ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2057/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (16. juni 1997)

Om: Stoette til tekstil-, beklaednings- og pelsindustrien

Det forlyder, at de franske myndigheder har udarbejdet en plan om stoette til landets tekstilindustrier og garverier i form af en arbejdsstoetteordning.

Van Miert, medlem af Kommissionen, har afvist denne plan, idet han betragter den som »sektoriel«. Fra fransk side har man lovet at aendre den og genforelaegge den som en »horisontal plan«.

Kan Kommissionen redegoere for sagens udvikling og oplyse, om den har givet stoette til tekstil-, beklaednings- eller pelsindustrien i nogen af EU's medlemsstater, eller om den har til hensigt at give stoette i lande uden for EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (23. juli 1997)

Den 9. april 1997 vedtog Kommissionen en endelig negativ beslutning over for et i Frankrig ivaerksat eksperiment, der gik ud paa at nedsaette de sociale byrder inden for tekstil-, beklaednings-, laeder- og skoindustrien.

Kommissionen fandt, at udgifter, der paahviler virksomhederne, som foelge af de aftaler, der er indgaaet mellem arbejdsmarkedets parter inden for en bestemt sektor - det vaere sig om omlaegning af arbejdstiden eller andet indhold, der foerer til loenforhoejelse eller til loennet ferie, som ikke er paakraevet i lovgivningen - udgoer byrder, som virksomhederne selv burde have afholdt. Kommissionen var derfor af den opfattelse, at det var selve statens indgriben i en situation som den foreliggende, der ifoelge sin natur udgjorde en 100% statsstoette.

Den sektorielle karakter af stoetten og den omstaendighed, at den er blevet ydet til foelsomme sektorer i krise har bevirket, at Kommissionen ikke kunne anse den for forenelig med det faelles marked set i lyset af de retningslinjer, der er fastsat for stoette til beskaeftigelsen ((EFT C 334 af 12.12.1995. )).

Paa baggrund af denne beslutning har de franske myndigheder meddelt, at de til Kommissionen agter at anmelde en ny plan gaaende ud paa at reducere byrderne. Kommissionen afventer nu, at den nye franske regering giver udtryk for sin holdning til dette spoergsmaal.

Bortset fra det af de italienske myndigheder gennemfoerte eksperiment, der gik ud paa at nedsaette de sociale byrder til fremme af produktionen og beskaeftigelsen inden for skoindustrien, og med hensyn til hvilke Kommissionen vedtog en endelig negativ beslutning ((EFT L 231 af 12.9.1996. )), har Kommissionen ikke kendskab til foranstaltninger af denne art, som er blevet ivaerksat i medlemsstaterne inden for de af det aerede medlem naevnte sektorer. Kommissionen er ej heller bekendt med, at lignende foranstaltninger skulle vaere indfoert til fordel for de paagaeldende sektorer i tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0906/97 af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Maksimalt tilladte pesticidrester i visse fiskearter i de forskellige EU-lande

Kan Kommissionen, under henvisning til det lidet udtoemmende svar paa min skriftlige forespoergsel P-0385/97 ((EFT C 217 af 17.7.1997, s. 170 )), oplyse, hvilke medlemsstater der har fastlagt maksimalvaerdier for det organisk klorerede pesticid DDT i visse fiskearter og specificere, i hvilket omfang maksimalkoncentrationen af DDT er tilladt i hver enkelt EU-medlemsstat?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (1. juli 1997)

Som svar paa det aerede medlems forespoergsel vedroerende fastsaettelse af maksimalgraenser for restindholdet af dichlorodiphenyltrichloroethan (DDT) i visse typer fisk kan Kommissionen meddele, at der for de fleste medlemsstaters vedkommende ikke findes saadanne nationale graenser.

For det mindretal af medlemsstater, for hvilke der er fastsat maksimalgraenser for restindholdet af DDT i fisk, omfatter udtrykket »fisk« baade ferskvands- og saltvandsarter.

