ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3877/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (5. december 1997)

Om: Vertikale begraensninger i EU's konkurrencepolitik

Der henvises til »Groenbog om vertikale begraensninger i EU's konkurrencepolitik« (KOM(96)0721). Groenbogen behandler den nuvaerende oekonomiske og retlige situation med hensyn til vertikale konkurrencebegraensninger og resultaterne af en undersoegelse af emnet. Den omfatter ligeledes en behandling af problematikken med integrationen af markederne samt de spoergsmaal, der i saerdeleshed vedroerer konkurrencen.

Kommissionen anmodes om at foretage en afklaring og koordinering mellem Kommissionens meddelelse om aftaler af mindre betydning - KOM(96)0722, og de loesningsforslag, der naevnes i groenbogen, saerlig loesningsforslag IV om den formodede overensstemmelse med artikel 85 for markedsandel paa indtil 20%.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (28. januar 1998)

Den 22. januar 1997 vedtog Kommissionen en groenbog om vertikale begraensninger i EU's konkurrencepolitik. Formaalet med groenbogen er at foretage en gennemgribende revision af politikken vedroerende vertikale begraensninger. Samtidig blev der ivaerksat en omfattende konsultationsprocedure, hvor alle interesserede parter blev opfordret til at fremsaette skriftlige bemaerkninger inden den 31. juli 1997, og Kommissionen blev herved involveret i mange taler og moeder med de interesserede parter. Den 18. juli 1997 vedtog Parlamentet en beslutning om groenbogen. Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget afgav udtalelse om groenbogen henholdsvis den 9. juli 1997 og den 12. juni 1997. Konsultationsproceduren blev den 6. og 7. oktober 1997 afsluttet med en hoering med deltagelse af repraesentanter for erhvervslivet, de beroerte organisationer, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg samt medlemsstaterne. Kommissionen er for oejeblikket i faerd med at fastlaegge sit eget standpunkt paa grundlag af de oplysninger og bemaerkninger, den har modtaget under konsultationsproceduren.

Groenbogen indeholder en raekke loesningsforslag til den fremtidige politik vedroerende vertikale begraensninger. Disse loesningsforslag er dog ikke udtoemmende, og der fremkom flere under konsultationsproceduren.

Kommissionen noterer sig lighederne mellem den formodning om negativattest, der er anfoert i loesningsforslag IV i groenbogen, og »bagatelbegrebet«, der er defineret i Kommissionens meddelelse om aendring af meddelelse af 3. september 1986 om aftaler af ringe betydning, der ikke falder ind under EF-traktatens artikel 85, stk. 1(bagatelmeddelelsen) ((KOM(96) 722 endelig udg. )).

Det er endnu for tidligt at udtale sig om resultatet af groenbogen, men Kommissionen noterer, at der er behov for en samordning af Kommissionens bagatelmeddelelse og den fremtidige politik paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4020/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Bly i drikkevandet

Verdenssundhedsfonden har nedsat graensevaerdien for den tilladelige maengde bly i drikkevandet drastisk. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at goere det lettere for medlemsstaterne saa hurtigt som muligt at begraense blyindholdet i drikkevandet og grundigt informere lokaladministrationerne og de europaeiske borgere generelt om blys farlighed for den menneskelige sundhed, herunder spaedboern og boern?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. februar 1998)

I Kommissionens forslag ((EFT C 131 af 30.5.1995, s. 5. )) til aendring af Raadets direktiv 80/778/EOEF af 15. juli 1980 om kvaliteten af drikkevand ((EFT L 229 af 30.8.1980, s. 11. )) (»drikkevandsdirektivet«) har den vedtaget den vaerdi, der var anbefalet af Verdenssundhedsorganisationen (WHO), paa 10 mikrogram pr. liter (10 ìg/l) for blys vedkommende. Denne norm godkendtes af Europa-Parlamentet (foerstebehandling den 12. december 1996), og er med i Raadets faelles holdning (nr. 12767/97) til det foreslaaede direktiv, som vedtoges den 19. december 1997.

