ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3158/01

af Massimo Carraro (PSE) og Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(14. november 2001)

Om: Airbus

Ifølge oplysninger fra pressen har den italienske forsvarsminister, Antonio Martino, udtalt, at han ønsker at give afkald på det planlagte køb af 16 A400M-fly fra Airbus, fordi de anses for at være af begrænset nytte.

Kan Europa-Kommissionen også på grundlag af sine tidligere meddelelser og de øvrige europæiske institutioners holdninger redegøre for den betydning, som tilvejebringelsen af dette militære, taktiske og logistiske transportfly ville have i udviklingen af en fælles europæisk forsvarspolitik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(21. december 2001)

Kommissionen fremlagde sine visioner vedrørende Europas forsvarsrelaterede industrier i sine meddelelser vedtaget i 1996 og 1997(1).

Som modtræk til faldende efterspørgsel og stigende konkurrence har den europæiske forsvarsindustri indledt en omstrukturering. Det bør være tilladt Europas virksomheder at foretage de nødvendige omstruktureringer, at samarbejde eller at fusionere i tilfælde, hvor virksomhederne ligner hinanden eller kan supplere hinanden gensidigt og dermed forbedre deres konkurrenceposition. Industrien må føre an i denne proces, men medlemsstaterne og EU's institutioner bør tilstræbe oprettelsen af de rammer, der er nødvendige for et velfungerende europæisk marked for forsvarsrelateret udstyr.

Kommissionens bestræbelser går på udbudssiden ud på at fremme initiativer, der kan forme det europæiske marked for forsvarsrelateret udstyr og gøre offentlige indkøb heraf mere omkostningseffektive.

På efterspørgselssiden er medlemsstaternes og andre multilaterale organisationers rolle særligt vigtig på områder såsom tidsmæssig og indholdsmæssig harmonisering af de operationelle krav og oprettelsen af et europæisk forsvarsmaterielagentur, der kan forvalte programmer på europæisk plan.

Kommissionen ser med tilfredshed på den omstændighed, at fælles krav i stadig højere grad udmunder i fælles programmer såsom A400M. Når dette betydningsfulde europæiske program, der forener ressourcerne hos Europas største flyproducenter, iværksættes, vil det konkret medføre oprettelsen af Airbus Military Company.

Dette er i overensstemmelse med de politiske mål, der blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Helsinki, hvor medlemsstaterne også var enige om at tilstræbe yderligere harmonisering af de militære krav og planlægningen og fremstillingen af våben, i det omfang medlemsstaterne finder det passende.

(1) KOM(96) 10 endelig udg. og KOM(97) 583 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2915/01

af Pere Esteve (ELDR) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Forpligtelse til offentlig tjeneste ifølge forordning (EF) 2408/92

For beboerne på øen Menorca er lufttransport ikke en luksus, men en elementær nødvendighed.

Alene i perioden fra 1996 til 2001 er prisen for ruten Menorca Palma steget med 41,58 % fra 12 000 pesetas til 16 990 pesetas, for øens beboere, der får en rabat på 33 %.

Ifølge EU's forordning 2408/92(1) kan en medlemsstat indføre forpligtelse til offentlig tjeneste for så vidt angår ruteflyvning til en lufthavn i et yderområde eller et udviklingsområde på dens område eller på en rute med ringe trafik til en regional lufthavn på dens område, hvis ruten betragtes som vital for den økonomiske udvikling i det område, hvor lufthavnen er beliggende ().

Ikke desto mindre påhviler det ifølge paragraf 103 i den spanske lov om skattemæssige, administrative og sociale foranstaltninger (Ley de Medidas Fiscales, Administrativas y del Orden Social) fra 1997, at afgive erklæringer om forpligtelser til offentlig tjeneste i overensstemmelse med ovennævnte forordning.

1. Er der i betragtning af forordning 2408/92 nogen teknisk hindring for, at den spanske regering, hvis den finder det hensigtsmæssigt, kan udstede en erklæring om forpligtelse til offentlig tjeneste i forbindelse med flytransporten mellem De Baleariske Øer, samt mellem disse og den iberiske halvø?

2. Mener Kommissionen, at en erklæring om forpligtelse til offentlig tjeneste har relevans for ovennævnte strækninger, i betragtning af at der findes fortilfælde i EU, som for eksempel godkendelsen af erklæringen om forpligtelse til offentlig tjeneste for flyforbindelserne imellem De Kanariske Øer?

