ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3076/01

af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen

(12. november 2001)

Om: Sag vedrørende offentlig støtte til Terra Mítica i Alicante bevilgede lån

Den rapport, som den valencianske regionalregerings revisionskontor, Sindicatura de Cuentas de la Generalitat Valenciana, har offentliggjort om selskabet Parque Temático de Alicante S.A., indeholder alle enkeltheder om det lån på 8 mia. pesetas, der blev ydet med garanti fra den valencianske regionalregering, Generalitat Valenciana, til en variabel rente på MIBOR plus 0,75. Dette lån skal finansiere et lån af samme størrelse, som SPTA har ydet Terra Mítica S.A. til en variabel rente på MIBOR plus 1,50. Sidstnævnte lån er underordnet et syndikeret lån på 18,5 mia. pesetas, som Terra Mítica har opnået fra forskellige finansielle institutioner. Lånet er underordnet på den måde, at Terra Mítica S.A. kun opfylder sine forpligtelser i forbindelse med lånet fra SPTA S.A., hvis alle forpligtelser i forbindelse med det syndikerede lån er blevet opfyldt først.

Mener Kommissionen, at Generalitat Valenciana i dette tilfælde (direkte og via den offentlige virksomhed) handler i overensstemmelse med princippet om private investorer?

Mener Kommissionen, at fortjenesten på 0,75 procentpoint er tilstrækkelig til at retfærdiggøre den risiko, som denne transaktion indebærer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(10. januar 2002)

I beslutningen om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88 (tidl. artikel 93), stk. 2, over for den påståede støtte til fordel for forlystelsesparken Terra Mitica i Benidorm, Alicante(1) gav Kommissionen udtryk for, at den nærede tvivl med hensyn til vilkårene for bevilling af de lån, det ærede medlem omtaler(2). Det er derfor ikke muligt at udtale sig om de to spørgsmål, det ærede medlem stiller (jf. E-3077/01), førend der er vedtaget en endelig beslutning i sagen.

(1) EFT C 300 af 26.10.2001.

(2) Jf. beslutningens punkt 58.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3534/01 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet. Underskrivelse af Euratom-traktaten.



EF-Tidende nr. 160 E af 04/07/2002 s. 0136 - 0136



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3534/01 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet (8. januar 2002) Om: Underskrivelse af Euratom-traktaten Er Rådet af den mening, at en medlemsstat, såfremt den underskriver Euratom-traktaten, anerkender lovligheden af civile nukleare anlæg i andre medlemsstater, under den forudsætning at disse anlæg er i overensstemmelse med omtalte traktats bestemmelser? Svar (25.-26. marts 2002) Rådet vil gerne gøre det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at det ikke er Rådet, men regeringskonferencen, der forhandler og indgår traktaterne. Rådet kan derfor ikke tage stilling til den mulige fortolkning eller den betydning, som en medlemsstat kan tillægge sin undertegnelse af en traktat, undtagen med hensyn til procedurerne, som de følger af selve traktaterne. Kommissionen har ansvaret for at føre tilsyn med overholdelsen af traktaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2694/01

af Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen

(3. oktober 2001)

Om: Støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Fiskeri

Kan Kommissionen opstille en liste over de projekter, som de italienske regioner Liguria, Lombardia, Piemonte og Valle d'Aosta i løbet af 2000-2001 har fremlagt i forbindelse med støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Fiskeri, og over de projekter, der efterfølgende er blevet godkendt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(31. januar 2002)

Forvaltningen af strukturprogrammerne, herunder undersøgelse og udvælgelse af projekter, påhviler medlemsstaterne. Kommissionen underrettes efterfølgende om de projekter, der udvælges til finansiering, gennem de statusrapporter om programmerne, der forelægges Kommissionen hvert år inden den 30. april, jf. bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 366/2001 af 22. februar 2001 om gennemførelsesbestemmelser til de aktioner, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999(1).

Ifølge de statusrapporter for 2000, som blev forelagt Kommissionen i april 2001, har Italien hverken udvalgt eller godkendt projekter.

Gennemførelsesrapporterne for 2001 vil først blive fremsendt i april 2002.

(1) EFT L 55 af 24.2.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2179/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. juli 2001)

Om: Diskrimination mod tohjulede køretøjer i Grækenland

Ifølge den græske vejfærdselslov er de forskellige kategorier af køretøjer underlagt de samme bestemmelser på områder, hvor der burde skelnes på grundlag af disse køretøjers forskellige tekniske karakteristika, såsom mål og vægt.

