SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3349/01

af Luciana Sbarbati (ELDR) til Rådet

(28. november 2001)

Om: Operation Enduring Freedom (vedvarende frihed)

Krigen mod Afghanistan, der føres af USA og den brede koalition af stater mod terrorisme som reaktion på de kriminelle handlinger den 11. september i år i New York og Washington, lader til at have nået betydelige mål.

Førende presseorganer betegner i disse dage et amerikansk militærangreb mod Irak for nært forestående og uundgåeligt. I Irak, som allerede er hårdt ramt af embargoen og den foregående konflikt, dør der hver dag tusindvis af børn som følge af mangel på fødevarer og medicin.

Vor resolutte fordømmelse af enhver form for terrorisme går hånd i hånd med en viden om, at det er nødvendigt at kæmpe denne kamp til den bitre ende for at rykke den blinde og barbariske fanatisme op med rode. Men en militær reaktion alene er ikke tilstrækkelig uden diplomatiske og efterretningsmæssige foranstaltninger.

Vil Rådet oplyse,

- hvilke konkrete foranstaltninger det agter at træffe for at hindre, at konflikten udvides til Irak, og hvilke modforanstaltninger det agter at vedtage for at sikre, at forsvarsløse befolkningsgrupper ikke bliver de eneste ofre for kampen mod terrorismen?

- om det ikke mener, at der bør iværksættes en beslutsom og modig diplomatisk kampagne, således at embargoen, som det er sket i forbindelse med Pakistan og Indien, også kan ophæves for Iraks vedkommende til gengæld for passende modydelser inden for rammerne af kampen mod terrorismen?

Svar

(18. marts 2002)

Det Europæiske Råd i Gent bekræftede, at EU støtter de militære operationer i Afghanistan, som blev indledt den 7. oktober 2001, og som er legitime i henhold til FN-pagten og FN's Sikkerhedsråds resolution 1368. Der er indtil nu ingen tegn på en direkte forbindelse mellem angrebene den 11. september og de irakiske myndigheder.

Det Europæiske Råd i Laeken den 14.-15. december 2001 bekræftede EU's tilsagn om at deltage i det internationale samfunds indsats med henblik på at genoprette stabiliteten i Afghanistan på grundlag af resultaterne fra konferencen i Bonn og de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd. Med hensyn til civilbefolkningens situation bekræftede Det Europæiske Råd også, at den humanitære bistand på grund af den afghanske befolknings akutte behov fortsat er en absolut prioritet. EU og medlemsstaterne vil sammen med andre donorer stille al nødvendig humanitær bistand til rådighed for at imødekomme den afghanske befolknings og de afghanske flygtninges behov. EU vil også hjælpe det afghanske folk og dets nye ledere med at genopbygge landet og fremme en så hurtig tilbagevenden til demokratiske tilstande som muligt.

Med hensyn til sanktionerne mod Irak går EU stadig ind for fuldstændig gennemførelse af alle FN's Sikkerhedsråds resolutioner om Irak. EU kræver navnlig gennemførelse af alle bestemmelserne i resolution 687 og 1284, som indeholder nærmere enkeltheder om Iraks forpligtelser på flere områder, herunder masseødelæggelsesvåben, og om midlertidig og endelig ophævelse af de forbud, som Rådet har pålagt.

Der kan ikke være nogen tvivl om, at nøglen til midlertidig og endelig ophævelse af sanktionerne ligger i den irakiske regerings hænder. EU beklager, at Rådet som følge af Iraks manglende opfyldelse af sine internationale forpligtelser ikke er i stand til at ophæve de forbud, som er pålagt i medfør af resolution 687. EU har indtrængende anmodet Irak om at opfylde sine forpligtelser i henhold til de relevante resolutioner fra Sikkerhedsrådet.

EU har stor forståelse for den irakiske befolknings skæbne og er fortsat den største bidragyder af humanitær hjælp og bistand til Irak. EU støtter kraftigt de igangværende overvejelser i Sikkerhedsrådet, som har til formål at lette den irakiske civilbefolknings vanskelige situation.