SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0812/98 af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Oprettelse af »Culture Desks« i medlemsstaterne

Fra kunstnerside tales der ofte om problemer i kommunikationen med Kommissionen. F.eks. opstaar der paa grund af uklare formuleringer i ansoegningsformularer spoergsmaal, som Kommissionen trods gentagne forespoergsler ikke kan svare paa.

Jeg har hoert, at Kommissionen nu skal oprette saakaldte »Culture Desks« i medlemslandene for at formindske disse kommunikationsvanskeligheder, og glaeder mig meget over oprettelsen af saadanne informationscentre.

For at disse informationscentre kan arbejde effektivt boer man ogsaa inddrage medlemmerne af Europa-Parlamentet, som allerede yder et stort informationsarbejde. Med henblik paa i faellesskab at stille omfattende information til raadighed for de skabende kunstnere bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Efter hvilket koncept arbejder disse »Culture Desks«, hvilke befoejelser har de (f.eks. projektudvaelgelse efter formelle kriterier), og hvad er deres praecise opgave?

2. Hvilke finansielle midler raader disse »Culture Desks« over?

3. Hvilken rolle skal de spille under omlaegningsfasen for EU's foranstaltninger til fremme af kulturen?

4. Hvilken rolle skal de spille i det nye kulturprogram?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (15. maj 1998)

Kommissionen goer allerede en stor indsats for at oplyse offentligheden om disse programmer. Desuden er der vedlagt ansoegningsskemaerne en meget klar vejledning for ansoegeren.

Dog har Kommissionen vurderet, at det kunne vaere nyttigt at udsprede disse oplysninger gennem »Culture Desks« i medlemsstaterne. Dette har man vurderet i betragtning af det stadig voksende antal ansoegninger samt Parlamentets og medlemsstaternes oenske om en vaesentlig bedre udbredelse af oplysning om Faellesskabsprogrammer paa kulturomraadet. Med dette for oeje foreslog Kommissionen udvalgene for de forskellige programmer (f.eks. paa moedet den 14. februar 1997 i Kalejdoskop-udvalget) at oprette saadanne oplysningskontorer. Oprettelsen skulle ske i medlemsstaterne paa frivillig basis og med 50% daekning fra Kommissionen af etableringsudgifterne og de aarlige driftsudgifter til et oplysningskontor i hver medlemsstat. Daekningen er paa hoejst 80 000 ECU for store medlemsstater og paa hoejst 30 000 ECU for de mindre medlemsstater. Finansieringen af disse oplysningskontorer sker samlet under budgetposterne for de tre faellesskabsprogrammer: Ariane, Kalejdoskop og Raphael.

Faellesskabsbevillingerne er betinget af, at den organisation, som medlemsstaten giver ansvaret for driften af et »kulturoplysningskontor«, forelaegger et handlingsprogram og et foreloebigt budget for Kommissionen.

I 1998 gjorde ti EU-medlemsstater og to EFTA-/EOES-lande brug af denne mulighed (Tyskland, Graekenland, Frankrig, Irland, Italien, OEstrig, Portugal, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige, Island og Norge).

De vigtigste opgaver, oplysningskontorerne faar i kraft af deres forpligtelser over for Kommissionen, er foerst og fremmest at udbrede kendskabet til faellesskabsprogrammerne paa hele medlemsstatens omraade samt at formidle oplysninger til mulige ansoegere, baade fagfolk og andre interesserede (f.eks. en fast informationstjeneste, stoerst mulig udbredelse af oplysninger vedroerende kulturprogrammerne, teknisk assistance til fagfolk eller andre tiltag til oplysning af de valgte maalgrupper).

Under forberedelsen af forslaget til et ny kulturrammeprogram regner Kommissionen med at fortsaette oprettelsen af oplysningskontorer inden for rammerne af de disponible ressourcer.