SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0009/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(9. januar 2001)

Om: Sagen Lernout & Hauspie: Støtte til Sensus-politiprojektet

Formålet med Sensus-projektet, som er en efterfølger af Aventinus, er at udvikle et informationsudvekslingsprogram for det europæiske politi- og efterretningsvæsen. Bestræbelserne på at opnå en interessant sprogteknologi er en vigtig del af dette projekt.

Sensus modtager støtte fra Kommissionen. En vis Stephan Bodenkamp er ansvarlig for samordningen ifølge oplysninger på Internet (http://www.sensus-int.de). Officielt arbejder sidstnævnte for Amt für Auslandfragen (Kontoret for udlandsanliggender) i München. En dom afsagt af en domstol i München (den 20. december 2000) afslører, at Stephan Bodenkamp egentlig hedder Christoph Kionowski, og at han arbejder for det tyske efterretningsvæsen, Bundesnachtrichtendienst.

Sensus-projektet har sit officielle hovedkvarter i de samme bygninger som det tyske firma Radial Sprachtechnologie GmbH. Dette firma udgør en del af et europæisk net, hvor også en række såkaldte Language Development Companies via Radial-Belgien (Schoolstraat 1A i 2370 Arendonk) deltager i sprogteknologivirksomheden Lernout & Hauspie.

For Lernout & Hauspie var Language Development Companies en måde, hvorpå det kunne opnå en indtægt. I det amerikanske finansblad Wall Street Journal hedder det, at denne arbejdsform rent bogholdningsteknisk var særdeles tvivlsom, og derfor gav den anledning til de igangværende juridiske undersøgelser i sagen Lernout & Hauspie. En af hypoteserne går ud på, at Language Development Companies var blevet oprettet med henblik på hvidvaskning af penge.

1. Hvornår har Kommissionen vedtaget at yde støtte til Aventinus- og Sensus-projekterne?

Hvorfor har Kommissionen vedtaget at støtte Aventinus- og Sensus-projekterne?

2. Hvem har taget initiativ til at støtte Aventinus- og Sensus-projekterne?

3. Har Kommissionen truffet sin afgørelse efter anmodning fra tredjeparter (personer, virksomheder eller organisationer), og i bekræftende fald hvem var disse tredjeparter?

4. Under hvilken budgetkonto er støtten til Aventinus- og Sensus-projekterne opført?

5. Hvilken støtte (i euro) er indtil dato blevet udbetalt til Aventinus- og Sensus-projekterne?

6. Har Kommissionen kendskab til, at den tyske efterretningstjeneste, Bundesnachtrichtendienst, er inddraget heri? I bekræftende fald hvorfor har Kommissionen ikke desto mindre vedtaget at yde støtte til Aventinus- og Sensus-projekterne? I benægtende fald vil Kommissionen kræve den udbetalte støtte tilbage i betragtning af, at den ikke fik forelagt altafgørende oplysninger om Aventinus- og Sensus-projekterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(2. marts 2001)

1. Kommissionen besluttede at medfinansiere forsknings- og teknologiudviklingsprojekterne Sensus og Aventinus efter at have vurderet de indsendte forslag under forskellige forslagsindkaldelser under Telematikapplikationsprogrammet, som indgår i Det fjerde rammeprogram for Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, (1994-1998)(1). Kommissionen godkendte finansiering til Aventinus-I ved beslutning E/1389/95 af 26. juli 1995. Kommissionen godkendte finansiering til Aventinus-II og Sensus ved beslutning E71791/97 af 3. september 1997. Hvad Sensus angår blev der den 25. maj 1999 truffet endnu en Kommissionsbeslutning (E/696/99) om ændring af den oprindelige beslutning, således at Europol kunne deltage i projektet.

2. Kommissionen vurderede projekterne i henhold til regler og procedurer for det fjerde FTU-rammeprogram, med bistand fra uvildige eksperter. Efter evalueringen, som anså projekterne for yderst relevante og teknisk af meget høj kvalitet, blev de indstillet til at modtage finansiering.

3. Efter evalueringen fik forslagene tildelt fællesskabsfinansiering af Kommissionen, jf. punkt 1, efter at man havde rådført sig med programudvalget.

4. Som anført havde projekterne deres oprindelse i forslag, der var indsendt i forbindelse med offentlige forslagsindkaldelser i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Kommissionen traf de tilsvarende beslutninger i overensstemmelse med alle relevante regler og procedurer.

5. Sensus og Aventinus-I og -II blev finansieret over budgetlinjen B6-6121 113 under Telematikapplikationsprogrammet (1994-1998).

6. Der godkendtes et maksimalt fællesskabsbidrag på 2 500 000 til Aventinus-I, og heraf blev der efterfølgende anmodet om og udbetalt 2 341 190. Der godkendtes et maksimalt fællesskabsbidrag på 550 000 til Aventinus-II, og heraf blev der efterfølgende anmodet om og udbetalt 513 777 .

Der godkendtes et maksimalt fællesskabsbidrag på 2 250 000 til Sensus, og heraf er der pr. 31. december 2000 udbetalt 478 753 . Yderligere omkostninger er under behandling.

7. Projekterne skulle udvikle teknologier, der skulle lette det grænseoverskridende samarbejde mellem politi og efterretningsvæsen. Kommissionen er bekendt med, at AfA (Amt für Auslandsfragen), som både var involveret i Aventinus og Sensus-projekterne, er et statsorgan som rapporterer direkte til det tyske Bundeskanzleramt. AfA har som sådant legitime interesser inden for de forskningsområder, som projekterne beskæftiger sig med.

Kommissionen mener ikke, at den blev misinformeret om projekternes målsætninger og resultater. Da alle opgaverne i projekternes arbejdsprogrammer er fuldførte og vellykkede, har Kommissionen på nuværende tidspunkt ingen grund til at anmode om tilbagebetaling af de til dato udbetalte midler. Kommissionen vil dog se nærmere på de oplysninger, den har fået kendskab til for nyligt og vil vurdere, om disse oplysninger kan føre til fornyede overvejelser, herunder men ikke kun en finansiel revision i henhold til kontraktvilkårene.

(1) EFT C 230 af 26.8.1993.