SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3386/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (16. oktober 1997)

Om: Naaleskovsbeplantning i Irland

I Den Europaeiske Union har Irland langt den stoerste beplantning med ikke-oprindelige traearter. Det anslaas, at 80% af Irlands skovbeplantning bestaar af ikke-oprindelige traearter, og heraf af sitkagran den mest udbredte art. Spanien har med omkring 45% den naeststoerste beplantning med ikke-oprindelige arter.

Sidste aar offentliggjorde den irske regering en strategisk plan for den fremtidige udvikling af skovbrugssektoren benaevnt »Growing for the Future: A strategic plan for the development of the forestry sector«. Selv om regeringen erkendte, at der har vaeret en vis kritik fra miljoebeskyttelseskredse af den statsdrevne virksomhed Coilltes skovbeplantning, tilkendegav den, at der ikke ville ske nogen stoerre aendring i den politik at give naaletraeer en fortrinsstilling. Sitkagran ville omfatte 60% af den aarlige tilplanting, og forskellige andre naaletraeer (saasom roedgran, douglasgran, europaeisk laerk og skotsk fyr) ville daekke yderligere 20%. Det aarlige maal for beplantning med loevtraeer laa uaendret paa 20%. Der blev ikke anfoert noget tal for beplantningen med oprindelige arter (skoent det blev angivet, at egetraeer skulle omfatte mindst en femtedel af beplantingen med loevtraeer, blev det ikke naevnt, hvorvidt disse egetraeer skulle vaere af irsk oprindelse).

I en undersoegelse, som ligeledes blev offentliggjort sidste aar af tre irske universiteter, blev der konstateret hoej surhedsgrad i omraader med taet naaleskovsbeplantning.

Skovbeplantningen i Irland er staerkt afhaengig af oekonomisk stoette fra EU. EU har indvilliget i at yde 66 mio IRL under det operationelle program for landbrug, skovbrug og udvikling af landdistrikter og har hidtil ydet 65 IRL til skovbrugsforanstaltninger i forbindelse med den faelles landbrugspolitik.

Hovedparten af denne stoette ydes under Raadets forordning (EOEF) nr. 2080/92 ((EFT L 215 af 30.7.1992, s. 96. )), som indeholder en ordning for stoette til skovbrugsforanstaltninger i landbruget. I denne forordnings artikel 1 hedder det, at ordningen bl.a. skal »bidrage til en naturpleje, der er mere forenelig med miljoeligevaegten«.

Finder Kommissionen, at Irland har undladt at iagttage bestemmelserne i denne forordning? Hvilke forholdsregler vil den traeffe for at sikre, at Irlands skovbeplantningspolitik bliver til stoerre fordel for miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. november 1997)

Det aerede medlem har ret i, at skovrejsning i Irland er meget afhaengig af faellesskabsstoette. Denne opnaas hovedsageligt gennem forordning (EOEF) nr. 2080/92 om en faellesskabsordning med stoette til skovbrugsforanstaltninger i landbruget. Foruden de miljoemaal, som allerede er naevnt af det aerede medlem, er der andre vigtige maal med denne plan, som skal ledsage reformen af den faelles landbrugspolitik ved at skaffe alternative indkomstkilder for landbrugere, oege skovbrugsressourcerne og bekaempe drivhuseffekten ved at forbedre absorptionen af kuldioxid. Saavel den irske regerings strategiske langtidsplan for udvikling af skovbrugssektoren i Irland som det irske skovrejsnings- program under forordning (EOEF) nr. 2080/92 er udtryk for en stoette af disse maal.

Det irske skovrejsningsprogram er udtryk for hovedmaalet med skovbrug i Irland (som i de fleste andre medlemsstater), nemlig produktion af toemmer til forskellige formaal. Programmets hovedmaal udelukker dog ikke anerkendelse af mange andre facetter inden for skovbrug saasom diversifikation i landbruget, udvikling af landdistrikterne, beskaeftigelse, miljoe, turisme og industriel udvikling. I programmet angives ogsaa de foranstaltninger, som er truffet for at evaluere og kontrollere indvirkningen paa miljoeet og foreneligheden med kriterierne for den fysiske planlaegning som anfoert i artikel 4 i forordning (EOEF) 2080/92. Miljoehensynene i forbindelse med de skovrejsningsplaner, der henvises til i programmet, omfatter saerligt bevaringsvaerdige omraader, naturarvsomraader, fiskeri i foelsomme omraader, registrerede naturskoenne omraader og arkaeologiske lokaliteter og monumenter. I Irlands skovbrugsstrategi indgaar ogsaa en forpligtelse til en regelmaessig gennemgang og forbedring af miljoetiltagene og til indfoerelse af flere nye tiltag, inklusive retningslinjer for hoest og biologisk diversitet, bedste skovbrugspraksis, skovtaksation og en gennemgang af den eksisterende skovbrugslovgivning.

Hvad angaar de miljoemaessige konsekvenser skal den irske skovbrugspraksis ogsaa vaere i overensstemmelse med Faellesskabets miljoelovgivning med hensyn til bevaring af naturlige levesteder, bevaring af vilde fugle, vandforurening og vurdering af virkningerne paa miljoeet. Som et led i Kommissionens indsats for at sikre miljoemaessig beskyttelse og udbytte i forbindelse med irsk skovpraksis afholdes der jaevnligt droeftelser med de irske myndigheder om den miljoemaessige balance og overholdelsen af miljoelovgivningen.

Kommissionen goer ogsaa det aerede medlem opmaerksom paa Irlands og Faellesskabets underskrivelse af retningslinjerne for en baeredygtig skovforvaltning i Europa som indeholdt i resolution H1 fra ministerkonferencen i Helsinki om beskyttelse af skovene i Europa. Ifoelge disse retningslinjer skal traearterne passe til de lokale forhold, og selvom de naturligt hjemmehoerende arter foretraekkes, hvor dette er hensigtsmaessigt, forsoeger man ikke at begraense indfoerte arter. De indfoerte arter skal accepteres i de tilfaelde, hvor de giver flere fordele end brugen af hjemmehoerende arter hvad angaar traeproduktion og andre funktioner, forudsat at de negative virkninger er blevet vurderet.

Kommissionen vil fortsat kontrollere implementeringen af det irske skovrejsningsprogram og den irske forpligtelse hvad angaar de miljoemaessige konsekvenser af den langsigtede skovbrugsstrategi.