Et eksempel på en sådan forskelsbehandling er den seneste forhøjelse af beskatningsgrundlaget, som for biler var i størrelsesordenen 10 % og for de tohjulede køretøjer 30 %. Endvidere er registreringsafgiften for de tohjulede køretøjer den samme som for biler, som vejer fem gange så meget, mens beskyttelsesudstyret, såsom hjelme, er pålagt 18 % moms. Kommissionen bedes besvare følgende: Vil Kommissionen som led i harmoniseringen af skatter og afgifter i Den Europæiske Union træffe foranstaltninger til imødegåelse af denne diskrimination mod tohjulede køretøjer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(4. oktober 2001)

Som det ærede medlem sikkert ved, findes der med undtagelse af fælles regler vedrørende årlige skatter og afgifter på lastvogne, kun ganske få fællesskabsbestemmelser eller harmonisering af nationale afgiftsbestemmelser, som medlemsstaterne anvender på området beskatning af køretøjer, herunder også tohjulede motorkøretøjer.

De almindelige momssatser, der er fastsat ved fællesskabsbestemmelser, anvendes i Grækenland, både for personbiler og tohjulede motorkøretøjer. Der sker således ikke nogen forskelsbehandling og der er heller ikke brug for yderligere afgiftsharmonisering på området, da begge slags transportmidler er omfattet af samme sats på 18 %.

Med hensyn til registreringsafgifter og færdselsafgifter på tohjulede køretøjer i Grækenland og deres niveau i forhold til samme afgifter på personbiler ønsker Kommissionen at understrege, at der for øjeblikket hverken er fællesskabsbestemmelser eller harmonisering af nationale afgiftsbestemmelser, som medlemsstaterne anvender. Det er således op til hver enkelt medlemsstat at fastlægge og anvende de nationale bestemmelser, forudsat at de overholder de generelle bestemmelser i EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3493/01

af Pere Esteve (ELDR) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 1990 om catalansk

Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 11. december 1990 om situationen for sprogene i De Europæiske Fællesskaber og catalansk (A3-0169/90)(1) bl.a. Kommissionen til at gøre en indsats for at nå følgende mål:

1. offentliggørelse på catalansk af Fællesskabernes traktater og vigtige dokumenter

2. udsendelse i alle medier af al offentlig tilgængelig information affattet på catalansk vedrørende de europæiske institutioner

3. medtagelse af catalansk i Kommissionens programmer for fremme af undervisningen i de europæiske sprog

4. anvendelse af catalansk i alle mundtlige og skriftlige kontakter med offentligheden på EF-Kommissionens kontor(er) i de autonome regioner.

Endvidere nævntes det i samme beslutning, at vidner og sagkyndige i henhold til Domstolens procesreglement allerede på daværende tidspunkt kunne anvende catalansk i Domstolen, hvis de ikke kunne udtrykke sig tilstrækkelig godt på et af Domstolens processprog.

Ifølge oplysninger, som ovenstående medlem har modtaget fra Parlamentets og Kommissionens kontorer i Barcelona, og i overensstemmelse med punkt 4 i ovennævnte beslutning benyttes catalansk normalt i det daglige arbejde, i meddelelser og andre informationer til og fra offentligheden og i forbindelse med aktiviteter iværksat på eget initiativ.

Imidlertid er kun en del af de publikationer og det informationsmateriale, der udarbejdes af Europa-Parlamentets kontor i Madrid, affattet på catalansk. Ovennævnte to institutioner har endvidere forsøgt at få udarbejdet flere af Parlamentets og Kommissionens publikationer på catalansk, men dette vanskeliggøres af manglen på bevillinger og et mere klart regelsæt. Størstedelen af PR- og informationsmaterialet er kun blevet og bliver kun udarbejdet på castiliansk.

I hvilket omfang er målsætningerne i ovennævnte beslutning fra Europa-Parlamentet efter Kommissionens opfattelse blevet opfyldt? Agter Kommissionen at træffe konkrete foranstaltninger for at løse de omtalte problemer i forbindelse med manglende bevillinger og klarere regler bortset fra omtalte beslutning om EU-institutionernes anvendelse af catalansk? Kan Kommissionen oplyse, om catalansk i praksis er blevet anvendt i Domstolen?

(1) EFT C 19 af 28.1.1991, s. 42.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(20. februar 2002)

Kommissionen kan på nuværende tidspunkt give følgende svar:

- Kommissionen har endnu ikke foretaget en samlet vurdering af, om målsætningerne i den pågældende beslutning er blevet opfyldt.

- Kommissionens repræsentation i Barcelona anvender som nævnt af det ærede medlem catalansk, når den udsender oplysninger til offentligheden. Kommissionen har ikke på nuværende tidspunkt til hensigt at træffe supplerende foranstaltninger med hensyn til udarbejdelse af informationsmaterialet.

