ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1408/96 af Gianni Tamino (V) til Raadet (18. juni 1996)

Om: Tildeling af BOB-maerke (beskyttet oprindelsesbetegnelse) til svampe

Raadet skal inden for den naermeste fremtid behandle et forslag til forordning fra Kommissionen, der indeholder en liste over forskellige europaeiske produkter, som skal tildeles BOB-maerket (beskyttet oprindelsesbetegnelse). Denne liste omfatter ogsaa svampe (som f.eks. roerhatte - boletus edulis, boletus aestivalis, boletus pinophilus og boletus aereus), der skulle vaere »typiske« for visse omraader, men som ikke figurerer i bilagene til forordning nr. 2081/92. Svampe af denne art kan ikke dyrkes, men vokser spontant i hele verden. Indtil nu har det endvidere ikke vaeret muligt at finde frem til en videnskabelig metode til fastlaeggelse af roerhattes geografiske oprindelse, hvilket ogsaa fremgaar af, at roerhatte har samme karakteristika overalt. Med tildelingen af BOB-maerket til visse omraader, hvor disse svampe indsamles, paafoeres de omraader stor skade, for hvilke der ikke er indgivet lignende registreringsansoegninger til Kommissionen, selv om deres svampe udviser samme karakteristika.

Mener Raadet, at ovennaevnte svampe er egnede til at blive tildelt BOB-maerket paa grundlag af kriterierne i forordning nr. 2081/92 ((EFT L 208 af 24.7.1992, s. 1. ))?

Hvilke kriterier skal en svamp opfylde for at blive optaget paa listen?

Hvorledes agter man at kontrollere en svamps oprindelse for at forhindre foedevaresvig?

Hvilke instrumenter raader man over for at forhindre, at et overdrevent BOB-kaploeb griber ind i konkurrenceprincipperne?

Svar (10. oktober 1996)

Raadet indfoerte ved forordning (EOEF) nr. 2081/92 en EF-ordning for beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler.

Raadet har i denne forordning betroet Kommissionen administrationen af ordningen. Kommissionen har i henhold til artikel 17, stk. 2, for nylig taget skridt til at registrere de betegnelser, som medlemsstaterne har underrettet den om, og som allerede er beskyttet ved lov eller har vundet haevd paa nationalt plan.

I henhold til fremgangsmaaden for vedtagelsen af registreringen af disse betegnelser skal et forskriftsudvalg afgive udtalelse om et udkast fra Kommissionen. Hvis udvalget ikke har afgivet en positiv udtalelse, er Kommissionen forpligtet til at forelaegge sit forslag for Raadet.

I det foreliggende tilfaelde har Kommissionen i medfoer af ovennaevnte fremgangsmaade den 15. marts 1996 forelagt Raadet et forslag om registrering af 318 produkter som geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser.

Paa samlingen den 20. og 21. maj 1996 saa Raadet sig ikke i stand til at vedtage eller aendre Kommissionen forslag. Fremgangsmaaden er i dette tilfaelde, at Kommissionen vedtager foranstaltningerne efter en frist paa tre maaneder.

Raadet er derfor ikke i stand til at gribe ind med hensyn til et bestemt produkt, som i henhold til Raadets forordning er vurderet af Kommissionen, der har fulgt godkendelsesproceduren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1188/96 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Europaeisk stoette til organisationer, som udfoerer arbejde i det sydlige Afrika

Kan Kommissionen oplyse, hvilke organisationer der modtager finansiel stoette fra EU til fremme af forstaaelsen i medlemsstaterne af spoergsmaal vedroerende det sydlige Afrika, hvilke organisationer der arrangerer konferencer saavel som kontrol med valgene i stater i det sydlige Afrika, og hvor stort et samlet stoettebeloeb Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber yder til hver af de paagaeldende organisationer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (11. juli 1996)

Faellesskabet har siden 1994 ydet stoette til foelgende organisationer via sit budget: STD Afrika Kontakt, Holland Committee on South Africa (3 aktioner), Zimbabwe Trust, World Wildlife Fund, Bureau Européen pour la Conservation et le Développement, Association of European Parliamentarians for Southern Africa (AWEPA), Consiglio Internazionale per gli Refugiati, Conselho Portugués para os Refugiados, Vluchtelingenwerk Nederland, Dritte Welt Haus (Bielefeld), Médecins sans Frontières, Koordinierungskreis Mozambik, AWEPA (3 aktioner) og European Network for Information and Action on Southern Africa.

