ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2297/97 af John Iversen (PSE) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Pesticider

Idet der henvises til debatten om godkendelse af pesticider i direktiv af 15. juli 1991 (91/414/EOEF ((EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1. ))), bedes Kommissionen oplyse, om den snarest udleverer den liste over pesticider, som den har taenkt sig at faa evalueret i ekspertudvalg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9 september 1997)

Bilag I til forordning (EOEF) nr. 3600/92 om de naermere bestemmelser for ivaerksaettelsen af foerste fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EOEF om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler ((EFT L 366 af 15.12.1992. )), som indeholder de 90 aktive stoffer, der allerede var paa markedet den 25. juli 1993, gennemgaas for oejeblikket af Kommissionen i henhold til denne forordning.

Kommissionen sender direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat listen over de nye aktive stoffer (der endnu ikke var paa markedet den 25. juli 1993), som ligeledes behandles i henhold til artikel 5 og 6 i direktiv 91/414/EOEF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1922/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Forsinket retshjaelp i Spanien

Har Kommissionen kendskab til de forsinkelser, britiske statsborgere konfronteres med, naar de soeger om retshjaelp i Spanien med henblik paa tilladelse til, at der foretages legalt ligsyn? Disse forsinkelser volder naturligvis de beroerte familier alvorlige kvaler.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen ivaerksaette med henblik paa at sikre, at saadanne forsinkelser ikke laengere kan forekomme, og at samtlige EU-borgere bliver behandlet paa samme maade og saa hurtigt som muligt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (9. september 1997)

Kommissionen henviser det aerede medlem til dens svar paa skriftlig forespoergsel E-2388/96 ((EFT C 60 af 26.2.1997. )) og E-2866/96 ((EFT C 72 af 7.3.1997. )), hvori den oplyste, at den i henhold til EF-traktaten ikke har nogen direkte kompetence til at blande sig i de nationale regler om ydelse af retshjaelp i medlemsstaterne, medmindre der er tale om forskelsbehandling paa grundlag af nationalitet eller andre overtraedelser af EU-lovgivningen eller hindringer for haandhaevelsen af denne. Anliggender i forbindelse med retshjaelp, som beroerer det retlige samarbejde mellem medlemsstaterne, er dog medtaget paa den liste over initiativer, der er knyttet til Kommissionens arbejdsprogram for 1997 vedroerende EU-traktatens afsnit VI, og Kommissionen er derfor allerede i faerd med at undersoege spoergsmaalet.

Forsinkelserne i proceduren for ydelse af retshjaelp kan variere fra medlemsstat til medlemsstat. Ifoelge EF-Domstolen skal forskelle i behandlingen, som skyldes manglende overensstemmelse mellem de enkelte landes lovgivninger, ikke betragtes som forskelsbehandling paa grundlag af nationalitet i den i EF-traktatens artikel 6 anfoerte betydning, naar disse beroerer alle, der henhoerer under deres anvendelsesomraade efter objektive kriterier uden hensyn til nationalitet ((Dom af 28. juni 1978 i sag 1/78, Kenny. )).

I situationer, der falder ind under EF-traktatens anvendelsesomraade, hvor de nationale bestemmelser eller de nationale myndigheders praksis eksempelvis resulterer i mere besvaerlige procedurer eller stoerre forsinkelser for statsborgere fra andre medlemsstater udelukkende paa grundlag af deres nationalitet, er der tale om forskelsbehandling, som er forbudt i henhold til traktaten.

Kommissionen er ikke bekendt med, at britiske statsborgere har vaeret udsat for problemer i forbindelse med retshjaelp i Spanien. Ifoelge den spanske lovgivning om retshjaelp (statute no 1/96 af 10. januar 1996 og dekret RD 2103/96 af 20. september 1996) stilles statsborgere fra de oevrige medlemsstater paa lige fod med spanske statsborgere. Kommissionen har heller ikke kendskab til, at forsinkelserne i forbindelse med ydelse af retshjaelp i Spanien er stoerre for britiske statsborgere end for de spanske statsborgere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1955/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (5. juni 1997)

Om: Den jugoslaviske oppositionsleder Zoran Djindjic's rejse gennem EU

Den Europaeiske Union har tidligere meddelt, at den vil stoette den demokratiske udvikling i Den Foederale Republik Jugoslavien.

