ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2494/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Transport af heste til slagtning fra OEsteuropa

Ifoelge Kommissionens tal blev der i 1994 transporteret over 120.000 heste fra OEsteuropa til slagtning i EU.

1. Har den tal fra de senere aar?

2. Finder den det godtgjort, at EU's dyrevelfaerdsbestemmelser, og navnlig reglerne for transport af levende dyr, overholdes i disse tilfaelde?

3. Hvilke mekanismer findes der for at overvaage og sikre overholdelsen af disse regler, og er disse mekanismer efter Kommissionens opfattelse tilstraekkelige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(19. oktober 1998)

1. Kommissionen sender en tabel direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

2. Kommissionen er klar over, at dyrenes velfaerd under transport af heste og husdyr til slagtning fra oesteuropaeiske tredjelande til visse medlemsstater ikke altid er tilfredsstillende.

3. For saa vidt angaar mekanismerne til at foere tilsyn med og sikre anvendelsen af Faellesskabets bestemmelser om dyrevelfaerd under transport, skal Kommissionen goere det aerede medlem opmaerksom paa, at det er medlemsstaterne, der skal sikre overholdelsen af kravene i Raadets direktiv 91/628/EOEF om beskyttelse af dyr under transport(1). Efter Kommissionens opfattelse har de stikproever, medlemsstaterne indtil nu har foretaget, ikke altid haft de oenskede virkninger, isaer ikke i medlemsstater, hvor Raadets direktiv 95/29/EF(2) (med hvilket direktiv 91/628/EOEF blev aendret betydeligt) endnu ikke er blevet omsat eller kun er delvis omsat til national lovgivning.

Kommissionen har selv paa grundlag af artikel 10 i direktiv 91/628/EOEF gjort brug af sin ret til at gennemfoere stikproever og har organiseret tjenesterejser til alle medlemsstaterne. De fundne mangler er blevet meddelt de paagaeldende medlemsstater, som er blevet anmodet om at traeffe de noedvendige foranstaltninger for at sikre overholdelsen af faellesskabsbestemmelserne om dyrevelfaerd. Kommissionen har til hensigt at intensivere disse stikproever efter afslutning af uddannelsen af det supplerende personale af veterinaereksperter, som er ved at blive ansat. Kommissionen planlaegger bl.a. at styrke sin kontrol ved de veterinaere graensekontrolsteder langs Faellesskabets oestgraenser og udvide sit samarbejde med oesteuropaeiske lande, som vil bidrage til at overholde Faellesskabets bestemmelser om dyrevelfaerd og sikre en bedre beskyttelse af heste og andre husdyr.

(1) EFT L 340 af 11.12.1991.

(2) EFT L 148 af 30.6.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3499/98

af Arlene McCarthy (PSE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Kommissionens anvendelse af private konsulenter

Kommissionen har som led i reformen af strukturfondene til hensigt at gennemfoere en yderligere decentralisering af strukturfondsprogrammerne, som bl.a. indebaerer, at den traekker sig tilbage fra den daglige programforvaltning og styrker Kommissionens kontrolfunktioner.

Kan Kommissionen, oplyse, hvor mange konsulenter den har ansat til forvaltning af programmerne i perioden 1994-1999, hvor store de samlede udgifter hertil har vaeret, og hvor stor en procentdel af programbevillingerne disse udgifter udgoer?

- for EU som helhed,

- for henholdsvis maal nr. 1, 2, 3, 4, 5b og 6

- for hvert enkelt faellesskabsinitiativ?

Kan Kommissionen offentliggoere alle relevante data?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(26. januar 1999)

Teknisk bistand i forbindelse med strukturfondene indgaar i stor udstraekning i de operationelle programmer. Kommissionen kan ogsaa yde teknisk bistand direkte for en begraenset del af bevillingerne.

I det foerste tilfaelde forvaltes den tekniske bistand direkte af de myndigheder, der er ansvarlige for programmerne, og ikke af Kommissionen.