De organisationer, som baade arrangerer konferencer og overvaager valg i staterne i det sydlige Afrika, og hvortil der er ydet stoette via Faellesskabets budget, er AWEPA og African European Institute (AEI). Gesellschaft fuer Technische Zusammenarbeit var den gennemfoerelsesorganisation, som tog sig af administrationen af det observatoerhold fra Faellesskabet, som overvaagede valget i Mozambique i 1994. De samlede tildelinger til AWEPA/AEI i 1995 og 1996 androg 1,62 mio. ECU fordelt som foelger:

1995:

Konferenceraekker, seminarer og »workshops« i Europa og det sydlige Afrika: 400 000 ECU

Mozambique: uddannelse af parlamentarikere og personale i deres respektive roller i lovgivningsprocessen: 625 000 ECU

1996:

Angola: aktivitetsprogram i tilknytning til fredsprocessen: 600 000 ECU
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1147/96 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Anvendelse af raastoffer fra landbruget til industrielle nonfood-formaal (gentagelse af forespoergsel)

Foranlediget af Kommissionens svar paa min skriftlige forespoergsel E-0678/96 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 62.)) gentager jeg her mine spoergsmaal i en anden form, eftersom Kommissionen tydeligt har foretrukket ikke at besvare stoerstedelen af de tidligere stillede spoergsmaal.

Kommissionen mener, at anvendelsen af landbrugsprodukter til industrielle nonfood-formaal boer fremmes. Fra miljoebevaegelser hoeres imidlertid fra tid til anden kritik, der gaar ud paa, at den miljoefordel, der opnaas ved anvendelse af raastoffer fra landbruget, gaar tabt gennem visse intensive metoder til dyrkning af de paagaeldende landbrugsprodukter. Hvad energiproduktion angaar, oplyser Kommissionen, at de noejagtige miljoevirkninger stadig undersoeges.

Konkret spoergsmaal hertil:

1. Vil Kommissionen finansiere denne undersoegelse eller vaere med til at finansiere den sammen med de relevante instanser?

Andre produkter, der kan udvindes af landbrugsprodukter, er vegetabilsk smoereolie, komposterbar plastik og vegetabilske fibre. Konkrete spoergsmaal i den forbindelse:

2. Ligger Kommissionen inde med tal, der kan bekraefte miljoefordelen ved anvendelse af disse produkter?

3. Vil Kommissionen i benaegtende fald finansiere eller vaere med til at finansiere undersoegelser med henblik paa at skabe stoerre klarhed over fordele og ulemper ved anvendelsen af disse produkter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. juni 1996)

Det aerede medlem henvises til svar paa skriftlig forespoergsel E-678/96, hvori Kommissionen anfoerer, at undersoegelsen af de noejagtige miljoevirkninger af dyrkningen af afgroeder til energiformaal endnu ikke er afsluttet, og at det derfor er for tidligt at drage endelige konklusioner.

I henhold til forskningsprogrammet FAIR vedroerende landbrug yder Kommissionen bl.a. stoette til forskning inden for omraadet dyrkning og forarbejdning af nonfoodafgroeder. FAIR-programmet, som straekker sig over perioden 1995-1998, har allerede gjort det muligt at udvaelge en raekke forskningsomraader paa basis af to udbud om forskningsprojekter. De forskningsprojekter, der er blevet udvalgt indtil nu, gaar isaer ud paa at undersoege, hvordan dyrkningen og forarbejdningen af nonfoodafgroeder paavirker miljoeet.

