, der kan fremme tilegnelsen af nye faerdigheder, men som ikke give adgang til et forbedret karriereforloeb?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (11. december 1997)

Kommissionen garanterer gennem en specifik procedure, at de mest fortjenstfulde tjenestemaend hvert aar udvaelges til at blive forfremmet. I lighed hermed giver Kommissionen med regelmaessige mellemrum sine tjenestemaend og andre ansatte mulighed for gennem passende procedurer at faa konstateret, om de kan rykke en kategori op. Personalet kan endvidere uafhaengigt af nationalitet nyde godt af de muligheder, Kommissionen giver det for at foelge uddannelseskurser, som kan hoejne de paagaeldendes faerdigheder og resultater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3304/97 af Raymonde Dury (PSE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Trafikulykker i Belgien

Kan Kommissionen udlevere de til raadighed vaerende oplysninger om antallet af trafikofre i Belgien i de senere aar, saavel draebte som saarede, samt oplyse antallet af draebte pr. million biler, a) i Belgien og b) sammenlignet med de oevrige lande i Den Europaeiske Union?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-3304/97 og E-3305/97 (15. december 1997)

I 1994 blev 1 543 mennesker draebt og 73 338 kvaestet i trafikken i Belgien. Antallet af trafikdraebte pr. mio. indbygger i perioden 1991-1994 ligger over gennemsnittet i Europa og syv andre medlemsstater. Det er imidlertid vanskeligt at drage paalidelige sammenligninger medlemsstaterne imellem, eftersom flere faktorer, som f.eks. infrastrukturernes kvalitet, ikke kan sammenlignes.

Kommissionen har beregnet, at de direkte omkostninger ved trafikulykker (bl.a. udgifter til politi og redningstjenester samt reparation af koeretoejer og tabt oekonomisk produktion) er 45 mia. ECU om aaret for Faellesskabet som helhed. Naar dette divideres med 45 000 trafikdraebte i Faellesskabet om aaret, faas et simpelt gennemsnit paa 1 mio. ECU pr. trafikdraebt.

Kommissionen har vedtaget en meddelelse »Bedre faerdselssikkerhed i EU: program for 1997-2001« ((KOM(97) 131 endelig udg. )), som i detaljer redegoer for, hvordan Kommissionen vil bygge videre paa succes'en fra det foerste handlingsprogram, som daekkede perioden 1993-1996. Kommissionens foranstaltninger vil blive koncentreret om tre emner: indsamle og formidle oplysninger for at klarlaegge og overvaage udviklingen, ivaerksaette og stoette foranstaltninger til at forebygge ulykker med saerlig vaegt paa den menneskelige faktor og graensefladen med miljoeet, samt ivaerksaette og stoette foranstaltninger til at begraense konsekvenserne af ulykker, naar de opstaar. Hvis de i handlingsprogrammet foreslaaede foranstaltninger gennemfoeres, er Kommissionen overbevist om, at antallet af trafikdraebte kan reduceres med 18 000 om aaret frem til aar 2010.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3383/97 af Riccardo Garosci (UPE), Livio Filippi (PPE), Giacomo Santini (UPE), Danilo Poggiolini (PPE), Antonio Trizza (NI), Monica Baldi (UPE) og Luisa Todini (UPE) til Kommissionen (23. oktober 1997)

Om: Maerkning af olivenolie og forslag om aendring fra Det Internationale Olivenolieraad

Agter Kommissionen at goere forestillinger over for de kompetente organer Det Internationale Olivenolieraad at fremsaette et forslag i forbindelse med aendring af bestemmelserne om maerkning af olivenolie? Tilsyneladende har Det Internationale Olivenolieraad til hensigt at aendre maerkningen vedroerende produktionslandet paa sit kommende moede den 18. november 1997 i Tyrkiet?

Ifoelge det nye forslag vil det i praksis vaere muligt, at en olie, der er importeret af et givet land, betegnes med navnet paa dette land, uanset oprindelseslandet, paa betingelse af, at den er blevet forarbejdet der (f.eks. filtreret) og tilsat en lille procentdel olie fra det paagaeldende land.

