ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2769/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Fiskedrab ud for atomanlaegget Sellafield, Det Forenede Kongerige

Den 18. juli skete der et udslip af ikke-radioaktiv kaustisk soda i Calder-floden ved atomanlaegget Sellafield i Cumbria, Det Forenede Kongerige. Det britiske miljoeagentur (EA) anslaar, at over 1.000 aal og derudover 1.000 unglaks og havoerreder samt mange andre fisk er blevet slaaet ihjel som foelge af udslippet.

AArsagen til udslippet menes at vaere en defekt ventil i et lageranlaeg paa Sellafields omraade.

Det er ikke det foerste tilfaelde af denne form for fiskedoed ved Sellafield. I april 1991 blev British Nuclear Fuels Ltd (BNFL) sagsoegt af flodmyndighederne (National Rivers Authority) paa grund af et syreudslip i Calder, der draebte over 1.500 fisk, og et udslip af polyelektrolyt i det naerliggende vandloeb, Black Beck, der draebte over 2.000 fisk. BNFL blev fundet skyldig i begge forhold og idoemt en boede paa £2.000.

Har Kommissionen faaet meddelelse om det seneste fiskedrab? Hvilke forholdsregler er der/eller vil der i givet fald blive truffet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. oktober 1997)

Kommissionen har set meddelelserne i pressen om udslip af ikke-radioaktiv kaustisk soda fra BNFL-anlaegget (British Nuclear Fuels Ltd) i Sellafield. Hverken virksomheden eller de britiske myndigheder er dog forpligtet til at meddele Kommissionen et saadant udslip. Kommissionen har ikke til hensigt at foretage sig noget i forbindelse med denne sag.

Det er udelukkende de nationale myndigheder, som har kompetence til at undersoege grunden til udslippet og til at reagere paa krav om eventuelle aendringer af faciliteter eller procedurer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2752/97 af Kyoesti Virrankoski (ELDR) til Raadet (1. september 1997)

Om: Toldfrit salg

Det afgiftsfri salg, som finder sted om bord paa skibe og i fly i EU forventes at ophoere i 1999.

For Finland betyder dette, at de bilfaerger, som besejler enten Tallin eller AAlandsoeerne via Sverige, kan opretholde denne mulighed, hvorimod de faerger, der besejler Sverige direkte, mister den. De faerger, der udgaar fra Vasa og Jakobsstad (Pietarsaari) hoerer til taberne. Det toldfri salgs ophoer truer med at goere hele trafikken urentabel, hvad der ville vaere til ubodelig skade for trafikforbindelserne i hele det mellemste Finland.

Desuden forvrides konkurrencevilkaarene vaesentligt, hvilket er i strid med grundprincipperne i EU.

Hvad vil Raadet goere for at forhindre konkurrenceforvridningen, opretholde trafikken mellem medlemsstaterne og bevare det toldfri salg?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2666/97 og E-2752/97 (7. november 1997)

Raadet henviser de aerede parlamentsmedlemmer til sit svar paa skriftlige forespoergsel nr. E-1515/97 ((Se side 3. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2833/97 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Khmeinitski-Enhed 2 og Rovno Enhed 4 i Ukraine (K2/R4) og kontoen for Nuklear Sikkerhed i EBRD (Den europaeiske Bank for Genopbygning og Udvikling)

Hvilken stilling indtager Kommissionen i forbindelse med EBRD's konto for Nuklear Sikkerhed, der har til formaal at oege reaktorsikkerheden i oestlandene, efter dens afgoerelse om den foreslaaede nedlukning af atomreaktorerne i Ukraine, da Unionen er bidragyder til kontoen for Nuklear Sikkerhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (3. oktober 1997)

Den foreslaaede faerdiggoerelse af de to atomreaktorer i Ukraine (projekt R4 og K2) er ikke et projekt, der er opfoert paa kontoen for nuklear sikkerhed i Den Europaeiske bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD).

