ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0215/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(6. februar 2002)

Om: Botswana

Kan Kommissionen opstille en liste over de projekter, der er godkendt til finansiering over EU-budgettet i 2001, og oplyse det samlede beløb til investeringer i samme år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 og E-0228/02

(25. marts 2002)

Som følge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0221/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(6. februar 2002)

Om: Bahamas

Kan Kommissionen opstille en liste over de projekter, der er godkendt til finansiering over EU-budgettet i 2001, og oplyse det samlede beløb til investeringer i samme år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 og E-0228/02

(25. marts 2002)

Som følge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0143/02

af Raina Echerer (Verts/ALE) til Kommissionen

(1. februar 2002)

Om: Passiv valgret for arbejdstagere ved valg i virksomheder og fællesvirksomheder

Siden tiltrædelsen til EØS hhv. Den Europæiske Union er Østrig forpligtet til at gennemføre og anvende fællesskabsretten. Heraf omfattet er også rettighederne for de vandrende arbejdstagere, der er kontraherende part i EØS-aftalen, navnlig valgbarhed til virksomhedernes og fællesvirksomhedernes interesserepræsentationer, der i henhold til artikel 48, stk. 2, i EF-traktaten (fri bevægelighed) forbyder forskelsbehandling. At udelukke arbejdstagere fra de omtalte lande, som er medlem af et arbejdskammer og repræsenterer virksomhedens og fællesvirksomhedernes interesser, fra den passive valgret er i modstrid med artikel 8 i forordning (EØF) nr. 1612/68(1). Kommissionen indledte derfor den 16. oktober 1997 en klage og den 9. juli 1999 en traktatovertrædelsesprocedure mod Østrig. Ikke desto mindre har flertallet i det østrigske nationalråd hidtil ikke ændret lovene tilsvarende. Den 29.12.2000 kritiserede Kommissionen i en begrundet udtalelse på ny den østrigske retssituation og opfordrede for sidste gang forbundsregeringen til at træffe foranstaltninger på dette område.

Udelukkelsen af tyrkiske arbejdstagere fra valget til arbejderkammeret i Vorarlberg har i Østrig i første halvår 1999 ført til en procedure vedrørende indsigelse mod valggyldighed og i sidste ende til en sag ved højesteretten. Forfatningsdomstolen i Wien har overladt det til De Europæiske Fællesskabers Domstol at træffe afgørelse.

Har den østrigske regering reageret på Kommissionens begrundede udtalelse, i bekræftende fald, med hvilket indhold?

Hvornår har Kommissionen indledt eller agter den at indlede en procedure ved De Europæiske Fællesskabers Domstol mod Østrig, da Østrig fortsat ikke har truffet foranstaltninger i sagen?

Vil de sager, som forfatningsdomstolen har overdraget Domstolen få indflydelse på indholdet i Kommissionens traktatovertrædelsesprocedure? I bekræftende fald, i hvilken form?

Vil Kommissionen under denne procedure ved De Europæiske Fællesskabers Domstol både anfægte paragraf 21 i arbejdskammerloven og paragraf 53 i arbejdsforfatningsloven eller kun én af de to paragraffer?

(1) EFT L 257 af 19.10.1968, s. 2.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(6. marts 2002)

De østrigske myndigheder svarede på den begrundede udtalelse i april 2001, men svaret blev betragtet som utilfredsstillende.

Kommissionen gik derfor over til næste trin i overtrædelsesproceduren og henviste sagen til Domstolen den 4. december 2001 (sag C-465/01).

Den østrigske forfatningsdomstols henvisning har ikke nogen indflydelse på indholdet i overtrædelsesproceduren, hvor Kommissionen bestrider gyldigheden af både artikel 21 i loven om arbejderkamre (Arbeiterkammergesetz) og artikel 53, stk. 1, i arbejdsmarkedsloven (Arbeitsverfassungsgesetz).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2688/01

af Mario Mauro (PPE-DE)til Kommissionen

(3. oktober 2001)

Om: Støtte forvaltet af Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO)

Kan Kommissionen opstille en liste over de projekter, som de italienske regioner Liguria, Lombardia, Piemonte og Valle d'Aosta i løbet af 2000-2001 har fremlagt i forbindelse med støtte forvaltet af Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO), og over de projekter, der efterfølgende er blevet godkendt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(31. januar 2002)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at dets Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) forvalter bistands-, nødhjælps- og beskyttelsesaktioner for at hjælpe mennesker i tredjelande og primært mennesker i udviklingslandene. ECHO yder ikke støtte i regioner som dem, det ærede medlem nævner, men til partnerorganisationer (ngo'er, FN-organisationer og organisationer under Røde Kors) med henblik på at gennemføre aktioner i tredjelande.