I det andet tilfaelde indeholder de forskelle forordninger for strukturfondene regler og lofter for den tekniske bistand. Den tekniske bistand er ikke opdelt efter maal, men efter strukturfond og vedroerer hovedsagelig undersoegelser, evalueringer, informations- og reklamekampagner samt forberedelse af og tilsyn med interventionerne. Den antager forskellige former: tilskud, kontrakter med konsulenter, specifikke aftaler eller rammekontrakter.

De afholdte udgifter offentliggoeres i aarsberetningerne om strukturfondene. Oplysningerne om perioden 1994-1997 er saaledes anfoert pr. fond paa side 50 til 52 i den niende aarsberetning om 1997(1) (den franske udgave). Kommissionen har i oevrigt lige forelagt Parlamentet nye samlede oplysninger herom i forbindelse med Parlamentets gennemgang af betalingen af udgifterne til teknisk og administrativ bistand over driftsbevillingerne.

(1) KOM(98) 562 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3280/98

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(30. oktober 1998)

Om: Udledning af spildevandsslam

EU-lovgivningen vil inden for kort tid forbyde udledningen af spildevandsslam i havet. Hvilke alternative bortskaffelsesmetoder findes der?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(17. december 1998)

Traditionelt findes der fire forskellige metoder til bortskaffelse af spildevandsslam, nemlig genanvendelse inden for landbruget, forbraending, deponering samt dumpning til soes. Af miljoemaessige hensyn afskaffer faellesskabslovgivningen gradvist dumpning til soes inden udgangen af 1998. Der staar faktisk i artikel 14, stk. 3, i Raadets direktiv 91/271/EOEF(1) om rensning af byspildevand, at: "Medlemsstaterne skal sikre, at der senest den 31. december 1998 er sket en gradvis afvikling af bortskaffelsen af slam til overfladevand ved dumpning fra skibe, ved udledning gennem roerledninger eller paa anden maade".

Forudsat at koncentrationen af tungmetaller i spildevandsslam forbliver inden for de graensevaerdier, der er fastsat i Raadets direktiv 86/278/EOEF om beskyttelse af miljoeet, navnlig jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget af slam fra vandrensningsanlaeg(2), samt at dette slam paa forhaand er blevet behandlet med henblik paa at reducere dets gaeringsevne, er det en mulig alternativ loesning at benytte spildevandsslam som goedningsstof eller jordforbedrende middel paa landbrugsjorder m.v. Spildevandsslam er faktisk en blanding af organiske stoffer og naeringsstoffer som for eksempel kvaelstof og kalium. I henhold til artikel 14, stk. 1, i Raadets direktiv 91/271/EOEF skal "Slam fra rensningsanlaeg (....) genanvendes, naar dette er hensigtsmaessigt. Slammet skal bortskaffes saaledes, at miljoeet udsaettes for mindst mulig negativ paavirkning". I Raadets direktiv 86/278/EOEF tilskyndes der til at udnytte spildevandsslammet korrekt.

Forbraending af spildevandsslam, fortrinsvis med genindvinding af energiindholdet, kan vaere en fornuftig alternativ bortskaffelsesmulighed, naar slammet er for forurenet og brugen heraf inden for landbruget er forbudt. Forbraending er almindeligvis temmelig bekostelig og boer udelukkende foretages, naar der ikke foreligger nogen anden mulighed for bortskaffelse via landbruget.

Deponering maa, selv om dette ikke er udtrykkelig forbudt i henhold til faellesskabslovgivningen, anses som den miljoemaessigt set mindst forsvarlige metode til at behandle spildevandsslammet. Slammet bestaar i overvejende grad af organiske stoffer, som ved deponering gaar i oploesning og herunder udvikler metan, som er én af de gasarter, der er med til at fremkalde drivhuseffekten.

(1) EFT L 135 af 30.5.1991.