(1) EFT L 240 af 24.8.1992, s. 8.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(7. december 2001)

Så vidt det er Kommissionen bekendt, er der intet til hinder for, at de spanske myndigheder kan bringe bestemmelserne i artikel 4 i Rådets forordning (EØF) 2408/92 af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Fællesskabet(1) i anvendelse.

I det konkrete tilfælde, det ærede medlem omtaler, er det dog udelukkende de spanske myndigheder, der kan træffe en sådan afgørelse, mens Kommissionen blot kan verificere, om medlemsstaterne har anvendt bestemmelserne i artikel 4 i forordning nr. 2408/92 korrekt.

(1) EFT L 240 af 24.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2566/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(21. september 2001)

Om: Elendige hygiejneforhold på det centrale kødmarked Rendi i Grækenland

Ifølge mine oplysninger (fra pressen, indberetning fra kompetente tjenester) opfylder engrosmarkedet for salg af kød i Athen, som tilhører organisationen for det centrale marked i Athen, der står under tilsyn af handelsministeriet, ikke betingelserne i Kommissionens beslutning nr. 96/658/EF(1) og fungerer ulovligt og uden godkendelse fra den kompetente myndighed, som er nævnt i beslutningens artikel 4.

Der er mangel på plads og udstyr på markedet, personalet overholder ikke reglerne for personlig hygiejne, på de ubenyttede områder, hvor det vrimler med insekter og mus, ligger til stadighed affald og overflødige genstande, kødet, som uden emballage er udsat for indeklimaet, parteres midt blandt kunder og besøgende, ja, der færdes endog hunde, og det transporteres til slagterierne hulter til bulter i snavsede biler og undertiden i bagagerummet på personbiler. Til trods herfor er markedet stadig i drift, og myndigheden for det er ligeglad med, om fællesskabskravene er opfyldt.

1. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at træffe for at Grækenland retter sig efter den gældende fællesskabslovgivning?

2. Hvilke farer skaber de ovennævnte betingelser for folkesundheden?

3. Er der forudset finansiering til bygningen af et nyt marked under den tredje fællesskabsstøtteramme?

(1) EFT L 302 af 26.11.1996, s. 22.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(29. oktober 2001)

Kommissionen var ikke orienteret om de forhold på engrosmarkedet for salg af kød (Rentis), det ærede medlem beskriver.

Fællesskabets lovgivning fastsætter standarder og normer, der skal anvendes i kødproduktionen, og denne lovgivning er rettet til medlemsstaterne. Det påhviler statens myndigheder at kontrollere overholdelsen af fællesskabslovgivningens krav og træffe korrigerende foranstaltninger, hvor det måtte være nødvendigt. Kommissionen har skrevet til de græske myndigheder og anmodet om en hurtig redegørelse for situationen. Den vil orientere det ærede medlem om de oplysninger, den modtager i sagen. I lyset af det svar Kommissionen modtager, vil den overveje, hvilke yderligere skridt den skal tage. Sådanne skridt ville supplere de igangværende bestræbelser på at forbedre Grækenlands overholdelse af fællesskabslovgivningen.

Kommissionen forvalter ikke individuelle projekter under Fællesskabets støtterammer. Den kan derfor ikke udtale sig om, hvorvidt der under fællesskabsstøtteramme 3 var øremærket støttebeløb til dette projekt. Det er de græske myndigheder, der træffer afgørelse om, at et projekt skal indgå i det relevante program.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2625/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Rådet

(27. september 2001)

Om: Rådets møde af 16. og 17. juli 2001

Vil Rådet oplyse, om der er foretaget nogen afstemninger på Rådets (almindelige anliggender) møde den 16. og 17. juli 2001, og i bekræftende fald, hvor mange og vedrørende hvilke emner?

Vil Rådet ydermere registrere stemmerne fra alle dem, som stemte om hvert enkelt emne på mødet?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2619/01, E-2621/01, E-2623/01, E-2625/01 og E-2627/01

(12. februar 2002)

Rådet henleder det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på besvarelserne af hans forespørgsler E-3938/00 og E-3939/00, hvori der gøres opmærksom på, at Generalsekretariatet for Rådet udarbejder månedlige oversigter over Rådets akter, som indeholder lister over retsakter og andre instrumenter, Rådet har vedtaget, herunder afstemningsresultater, stemmeforklaringer og erklæringer til mødeprotokollen, når Rådet optræder som lovgivende myndighed. Siden januar 2001 har de ligeledes indeholdt henvisninger til den afstemningsprocedure, der blev fulgt i forbindelse med Rådets vedtagelse af de pågældende retsakter (enstemmighed, kvalificeret flertal, simpelt flertal). Disse månedlige oversigter kan findes på Rådets websted (http://ue.eu.int, under Åbenhed og Rådets retsakter). Endvidere offentliggøres resultatet af afstemninger om retsakter i de pressemeddelelser, der udsendes efter samlingerne i Rådet.