Det er klart, at dette er i modstrid med principperne vedroerende beskyttelsen af forbrugerne og olivenolieproducenterne i EU, der har til formaal at sikre gennemskuelige oplysninger og en hoej kvalitet.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-3201/97 og E-3383/97 (17. november 1997)

Det boer praeciseres, at det i foerste raekke er den handelsstandard, som Det Internationale Olivenraad (IOOC) anvender for olivenolie og olie af olivenpresserester, der for oejeblikket muliggoer, at den praksis, som de aerede medlemmer henviser til, kan bevirke, at det saaledes fremkomne produkt som oprindelsesland faar det land, hvor filtreringen og iblandingen af national olivenolie har fundet sted.

Det er netop for at undgaa en saadan praksis, at Kommissionen har anmodet IOOC om at undersoege, om denne standard kan aendres, bl.a. saaledes, at der indfoeres mere restriktive og gennemskuelige regler for tildelingen af en oprindelsesbetegnelse.

Revisionen af IOOC's handelsstandard vedroerende begrebet oprindelsesland vil blive behandlet inden for rammerne af arbejdet paa IOOC's 77. samling, der afholdes i Tyrkiet den 17.-21. november 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3325/97 af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Opfoelgning af Europa-Parlamentets beslutning om kraenkelse af de oprindelige folks rettigheder og oedelaeggelse af tropiske skove paa oeen Yamdena i Indonesien

Under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning B4-0065/97 og 0130/97 ((EFT C 85 af 17.3.1997, s. 147.)) anmodes Raadet om at besvare foelgende spoergsmaal:

1. Er Kommissionen bekendt med, om Indonesiens regering allerede har trukket de koncessioner tilbage, hvormed selskaber PT Inhutani og PT Mohtra Agung fik tilladelse til at skove 164.000 hektar tropisk regnskov paa oeen Yamdena og i oegruppen Molukkerne?

2. Er Kommissionen bekendt med, om Indonesiens regering allerede har indledt en proces med henblik paa at overdrage ejendomsretten for de paagaeldende omraader til den oprindelige befolkning paa oeen Yamdena?

3. Giver Kommissionen stoette til graesrodsbevaegelser i oegruppen Molukkerne, hvis maal at er stoette udviklingsmulighederne for den oprindelige befolkning?

4. I hvilken form ydes denne stoette i bekraeftende fald?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (14. november 1997)

Kommissionen har foert intensive droeftelser med den indonesiske regering om, hvorledes Europa-Parlamentets beslutning af 20. februar om Yamdena kan foelges op. Man er naaet til enighed om, at der foer aarets udgang skal udsendes en faelles undersoegelsesdelegation til Yamdena. Undersoegelsesdelegationens konklusioner vil derefter blive droeftet, saaledes at man kan fastlaegge den mest hensigtsmaessige strategi til stoette for de oprindelige folk, der lever paa Yamdena, med henblik paa at mindske fattigdommen og stoette en integreret, baeredygtig udvikling. Under disse droeftelser har Kommissionen baseret sin holdning paa Parlamentets beslutning.

Kommissionens oplysninger om skovningskoncessionerne er, at PT Inhutan I og PT Mohtra Agung Persada fortsaetter deres operationer. Det boer imidlertid huskes, at koncessionen i oejeblikket omfatter 2 500 ha beskyttet skov, 84 375 ha skov med begraenset produktion og 77 125 ha produktionsskov.

Kommissionen er ikke bekendt med, at der paa det seneste skulle vaere sket en positiv udvikling i spoergsmaalet om ejendomsret til jorden. Kommissionen er jaevnligt i kontakt med en europaeisk ikke-statslig organisation, der bistaar en raekke lokalsamfund, herunder seks landsbyer i Yamdena, med udviklings- og uddannelsesaktiviteter, og som goer brug af EF-finansiering. Det er imidlertid et emne, som vil blive undersoegt mere indgaaende under forberedelserne til undersoegelsen og selve undersoegelsen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2891/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Transport af blandet uranoxid i IAEA's type B-kolber

Kan Kommissionen bekraefte, at den stiller en del af bevillingerne til BNFL (British Nuclear Fuels Ldt.) og andre nukleare virksomheder til raadighed til opfoerelse af et proeveanlaeg for at faa blandet uran-plutoniumoxid (braendsel af blandede oxider) klassificeret som lavt dispergeringsmiddel, saaledes at det efter aar 2001 kan blive transporteret i IAEA's type B-kolber?

