ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1816/96 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Anvendelse af EU-midler i Syditalien

For femaarsperioden 1994-1999 er de strukturfondsmidler, som Den Europaeiske Union har bevilget til Italien, for stoerstedelens vedkommende beregnet til landets sydlige del.

Blandt de 14 prioriterede projekter inden for de transeuropaeiske transportnet er det ligeledes kendt, at de tre store projekter, som vedroerer Italien direkte, er beliggende i landets nordlige del.

1. I forbindelse med, at den saakaldte »hoejhastigheds«-plan, som er udarbejdet af de italienske jernbaner, naesten udelukkende privilegerer og fokuserer paa moderniseringer og udvidelser af den nordlige del af jernbanenettet, kan Kommissionen da under iagttagelse af de involverede organers beslutningsmaessige autonomi paa hensigtsmaessige maader og steder udvirke, at der vises omraaderne syd for Garigliano-floden stoerre opmaerksomhed, for saa vidt angaar navnlig vaesentlige tjenester saasom et moderne jernbanesystem, en presserende og noedvendig modernisering af motorvejssystemet mellem Salerno og Reggio Calabria, udstyr til havnen Gioia Tauro, der er det vigtigste maritime knudepunkt i det sydlige Middelhav med sine 5 tusind meter kajanlaeg, og som mangler tilstraekkelige vandbygningsanlaeg, hvortil der som bekendt allerede er blevet bevilget godt og vel 4 tusind milliarder lire?

2. Vil Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende foreslaa, at der etableres offentlige nationale ad hoc-selskaber som referencer og koordinatorer med henblik paa, at EU-midlerne anvendes korrekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (5. september 1996)

Ved tildelingen af strukturfondsmidler til regionerne i Italiens sydlige del for perioden 1994-1999 blev der lagt stor vaegt paa at forbedre de vigtige infrastrukturer, som det aerede medlem naevner.

Der er allerede truffet beslutning om en EU-stoette paa 701 mio. ECU til statsbanerne og paa 40 mio. ECU til havnen i Gioia Tauro. Der er ogsaa blevet godkendt et vandbygningsprogram, hvortil der er afsat 871 mio. ECU, og Kommissionen er ved at faerdigbehandle et vejbygningsprogram, hvortil der er forudset en stoette paa i alt 249 mio. ECU.

Kommissionen vil noeje foelge gennemfoerelsen af disse programmer og er rede til at droefte, hvordan de kan forbedres eller styrkes, paa baggrund af de hidtidige erfaringer, de disponible ressourcer og den potentielle indvirkning paa udviklingen i de sydlige regioner.

Hvad angaar forvaltningen af store infrastrukturprojekter, er Kommissionen villig til i partnerskab med de italienske myndigheder at gennemgaa ethvert forslag, som de maatte fremsaette, med henblik paa at sikre den bedst mulige forvaltning af disse vigtige investeringer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1140/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Register over produkter, der er beskyttet mod efterligninger

Kommissionen godkendte den 6. marts 1996 to forslag til Raadets forordning, indeholdende hver sin liste over agrofoedevarer, der skal vaere beskyttet mod efterligninger.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke produkter der er indeholdt i denne liste? Efter hvilke kriterier har Kommissionen foretaget udvaelgelsen af produkterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. juni 1996)

Kommissionen vedtog den 6. marts 1996 et foerste forslag med 320 betegnelser med henblik paa registrering af disse som oprindelsesbetegnelser eller geografiske betegnelser i henhold til proceduren i artikel 17 i forordning (EOEF) nr. 2081/92 ((EFT L 208 af 24.7.1992. )), der gaelder for de betegnelser, der allerede var beskyttede eller traditionelle i medlemsstaterne.

De betegnelser, der foreslaas til registrering, er dem, der er blevet anerkendt i henhold til forordningens artikel 2 og 4, efter at Kommissionen har gennemfoert en langvarig undersoegelse. I artikel 2 fastsaettes definitioner og kriterier svarende til oprindelsesbetegnelsen og den geografiske betegnelse.

