ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0368/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Israelske overgreb mod den palaestinensiske erhvervsuddannelsesorganisation

I december 1995 gennemsoegte det israelske politi flere gange den palaestinensiske erhvervsuddannelsesorganisations hovedkontor (Palestinian Association for Vocational Training) i Jerusalem og anholdt flere af de ansatte, som anklages for at staa i forbindelse med den palaestinensiske myndighed.

Hvilke skridt har Kommissionen taget for at stoette denne og andre organisationer, der arbejder for overholdelsen af menneskerettighederne og den sociale og oekonomiske udvikling i Palaestina, saaledes at disse kan fungere normalt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (20. marts 1996)

Siden Faellesskabets bistandsprogram til fordel for Vestbredden og Gazastriben blev ivaerksat i maj 1994, er stoerstedelen af hjaelpen blevet kanaliseret gennem Den Palaestinensiske Myndighed. Dette er den mest effektive maade til udvikling af den palaestinensiske befolknings evne til at styre og administrere sine egne anliggender.

Ud over bistanden via Den Palaestinensiske Myndighed samt stoetten til De Forenede Nationers kontor for ydelse af bistand til palaestinensiske flygtninge (Relief and Works Agency) stoetter Faellesskabet for oejeblikket 42 palaestinensiske kommuner, universiteter og ikke-statslige organisationer, der oever en indsats til fordel for den palaestinensiske befolknings oekonomiske og sociale udvikling. En liste over modtagerne af denne hjaelp vil blive sendt direkte til det aerede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat.

Faellesskabet stoetter endvidere fem palaestinensiske organisationer, der arbejder for, at menneskerettighederne respekteres paa Vestbredden og i Gazastriben (Al-Haq, Association of Israeli-Palestinian Physicians for Human Rights, Hamoked, Mandela Institute og Palestinian Independent Commission for Citizens' Rights). Selv om Kommissionen tidligere har bidraget til erhvervsuddannelsesprogrammer, yder den ikke for tiden nogen stoette til Den Palaestinensiske Erhvervsuddannelsesorganisation, men paa kort eller mellemlang sigt regner den med paa ny at engagere sig inden for erhvervsuddannelsessektoren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0662/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende direkte beskatning

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen forelagt i 1994 vedroerende direkte beskatning?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0691/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende laan og investering

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt vedroerende laan og investering?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0682/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende beskaeftigelse og sociale anliggender

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt vedroerende beskaeftigelse og sociale anliggender?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2900/95 af Salvador GARRIGA POLLEDO til Kommissionen. Strukturfondene 1989-1993 (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0001



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2900/95 af Salvador Garriga Polledo (PPE) til Kommissionen (26. oktober 1995) Om: Strukturfondene 1989-1993 Hvor stor en procentdel af betalingsbevillingerne over strukturfondene for perioden 1989-1993 er pr. dags dato fortsat ikke blevet gennemfoert i Spanien og Tyskland? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (10. maj 1995) Nedenstaaende oversigt viser, hvor stor en procentdel af strukturfondenes betalingsbevillinger der ikke er blevet anvendt. Det skal dog understreges, at fristen for indgivelse af betalingsansoegninger for flere programmers vedkommende foerst udloeber med udgangen af juni 1996. De endelige tal for perioden 1989-1993 vil foreligge henimod slutningen af 1996. Programmeringsperioden 1989-1993 Ikke-anvendte betalingsbevillinger (%) >TABLE> (*) EFRU - Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling ESF - Den Europaeiske Socialfond EUGFL - Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget - Udviklingssektionen
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1885/95 af Caroline Jackson (PPE) til Raadet (29. juni 1995)

Om: Undergravning af konventionen om overfoerelse af domfaeldte

Hvad agter Raadet at foretage sig for at sikre, at aand og bogstav i konventionen om overfoerelse af domfaeldte ikke undergraves af lande, der ud over frihedsstraffe idoemmer toldboeder af et omfang og paa vilkaar, der ofte forhindrer fanger i at forlade landet og blive overfoert til faengsler i deres oprindelsesland?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler nr. E-1378/95, E-1819/95 og E-1885/95 (10. oktober 1996)

1. Raadet minder det aerede parlamentsmedlem om at konventionen om overfoerelse af domfaeldte, der blev fastsat af Europaraadet den 21. marts 1983, er undertegnet og ratificeret af samtlige medlemsstater i Den Europaeiske Union.

2. Den praktiske anvendelse af Europaraadets konventioner om strafferetligt samarbejde, herunder konventionen af 21. marts 1983, behandles i denne internationale organisation af en staaende ekspertgruppe, der kan fremsaette forslag til Ministerudvalget.