For så vidt angår det ærede parlamentsmedlems mere specifikke forespørgsler med hensyn til afstemningerne på en række samlinger i Rådet i juni og juli 2001, kan der gives følgende svar:

- 2 362. samling i Rådet den 25.-26. juni 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 364. samling i Rådet den 27.-28. juni 2001:

- Vedtagelse af Rådets forordning om supplering af bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92, hvor 3 stemte imod (DK, FIN, S) og en undlod at stemme (A).

- Vedtagelse af en fælles holdning til direktivet om tyvende ændring af direktivet vedrørende begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater, hvor tre stemte imod (B, DK, NL)

- 2 365. samling i Rådet den 10. juli 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 367. samling i Rådet den 16. juli 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 368. samling i Rådet den 20. juli 2001:

- Ingen afstemning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1929/01

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(29. juni 2001)

Om: Sporing af dyr i Europa

Der er anslået 334 mio. dyr i EU og gennemsnitlig 20 000 transporter mellem EU-landene om måneden, hvilket indebærer en potentiel risiko for, at sygdomme og smitte spredes, og for at der begås bedragerier. Mener Kommissionen, at de eksisterende ordninger for overvågning af dyrenes sundhed og velfærd er tilstrækkelige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. september 2001)

Sporing af dyr er af afgørende betydning for kontrollen med smitsomme sygdomme og deres eventuelle spredning, ved at man hurtigt og nemt kan fastslå, hvorfra dyret eller kadaveret kommer, og hvor det har været under transporten i EU.

Med henblik på en sikring af dyrs sporing er der blevet udarbejdet specifik fællesskabslovgivning om identifikation og registrering af dyr:

- Rådets direktiv 92/102/EØF af 27. november 1992 om identifikation og registrering af dyr(1)

- Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97(2)

- Rådets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin(3), hvor der er fastlagt bestemmelser for oprettelse af databaser til registrering af alt kvæg og alle flytninger af kvæg samt registrering af alle svinebedrifter og flytninger af svin.

Som støtte for sporingen af levende dyr, der transporteres mellem medlemsstaterne, findes der endvidere et krav om, at oprindelsesmedlemsstaten, der udstedte sundhedscertifikatet, samme dag skal give meddelelse til de centrale myndigheder i den modtagende medlemsstat og de lokale myndigheder på bestemmelsesstedet om de dyr, som fremsendes. Dette krav er fastlagt i Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked(4). For at lette udvekslingen af disse informationer har Kommissionen indført et edb-baseret kommunikationsnet, ANIMO, der forbinder veterinærmyndighederne i medlemsstaterne.

Kommissionen har hidtil ment, at fællesskabslovgivningen om systemerne til overvågning af sundhed og trivsel har været tilstrækkelige til sporing af dyr. Men efter krisen omkring mund- og klovesygdommen vil der komme en meget grundig gennemgang af alle de faktorer, der har medvirket til udbruddet af sygdommen, ligesom man vil undersøge, hvilke foranstaltninger der kan gennemføres for at forbedre systemerne.

(1) EFT L 355 af 5.12.1992.

(2) EFT L 204 af 11.8.2000.

(3) EFT B 121 af 29.7.1964.

(4) EFT L 224 af 18.8.1990.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3033/01 af Carlos Coelho (PPE-DE) til Kommissionen. Fortegnelse over tjenestemænd i Kommissionen fordelt på nationalitet og kategori.



EF-Tidende nr. 115 E af 16/05/2002 s. 0216 - 0216



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3033/01 af Carlos Coelho (PPE-DE) til Kommissionen (30. oktober 2001) Om: Fortegnelse over tjenestemænd i Kommissionen fordelt på nationalitet og kategori Jeg vil gerne have udleveret en fortegnelse over det samlede antal tjenestemænd, som arbejder i Kommissionen, fordelt på nationalitet og kategori. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock (21. december 2001) To tabeller over personalet pr. kategori som defineret i Vedtægten, budgetter og fortegnelse over stillinger i Kommissionen sendes direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2639/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. september 2001)

