ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0652/98 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (10. marts 1998)

Om: Galiciske virksomheders deltagelse i faellesskabsprogrammet Al-Invest

Inden for rammerne af programmet Al-Invest, der har til formaal at fremme samhandel, udveksling af knowhow samt teknologioverfoersel og finansielle overfoersler, har man i loebet af programmets foerste to aar kunnet organisere 40 moeder mellem erhvervsdrivende og planlaegge yderligere 60 moeder, med en omsaetning paa 250 mio ecu.

Det venskabelige forhold mellem den spanske region Galicien og Latinamerika er velkendt ligesom den gensidige afhaengighed mellem begge omraaders oekonomi, hvilket tydeligt fremgaar af de dermed forbundne statistikker, og derfor er ovennaevnte faellesskabsprogram af saerlig betydning for en region, der er saa naert knyttet til Latinamerika.

Kommissionen bedes oplyse, hvilken indvirkning det omtalte faellesskabsprogram har haft paa forbindelserne mellem Galicien og Latinamerika, hvor mange moeder for erhvervsdrivende der er blevet afholdt i Galicien, og i hvilket omfang Galicien deltager i det samlede program.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (3. april 1998)

Al-Invest er et decentraliseret faellesskabsprogram, der har til formaal at fremme moeder mellem erhvervsdrivende. Initiativet til disse moeder tages af det private erhvervsliv selv, dvs. handels- og industrikamre, faglige organisationer og sammenslutninger eller specialiserede konsulenter, der er optaget i grupperne af Eurocentre i Latinamerika og Coopeco i Europa.

I Spanien har navnlig erhvervslivet i Barcelona, Bilbao, Madrid, Valencia og Saragossa udvist stor aktivitet gennem Al-Invest. De galiciske virksomheder har udvist forholdsvis ringe interesse for at deltage i moederne i Al-Invest, med undtagelse af fiskerisektoren, hvor den faglige repraesentation har vaeret tilfredsstillende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0863/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Mulige bankfusioner i Det Forenede Kongerige

Der er fra flere sider udtrykt bekymring over muligheden for bankfusioner i Det Forenede Kongerige i den naermeste fremtid. BIFU (bank-, forsikrings- og finanssammenslutning, som jeg er raadgiver for) har navnlig paapeget risikoen for, at saadanne fusioner vil foere til begraensninger i konkurrencen, beskaeftigelsen og daekningsgraden i mindre samfund i landdistrikterne.

Selv om Kommissionen naturligvis maa bedoemme de enkelte fusioner hver for sig, saa er der dog grund til at stille foelgende spoergsmaal:

1. Er Kommissionen klar over situationen med hensyn til mulige bankfusioner i Det Forenede Kongerige?

2. Har Kommissionen nogen kommentarer i denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel van Miert (7. maj 1998)

Kommissionen er opmaerksom paa, at der er ubekraeftede spekulationer i pressen om muligheden for fremtidige bankfusioner i Det Forenede Kongerige. Hvis en saadan fusionssituation giver anledning til en koncentration af EF-dimension, hvor den saakaldte fusionsforordning - Raadets forordning (EOEF) nr. 4065/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser ((EFT L 257 af 21.9.1990. )) - finder anvendelse, vil Kommissionen vurdere, om fusionen er i overensstemmelse med forordningens bestemmelser.

Naar Kommissionen modtager anmeldelser om fusioner, offentliggoeres de ved en meddelelse i EFT, og interesserede parter opfordres til at fremkomme med bemaerkninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0089/98 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (30. januar 1998)

Om: Alternativer til vejtransport af frugt og groentsager

Truslen om blokering af franske veje som foelge af strejker inden for transportsektoren i Frankrig indebaerer en halvering af prisen paa visse former for frugt og groentsager, og dette svarer til en guillotinering af eksporten af disse let fordaervelige produkter fra Spanien.

Det er noedvendigt at finde en permanent struktur til erstatning af vejtransport, saaledes at hverken strejketrusler eller -tegn under nogen omstaendigheder kommer til at indebaere katastrofale foelger for den spanske landbrugseksport eller andre sektorer i de oevrige medlemsstater.