Inden for rammerne af FAIR-programmet er der planlagt yderligere to udbud om forskningsprojekter, henholdsvis i december 1996 og i december 1997. Hensynet til miljoeaspektet vil blive betragtet som et afgoerende kriterium ved udvaelgelsen af de forelagte forskningsprojekter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1789/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (20. juni 1996)

Om: OEkonomisk stoette til ikke-statslige organisationer i Tyrkiet

Ifoelge visse oplysninger laegger de tyrkiske myndigheder pres paa Kommissionen, for at faa den til at indstille oekonomisk stoette til en raekke foranstaltninger, ikke-statslige organisationer ivaerksaetter paa menneskerettighedsomraadet.

Kan Kommissionen oplyse, om disse oplysninger er korrekte? Hvilket svar kan Kommissionen i givet fald give herpaa? Har andre lande i verden tidligere lagt lignende pres paa Kommissionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (17. juli 1996)

De tyrkiske myndigheder har henvendt sig til Kommissionens repraesentation i Ankara, idet man oenskede at henlede Kommissionens opmaerksomhed paa aktiviteter, som visse ikke-statslige organisationer (ngo'er) hengiver sig til i Tyrkiet, og som falder uden for, hvad man kan betegne som menneskerettighedsomraadet.

Kommissionen vil fortsat gennemgaa alle projekter, der forelaegges af tyrkiske ngo'er, under hensyntagen til deres vaerdi og deres bidrag til at forbedre situationen paa menneskerettighedsomraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1239/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Asbestforurening

Bydelen Luzzati i Napolis oestlige periferi 2 km fra centrum er nabo til dusinvis af jernbanesidespor, som ender blindt. Paa disse spor befinder der sig nogle faa meter fra beboelseshuse saa mange asbestfyldte vogne, at der ikke kan saettes tal paa dem, og der kommer hver dag nye til, uden at der foretages nogen form for kontrol. Dette er imidlertid ikke hele historien, for hos de italienske statsbaner vides det ikke, hvem der har givet ordre til at parkere asbesten netop paa dette sted i naerheden af beboelseshuse.

Asbest skulle ikke vaere farlig i fast form, men blive doedbringende og kraeftfremkaldende, naar det findeles eller splintres, eller naar det »loeber« ved hoej temperatur. Den oekologiske bombe eksploderede derfor, da der gik ild i en vogn, mens nogle arbejdere var i faerd med at skille den ad.

Vil Kommissionen kontrollere rigtigheden af ovenstaaende og intervenere hos de italienske statsbaner, den paagaeldende kommune og den ansvarlige lokale sundhedsforvaltning for at faa fastlagt, hvem ansvaret paahviler, og for at faa fjernet denne alvorlige forureningsfare?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. juli 1996)

Kommissionen deler fuldt ud det aerede medlems bekymring over de forhold, han goer opmaerksom paa vedroerende de miljoemaessige gener i Luzzati i Napolis periferi.

Eftersom disse forhold kan vise sig at vaere en overtraedelse af bestemmelserne i Raadets direktiv 91/689/EOEF om farligt affald ((EFT L 377 af 31.12.1991. )), vil Kommissionen rette henvendelse til de italienske myndigheder og anmode dem om at afgive deres kommentarer hertil.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0666/96 af Bernie Malone (PSE) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Program for akademikere paa omraadet menneskelige ressourcer og mobilitet

Vil Kommissionen oplyse, om der findes nogen programmer for akademikere i medlemsstaterne paa omraadet menneskelige ressourcer og mobilitet?

Kan Kommissionen i benaegtende fald oplyse, om den har planer om at gennemfoere et saadant program?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (21. maj 1996)

Universiteter og forskningsinstitutter har mulighed for at deltage i alle EF-programmer vedroerende forskning og teknologisk udvikling. Programmer som f.eks. HCM (menneskelig kapital og mobilitet, 1992-94) og TMR (forskeres uddannelse og mobilitet, 1994-98) udnyttes i vid udstraekning af akademikere, som deltager i alle fire aktivitetsomraader (uddannelse gennem forskning, etablering af forskningsnet, adgang til stoerre faciliteter og organisering af eurokonferencer, sommerskoler/kurser og laboratoriekurser). Deltagerne i HCM og TMR omfatter tusindvis af personer med kandidat- og doktoruddannelser fra alle medlemsstaterne og over 1 000 forskningsinstitutioner, hvoraf det overvejende flertal er universitetsfakulteter.