Arten og størrelsen af den finansielle støtte afhænger af behovsvurderinger i marken og bygger på specifikke forslag fra partnerorganisationerne til nødhjælpsaktioner i en given region. Af finansieringsplanerne (globale planer og finansieringsafgørelser) fremgår det, hvilke partnerorganisationer der er blevet valgt til hvert enkelt bistandsprogram, og finansieringsplanerne skal forelægges Udvalget for Humanitær Bistand til godkendelse/udtalelse.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/340

(2004/C 78 E/0358)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1721/01

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(6. juni 2001)

Om: Nettooverførsler på budgettet

Den 31. januar 2001 fremlagde Kommissionen sin anden rapport om den økonomiske og sociale samhørighed og nåede heri til den konklusion, at Portugal var nettobidragyder til den fælles landbrugspolitik. Som svar på min skriftlige forespørgsel P-0897/01 stillede Kommissionen den undersøgelse til rådighed, som konklusionen var hentet fra, og hvor der blev taget hensyn til virkningerne af den samhandelen inden for Fællesskabet og EU's udenrigshandel med landbrugsvarer. Den samme argumentation kan tages i anvendelse for EU's budget som sådan, hvis der tages hensyn til de finansielle balancer og virkningerne af den samlede samhandel inden for Fællesskabet og EU's udenrigshandel.

Kommissionen bedes derfor oplyse:

— den samlede finansielle balance (nettobidragydere og nettomodtagere) for samtlige medlemsstater fra 1994-2001 (skønnet) i faste priser

— den finansielle balance for samme tidsrum med overskud/tab for den samhandelen inden for Fællesskabet og EU's udenrigshandel (ind- og udførsel) for hver medlemsstat.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(17. juli 2001)

Det ærede medlem kan i det statistiske bilag til rapporten »Allocation of 1999 EU operating expenditure by Member State« (1), tabel 6 (sidste tabel i rapporten) finde medlemsstaternes nettobudgetsaldi opgjort efter den af Kommissionen benyttede standardmetode (operativ nettosaldo efter den »britiske korrektion«) i løbende priser og i procent af bruttonationalindkomsten (BNI) for årene 1993-1999.

Rapporten for 2000 ventes at foreligge i slutningen af august (1).

Disse rapporter er baseret på den faktiske budgetgennemførelse. Kommissionen offentliggør ingen simulationer over medlemsstaternes nettosaldi.

Med hensyn til den nærmere beregning af nettosaldiene henvises til punkt 4.1 i bilag 3 til rapporten om »Finansieringen af Den Europæiske Union«, der findes på samme website.

Med hensyn til det andet spørgsmål angående nettosaldiene efter »overskud/tab i samhandelen« med EU-lande og tredjelande kan oplyses, at Kommissionen ikke foretager sådanne beregninger.

I forbindelse med EU's udvidelse har Kommissionens tjenestegrene imidlertid bestilt to analyser (2) af udvidelsens virkninger for to af de nuværende medlemsstater, Tyskland og Østrig, hvor der også vil blive taget hensyn til virkningerne af samhandelen i et udvidet EU.

(1) http://europa.eu.int/comm/budget/en/agenda2000/a2000rp.htm.

(2) http://europa.eu.int/comm/budget/en/financementbudget/elargissement_etude.htm.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3600/01

af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: EU-finansiering af uddybningen af Ráckeve-Soroksár-Donau-flodarmen

Ráckeve-Soroksár-Donau-flodarmen i Ungarn skal uddybes. Efter fjernelse af et lag slam skal der fjernes grus.

Er der til denne uddybning ansøgt om og bevilget EU-støtte, f.eks. via Phare eller ISPA, og hvilket beløb er der i bekræftende fald tale om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne Af Günter Verheugen

(12. februar 2002)

Kommissionen kan bekræfte, at der hverken under Phare-programmet eller det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA) er bevilget fællesskabsfinansiering til uddybning af Ráckeve-Soroksár-Donau-flodarmen. Kommissionen har ikke på det seneste modtaget nogen anmodning om finansiering fra de ungarske myndigheder til dette formål.