Vil Kommissionen oplyse, om den vil vaere rede til at stoette oprettelsen af en saadan permanent struktur til erstatning for vejtransporten af frugt og groentsager fra Spanien til den centrale og nordlige del af Den Europaeiske Union i tilfaelde af transportstrejke i Frankrig, og i givet fald at overveje muligheden af at anvende ro-ro-faerger med henblik paa transport af lastbiler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (17. april 1998)

Kommissionen er opmaerksom paa de alvorlige problemer, som spanske eksportoerer har oplevet i forbindelse med arbejdskonflikter i Frankrig. Kommissionen er ikke i stand til oekonomisk eller lovgivningsmaessigt at stoette oprettelsen af alternative transportsystemer som en reaktion strejker, men den faelles transportpolitik sigter mod en stoerre udvidelse af et europaeisk intermodalt transportsystem, som til enhver tid vil kunne tilbyde alternative transportveje for speditoerer og producenter. Hvad angaar fragt skulle et saadant system ogsaa omfatte kombitransport, transport ad vej og jernbane samt indre vandveje og soetransport.

Paa basis af gennemfoerelsen af det indre marked har Kommissionen foert en politik, der skal fremme transportformer, som yder et varigt alternativ til vejtransport. Hvad angaar den Iberiske Halvoe anser Kommissionen alternative tjenester, som f.eks. short-sea fart og kombitransporttjenester, for at vaere saerligt relevante. I Kommissionens nye forslag ((KOM(97) 681 endelig udg. )) til Parlamentets og Raadets beslutning om aendring af beslutning nr. 1692/96/EC ((EFT L 228 af 9.9.1996. )) om soehavne, inderhavne og intermodale terminaler, foreslaas en aendring, som vil indeholde et nyt prioriteret projekt om en »Multimodal forbindelse mellem Portugal og Spanien til resten af Europa«. Gennem PACT-programmet har Kommissionen stoettet igangsaettelsen af innovative kombitransporttjenester mellem Spanien og resten af Faellesskabet, herunder finansiering af investeringer i Irun og Hendaye og de intermodale platforme i Port Bou. Derudover stoetter PACT-programmet en gennemfoerlighedsundersoegelse om oprettelsen af et intermodalt havnenetvaerk i Spanien, Frankrig, Portugal og Storbritannien. Endelig bliver der om kort tid anlagt et fragtjernbanenet mellem Nordspanien og det eksisterende franske fragtjernbanenet, der skal muliggoere oprettelsen af nye internationale jernbanetjenester.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1360/98 af Maartje van Putten (PSE) til Raadet (27. april 1998)

Om: Anvendelse af beroligende midler til dyr i britiske zoologiske haver

1. Er Raadet bekendt med beretninger for nylig i de nederlandske medier om, at der anvendes beroligende midler som f.eks. prozac og valium til dyr i britiske zoologiske haver til bekaempelse af stress og depressionssymptomer paa trods af, at undersoegelser har vist, at utilfredsstillende levevilkaar, som hindrer dyrenes naturlige adfaerd, kan fremkalde stress, hvorfor anvendelsen af beroligende midler blot maa betragtes som symptombekaempelse?

2. Vil Raadet vaere rede til at undersoege, om disse beretninger er korrekte, og hvis de viser sig at vaere korrekte, hvad vil det saa goere for at forhindre et saadant misbrug, og for generelt at sikre dyrenes velfaerd i de europaeiske zoologiske haver inden for rammerne af den foreslaaede henstilling om hold af vilde dyr i zoologiske haver, som af Parlamentet blev foreslaaet aendret fra en henstilling til et direktiv, og hvor Parlamentet lagde saerlig vaegt paa retningslinjerne for indretning til og pasning af dyr, som er indeholdt i bilaget til forslaget, og som bl.a. stoettes af EAZA (European Association for Zoos and Aquaria)?

