SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1086/01

af Joost Lagendijk (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. marts 2001)

Om: Krav om, at Slovenien opsiger frihandelsaftaler med Kroatien, Makedonien og Bosnien

I forbindelse med forhandlingerne om Sloveniens tiltrædelse af EU har EU anmodet Slovenien om at opsige frihandelsaftalerne med Kroatien, Makedonien og Bosnien for at opfylde betingelserne for EU-medlemskab. Frihandelsaftaler med lande, som ikke er EU-medlemsstater, ville give slovenske virksomheder en konkurrencemæssig fordel i forhold til andre EU-landes virksomheder. Dette ville få konsekvenser for den fælles landbrugspolitik, gennemførelsen af den fælles toldtarif og den frie bevægelighed for varer inden for det indre marked.

Deler Kommissionen den opfattelse, at fri handel mellem Slovenien og Kroatien, Makedonien og Bosnien ville fremme det regionale samarbejde, der har afgørende betydning for fred og stabilitet i Balkanregionen og kan bidrage til yderligere økonomisk udvikling i alle de pågældende lande?

Er det korrekt, at frihandelsaftaler mellem nye EU-medlemsstater og ikke EU-medlemsstater tidligere har fået lov at løbe videre i en overgangsperiode?

Deler Kommissionen den opfattelse, at frihandelsaftalerne mellem Slovenien og Kroatien, Makedonien og Bosnien kan bringes i overensstemmelse med den liberalisering af handelen, der er planlagt for landene i Sydøsteuropa som led i stabiliserings- og tiltrædelsesprocessen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(7. maj 2001)

Kommissionen bekræfter, at enhver ordning, der giver Slovenien ret til at bibeholde særlige handelsaftaler med tredjelande efter tiltrædelsen af EU, ville gribe forstyrrende ind på flere vigtige politiske områder, navnlig den fælles handelspolitik, den fælles landbrugspolitik og toldunionen. Desuden ville dette være uforeneligt med gennemførelsen af et fælles marked uden indre grænser. Det ville endvidere give de slovenske virksomheder en unfair konkurrencefordel over for andre fællesskabsvirksomheder, eftersom de nuværende frihandelsaftaler med Kroatien og Makedonien er baseret på andre principper end dem, der blev fulgt under EU's stabiliserings- og associeringsproces, hvilket giver slovenske produkter en bedre adgang til disse markeder end produkter fra Fællesskabet.

Hidtil har intet ansøgerland fået tilladelse til at bibeholde en bilateral frihandelsaftale med et tredjeland.

Fremme af den regionale handel ved hjælp af ensidige handelsaftaler til fordel for de pågældende lande udgør et vigtigt element i EU's stabiliserings- og associeringsproces for Sydøsteuropa. Endvidere er stimuleringen af den økonomiske udvikling et af målene i de stabiliserings- og associeringsaftaler, som snart vil blive undertegnet med Makedonien, og som for øjeblikket forhandles med Kroatien. De autonome foranstaltninger, som EU allerede har tilkendt disse lande, og som snart vil blive erstattet af stabiliserings- og associeringsaftalerne, giver anledning til liberalisering af ca. 95 % af disse landes eksport til EU. Ved tiltrædelsen vil Slovenien blive en del af disse aftaler, som er mere omfattende end den nuværende ordning, hvilket vil løse en stor del af Sloveniens problemer. Som det ærede medlem bemærker, vil sådanne aftaler givetvis stimulere det regionale samarbejde samt fredsprocessen og yderligere økonomisk udvikling i det vestlige Balkan.

På teknisk plan fortsætter drøftelserne med de slovenske myndigheder for at evaluere de praktiske aspekter ved dette spørgsmål.