Ukraine har indgivet en ansoegning om laanefinansiering af dette projekt under EBRD's normale operationer. Der regnes ogsaa med en vis finansiering under Euratoms laanefacilitet i overensstemmelse med de etablerede procedurer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3246/97 af Yves VERWAERDE til Kommissionen. Gruppen af højtstående sagkyndige, som skal undersøge de sociale og samfundsmæssige aspekter af informationssamfundet



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0167



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3246/97 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (9. oktober 1997) Om: Gruppen af hoejtstaaende sagkyndige, som skal undersoege de sociale og samfundsmaessige aspekter af informationssamfundet Kommissionen bedes redegoere for sammensaetningen af gruppen af hoejtstaaende sagkyndige, som skal undersoege de sociale og samfundsmaessige aspekter af informationssamfundet. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (6. november 1997) De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2473/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Foranstaltninger til udskiftning af katalysatorer i Graekenland

Ifoelge meddelelser i den graeske presse er 95 % af de graeske private motorkoertoejer, der er udstyret med katalysator, aarsag til en staerk forurening, som oven i koebet er vaerre end den, der foraarsages af motorkoeretoejer uden katalysator. Dette skyldes navnlig, at udskiftningen af katalysatorer sker yderst langsomt.

Grunden hertil er, at der ikke findes retsregler, der fastlaegger normerne for de katalysatorer, der importeres. Derfor oversvoemmes det graeske marked med utallige efterligninger, samtidig med at Miljoeministeriets kontrol er utilstraekkelig, idet bilejerne i Athen daglig kun har 1 chance ud af 21.000 for at blive undersoegt af ministeriets kontrolloerer.

Katalysatorer forventes at kunne holde til 100.000 km, men deres levetid er ofte kortere, og det er saerdeles bekosteligt for graeske ejere af private motorkoeretoejer at lade dem udskifte.

Kan Kommissionen oplyse, om der er mulighed for at give stoette eller incitamenter via et af EU's programmer eller via et faellesskabsinitiativ, saaledes at graekere, som er i besiddelse af motorkoeretoejer, der er udstyret med katalysator, faar raad til at udskifte disse katalysatorer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (22. september 1997)

Kommissionen fortolker de tal, det aerede medlem her har forelagt, med den stoerste forsigtighed. Kommissionens egne oplysninger, bl.a. dem, der er indsamlet med henblik paa at laegge en faellesskabsstrategi for bekaempelse af luftforurenende emissioner fra vejtransport ((Dok. KOM(96) 248 endelig udg. )), tyder nemlig - i modsaetning de refererede tal - paa, at den trafikalt betingede luftforurening i Athen hovedsagelig stammer fra motorkoeretoejer uden katalysator, hvortil kommer en omfattende forurening fra stationaere kilder.

Mens Faellesskabets foranstaltninger for at nedbringe emissionerne fra vejtrafikken har meget ringe indflydelse i et saadant tilfaelde, har Kommissionen som led i sin strategi paapeget, at ansvaret for trafikforholdene er fordelt mellem myndigheder paa flere niveauer. Der boer laegges vaegt paa lokale foranstaltninger saasom skrotning af de aeldste koeretoejer, bedre styring af trafikken, bedre offentlig transport og anvendelse af renere braendstof.

Kommissionen regner med at traeffe en raekke foranstaltninger til at indfoere mindstekrav til effektiviteten af uoriginale katalysatorer ved udskiftning. virkningen af denne forholdsregel vil imidlertid vaere mindre positive end i de lande, hvor der allerede er etableret en streng kontrol med emissionerne fra koeretoejer i brug, og hvor katalysatorteknologien er indfoert tidligere.