Svar (13.-14. juli 1998)

1. Raadet har ikke kendskab til de oplysninger, det aerede parlamentsmedlem omtaler.

2. For saa vidt angaar det forslag, som det aerede medlem naevner, kan Raadet oplyse det aerede medlem om, at det den 17. juni 1998 er naaet til enighed om en faelles holdning med henblik paa vedtagelsen af et direktiv om hold af vilde dyr i zoologiske haver. I denne tekst, som Europa-Parlamentet vil skulle tage stilling til, tages der hensyn til Parlamentets udtalelse af 29. januar 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0770/98 af Gérard Caudron (PSE) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Sikkerheden i fly for boern under to aar

Boern paa under to aar kan flyve gratis eller til halv pris. Der bliver ikke reserveret et saede til dem, og de maa sidde paa deres foraeldres eller en medfoelgende voksens knae.

Der er ikke truffet nogen sikkerhedsforanstaltninger for disse boern.

Meget faa flyselskaber har faktisk et sikkerhedsbaelte, der kan justeres til sikkerhedsbaeltet for den person, der foelger med barnet. Det er endog meget sjaeldent, at et flyselskab har en redningsvest til disse boern ved flyvninger over havet.

Der gives heller ikke vejledning i, hvordan iltmasken skal anvendes for saa smaa boern.

Det er uacceptabelt, at der mangler grundlaeggende sikkerhedsforanstaltninger, hvad angaar de alvorlige ulykker, naar mennesker kastes rundt i flyet under turbulens.

Hvad vil Kommissionen goere for at afhjaelpe denne alvorlige mangel paa sikkerhedsforanstaltninger for boern under to aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (13. maj 1998)

Visse faelles krav med hensyn til flyvedygtighed, som isaer vedroerer luftfartoejers sikkerhedsforhold, og som er indfoert i Faellesskabets lovgivning med Raadets forordning (EOEF) nr. 3922/91 om harmonisering af tekniske krav og administrative procedurer inden for civil luftfart ((EFT L 373 af 31.12.1991, s. 4. )), rummer en raekke forskellige henvisninger til beskyttelsen af boern. Navnlig vedroerer de systemer til fastholdelse i saedet af smaaboernesaeder eller i den mindste sikkerhedsseler, som kan tilpasses foraeldrenes egne sikkerhedsseler. I henhold til disse bestemmelser kraeves det ligeledes, at der er soerget for udskiftning af redningsveste, der er for store til mindre boern. Det er ikke skoennet noedvendigt med saerlige henvisninger for brug af iltmaskerne.

Disse bestemmelser vedroerer hovedsagelig boern paa over to aar, men udelukker ikke boern under denne alder. Kommissionen er klar over de undersoegelser der for oejeblikket foretages af kompetente organer vedroerende bedre forstaaelse af farerne for boern i de yngste aldersgrupper i tilfaelde af noedsituationer ombord paa fly. Resultatet af disse undersoegelser kan muligvis foere til forslag om aendring af den allerede eksisterende internationale lovgivning paa omraadet, men Kommissionen har ikke oplysninger, som ville kunne berettige en aktion fra Faellesskabets side paa indevaerende tidspunkt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1455/98 af Anne McIntosh (PPE) til Raadet (11. maj 1998)

Om: Momssatser

Stoetter raadsformandskabet og vil det goere brug af den ret til at udoeve et skoen, Kommissionen foreslaar i sin meddelelse SEK(97)2089 om nedsatte momssatser for udvalgte arbejdsintensive tjenesteydelser?

Vil raadsformandskabet godkende, at dette skoen finder anvendelse paa vedligeholdelse og reparation af kirker og bygninger, der er registreret som historisk vaerdifulde?

Ser raadsformandskabet dette som et led i Kommissionens revision af momsharmoniseringen paa EU-plan?

Svar (6. juli 1998)

Den meddelelse fra Kommissionen, som det aerede parlamentsmedlem naevner i sin forespoergsel, er til behandling i Raadets instanser. Raadet kan ikke udtale sig om det aerede medlems forespoergsel, foer denne behandling er afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0875/98 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Inddragelse af koerekort og registreringsattest i Italien

Er det Kommissionen bekendt, at nederlandske chauffoerer ved overtraedelse af faerdselsloven i Italien ofte faar inddraget koerekort og registreringsattest i mere end en maaned, hvorved det bliver umuligt for dem at udfoere deres arbejde?

Finder Kommissionen en saadan handlemaade acceptabel i de tilfaelde, hvor boeden for overtraedelsen ikke kan betales omgaaende?

