SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3855/00

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Rådet

(20. december 2000)

Om: Udvidelse og regionalpolitik: økonomisk, social og territoriel samhørighed i de maritime regioner i EU's yderste periferi

Efter to års forhandlinger med ansøgerlandene i Luxembourg-gruppen (Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Slovenien, Estland og Cypern) indledtes i april 2000 drøftelserne om gennemførelse af fællesskabsretten om strukturfondene (kapitel 21 i forhandlingerne) med de seks lande, der udgør denne gruppe. I denne forbindelse har EP netop i oktober 2000 vedtaget en beslutning (R5-0417/2000(1) af 4.10.00) om

udvidelse af EU, som indeholder EP's krav vedrørende tiltrædelsesproceduren og de forhandlinger, der finder sted i forbindelse hermed. I punkt 102 i denne beslutning om udvidelse af EU påpeger EP, at mldr Den Europæiske Unions opgave består i at reagere hensigtsmæssigt på udvidelsen, som vil medføre optagelse af et stort antal ugunstigt stillede områder; advarer mod risikoen for en uafbalanceret vækst i de forskellige regioner i de nye medlemslande, både som følge af visse ansøgerlandes egne interne politikker og som følge af markedsvirkninger og investeringer fra medlemsstaterne, og opfordrer derfor Kommissionen til at omformulere kriterierne for strukturstøtte for at sikre en passende bistand til ugunstigt stillede regioner i såvel ansøgerlandene som de nuværende medlemsstater; kræver, at EU opretholder de nuværende samhørighedskrav uanset de statistiske ændringer af beregningen af gennemsnitsindtægten i EU, som er forårsaget af udvidelsen; mldr

Kan Rådet oplyse, i hvilket omfang der tages hensyn til dette krav fra EP under tiltrædelsesproceduren og forhandlingerne herom med Luxembourg-gruppen, navnlig i forbindelse med kapitel 21? Kan Rådet i denne sammenhæng informere om, hvilken virkning udvidelsen vil få på den økonomiske, sociale og territorielle samhørighed for de maritime regioner i den yderste periferi i de nuværende 15 EU-lande, som hører under mål 1?

Hvilke strategier, instrumenter og mekanismer anses for passende og nødvendige for fortsat at fremme den økonomiske, sociale og territorielle samhørighed for de maritime regioner i den yderste periferi, som hører under mål 1, efter tiltrædelse af lande, som har mindre udviklede regioner end dem, der i øjeblikket er omfattet af mål 1, hvilket vil bidrage betydeligt til at forøge de førstnævntes karakter af perifere områder og betyde, at de regioner, som i øjeblikket hører under mål 1, mister denne status, selv om det kun vil ske som følge af statistiske og ikke reelle årsager?

(1) Vedtagne tekster fra 4.10.2000, s. 1.

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-3855/00 og E-3857/00

(8. marts 2001)

Hvad angår tiltrædelsesforhandlingerne om regionalpolitik med Cypern, Ungarn, Polen, Estland, Den Tjekkiske Republik og Slovenien, har det endnu ikke været muligt for Unionen at tage stilling til en række væsentlige spørgsmål, navnlig med hensyn til strukturfondene og Samhørighedsfonden. Dette skyldes, at de nødvendige oplysninger, især fællesskabstal, stadig ikke er til rådighed, således at der kan træffes afgørelse om spørgsmål som f.eks., hvorvidt de enkelte kandidatlande er berettiget til støtte fra disse fonde. Disse spørgsmål vil derfor skulle gennemgås på et senere stadium af forhandlingerne. Som følge heraf skal Unionen, når det er relevant, ifølge den plan, Kommissionen har foreslået, og som Rådet udtrykte tilfredshed med i sine konklusioner af 4. december 2000, fastlægge EU's fælles holdninger til regionalpolitikken i første halvår af 2002, herunder til væsentlige uafklarede spørgsmål, med henblik på en foreløbig afslutning af dette kapitel, når betingelserne er opfyldt.

Med hensyn til Malta, Rumænien, Slovakiet, Letland, Litauen og Bulgarien, hvor kapitlet vedrørende regionalpolitik endnu ikke er åbnet, erindres der om, at Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira mente, at det skulle være muligt at indlede forhandlinger inden for alle områder af gældende fællesskabsret med de kandidatlande, der er længst fremme i forberedelserne, så tidligt som muligt i 2001. Det svenske formandskab agter derfor at åbne kapitlet vedrørende regionalpolitik med Malta, Slovakiet, Letland og Litauen.

Som det er tilfældet med samtlige kapitler af gældende fællesskabsret, der forhandles, finder tiltrædelsesforhandlingerne sted på grundlag af den nuværende gældende fællesskabsret. Der vil, når det er relevant, blive taget hensyn til ny gældende fællesskabsret, der vedtages, inden forhandlingerne afsluttes. Rådet kan derfor ikke på dette stadium tage stilling til de øvrige specifikke spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem rejser. Det skal imidlertid bemærkes, at Rådet er meget opmærksomt på de problemer, der opstår i forbindelse med den sociale og økonomiske samhørighed, når EU's strukturpolitikker udvides til at omfatte nye medlemsstater, således som det er blevet understreget af Europa-Parlamentet.