Naar foerst dette direktiv er endeligt vedtaget, hvilket i princippet skulle ske i loebet af 1998, er foelgevirkningerne af gennemfoerelsen heraf et anliggende, der som ansvarsomraade henhoerer under de enkelte medlemsstater. I betragtning af de omfattende finansielle og praktiske konsekvenser heraf faar medlemsstaterne, rent undtagelsesvis for bly, en frist paa femten aar i stedet for den fem aars frist, der udgoer den generelle tidsfrist, til at efterkomme parametervaerdien paa 10 ìg/l. I tidsrummet mellem fem og femten aar vil den midlertidige norm komme til at ligge paa 25 ìg/l i stedet for 50 ìg/l, hvilket for oejeblikket er den gaeldende norm for blyindhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4169/97 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: SKY-satellitudsendelser i EU

Ifoelge satellit-tv-selskabet SKY tillader den britiske lovgivning om ophavsret ikke, at britiske borgere, som har betalt for SKY i Det Forenede Kongerige, modtager selskabets udsendelser under ophold i andre lande i Den Europaeiske Union. Derfor tvinges mange britiske borgere, der bor i eller besoeger andre lande i Den Europaeiske Union, til enten at give afkald paa SKY eller ulovligt tage deres SKY-kort med til udlandet og opgive en adresse i Det Forenede Kongerige til SKY. Ingen af de oevrige lande i EU har begraensninger paa modtagelsen af deres tv-kanaler, som kan modtages i alle andre europaeiske lande.

Hvad kan Kommissionen goere for at hjaelpe til at sikre, at britiske abonnenter paa SKY-satellit-tv kan nyde samme rettigheder og vilkaar som alle oevrige europaeere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (24. februar 1998)

Kommissionen er bekendt med, at modtagelsen af visse satellit-tv-programmer i Faellesskabet begraenses af en raekke aarsager, hovedsagelig reglerne om ophavsret. Denne situation gaelder ikke blot de tv-programmer, der naevnes af det aerede medlem, men ogsaa en raekke andre satellit-tv-programmer i andre medlemsstater.

Kommissionen har allerede undersoegt de tilfaelde, hvor forbrugerne begraenses i deres valg af tv-programmer, men den har konkluderet, at det ikke er muligt at gribe ind, da der tilsyneladende ikke er tale om overtraedelse af EU-lovgivningen.

Begraensningerne i modtagelsen af visse satellit-tv-programmer skyldes ikke restriktioner i den nationale lovgivning om retransmission af tv-programmer, men derimod kommercielle beslutninger, der er truffet af de paagaeldende tv-selskaber, hovedsagelig paa grund af udnyttelsesaftaler med rettighedshaverne om udsendelse af deres vaerker. Der er derfor ikke tale om overtraedelse af reglerne paa det indre marked.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3566/97 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: Kommissionens meddelelse om skattesamordning (KOM(97)0495)

Paa OEKOFIN-moedet den 13. oktober 1997 blev denne meddelelse fra Kommissionen droeftet for foerste gang. I dokumentet forelaegges der en pakke til tackling af saakaldt »skadelig skattekonkurrence«. Raadet opfordrede Kommissionen til at forelaegge en ny meddelelse senest den 12. november under hensyntagen til de resultater, der blev opnaaet paa OEKOFIN-moedet og paa moedet i Skattepolitikgruppen den 20. oktober. Ministrene understregede enstemmigt, at de havde til hensigt at naa til politisk enighed om dette spoergsmaal paa OEKOFIN-moedet den 1. december.

Hvad angaar beskatning af kapitalindkomst, fastslaar meddelelsens punkt 19.III, at »alle medlemsstater boer enten have en minimumskildeskat eller levere oplysninger om renteindkomst til andre medlemsstater«.

1. Hvordan vil der blive foretaget justeringer mellem minimumskildeskatten i én medlemsstat og standardskattesatsen for kapitalindkomst i det land, hvor borgeren har sin skattemaessige bopael?

2. Hvilke undersoegelser har Kommissionen gennemfoert for at beregne, hvilke omkostninger der vil vaere forbundet med saadanne justeringer?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-3563/97, E-3564/97, E-3565/97, E-3566/97 og E-3567/97 (3. februar 1998)

Opmaerksomheden henledes paa Kommissionens nye meddelelse af 5. november 1997 ((KOM(97) 564 endelig udg. )) og konklusionerne af OEKOFIN-moedet den 1. december 1997 om skattepolitikken.