En detaljeret oversigt (medlemsstat for medlemsstat) sendes til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2017/97 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (11. juni 1997)

Om: Situationen i den europaeiske rissektor

I Kommissionens svar paa min skriftlige forespoergsel E-0842/97 ((EFT C 367 af 4.12.1997, s. 45. )) om den vanskelige situation, som den europaeiske rissektor befinder sig i, angav den, at den var klar over disse krav, samt at den havde truffet foranstaltninger inden for sektoren for at undgaa uro.

Hvilke foranstaltninger er der tale om? Hvordan har udviklingen i sektoren vaeret siden da?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. juli 1997)

Som anfoert i svaret paa forespoergsel E-842/97 fra det aerede medlem har Kommissionen for at undgaa alvorlige forstyrrelser i rissektoren truffet visse foranstaltninger for det indre marked og andre foranstaltninger vedroerende indfoersel.

For at nedsaette de maengder Indica-ris, der ville kunne frembydes til intervention bl.a. i Spanien og Graekenland, blev der indledt to nye licitationer. Den ene af dem vedroerer udfoersel af sleben skoldet Indica-ris og den anden afskallet Indica-ris til Réunion. Pr. 3. juni 1997 androg de maengder, der var omfattet af disse foranstaltninger, 7 700 t sleben skoldet ris og 9 600 t afskallet ris til Reunion.

Med hensyn til indfoersel er der blevet truffet foranstaltninger for indfoersel af ris fra de oversoeiske lande og territorier, for hvilke importtolden er nul. I denne forbindelse blev den beskyttelsesklausul, der blev indfoert i januar for fire maaneder, opretholdt indtil den 30. september 1997. Paa det seneste har Raadet forlaenget denne foranstaltning indtil den 30. november 1997 og opretholdt en maengde til indfoersel paa 69 610 t ris udtrykt som afskallet ris.

Disse foranstaltninger har derfor medfoert en stigende efterspoergsel efter EF-ris og dermed en opbremsning i salget til intervention bl.a. i Spanien, hvor maengderne paa interventionslager pr. 30. maj 1997 androg ca. 40 000 t, hvoraf stoerstedelen er Indica-ris.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1626/97 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: OEgede midler til nye fiskeriaftaler

EU boer finde midler til kompensation for de ofre, som faellesskabsflaaderne skal yde med henblik paa at tilpasse sig kravene om nedskaering af programmet for udvikling inden for fiskeriet (POP IV).

Anmodede Kommissionen den 14. april Raadet (fiskeriministrene) om at oege bevillingerne med 30 millioner ECU med henblik paa at indgaa nye fiskeriaftaler med tredjelande?

Hvilken afgoerelse traf Raadet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (3. juli 1997)

Kommissionen fremsatte ikke denne anmodning paa moedet i Raadet (fiskeriministrene) i april 1997.

I budgettet for dette aar er der foruden den oprindelige bevilling paa 246 mio. ECU afsat et beloeb paa 30 mio. ECU som reserve (budgetpost B0-40) til fiskeriaftaler med tredjelande, som skal fornyes eller genforhandles i 1997, og til eventuelle nye aftaler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1360/97 af Maren Guenther (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Uheldige forhold ved gennemfoerelsen af Erasmus-programmet

Som det er blevet mig fortalt af Erasmus-stipendiater, forloeber gennemfoerelsen af programmet i maallandene ikke altid tilfredsstillende. Der er ikke den noedvendige vejledning (der er aabenbart i visse tilfaelde ikke nogen Erasmus-vejleder paa stedet), og paa grund af problemer som ufleksible valgmuligheder ved sammensaetning af studieplan og problemer med anerkendelsen af studierne ved det hjemlige universitet afbryder mange studenter deres Erasmus-studium foer tiden.

Er det Kommissionens plan at indfoere en ordning for at undgaa saadanne og andre misforhold, og foerer Kommissionen kontrol med programmernes afvikling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (6. juni 1997)

Det er Kommissionens opfattelse, at visse vanskeligheder, som ERASMUS-studerende staar over for i vaertslandene, foerst og fremmest skyldes mangelen paa en passende information af de studerende og undervisningspersonalet om forskelle i organisationen af de videregaaende uddannelser (indhold, eksamener, osv.) i de forskellige medlemsstater.