Er Kommissionen klar over, at der er alvorlige sikkerhedsspoergsmaal forbundet med den fortsatte anvendelse af type B-kolber til dette formaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (6. november 1997)

Kommissionen har i en laengere aarraekke vaeret med til at finansiere studiekontrakter paa omraadet sikker transport af radioaktive materialer. Den undersoegelse, det aerede medlem omtaler, indgaar som led i det handlingsprogram, der ivaerksattes i 1996. I forbindelse med gennemfoerelsen af undersoegelsen er »British Nuclear Fuels Ltd.« (BNFL) blevet udnaevnt til leder af et konsortium, hvori indgaar en raekke andre europaeiske industripartnere fra hhv. Belgien, Frankrig og Tyskland. De modtog et beskedent finansielt bidrag til igangsaettelse af arbejdet vedroerende »udvikling af evalueringsmetoder til kvalificering af stoffer som lave dispergeringsmidler (low dispersible material - LDM)«. Disse evalueringsmetoder vil kraeve, at der opfoeres et proeveanlaeg og udfoeres en raekke praktiske forsoeg med simulering af betingelser som for eksempel ved et flystyrt.

Naar foerst evalueringsmetoderne er fastsat, kan ethvert stof, ogsaa braendsel af blandede oxider (mixed oxide fuels - MOX), goeres til genstand herfor, med henblik paa at undersoege, hvorvidt de kan opnaa kvalifikation som »LDM« (lave dispergeringsmidler).

Kommissionen er klar over bekymringerne vedroerende den fortsatte brug af type B-kolber ved flytransport og foelger evalueringen af disse forhold i Kommissionens staaende ekspert-arbejdsgruppe vedroerende sikker transport af radioaktive stoffer. De samme bekymringer kommer til udtryk fra Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) gennem dettes raadgivende komité for sikkerhedsstandarder, som for nylig anbefalede, at der etableres et koordineret forskningsprogram med betegnelsen »ulykkers alvorlige karakter under flytransport af radioaktivt materiale« (»accident severity during the air transport of radioactive material«). Kommissionen foelger paa naermeste hold den videre udvikling af dette program.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3200/97 af Giulio Fantuzzi (PSE) til Kommissionen (16. oktober 1997)

Om: Korrekt fortolkning af ordet »kalv«

Ordet »kalv« anvendes i de europaeiske retsbestemmelser til betegnelse af et dyr, som til stadighed har forskellige kendetegn, alt efter om der refereres til bestemmelser om beskyttelse inden for opdraet og transport, bestemmelser om import fra tredjelande, markedsinterventioner eller kvalitetskrav i forbindelse med foranstaltninger til fremme af salget af oksekoed.

Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. Findes der saerlige bestemmelser, der fastsaetter kendetegnene for de dyr, hvorfra det koed stammer, der markedsfoeres under betegnelsen »kalvekoed«?

2. Anser Kommissionen det ikke for noedvendigt inden for de forskellige retsbestemmelser at harmonisere kendetegnene paa de dyr, der betegnes som »kalve«, hvad saerlig angaar vaegt, alder, arten af opdraet og foder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. november 1997)

1. Der eksisterer ikke paa EU-plan en enkelt bestemmelse, som definerer forskellige former for kvaeg paa grundlag af saerlige kendetegn. Imidlertid kan der i forbindelse med de saerlige problemer, der kan opstaa, anfoeres foelgende definitioner:

- hvad markedsordningen angaar, maa kalve til forskel fra voksent kvaeg ikke have en levende vaegt paa over 300 kg (artikel 1, stk. 2a, i Raadets forordning (EOEF) nr. 805/68 af 27. juni 1968 om den faelles markedsordning for oksekoed ((EFT L 148 af 28.6.1968. )))

- paa dyrevelfaerdsomraadet er en kalv et kreatur paa indtil seks maaneder (artikel 2 i Raadets direktiv 91/629/EOEF af 19. november 1991 om fastsaettelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af kalve ((EFT L 340 af 11.12.1991. )))

- med hensyn til afsaetning af koed skal slagtekalve have flydende foder bestaaende af mindst 60% produkter, der stammer fra maelk, og maa hverken vaere over seks maaneder gamle eller have en slagtevaegt paa over 140 kg inkl. alle organer i brysthulen og bughulen (jf. punkt 3.5 i bilag I til Kommissionens forordning (EOEF) nr. 1318/93 af 28. maj 1993 om gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EOEF) nr. 2067/92 om foranstaltninger til forbrugsfremme og afsaetning af kvalitetsoksekoed ((EFT L 132 af 29.5.1993. )))