Inden for rammerne af disse konklusioner godkendte Raadet en tekst om beskatning af kapitalindkomst med fire punkter, der vil kunne danne grundlag for et nyt direktivforslag.

Som anfoert i ovennaevnte meddelelse agter Kommissionen at forelaegge et forslag meget hurtigt, principielt inden april 1998.

Ifoelge Kommissionen er det paa nuvaerende tidspunkt for tidligt at kommentere de foelsomme og delikate spoergsmaal, der rejses af det aerede medlem.

Kommissionen er stadig paa overvejelsesstadiet men vil noeje praecisere sin holdning i et kommende direktivforslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3177/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Nyskabelsesforanstaltninger for kvindelige landbrugere og kvinder i landdistrikter

Kommissionen har for at stoette og fremme kvinders stilling i landdistrikter foretaget indkaldelse af forslag til pilotprojekter og demonstrationsprojekter vedroerende nyskabelsesforanstaltninger for kvindelige landbrugere og kvinder generelt (96/C/284/10).

Kommissionen bedes oplyse:

1. Om vurderingen og udvaelgelsen af de projekter, der er indgivet, er afsluttet, samt

2. hvor mange og hvilke af de forslag, der er indgivet med graesk deltagelse, er blevet godkendt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. december 1997)

1. Evalueringen og udvaelgelsen af de forslag, der er indgivet i forbindelse med den af det aerede medlem naevnte indkaldelse af forslag, er endnu ikke afsluttet.

2. Det foelger heraf, at Kommissionen paa indevaerende stadium ikke er i stand til at give de af det aerede medlem naevnte oplysninger vedroerende de graeske forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4073/97 af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Forsikringer

Forsikringsselskabet »Fondiaria assicurazioni« er ved at gennemfoere en omstrukturering, som vedroerer selskabets egne samt »Milano assicurazionis«, »Polaris'» og »Previdentes« omraader. Denne omstrukturering indebaerer en nedskaering af et ikke noejere angivet, men under alle omstaendigheder betydeligt antal direkte og indirekte arbejdspladser.

Ud over at opsige agenternes mandater underretter forsikringsselskabet »Fondaria« sine kunder om ophaevelse af forsikringspolicer, hvilket skaber forvirring blandt kunderne og betydelig desorganisation.

Agter Kommissionen at kontrollere, om ovennaevnte forsikringsselskab har overtraadt antitrustbestemmelserne og bestemmelserne vedroerende forbrugernes rettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (9. marts 1998)

Paa grundlag af de foreliggende oplysninger er det Kommissionens opfattelse, at omstruktureringen af Fondiaria-koncernen ikke ville skabe konkurrencefordrejning, jf. EF-traktatens artikel 85-94.

Det er ikke muligt at give et abstrakt svar paa spoergsmaalet om forbrugernes rettigheder. Selv om det almindelige princip om, at overenskomster skal holdes, naturligvis finder anvendelse, kan der goere sig saerlige omstaendigheder gaeldende, der kan berettige en opsigelse. Kontraktklausuler, der aabner mulighed for noget saadant, kan betragtes som vaerende urimelige i henhold til Raadets direktiv 93/13/EOEF af 5. april 1993 om urimelige kontraktvilkaar i forbrugeraftaler ((EFT L 95 af 21.4.1993. )), men noget saadant kan ikke fastslaas uden en naermere undersoegelse. Under alle omstaendigheder er det ikke op til Kommissionen at undersoege, hvorvidt selskaber overholder nationale bestemmelser, der er vedtaget til gennemfoerelse af dette direktiv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4114/97 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (16. januar 1998)

Om: Socialpolitikken og forbindelserne mellem EU og AVS-landene

Kommissionen bedes redegoere for sin politik og de foranstaltninger, som den har til hensigt at gennemfoere for at styrke socialpolitikken i kampen mod fattigdommen og for at forbedre beskaeftigelsessituationen i AVS-landene.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (17. februar 1998)

Der er for nylig udarbejdet en rapport om samarbejdet mellem Faellesskabet og AVS-landene i 1996, som ogsaa omhandler Kommissionens indsats i kampen mod fattigdommen i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene). Rapporten er sendt direkte til det aerede medlem og til Europa-Parlamentets sekretariat. Den beskriver de forskellige foranstaltninger, der er gennemfoert inden for makrooekonomi, paa sektorplan og i form af projekter. Kommissionen har til hensigt at fortsaette det arbejde, der allerede er indledt baade politisk og konkret.