1. Kan Raadets formand oplyse, hvordan det kan vaere, at Nederlandene i denne forbindelse ikke har givet en vigtig oppositionsleder, den nuvaerende borgmester i Belgrad, Zoran Djindjic, en officiel modtagelse paa dennes gennemrejse fra Sverige den 22. april i aar?

2. Kan Raadets formand oplyse, hvorfor man ikke har benyttet denne lejlighed til at lade sig informere om den seneste politiske og demokratiske udvikling i Belgrad?

3. Kan Raadets formand oplyse, hvorfor det ikke har benyttet denne lejlighed til at droefte en effektiv stoette til den demokratiske proces med en af den jugoslaviske oppositions vigtigste ledere?

4. Kan Raadets formand oplyse, hvorfor oppositionslederen, paa trods af, at det nederlandske udenrigsministerium var underrettet om hans ankomst, ikke har kunnet faa den noedvendige diplomatiske stoette under sit korte ophold i Nederlandene og at der ligeledes ikke har vaeret nogen repraesentant til stede ved hans ankomst i lufthavnen Schiphol, hvor et kamerahold fra NOS (det nederlandske radioselskab) til syvende og sidst har tilbudt ham transport og reserveret et hotelvaerelse?

5. Anser Raadets formand denne holdning for at vaere i overensstemmelse med retningslinjerne i Den Europaeiske Union, i betragtning af, at andre europaeiske medlemsstater som Tyskland, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien, OEstrig, Sverige og Danmark samt De Forenede Stater har modtaget Zoran Djindjic paa det relevante niveau?

Svar (16. oktober 1997)

Som det aerede parlamentsmedlem vil vide, har Den Europaeiske Union talrige gange udtrykt stoette til demokratiseringsprocessen i Den Foederale Republik Jugoslavien og til landets demokratiske opposition.

Hvad angaar Zoran Djindjic's besoeg, blev formandskabet kun tolv dage forinden underrettet om, at hr. Djindjic agtede at goere ophold i Amsterdam den 2. april 1997 undervejs til USA. Og kun syv dage forinden fik formandskabet meddelelse om, at han ville ankomme tidligt om aftenen den 2. april og rejse videre tidligt om morgenen den 3. april.

Da ministeren, den politiske direktoer, dennes stedfortraeder og Jugoslavien-koordinatoren alle befandt sig uden for landet den 2. april i forbindelse med varetagelse af formandskabet, blev det den 27. marts meddelt hr. Djindjic, at det ikke var muligt at efterkomme hans oenske om afholdelse af et moede.

Formandskabet ville med glaede have modtaget Zoran Djindjic paa et passende niveau, hvis der i forvejen havde vaere truffet aftale om et moede.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1861/97 af Carlos Pimenta (PPE) til Raadet (30. maj 1997)

Om: Laegers adgang til at specialisere sig i EU

Hvilke administrative formaliteter er noedvendige for, at en uddannet laege kan specialisere sig (f.eks. i kirurgi) i de enkelte medlemsstater i Den Europaeiske Union, og navnlig hvilke adgangsproever? Er det noedvendigt at bestaa en sproglig proeve i det paagaeldende land?

Svar (16. oktober 1997)

Ifoelge direktiv 93/16/EOEF:

- anerkender en medlemsstat de eksamensbeviser for laeger (som anfoert i artikel 3), som de oevrige medlemsstaters statsborgere har opnaaet efter reglerne (jf. artikel 23 i direktivet) ved at give dem adgang til at udoeve virksomhed som laege paa samme vilkaar som gaelder de af dens egne statsborgere, som er i besiddelse af et eksamensbevis udstedt af medlemsstaten (artikel 2),

- skal statsborgere fra medlemsstaterne som i en anden medlemsstat oensker at opnaa et eksamensbevis som speciallaege, der ikke udstedes i deres hjemland, opfylde samme uddannelsesbetingelser som dem, der gaelder for den paagaeldende medlemsstats egne statsborgere (artikel 8).

De administrative formaliteter, der kraeves for at uddanne sig til speciallaege varierer fra det ene land til det andet og isaer fra det ene uddannelsessted til det andet. Hvad angaar sprogproever kan en medlemsstat i henhold til artikel 20, stk. 3, tage skridt til at sikre sig, at ansoegerne har de sprogkundskaber, der er noedvendige for udoevelsen af deres faglige virksomhed.

