ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0585/98

af Sören Wibe (PSE) til Kommissionen

(4. marts 1998)

Om: Tulipanreklamer

Ifølge oplysninger i de svenske medier giver Kommissionen penge til en reklamekampagne for tulipaner for at imødegå den skærpede konkurrence, som EU's blomsterproducenter er blevet udsat for, efter indgåelsen af GATT-aftalen i 1992 om indførsel af afskårne blomster.

Hvor stort et beløb har Kommissionen satset på denne kampagne for et øget tulipansalg, og hvor mange penge er der blevet brugt på kampagnen i Sverige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. april 1998)

Reklamefremstødet for tulipaner er et led i EF's kampagne for blomster og levende planter, hvoraf 60 % finansieres af Fællesskabet, mens resten finansieres af branchen.

Tulipankampagnen er blevet iværksat af de nederlandske blomsterproducenter og tager sigte på flere lande, bl.a. Sverige. Det samlede budget for denne kampagne er på 417 157 ECU, hvoraf 250 294 ECU betales af Kommissionen. Til kampagnen i Sverige har Kommissionen afsat et beløb på 88 200 ECU.

Desuden har Kommissionen i 1997 godkendt to programmer, som var blevet forelagt af svenske erhvervsorganisationer. Det samlede budget for disse to programmer er på 193 808 ECU.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1547/98

af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen

(19. maj 1998)

Om: Laserstave

1. Er Kommissionen af den opfattelse, at anvendelsen af laserstave er farlig?

2. I bekræftende fald, hvilke foranstaltninger foreslår Kommissionen for at begrænse anvendelsen af laserstave?

3. Har Kommissionen kendskab til, hvilke medlemsstater der forbyder eller forbereder forbud mod anvendelse af laserstave?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino

(24. juni 1998)

Det er Kommissionens opfattelse på grundlag af de informationer, den råder over i øjeblikket, at visse laserstave i visse situationer, når de ikke anvendes efter hensigten, kan være farlige.

Rådets direktiv 92/59/EØF af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed(1) gælder for laserstave. Direktivet pålægger medlemsstaterne at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at der kun markedsføres sikre produkter i Fællesskabet (artikel 2, b).

Det påhviler således i første række medlemsstaterne at gribe ind over for varer, der udgør en fare for forbrugernes sundhed og sikkerhed, ved at vedtage de nødvendige foranstaltninger, herunder i givet fald tilbagetrækning af varen fra markedet.

Kommissionen har for nylig inden for rammerne af det alarmsystem, der er fastsat i artikel 8 i direktiv 92/59/EØF, modtaget fem hastemeldinger fra tre medlemsstater (Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige) om foranstaltninger, der er vedtaget for at imødegå faren ved bestemte laserstave. I overensstemmelse med den fastlagte procedure har Kommissionen straks videresendt disse informationer til de myndigheder, der har ansvaret for beskyttelse af forbrugernes sundhed og sikkerhed i de øvrige medlemsstater, for at de ligeledes kan træffe de nødvendige foranstaltninger. Kommissionen kan i henhold til direktivet ikke gribe ind mod produkter, der udgør en alvorlig og umiddelbar fare, medmindre medlemsstaterne anmoder den om det, og kun under overholdelse af de forskellige betingelser, der er fastsat i artikel 9-11 i direktivet.

De medlemsstater, der har indsendt meddelelser til Kommissionen, har truffet forskellige nationale forholdsregler, men disses rækkevidde varierer. Frankrig har således ved dekret bl.a. standset produktion, import og markedsføring af laserstave i klasse 3 eller derover (standard NFEN 60825.1) og forlangt en tilbagetrækning fra markedet af disse stave, og Tyskland har truffet lignende foranstaltninger.

Andre medlemsstater overvejer stadig, hvilke foranstaltninger de skal træffe, og har endnu ikke meddelt Kommissionen deres hensigter i denne sammenhæng.

Da der er tale om en problematik, der er opstået for nylig, vil Kommissionen følge den fremtidige udvikling på nært hold, herunder de foranstaltninger, medlemsstaterne træffer inden for rammerne af gennemførelsen af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed, for at sikre sig, at der sikres et højt beskyttelsesniveau i forbindelse med disse produkter.

(1) EFT L 228 af 11.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1436/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: EU's udviklingssamarbejde med tredjelande på fiskeriområdet

Hvilke samarbejdsprojekter har GD VIII støttet i hvilke vestafrikanske lande og med hvilke beløb på følgende områder:

1. Udvikling af det ikke-industrielle fiskeri;

2. Vurdering af fiskeressourcer;

3. Finansiering af undersøgelser;

4. Bekæmpelse af ulovligt fiskeri;

5. Uddannelse af fiskere?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro på skriftlige forespørgsler E-1430/98, E-1431/98, E-1432/98, E-1433/98,E-1434/98, E-1435/98 og E-1436/98

(24. juni 1998)

Kommissionen vil gerne gøre det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at hele samarbejdet, især omkring støtte til fiskerisektoren, har udviklet sig betydeligt. I stedet for at lade staten være primus motor i udviklingen skal den nu sørge for, at lovrammer og de grundlæggende forhold er i orden for de andre aktører fra det private erhvervsliv og civilsamfundet, således at de kan udføre deres rolle.