I retningslinjerne for ordninger efter Lomé er det klart angivet, at der skal goeres en indsats for at faa udryddet fattigdommen. Der er ved at blive udarbejdet to nye meddelelser til Raadet vedroerende mikrofinansiering og indfoedte befolkningsgrupper. Begge giver politiske retningslinjer, der vedroerer aspekter af fattigdomsbekaempelse. Ved hjaelp af mikrofinansiering bliver der oegede beskaeftigelses- og indtaegtsmuligheder for de meget fattige befolkningsgrupper, som er udelukket fra den formelle oekonomi. En politik, der er rettet mod indfoedte, kan danne ramme for behandling af disse saarbare gruppers saerlige behov og give dem nye udviklingsperspektiver.

Det nationale vejledende program, der blev vedtaget sammen med AVS-landene for den 8. Europaeiske Udviklingsfond, har som overordnet maal at bekaempe fattigdom. Der er forskellige prioriterede sektorer, herunder foedevaresikkerhed, socialsektoren, og udvikling af landbrugsomraader. Personalet vil nu gaa i gang med at gennemfoere disse foranstaltninger.
C 187/88 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
3. Kommissionen anvender allerede denne fremgangsmåde i forbindelse med samtlige markedsfłrte kemiske
agenser.
4. og 5. Kommissionen reviderer lłbende den europæiske liste over erhvervssygdomme. I 1998 har den til
hensigt at undersłge data, som er afledt af videnskabelige og tekniske fremskridt, på grundlag epidemiologiskeanalyser. Nye erhvervssygdomme kunne blive taget op til overvejelse som led i denne revision.
Spłrgsmålet om bistand til ofrene henhłrer fortsat under medlemsstaternes ansvarsområde.
(1) EFT L 160 af 26.6.1990.
(2) EFT C 375 af 10.12.1997.
(98/C 187/134) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3916/97
af Marianne Thyssen (PPE) til Kommissionen
(11. december 1997)
Om: Udtalelse fra WTO-panelet vedrłrende hormoner
På konferencen om fłdevarelovgivning, som Kommissionen og Europa-Parlamentet i fællesskab havde
organiseret den 3. og 4. november 1997, beklagede en af talerne, at Den Europæiske Union havde tabt sagen omhormoner foran WTO-panelet som fłlge af en dårlig udarbejdelse af EU-lovgivningen om dette emne.
For eksempel skulle det have været umuligt i debatten at benytte det argument, at den europæiske forbruger ikke
accepterede tilfłrelsen af hormoner til kvæg, der var avlet med henblik på menneskefłde, fordi denne manglendeaccept ikke blev omtalt i præamblet til det pågældende direktiv.
Kan Kommissionen tiltræde dette synspunkt?Mener Kommissionen ikke, at det er yderst nłdvendigt, at den europæiske fłdevarelovgivning undersłges nłje
og eventuelt ændres i sin udformning for fremover at forhindre lignende vanskeligheder?
Har Kommissionen allerede taget et initiativ i dette spłrgsmål, eller agter den at głre det?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler
(2. februar 1998)
Det panel under Verdenshandelsorganisationen (WTO), som havde til opgave at undersłge Fællesskabets
foranstaltninger angående brug af hormoner til vækstfremmende formål i husdyrhold, udsendte sin rapport den18. august 1997. Fællesskabet gjorde indsigelse mod rapporten til WTO-appelinstansen, som udsendte sinrapport den 16. januar 1998.
De argumenter, det ærede medlem nævner vedrłrende umuligheden af at påberåbe sig de europæiske
forbrugeres manglende accept af brugen af hormoner, fordi denne manglende accept ikke var nævnt i præamblettil det pågældende direktiv, er ikke som sådan nævnt i panelets rapport. Panelet fastslog, at der i præamblet skullehave været en henvisning til navnene på de forskere og de videnskabelige undersłgelser, som importforbudet varbaseret på. WTO-appelinstansen har dog nu omstłdt panelets kendelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3772/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: Fri adgang til Schengen-dokumenter