ERASMUS-programmet blev vedtaget ved Raadets afgoerelse af 15. juni 1987 ((Raadets afgoerelse nr. 87/327/EOEF - EFT L 166 af 25.6.1987. )), og tager sigte paa at fremme universitetsstuderendes mobilitet og det interuniversitaere samarbejde, herunder ligeledes laereres mobilitet. ERASMUS-programmets aktiviteter blev indkorporeret i SOCRATES-programmet, et handlingsprogram om uddannelsessamarbejde, som blev vedtaget den 14. marts 1995 ((Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 819/95/EF, EFT L 87 af 20.4.1995. )). Under programmets kapitel I om videregaaende uddannelse (ERASMUS) kan universiteterne faa tildelt stoette til studerendes og laereres mobilitet, men der er ogsaa indfoert nye foranstaltninger vedroerende fysisk mobilitet under SOCRATES-programmet. Her drejer det sig om intensivprogrammer, dvs. korte studieprogrammer, som samler studerende og laerere fra forskellige stoetteberettigede lande, og studiebesoeg, hvor universiteternes laerere og administrative personale kan besoege de samarbejdende uddannelsesinstitutioner med henblik paa at forberede fremtidige samarbejdsprojekter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1405/96 af Laura De Esteban Martin (PPE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Euro-Middelhavs-ministerkonferencen i Barcelona

Kan Kommissionen praecisere, hvor langt man er naaet med vedtagelsen af de foranstaltninger, initiativer og aktioner, man naaede til enighed om paa Euro-Middelhavs-ministerkonferencen i Barcelona?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (10. juli 1996)

Hvad angaar opfoelgningen af Euro-Middelhavs-ministerkonferencen i Barcelona, har baade medlemsstaterne og middelhavsparterne udvist en staerk politisk vilje til at organisere en hurtig og effektiv opfoelgning af konferencen, til at tilrettelaegge moeder i forbindelse med arbejdsprogrammet og til at deltage i den nye multilaterale dialog.

Siden aarets begyndelse har det italienske formandskab afholdt moeder om erklaeringens tre politiske, oekonomiske og humane aspekter: fem Euro-Middelhavs-ministerkonferencer, om kulturarven, industri, turisme, energi og informationssamfundet. Formandskabet og Kommissionen har ligeledes afholdt ekspertmoeder om forskning, miljoe, oprindelsesregler, statistik, smaa og mellemstore virksomheder (SMV) og om organiseret kriminalitet. For 1996 er der fastsat en halv snes moeder, hvor civilsamfundet skal droeftes (religion, industrisammenslutninger, arbejdsmarkedets parter).

Det Euro-Middelhavs-udvalg, der tager sig af Barcelona-opfoelgningen, har afholdt to moeder for at koordinere alle aktiviteterne og har udarbejdet en raekke procedureregler. Endelig skal det naevnes, at gruppen af hoejtstaaende embedsmaend har indledt den politiske og sikkerhedsmaessige dialog.

Alle partnere i Middelhavsomraadet har deltaget aktivt i samtlige aktiviteter. Tidsplanen for de prioriterede foranstaltninger i 1996 meddeles regelmaessigt Parlamentet.

Der vil blive truffet en raekke initiativer i anden halvdel af 1996, bl.a. moeder med fiskeri- og indenrigsministrene samt ekspertmoeder om soetransport og oekonomisk reform.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1601/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Udviklingsbistand i Sydamerika

Kan Kommissionen oplyse, hvilken dokumentation der forefindes paa engelsk om EU's nationale vejledende programmer og hvilke undersoegelser der er foretaget vedroerende evaluering af EU's udviklingsbistandsprojekter i henholdsvis Venezuela, Colombia og Peru, med noeje angivelse af de relevante referencenumre eller af de tjenestemaend ved Kommissionen, ved hjaelp af hvilke dette materiale kan stilles til raadighed for Europa-Parlamentet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (15. juli 1996)

Kommissionen opstiller ikke indikativprogrammer med aarsplanlaegning for stoetten til landene i Latinamerika.