Om: Information om euroen

Ifølge Eurobarometers sidste undersøgelse om euroen er 73 % af de udspurgte urolige for indførelsen af euroen den 1. januar 2002. Den kompetente kommissær, Pedro Solbes, fremhævede ligeledes, at et stigende antal borgere er bekymrede over faren for prisstigninger. I Grækenland mener 84 % af de udspurgte, at brugen af euro vil gøre deres liv vanskeligere, og 75 % mener, at det vil medføre, at de bliver ofre for udnyttelse og svig. Hvilke foranstaltninger ud over information af borgerne har Kommissionen truffet for at undgå spekulation? Hvilke kontrolmekanismer kan medlemsstaterne mobilisere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(3. december 2001)

For at begrænse faren for prisforhøjelser i anledning af overgangen til euroen har Kommissionen foreslået de deltagende medlemsstater fire foranstaltninger i henhold til en struktureret metode, som de har godkendt:

- opfordring til dobbelt prisskiltning. Det er den mest enkle måde, hvorpå forbrugerne kan kontrollere priserne i en valuta, som de kender. Eventuelle afvigelser bliver således gennemsigtige og kan let straffes ved hjælp af markedsmekanismerne. Den dobbelte skiltning er pligtig i Grækenland, Østrig og Portugal. Fra december 2001 vil den være det i Belgien. I de øvrige medlemsstater er der en tilbøjelighed til spontan udbredelse,

- kontrol, der foretages af de offentlige myndigheder i påkommende tilfælde i samarbejde med forbrugersammenslutningerne af overholdelse af reglerne om omregning og afrunding. Forsætlige fejltagelser indbringes almindeligvis for domstolen. Ud over de eventuelle civil- og strafferetlige sanktioner kan forkert adfærd, dersom den handlende sættes i gabestokken, også virke afskrækkende (name and shame),

- tilskyndelse til frivillig indgåelse af prisstabilitetsaftaler. Kommissionen har på europæisk plan stået fadder til indgåelse af en aftale, hvor de handlendes organisationer har forpligtet sig til at sikre, at deres priser i det store og hele forbliver stabile i anledning af overgangen til euroen. Det fælles slogan er klart: nye penge, faste priser,

- endelig har Kommissionen anmodet medlemsstaterne om at afrunde deres offentlige tariffer på neutral vis eller til fordel for forbrugerne. Alle har forpligtet sig hertil.

I det store og hele skulle overgangen til euroen således på kort sigt kun få en ubetydelig virkning på inflationen. På mellemlang sigt vil den føre til en bedre prisbeherskelse takket være den øgede konkurrence, som skyldes, at priserne bliver mere gennemsigtige og lettere kan sammenlignes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2495/01

af Paul Lannoye (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. september 2001)

Om: Elektromagnetiske felter

I Rådets henstilling 1999/519/EF(1) af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz) foresloges det med henblik på at opnå et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, at de referenceniveauerne blev overholdt, inden for hvilke dette mål ville kunne nås. For frekvensen 50 Hz, som er den frekvens, der anvendes til transport og fordeling af elektricitet, skulle den magnetiske induktion under ingen omstændigheder overstige 100 µT (100 mikrotesla).

Flere videnskabsmænd betragter denne værdi for klart for høj, idet de mener, at man ud fra forsigtighedsprincippet ikke bør overskride 0,2 µT. CIRC (Det Internationale kræftforskningscenter) afsluttede for nylig behandlingen af problemet på grundlag af gruppeanalyser af originale data fra en række tilstrækkelig omfattende undersøgelser, og konkluderede, at der er en statistisk set betydelig og samstemmende forbindelse mellem leukæmi hos børn og eksponeringen for elektromagnetiske felter i hjemmet med et tæthed, der overstiger 0,4 µT.

Der er faktisk en dobbelt så stor risiko for, at et barn, der permanent udsættes for et felt på 0,4 µT, får leukæmi. Denne nye oplysning fra et organ, hvis videnskabelige autoritet ikke anfægtes, underkender fuldstændigt Rådets henstilling for så vidt angår befolkningens eksponering for de gener, man i vid omfang udsættes for i det daglige miljø. En hurtig revision er derfor stærkt påkrævet. Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage vedrørende dette emne?

(1) EFT L 199 af 30.7.1999, s. 59.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. oktober 2001)

Det ærede medlem henviser til et dokument fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO), der blev offentliggjort i juni 2001, og som peger på en forøget risiko for leukæmi hos børn, der eksponeres for lavspændingsfelter, der genereres af højspændingsledninger.

