SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2366/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: OEdelaeggelse af skove i Venezuela

Venezuelas praesident har for kort tid siden udstedt et dekret om aendring af Imataca-skovreservatets status som beskyttet omraade. Som foelge heraf er der fare for, at denne smukke skov, der er hjemsted for mange indfoedte stammer og truede arter, udsaettes for minedrift og faeldning.

Hverken Venezuelas kongres eller stammer der lever i skoven blev hoert behoerigt, inden praesidenten traf sin beslutning. Desuden er der grund til at tro, at dekretet ignorerer adskillige nationale love og internationale aftaler.

Mener Kommissionen, at denne aktion er et brud paa internationale aftaler?

Er dette et spoergsmaal, som Kommissionen har bragt paa bane over for Venezuelas myndigheder?

Er Kommissionen enig i, at dekreter af denne art ikke varsler godt for sikringen af de tropiske regnskove i Sydamerika?

Hvilket pres agter Kommissionen at laegge paa den venezuelanske regering for at undgaa en massiv oedelaeggelse af natur og dyreliv i regionen og skabelse af praecedens for andre skovomraader i Venezuela?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(8. september 1998)

Bevarelse af de tropiske skove er et meget foelsomt emne for Kommissionen, som noeje foelger alle miljoeproblemer og dermed er velunderrettet om tilfaeldet med Imataca-skovreservatet.

Imataca-skovreservatet blev oprettet ved lov i 1961, og siden da har der fundet minedrift og skovhugst sted dér. Dekret 1850 vil ifoelge erklaeringer fra officiel side betyde, at reservatet vil blive udnyttet paa en mere rationel maade under anvendelse af mere miljoevenlige metoder. Man kan dog med rimelighed antage, at Venezuelas beslutningstagere paa grund af de faldende oliepriser og den svaekkede oekonomi, som har resulteret i, at mindst 50 % af befolkningen lever i forfaerdende fattigdom, og i en massiv udlandsgaeld, igennem udnyttelsen af regionen ser en mulighed for at diversificere oekonomien og skabe nye finansieringskilder. Ogsaa lobby-grupper for multinationale selskaber har presset paa for at faa aabnet op for reservatet.

Dekretet er i oejeblikket suspenderet som foelge af protester og retssager fra miljoeforkaemperes side.

Kommissionen har gennemfoert flere aktioner i omraadet med en finansiering paa 11 mio. ECU til beskyttelse af Venezuelas biodiversitet i Orinoco Casiquiare biosfaere-reservatet og 950 000 ECU til projektet "Protección del indígena amazonense", som sigter paa at hindre afvandring blandt den indfoedte befolkning til byerne.

Venezuela har desuden en lang miljoelovgivningshistorie, idet den foerste miljoelov i Venezuela blev vedtaget i 1910. Lovgivningen er meget omfattende med over 80 love og 400 dekreter og forordninger. Kommissionen har derfor meget staerkt henstillet til Venezuela under forskellige bilaterale kontakter at styrke sine egne forordninger.

Endelig skal det mere generelt anfoeres, at Faellesskabet tilbyder udviklingslandene fordele i henhold til miljoeklausulen i den generelle praeferenceordning (GSP) som et incitament til at udnytte skovene paa en baeredygtig maade. Kommissionen overvejer i oejeblikket muligheden af at lade dette incitament gaelde for Andes-landene, ogsaa Venezuela.