Det skal bemaerkes at langt de fleste af de dokumenter som det aerede medlem oensker adgang til, og dette gaelder ikke mindst for projektidentificeringsdokumenter, kun foreligger paa spansk, der er det arbejdssprog der anvendes i kontakten med de paagaeldende lande.

Kommissionen soerger dog for oversaettelse - foerst og fremmest til engelsk - af finansieringsforslag der vedroerer projekter som, inden de finansieres, skal forelaegges for medlemsstaterne til godkendelse i udvalget for Latinamerika og Asien (ALA).

Kommissionen er naturligvis indstillet paa at give adgang til ikke-fortrolig information den maatte vaere i besiddelse af. Man behoever blot henvende sig til det paagaeldende generaldirektorat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0748/96 af Magda Aelvoet (V) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Europaeisk stoette til en norsk undersoegelse med henblik paa at berige bestemte kystomraader med fosfat

Paa nordsoeministerkonferencen i 1987 blev det besluttet at nedbringe tilfoerslen af naeringsstoffer til Nordsoeen drastisk for at retablere den biologiske ligevaegt og artsrigdommen i Nordsoeen. Denne drastiske formindskelse af naeringsstofferne har da ogsaa medfoert, at forureningen aftager langsomt, men sikkert.

Alligevel har Kommissionen truffet en diametral modsat afgoerelse ved at give 80 mio BEF i stoette til en norsk undersoegelse med henblik paa at berige bestemte kystomraader med fosfat for at oege fiskeproduktionen, da nordmaendene mener, at en saadan undersoegelse kan vaere vigtig for verdens forsyning med foedevarer.

1. Er der indgaaet en aftale med nordsoeministrene om denne stoette, og i bekraeftende fald hvilken?

2. Hvordan retfaerdiggoer Kommissionen denne stoette i forhold til bestraebelserne paa at skabe biologisk ligevaegt i Nordsoeen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (22. maj 1996)

COMWEB-projektet »Comparative analysis of food webs based on flow networks: Effects of nutrient supply on the structure and function of coastal plankton communities« finansieres under EU's havforskningsprogram MAST. 7 partnere fra 5 europaeiske lande (Belgien, Tyskland, Spanien, Finland og Norge) deltager i projektet, som ydes stoette paa 1,85 mio. ECU over tre aar. De tre norske partnere modtager tilsammen 23% af denne stoette. I henhold til EOES-aftalen deltager Norge i det fjerde rammeprogram og i de forskningsprojekter, som gennemfoeres herunder. MAST-programmets raadgivende udvalg afgav en positiv udtalelse om COMWEB, som blev evalueret og indstillet til at modtage stoette under anvendelse af de gaeldende procedurer. EU yder stoette paa op til 50% af projektomkostningerne, og de resterende midler soeges nationalt.

COMWEB er et tvaerfagligt strategisk forskningsprojekt, som fokuserer paa det komplekse samspil mellem kyst-oekosystemer. Projektets hovedformaal er at udvikle effektive analytiske og numeriske metoder, samt forsoegsmetoder, som skal benyttes, naar der over de kommende tiaar skal traeffes beslutninger om, hvorvidt det ud fra miljoemaessige hensyn er muligt, realisabelt og acceptabelt at forbedre havbrugsproduktionen. Det er saaledes et projekt, som vil foere til oeget viden om naeringsstoffers indvirkning paa hav-oekosystemer. Det meste af projektarbejdet gennemfoeres i form af laboratorieforsoeg. I forbindelse med markforsoeget vil en meget begraenset maengde naeringsstoffer blive tilfoert kystvande. Maengden af naeringsstoffer er ubetydelig i forhold til den konstante tilfoersel via floder og afstroemning. De nationale myndigheder overvaager markforsoeget, og inden det indledes vil der blive foretaget en risikoanalyse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1717/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (25. juni 1996)

Om: Angreb paa pressefriheden i Kroatien

Det er bekendt, at det - foruden de oevrige forudsaetninger - ogsaa er en forudsaetning for bevilling af midler over PHARE-programmet til hvilket som helst land, at der er pressefrihed.