Raadet for Den Europaeiske Union er saaledes bekendt med anbefaling R(92)18 om den praktiske anvendelse af konventionen om overfoerelse af domfaeldte, som Ministerudvalget under Europaraadet vedtog den 19. oktober 1992.

I denne anbefaling opfordres Europaraadets medlemsstaters regeringer bl.a. til at traeffe foranstaltninger, saaledes at de ikke er forpligtet til af afvise overfoerelse med den eneste begrundelse, at boeder, som den domfaeldte er idoemt i forbindelse med sin domfaeldelse, ikke er blevet betalt, eller at der er idoemt gaeldsfaengsel.

3. Raadet skal ikke kontrollere, at medlemsstaterne anvender bestemmelserne i konventioner om overfoerelse af domfaeldte.

4. Raadet overvejer dog muligheden af at analysere og tilpasse de eksisterende instrumenter inden for strafferetligt samarbejde, herunder instrumenterne vedroerende fuldbyrdelse af udenlandske retsafgoerelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3175/95 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (29. november 1995)

Om: Fri bevaegelighed for guld- og soelvsmedearbejder og smykker

I Kommissionens forslag til direktiv KOM(93)0322 ((EFT C 318 af 25.11.1993, s. 5. )) redegoeres der klart for behovet for en retsakt, som indeholder bestemmelser vedroerende sektoren for forarbejdning af aedle metaller til guld- og soelvarbejder og smykker, og som muliggoer fjernelsen af tekniske handelshindringer paa det europaeiske marked, samt for behovet for at sikre oeget transparens paa omraadet for mere effektiv forbrugerbeskyttelse.

Haard modstand fra lande, hvis produktion alt i alt ikke naar op paa en tiendedel af den italienske (Italien indtager foererstillingen i sektoren for forarbejdning af aedle metaller med 29.000 virksomheder, der i alt beskaeftiger 119.000 ansatte og indirekte involverer yderligere 80.000 personer), har indtil videre forhindret vedtagelsen af ovennaevnte direktiv.

Vil Kommissionen paa baggrund af det af Europa-Parlamentet ved foerstebehandlingen allerede aendrede direktivforslag og paa baggrund af de henstillinger, som eksekutivkomitéen for CIBJO (International Confederation of Jewellery, Silverware, Diamonds, Pearls and Stones) vedtog i Athen i maj 1995, og som udgoer et vigtigt bidrag til sikring af sektorens stoette, straks goere direktivet operativt og saaledes ivaerksaette bestemmelser vedroerende Faellesskabets sektor for guldsmedekunst?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (19. januar 1996)

Kommissionen er sig bevidst, at det er noedvendigt at sikre den fri bevaegelighed af genstande af aedle metaller, og har foreslaaet Raadet og Parlamentet det direktiv, som naevnes af det aerede medlem.

Men Kommissionen kan ikke gennemfoere direktivet, saa laenge dette ikke er vedtaget efter den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 189b. Det er rigtigt, at forslaget allerede har vaeret til foerstebehandling i Parlamentet. Derimod har Raadet endnu ikke kunnet vedtage en faelles holdning som foelge af de forskellige opfattelser hos medlemsstaterne om visse aspekter navnlig vedroerende en certificeringsprocedure (erklaering fra fabrikanten) og det symbol, som skal benyttes af certificeringsorganerne (assay offices).

Under disse omstaendigheder kan Kommissionen kun fortsaette sine bestraebelser paa at finde en loesning paa disse meningsforskelle, saa direktivet kan blive vedtaget.
5. 12. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 315/45 
BERIGTIGELSER 
Berigtigelse til skriftlig forespørgsel nr. 340/91 af Jaak Vandemeulebroucke (ARC) til Kommissionen for 
De Europæiske Fællesskaber 
(De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. C 210 af 12. august 1991) 
(91/C 315/88) 
Side 25, svar afgivet på Kommissionens vegne af Christiane Scrivener, andet afsnit: 
i stedet/or: ».. . artikel 5, stk. 1, eller stk. 2 i direktiv 77/388/EØF . . .«, 
låses: »• • • artikel 15, stk. 1, eller stk. 2 i direktiv 77/388/EØF . . .«.
Nr. C 292/44 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 2. 11. 87 
BERIGTIGELSER 
Berigtigelse  til svar  afgivet  på Kommissionens  vegne  af hr. Delors  på skriftlig  forespørgsel  nr. 1715/86  af Ursula 
Braun-Moser 
(De Europæiske  Fællesskabers  Tidende  nr.  C 143  af 1. juni  1987) 
Den første  sætning  i stk.  1 i svaret  læses  som  følger: 
»Foruden  Italien  opkræver  seks  andre  medlemsstater  (Belgien,  Spanien,  Frankrig,  Grækenland,  Portugal  og 
Det Forenede  Kongerige)  en kildeskat  på renterne  af statsobligationer.«
Nr. C 288/28 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 6. 11. 80 
BERIGTIGELSER 
Berigtigelse  til skriftlig  forespørgsel  nr. 581/80  af Sean  Flanagan  tfl Kommissionen  for De europæiske 
Fællesskaber 
s(De Europæiske  Fællesskabers  Tidende  nr. C 275 af 23. oktober  1980) 
Side 10 
I stedet  for: Svar  afgivet  på Kommissionens  vegne  af Henk  Vredeling 
læses:  Svar  afgivet  på Kommissionens  vegne  af Finn  Gundelach
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/603