I betragtning af betydningen af denne strækning på Donau finansierede Phare via det nationale Phare-program for 1994 en undersøgelse vedrørende projektet for vandforvaltning og -udvikling på Ráckeve-Soroksár-Donau-flodarmen. Formålet med projektet, som blev fuldført i 1998, var at indkredse hovedproblemerne i forbindelse med vandkvalitet og forurening og at bidrage til en alsidig strategi for vandforvaltning og -udvikling i Ráckeve-Soroksár-Donau-flodarmen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3703/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. januar 2002)

Om: Forskning i vedvarende energi i ansøgerlandene

At komme bort fra afhængigheden af atomkraft er en delikat opgave i en række ansøgerlande og også i SNG.

Hvorledes bidrager Unionen til forskningen i vedvarende energi i Ukraine?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(27. februar 2002)

På det sidste topmøde mellem EU og Ukraine bestemte parterne, at vedvarende energi og energieffektivitet skulle være en prioritet for det fremtidige samarbejde, som også skal omfatte forbedring af energieffektiviteten og bevaring og øget anvendelse af vedvarende energikilder. Der er en klar forbindelse mellem energieffektivitet og vedvarende energikilder, idet begge elementer bidrager til forsyningssikkerheden og bedre miljøstandarder.

Via Tacis-handlingsprogrammerne for 1991-2001 har Kommissionen finansieret 24 projekter til et beløb af 30,6 mio. EUR på området energieffektivitet. Det første projekt om støtte til produktionen af biobrændstof i den sydlige del af Ukraine skulle starte i år.

Kommissionen forvalter et omfattende forskningsprogram, hvor forskning, udvikling, demonstration og fremme af nye energiteknologier spiller en stor rolle. Man arbejder allerede på, at Ukraine får mulighed for at deltage i programmet. Kommissionen håber, at samarbejdet på dette område vil blive gjort lettere ved den aftale med Ukraine om videnskabeligt og teknologisk samarbejde, som allerede er blevet paraferet, således at den kan blive undertegnet i år.

EU er desuden en stor bidragyder til videnskabs- og teknologicentret (STC) i Ukraine, som sponsorerer forskning i vedvarende energikilder. Siden 1998 er der ydet støtte til fem projekter vedrørende forskning i vedvarende energi med et samlet budget på over 660 000 EUR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3562/01

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Rådet

(9. januar 2002)

Om: Situationen for den europæiske værftsindustri

Det lykkedes ikke for Rådet (industri) den 5. december at nå frem til en fælles holdning om overgangsstøtte til værftsindustrien på baggrund af den illoyale konkurrence fra Sydkorea, som den europæiske værftsindustri rammes af. Denne står, hvis der ikke sker en ændring af situationen, over for lukning af flere virksomheder.

- Hvilke nye skridt vil Rådet nu tage for at iværksætte nye aktioner som reaktion på den illoyale konkurrence fra Sydkorea?

- Hvordan vil Rådet stille sig i denne nye situation for at styrke den europæiske værftsindustris konkurrenceevne?

Svar

(25. juni 2002)

Det ærede parlamentsmedlem nævner ganske rigtigt i sin forespørgsel, at der ikke kunne opnås det nødvendige flertal for at nå til politisk enighed med henblik på vedtagelsen af forslaget til forordning om en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien på samlingen i Rådet den 4. og 5. december 2001. Kommissionen holder fast ved sin tostrengede strategi, der går ud på kun at indgive klage over Korea i WTO, hvis denne klage samtidig ledsages af en midlertidig defensiv ordning til gavn for de sektorer inden for skibsbygningsindustrien, der klart har lidt skade.

Kommissionen blev opfordret til at overveje elementerne i en strategi, der skal indføres for at afhjælpe de specifikke problemer, som skibsbygningssektoren står over for.

Endelig besluttede Rådet som afslutning på drøftelserne at vende tilbage til sagen på en kommende samling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3699/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Rådet

(17. januar 2002)

Om: Tolkning til svensk ved samlinger i Rådet

I 1999 sendte den svenske regering en skrivelse til Rådet, hvori den protesterede mod diskriminering af det svenske sprog. I begyndelsen af 2000 konstateredes det, at situationen stadig ikke var bedret. Kun på 20 % af samlingerne i Rådet blev der tolket til og fra svensk.

Der findes måske 250 arbejdsgrupper under Rådet. Grundideen er, at medlemmerne fra de 15 medlemsstater skal kunne anvende deres modersmål, uanset om der på møderne behandles skatteregler eller farlige kemikalier.

Dette kræver givet mange tolke. Problemet er imidlertid, at undersøgelser i 1999 og 2000 placerede svensk sidst på listen over tolkning til de forskellige sprog.

Kan Rådet fremlægge en liste over, hvorledes de forskellige sprog er blevet dækket af tolketjenesten ved de forskellige samlinger i Rådet? Hvad er der i Rådet gjort for at øge tolkningen til svensk?