For at opnaa beskyttelse af en oprindelsesbetegnelse maa det godtgoeres, at produktets kvalitet eller egenskaber hovedsagelig eller udelukkende skyldes det geografiske miljoe, som omfatter de naturlige og menneskeskabte faktorer, og at produktion, forarbejdning og fremstilling finder sted i dette afgraensede geografiske omraade.

For at opnaa beskyttelse af en geografisk betegnelse maa det godtgoeres, at en given kvalitet, produktets ry eller en anden egenskab kan tilskrives den geografiske oprindelse, og at produktion, forarbejdning og fremstilling finder sted i dette afgraensede geografiske omraade.

I artikel 4 fastsaettes de betingelser, som en betegnelse, der soeges registreret, skal opfylde.

Det skal bemaerkes, at betegnelser, der er blevet artsbetegnelser, jf. artikel 3 i forordning (EOEF) nr. 2081/92, ikke kan registreres.

Listen over de 320 betegnelser sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1927/96 af Ana Miranda de Lage (PSE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Forsinkelse i gennemfoerelsen af projekter finansieret af Den Europaeiske Udviklingsfond

Den Europaeiske Union har gjort en betydelig indsats for kvantitativt og kvalitativt at forbedre sit samarbejde med Latinamerika.

Det har medfoert en vaesentlig forbedring af EU's image hos offentligheden i den paagaeldende region.

USA's budgetmaessige vanskeligheder, historiske fordomme og visse holdninger, som den amerikanske regering indtager, har medfoert, at visse latinamerikanske lande viser tilbageholdenhed over for USA.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger det agter at traeffe for at undgaa, at den transatlantiske dialog mellem USA og EU - som paa den anden side er uundvaerlig - kan fremkalde negative virkninger i nogle lande, som mere direkte er blevet genstand for disse foranstaltninger f.eks. eksterritoriale love, inddragelse af godkendelser m.v.

Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af sir Leon Brittan (7. oktober 1996)

Kommissionen deler det aerede medlems holdning mht. den kvantitative og kvalitative forbedring af EU's samarbejde med Latinamerika. Den finder ogsaa, at den markante forbedring af forbindelserne mellem de to regioner har forbedret EU's image hos regeringerne og befolkningerne i Latinamerika.

Kommissionen vil derfor fortsat knytte staerkere forbindelser mellem EU og Latinamerika paa basis af den uafhaengige og specifikke model, som de to regioner har valgt for deres relationer, og som er baseret paa dialog, samarbejde og respekt for internationale konventioner.

I en meddelelse fra juli 1995 ((Dok. KOM(95) 411 endelig udg. )) redegoer Kommissionen detaljeret for noedvendigheden af en styrkelse af ajourfoeringen af forbindelserne mellem EU og USA. Der er ingen grund til, at dette skulle faa en negativ indvirkning paa tredjelandene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2053/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Beskaeftigelsen og Det Europaeiske Raad i Firenze

Det Europaeiske Raad i Firenze resulterede ikke i nogen fremskridt med hensyn til en faelles beskaeftigelsespolitik. Hvordan forklarer Kommissionen afvisningen af dens forslag vedroerende beskaeftigelsen, naar det tages i

betragtning, at medlemsstaternes regeringer, Unionens institutioner og arbejdsmarkedets parter udtrykkeligt har givet dette omraade foersteprioritet? Hvad vil der ske med forslagene fra topmoederne i Essen og Madrid om indfoejelse af et kapitel om beskaeftigelsen ved revisionen af traktaten om Den Europaeiske Union i forbindelse med regeringskonferencen i 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (21. oktober 1996)

I Firenze tilsluttede Det Europaeiske Raad sig en raekke strategiske retningslinier for en integreret indsats til fordel for beskaeftigelse, vaekst og konkurrenceevne samt flere af de specifikke forslag, som Kommissionen forelagde i sin meddelelse af 5. juni 1996 om beskaeftigelsespagten. ((OESU(96) 1 endelig udg. ))

Det Europaeiske Raad i Dublin i december 1996 vil give anledning til at goere rede for de fremskridt, som er gjort paa alle niveauer i forbindelse med gennemfoerelsen af den faelles beskaeftigelsespolitik, og fremlaegge henstillinger om yderligere foranstaltninger paa grundlag af en faelles rapport fra Raadet og Kommissionen.