Har Kommissionen til hensigt at laegge pres paa de italienske myndigheder for at naa frem til en ensartet - og under alle omstaendigheder fremskyndet - procedure for tilbagelevering af de inddragne dokumenter?

I bekraeftende fald hvordan?

I benaegtende fald hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (29. maj 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af detaerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1005/98 af Caroline Jackson (PPE) til Raadet (31. marts 1998)

Om: Direktivforslaget om reklame for tobaksvarer

Den 12. februar 1998 vedtog Raadet sin faelles holdning vedroerende ovennaevnte direktivforslag. Den faelles holdning gaar videre end det oprindelige direktivforslag, der offentliggjordes i 1992, idet den indeholder et forbud mod sponsorering til fordel for og alle former for kommercielle meddelelser om tobaksvarer. Det formodes, at Raadet Juridiske Tjeneste i 1993 konkluderede, af direktivforslaget fra 1992 ikke gyldigt kunne vedtages med hjemmel i traktatens artikel 100A eller i nogen anden artikel i traktaten.

1. Kan Raadet oplyse, om det er tilfaeldet?

2. Kan Raadet i givet fald oplyse, om Den Juridiske Tjeneste er blevet bedt om eller paa eget initiativ har afgivet en udtalelse om formuleringen af det foreliggende forslag?

3. Hvis det ikke er tilfaeldet, bedes Raadet forklare, paa hvilken maade bestemmelserne i det foreliggende forslag afviger fra 1992-forslaget i en saadan grad, at Den Juridiske Tjenestes udtalelse ikke laengere har gyldighed?

Svar (13.-14. juli 1998)

1. Raadet bistaas i sit arbejde af Den Juridiske Tjeneste, hvis opgave er at give Raadet uafhaengig juridisk raadgivning i form af udtalelser. Disse udtalelser afgives skriftligt eller mundtligt enten til Raadet selv eller til dets forberedende instanser. De er et internt anliggende for Raadet.

2. I det konkrete tilfaelde, som det aerede medlem henviser til, vil det vaere ukorrekt at bekraefte eller at afkraefte eksistensen af en saadan udtalelse, som omtales i spoergsmaalet, eller at udtale sig om, hvorvidt en saadan udtalelse er blevet aendret eller paa anden maade suppleret skriftligt eller mundtligt, paa baggrund af den tekst, Raadet vedtog den 12. februar 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0431/98 af Leonie van Bladel (UPE) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Naegtet statsborgerskab for 70.000 borgere i Slovenien

Ifoelge den slovenske menneskerettighedsorganisation »Helsinki Monitor for Slovenien« har henved 70.000 ikke-slovenske indbyggere af republikken Slovenien, som allerede inden oploesningen af det tidligere Jugoslavien, var bosat i Slovenien, fortsat ikke faaet slovensk statsborgerskab. Ifoelge organisationen, som i visse tilfaelde saagar taler om en »administrativ etnisk udrensning«, er mellem 7.000 og 10.000 af dem boern af blandede aegteskaber, dvs. boern af foraeldrepar, hvor den ene part ikke er slovener.

Deler Kommissionen den opfattelse, at der er tale om en kraenkelse af menneskerettighederne, naar personer, som i henhold til slovensk lov har krav paa slovensk statsborgerskab, fordi de allerede i 1991 var bosat i Slovenien, naegtes indfoedsret?.

Er Kommissionen rede til at rette henvendelse til den slovenske regering med anmodning om oplysninger og at opfordre den til snarest muligt at loese dette problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (3. april 1998)

I henhold til aktuelle skoen, foretaget af De Forenede Nationers Flygtningehoejkommissariat (UNHCR), findes der mellem fem og ti tusinde statsloese personer i Slovenien, der af forskellige grunde hverken har ansoegt om slovensk statsborgerskab eller anmodet om status som flygtninge inden 31. december 1991, den tidsfrist, der blev fastsat af den slovenske regering, efter at landet var blevet selvstaendigt.