Endelig kan Kommissionen anfoere, at denne form for projekt ikke er berettiget til stoette, hverken fra strukturfondene eller Samhoerighedsfonden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2524/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Indfoerelse af en ordning med miljoekontrolloerer

Efter aendringen af EU-traktatens artikel 171 og fastlaeggelsen af de tvangsboeder, som De Europaeiske Faellesskabers Domstol kan idoemme (EFT C 63 af 28.2.1997, s. 2), staar vi ved begyndelsen til en ny periode med en mere rigoristisk haandhaevelse af faellesskabslovgivningen. Kan Kommissionen, da Faellesskabets miljoelovgivning har udviklet sig meget i de seneste 20 aar og er genstand for borgernes fulde opmaerksomhed, oplyse om den for at anspore og stoette medlemsstaterne i deres forsoeg paa at haandhaeve den paagaeldende lovgivning og undgaa, at Domstolen idoemmer store boeder, har til hensigt at indfoere en ordning med EU-miljoekontrolloerer ligesom den, der gaelder inden for andre omraader af faellesskabspolitikken?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (15. september 1997)

Kommissionen er bevidst om, at inspektionsenheder kan spille en betydningsfuld rolle paa miljoeomraadet. Den anser det endvidere for at vaere af stoerste betydning, at de kompetente myndigheder i medlemslandene paa effektiv vis udfoerer de kontrolbesoeg, som er noedvendige for at sikre en effektiv miljoebeskyttelse. I denne sammenhaeng henleder Kommissionen det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed paa dens meddelelse af 22. oktober 1996 ((KOM(96) 500 endelig udg. )) om gennemfoerelse af Faellesskabets miljoelovgivning. Heri tilkendegiver Kommissionen, at den har til hensigt at vedtage anbefalinger med bl.a. retningslinjer for miljoekontrolbesoeg. Kommissionen haaber saaledes at kunne bidrage til at mindske de store forskelle paa omraadet, som der for oejeblikket er mellem medlemslandene.

Raadet bekraeftede i sin resolution af 19. juni 1997 den af Kommissionen anbefalede fremgangsmaade og anmodede Kommissionen om paa grundlag af det arbejde, der er udfoert inden for rammerne af »Netvaerk til gennemfoerelse af Faellesskabets miljoelovgivning« (IMPEL ((Impel: European Union Network for Implementation and Enforcement of Environmental Law. ))) at udarbejde minimumskriterier til brug ved kontrolbesoeg i de enkelte medlemsstater. Kommissionen blev ligeledes opfordret til at overveje, hvilke midler der kunne give medlemsstaterne mulighed for at sikre ensartet gennemfoerelse og anvendelse af Faellesskabets miljoelovgivning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3395/97 af Hugh Kerr (V) til Kommissionen (23. oktober 1997)

Om: Harmonisering af lovgivningen om faerdselsret/vejret i EU

Er Kommissionen klar over, at lovgivningen om faerdselsret/vejret i Det Forenede Kongerige giver offentligheden dér bedre muligheder for at faerdes uhindret i landskabet, end tilfaeldet er i andre medlemsstater?

I Det Forenede Kongerige har saedvaneretten f.eks. altid hjemlet, at regelmaessig brug af en vej goer vejen til en offentlig vej, og én gang offentlig vej, altid offentlig vej.

I Det Forenede Kongerige er det strafbart at laegge hindringer i vejen for udoevelse af vejretten, og de lokale vejmyndigheder er lovmaessigt forpligtet til at afmaerke gang- og ridestier med skilte.

Dette vaerdsaettes i hoej grad af vandrere fra de oevrige medlemsstater, som faerdes i det britiske landskab.

Har Kommissionen planer om at forelaegge forslag om harmonisering af lovgivningen om faerdselsret/vejret i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (5. november 1997)

Spoergsmaalet hoerer ikke under Faellesskabets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2445/97 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Adgang til Internet via British Telecom

Labour-partiet lovede i sit valgprogram at sikre adgang til Internet overalt i Det Forenede Kongerige. Der blev indgaaet en aftale med British Telecom herom.