Flere af deltagerne i regeringskonferencen, iberegnet Kommissionen, har stillet forslag om at indfoeje saerlige bestemmelser i traktaten til fordel for en faelles beskaeftigelsespolitik. Dette forslag vil blive taget op til overvejelse paa konferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1176/96 af Werner Langen (PPE) til Raadet (17. maj 1996)

Om: Stoette til den franske tekstil- og beklaedningsindustri

Den franske regering har planer om at fritage landets tekstil- og beklaedningsindustri for at betale socialsikringsbidrag til et aarligt beloeb af ca. 600 mio DM. Dette betyder en vaesentlig omkostnings- og dermed konkurrencefordel for den franske tekstilbranche over for producenter fra andre medlemsstater.

1. Har Raadet kendskab til den franske regerings planer om at yde stoette til den franske tekstilindustri?

2. Mener Raadet i bekraeftende fald, at en saa omfattende stoetteordning er forenelig med princippet om harmonisering af konkurrencevilkaarene i EU?

3. Hvordan agter Raadet at gribe ind over for den planlagte stoette til den franske tekstilindustri?

Svar (29. oktober 1996)

1. Raadet skal minde om, at det under overholdelse af hver faellesskabsinstitutions individuelle kompetence i henhold til EF-traktatens artikel 93 tilkommer Kommissionen at foretage den loebende undersoegelse af de stoetteordninger, som findes i medlemsstaterne samt at vurdere, om planer om at indfoere eller aendre stoette er forenelig med artikel 92 og eventuelt at tage passende initiativer i overensstemmelse med traktaten.

2. Paa grundlag af ovenstaaende boer det tredje punkt i det aerede medlems forespoergsel snarere vaere henvendt til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1197/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Nedlagt industriomraade paa Canvey Island, Essex

Kan Kommissionen tilslutte sig, at British Gas' tidligere metan-terminal paa 30 acres og Occidental Oils nedlagte terminal paa 375 acres maa anses for et skoleeksempel paa saneringsmodne industriomraader i det daarligt stillede omraade Canvey Island, Essex, som hoerer under min valgkreds? Kan Kommissionen medgive, at en miljoesanering af disse omraader boer gennemfoeres i tilslutning til andre lignende saneringsinitiativer under »Thames Gateway-initiativet« for South Essex, North Kent og East London, og hvilke initiativer kan der traeffes paa europaeisk plan gennem dette eller andre programmer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (9. juli 1996)

Det aerede medlem henviser til visse nedslidte industriomraader i hans valgkreds. Kommissionen har ikke haft anledning til at studere disse omraader i detaljer, men kan acceptere, at forekomsten af store nedslidte omraader kan udgoere et alvorligt problem for miljoeet og den lokale oekonomi.

Kommissionen kan imidlertid ikke kommentere foranstaltninger, den ikke har noget ansvar for, f. eks. »Thames Gateway«-initiativet. Da Canvey Island endvidere ikke er stoetteberettiget under maal 1 og 2, kan der ikke ydes stoette fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling til miljoeforbedring af de paagaeldende omraader.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2377/96 af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Det foreloebige budgetforslag 1997

Under kapitel A-238 om driftsudgifter til administrativ teknisk bistand er der i det foreloebige budgetforslag 1997 afsat 13.270.000 ecu, hvoraf 11.451.000 ecu er afsat til aktivitetsomraadet det sociale omraade. Kan Kommissionen forklare, hvad dette sociale omraade daekker, og begrunde stoerrelsen af de opfoerte bevillinger, navnlig med henblik paa en fordeling af udgifterne pr. bygninger, paa materiel og drift?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (7. oktober 1996)

Bevillingerne under konto A-238 anvendes hovedsageligt til daekning af udgifterne i foelgende generaldirektorater (GD) til »det sociale omraade«: GD V til Beskaeftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender og GD XXII til Undervisning, Erhvervsudddannelse og Ungdom.