Hvis det aerede medlem oensker naermere oplysninger, kan han henvende sig til Kommissionens tjenestegrene, som har ansvaret for direktivets anvendelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2080/97 af Raphaël Chanterie (PPE) til Raadet (18. juni 1997)

Om: Forsinket offentliggoerelse af Den Europaeiske Unions konventioner og protokoller i De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Hvorfor gaar der ofte lang imellem undertegnelsen af konventioner og protokoller under den tredje soejle og deres offentliggoerelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende?

F.eks blev Europol-konventionen undertegnet den 26. juli 1995, men blev ikke offentliggjort foer den 27. november 1995, medens protokoller om Domstolen i forbindelse med to andre konventioner blev undertegnet den 29. november 1996, men ikke offentliggjort foer den 20. maj 1997.

Svar (16. oktober 1997)

De tekster, Raadet vedtager, bliver altid offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende saa hurtigt som muligt. Dog kan visse faktorer engang imellem forsinke offentliggoerelsen.

Retsakten om udarbejdelsen af Europol-konventionen blev vedtaget den 26. juli 1995 samtidig med to andre retsakter hhv. om udarbejdelse af konventionen om brug af informationsteknologi paa toldomraadet og konventionen om beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser. Samme dag vedtog konferencen mellem regeringsrepraesentanter fra medlemsstaterne en aftale om midlertidig anvendelse mellem visse medlemsstater af konventionen om brug af informationsteknologi paa toldomraadet. Af hensyn til sammenhaengen var det naturligvis meningen, at alle tre konventioner og aftalen om midlertidig anvendelse af konvention nr. to skulle offentliggoeres i samme EFT-udgave. Men offentliggoerelse af de konventioner, der er udarbejdet af Raadet paa grundlag af traktatens artikel K.3, stk. 2, har hjemmel i Raadets forretningsorden (artikel 18, stk. 4), hvorimod afgoerelse om offentliggoerelse af en aftale vedtaget af konferencen mellem regeringsrepraesentanter fra medlemsstaterne traeffes af Raadet. Denne afgoerelse om offentliggoerelse blev truffet af Raadet den 26. oktober 1995 og de tre konventioner samt den paagaeldende aftale blev offentliggjort i EFT C 316 af 27. november 1995.

Retsakterne om udarbejdelse af protokollerne om praejudiciel fortolkning ved De Europaeiske Faellesskabers Domstol af konventionen om beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser og af konventionen om brug af informationsteknoligi paa toldomraadet blev vedtaget den 29. november 1996. For at listen over de erklaeringer, der omhandles i protokollernes artikel 2, kan blive saa udtoemmende som muligt, har medlemsstaterne faaet en laengere frist. Derfor blev disse protokoller foerst offentliggjort i EFT C 151 af 20. maj 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2140/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Kriterier for maerkning

Skal der i henhold til Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. )) kun kraeves maerkning af et genetisk modificeret levnedsmiddel, naar der er saavel en forskel i et ernaeringskarakteristikum sammenlignet med det ikke genetisk modificerede produkt som mulighed for at paavise den genetiske modifikation?

Svar (20. oktober 1997)

Ud over faellesskabslovgivningens generelle krav om maerkning af levnedsmidler fastsaettes der i artikel 8 i forordning (EF) nr. 258/97 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1.)) saerlige supplerende krav om maerkning for levnedsmidler med henblik paa at informere den endelige forbruger.

Det fastsaettes saaledes, at forbrugeren paa etiketten, hvor det er relevant skal informeres om foelgende forhold:

- Alle karakteristika eller egenskaber ved et levnedsmiddel, der bevirker, at det nye levnedsmiddel eller den nye levnedsmiddelingrediens ikke laengere svarer til det eksisterende levnedsmiddel eller den eksisterende levnedsmiddelingrediens.

Et nyt levnedsmiddel eller en ny levnedsmiddelingrediens anses for ikke laengere at svare til et eksisterende levnedsmiddel eller en eksisterende levnedsmiddelingrediens, hvis det ved en videnskabelig vurdering paa grundlag af en relevant analyse af de foreliggende oplysninger kan paavises, at de vurderede karakteristika - under hensyntagen til de accepterede graenser for naturlige variationer inden for saadanne karakteristika - adskiller sig fra det eksisterende levnedsmiddel eller den eksisterende levnedsmiddelingrediens.

- Forekomst i det nye levnedsmiddel eller den nye levnedsmiddelingrediens af materiale, der ikke findes i det tilsvarende eksisterende produkt, og som enten kan faa sundhedsmaessige foelger for visse befolkningsgrupper eller giver anledning til etiske betaenkeligheder.