(2) EFT L 181 af 4.7.1986.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3545/98

af Friedrich Wolf (V) til Kommissionen

(18. november 1998)

Om: Skatteharmonisering

Hvilke konklusioner har Kommissionen i sinde at drage af de aendrede forhold i Raadet som foelge af valgene til Forbundsdagen i Tyskland, for saa vidt angaar skatteharmonisering og skattemaessig samordning? Er der som foelge af, at De Groenne og socialdemokraterne nu, ligesom i andre store medlemsstater, ogsaa i Tyskland danner regering, nye chancer for, at dumping-skattekonkurrencen mindskes i Europa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(14. januar 1999)

Den 1. december 1997 stoettede OEkofin-Raadet enstemmigt bekaempelse af skadelig skattekonkurrence. Det blev klart bekraeftet igen af OEkofin-Raadet den 1. december 1998.

OEnsket om at reducere de forvridninger, der stadig findes paa det indre marked, undgaa for store skatteprovenutab og orientere skattesystemerne i en mere beskaeftigelsesfremmende retning, samt en erkendelse af, at der er behov for en samordnet indsats paa europaeisk plan gav anledning til vedtagelse af en adfaerdskodeks for erhvervsbeskatning, der skal bremse skadelige skatteforanstaltninger.

Der var enighed om at indgaa en saadan politisk forpligtigelse. Det aerede medlem er sikkert enig med Kommissionen i, at det er udtryk for en positiv holdning, som fortsat boer stoettes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3485/98 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Ansættelser i Den Europæiske Centralbank



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0076



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3485/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Ansaettelser i Den Europaeiske Centralbank Hvor mange graeske statsborgere er ansat i Den Europaeiske Centralbank? I hvilke stillinger? Hvad er det samlede antal medarbejdere i denne nye institution, og hvordan er de fordelt efter nationalitet, eftersom ansaettelse af personale i denne institution selvsagt boer ske paa gennemskuelig og objektiv vis og under fuld overholdelse af princippet om, at antallet af personale af en vis nationalitet skal svare til antallet af statsborgere i det paagaeldende EU-land? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (8. februar 1999) Kommissionen har ingen befoejelse til at besvare det aerede medlems forespoergsel, som boer stiles til den paagaeldende institution.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3703/98 af Hiltrud BREYER til Rådet. Sygesikring og diskriminering af kvinder



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0112



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3703/98 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (4. december 1998) Om: Sygesikring og diskriminering af kvinder 1. Er Raadet klar over, at kvinder betaler hoejere sygesikringsbidrag? 2. Er der efter Raadets opfattelse tale om en overtraedelse af ligestillingsprincippet? 3. Hvilke foranstaltninger vil Raadet traeffe for at bringe denne diskriminerende praksis til ophoer? Svar (9. marts 1999) Raadet har ingen oplysninger om den form for diskrimination af kvinder, som det aerede parlamentsmedlem omtaler i sin forespoergsel. Det er under alle omstaendigheder Kommissionen, der skal paase, at EF-traktatens bestemmelser og de bestemmelser, som institutionerne vedtager i henhold hertil, anvendes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3579/98

af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Beslutning om skovbrande

Europa-Parlamentet vedtog for nylig en beslutning, B4-0815/98, om skovbrande i Den Europaeiske Union i sommeren 1998. I beslutningens punkt 1 henstiller Parlamentet til Kommissionen at yde - i den udstraekning det er muligt - de noedvendige bevillinger med henblik paa at afhjaelpe de oekonomiske og miljoemaessige skader i de beroerte omraader.

Har Kommissionen efterkommet Europa-Parlamentets henstilling desangaaende?

Har Kommissionen helt konkret frigivet budgetbevillinger til afhjaelpning af de skader, der er opstaaet som foelge af skovbrandene paa Tenerifa (De Kanariske OEer), i Cataluña, Galicia og Castilla y León? Hvilke beloeb er der tale om i hvert af de ovennaevnte tilfaelde?

Hvilken procedure anvendes saedvanligvis med henblik paa tildeling af en saadan stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. januar 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3373/98 fra Fru Ferrer(1) vedroerende stoette til Spanien og Catalonien til beskyttelse af skove mod brande.

