ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0595/99

af Ian White (PSE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Beskyttelse af dyr under transport

I RSPCA's tidsskrift om dyreanliggender meddeles det, at Frankrig, Graekenland, Italien og Portugal ikke har gennemfoert EU-direktiv 95/29/EF(1)om beskyttelse af dyr under transport. Hvad er Kommissionens holdning til dette, og hvad vil den goere for at sikre, at der er en fuldstaendig overholdelse af EU-lovgivningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. april 1999)

Graekenland, Italien og Portugal har meddelt nationale gennemfoerelsesforanstaltninger til Raadets direktiv 95/29/EF af 29. juni 1995 om aendring af direktiv 91/628/EOEF om beskyttelse af dyr under transport.

Frankrig har ikke gennemfoert dette direktiv fuldt ud. Paa baggrund heraf har Kommissionen ikke indstillet overtraedelsesproceduren i henhold til EF-traktatens artikel 169 mod Frankrig for at have undladt at meddele de noedvendige foranstaltninger til gennemfoerelse af direktivet.

(1) EFT L 148 af 30.6.1995, s. 52.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0554/99

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Folkesundheden og bymiljoeet

Har Kommissionen paa nogen maade overvejet noedvendigheden af at oprette et EU-net af afdelinger for sundhed i byerne med det formaal at udveksle den bedste praksis vedroerende de sociale og bymaessige aspekter af sundhedspolitikken?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(12. april 1999)

Kommissionen tilstraeber rent faktisk en bred loesning paa spoergsmaal vedroerende sundhedspolitikken, herunder ogsaa sociale og bymaessige aspekter. Under de nuvaerende programmer paa folkesundhedsomraadet, som er udarbejdet inden for Kommissionens rammer for en indsats til fremme af folkesundheden fra 1993(1), stoetter Kommissionen allerede et antal bynetvaerk, som bl.a. omfatter et EU-net for folkesundhed i hovedstaederne og regionerne.

Inden for rammerne af de europaeiske byers kampagne for en baeredygtig udvikling stoetter Kommissionen aktiviteter under Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) Healthy Cities Project, et langsigtet internationalt udviklingsprojekt, som har til formaal at placere sundhed hoejt paa dagsordenen hos beslutningstagerne i Europas storbyer. Cirka 1100 stoerre og mindre byer er forbundet med 26 nationale og adskillige regionale og tematiske Healthy Cities-netvaerk i Europa. Aktiviteterne omfatter gennemfoerelse og videreformidling af undersoegelser, samt udarbejdelse af handlingsplaner, som omfatter adskillige byer.

Et af de vigtigste prioriterede omraader i Kommissionens nye folkesundhedspolitik, som er beskrevet i Kommissionens udtalelse om udviklingen i folkesundhedspolitikken i Det Europaeiske Faellesskab(2), er at skabe et omfattende sundhedsdatasystem, som daekker udviklingen inden for sundhedstilstanden og sundhedssystemerne. Dette vil saette de relevante myndigheder i medlemsstaterne i forbindelse med hinanden og goere dem i stand til at udveksle data om bedste praksis paa mange omraader inden for sundhedspolitikken. Selvom: det vil vaere op til medlemsstaterne selv at udpege de relevante partnere, der paa forskellig vis skal indgaa i systemet, forventer man dog, at regionerne og byerne arbejder taet sammen og er involverede i dette tiltag.

Endelig er Kommissionens database om god byforvaltningspraksis og baeredygtighed(3), som omfatter sundhed som et emneomraade, et godt redskab til videreformidling af undersoegelser, hvori man fokuserer paa de sociale og bymaessige aspekter af sundhedspolitikken.

(1) KOM(93) 559 endelig udg.

(2) KOM(98) 230 endelig udg.

(3) http://europa.eu.int/comm/urban/.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1060/99

af Carlos Bru Purón (PSE) til Kommissionen

(20. april 1999)

Om: Gebyrer ved omveksling af valuta

Med henblik paa fremtiden benytter visse banker i euroomraadet indevaerende aar til at opkraeve gebyrer ved omveksling af europaeiske valutaer paa op til over 25 %, idet de desuden anvender et regressivt kriterium, som goer det forholdsmaessigt dyrere at omveksle smaa beloeb.