(2004/C 88 E/0620)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0983/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Massa Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Massa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Massa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

2. om Massa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3649/02

af Mathieu Grosch (PPE-DE) til Kommissionen

(11. december 2002)

Om: Efteruddannelse og certificering af togpersonale

Inden for rammerne af forslag om ændring af direktiv 95/18/EF og direktiv 2001/14/EF (KOM(2002) 21(1)) foreslår Kommissionen i artikel 12, stk. 2, første afsnit, at medlemsstaterne skal sørge for efteruddannelse for togførere og togpersonale.

Denne artikel kan fortolkes på forskellig måde. Hvilken fortolkning følger Kommissionen?

Er de offentlige jernbanevirksomheder forpligtet til at tilbyde efteruddannelse for personale og endvidere for personale, der ikke tilhører virksomheden?

Er de offentlige jernbanevirksomheder kun forpligtet til at tilbyde efteruddannelse for personale og for personale, der ikke tilhører virksomheden, når medlemsstaten pålægger jernbanevirksomheden dette?

Når medlemsstaten ikke pålægger nogen anden institution at sørge for en efteruddannelse, er de offentlige jernbanevirksomheder så de facto forpligtet til ikke kun at sikre efteruddannelse for deres eget personale?

(1) EFT C 126 E af 28.5.2002, s. 332.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(15. januar 2003)

Uddannelse af togpersonale foretages i de fleste medlemsstater af jernbanevirksomhederne og/eller infrastrukturforvalterne selv. Nytilkomne virksomheder og jernbanevirksomheder fra andre medlemsstater, der ønsker at udnytte markedet for jernbanetransporttjenester, har i realiteten meget få muligheder for at tilrettelægge denne uddannelse alene. Formålet med artikel 12 i direktivforslaget er at forpligte medlemsstaterne til at sikre, at der foreligger nødvendig uddannelse af jernbanepersonale for alle jernbanevirksomheder, der søger adgang til det pågældende net.

Når direktivet er vedtaget, skal det gennemføres i alle medlemsstater. Gennemførelsesinstrumenterne vælges af medlemsstaten og kan være forskellige afhængigt af, i hvor høj grad jernbanetransportmarkedet er åbent, og hvor vidt der foreligger alternativer til uddannelsen. Målene i artiklen skal opfyldes og i det tilfælde, der nævnes af det ærede medlem, skal særselskabets skoler åbnes for personalet i andre jernbanevirksomheder, som nævnt i artiklen, hvis disse tjenesteydelser ikke findes på markedet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3240/02

af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen

(15. november 2002)

Om: Spildevandsudslip i modstrid med miljøbestemmelserne

Kun 67 % af de nederlandske virksomheder overholder miljøbestemmelserne om spildevandsudslip. Dette konkluderer ekspertcentret for retshåndhævelse, der er nedsat af justitsministeriet, efter en stikprøveundersøgelse blandt 300 udslipssteder inden for industrien, affaldsbehandling, lagring, omladning og modtagelsesfaciliteter i havne (Det hollandske Statstidende af 31. oktober 2002).

I henhold til generaldirektoratet for offentlige arbejder og vandforvaltning, der havde bestilt undersøgelsen, er en af forklaringerne herpå, at de finansielle ulemper ved at misligholde reglerne (bøder) simpelthen er langt ringere end de finansielle omkostninger ved at overholde dem.

Det er også iøjnefaldende, at antallet af de virksomheder, der overtræder reglerne, og som har et certificeret miljøforvaltningssystem (63 %), er langt højere end dem, der ikke har et sådant system (24 %). Større virksomheder misligholder også oftere reglerne end mindre virksomheder.

Er Kommissionen enig i, at situationen for vandkvaliteten (overfladevandet) i Nederlandene er yderst foruroligende?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at iværksætte med henblik på at forbedre overholdelsen af bestemmelserne i Nederlandene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(13. januar 2003)

Kommissionen takker det ærede medlem for at have henledt dens opmærksomhed på dette problem.