- Kommissionen vil kontakte Domstolen og give det ærede medlem et supplerende svar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2669/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(2. oktober 2001)

Om: Széchenyi-plan i Ungarn

Ungarn bestræber sig på indeværende tidspunkt på at opnå en så stor økonomisk vækst som mulig via den såkaldte Széchenyi-plan, i hvilken forbindelse der skal udarbejdes adskillige programmer for fremme af virksomheder, turisme, den regionale økonomi såvel som den aktive beskæftigelse. Nogle af de vigtigste mål i den bredt anlagte plan omfatter garanti for en hurtig og bæredygtig økonomisk vækst, mobilisering af nationale og internationale økonomiske ressourcer, skabelse af nye økonomiske muligheder og et socialt opsving samt en reaktion på den nye økonomiske æras udfordringer.

Kommissionen bedes meddele, om den går aktivt ind for gennemførelsen af Széchenyi-planen i Ungarn som et led i søgningen efter partnere og investorer, eller om den på anden vis vil støtte planen, måske finansielt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugen

(31. oktober 2001)

Kommissionen hilser iværksættelsen af Szechényi-planen med tilfredshed; den kommer til at styrke det ungarske erhvervslivs og i første række de små og mellemstore virksomheders konkurrencedygtighed. Kommissionen deltager ikke aktivt i arbejdet med at finde partnere og investorer, og bidrager ikke direkte finansielt til planen. Ungarns foreløbige nationale udviklingsplan, der danner grundlaget for den økonomiske og sociale PHARE-støtte, bygger imidlertid også på Szechényi-planen.

Det er i denne kontekst man i 2000 og 2001 har ydet PHARE-støtte til en række foranstaltninger, der har en komplementær funktion i forhold til de foranstaltninger der er foreslået under Szechényi-planen inden for følgende sektorer:

- Innovation i første række inden for innovationssamfundet

- Udvikling af turisme

- Udvikling af små og mellemstore virksomheder

- Regionaludvikling i første række industriparker og erhvervszoner.

Kommissionen har for tiden drøftelser i gang med Ungarns regering om, hvorvidt det er muligt at iværksætte en fælles finansiering af nogle af de foranstaltninger der også omfattes af nævnte plan. Den foreløbige nationaludviklingsplan tager også udgangspunkt i strukturpolitikordningen for førtiltrædelsesstrategi (ISPA) med hensyn til spørgsmålet om, hvordan programmeringen af førtiltrædelsesforanstaltninger kan lægges i faste rammer. Den nye ISPA-foranstaltning hvis formål er at støtte ansøgerlandene i deres bestræbelser på at leve op til EF's miljøstandard og at tilknytte dem de tværeuropæiske transportnet danner kontaktpunkt til Szechényi-planen og giver indirekte støtte til dens målsætninger. Via ISPA finansierer man således et projekt til forbedring af to landevejes bærekapacitet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2668/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(2. oktober 2001)

Om: Beskyttelse af mindretallene i Ungarn

Ungarn har i de seneste år gjort en stor indsats for at integrere roma-mindretallet. Regeringen har vedtaget en lang- og mellemfristet pakke af foranstaltninger, hvis mål er romaernes sociale integration og bekæmpelsen af adskillelsesprocessen. Denne indsats er i princippet baseret på den ungarske regerings vedkendelse af, at en virkelig social integration af romaerne nødvendiggør en kombination af en mindretals- og en socialpolitik.

Kommissionen bedes oplyse, om den støtter ansøgerlandet Ungarns indsats i tilstrækkeligt omfang, f.eks. i form af finansiel støtte og projekter, som kan bidrage til at integrere og forbedre romaernes levevilkår i Ungarn?

Kommissionen bedes endvidere meddele, om den som et led i ansøgerlandenes førtiltrædelsesstrategi generelt støtter projekter til bekæmpelse af forskelsbehandling og løsning af problemer i forbindelse med mindretal?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. november 2001)

I forbindelse med de periodiske rapporter om kandidatlandenes fremskridt i retning af tiltrædelse analyserer Kommission på baggrund af politiske kriterier i hvilket omfang Ungarn sikrer beskyttelsen af menneskerettigheder og mindretal. I denne sammenhæng er handlingsprogrammet på mellemlang sigt for den sociale integrering af romaerne blevet grundigt undersøgt. Dette program blev vedtaget af den ungarske regering i 1999, men pengene til anvendelsen blev først frigjort i 2000 og 2001. I juli 2001 blev de politiske rammer for mindretallene styrket ved regeringens forberedelse af en langsigtet strategi for romaerne, der for øjeblikket drøftes med repræsentanter for roma-mindretallet og andre offentlige og civile organisationer. Den endelige strategi vil blive vedtaget af parlamentet i begyndelsen af 2002.

