SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0163/01

af Stefano Zappalà (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Carlo Fatuzzo (PPE-DE), Umberto Scapagnini (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE) og Guido Podestà (PPE-DE) til Kommissionen

(31. januar 2001)

Om: Kogalskab

De oplysninger, pressen udsender om kogalskab, er forholdsvis udtømmende på det tekniske plan, men til gengæld mangelfulde på det institutionelle plan.

Selv om problemet er meget alvorligt, er det ikke nyt, men først nu, hvor der er opstået et følelsesmæssigt engagement, begynder der at være den fornødne opmærksomhed omkring det.

Den lange inkubationstid, aldersgrænsen for køer i risikogruppen, kvægets cirkulering og forarbejdede produkters virkninger er alle problemer, som der ikke er givet sikre videnskabelige svar på.

På denne baggrund anmodes Kommissionen om at besvare følgende:

1. Hvor meget har Kommissionen investeret i forskning, siden man blev klar over problemet (1985)?

2. Hvor sikker er kontrollen med kød, der cirkulerer i EU, eller som indføres fra tredjelande?

3. Hvor sikre oplysninger findes der om antallet af dødsfald i de seneste 15 år, der kan henføres til dette problem?

4. Er de forholdsregler, som medlemsstaterne har truffet, tilstrækkelige i forhold til den foreliggende viden?

5. Er det nødvendigt at forstærke forskningsindsatsen hurtigt og måske afsætte ubegrænsede midler hertil?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. april 2001)

Forskning i humant og animalsk transmissible spongiforme encephalopatier (TSE) er blevet støttet inden for rammerne af Fællesskabets forskningsprogrammer siden 1990 med en samlet fællesskabsstøtte på 53,88 mio. EUR (2,12 mio. EUR under det andet og tredje rammeprogram, 50,70 mio. EUR inden for rammerne af den europæiske handlingsplan vedrørende TSE, som blev vedtaget af Parlamentet og Rådet i november 1996, 1,06 mio. EUR under det femte rammeprogram). Der gennemføres på nuværende tidspunkt 54 forskningsprojekter under handlingsplanen vedrørende TSE og tre projekter under det femte rammeprogram. Der er for nylig blevet forelagt 15 nye forslag, som nu bliver evalueret.

Det Fælles Forskningscenter under Kommissionen deltager i et omfattende program angående evaluering af BSE-obduktionstest og udarbejdelse af hensigtsmæssige foranstaltninger vedrørende kvalitetssikring i forbindelse med de igangværende overvågningsprogrammer. Det deltager også i programmer vedrørende evaluering af metoder til påvisning af kød- og benmel i foder og vurdering af varmebehandling af animalsk kød- og benmel.

Reglerne vedrørende fremstilling, mærkning, oplagring og transport af fersk kød findes i Rådets direktiv 64/433/EØF af 26. juni 1964 om sundhedsmæssige problemer vedrørende handelen med fersk kød inden for Fællesskabet(1). De regler om kontrol, der finder anvendelse i forbindelse med transport af kød og andre animalske produkter inden for Fællesskabet samt om indførsel fra tredjelande findes i henholdsvis Rådets direktiv 89/662/EF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked(2) og Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om

fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet(3). Derudover findes der yderligere krav, der finder anvendelse i forbindelse med mærkningen af oksekød og hakket oksekød afhængigt af medlemsstat/tredjeland og godkendelsesnummeret for de virksomheder, som foretager slagtningen eller opskæringen. Bestemmelserne om kravene findes i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter.

Indtil begyndelsen af november 2000 er der fremkommet oplysninger om i alt 83 dødsfald, som kan henføres til Creutzfeldt-Jakobs sygdom (variant CJD) (81 i Det Forenede Kongerige, et i Irland og et i Frankrig). Resultaterne af mikrobiologisk/molekylærbiologisk forskning fra de seneste år tyder på, at BSE og variant CJD formodentlig skyldes samme (BSE-)agens. Det underbygger hypotesen om, at mennesker sandsynligvis smittes som følge af, at de indtager BSE-inficeret materiale (via maden).

Et antal uklare punkter og ukendte faktorer vedrørende aspekter som f.eks. den mekanisme, som overfører BSE mellem dyr og mennesker, den nøjagtige karakter af det infektiøse agens og inkubationstidens varighed for variant CJD (som sandsynligvis kan variere fra nogle få år til mere end 25 år) viser, at der er behov for den yderligere forskning, som er planlagt.

Medlemsstaterne gennemfører allerede en lang række BSE-kontrolforanstaltninger, som er blevet indført de seneste år inden for områderne fjernelse af specificeret risikomateriale, destruktion, foderstofkontrol og epidemiologisk overvågning. På baggrund af anbefalingerne fra Den Videnskabelige Styringskomité styrkes kontrollen nu med nye foranstaltninger vedrørende maskinudbenet kød, talg af drøvtyggere og rygsøjler.

I overensstemmelse med Rådets (forskningsministrene) konklusioner af 16. november 2000 er der blevet etableret en ekspertgruppe med repræsentanter fra medlemsstaterne og Det Fælles Forskningscenter med henblik på at:

- undersøge udviklingen med hensyn til TSE-forskningen i medlemsstaterne

- fremme udvekslingen af oplysninger mellem forskerholdene og

- pege på aktuelle forskningsområder, som skal styrkes, samt nye forskningsområder.

Ekspertgruppens arbejde skal danne grundlag for en styrkelse af koordineringen mellem de nationale forskningsaktiviteter.

(1) EFT B 121 af 29.7.1964.

(2) EFT L 395 af 30.12.1989.

(3) EFT L 24 af 30.1.1998.