Den nye fase af ERASMUS inden for rammerne af Socrates-programmet, og blandt andet universiteternes centraladministrations overtagelsen fra september 1997 af gennemfoerelsen af mobiliteten (»institutionelle kontrakter«), vil goere det muligt for Kommissionen at gribe ind, hvis der sker brud paa de aftaler, der er indgaaet mellem de universiteter, der faar tildelt faellesskabsmidler til at organisere studerendes mobilitet.

Endvidere er fjernelsen af forskellige hindringer for studenternes mobilitet blevet underkastet en droeftelse, der indledtes paa det europaeiske plan i forbindelse med Kommissionens groenbog ((Almen uddannelse - erhvervsuddannelse - forskning: hindringer for mobiliteten i Det Europaeiske Faellesskab. Kommissionens groenbog KOM(96) 462 endel. udg. )). Kommissionen har til hensigt at opfoelge disse droeftelser konkret med initiativer inden for rammerne af Faellesskabets kompetence.

Det skal dog understreges, at efter de oplysninger, Kommissionen ligger inde med, er antallet af ERASMUS-studenter, som har maattet afbryde deres studier paa grund af manglende vejledere eller ufleksible kurser, meget lille i forhold til de 400 000 ERASMUS-studenter, der har kunnet nyde godt af den mobilitet, der har vaeret organiseret indtil nu.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1612/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Olivenolie og samarbejdsaftalerne med Tunesien og Marokko

Vil Kommissionen oplyse, hvilke aftaler om olivenolieimport, der er omfattet af samarbejdsaftalerne med Tunesien og Marokko?

Hvilke oekonomiske konsekvenser vil aftalerne kunne faa for EU's olivenoliesektor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (4. juli 1997)

I medfoer af den samarbejdsaftale, der blev undertegnet i Tunis den 25. april 1976, og de efterfoelgende protokoller opkraeves der en nedsat told (7,80 ECU/100 kg) for import af olivenolie fra dette land inden for rammerne af et toldkontingent paa 46 000 t. Denne indroemmelse blev viderefoert i den samarbejdsaftale, som blev undertegnet i Bruxelles den 17. juli 1995, og som er under ratificering. Foruden dette kontingent indeholder EF-lovgivningen bestemmelser om toldnedsaettelser for import af olivenolie med oprindelse i Marokko og Tunesien.

Bortset fra aktiv foraedling er importen fra disse lande imidlertid begraenset til import fra Tunesien under toldkontingentet (46 000 t) til nedsat told. Importen fra andre tredjelande er ubetydelig.

De oekonomiske konsekvenser af dette kontingent for Faellesskabets produktionssektor er meget vanskelige at vurdere, idet de afhaenger af forskellige markedsparametre, bl. a. produktionen i det igangvaerende produktionsaar, overfoerslerne fra produktionsaar til produktionsaar, markedspriserne, stoerrelsen af interventionslagrene, eksportudsigterne, EF-oliens og den tunesiske olies kvalitet samt forbrugets stoerrelse.

I almindelighed vil de oekonomiske konsekvenser vaere af samme stoerrelsesorden som forskellen mellem markedsprisen paa EF-olie foer og efter importen af det tunesiske kontingent.

Under alle omstaendigheder skal denne evaluering maales i forhold til den eksisterende olie i det paagaeldende produktionsaar. Hvis man betragter et produktionsaar uden overskud, vil de oekonomiske konsekvenser vaere naesten ikke-eksisterende. Hvis det ikke er tilfaeldet (overskudshoest), vil de oekonomiske foelger for sektoren vaere tydeligere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1594/97 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Stoette til aktiviteter, der udoeves af sammenslutningen af maritime regioner i Europa, tekstil- og kulindustrierne

Hvert aar genfremsaetter Europa-Parlamentet under budgetbehandlingen et aendringsforslag vedroerende budgetpost B5-411 om Den Europaeiske Unions foranstaltninger paa industriomraadet (Sektion III - Kommissionen - Del B (Aktionsbevillinger)), hvori det bestemmes at stoette aktiviteter, der udoeves af sammenslutningen af maritime regioner i Europa, tekstil- og kulindustrierne saasom EUROACOM og ACTE.