- for saa vidt angaar den pris, der konstateres paa Faellesskabets repraesentative markeder, er der tale om dels tyrekalve paa mellem otte dage og tre uger (artikel 8 i Kommissionens forordning (EOEF) nr. 610/77 af 18. marts 1977 om bestemmelse af de priser for voksent kvaeg, der konstateres paa Faellesskabets repraesentative markeder, og om registrering af priserne for visse andre kvaegkategorier i Faellesskabet ((EFT L 77 af 25.3.1977. ))), hankvaeg til opfedning, seks til tolv maaneder gammelt, med en vaegt paa hoejst 300 kg (artikel 9 i foernaevnte forordning) eller slagtekalve, der er opdraettet udelukkende med maelk eller maelkeblandinger, og som slagtes, naar de er hen imod seks maaneder gamle (artikel 10 i foernaevnte forordning).

2. I betragtning af de forskellige maalsaetninger paataenker Kommissionen ikke at udarbejde en faelles definition af »kalve«, som kan benyttes i alle tilfaelde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3195/97 af Bernie Malone (PSE) til Kommissionen (16. oktober 1997)

Om: SLIM

Kan Kommissionen oplyse, hvilken indvirkning - om nogen - SLIM-processen vil faa paa den rolle, som European Midwives Liaison Committee (europaeiske jordemoedres kontaktudvalg) og dettes raadgivningskomité spiller i forhold til Kommissionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (18. november 1997)

Foerst og fremmest maa der sondres mellem europaeiske jordemoedres kontaktudvalg, der er en europaeisk erhvervsorganisation for jordemoedre, som ikke har nogen institutionel tilknytning til Kommissionen, og Det Raadgivende Udvalg for Jordemoderuddannelsen, der blev nedsat i Kommissionen ved Raadets afgoerelse 80/156/EOEF af 21.januar 1980 ((EFT L 33 af 11.2.1980. )) samtidig med vedtagelsen af sektordirektiverne 80/154/EOEF om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser for jordemoedre og om foranstaltninger, der skal lette den faktiske udoevelse af etableringsretten og den frie udveksling af tjenesteydelser1, og 80/155/EOEF om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til og udoevelse af virksomhed som jordemoder1.

For saa vidt angaar foelgerne af SLIM-initiativet (Forenkling af lovgivningen om det indre marked) for den rolle, Det Raadgivende Udvalg for Jordemoderuddannelsen spiller, fremsaetter Kommissionen i den meddelelse til Raadet og Parlamentet om, hvor langt man er naaet med SLIM ((KOM(96) 559 endelig udg. )), som den vil forelaegge i 1997, forslag om at rationalisere virkemaaden af de raadgivende udvalg (for laege-, sygepleje-, tandlaege-, dyrlaege-, jordemoder- og farmaceutuddannelserne). Kommissionen fortsaetter nu sit arbejde med sagen, og den er endnu ikke naaet til en officiel konklusion desangaaende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3519/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Raadet (14. november 1997)

Om: Forbindelserne med Cuba

Den cubanske viceudenrigsminister, fru Allende skal, ifoelge pressen, netop have overgivet en »hoejtstaaende tjenestemand i Luxembourg« sin regerings svar paa den faelles holdning, som de femten medlemsstater vedtog i december 1996.

Kan Raadet be- eller afkraefte disse forlydender og i givet fald oplyse om svaret fra den cubanske regering og sine egne kommentarer hertil?

Svar (16. februar 1998)

Under samtalen mellem Georges WOHLFART, statssekretaer for udenrigsspoergsmaal og samarbejde, og Isabel ALLENDE, Cubas viceudenrigsminister, den 30. september 1997 i Luxembourg afleverede sidstnaevnte den skrivelse, som Cubas udenrigsminister, Roberto RABAINA, havde udarbejdet som svar paa skrivelsen af 30.8.1997 fra ministerraadets formand Jacques F. POOS.