Er Kommissionen enig i, at en saadan aftale - nu hvor Labour er regeringsparti i Det Forenede Kongerige - reelt vil give British Telecom monopol paa at levere basisadgangen til Internet? Vil Kommissionen ivaerksaette en undersoegelse for at finde ud af, om denne aftale er i strid med EU's konkurrencelovgivning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (15. september 1997)

Kommissionen har ikke droeftet de virkninger en saadan aftale eventuelt vil kunne faa for konkurrencen med hverken den britiske regering, British Telecom (BT) eller andre interesserede parter. Hvis en saadan aftale kommer i stand, vil Kommissionen eventuelt vaere interesseret i at undersoege den paa grundlag af EF-traktatens artikel 85 og 86 og muligvis EF-traktatens artikel 5 og 90. Enhver der foeler sig kraenket af en saadan aftale kan naturligvis klage til Kommissionen eller til den kompetente nationale myndighed.

Hvad angaar Internet har Kommissionen allerede indledt en undersoegelse af spoergsmaalet om adgangen til de faciliteter, der kontrolleres af offentlige teleselskaber, for udbydere af Internettjenester i Det Forenede Kongerige og en raekke andre medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2531/97 af Gunilla Carlsson (PPE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Afgifter paa salg af alkohol

Retten til at saelge alkohol til offentligheden er i Sverige i dag forbeholdt det statsejede selskab »Systembolaget«. Private virksomheder og importfirmaer kan dog faa tilladelse af Alkoholinspektionen til at saelge til restauranter eller netop til Systembolaget.

Disse tilladelser er meget dyre og er ikke i et proportionalt forhold til, hvor meget alkohol der faktisk saelges. Der betales i stedet for retten til at saelge alkohol til en vis graense. Eksempelvis maatte en virksomhed, der i realiteten saelger ca. 250 liter spiritus, betale for en ret til at saelge 50.000 liter spiritus for at faa en tilladelse. Dette indebaerer, at smaa og mellemstore virksomheder diskrimineres, samtidig med at varernes frie bevaegelighed vanskeliggoeres.

Mener Kommissionen, at den gaeldende ordning med salg af licenser og udgifterne til disse er rimelige? I benaegtende fald, hvad agter den at goere ved sagen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (20. oktober 1997)

Det svenske statsmonopol paa detailsalg af alkoholholdige drikke, der forvaltes af Systembolaget, som det aerede medlem henviser til, er for oejeblikket genstand for et praejudicielt spoergsmaal, der behandles af Domstolen ((Sag C-189/95 AAklageren mod Henry Franzén. )). Spoergsmaalet drejer sig om, hvorvidt den svenske detailsalgsordning er forenelig med EF-traktatens artikel 30-36.

Ioevrigt har Kommissionen modtaget klager fra borgere og erhvervsdrivende over ordningen for opnaaelse af tilladelser til salg af alkohol til restauranter eller til Systembolaget og over de dermed forbundne udgifter. Betingelserne for at opnaa disse tilladelser skulle udgoere en hindring for indfoersel i Sverige af alkoholholdige drikke fra andre medlemsstater og dermed vaere uforenelige med EF-traktatens artikel 30-36. Klagerne er til behandling i Kommissionen, og Domstolens svar paa ovennaevnte spoergsmaal, der forventes snarest, vil ligeledes blive taget i betragtning ved Kommissionens vurdering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2209/97 af Charlotte Cederschioeld (PPE) til Raadet (18. juli 1997)

Om: Udviklingen i ratifikationsprocedurerne pr. 1. juni 1997 i forbindelse med EU's konventioner

I handlingsplanen til bekaempelse af organiseret kriminalitet udarbejdet af gruppen paa hoejt niveau nedsat af Det Europaeiske Raad er anfoert konventioner og protokoller, hvis ratifikation betragtes som vaerende af afgoerende betydning for den faelles kamp mod organiseret kriminalitet.

Kan Raadet for hver enkelt undertegnet konvention (og i givet fald hver undertegnet protokol), dvs.