Vil Kommissionen goere naermere rede for de udgifter, den har godkendt i de seneste tre aar (1995, 1996 og 1997), hvilke aktiviteter der er blevet godkendt, hvilke kriterier den baserer sine godkendelser paa, samt hvilken ansoegningsprocedure der skal foelges for at opnaa denne finansiering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (30. juni 1997)

Ved tildeling af bevillinger til budgetpost B5-411 har Kommissionen selvfoelgelig bemaerket sig det aendringsforslag, Parlamentet siden 1990 har fremsat i sine kommentarer til budgettet og har taget hensyn hertil ved anvendelse af de tildelte midler. Den har derfor ogsaa hvert aar reageret positivt paa anmodningen fra sammenslutningen af maritime regioner i Europa (AMRIE) om stoette paa 100 000 ECU i 1995 og 100 000 ECU i 1996. Beloebet for 1997 skal droeftes af AMRIE og Kommissionen, og det bliver muligvis stoerre end i de foregaaende aar.

Hvad angaar tekstil- og toejindustrien har Kommissionen i de sidste tre aar - til et samlet beloeb paa ca. 140 000 ECU - medfinansieret fire projekter, som er blevet ivaerksat af ACTE og lokale sammenslutninger, som er medlemmer af ACTE.

Hvad angaar den anden faktor i aendringsforslaget (kulindustriregionerne) har Kommissionen ikke modtaget nogen anmodninger fra disse sammenslutninger. Kommissionen udbetaler dog forskellige former for oekonomisk stoette, som paa den ene eller den anden maade er forbundet med kul.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2238/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Fremme af forbindelser mellem traktorfabrikkerne i Minsk i Belarus, og Basildon i Det Forenede Kongerige

Kan Kommissionen give praecise oplysninger om den stoette, der eventuelt skal stilles til raadighed gennem EU-bevillinger under TACIS og andre programmer med henblik paa at fremme de forbindelser, der er ved at blive etableret mellem fagforeninger og ledelse i traktorfabrikker i min valgkreds og Minsk i Belarus?

Kan Kommissionen give naermere oplysninger om de beloeb, der staar til raadighed, og fristerne for de forventede ansoegninger i loebet af den naeste periode paa 1 1/2 aar?

Kan Kommissionen give naermere oplysninger om lignende forbindelser, der kan anvendes som model fra andre deltageres side?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (16. juli 1997)

Der ydes finansieringsstoette til fagforeningssamarbejde via TACIS-programmet for demokrati, men sjaeldent i forbindelse med en bestemt fabrik. I den seneste tid er der givet stoette til ikke-statslige organisationer til opbygning af fagforeningspolitik. Men det skulle vaere muligt at yde bistand til det foreslaaede samarbejde i henhold til TACIS-programmet for partnerskab og koordination, hvis Det Forenede Kongerige foreslaar projektet til stoette fra dette program. Naeste stoetterunde forventes at blive ivaerksat inden aarets udgang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1977/97 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Fare for det arkaeologiske omraade i Keratea som foele af anlaeg af en losseplads, hvor affaldet skal nedgraves i jorden

Det sted i Attika, der er valgt til opfoerelse af et anlaeg til bearbejdning af affald, ligger midt i et fredet arkaeologisk omraade, naermere betegnet Ovriokastro ved Keratea, hvor man har udgravet en befaestet landsby og antikke mineskakter samt gjort adskillige arkaeologiske fund.

Kulturministeriets arkaeologiske tjeneste har nedlagt forbud mod ovenstaaende, og derfor bedes Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den kan og vil ivaerksaette for at forhindre, at der anlaegges en losseplads, hvor affaldet skal nedgraves i jorden, i et omraade af arkaeologisk og historisk betydning, der er en del af den europaeiske kulturarv.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (29. juli 1997)

I henhold til Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) henhoerer et anlaeg til bortskaffelse af industri- og husholdningsaffald under kategorierne i bilag II. I henhold til direktivets artikel 4 skal projekter, der henhoerer under de i bilag II anfoerte grupper, goeres til genstand for en miljoerisikovurdering, naar medlemsstaterne finder, at det er paakraevet paa grund af projekternes saerlige karakter. Ét af de elementer, der skal tages i betragtning i forbindelse med en vurdering af virkningerne for miljoeet, er de materielle ressourcer og kulturarven.

