SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0391/02

af Charles Tannock (PPE-DE) til Rådet

(20. februar 2002)

Om: Anvendelsen af Genève-konventionen vedrørende krigsfanger

Mener Rådet, at medlemmer af terroristorganisationer så som al-Qaeda falder inden for kategorien krigsfange i henhold til Genève-konventionen af 1949 om behandling af krigsfanger, ud fra den betragtning, at det i del 1, artikel 4 kræves, at krigsfanger skal være medlemmer af en af de stridende parters væbnede styrker, såvel som medlemmer af hjemmeværn eller frivillige korps, der udgør en del af de nævnte væbnede styrker herunder organiserede modstandsbevægelser, der tilhører en af de stridende parter, hvad enten de opererer på eller uden for deres eget territorium, og selv om dette territorium er besat, forudsat at disse hjemmeværn eller frivillige korps, herunder organiserede modstandsbevægelser opfylder følgende betingelser:

- at de er i besiddelse af et fast kendetegn, der er synligt på afstand

- at det udfører deres operationer i overensstemmelse med krigens love og sædvaner.

eller mener Rådet, at den amerikanske regering har ret, når den hævder, at de krigsfanger, der i øjeblikket holdes fanget på den amerikanske flådebase i Guantánamo, falder uden for definitionen af krigsfanger, og således kan afhøres, om end de skal behandles humant i henhold til almindelig folkeret?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-0374/02, E-0391/02 og E-0471/02

(22. juli 2002)

Rådet henviser de ærede parlamentsmedlemmer til det svar, der blev givet på skriftlig forespørgsel E-0168/02, E-0236/02, E-0239/02 og E-0263/02.

Rådet understreger atter betydningen af, at tilbageholdte behandles humant i overensstemmelse med folkerettens almindelige normer. Rådet kan ikke ud fra mediereportager alene vurdere, om interneringsforholdene i Guantánamo lever op til disse normer. Rådet har ikke de oplysninger, der er nødvendige for at afgøre, om de tilbageholdte i Guantánamo skal betragtes som krigsfanger. Rådet erindrer om, at tilbageholdte i tvivlstilfælde i henhold til tredje Genève-konvention om behandling af krigsfanger skal være omfattet af konventionens beskyttelse, indtil deres status er blevet afgjort af en kompetent domstol. Indtil da skal tilbageholdte behandles humant, modtage passende lægebehandling og forsynes med beklædning og levnedsmidler. Tilbageholdelsesmagten har imidlertid ret til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre lejrens og de tilbageholdtes sikkerhed i overensstemmelse med folkeretten. Rådet glæder sig over, at Den

Internationale Røde Kors Komité har fået fuld adgang til de tilbageholdte og vil kunne udøve sit mandat, og at USA's myndigheder har forsikret, at de vil behandle samtlige tilbageholdte humant og i passende udstrækning og i henhold til militære behov på en sådan måde, at Genève-konventionens principper overholdes. Præsident Bush afgav en offentlig erklæring herom den 31. januar 2002.

I de konklusioner om menneskerettigheder i forbindelse med CHR's møde i Genève, som Rådet (almindelige anliggender) vedtog den 11.-12. marts 2002, mindede Rådet om, at EU lægger stor vægt på, at alle stater til stadighed har pligt til at beskytte og fremme menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og humanitær folkeret samt at overholde de internationale forpligtelser, som de har indgået vedrørende disse spørgsmål. Rådet støtter, at formodede terrorister bringes for en domstol, og bekræfter, at terrorisme udgør en trussel for Europa ligesom for andre, men ønsker alligevel på ny at understrege, at det, ikke mindst på baggrund af de tragiske begivenheder i september 2001, er fuldstændig overbevist om, at bekæmpelse af terrorisme skal foregå inden for rammerne af menneskerettighederne og retsstatsprincipperne.