Paataenker Kommissionen at advare medlemsstaternes banker eller bankorganisationer om de uheldige virkninger, som denne kedelige udnyttelse af gebyrerne i sidste oejeblik kan faa for bankforretninger i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. maj 1999)

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem, at den allerede har rettet henvendelse til banker og bankorganisationer vedroerende de gebyrer, bankerne opkraever for omveksling af pengesedler i euro-zonen. I et brev af januar 1999 til de stoerste europaeiske bankforbund understregede Kommissionen, at det er af stoerste betydning, at offentlighedens tillid til indfoerelsen af euroen og banksystemets trovaerdighed som helhed ikke undermineres af den omstaendighed, at finansinstitutterne drager illoyal fordel af forhoejede gebyrer paa transaktioner mellem tidligere nationale valutaer i euro-zonen. Den 5. februar 1999 opfordrede Kommissionen i en pressemeddelelse(1) paa ny bankerne til at soege at skabe yderligere gennemskuelighed ved at offentliggoere information om aendringerne af samtlige gebyrer (foer og efter indfoerelsen af euroen) for omveksling i euro-zonen af pengesedler og graenseoverskridende checks, overfoersler og betaling med kort. Kommissionen har ogsaa for nylig givet offentligheden adgang til en analyse af de klager, den har modtaget gennem den specialoprettede e-mail og fax-tjeneste der blev bebudet i IP/99/90. Bankorganisationerne er ligeledes blevet anmodet om at reagere paa informationen i denne analyse.

Det aerede medlem henvises endvidere til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3825/98 fra Caudron(2) og P-52/99 fra Tamino(3) og til svarene paa mundtlig forespoergsel O-29/99 fra Hendrick og Randzio-Plath, O-31/99 fra Gasòliba i Boeh, O-32/99 fra de Lassus Saint Geniés, O-33/99 fra Wolf samt O-34/99 fra Gallagher under spoergetiden i Parlamentets moedeperiode i marts(4).

(1) IP/99/90.

(2) EFT C 348 af 3.12.1999, s. 3.

(3) EFT C 325 af 12.11.1999.

(4) Parlamentets forhandlinger (marts 1999).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 323/99 af John McCARTIN Prisen på fåre- og lammekød



EF-Tidende nr. C 325 af 12/11/1999 s. 0105



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0323/99 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (23. februar 1999) Om: Prisen paa faare- og lammekoed Vil Kommissionen fremskaffe statistiske oplysninger om gennemsnitsprisen paa faare- og lammekoed i de enkelte medlemsstater for den seneste periode, der foreligger oplysninger om? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. marts 1999) Gennemsnitsprisen i euro, som hver medlemsstat(1) udbetalte til landbrugerne pr. 100 kg lammekroppe, udgjorde i januar 1999(2): >TABELPOSITION> (1) Luxembourg: oplysninger foreligger ikke. (2) Gennemsnit for de foerste fire uger af produktionsaaret 1999-2000.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0531/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(8. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. opfordrede Kommissionen til at ivaerksaette reklamekampagner for EU's fiskekonservesprodukter med oplysninger om deres oprindelse, kvalitet, produktionsgarantier og hoeje naeringsvaerdi, saa forbrugeren har mulighed for at faa at vide, hvor gode EU-produkterne er.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget til at efterkomme Europa-Parlamentets opfordring?

(1) EFT C 210 af 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1032/99

af Luigi Florio (PPE) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Sikkerheden i vej- og jernbanetunneller

Tragedien i Mont Blanc-tunnellen i sidste uge viste paa dramatisk vis, hvor meget sikkerhedsforholdene i naesten alle europaeiske vej- og jernbanetunneller lader tilbage at oenske.