Svar

(26. juni 2002)

Rådet og Kommissionen oprettede i 1981 en fælles tolke- og konferencetjeneste SCIC. Denne administrerer dagligt ca. et tusinde tolke for at dække behovet for tolkning i begge institutioner til og fra samtlige fællesskabssprog. Medlemsstaternes faste repræsentationer meddeler SCIC, på hvilke møder de ønsker tolkning på deres sprog. Anmodningerne imødekommes inden for rammerne af budgettet, hvis der er tolke, der er disponible. Det skal bemærkes, at der ikke findes bindende retsregler, der forpligter til at sikre tolkning på samtlige sprog til gruppemøder.

Generalsekretariatet for Rådet var klar over, at der ville være et øget behov for tolkning til og fra svensk i forbindelse med det svenske formandskab og havde derfor i 2000 forøget antallet af svenske tolkekabiner. Rådet henviser det ærede parlamentsmedlem til de statistiske oversigter, der vedlægges dette svar, og som er stillet til rådighed af SCIC med henblik på at vise, i hvor høj grad de enkelte sprog er dækket aktivt og passivt. Det fremgår heraf, at den aktive dækning af svensk er gået fra 21 % i 1988 til 31 % i 2002, og at den passive dækning er steget fra 23,9 % til 42,2 %, hvilket betyder, at der er behov for yderligere forbedring. Rådet råder det ærede parlamentsmedlem til at henvende sig direkte til SCIC, der vil kunne give mere detaljerede oplysninger.

Denne udbygning har gjort det muligt at sikre svensk tolkning ved samtlige møder på ministerniveau på linje med de øvrige sprog samt stadig hyppigere ved gruppemøder.

Rådet henleder i øvrigt det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på, at SCIC allerede i 1999 som det blev bemærket i svaret på mundtlig forespørgsel H-0365/99 havde iværksat et ansættelses- og uddannelsesprogram for svensksprogede tolke og meddelt dette til de svenske regeringsmyndigheder. Det er klart, at fremskridt med hensyn til svensk tolkning ved møder i Rådet afhænger af forløbet af dette program, som Rådet håber at se afsluttet med positivt resultat snarest.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3343/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(3. december 2001)

Om: Foranstaltninger til fordel for en føderal somalisk stat

Under den sidste samling i FN's Sikkerhedsråd, hvor man drøftede situationen i Somalia, erklærede Etiopiens ambassadør, at han havde beviser på indblanding fra den islamiske fundamentalisme i det politiske liv i Somalia, og han henviste særlig til Arta-gruppen og dermed til den nationale overgangsregering under ledelse af Abdulqassim Salad Hassan.

Desuden har Washington Post bragt en nyhed om, at den selvstyrende region Puntland gennem flere måneder har været udsat for vedvarende politiske og militære angreb, hvilket udgør en alvorlig trussel for sikkerheden og freden i hele regionen. Kan Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. Har den kendskab til denne situation?

2. Agter den at optage forhandlinger med myndighederne i den selvstyrende region Puntland i Somalia og generelt med alle berørte parter for at finde en løsning på problemet under hensyntagen til respekten for de forskellige etniske grupper i Somalia?

3. Har Kommissionen efter pressemeddelelserne om formodede forbindelser mellem den nationale overgangsregering og den islamiske fundamentalisme indhentet de nødvendige oplysninger?

4. Har Den Europæiske Union økonomiske samarbejdsforbindelser med Somalia?

5. Kan Kommissionen i bekræftende fald beskrive indholdet af disse og redegøre for resultaterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(7. marts 2002)

1. til 3. Kommissionen er bekendt med de etiopiske myndigheders erklæringer angående den overgangsregering, der er blevet indsat efter Arta-aftalerne. Den bemærker dog, at erklæringerne blev fremsat på et tidspunkt, hvor Addis Abeba modtog den nye premierminister til diplomatiske samtaler, og Etiopien igen synes at have taget initiativet i marken i Somalia.

Kommissionen foretrækker at tilskynde alle berørte parter til at afholde drøftelser om Somalias fremtid. Et politisk initiativ fra Kommissionen skal også tage hensyn til den fælles sikkerheds- og udenrigspolitik (FUSP).

De oplysninger, det ærede medlem hentyder til, er ikke nye. Kommissionen tager altid stilling til de oplysninger, den modtager, efter deres fortjeneste, men udviser naturligvis stor forsigtighed, når de stammer fra en af de parter, der er berørt af problemerne i Somalia.