Til trods for denne positive udvikling er levevilkårene for romaerne fortsat vanskelige, og der vil gå en vis tid, inden de igangværende foranstaltninger får nogen virkning af betydning. Siden 1999 har Kommissionen aktivt støttet Ungarns anstrengelser for at forbedre situationen for romaerne. Gennem Phare-programmet er der hidtil tildelt 12 mio. EUR. Foranstaltningerne er især rettet mod områderne for undervisning, uddannelse, sociale anliggender og anti-diskriminering.

I overensstemmelse med de prioriteter, der er fastlagt i tiltrædelsespartnerskabet, yder Kommissionen også støtte til social integrering af nationale mindretal i andre ansøgerlande, der er konfronteret med lignende problemer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3159/01

af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen

(19. november 2001)

Om: Kopi af acquis og screeningsrapporter

Vil Kommissionen fremsende en elektronisk kopi af det bestående acquis, som det er overgivet til ansøgerlandene, og kopi af alle screeningsrapporter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(9. januar 2002)

Det meste af EF-lovgivningen blev tilsendt kandidatlandene i begyndelsen af tiltrædelsesforhandlingerne og som led i disse. Desuden holdes kandidatlandene ajour med al ny lovgivning, der træder i kraft. Det ærede medlem kan finde den elektroniske udgave af al EF-lovgivning, således som den præsenteres for kandidatlandene, på Kommissionens websted EUR-LEX på følgende internetadresse http://www.europa.eu.int/eur-lex/en/search/search_lif.html.

Screeningsrapporterne er forberedende dokumenter, der som led i tiltrædelsesforhandlingerne beskriver, hvordan kandidatlandene i praksis forholder sig til EU-lovgivningen. De er ikke kun Kommissionens, men også medlemsstaternes og kandidatlandenes ejendom.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3603/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Plan om at gøre stendysserne i Estepona, Spanien, tilgængelige for offentligheden

I forbindelse med nogle netop foretagne udgravninger i Estepona i Andalusien er der opdaget en begravelsesplads, som daterer sig fra slutningen af den yngre stenalder til den tidlige broncealder, og som indeholder fem mindre grave.

Opdagelsen har medført et ønske om at gøre denne begravelsesplads med fem velbevarede stendysser tilgængelig for offentligheden.

Mener Kommissionen, at den på grund af opdagelsens betydning bør deltage aktivt i planen om at gøre stendysserne tilgængelige for offentligheden og således deltage i den positive begivenhed, som denne vigtige arkæologiske opdagelse betyder for Estepona i provinsen Málaga?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(21. februar 2002)

Som led i Kultur 2000-programmet, som er EU's enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet, støtter Kommissionen kulturinitiativer, herunder såvel tiltag til beskyttelse og bevarelse af kulturarven som tiltag, der giver offentligheden adgang til den. Det ærede medlem kan finde yderligere oplysninger på følgende websted http://europa.eu.int/comm/culture/c2000.

Samtidig henledes det ærede medlems opmærksomhed på, at der i løbet af første halvår 2002 vil blive offentliggjort en indkaldelse af forslag til projekter, som skal gennemføres i 2003. Det står således initiativtagerne frit for at forelægge deres projekt som led i en ansøgning om økonomisk støtte.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2940/01

af Massimo Carraro (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE),Giovanni Fava (PSE), Giovanni Pittella (PSE), Paolo Costa (ELDR)og Luigi Cocilovo (PPE-DE) til Kommissionen

(24. oktober 2001)

Om: Ulykken i Linate lufthavn

På baggrund af den forfærdelige ulykke, der fandt sted den 8. oktober i lufthavnen i Linate, anmodes Kommissionen om at besvare følgende spørgsmål:

1. Hvad vil Kommissionen gøre for at garantere, at sikkerhedsstandarderne overholdes i de europæiske lufthavne?

2. Findes der i øjeblikket udkast til europæisk lovgivning, som vil gøre udstedelse af flyvetilladelser betinget af, at der forefindes radaranlæg, som fungerer tilfredsstillende?

3. Findes der udkast til europæisk lovgivning, som skal sikre tilstrækkeligt høje ensartede standarder for afmærkning af start- og landingsbaner i europæiske lufthavne?