Mener Kommissionen ikke, at det er noedvendigt

a) snarest muligt at udarbejde en EU-retsakt til sikring af passende sikkerhedsstandarder i tunneller og

b) ved hjaelp af overgangsbestemmelser at fastlaegge adfaerdskriterier, der skal overholdes i den periode, der kraeves til tilpasningen af de eksisterende strukturer til de nye standarder?

Hvilke andre foranstaltninger mener Kommissionen, at den maa traeffe for at afvaerge lignende tragedier andre steder i Unionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(7. maj 1999)

Kommissionen har taget den beslutning til efterretning, som Europa-Parlamentet vedtog den 15. april 1999 om ulykken i Mont Blanc-tunnelen.

Den er navnlig enig med Europa-Parlamentet i, at det vil vaere uhensigtsmaessigt at drage nogen konklusioner, foerend rapporten fra undersoegelsen foreligger.

Kommissionen hilser ligeledes Europa-Parlamentets oenske om en hurtig vedtagelse af det foreslaaede direktiv om stikproevekontrol af trafiksikkerheden af erhvervskoeretoejer(1) velkomment.

(1) EFT C 190 af 18.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0357/99

af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Privatiseringen af maelkeafsaetningsstyrelsen i Rom

Hvad kan Kommissionen oplyse om den traktatovertraedelsesprocedure, der er indledt mod Italien i forbindelse med privatiseringen af maelkeafsaetningsstyrelsen i Rom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. marts 1999)

Den 25. marts 1998 indledte Kommissionen proceduren i traktatens artikel 93, stk. 2, med hensyn til den stoette, som Rom kommune har ydet til driften og privatiseringen af Centrale del Latte di Roma. Beslutningen blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende(1).

Kommissionen analyserer for tiden de bemaerkninger, den har modtaget i forbindelse med proceduren. Efter analysen vil den traeffe en endelig beslutning om den paagaeldende stoette.

(1) EFT C 206 af 2.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0253/99

af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Omplacering af ansatte paa virksomheden Nuovo Pignone i Firenze

Virksomheden Nuovo Pignone, der er beliggende i Firenze og kontrolleres af General Electric, har bebudet, at den agter at omplacere 400 af sine i alt 3.100 ansatte.

Virksomheden har gennem de senere aar haft et overskud paa mellem 20 og 14 % (800 mia. paa fire aar), og de ordrer, den for nylig har vundet, goer det muligt for den at bevare en dominerende stilling paa en stor del af markedet.

Firenze Kommune har ydet et betydeligt tilskud paa nogle milliarder til etableringen af et uddannelsescenter beregnet til videreuddannelse af virksomhedens ansatte.

Desuden har Nuovo Pignone nydt godt af forskellige faellesskabsmidler til uddannelse af sit personale.

Agter Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende at gribe ind for at undgaa, at virksomhedens ledelse omplacerer en saa betydelig del af de ansatte?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn

(6. april 1999)

En beslutning om at gennemfoere kollektive afskedigelser skal under alle omstaendigheder overholde bestemmelserne i Raadets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om kollektive afskedigelser(1).

Faelleskabsretten tager hovedsagelig sigte paa en styrkelse af beskyttelsen af arbejdstagerne i tilfaelde af kollektive afskedigelser, idet den soeger at mindske forskellene mellem de nationale lovgivninger i spoergsmaalene om vilkaar og procedurer og i spoergsmaalet om foranstaltninger, der kan daempe foelgerne af afskedigelserne for arbejdstagerne.

I artikel 2 i dette direktiv fastsaettes det saaledes, at arbejdsgiveren er "forpligtet til i tilstraekkelig god tid at indlede konsultationer med arbejdstagernes repraesentanter med henblik paa at naa frem til en aftale", naar han paataenker at foretage kollektive afskedigelser. "Konsultationerne skal i det mindste dreje sig om mulighederne for at undgaa eller begraense de kollektive afskedigelser samt at afboede foelgerne af disse ved hjaelp af sociale ledsageforanstaltninger, der navnlig tager sigte paa stoette til omplacering eller omskoling af de afskedigede arbejdstagere".