- Forekomst af en organisme, der er genetisk modificeret ved hjaelp af teknikker hertil, jf. den ikke-udtoemmende liste over teknikker til genetisk modifikation i bilag I A, del 1, til direktiv 90/220/EOEF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2481/97 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Sikkerhed i forbindelse med jernbanelinjer i byomraader

Der forekommer et meget stort antal ulykker i forbindelse med togtrafik i byomraader, uden at offentligheden hoerer herom. Ofrene er i mange tilfaelde boern og unge mennesker, som ikke respekterer anvisningerne og foretraekker at skyde genvej frem for at benytte over- eller underfoeringer for fodgaengere, hvor der ikke er hegn, selv om jernbaneselskaberne i de fleste medlemslande har pligt til at garantere sikkerheden.

Kan Kommissionen paa baggrund af artikel 75, stk. 1, litra c (foranstaltninger til forbedring af transportsikkerheden) i traktaten om Den Europaeiske Union oplyse, hvilken type foranstaltninger der er vedtaget for at forebygge ulykker som foelgende af manglende sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med togtrafik i byomraader?

Hvordan er faellesskabsbestemmelserne paa jernbaneomraadet blevet anvendt for at forbedre passagerernes og borgernes sikkerhed i almindelighed (artikel 75, stk. 1, litra c) i betragtning af det meget store antal jernbanelinjer, hvor der ikke er nogen afskaermning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (16. september 1997)

Foranstaltninger til begraensning af uautoriseret adgang til banelegemer er et anliggende, som helt sorterer under forskellige instansers juridiske ansvar i de enkelte medlemsstater.

Desuden sker mange tragiske ulykker, som det aerede medlem ganske rigtigt bemaerker, naar folk fuldt bevidst ignorerer advarselsskilte og -anvisninger.

I betragtning heraf vil Kommissionen gerne opfordre medlemsstaterne til at gennemfoere oplysningskampagner om de farer, der er forbundet med krydsning af banelegemer paa uautoriseret vis, og der bestaar afgjort et saerligt behov for i hoejere grad at belaere boern om de risici, der er forbundet med leg i naerheden af jernebanespor. Kommissionen har dog ikke paa indevaerende tidspunkt nogen juridiske befoejelser til at fremsaette forslag til lovgivning paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2381/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Omdannelse af en kristen kirke til en moske i Trapezunt i Tyrkiet

Ifoelge den lokale presse i Trapezunt, Tyrkiet, er der af det tyrkiske kulturministerium givet ordre til, at Ajia Sofia-kirken i denne by skal toemmes, idet den skal omdannes til moske. Denne kirke har siden 1964 fungeret som museum, hvor der var udstillet fund fra den romerske, byzantinske og osmanniske periode.

Har Kommissionen kendskab til denne sag? Hvordan agter den at reagere paa denne handling, som endnu en gang viser den foragt, hvormed det officielle Tyrkiet betragter andre folks kulturskatte og kristendommens religioese symboler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (4. september 1997)

Kommissionen har erfaret, at det direktiv, det aerede medlem naevner, er blevet annulleret af de tyrkiske myndigheder, efter at premierminister Yilmaz's nye regering er tiltraadt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2828/97 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Byggesparekassers aktiefordelingsordninger efter overgangen til status som offentlige selskaber med begraenset ansvar

I den senere tid er en raekke britiske byggesparekasser blevet omdannet til offentlige selskaber med begraenset ansvar. Medlemmer af byggesparekasserne, der er under 18 aar gamle, udelukkes ofte fra at nyde fordel af aktiefordelingsordningerne og er i stedet berettigede til at deltage i en lovfaestet kontant bonusordning. Dette betyder, at mange aktionaerer under 18 aar modtager et pengebeloeb, der er mindre end vaerdien af de aktier, der tildeles et voksent medlem i den samme situation.

Vil Kommissionen undersoege kriterierne for saadanne aktiefordelingsbonusordninger, som synes at forskelsbehandle medlemmer, som ikke er fyldt 18 aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (6. oktober 1997)

Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spoergsmaal, som udelukkende sorterer under de paagaeldende nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2598/97 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Kommissionsdokumenter i blindskrift eller paa baand

Vil Kommissionen i fortsaettelse af sit svar den 6. februar 1997 paa min forespoergsel E-4117/96 om Hellios II-adfaerdskodeksen ((EFT C 138 af 5.5.1997, s. 178. )) oplyse, hvor store de skoennede omkostninger til det saerlige edb-udstyr, som kan give adgang til Hellios II-oplysninger i blindskrift eller paa baand, vil vaere?