Schengen-aftalen er blevet indarbejdet i den nye EU-traktat, og der laegges saerlig vaegt paa de europaeiske borgeres ret til fri adgang til offentlige dokumenter. Paa trods heraf foreligger der oplysninger fra Sverige, i henhold til hvilke den svenske regering skulle have stemplet dokumenter, med bestemmelser vedroerende maaden hvorpaa der skal foretages kontrol ved Unionens ydre graenser og udveksles oplysninger mellem medlemsstaterne, som »strengt fortrolige«.

Spoergsmaalet er yderst alvorligt og volder berettiget bekymring over aarsagen til, at den svenske regering har truffet denne beslutning.

Kan Kommissionen give udtryk for sin holdning til ovenstaaende spoergsmaal og oplyse, om andre medlemsstater har foretaget noget lignende? Mener Kommissionen, at det ville vaere hensigtsmaessigt at henstille til medlemsstaterne at sikre fri adgang til samtlige dokumenter, der vedroerer Schengen-aftalen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (2. februar 1998)

Schengen-bestemmelserne vil blive en del af Den Europaeiske Union, naar Amsterdam-traktaten og de dertil hoerende protokoller traeder i kraft.

Eftersom de fleste af dokumenterne vedroerende disse aftaler udstedes af de beroerte nationale myndigheder, er og bliver adgangen til disse dokumenter tilrettelagt i henhold til gaeldende nationale bestemmelser og under overholdelse af de regler om fortrolighed, de medlemsstater, der har undertegnet Schengen-aftalerne, enstemmigt har besluttet. Dette er i overensstemmelse med den for Kommissionen og Raadet faelles adfaerdskodeks vedroerende adgang til deres dokumenter, ifoelge hvilken institutionerne kun giver adgang til deres egne dokumenter og henviser adgangssoegende til ophavsmanden til de dokumenter, der er udstedt af andre.

Ansoegninger om adgang til Raadets og Kommissionens dokumenter vedroerende Schengen-aftalen er allerede omfattet af naevnte adfaerdskodeks. Der vil saaledes kunne gives adgang til disse dokumenter, medmindre de er omfattet af en af de udtrykkeligt fastsatte undtagelsesbestemmelser, der skal beskytte visse private eller offentlige interesser eller sikre, at disse institutioners beslutninger forbliver fortrolige.

Med hensyn til Schengen-bestemmelserne skal det understreges, at saa snart Amsterdam-traktaten traeder i kraft, og Schengen-bestemmelserne bliver en del af Den Europaeiske Union, vil reglerne om akternes offentliggoerelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende finde anvendelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3503/97 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (10. november 1997)

Om: UEFA-bestyrelsens afgoerelse om ikke at give fremtidige vindere af stoerre pokal-turneringer tilladelse til at deltage i europaeiske klubbers turneringer

Paa baggrund af en skrivelse, som jeg har modtaget fra min valgkreds, vil jeg gerne henlede Kommissionens opmaerksomhed paa UEFA's bestyrelses afgoerelse om ikke at anerkende Coca-Cola-pokalen som kvalifikation til UEFA. Denne afgoerelse vil faa vidtraekkende og skadelige foelger for alle, der er involveret i den britisk fodboldliga, og faa indvirkning paa deltagelsen i Coca-Cola-pokalturneringen og indtaegterne fra sponsorer og fjernsyn.

Hvad kan Kommissionen goere for at stoette fodboldligaens krav om, at Coca-Cola-pokalturneringen i denne saeson skal spilles i Europa?

Svar paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (1. december 1997)

Kommissionen er klar over de problemer, der er opstaaet som foelge af de aendringer, UEFA har foretaget i reglerne for adgang til UEFA-cupturneringen. Sagen er ved at blive undersoegt naermere.