Intet tyder paa, at faellesskabsretten eller de nationale bestemmelser ikke skulle vaere overholdt i den foreliggende sag. Under alle omstaendigheder er det de nationale myndigheder og domstole, der i foerste raekke har kompetence til at behandle de juridiske konsekvenser af denne sag.

(1) EFT L 225 af 12.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0957/99

af Willy De Clercq (ELDR) til Kommissionen

(13. april 1999)

Om: Arbejdstagernes frie bevaegelighed

Er Kommissionen klar over, at forskellige italienske universiteter stadig ikke respekterer arbejdstagernes frie bevaegelighed som nedfaeldet i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab?

Er Kommissionen bekendt med, at EU-borgere allerede siden 1989 har klaget over diskriminatorisk praksis paa italienske universiteter, idet udenlandske docenter kun faar tilbudt kontrakter paa ét aar, mens dette ikke er tilfaeldet for italienske docenter?

Har Kommissionen kendskab til Allué- og Coonan-dommen af 2. august 1993, hvor Domstolen erklaerede en saadan praksis i strid med traktatens artikel 48, stk. 2?

Er det Kommissionen bekendt, at disse overtraedelser af EF-traktatens generelle princip stadig finder sted?

Agter Kommissionen at gribe ind? I bekraeftende fald, hvordan? I benaegtende fald, hvorfor ikke?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0819/99

af Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) til Kommissionen

(6. april 1999)

Om: Ulovlige anlaegsarbejder finansieret gennem strukturfondene i Llançà, Girona, Spanien

Den 28. januar 1998 stillede jeg en skriftlig forespoergsel (P-0194/98)(1) i den hensigt at goere Kommissionen bekendt med ulovligheden af anlaegsarbejder, der havde modtaget stoette fra Faellesskabet, i forbindelse med strandpromenaden i Grifeu i Llança kommune. I Kommissionens svar, modtaget den 26. februar 1998, forpligtede denne sig til at henvende sig til de spanske myndigheder for at indhente oplysninger om disse uregelmaessigheder, og den ville traeffe foranstaltninger, naar domstolsafgoerelsen, som erklaerede anlaegsarbejderne for ulovlige (nr. 247/97 af 12. december 1997), var endelig.

Kan Kommissionen oplyse om resultatet af dens henvendelser til de spanske myndigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(7. maj 1999)

Kommissionen er blevet informeret om en domstolsafgoerelse, hvor arbejder, som Generaldirektoratet for havne og kyster under Tjenesten for Fysisk Planlaegning og Offentlige Arbejder i Generalitat Catalonien havde indledt i kommunen Llança (Catalonien) paa egen haand, blev erklaeret for ulovlige. Disse arbejder blev medfinansieret af Faellesskabet i forbindelse med programmet Interreg II A Spanien-Frankrig. Kommissionen har taget ad notam, at dommeren beordrede, at arbejdet skulle nedrives, at de eksproprierede skulle have erstatning, og at arealerne skulle leveres tilbage til de oprindelige ejere.

For saa vidt denne domstolsafgoerelse har faaet en endelig karakter, har Kommissionen foreslaaet de spanske myndigheder at annullere denne medfinansiering og anvende midlerne til at andet projekt paa det naeste moede i overvaagningsudvalget. Den afventer saaledes nye forslag fra de spanske myndigheder.

(1) EFT C 304 af 2.10.1998, s. 49.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0056/99

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) og Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. januar 1999)

Om: Udledning af syreholdigt vand som foelge af brud paa reservoir i engomraadet ved Tinto-floden, Huelva, Spanien

Bruddet paa et reservoir med fosforholdigt gips har medfoert, at 50.000m3 syreholdigt vand er blevet ledt ud i flodmundingen ved Huelva. Reservoiret, som er paa 70 ha, er beliggende i Marismas del Rincón uden for provinshovedstaden og blev oedelagt under de voldsomme storme, som ramte byen i december sidste aar. Disse reservoirer med fosforholdigt gips ligger 8 km uden for Huelvas bykerne i engomraadet ved Tinto-floden, og de indeholder 80 millioner tons affald, som er sikret af 14 m hoeje mure. Det staerkt syreholdige affald indeholder fluorider og arsenik, og det formodes, at der muligvis ogsaa er tale om radioaktive emissioner, som overstiger de tilladte niveauer.