Kommissionen er generelt temmelig godt informeret, også i forbindelse med Somalia, takket være egne kontakter på stedet og et nært samarbejde med de medlemsstater, der er aktive i Somalia.

4. og 5. EU har ingen økonomiske samarbejdsforbindelser med Somalia.

Med hensyn til udviklingssamarbejde vil Kommissionen gerne gøre det ærede medlem opmærksom på den afgørelse, som AVS-EF-Rådet traf den 20. december 2001, hvorefter der kan ydes særlig bistand til Somalia på grundlag af artikel 93, stk. 6, i Cotonou-aftalen. EU's beslutningsinstanser skal dog først undersøge de nærmere bestemmelser for gennemførelsen af denne særlige bistand.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3601/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Plan om at fremme adgangen til elektronisk handel for små og mellemstore virksomheder i Málaga

Omkring 30 % af de små og mellemstore virksomheder i Málaga er tilsluttet Internettet. Men størstedelen af disse brugere anvender nettet til at skaffe sig oplysninger om tilbuddene på markedet eller til at købe. Meget få bruger det i salgsøjemed.

Málagas kommune og det spanske Ministerium for Videnskab og Teknologi støtter et projekt, som er det første af sin art i Andalusien, og som tilsigter at få de små og mellemstore virksomheder med på vognen med hensyn til elektronisk handel. Dette initiativ opererer med en investering i den indledende fase på omkring 180 000 EUR.

Kan Kommissionen oplyse, på hvilken måde den kan bidrage til dette projekt og medvirke til, at det får størst mulig succes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(8. februar 2002)

Som led i eEurope Go Digital-initiativet har Kommissionen iværksat en række oplysnings- og uddannelsesinitiativer, som tilrettelægges af nationale og regionale myndigheder og andre formidlere, og som specielt er rettet mod små og mellemstore virksomheder (SMV). Kommissionen påtænker også at iværksætte en række sådanne arrangementer i løbet af 2002.

Det initiativ, som Malaga kommune og det spanske ministerium for videnskab og teknologi har iværksat, ser meget interessant ud, da det er et seriøst forsøg på at sætte SMV'er i stand til at overvinde vanskelighederne ved at få rigtig adgang til elektronisk handel. Selv om det ikke er Kommissionens politik at bidrage finansielt til projekter, der er beregnet på at støtte SMV'er direkte ved implementeringen af e-handelsløsninger, så vil alle projekter med en oplysnings- og uddannelsesdimension kunne henføres under specifikationerne for den indkaldelse af forslag til støttetemaer, som Kommissionen påtænker at foretage senere i år. De spanske myndigheder er velkomne til at indsende anmodning om tilskud i forbindelse med ovennævnte indkaldelse, så snart denne offentliggøres.

Uanset denne mulighed og såfremt de spanske myndigheder måtte udtrykke ønske herom er Kommissionen naturligvis parat til at undersøge muligheden for at deltage i de opmærksomhedsskabende aktiviteter, som de spanske myndigheder påtænker igangsat omkring dette initiativ.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3408/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(5. december 2001)

Om: Badger med antisemitiske paroler

Under en ferie på Kreta gik en borger fra min valgkreds, South West, ind i en forretning, hvor der solgtes forskellige badger med antisemitiske paroler. Et eksempel herpå var den badge, den pågældende borger købte for at sende den til mit kontor. Badgen bar påskriften: Chelsea Football Club: Up Chelsea, Fuck the yids.

Er Kommissionen klar over, at der sælges sådanne badger med stødende paroler på Kreta?

Agter Kommissionen i bekræftende fald at rette henvendelse til den græske regering for at rejse dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(8. januar 2002)

Race- og fremmedhad udgør en direkte overtrædelse af de principper om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, som Unionen bygger på, og som er fælles for medlemsstaterne som omhandlet i artikel 6 i traktaten om oprettelse af Den Europæiske Union.

Kommissionen har for nylig fremsat et forslag til en rammeafgørelse(1), et retligt instrument på det strafferetlige område. Formålet med rammeafgørelsen er dobbelt: for det første gælder det om at sikre, at den samme race- og fremmedhadsbetonede adfærd straffes ens i alle medlemsstater, og for det andet gælder det om at forbedre og fremme det retlige samarbejde ved at fjerne mulige hindringer.

Offentlige race- og fremmedhadsbetonede fornærmelser af enkeltpersoner eller grupper samt offentlig udbredelse af racistisk materiale af enhver art henhører under de former for adfærd, der vil være strafbare som kriminelle krænkelser i alle medlemsstater.

(1) KOM(2001) 664 endelig udg.