Med hensyn til forbindelserne mellem Den Europaeiske Union og Cuba er hovedelementerne i Roberto Rabainas skrivelse foelgende:

- det er fuldstaendig uberettiget at goere samarbejdet med Cuba betinget af forbedringer paa menneskerettighedsomraadet og demokratiske forandringer. Denne holdning stemmer ikke overens med styrkelsen af de bilaterale forbindelser mellem Cuba og langt de fleste EU-medlemsstater og heller ikke med det nuvaerende udmaerkede samarbejde, der foregaar via de ikke-statslige europaeiske organisationer;

- EU's insisteren paa loesladelse af de cubanske dissidenter betragtes som indblanding i Cubas interne politik;

- det er muligt at naa til en forstaaelse med henblik paa en genoptagelse af dialogen, hvis der kan opnaas enighed om en dagsorden, der omfatter emner, som kan interessere Den Europaeiske Union, men ogsaa emner, som er af interesse for den cubanske part;

- den cubanske regering har gentagne gange givet udtryk for, at den er indstillet paa at opretholde en reel dialog med Den Europaeiske Union paa alle niveauer og i alle fora; en saadan dialog boer bygge paa gensidig respekt og princippet om ikke-indblanding i andre landes indre anliggender;

- Cuba haaber, at man sammen kan faa frem til en konstruktiv og positiv dialog, og at man kan etablere nye og mere frugtbare kontakter.

Efter de seneste kontakter med de cubanske myndigheder er Den Europaeiske Union i faerd med at undersoege muligheden for at indlede en etapevis dialog med Cuba, som skal starte paa det tekniske plan og som, afhaengigt af den cubanske parts reaktioner, skal fortsaette med et samarbejde paa menneskerettighedsomraadet.

Det skal bemaerkes, at denne fremgangsmaade bygger paa den forudsaetning, at EU ikke giver afkald paa at bruge sine aktionsmidler, hvis menneskerettighedssituationen ikke forbedres i Cuba. Den Europaeiske Union forbeholder sig isaer ret til at fremfoere sine synspunkter offentligt, herunder i de relevante internationale fora, i tilfaelde af en grov kraenkelse af menneskerettighederne.

I oevrigt vil EU fortsaette med at appellere til regeringen i Havanna om at loeslade de faengslede dissidenter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3129/97 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Kvinders uddannelse og informationssamfundet

En undersoegelse om finnere og informationsteknologien har vist, at brugen af hjemmecomputere varierer tydeligt i forhold til alder og koen. Isaer kvinder over 30 aar bruger kun hjemmecomputere og det dertil hoerende tilbehoer i meget begraenset omfang. Kun ti procent af de kvinder over 30 aar, som har en modemforbindelse, bruger det i loebet af ugen. AArsagen til den lave anvendelsesgrad er mangel paa viden og kundskaber.

Kommissionen bedes oplyse, hvad den agter at goere for at sikre, at kvinder faar den noedvendige uddannelse, eksempelvis i form af intensivkurser, for at de bedre kan udnytte det moderne informationssamfunds muligheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (24. november 1997)

Informationssamfundet giver mulighed for at fremme ligestilling. Kommissionen har imidlertid maerket sig, at kvinders manglende viden om den nye informations- og kommunikationsteknologi kan hindre dem i at udnytte teknologiens eventuelle fordele i form af beskaeftigelsesmuligheder og et bedre familie- og arbejdsliv. Det er derfor noedvendigt at goere en indsats for at fremme kvinders fortrolighed med informations- og kommunikationsteknologierne og at oege niveauet for deres kundskaber paa dette omraade.

I Kommissionens indkaldelse af forslag i 1997 til projekter, der skal bidrage til udvikling af og kendskab til informationssamfundet ((EFT C 148 af 16.5.1997. )), har man lagt saerlig vaegt paa at identificere erfaringer med informationssamfundet og de muligheder, det giver kvinder.

I oejeblikket stoetter Kommissionen gennem Den Europaeiske Socialfond (ESF) tiltag under maal nr. 3, 4, 5b og 6 og gennem faellesskabsinitiativerne Beskaeftigelse-Now (Lige Muligheder for Kvinder med hensyn til Beskaeftigelse) og ADAPT (Faellesskabsinitiativet Tilpasning af Arbejdsstyrken til de Strukturelle AEndringer i Industrien) en raekke projekter, som skal forbedre kvinders faerdigheder inden for omraadet informations- og kommunikationsteknologi, og som bruger informationssamfundets redskaber til at forbedre kvindernes situation paa arbejdsmarkederne. Alt dette faar indflydelse paa de nuvaerende programmer, og det gaelder ogsaa reformen af strukturfondene, hvor Kommissionen har foreslaaet, at der skabes et nyt faellesskabsinitiativ for menneskelige ressourcer og lige muligheder.