I et spoergsmaal om dumpning af fosforholdigt gips (E-3984/96)(1) er der tidligere givet udtryk for bekymring for disse udledningers indvirkning paa folkesundheden, og det anfoertes i Kommissionens svar, at den havde indledt en overtraedelsesprocedure mod Spanien for ikke i tilstraekkelig grad at have efterkommet direktiv 76/464/EOEF om forurening, der er foraarsaget af udledning af visse farlige stoffer i Faellesskabets vandmiljoe, i forbindelse med Tinto-floden.

1. Har Kommissionen kendskab til denne situation?

2. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at garantere de spanske myndigheders overholdelse af Faellesskabets lovgivning paa miljoeomraadet, herunder konkret foelgende direktiver: 76/464/EOEF(2) om forurening, der er foraarsaget af udledning af visse farlige stoffer i Faellesskabets vandmiljoe, 92/43/EOEF(3) om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter og 91/689/EOEF(4) om farligt affald?

3. Kan Kommissionen meddele samtlige oplysninger om opfoelgningen af denne situation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(4. marts 1999)

1. Kommissionen fik, gennem pressen, kendskab til bruddet paa reservoiret i omraadet Rincón, Huelva, som de aerede parlamentsmedlemmer naevner.

2. Kommissionen har henvendt sig til de spanske myndigheder, og har bedt dem om at give en udfoerlig beskrivelse af ulykken. Kommissionen afventer stadig svar fra de spanske myndigheder. Kommissionen vil, efter modtagelsen af oplysningerne, soerge for, at den relevante EF-lovgivning bliver overholdt.

3. Kommissionen vil holde de aerede parlamentsmedlemmer informerede om enhver ny udvikling i sagen.

(1) EFT C 186 af 18.6.1997, s. 151.

(2) EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23.

(3) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(4) EFT L 377 af 31.12.1991, s. 20.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0380/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Driften af afvaenningsafdelingen 18 ANO i Graekenland

Samtidig med, at stofmisbruget er ved at antage lavineagtige dimensioner i Graekenland og Europa generelt, er afvaenningsafdelingen under Attikas psykiatriske hospital, som er en af de faa afvaenningsinstitutioner i landet, i fare for at maatte indstille driften og afbryde de igangvaerende programmer for afvaenning fra og forebyggelse af stofmisbrug paa grund af afskedigelse af plejepersonale, hvilket skaber problemer i forbindelse med behandlingsforloebet for personer, der er afhaengige af narkotika, idet der under afvaenningsprocessen skabes et baand mellem behandlere og stofmisbrugere.

1. Hvad er Kommissionens holdning til den hyppige udskiftning af plejepersonale i den slags institutioner?

2. Kan Kommissionen i tilfaelde af, at den anerkender de negative virkninger af udskiftningen af plejepersonale, tage skridt over for den graeske regering med henblik paa at soerge for, at disse institutioner fritages fra bestemmelserne om ansaettelse i den offentlige sektor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(20. april 1999)

1. Det er generelt anerkendt, at en pludselig afbrydelse af forholdet mellem behandler og patient, isaer naar det drejer sig om en person, der er afhaengig af narkotika, kan have negative konsekvenser for patienten. Det er imidlertid op til de enkelte medlemsstater selv at afhjaelpe saadanne problemer.

2. Kommissionen er overbevist om, at de graeske myndigheder goer, hvad der er noedvendigt for at loese problemet, og i den forbindelse har de Kommissionens fulde stoette. Man boer i denne sammenhaeng bemaerke, at Kommissionen for oejeblikket behandler de graeske myndigheders forslag om saerlige foranstaltninger paa Attikas psykiatriske hospital med henblik paa at forbedre levevilkaarene for patienterne og at fremme afinstitutionalisering af det stoerst mulige antal patienter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0710/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi i den autonome region Rioja for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0715/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi i Ceuta for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.