Denne post daekker driftsudgifterne til kontoret for administrativ teknisk bistand, hvormed Kommissionen har indgaaet kontrakter om underleverance vedroerende udfoerelsen af programmer indenfor foelgende omraader:

- beskaeftigelse (Miser, Sysdem, Observationsorganet for Beskaeftigelse, post Essen);

- lige muligheder for maend og kvinder

- socialforsorg (bekaempelse af fattigdom, aeldreforsorg, handicapforsorg, observationsorgan for social sikring, familien);

- offentligt sundhedsvaesen, samt sundhed og sikkerhed paa arbejdspladsen (Safe);

- Sokrates, Leonardo,og Ungdom for Europa.

Paa baggrund af de forventede udgifter for 1996, skal bevillingerne fordeles med 25% paa bygninger, 10% paa materiel og 65% paa driften. Driftsomkostningerne daekker udgifter af meget forskellig art i henhold til kontrakterne. Disse omkostninger bestaar hovedsageligt af udgifter til bekendtgoerelser, afholdelse af konferencer og moeder, og i ringe omfang af reelle driftsomkostninger, saa som telefon, fax, forbrugsstoffer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0892/96 af Anne André-Léonard (ELDR) til Raadet (3. april 1996)

Om: UIP's anmodning om forlaengelse af undtagelsen fra Unionstraktatens artikel 85, stk. 1

Kommissionen har endnu ikke truffet afgoerelse om UIP's anmodning om forlaengelse af undtagelsen fra Unionstraktatens artikel 85, stk. 1.

UIP fortsaetter dermed sin praksis paa det europaeiske marked i modstrid med EU's konkurrenceregler.

Denne situation er med til at undergrave ordningen for distribuering af europaeiske film, hvilket er paradoksalt i betragtning af den politik, man oensker at foere paa det audiovisuelle omraade i EU (Programmet MEDIA II, direktivet om fjernsyn uden graenser).

Hvad agter Raadet at goere for at indfoere effektive konkurrenceregler for det audiovisuelle omraade i EU?

Svar (19. november 1996)

Raadet laegger vaegt paa, at konkurrencereglerne for det audiovisuelle omraade i EU, hvis specifikke karakter skal bibeholdes, overholdes. Men i henhold til traktatens artikel 155 skal Kommissionen »drage omsorg for gennemfoerelsen af de i denne traktat indeholdte bestemmelser og af de bestemmelser, som med hjemmel i denne traeffes af institutionerne«.

Hvad angaar en forlaengelse af en undtagelse fra traktatens artikel 85, stk. 1, som Kommissionen maatte indroemme United International Pictures (UIP), tilkommer det ikke Raadet at traeffe afgeoerelse om det tilfaelde, det aerede parlamentsmedlem naevner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1988/96 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Undtagelser fra direktiv 91/497/EOEF

I sit svar paa min skriftlige forespoergsel E-1233/96 ((EFT C 305 af 15.10.1996, s. 68. )) om undtagelser fra direktiv 91/497/EOEF ((EFT L 268 af 24.9.1991, s. 69. )) oplyste Kommissionen, at den endnu ikke havde modtaget lister fra alle medlemsstaterne over de slagterier, der nyder godt af undtagelser fra dette direktiv.

Kan Kommissionen venligst oplyse, hvilke medlemsstater der har indsendt lister over de slagterier, der nyder godt af undtagelser fra direktivet, og hvor mange undtagelser der er tale om i hver af de medlemsstater, der har indsendt saadanne lister?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. september 1996)

Ikke alle medlemsstater har endnu tilsendt Kommissionen listen over slagterier, der nyder godt af en undtagelse fra direktiv 91/497/EOEF.

Kommissionen vil soerge for at meddele det aerede medlem de oenskede oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2095/96 af Elisabeth Schroedter (V) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: TRANSRAPID/D - EF-traktatens artikel 92

Det tyske magnetsvaevebaneprojekt (TRANSRAPID) mellem Hamburg og Berlin, som ved forskellige officielle lejligheder ogsaa betegnes som referencestraekning for en forbedring af tysk industris eksportmuligheder, stoettes med 5,6 mia DM til linjefoeringen og sandsynligvis med et stoerre beloeb over det tyske statsbudget.

