SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3857/00

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Rådet

(20. december 2000)

Om: Udvidelse og regionalpolitik: en europæisk territoriel strategi

Efter to års forhandlinger med ansøgerlandene i Luxembourg-gruppen (Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Slovenien, Estland og Cypern) indledtes i april 2000 drøftelserne om gennemførelse af fællesskabsretten om strukturfondene (kapitel 21 i forhandlingerne) med de seks lande, der udgør denne gruppe. I denne forbindelse har EP netop i oktober 2000 vedtaget en beslutning (R5-0417/2000(1) af 4.10.00) om udvidelse af EU, som indeholder EP's krav vedrørende tiltrædelsesproceduren og de forhandlinger, der finder sted i forbindelse hermed.

Kan Rådet oplyse om den omtrentlige tidsplan for drøftelserne af kapitel 21 samt om, hvor langt disse forhandlinger er nået, og hvilke fremskridt der hidtil er gjort? Kan Rådet oplyse, hvornår omtrent drøftelseren af kapitel 21 med ansøgerlandene i Helsinki-gruppen (Rumænien, Slovakiet, Letland, Litauen, Bulgarien og Malta) efter dens opfattelse vil starte inden for rammerne af tiltrædelsesforhandlingerne, som blev indledt den 28. marts 2000?

I punkt 109 i EP's beslutning om udvidelse af EU hedder det, at Europa-Parlamentet anser det for nødvendigt i forbindelse med udvidelsesprocessen under iagttagelse af nærhedsprincippet at tage hensyn til Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv og til klart at forbinde det med regionalpolitikken med henblik på en reform af strukturfondene i 2006 for at give et passende svar på udviklingsbehovene i et udvidet EU, og opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at analysere udvidelsens virkninger for beskæftigelsen, samhørigheden og virksomhedsudflytningen for i god tid at kunne tage skridt til at hindre, at der opstår uligheder mellem regionerne.

Kan Rådet oplyse, i hvilket omfang der tages hensyn til dette krav fra EP under tiltrædelsesproceduren og forhandlingerne med Luxembourg-gruppen i forbindelse med kapitel 21 og navnlig for så vidt angår den europæiske territorielle strategi?

På hvilken måde begunstiger den europæiske territorielle strategi den økonomiske, sociale og territorielle samhørighed i de maritime regioner i den yderste periferi, der hører under det nuværende mål 1, således at man undgår en forøgelse af disse regionernes perifere karakter efter udvidelsen af EU?

(1) Vedtagne tekster fra 4.10.2000, s. 1.

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-3855/00 og E-3857/00

(8. marts 2001)

Hvad angår tiltrædelsesforhandlingerne om regionalpolitik med Cypern, Ungarn, Polen, Estland, Den Tjekkiske Republik og Slovenien, har det endnu ikke været muligt for Unionen at tage stilling til en række væsentlige spørgsmål, navnlig med hensyn til strukturfondene og Samhørighedsfonden. Dette skyldes, at de nødvendige oplysninger, især fællesskabstal, stadig ikke er til rådighed, således at der kan træffes afgørelse om spørgsmål som f.eks., hvorvidt de enkelte kandidatlande er berettiget til støtte fra disse fonde. Disse spørgsmål vil derfor skulle gennemgås på et senere stadium af forhandlingerne. Som følge heraf skal Unionen, når det er relevant, ifølge den plan, Kommissionen har foreslået, og som Rådet udtrykte tilfredshed med i sine konklusioner af 4. december 2000, fastlægge EU's fælles holdninger til regionalpolitikken i første halvår af 2002, herunder til væsentlige uafklarede spørgsmål, med henblik på en foreløbig afslutning af dette kapitel, når betingelserne er opfyldt.

Med hensyn til Malta, Rumænien, Slovakiet, Letland, Litauen og Bulgarien, hvor kapitlet vedrørende regionalpolitik endnu ikke er åbnet, erindres der om, at Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira mente, at det skulle være muligt at indlede forhandlinger inden for alle områder af gældende fællesskabsret med de kandidatlande, der er længst fremme i forberedelserne, så tidligt som muligt i 2001. Det svenske formandskab agter derfor at åbne kapitlet vedrørende regionalpolitik med Malta, Slovakiet, Letland og Litauen.

Som det er tilfældet med samtlige kapitler af gældende fællesskabsret, der forhandles, finder tiltrædelsesforhandlingerne sted på grundlag af den nuværende gældende fællesskabsret. Der vil, når det er relevant, blive taget hensyn til ny gældende fællesskabsret, der vedtages, inden forhandlingerne afsluttes. Rådet kan derfor ikke på dette stadium tage stilling til de øvrige specifikke spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem rejser. Det skal imidlertid bemærkes, at Rådet er meget opmærksomt på de problemer, der opstår i forbindelse med den sociale og økonomiske samhørighed, når EU's strukturpolitikker udvides til at omfatte nye medlemsstater, således som det er blevet understreget af Europa-Parlamentet.