- konventionen om en forenklet procedure for udlevering mellem medlemsstaterne i Den Europaeiske Union

- Europol-konventionen

- konventionen om beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser

- konventionen om udlevering mellem medlemsstaterne i Den Europaeiske Union

- konventionen om bestikkelse,

oplyse:

1. datoen for undertegnelse og

2. udviklingen i ratifikationsprocedurerne i de enkelte medlemsstater pr. 1. juni 1997?

Svar (10. november 1997)

Raadet er ikke i stand til at give oplysninger om, hvor langt de enkelte medlemsstater er naaet i deres interne procedurer for ratifikation af de konventioner, der vedtages i medfoer af afsnit VI i Traktaten om Den Europaeiske Union. Hvad angaar de konventioner, hvis ratifikation betragtes som vaerende af afgoerende betydning i handlingsplanen til bekaempelse af organiseret kriminalitet, kan det derimod oplyse, hvilke medlemsstater der allerede har deponeret deres ratifikationsinstrument pr. 20. oktober 1997.

Konventionen om forenklet udleveringsprocedure mellem medlemsstaterne i Den Europaeiske Union, under-tegnet den 10. marts 1995:

Danmark: den 19. november 1996, Sverige: den 18. juli 1997, Portugal: den 13. oktober 1997

Konventionen om oprettelse af en europaeisk politienhed (Europol), undertegnet den 26. juli 1995:

Det Forenede Kongerige: den 10. december 1996, Spanien: den 9. juni 1997

Konventionen om beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser, undertegnet den 26. juli 1995:

Ingen

Protokollen om praejudiciel fortolkning ved De Europaeiske Faellesskabers Domstol af konventionen om oprettelse af en europaeisk politienhed, undertegnet den 24. juli 1996:

Det Forenede Kongerige: den 10. december 1996, Spanien: den 6. oktober 1997

Konventionen om udlevering mellem Den Europaeiske Unions medlemsstater, undertegnet den 27. september 1996:

Danmark: den 17. september 1997

Protokollen om praejudiciel fortolkning ved De Europaeiske Faellesskabers Domstol af konventionen om beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser, undertegnet den 29. november 1996:

Ingen

Konventionen om bekaempelse af bestikkelse, der involverer tjenestemaend ved De Europaeiske Faellesskaber eller i Den Europaeiske Unions medlemsstater, undertegnet den 26. maj 1997:

Ingen
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3312/97 af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen (15. oktober 1997)

Om: Finansiering af rehabiliteringsprojekter for torturofre

Kommissionen har godkendt finansiering af 27 projekter og programmer for rehabilitering af torturofre verden over som led i en strategi for fremme af menneskerettighederne og demokratiet.

Vil Kommissionen oplyse, om nogle af disse programmer omfatter torturofre fra OEsttimor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (31. oktober 1997)

Kommissionen kan meddele det aerede parlamentsmedlem, at ingen af de 27 projekter, som Kommissionen godkendte den 11. juni 1997 som led i stoetten til rehabiliteringscentre for torturofre (budgetpost B7-7070), omfatter OEsttimor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2521/97 af Renate Heinisch (PPE) til Kommissionen (22. juli 1997)

Om: Oplysninger om stoettebeloeb i 1996 fra Den Europaeiske Union til hoejere laereanstalter og forskningsinstitutter i delstaten Baden-Wuerttemberg

Til hvilke foranstaltninger tildelte Faellesskabet i 1996 bevillinger til hoejere laereanstalter og forskningsinstitutter i delstaten Baden-Wuerttemberg, og hvor store beloeb tildeltes der fra

1. fjerde rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner,

2. faellesskabsprogrammerne paa energi- og miljoeomraadet,

3. faellesskabsinitiativerne, isaer Interreg-programmet,

4. Socrates-, Leonardo da Vinci- og Ungdom for Europa-programmerne,

5. Regional- og strukturfondene samt

6. Faellesskabets oevrige programmer?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (24. november 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2852/97 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Raadet (13. september 1997)

Om: 33 universiteters kritik af forvaltningen af Socrates-programmet

Coimbra-gruppen, som omfatter 33 europaeiske universiteter, har kritiseret forvaltningen af Socrates-programmet som foelge af utilstraekkelige bevillinger til finansiering af projekter, hvilket var frustrerende for universiteterne, som havde gjort et stort forarbejde med henblik paa at opfylde de stillede krav.