Ud over de foranstaltninger til forebyggelse af brande, der samfinansieres i henhold til Raadets forordning (EOEF) 2158/92 af 23. juli 1992 om beskyttelse af skovene i Faellesskabet mod brande(2), og aktioner vedroerende genplantning af skov og bekaempelse af erosion inden for rammerne af regionale udviklingsprogrammer, som samfinansieres af Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og Samhoerighedsfonden, raader Kommissionen ikke over andre finansielle midler til at intervenere til fordel for de ramte regioner. Imidlertid vil der gennem en reprogrammering af aktioner inden for rammerne af det samlede programmeringsdokument (SPD) kunne tildeles bevillinger til noedforanstaltninger som foelge af brande. Medlemmerne af SPD-overvaagningsudvalget er hidtil ikke blevet hoert om en saadan anmodning fra regionen. Hvis der traeffes en positiv afgoerelse herom, meddeles dette til Kommissionen, saaledes at reprogrammeringsproceduren kan indledes.

(1) Se side 60.

(2) EFT L 217 af 31.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3279/98

af Freddy Blak (PSE) og John Iversen (PSE) til Kommissionen

(30. oktober 1998)

Om: Stoetteordninger

Ejeren af en korn- og foderstofforretning i Danmark er kommet i klemme i systemet, fordi han ikke har stillet fuld sikkerhed for kontrakter paa non-food-raps. Den kraevede sikkerhed udgoer 120 % af EU's hektarstoette for de paagaeldende kontrakter. Han er af EU-Direktoratet blevet idoemt en sanktion paa 200.000 kr. for ikke at have stillet den fulde sikkerhed til tiden. Denne boede synes uretfaerdig, da der er tale om en minimal forseelse, der hverken har kostet EU, den danske stat eller tredjemand penge. Desuden kunne forretningen ikke faa fordele af forseelsen.

Foerhen fik man normalt en telefonisk meddelelse fra EU-Direktoratet, hvis der foer udloebet af en given frist skulle suppleres med yderligere sikkerhedsstillelse. I 1996 blev denne procedure aendret uden varsel, og den telefoniske henvendelse udeblev. Administrationen af reglerne blev strammet, saa der ikke laengere kunne dispenseres fra EU-kravet om, at 15 % af sikkerhedsstillelsen skal betales som sanktion, hvis fristen den 15. april overskrides ved sikkerhedsstillelsen.

Synes Kommissionen ikke, at det er en urimelig fortolkning af EU's regler og administration, naar en saa lille forseelse kan koste en forretning 200.000,00 kr.?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(18. december 1998)

I Kommissionens forordning (EF) 1586/97 af 29. juli 1997 om gennemfoerelsesbestemmelser for anvendelse af udtagne landbrugsarealer med henblik paa tilvejebringelse af materialer til fremstilling i Faellesskabet af produkter, som ikke primaert er bestemt til konsum eller foderbrug(1) ("industriel braklaegning"), er der fastsat bestemmelser om stillelse og frigivelse af sikkerhed.

Det er noedvendigt at anvende strenge foranstaltninger for at sikre, at de fastlagte betingelser overholdes og de paagaeldende raavarer ikke misbruges i de saedvanlige afsaetningsled for disse produkter. Medlemsstaterne forvalter og kontrollerer anvendelsen af disse foranstaltninger, herunder betingelser for frigivelse af sikkerhed.

I den sag, der er taget op af det aerede parlamentsmedlem, skulle der vaere tale om sikkerhedsfortabelse i medfoer af den horisontale forordning om sikkerhedsstillelse for landbrugsprodukter, hvad angaar fremlaeggelse af bevis for opfyldelse af det vaesentligste krav. Kommissionen er helt enig i den maade, hvorpaa man har anvendt forordningen, som er fastlagt efter udfoerlig behandling paa rette sted af repraesentanterne for medlemsstaterne.