Kommissionen har ikke haft mulighed for at se rapporten fra den omtalte undersøgelse, men vil snarest muligt udbede sig en kopi.

Den vil derefter tage de skridt, den måtte finde nødvendige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2411/02

af Margrietus van den Berg (PSE) til Rådet

(1. august 2002)

Om: Den Internationale Straffedomstol i Haag / USA's forsøg på at undergrave Domstolens position

De Forenede Stater har på embedsmandsplan kontaktet flere EU-stater, heriblandt Nederlandene, for at indgå en traktat, der kan sikre, at amerikanske statsborgere friholdes for strafforfølgelse.

Er Rådet ikke enigt i, at de enkelte medlemsstater ikke må indtage en særlig holdning i dette spørgsmål, men som det har været tilfældet indtil nu med samlet europæisk stemme skal afvise undergravning af Straffedomstolens kompetence?

Er Rådet rede til at træffe alle koordinerende foranstaltninger til at tilbagevise dette amerikanske angreb?

Svar

(6. februar 2003)

Rådet henviser det ærede medlem til svaret på skriftlig forespørgsel nr. E-1795/02 fra Erik Meijer, navnlig sjette og syvende afsnit, hvor de konklusioner, Rådet vedtog på samlingen den 30. september 2002, er nævnt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2349/01

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(3. august 2001)

Om: Årsberetning fra Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret

I afsnittet om dyrevelfærd i årsberetningen for 2000 fastslår Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor, at fjerkræbedøvelse og den tilhørende overvågning i to medlemsstater foregår under så kritisable forhold, at det henstilles, at der indledes traktatbrudsprocedure, ligesom det henstilles, at der indledes traktatbrudsprocedure mod en medlemsstat for manglende gennemførelse af Fællesskabets regler om dyrevelfærd i forbindelse med slagtning. Hvilke medlemsstater drejer det sig om?

I årsberetningen fastslås det desuden, at bedøvelsesudstyr til pattedyr ikke opfylder alle de lovfæstede krav i adskillige medlemsstater, f.eks. kan der påvises ineffektivt og mangelfuldt bedøvelsesudstyr, dårlig vedligeholdelse samt manglende adgang til supplerende bedøvelsesanordninger. Hvilke medlemsstater drejer det sig om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(27. september 2001)

De to medlemsstater nævnt i Levnedsmiddel- og Veterinærkontorets årsberetning, hvor der blev konstateret alvorlige mangler i forbindelse med fjerkræbedøvelse og overvågningen deraf, er Grækenland (kontrolbesøg nr. 1133/2000) og Portugal (kontrolbesøg nr. 1158/2000).

Den medlemsstat, der endnu ikke har gennemført Fællesskabets regler om dyrevelfærd i forbindelse med slagtning i alle delstater, er Østrig (kontrolbesøg nr. 1009/2000). Dog blev reglerne om dyrlægetilsyn med dyrenes velfærd på slagtetidspunktet generelt overholdt.

De medlemsstater, hvor bedøvelsesudstyr til pattedyr ikke opfyldte alle de lovmæssige krav, er Portugal (kontrolbesøg nr. 1922/1999) og Grækenland (kontrolbesøg nr. 1060/2000).

Rapporter om disse specifikke inspektioner er fremsendt til Parlamentet og kan i øvrigt hentes på Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelses netsted på http://europa.eu.int/comm/food/fs/inspections/vi/reports/index_en.html.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1999/01 af María Rodríguez Ramos (PSE)og Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) til Rådet. EKSF-traktatens og kulindustristøtteordningens udløb.



EF-Tidende nr. 081 E af 04/04/2002 s. 0093 - 0094



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1999/01 af María Rodríguez Ramos (PSE)og Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) til Rådet (12. juli 2001) Om: EKSF-traktatens og kulindustristøtteordningens udløb Den 23. juli 2002 udløber EKSF-traktaten og Kommissionens beslutning nr. 3632/93/EKSF(1) om fællesskabsordningen for statsstøtte til kulindustrien. Grundet det tidspres, vedtagelsen af en eventuel ny støtteordning vil være underlagt, har Rådet sikkert allerede fastsat en tidsplan for drøftelserne og prioriteringerne i forbindelse med dette spørgsmål. Hvilken tidsplan har Rådet fastsat? (1) EFT L 329 af 30.12.1993, s. 12. Svar (6. december 2001) Rådet er naturligvis bekendt med, hvor kort tid der er til, at EKSF-traktaten og beslutning 3632/93/EKSF udløber, og vil give det forslag til Rådets forordning om statsstøtte til kulindustrien, som Kommissionen vedtog den 25. juli 2001 og forelagde for Rådet den 30. juli 2001, den fornødne prioritering.