Er Kommissionen enig i, at det drejer sig om en slags offentlig eksportstoette, og at denne offentlige stoette er i modstrid med principperne i EF-traktatens artikel 92?

Hvad agter Kommissionen i bekraeftende fald at goere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (den 13. september 1996)

Tyskland besluttede i april 1996 at bygge en magnetsvaevebane til togfart mellem Berlin og Hamburg. Projektomkostningerne beloeber sig til naesten 9 000 mio. DEM (4 740 mio. ECU) over de naeste 9 aar. Toget vil kunne koere med en fart paa naer ved 500 km/t, saaledes at afstanden paa 285 km mellem de to byer vil kunne tilbagelaegges paa mindre end en time. Toget er hovedsageligt beregnet til passagerbefordring, dog i mindre udstraekning ogsaa til lettere godstransport.

Projektet er siden 1984 blevet afproevet paa et testomraade i Emsland. Versuchs- und Planungsgesellschaft fuer Magnetbahnsysteme GmbH - MVP - (en forsknings- og udviklingsvirksomhed for magnetbanesystemer) er ansvarlig for projektet. MVP og seks industrivirksomheder forestaar afproevning, udformning, planlaegning og konstruering.

Det planlagte budget for perioden 1994-1999 til daekning af MVP's, de implicerede virksomheders og forskningsinstitutioners forsknings- og udviklingsomkostninger beloeber sig til 460 mio. DEM (295 mio. ECU). Kommissionen vedtog med sin beslutning nr. 175B/94 af 12. juni 1996 ikke at goere indsigelse mod dette budget. Det vurderedes, at kun ca. en fjerdedel udgoer stoette i henhold til EF-traktatens artikel 92, stk. 1. Resten udgoer betalinger for leveringer af varer eller tjenesteydelser til normale markedspriser i henhold til aftaler, der indgaas efter en udbudsprocedure. Det beloeb, der blev anset for at udgoere stoette, blev godkendt under henvisning til de saerlige regler for stoette til forskning og udvikling.

Skoent det meget vel kan vaere, at projektlanceringen forsvares med de eksportmuligheder, der skabes, er det Kommissionens opfattelse, at godtgoerelse af de forsknings- og udviklingsomkostninger, der er forbundet med planlaegning af denne tyske indenlandske passagertogforbindelse, ikke indebaerer eksportstoette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2030/96 af Michael Spindelegger (PPE) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Forskel i graenseformaliteterne for EU-borgere ved rejser inden for Faellesskabet

Den i artikel 7 A i EF-traktaten fastlagte indfoerelse af et omraade uden graenser, navnlig for personer, stoeder paa stoerste vanskeligheder ved gennemfoerelsen.

Foelgende konkrete tilfaelde er forekommet: en oestrigsk turist, der er bosiddende i den vestlige del af OEstrig, har til sin ferie i Irland valgt Muenchen som udgangspunkt for flyrejsen. I lufthavnen i Muenchen blev han imidlertid naegtet udrejse til Tyskland, fordi han »kun« havde et oestrigsk personbevis og ikke noget rejsepas. Ferierejsen kunne derfor ikke paabegyndes.

Den paagaeldende rejsende kunne under sin sidste Irland-ferie uden problemer rejse ind i Irland med det oestrigske personbevis, idet rejsen i dette tilfaelde - ligeledes uden hindringer og kun med personbeviset - kunne paabegyndes i Schweiz. Situationen er altsaa, at det oestrigske personbevis for oestrigske statsborgere ved indrejsen til Irland betragtes som gyldigt dokument ved graensepassage, ved udrejse til Tyskland derimod beklageligvis ikke!

Agter Europa-Kommissionen at traeffe foranstaltninger for - saa laenge den fuldstaendige afskaffelse af graensekontrollen indenfor Faellesskabet ikke er realiseret - i det mindste at sikre ligebehandling af EU-borgere hvad angaar de noedvendige dokumenter for graensepassage inden for Faellesskabet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. oktober 1996)

Kommissionen vil gerne understrege, at alle Unions-borgere i henhold til den gaeldende faellesskabslovgivning vedroerende den frie bevaegelighed har ret til at forlade en medlemsstats omraade for at rejse ind i en anden medlemsstat samt ret til at rejse ind i en medlemsstat mod forevisning af et gyldigt identitetskort eller pas (jf. artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 1, i direktiv 68/360/EOEF) ((EFT L 257 af 19.10.1968. )).