I Kroatiens tilfaelde ses fortsatte tilfaelde af forfoelgelse af pressen, som det ogsaa understreges i Europa-Parlamentets beslutning af 6. juni 1996 ((Protokol af 6.6.1996, s. 43. )).

Kommissionen bedes oplyse, om den har til hensigt at afbryde bevillingerne under PHARE-programmet til Kroatien, eller om den vil forsaette dem, idet den saaledes kraenker alle de retsregler, som styrer EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (16. juli 1996)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at Kroatien aldrig har modtaget bevillinger under PHARE-programmet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1598/96 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Revisionsrettens saerberetning 4/95

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen ivaerksat eller paataenker at ivaerksaette som foelge af punkt 5.4. ((EFT C 345 af 22.12.1995, s. 1. )) i Kommissionens svar paa Revisionsrettens saerberetning 4/95?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. juli 1996)

Kommissionen gennemgaar for oejeblikket i partnerskab med den paagaeldende medlemsstat de forskellige muligheder for at foelge konklusionerne i Revisionsrettens rapport op.

I denne sammenhaeng indledte Kommissionen paa moedet i overvaagningsudvalget for delprogrammet landbrug i Lissabon den 11. juni 1996 en droeftelse med de portugisiske myndigheder af de bedst egnede midler til at fjerne de flaskehalse, Revisionsretten gjorde opmaerksom paa, og som har betydning for udviklingen af landbruget i Portugal, navnlig dem, der har at goere med afsaetningen af landbrugsprodukter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0696/96 af Yannos Kranidiotis (PSE) til Raadet (27. marts 1996)

Om: Situationen paa Imvros og Tenedos

Den 24. juli 1923 blev de to oeer i AEgaeerhavet, Imvros og Tenedos, hvor flertallet af indbyggerne var graekere, ved Lausanne-traktaten overdraget til Tyrkiet. Lausanne-traktatens artikel 14, 38 og 42 rummede blandt andet bestemmelser om en saerlig selvstyreordning for de to oeer samt om, at de graeske indbyggeres liv, formue og ret til at bruge det graeske sprog skulle sikres, og at de skulle have religionsfrihed.

Tyrkiet har aldrig respekteret disse traktatbestemmelser men tvaertimod overtraadt dem og derved systematisk skabt umenneskelige levevilkaar for oeernes graeske indbyggere. Siden 1964 har de tyrkiske myndigheder som et led i deres etniske udrensningspolitik lukket de graeske skoler, skaendet kirkerne og gjort 90% af den opdyrkelige jord til statslig ejendom med henblik paa at bygge landfaengsler og kaserner. Resultatet af denne benhaarde tyrkiske politik er, at der paa Imvros nu kun er 300 tilbage af de 7.000 graekere, som levede paa oeen foer 1964.

EU har som bekendt underskrevet en aftale om en toldunion med Tyrkiet, som blandt andet rummer en bestemmelse om respekt for menneskerettighederne, mindretallenes rettigheder samt de internationale konventioner. Hvilke skridt agter Raadet at tage for at imoedegaa denne tragiske situation og soerge for, at mindretallenes, dvs. graekernes, rettigheder respekteres paa Tenedos og Imvros med henblik paa Associeringsraadet EU-Tyrkiet?

Svar (7. august 1996)

Raadet har ikke kendskab til de begivenheder, det aerede medlem omtaler.

Som det allerede har understreget det flere gange, laegger Raadet meget stor vaegt paa overholdelsen af menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder i sine forbindelser med tredjelande. I forbindelse med de forskellige kontakter, Den Europaeiske Union har haft med de tyrkiske myndigheder i Associeringsraadet eller i mindre formelle fora, har Unionen hver gang gentaget, at overholdelsen af menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder er en forudsaetning for en tilnaermelse mellem Tyrkiet og Den Europaeiske Union og udgoer et noegleelement i processen med henblik paa at knytte snaevrere baand mellem parterne.