SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2520/97 af Renate Heinisch (PPE) til Kommissionen (22. juli 1997)

Om: Fjerde rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner sammenlignet med Kommissionens forslag til femte rammeprogram

Europa-Kommissionen har som maalsaetning for sit forslag til femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner bl.a. talt om at koncentrere F& U-midlerne og goere dem mere fleksible.

1. Kan Kommissionen paa den baggrund oplyse,

a) hvilke forskningsomraader der ikke laengere skal modtage stoette efter fjerde rammeprograms udloeb?

b) hvilke nye forskningsomraader der er medtaget i Kommissionens forslag?

c) hvilke forholdsregler den har truffet for at oege fleksibiliteten, samtidig med at den soerger for, at medlemsstaterne under gennemfoerelsen af det nye rammeprogram faar tilstraekkelige medbestemmelsesbefoejelser ved tildelingen af finansielle midler til de enkelte programmer og projekter?

2. Vil Kommissionen med henblik paa foerstebehandlingen af dens forslag til femte rammeprogram forelaegge en oversigt, hvori fjerde og femte rammeprograms finansielle bevillinger til de enkelte forskningsomraader stilles op over for hinanden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (18. december 1977)

1. Komissionens forslag til det femte rammeprogram ((KOM(97) 142 endelig udg. )) er totalt forskelligt fra det fjerde ((Raadets afgoerelse nr. 1110/94/EF - EFT L 126 af 18.5.1994. )). Det femte rammeprogram er rettet mod samfundsoekonomiske maalsaetninger (problemloesning). Det nuvaerende rammeprogram er hovedsageligt koncentreret omkring teknologisk kunnen.

Forskellen i indsfaldsvinklen kommer til udtryk i en anden opbygning af det femte rammeprogram, med et begraenset antal programmer, der hver for sig integrerer discipliner, der baade er forskellige og supplerer hinanden.

Den nye indfaldsvinkel, der foreslaas for det femte rammeprogram, kommer navnlig til udtryk i »noegleaktioner«. Det har vist sig noedvendigt at indhente bidrag fra mange teknologiske omraader for at naa de fastlagte maal, uden dog at gennemfoere store projekter paa alle disse omraader, som det var tilfaeldet under det fjerde rammeprogram.

Rent eksempelvis kan der dog naevnes et par forskningsomraader, der henholdsvis vil kunne ophoere eller saettes i gang under det femte rammeprogram:

- raastoffer (minedrift), systematisk sekventering af gener i udvalgte organismer (eksempler paa omraader, der standses eller beskaeres vaesentligt).

- fremtidens fly, oekologisk produktforvaltning, polarforskning, fremtidens eller den digitale by (eksempler paa omraader, der indfoeres eller forstaerkes)

Hvad angaar forholdsregler, der kan oege fleksibiliteten, maa disse soeges i selve saerprogrammerne. Det skal dog bemaerkes, at den nedskaering i antallet af tematiske programmer, som Kommissionen har foreslaaet (3 i stedet for 15) skulle oege fleksibiliteten i gennemfoerelsen inden for disse programmer, inden for de graenser, der er fastsat i beslutningerne om programmerne, og inden for de graenser, der laegges under den aarlige budgetlaegning.

2. En direkte sammenligning mellem de finansielle bevillinger til de enkelte forskningsomraader er meget vanskelig af de ovennaevnte aarsager. Der kan dog bemaerkes en stor stigning inden for emner forbundet med biovidenskaber og oekosystemer, en vaesentlig stigning inden for den fjerde aktion (udvikling af menneskelige ressourcer) og en begraensning i den andel, der gaar til nukleare programmer.