SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1968/99

af Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) til Kommissionen

(5. november 1999)

Om: Definition af tørv i direktivet om beskatning af energiprodukter

I forslag til Rådets direktiv om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter (KOM(1997) 30 C4-0155/1997 97/0111(CNS))(1) behandler Kommissionen også spørgsmålet om beskatning af tørv. I Finland er moserne en betydelig naturressource og der udvindes tørv, der dækker ca. syv procent af Finlands energibehov. Tørveproduktionen giver indirekte eller direkte beskæftigelse til 6.500 mennesker. Hidtil er tørv ikke klassificeret som en vedvarende energikilde på lige fod med træ. Tørv er i realiteten i lighed med træ en vedvarende naturressource blot med en længere regenereringscyklus.

Anvendelse af tørv er væsentlig i forbindelse med bestræbelserne på at anvende vedvarende naturressourcer i energiproduktionen. Uden en kombineret anvendelse af tørv vil de forbrændingskedler, der er beregnet til træ, have en utilstrækkelig volumen og derfor være urentable i drift. Tørv anvendes kun i den regionale energiproduktion og har dermed ikke indvirkning på EU's indre marked.

Hvordan vil Kommissionen sikre, at der i energibeskatningsdirektivet tages hensyn til tørvens betydning for den regionale energiproduktion? Agter Kommissionen i fremtiden at definere tørv ud fra dens egenskaber som en vedvarende naturressource? Har Kommissionen til hensigt at sikre, at tørv i fremtiden kan udnyttes effektivt i energiproduktionen i de nordlige egne?

(1) EFT C 139 af 6.5.1997, s. 14.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. december 1999)

Kommissionens forslag til direktiv om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter, som det ærede medlem nævner, omhandler alle energiprodukter, også tørv. Tørv og tørvebriketter dækkes af forslagets artikel 2, stk. 1, litra c) og hører i den kombinerede nomenklatur under kode nr. 27 03.

Kommissionen mener, at direktivforslaget giver fleksible EU-rammer for beskatning af energiprodukter som f.eks. tørv, hvilket gør det muligt for medlemsstaterne at omstrukturere deres nationale beskatningssystemer, så de kan nå målsætningerne for deres miljø-, beskæftigelses-, transport- og energipolitik, samtidig med at de respekterer virkeliggørelsen af et centralt EU-mål: det indre marked.

Kommissionen mener endvidere, at brændselstørv har særlige kendetegn, der gør den vanskelig at klassificere. Som organisk materiale, der er dannet over flere tusind år ved akkumulering af planterester under anaerobe forhold i vand, består tørv hovedsageligt af organiske forbindelser af de planter, der oprindeligt dannede tørven, og kan derfor betragtes som et brændsel baseret på organiske rester. Ikke desto mindre mener Kommissionen ikke, at brændselstørv i sig selv er en vedvarende energikilde, fordi dens regenereringstid er på flere tusind år. Dette er i overensstemmelse med retningslinjerne udstedt af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) vedrørende nationale fortegnelser over drivhusgasser i henhold til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC).

Kommissionen er klar over betydningen af tørv som en vedvarende energikilde, der bidrager til energiforsyningen i især øde egne. En sikker energiforsyning er en af de centrale energimålsætninger, som Kommissionen forfølger. Diversificering og udnyttelse af lokale energikilder, bl.a. anvendelsen af tørv i de nordiske medlemsstater og andre steder i Fællesskabet, er en vigtig politik i denne henseende. Desuden kunne nationale politikker, som kombinerer tørveproduktion med bevarelse af betydningsfulde tørveområder og gennemførelse af en passende efteranvendelsespolitik, have en positiv livscyklusmæssig indvirkning på de samlede drivhusgasemissioner fra tørveproduktion og -anvendelse.

Tørvs rolle som energikilde analyseres nærmere i en teknisk og videnskabelig undersøgelse, som Kommissionen har ladet udføre, og som har titlen Evaluation of the fuel peat industry in the enlarged European Union. Undersøgelsen blev foretaget i fællesskab af en række tørveforskningsorganisationer i Fællesskabet. Der sendes et eksemplar af undersøgelsesrapporten til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.