Finder Kommissionen i øvrigt generelt, at de europæiske borgeres sikkerhed hører ind under dens virksomhedsområde, og vil den i den forbindelse bl.a. kontrollere sikkerhedsniveauet i lufttrafiksstyringcentrene og i de selskaber, som driver lufthavnene i Europa?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne Af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-2938/01 og E-2940/01

(11. januar 2002)

Kommissionen deler det ærede medlems betænkeligheder vedrørende faren for sammenstød på startbanen, således som det forekom i Linate lufthavn.

Kommissionen har påbegyndt arbejde på dette område i forskningsprogrammerne, og for to år siden iværksattes et projekt, som kaldtes BETA, for at vurdere, hvad der kan opnås ved hjælp af en fælles definition af krav, og man er nu ved at tilrettelægge de praktiske demonstrationer. Kommissionen arbejder sammen med den internationale organisation for civil luftfart (ICAO International Civil Aviation Organisation) og Eurocontrol for at definere de tekniske krav og resultaterne af disse aktiviteter forelægges i ICAO-fora.

Når de tekniske krav er blevet vurderet, gør Kommissionens nylige forslag om det fælles europæiske luftrum(1) det muligt at gøre de nødvendige foranstaltninger i hver enkelt lufthavn til at sikre en meget høj sikkerhedsstandard obligatoriske. Dette omfatter alle midler, inklusive skiltning på fartbanen med henblik på at sikre en omfattende og effektiv måde til at overvåge bevægelser på fartbanen.

(1) KOM(2001) 123 endelig og 564 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1890/01

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2001)

Om: Tab af momsindtægter i Grækenland

Tabet af indtægter i form af moms når i Grækenland op på et betydeligt beløb, nemlig 1,5 billioner drakmer, ifølge hvad Afdelingen for Bekæmpelse af Økonomisk Kriminalitet har konstateret. Dette fremgår af en nylig offentliggørelse i pressen (avisen To Vima af 23. maj 2001). Denne konstatering er ikke blevet dementeret af nogen anden ansvarlig offentlig myndighed.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke konstateringer og oplysninger vedrørende dette spørgsmål, der foreligger fra de øvrige EU-lande, og hvorvidt omfanget af skattesnyderiet influerer på momsgrundlaget og set i bredere perspektiv på størrelsen af de egne indtægter, der ifølge lovbestemmelserne skal tilflyde EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(24. september 2001)

Kommissionen er bekendt med flere nationale undersøgelser af momsbedrageri. Imidlertid er disse undersøgelser meget approksimative og kan have vidt forskellige resultater. Eftersom der ikke findes nogen pålidelige og sammenlignelige metoder, der måler omfanget af bedrageriet, kan Kommissionen ikke drage faste konklusioner herom for andre medlemsstater.

Momsbedrageri kan influere på den samlede finansielle vægt af medlemsstaternes bidrag til EF's budget. Medlemsstaternes budgetbidrag fastlægges på grundlag af de bedste disponible oplysninger. Der er opdaget forskellige former for bedrageri i det eksisterende momssystem, som påvirker den indenlandske handel såvel som handelen i EF og den internationale handel. Desuden har man identificeret et stigende problem med bedrageri, der påvirker handelen i EF og den internationale handel. Kommissionen har analyseret medlemsstaternes momsindtægter og har konkluderet, at selv om afsløret bedrageri i handelen inden for EF tegner sig for et betydeligt provenutab i absolutte tal, synes det ikke at have en mærkbar indvirkning på momsprovenuet. I denne forbindelse minder Kommissionen om, at den den 28. januar 2000 fremsendte en beretning til Rådet og Parlamentet, der indeholdt en omfattende undersøgelse af hver medlemsstats momskontrolsystem, og at den således har gjort, hvad den havde givet tilsagn om(1).

(1) KOM(2000) 28 endelig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3456/01

af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen

(4. januar 2002)

Om: Knock-lufthavnen i Mayo-grevskabet i Irland

1. Hvor store årlige støttebeløb modtager Knock-lufthavnen, der er beliggende i Mayo-grevskabet i Republikken Irland, fra EU?

2. Hvor stor en andel af ovennævnte lufthavns løbende omkostninger bærer EU?

3. Med hvor store beløb deltager EU i lufthavnens byggeomkostninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(15. februar 2002)

1. EU yder ikke i øjeblikket støtte til Knock-lufthavnen i Irland.

2. EU dækker ikke nogen af lufthavnens driftsomkostninger.

3. Gennem det operationelle program for perifere områder modtog Knock-lufthavnen (dengang Connaught-lufthavnen) i 1989-1993 ca. 270 000 EUR i støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. Støtten blev anvendt til forbedringer af terminalbygningen og den meteorologiske station.