For at være på forkant med udviklingen anmodede Kommissionen allerede i begyndelsen af 2001 Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø om i oktober 2001 at afgive en ny udtalelse om sundhedsrisikoen ved eksponering for elektromagnetiske felter. Komitéen behandler for øjeblikket det særlige spørgsmål om risici ved børns eksponering for lave frekvenser. Kommissionen vil se nærmere på komitéens udtalelse og reagere på nye videnskabelige data, som for øjeblikket ikke skulle være taget i betragtning i Rådets henstilling 1999/519/EF af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz)(1).

(1) EFT L 199 af 30.7.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3301/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. november 2001)

Om: Harmonisering af gasflasker

En gruppe, som faktisk bevæger sig mellem de forskellige EU-lande er turisterne i campingvogne og autocampere. Turismen er jo også prioriteret i Unionen, bl.a. for at øge beskæftigelsen.

Men der findes i EU ingen ensartede bestemmelser, der sikrer, at ejerne af campingvogne eller autocampere kan bytte sig til en fyldt gasflaske mod aflevering af den tomme. Hvert enkelt land har forskellige former for materiel og tilslutninger til gasflaskerne, hvilket medfører, at f.eks. svenske campingturister har problemer med at være i udlandet i længere tid.

Problemet burde være det samme for alle mobile hjem i hele Europa, hvis borgerne ønsker at rejse som turister.

Har Kommissionen set nærmere på behovet for en EU-harmoniseret gasflaske som supplement til de forskellige nationale typer i de enkelte lande, som passer til samtlige tilslutninger, og som kan byttes på benzintanke og andre steder overalt på det indre marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(16. januar 2002)

Den gældende fællesskabsret vedrørende de gasflasker, som det ærede parlamentsmedlem henviser til, omfatter de væsentlige krav, som først og fremmest har med brugernes sikkerhed at gøre. Den gældende fællesskabsret omfatter endnu ikke formen af gasflaskernes tilslutninger.

Et eventuelt initiativ med hensyn til tilslutningernes kompatibilitet på europæisk niveau kræver en forudgående, grundig undersøgelse af problemerne med manglende tilslutninger og deres følger for det indre marked, for derved at foretage en evaluering af nødvendigheden af et fællesskabsinitiativ.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3203/01

af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(20. november 2001)

Om: Overdragelse af virksomhedsgren fra firmaet Ericsson til gruppen El.Man

- Inden salget af virksomheden Pagani indledte Ericsson i årene 1995-97 en fase, som arbejdstagerne kaldte den salgsforberedende fase.

- I juni 1998 meddelte Ericsson fagforeningerne, at det ville adskille de to produktionsanlæg. Anlægget for printplader fik navnet PCB SpA, mens monteringsvirksomheden blev betegnet PBA SpA, og straks efter skulle der ske en overdragelse af de to virksomhedsgrene.

- I januar 1999 blev PCB SpA efter seks måneders forhandlinger solgt til gruppen El.Man i Corropoli.

- Som følge af manglende investeringer fra Ericsson var den nye virksomhed stillet over for en næsten forældet anlægs- og maskinpark, som udgjorde en alvorlig risiko ikke blot for produktionen, men også for arbejdstagernes sundhed.

- I den tekniske plan og i de undertegnede fagforeningsaftaler indgik større investeringer og bedre garantier end dem, der nu blev tilbudt af de to virksomheder.

- I handelsaftalen garanterede Ericsson, at det indtil den 31.12.2000 ville dække eventuelle økonomiske tab, mens fagforeningsaftalerne garanterede, at beskæftigelsesniveauet ville blive opretholdt i fem år.

- Firmaet Ericsson har ignoreret de forskellige krav fra de lokale fagforeninger om nedsættelse af og intervention fra et udvalg, der skulle kontrollere overholdelsen af den tekniske plan og af de indgåede aftaler.

- Det har ikke kontrolleret, at de produkter, der blev bestilt hos PBA SpA, for printpladernes vedkommende blev produceret i PCB SpA.

- Det har næsten helt nulstillet sine ordrer siden marts 2001, hvilket har ført til en konflikt mellem de lokale fagforeninger og PCB SpA om sidstnævntes krav om ekstraordinære og ordinære udbetalinger af supplerende arbejdsløshedsunderstøttelse i modstrid med fagforeningsaftalerne.

Hvad agter Kommissionen at gøre for at afhjælpe de ovennævnte omstændigheders negative følger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(17. januar 2002)

Det ærede medlem nævner, at Ericsson ikke har holdt sine løfter om investeringer og opretholdelse af beskæftigelsen, men disse forhold hører ikke ind under fællesskabsretten.

Det er således de nationale myndigheder, der skal vurdere følgerne af den beskrevne situation og fastslå parternes eventuelle ansvar.