Vil Kommissionen bekraefte, om den agter at stille al den dokumentation, der er rettet mod offentligheden, til raadighed i CD-ROM-format eller andre formater, der giver mulighed for konvertering til blindskrift eller baand?

Vil Kommissionen goere rede for de skridt, der er taget til at hoere de offentlige organer, der beskaeftiger sig med blinde og svagtseende, om hvordan man kan forbedre Den Europaeiske Unions tilgaengelighed paa dette omraade?

Vil Kommissionen oplyse, om der er midler til at overfoere EU-dokumenter eller andre dokumenter til blindskrift eller baandformat, og om Kommissionen vil udbyde en saadan opgave i licitation?

Vil Kommissionen bekraefte, at oplysninger om Leonardo- og ESF-programmerne foreligger i blindskridt og i audiovisuelt format?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (10. september 1997)

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvor meget det koster at tilpasse edb-udstyr paa en saadan maade, at man kan faa adgang til Helios II-oplysninger i blindskrift eller paa baand. Disse oplysninger foreligger imidlertid paa diskette og skulle saaledes vaere tilgaengelige for de fleste pc-brugere.

I betragtning af de store krav, der stilles til Kommissionens ressourcer, er der ikke store muligheder for, at samtlige officielle dokumenter vil kunne udsendes i CD-ROM-format. Kommissionen har dog planer om at offentliggoere konklusionerne af Helios II-programmet paa CD-ROM, saaledes at alle interesserede parter kan faa kendskab til resultaterne af programmet.

Kommissionen er i kontakt med de blinde og svagtseendes repraesentanter og er altid parat til at lytte til eventuelle bemaerkninger, de maatte oenske at fremsaette angaaende Kommissionens tilgaengelighed og service paa dette omraade.

Der findes ingen saerlige midler til at overfoere EU-dokumenter til blindskrift eller baand. Der er imidlertid eksempler paa, at visse dokumenter foer i tiden er blevet gjort tilgaengelige i blindskrift og paa baand. Man boer i denne forbindelse huske paa, at de teknologiske fremskridt, f.eks. disketter, betyder, at synshandicappede kan faa adgang til informationer fra EU via deres egne eller deres organisationers pc'er.

Oplysninger om Leonardo-programmet og Den Europaeiske Socialfond (ESF) foreligger ikke i blindskrift. Visse oplysninger om saavel Leonardo som ESF kan findes paa Internet.

Som led i Leonardo-programmet er der blevet ydet tilskud til et uddannelsesprojekt med henblik paa beskaeftigelse af synshandicappede inden for sprogundervisning. En naermere beskrivelse af projektet vil blive sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2644/97 af Otto Bardong (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Stoette med PHARE-bevillinger til bogen om Slovakiets og slovakernes historie

Kommissionen har med PHARE-bevillinger stoettet udgivelsen af M.S. Duricas bog om Slovakiets og slovakernes historie (originaltitel Dejiny Slovenska a Slovákov), Bratislava, januar 1996 (undervisningsministeriet) - en bog til brug i skolernes historieundervisning til og med gymnasieniveau. Kommissionen anmodes om foelgende oplysninger:

1. Hvor stor var denne stoette, og i hvilket aar blev den ydet?

2. Er det Kommissionen bekendt, at der i denne bog praktiseres en national mytologisering af den slovakiske historie siden forhistorisk tid, opbygges et fjendebillede af nabofolkene, navnlig tjekkerne, og fremhaeves antisemitiske stroemninger?

3. Er det isaer Kommissionen bekendt, at Tiso-regimet (1939-1945), der var en nationalsocialistisk vasalstat, beskrives i overvejende positive vendinger?

4. Foreligger der i mellemtiden internationale anmeldelser af denne bog for Kommissionen?

5. Kan der for fremtiden foretages en strengere undersoegelse af stoetten til saadanne publikationer til brug i skoleundervisningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (22. september 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2469/97 fra Leonie van Bladel ((Se side 114. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0776/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner

Kan Kommissionen for budgetpost B7-500 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til:

- udgifter i forbindelse med undersoegelser;

- udgifter til ekspertmoeder;

- udgifter til konferencer og kongresser;

- udgifter til information og publikationer?

Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (19. september 1997)

Som supplement til sit svar af 5. maj 1997 ((EFT C 21 af 22.1.1998, s. 28. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.