Kan Raadet garantere programmets fremtid og tilstraekkelige bevillinger til gennemfoerelse af projekterne?

Er Raadet klar over, at efterspoergslen fra universiteternes side langt overstiger de budgetbevillinger, der er afsat til programmet?

Hvordan stiller Raadet sig til den omstaendighed, at universiteterne er frustrerede over de utilstraekkelige bevillinger til daekning af programmets mange omraader. Anser Raadet det for tilstraekkeligt at forhoeje bevillingen med 50 mio ecu for to aar med henblik paa at afhjaelpe disse mangler?

Svar (10. november 1997)

Raadet har undersoegt, hvorvidt det er hensigtsmaessigt at revidere stoerrelsen af finansieringsrammen for SOCRATES-programmet, der blev vedtaget ved faelles beslutningstagning med Europa-Parlamentet i marts 1995, i forbindelse med forslaget til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse om aendring af afgoerelsen om ivaerksaettelse af SOCRATES-programmet.

Ovennaevnte forslag til afgoerelse, som bygger paa artikel 126 og 127 i EF-traktaten, er omfattet af proceduren i traktatens artikel 189 Bm og det er i denne sammenhaeng, Raadet nu har fastlagt sin faelles holdning. Det er derfor for tidligt paa nuvaerende tidspunkt at drage endelige konklusioner med hensyn til Raadets standpunkt.

Paa denne baggrund anerkender Raadet betydningen af, at programmet sikres i dets sidste to aar, og det forestiller sig derfor en betydelig forhoejelse af bevillingerne til SOCRATES paa trods af den stramme budgetsituation i alle medlemsstaterne. Disse oekonomiske begraensninger udgoer en hindring, som man ikke kan komme uden om, og som der allerede nu boer tages hensyn til under bestraebelserne for at finde en rimelig loesning.

Endelig vil det aerede parlamentsmedlem erindre, at ifoelge SOCRATES-programmet maa de midler, der anvendes paa videregaaende uddannelser (ERASMUS), ikke vaere paa under 55 % af den samlede beloebsramme for programmet, der bistaas af et udvalg sammensat af repraesentanter for medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2826/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: PVC

Hvordan vurderer Kommissionen sikkerheden i forbindelse med brug af PVC som byggemateriale?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (25. september 1997)

Polyvinylchlorid (PVC) er vidt udbredt som byggemateriale. Det bruges bl.a. til vinduesrammer, roerledninger, gulv- og vaegbeklaedninger og kabler. Byggesektoren tegner sig for over halvdelen af Faellesskabets samlede marked for PVC (i 1995: 55 %).

PVC-produkter, som benyttes inden for byggebranchen, skal, ligesom det er tilfaeldet med produkter, der fremstilles af et hvilket som helst andet materiale, opfylde de gaeldende tekniske sikkerhedsbestemmelser. At det benyttede materiale er PVC, og ikke andet materiale, goer ingen forskel i denne henseende.

Det vil maaske interessere det aerede medlem, at Kommissionen skal tage stilling til et foreliggende materiale om, hvad tilstedevaerelsen af PVC i affaldsstroemmene betyder for miljoeet. Paa grundlag af disse oplysninger vil den tage fornyet kritisk stilling til sin politik med hensyn til PVC i affaldet. Viser det sig saa berettiget af miljoe- eller helbredsmaessige aarsager, vil den fremsaette forslag til, hvordan problemerne kan imoedegaas.