(1) EFT L 215 af 7.8.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3678/98

af Gerhard Hager (NI) til Raadet

(4. december 1998)

Om: EU's visumpolitik 2

I svaret paa mit spoergsmaal til spoergetiden (H-0695/98)(1) hed det, at overtagelse af den gaeldende faellesskabsret er et af tiltraedelsesforhandlingernes kriterier. Raadet giver ansoegerlandene den stoerst mulige logistiske stoette med henblik paa anvendelse og en effektiv overtagelse af den gaeldende faellesskabsret. Endvidere blev det i svaret understreget, at saavel Faellesskabet som tiltraedelseslandene har vist vilje til saa hurtigt som muligt at foretage de noedvendige tilpasninger paa dette omraade. Den tjekkiske regering har i mellemtiden forkastet en lovaendring, der tog sigte paa en overtagelse af EU's visumpolitik, og Ungarn fortsaetter sin kritik af EU's visumpolitik. Tjekkiske regeringsrepraesentanter paapeger, at sideloebende med landets kommende tiltraedelse af EU er det ogsaa vigtigt, at det opretholder gode forbindelser med de uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen. Man oensker ikke at forstyrre disse ved at indfoere visumpligt.

Har Raadet kendskab til disse udviklinger, kan det paa baggrund heraf opretholde det tilsagn, det gav i svaret paa ovennaevnte spoergsmaal?

Svar

(8. februar 1999)

Raadet bekraefter, at ansoegerlandenes overtagelse af gaeldende faellesskabsret er et centralt punkt i tiltraedelsesforhandlingerne.

Det gaelder naturligvis inden for alle omraader og ogsaa for visumpolitikken.

Raadet for Den Europaeiske Union giver ansoegerlandene den stoerst mulige stoette med henblik paa, at de kan tilnaerme sig gaeldende faellesskabsret.

Dette omfatter bl.a. foelgende:

- Raadet har i naert samarbejde med Kommissionen i foerste halvaar af 1998 afsluttet arbejdet med at fastlaegge, hvad gaeldende faellesskabsret omfatter, og meddele ansoegerlandene denne formelt. Under det nederlandske formandskab blev gaeldende faellesskabsret vedroerende asyl og indvandring i oevrigt meddelt disse lande.

- I maj 1998 vedtog Raadet en faelles aktion om en mekanisme for kollektiv evaluering af ansoegerlandenes ivaerksaettelse, anvendelse og faktiske gennemfoerelse af gaeldende ret i Den Europaeiske Union paa omraadet retlige og indre anliggender. Ifoelge den faelles aktion nedsaettes der en ekspertgruppe fra medlemsstaterne, der har til opgave at forberede og ajourfoere kollektive evalueringer af situationen i ansoegerlandene for saa vidt angaar ivaerksaettelsen, anvendelsen og den faktiske gennemfoerelse af gaeldende ret i Den Europaeiske Union paa omraadet retlige og indre anliggender. Gruppen har allerede paabegyndt sit arbejde;

- Der afholdes desuden regelmaessigt (en gang under hvert formandskab) moeder vedroerende visumspoergsmaal med repraesentanter for ansoegerlandene. Det seneste af disse moeder blev afholdt den 26.-27. november 1998 i Bruxelles. Der skal ligeledes afholdes et seminar om dokumenters sikkerhed i januar 1999.

(1) Fuldstaendigt forhandlingsreferat, juli 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3748/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Stemmeret ved folkeafstemninger

Mener Kommissionen, at stemmeretten for EU-borgere, som er bosat i en anden medlemsstat end deres egen, boer udvides til at omfatte folkeafstemninger om europaeiske spoergsmaal?

Vil Kommissionen redegoere for den nuvaerende lovgivning paa dette omraade i de medlemsstater, som tillader folkeafstemninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(29. januar 1999)

I henhold til EF-traktatens artikel 8B har enhver unionsborger, der har bopael i en medlemsstat, hvor han ikke er statsborger, valgret og er valgbar ved kommunale valg og valg til Europa-Parlamentet i den medlemsstat, hvor han har bopael, paa samme betingelser som statsborgerne i denne stat.