De slovenske myndigheder har lovet at tage skridt til at faa loest dette spoergsmaal. I foerste omgang er Sloveniens indenrigsministerium sammen med UNHCR i faerd med at gennemfoere et saerligt projekt til en mere praecis indkredsning af antallet af statsloese personer, der opholder sig i Slovenien.

Kommissionen og UNHCR foelger vedvarende problemet paa naert hold og har gjort det klart over for den slovenske regering, hvor vigtigt det er at faa loest dette spoergsmaal saa hurtigt som muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0928/98 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: De smaa og mellemstore virksomheders betydning i Den Europaeiske Union

Kommissionen anerkender den afgoerende rolle, som de smaa og mellemstore virksomheder spiller for beskaeftigelsen.

Revisionsretten anslaar i sin aarsberetning for 1996, at der aarligt som led i EFRU afsaettes 1200 mio ecu til de smaa og mellemstore virksomheder. Dette store beloeb vidner om disse virksomheders store betydning i EU.

Til trods for, at Kommissionen anerkender de smaa og mellemstore virksomheders betydning, inddrog den ikke repraesentanter for disse i forberedelsen af det ekstraordinaere topmoede om beskaeftigelsen.

Agter Raadet at inddrage repraesentanter for de smaa og mellemstore virksomheder i dialogen med arbejdsmarkedets parter for at goere denne dialog mere dynamisk og for at kunne traeffe foranstaltninger, som er mere virkelighedsnaere og i hoejere grad er i overensstemmelse med borgernes interesser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (14. maj 1998)

De smaa og mellemstore virksomheders betydning for den oekonomiske vaekst og jobskabelsen blev paa ny bekraeftet paa det europaeiske topmoede i Luxembourg. Retningslinjerne for beskaeftigelsespolitikken understregede behovet for at forbedre erhvervsmiljoeet til fordel for SMV'erne og inddrage arbejdsmarkedets parter i proceduren for gennemfoerelsen af disse retningslinjer.

Kommissionen er klar over, at det er noedvendigt at inddrage SMV'ernes organisationer i proceduren i forbindelse med gennemfoerelse af retningslinjerne for beskaeftigelsespolitikken paa EU-plan og i forhandlingerne om aftaler paa det sociale omraade. SMV'ernes organisationer er medlemmer af raadgivende udvalg, og de hoeres formelt om lovgivningsforslag i overensstemmelse med artikel 3 i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, som er vedfoejet som bilag til EF-traktaten.

Endvidere har Kommissionen indledt en bred hoering om forbedringen af den sociale dialog paa EU-plan, og den vil inden laenge offentliggoere en meddelelse, hvori den skitserer, hvordan en saadan forbedring kan opnaas.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0064/98 af Gijs de Vries (ELDR) til Kommissionen (15. januar 1998)

Om: Begraensninger i direkte salg

Den 7. april 1994 blev der indgivet en klage til Kommissionen over restriktioner i forbindelse med oprettelse af en pladepostordreforretning i Tyskland (sag nr. 94/4337, SG(94)A/10269, PolyGram). Det tog Kommissionen mere end to aar (indtil november 1996), foer den indledte en artikel 169-procedure. I december 1997 havde Kommissionen endnu ikke afgivet en begrundet udtalelse i sagen.

1. Kommissionen bedes redegoere for, hvorfor den ikke har taget denne klage mere alvorligt?

2. Er Kommissionen enig i, at disse forsinkelser skader den direkte salgssektors konkurrencestilling, idet denne sektor er en af vaekstsektorerne inden for den elektroniske handel?

3. Vil Kommissionen nu vaere rede til at prioritere behandlingen af denne klage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (24. februar 1998)

1. Kommissionen vil gerne forsikre det aerede medlem om, at den har taget den omhandlede klage meget alvorligt. For det foerste skal det naevnes, at Kommissionen foer den sendte en aabningsskrivelse i oktober 1996 havde en brevveksling med de tyske myndigheder. Siden da har den lange behandlingstid afspejlet sagens saerdeles komplekse juridiske karakter. I det foreliggende tilfaelde vil en kortlaegning af de tjenesteydelser, som beroeres, karakteren af de paagaeldende restriktioner, de maal, der forfoelges med den paagaeldende bestemmelse, og restriktionens proportionalitet i forhold til det tilsigtede maal, der er at varetage almene interesser, noedvendiggoere en indgaaende undersoegelse af saavel EF-Domstolens retspraksis som de karakteristika, der goer sig gaeldende paa det tyske marked for fjernsalg. Kommissionen bestraeber sig paa at gennemfoere denne detaljerede analyse saa hurtigt som muligt.