I Raadets direktiv 75/442/EOEF ((EFT L 194 af 25.7.1975, s. 47. )) om affald er det fastsat, at affaldsbehandlingsanlaeg foerst skal indhente tilladelse til at modtage affald. Affaldstilladelser hoerer bl.a. til betingelserne for haandhaevelse af direktivets artikel 4, hvor det hedder, at medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger for at sikre, at affaldet bortskaffes, uden at mennerskers sundhed bringes i fare, og uden ugunstige foelgevirkninger for »steder af ganske saerlig interesse«.

For at faa at vide, om der i det foreliggende tilfaelde er foretaget en forhaandsvurdering af virkningerne for miljoeet eller ej, vil der blive sendt en officiel skrivelse til de graeske myndigheder med anmodning om naermere oplysninger vedroerende de fremgangsmaader, der er fulgt i forbindelse med oprettelsen af denne lossplads.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2058/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (16. juni 1997)

Om: Befolkningssammensaetningen i det nuvaerende Tyrkiet

I henhold til en undersoegelse, der er foretaget af det kendte tyske universitet i Tuebingen, findes der over hundrede forskellige etniske grupper i Lilleasien. Antallet af borgere af ren tyrkisk afstamning er oejensynlig meget begraenset. Der foreligger ogsaa sikre oplysninger om, at der paa det nuvaerende tyrkiske territorium lever utallige »hemmelige kristne«, der ikke frit toer vedkende sig deres afstamning og religioese tilhoersforhold af frygt for repressalier fra de tyrkiske myndigheders side. Oplysningerne om antallet af kurdere i Tyrkiet er ogsaa meget upraecise, og de tal der naevnes, svinger mellem 8 og 20 mio.

Kan Kommissionen oplyse, om den har allerede har anmodet, eller om den har til hensigt at anmode de tyrkiske myndigheder om en praecis og objektiv registrering af den befolkningsmaessige sammensaetning i det nuvaerende Tyrkiet, da det er en kendsgerning, at begge parter (EU og Tyrkiet) oensker, at dette land bliver optaget i den europaeiske struktur, hvilket forudsaetter, at alle de etniske grupper, der lever i Tyrkiet, sikres fuldstaendig og aerboedig respekt for deres kulturelle identitet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (11. juli 1997)

Den seneste folketaelling i Tyrkiet fandt sted i 1990. Der er ikke fastsat nogen dato for den naeste.

De tyrkiske myndigheder mener ikke, at etnisk oprindelse boer figurere blandt de spoergsmaal, der stilles ved disse folketaellinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2311/97 af Juan Fabra Vallés (PPE) til Kommissionen (26. juni 1997)

Om: Bogen »Extrémismes en Europe«

Kan Kommissionen oplyse om bogen »Extrémismes en Europe«, der er samlet af Jean-Yves Camus og udsendt af »Centre Européen de Recherche et d'Action sur le Racisme et l'Antisémitisme - Editions d'Aube«, har faaet nogen form for stoette fra Faellesskabet? Med hvilken begrundelse og med hvor meget? Kendte Kommissionen publikationen? Kan den solidarisere sig med indholdet i denne bog?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (31. juli 1997)

Det naevnte Centre européen de recherche et d'action sur le racisme et l'antisémitisme, som stoettes af et udvalg bestaaende af de tidligere formaend for Parlamentet og Kommissionen samt Europa-Raadets generalsekretaer, har siden 1993 som foelge af Parlamentets resolution af 21. april 1993 om stigende racisme og fremmedhad i Europa og faren for hoejreekstremistisk vold modtaget en aarlig bevilling til gennemfoerelse af projekter, som opfoeres paa budgetkonto B3-4114.

For 1996 var denne bevilling paa 350 000 ECU ((EFT L 22 af 29.1.1996. )), hvoraf 30 826 ECU blev bevilget til offentliggoerelse af 2 000 eksemplarer af den bog, det aerede medlem naevner, og det aerede medlem henvises i oevrigt til det svar, Kommissionen gav paa skriftlig forespoergsel Parlamentet-1940/97 af Moniz ((EFT C 373 af 9.12.1997, s. 160. )).