Kommissionen skal i oevrigt henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa svaret paa skriftlig forespoergsel E-3191/97 af Janes Glyn Ford ((EFT C 117 af 16.4.1998, s. 163. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3742/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: Konflikt mellem strukturfonde og miljoeet

Er Kommissionen i lyset af den store vandafledning fra de vandfoerende lag, der skyldes intensiv overrisling ved Guadiana-floden i Spanien og Portugal, bekendt med, at finansieringen over strukturfondene af Alqueva-daemningen i Portugal vil true betydelige vaadomraader blandt andet i Daviniel-nationalparken, hvilket er i modstrid med strategien for biologisk mangfoldighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (15. december 1997)

Efter de portugisiske myndigheders ansoegning om stoette fra strukturfondene til Alqueva-projektet blev der foretaget flere undersoegelser af projektets indvirkning paa miljoeet. Disse undersoegelser dannede grundlag for retningslinjerne for en miljoeplan for den zone, der beroeres af Alqueva-projektet.

Planen, der blev udarbejdet af de portugisiske myndigheder og forelagt Kommissionen, omfatter skaanende og kompenserende foranstaltninger for bl.a. at nedsaette projektets indvirkning paa den biologiske mangfoldighed i den beroerte zone.

Kommissionen er klar over miljoeets betydning ved ivaerksaettelsen af Alqueva-projektet og fastsatte derfor ved godkendelsen af det paagaeldende program den 27. juli 1997, at der oprettes tekniske overvaagningsgrupper, hvoraf én saerskilt skal overvaage »vand«-spoergsmaal, og en anden »naturbevarelses«-spoergsmaal. Kommissionen, miljoemyndighederne og de ikke-statslige miljoeorganisationer vil blive repraesenteret i disse grupper. Kommissionens tilstedevaerelse vil isaer goere det muligt at overvaage ivaerksaettelsen af miljoeplanen i Alqueva-zonen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3564/97 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: Kommissionens meddelelse om skattesamordning (KOM(97)0495)

Paa OEKOFIN-moedet den 13. oktober 1997 blev denne meddelelse fra Kommissionen droeftet for foerste gang. I dokumentet forelaegges der en pakke til tackling af saakaldt »skadelig skattekonkurrence«. Raadet opfordrede Kommissionen til at forelaegge en ny meddelelse senest den 12. november under hensyntagen til de resultater, der blev opnaaet paa OEKOFIN-moedet og paa moedet i Skattepolitikgruppen den 20. oktober. Ministrene understregede enstemmigt, at de havde til hensigt at naa til politisk enighed om dette spoergsmaal paa OEKOFIN-moedet den 1. december.

Hvad angaar beskatning af kapitalindkomst, fastslaar meddelelsens punkt 19.III, at »alle medlemsstater boer enten have en minimumskildeskat eller levere oplysninger om renteindkomst til andre medlemsstater«. I punkt 19.V hedder det: »Arrangementerne for at kontrollere beneficianternes skattemaessige bopael boer ikke vaere for tunge«.

1. Hvilke undersoegelser har Kommissionen gennemfoert vedroerende mulige kontrolforanstaltninger?

2. Hvad viser disse undersoegelser?

3. Hvilke oekonomiske foelger faar kontrolforanstaltningerne vedroerende beneficianternes skattemaessige bopael for myndighederne i Faellesskabet og de enkelte medlemsstater?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-3563/97, E-3564/97, E-3565/97, E-3566/97 og E-3567/97 (3. februar 1998)

Opmaerksomheden henledes paa Kommissionens nye meddelelse af 5. november 1997 ((KOM(97) 564 endelig udg. )) og konklusionerne af OEKOFIN-moedet den 1. december 1997 om skattepolitikken.

Inden for rammerne af disse konklusioner godkendte Raadet en tekst om beskatning af kapitalindkomst med fire punkter, der vil kunne danne grundlag for et nyt direktivforslag.

Som anfoert i ovennaevnte meddelelse agter Kommissionen at forelaegge et forslag meget hurtigt, principielt inden april 1998.

Ifoelge Kommissionen er det paa nuvaerende tidspunkt for tidligt at kommentere de foelsomme og delikate spoergsmaal, der rejses af det aerede medlem.

Kommissionen er stadig paa overvejelsesstadiet men vil noeje praecisere sin holdning i et kommende direktivforslag.