2. og 3. Der er ingen tal, som lader formode, at de restriktioner, som klagerne er stoedt paa som foelge af den tyske lovgivning vedroerende praemier, beroerer hele sektoren for direkte salg inden for Faellesskabet. Postordresektoren har i perioden fra 1991 til 1996 haft en vaekst paa omkring 22%, og det tyske marked som saadant repraesenterer kun halvdelen af den samlede omsaetning fra dette salg ((Kilde: European mail order traders association (EMOTA). )). Det er imidlertid rigtigt, at hovedparten af postordresalget stadig er rent nationalt. De problemer, som sektoren stoeder paa ved graenseoverskridende salg, er ofte knyttet til logistiske vanskeligheder, ligesom der ogsaa ganske rigtigt er vanskeligheder mellem de nationale lovgivninger vedroerende handelspraksis. Stillet over for disse vanskeligheder og i betragtning af, at der ikke findes harmoniserende direktiver, vil Kommissionen goere sit yderste for at anvende EF-retten og navnlig proportionalitetsprincippet hver gang en national lov begraenser den fri udveksling af tjenesteydelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0482/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. februar 1998)

Om: Fremskrivninger af regionernes indsats for den naeste programmeringsperiode

Kan Kommissionen i betragtning af, at strukturprogrammer skal stoette igangvaerende aendringer i regionale og lokale oekonomier, og at de hidtil i alt for mange tilfaelde har vaeret baseret paa foraeldede statistiske oplysninger, anfoere, hvilke undersoegelser den allerede har gennemfoert eller vil gennemfoere med henblik paa en fremskrivning af regionernes og den industrielle sektors indsats for tidsrummet 2000-2006? Hvilke foreloebige resultater er Kommissionen kommet til i denne forbindelse? Hvordan paataenker Kommissionen at indarbejde denne analyse i programmernes indhold for den nye periode efter 1999?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (30. marts 1998)

Beslutningerne om, hvorvidt regioner er stoetteberettigede under maal 1 og det nye maal 2, som blev foreslaaet af Kommissionen den 18. marts 1998 ((KOM(98) 131 endelig udg. )), maa baseres paa de nyeste foreliggende data. Tiden for tilvejebringelsen af saadanne data varierer. For statistikker vedroerende bruttonationalindkomsten (BNI) foreligger de regionale data eksempelvis foerst efter en periode paa godt to aar. For de regionale arbejdsloeshedsstatistikker er forsinkelsen paa et aar. Da maal 1 og 2 vedroerer regionale strukturproblemer, som i sagens natur kun aendrer sig meget langsomt, kan disse forsinkelser i forbindelse med dataenes tilvejebringelse anses for at vaere fuldt ud acceptable, og de paagaeldende statistikker kan betragtes som et paalideligt grundlag for beslutningerne om stoetteberettigelse.

Saadanne data er et betydeligt mere paalideligt grundlag for beslutninger om stoetteberettigelse end oplysninger fra sektorielle eller regionale fremskrivninger. Usikkerheden omkring saadanne fremskrivninger er uacceptabelt stor i betragtning af de mange forskellige faktorer, der er bestemmende for den oekonomiske vaekst. Kommissionen har derfor ingen planer om at udarbejde nye regionale kriterier i saa henseende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0176/98 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: Udledning af kloak- og spildevand

Er praksis med at udlede renset spildevand i havet baeredygtig i miljoemaessig henseende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (6. marts 1998)

Sigtet med Raadets direktiv 91/271/EOEF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand ((EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40. )) er miljoebeskyttelse, herunder navnlig beskyttelse af havvandet mod en forurening paa grund af udledninger af saadant spildevand.

Direktivets bestemmelser, bl.a. forskrifterne vedroerende udledning i kystnaere farvande, sigter mod en effektiv og varig beskyttelse af havmiljoeet.