For indevaerende aar er den naevnte bevilling paa 400 000 ECU ((EFT L 44 af 14.2.1997. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1538/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Fosforsyreesterforgiftninger som foelge af anvendelse af praeparatet »Tiguvon« (Fenthion) fra firmaet Bayer i Leverkusen

Det af firmaet Bayern i Leverkusen fremstillede loppemiddel Tiguvon (Fenthion) foreligger i forskellige koncentrationer. Tiguvon 10 anvendes til katte paa 2 kg og derover. Til hunde paa mellem 3 og 10 kg anbefales Tiguvon 20, mens hunde paa 10 kg og derover skal behandles med Tiguvon 20 G. Husdyrejere, som gentagne gange har behandlet deres husdyr med loppemidlet Tiguvon (Fenthion), har paadraget sig alvorlige fosforsyreforgiftninger. Da Kommissionen ikke kunne besvare min forespoergsel E-1470/96 ((EFT C 345 af 15.11.1996, s. 76. )) om dette emne, anmoder jeg indtraengende Kommissionen om svar paa foelgende spoergsmaal:

Har Kommissionen kendskab til forskningsresultater, der godtgoer, at ogsaa dyreejere er udsat, isaer boern, der allerede kan skades af smaa giftmaenger, og som man ikke kan sige til, at »det er paa eget ansvar«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (23. juni 1997)

Foranlediget af det aerede medlems tidligere stillede skriftlige forespoergsel nr. E-1470/96 har Kommissionenen anmodet arbejdsgruppen for laegemiddelovervaagning under Den Videnskabelige Komité for Vurdering af Veterinaermedicinske Produkter om at aflaegge beretning om eventuelle skadevirkninger af dette produkt. Der er siden da ikke modtaget nogen indberetning om saadanne skadelige virkninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1766/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Anbringelse af »faelder« for luftforurening i udstoedningsroeret paa tunge koeretoejer

I henhold til oplysninger i den graeske avis »ATHINAÏKI« fremmer Kommissionens LIFE-program anbringelsen af »faelder« i udstoedningsroeret paa tunge koeretoejer, hvilket ganske givet vil bidrage staerkt til at reducere omfanget af udstoedningsgasser. I henhold til samme avis daekker Kommissionen 50% af udgifterne hertil, medens de resterende 50% afholdes af medlemsstaten.

Hvilke betingelser gaelder der i den forbindelse for den enkelte erhvervsdrivendes indgivelse af ansoegning om stoette til »faelder« i koeretoejers udstoedningsroer? Hvor mange ansoegninger har Kommissionen modtaget fra Graekenland? Hvor stort et beloeb er der i alt givet til Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (4. juli 1997)

Kommissionen kan hermed oplyse det aerede medlem om, at den intet kendskab har til de naevnte oplysninger i den graeske avis »Athinaïki«. Selv om der skulle vaere fremsat projektforslag for »faelder for partikler i udstoedningen fra dieselmotorer« som led i LIFE-programmerne for 1996 og 1997, er der ikke ikke hidtil udvalgt noget saadant projekt til finansiering.

LIFE-programmet ville kunne finansiere et eventuelt forslag til projekt om det paagaeldende emne, forudsat at det opfylder de kriterier, der er fastsat i Raadets LIFE-forordning, (EF) nr. 1404/96 af 15. juli 1996 ((EFT L 181 af 20.7.1996, s. 1. )), om aendring af Raadets forordning (EOEF) nr. 1973/92 om oprettelse af et finansielt instrument for miljoeet: det skal bl.a. have demonstrerende og fornyende vaerdi, ligesom det skal vaere udvalgt med henblik paa samfinansiering i henhold til Kommissionens udvaelgelsesprocedure.

Den finansielle stoette fra LIFE beloeber sig til 30 % af de berettigede omkostninger i forbindelse med finansiering af indtaegtsskabende investeringer og 50 % for de oevrige aktioner.