Hvis det aerede medlem tilsender Kommissionen alle de relevante oplysninger vedroerende det omhandlede tilfaelde, vil Kommissionen eventuelt efter en gennemgang af klagen undersoege sagen paa grundlag af proceduren i EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1766/96 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Kommissionens information af de tyrkiske cyprioter vedroerende fordelene ved Cyperns fremtidige medlemskab af Den Europaeiske Union.

I henhold til den afgoerelse, som Raadet (almindelige anliggender) traf den 6. marts 1995, skulle Kommissionen som et led i forhandlingerne med den cypriotiske regering ivaerksaette en kampagne til information af de tyrkiske cyprioter vedroerende fordelene ved Cyperns medlemskab af Den Europaeiske Union.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger den hidtil har truffet i denne henseende, og hvad den agter at goere i fremtiden for at informere de tyrkiske cyprioter? Den bedes ligeledes oplyse, hvilke konkrete foranstaltninger den agter at traeffe, saaledes at denne informationskampagne i henhold til FN's Sikkerhedsraads resolutioner 541/83 og 550/84 saavel som Den Europaeiske Unions permanente standpunkt i forbindelse med Cypern ikke foerer til, at der oprettes institutionelle forbindelser med det illegale besaettelsesstyres organer?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-1656/96 og E-1766/96 (27. september 1996)

Faellesskabets informationspolitik over for det tyrkisk-cypriotiske samfund er fastlagt i Raadets konklusioner af 6. marts 1995: »Cyperns tiltraedelse af EU burde resultere i oeget sikkerhed og velfaerd for begge de to samfund paa oeen«. Desuden gav Raadet udtryk for, at »en bedre forstaaelse i det cypriotisk-tyrkiske samfund for fordelene ved Cyperns tiltraedelse af EU vil daempe dets betaenkeligheder i den forbindelse«. Kommissionen blev opfordret til »i samraad med Cyperns regering at optage de noedvendige kontakter i den henseende med det cypriotisk-tyrkiske samfund«.

Kommissionen har i overensstemmelse hermed gennemfoert en raekke informationsaktiviteter baade i Bruxelles og paa Cypern i samraad med den cypriotiske regering.

Kommissionen mener ikke, at dette initiativ strider mod Faellesskabets overordnede politik over for Cypern, og navnlig ikke, at det kraenker de af det aerede medlem naevnte FN-resolutioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1849/96 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Lufttransporter til dyreforsoeg

Den franske modstanderbevaegelse mod dyreforsoeg »Ligue française contre la vivisection« har indledt en intensiv og veldokumenteret modinformationskampagne, som for nylig har foert til omdeling af en glimrende farvebrochure, hvori Air France og Sabena anklages for at medvirke i international transport til dyreforsoeg.

Mener Kommissionen ikke, at der kan gribes ind over for disse to luftfartsselskaber under henvisning til de europaeiske regler for denne sektor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. september 1996)

EU-bestemmelserne tillader anvendelse af dyr i laboratorier og transport af de paagaeldende dyr paa visse betingelser.

I Raadets forordning (EOEF) nr. 3626/82 ((EFT L 384 af 31.12.1982. )) er der fastsat krav gaeldende for import af enheder af vildtlevende arter til EU. I Raadets direktiv 86/609/EOEF ((EFT L 358 af 18.12.1986. )) er der fastsat generelle normer for dyrehold og anvendelse af dyr paa laboratorier. Desuden er der i direktiv 91/628/EOEF ((EFT L 340 af 11.12.1991. )) fastsat detaljerede bestemmelser for dyrs velfaerd under transport, herunder dyr, der transporteres ad luftvejen.

Da det aerede medlem ikke har angivet nogen tilfaelde, hvor de flyselskaber, som han henviser til, har overtraadt de ovennaevnte krav, ser der ikke ud til at vaere grundlag for indgreb fra Kommissionens side i dette anliggende.