Eftersom unionsborgerne ifoelge artikel 8 har de rettigheder, der er indeholdt i traktaten, kan der ikke vaere tale om at udvide fortolkningen af stemmeretten i forbindelse med det nye unionsborgerskab til ogsaa at omfatte de folkeafstemninger, som det aerede medlem naevner. EU-retten er dog ikke til hinder for, at en medlemsstat kan vedtage at give unionsborgere (eller borgere fra tredjelande), som har bopael paa deres omraade, ret til at stemme ved andre valg end dem, der er omhandlet i artikel 8B.

Med hensyn til det aerede medlems spoergsmaal om medlemsstaternes gaeldende lovgivning paa dette omraade raader Kommissionen desvaerre ikke over tilstraekkelige oplysninger til at kunne besvare spoergsmaalet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3475/98

af Giacomo Leopardi (PPE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Undersoegelser, forslag, initiativer eller retsakter om distribution af laegemidler og om apotekernes tjenesteydelser

Kan Kommissionen oplyse, om den i oejeblikket behandler eventuelle undersoegelser, forslag, initiativer eller retsakter om distribution af laegemidler og om apotekernes tjenesteydelser?

Kan den i bekraeftende fald saa detaljeret som muligt redegoere for disse undersoegelser, forslag, initiativer eller retsakter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(5. januar 1999)

Kommissionen er af den opfattelse, at den gaeldende lovgivning for distribution af laegemidler og apotekers tjenesteydelser overordnet set fungerer tilfredsstillende.

Som det blev bemaerket i Kommissionens meddelelse om det indre marked for laegemidler(1), staar apotekerne i mange medlemsstater for mere end 25 % af et laegemiddels samlede omkostninger (foer beskatning). Det er muligvis kun et spoergsmaal om tid (og om markedsadgang), foerend nye detaildistributionssystemer - navnlig gennem elektronisk handel - vil faa myndighederne til at fokusere paa de besparelser paa laegemiddeludgifter, som de kan opnaa i den forbindelse.

Som et bidrag til disse og lignende overvejelser har Kommissionen bestilt en undersoegelse vedroerende elektronisk handel i laegemiddelsektoren. Emnet blev droeftet for foerste gang ved en rundbordssamtale om fuldfoerelsen af det indre marked for laegemidler, som blev afholdt i Paris den 7. december 1998.

(1) KOM(98) 588 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3566/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: De tyrkiske myndigheders arbitraere foranstaltninger over for det teologiske fakultet paa oeen Chalki i naerheden af Istanbul

I 1971 besluttede de tyrkiske myndigheder ensidigt og arbitraert at lukke det teologiske fakultet paa oeen Chalki i naerheden af Istanbul. Selv om de i alle de mellemliggende aar har lovet, at denne institution ville blive aabnet igen, besluttede de oven i koebet for faa dage siden at afskedige den bestyrelse, der har forvaltet institutionen. Den tyrkiske regerings seneste foranstaltning er en eklatant kraenkelse af de borgerlige frihedsrettigheder og religionsfriheden, principper som forventes at vaere knaesat i den tyrkiske forfatning, og som er blandt folkerettens grundlaeggende principper.

Tyrkiske statsborgere, der bekender sig til kristendommen, kan ikke frit udoeve deres religioese rettigheder i landet. Dette medfoerer, at den kristne befolkning i Tyrkiet konstant svinder ind, og at kirkerne og de religioese institutioner beroeves deres praester og de organer, der forvalter dem. Med denne tilsigtede foranstaltning vil man efter at have bortelimineret kristne potentiel underlaegge disse institutioner de tyrkiske myndigheder, hvilket er i overensstemmelse med bestemmelserne i den tyrkiske racistiske lov, der forbyder ikke-tyrkiske statsborgere at deltage som medlemmer i institutionernes bestyrelser.

Hvorledes har Europa-Kommissionen til hensigt at tvinge Tyrkiet (et land, der er associeret EU) til at tilbagekalde afgoerelsen om afskedigelse af bestyrelsen for det teologiske fakultet paa Chalki, og sikre, at denne for kristendommen saa vigtige institution, der har et verdensomspaendende ry, bliver genaabnet?