Efter at have indset, at de forskellige økonomiske sektorer er indbyrdes afhængige, og med hele handelsudviklingen er landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og EU-institutionerne for nylig begyndt at være mere opmærksomme på udviklingen af analytisk kapacitet og på betydningen af et partnerskab mellem europæiske institutioner og aktører og AVS. Det viser sig blandt andet i resolutioner fra den paritetiske forsamling mellem AVS-landene og EU vedrørende det heraf følgende fremtidige samarbejde på fiskeriområdet og inden for havforskning mellem AVS-landene og EU.

For at opnå en bedre sammenhæng forsøger man at arbejde med prioriterede emner og forskellige instrumenter, og et større samarbejde mellem den offentlige og den private sektor kan sikre komplementaritet i arbejdet.

Hvis disse principper ikke helt kommer til udtryk i omsætningen i forbindelse med samarbejdet, så viser de sig i den udvikling der i årenes løb er sket i de emner, der bliver taget op. For dog at give et indtryk af, hvor store beløb der er tildelt forskellige projekter i fiskerisektoren under Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), kan her nævnes:

- 185 mio. ECU til afsluttede EUF-projekter

- 127 mio. ECU til igangværende projekter

- 39 mio. ECU til projekter, der er under forberedelse, og for hvilke der allerede er givet overlag over udgifterne.

Kommissionen sender det ærede parlamentsmedlem samt Parlamentets generalsekretariat en liste for hvert land med alle de samarbejdsprojekter på fiskeriområdet, der har modtaget støtte i Vestafrika, samt en liste med økonomiske indikatorer for fiskerisektoren for samtlige AVS-lande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1347/98

af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Foranstaltninger til bekæmpelse af kogalskab

En kvæghandler fra Alveringem i Belgien retsforfølges ved en domstol i Furnes, fordi han med bistand fra en trykker har ændret fødselsdatoerne på 300 stykker kvæg for at sælge dem til en nederlandsk virksomhed. Formålet med denne svigagtige handling var at omgå det forbud, der blev indført som led i bekæmpelsen af kogalskab, imod at lade kvæg født inden 1991 cirkulere i Den Europæiske Union.

Råder Kommissionen på indeværende tidspunkt i overensstemmelse med det løfte, det har givet Europa-Parlamentet, over tilstrækkelige midler i de 15 medlemsstater til at bringe en sådan praksis til ophør? Hvilke midler er der i så fald tale om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino

(8. juni 1998)

Medlemsstaterne har ansvaret for at sikre, at Fællesskabet lovgivning anvendes korrekt på deres eget område. Kommissionen fører imidlertid gennem Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret (FVO) tilsyn med, hvordan medlemsstaterne lever op til dette ansvar. Med dette formål gennemfører FVO kontrol- og tilsynsbesøg i alle medlemsstaterne og en lang række tredjelande.

FVO har hidtil ikke rådet over tilstrækkeligt personale. Som angivet i Kommissionens meddelelse til Parlamentet og Rådet om levnedsmiddel-, veterinær- og plantesundhedskontrol og tilsyn(1) er Kommissionen i færd med at besætte de stillinger, der er identificeret(2) som nødvendige, for at dens kontrol og tilsyn kan være på højde med dens forpligtelser.

Ordningerne for identifikation af kvæg i medlemsstaterne er underlagt tilsyn af FVO. Kontorets metode i forbindelse med disse tilsyn består i at revidere den kontrol, medlemsstaterne har udført. FVO bidrager derigennem til afdækningen af svig i forbindelse med identifikation af kvæg.

Fællesskabets lovgivning om identifikation af kvæg er blevet styrket for nylig gennem forordning (EF) 820/97 af 21. april 1997 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og af mærkning af oksekød og oksekødsprodukter(3). Kommissionen har udarbejdet detaljerede regler, bl.a. for anvendelse af øremærkning, registrering af bedrifter, pas (forordning (EF) 2629/97(4)), mindstekrav til kontrol (forordning (EF) 2630/974) og administrative sanktioner (forordning (EF) 494/98(5)). Disse lovtekster vil medføre forbedringer i ordningerne for identifikation af kvæg i medlemsstaterne. Ordningerne vil blive vanskeligere at omgå i et forsøg på at ændre kvægets identifikation.

(1) KOM(98) 32 endelig udg.

(2) SEK(97) 482.

(3) EFT L 117 af 7.5.1997.

(4) EFT L 354 af 30.12.1997.

(5) EFT L 60 af 28.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1374/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Det integrerede system for forvaltning og kontrol af støtte fra EUGFL

Gennemførelsen af et integreret system for forvaltning og kontrol af støtte fra EUGFL i Grækenland (forordning EØF 3508/92)(1) er ifølge nogle oplysninger forbundet med problemer, idet der er forsinkelser af udbetalingen af støtten til de modtageberettigede producenter. Kommissionen bedes besvare følgende.

1. Hvilke konkrete problemer er der med forvaltningen af det integrerede system for støtte til Grækenland?

2. Hvor meget har Grækenland hidtil modtaget i støtte med henblik på gennemførelse af det integrerede system for forvaltning og kontrol af støtteordninger?

3. Ved Kommissionen, om dette system vil komme ind under den Organisation for Betaling og Kontrol af fællesskabsstøtte fra strukturfondene, som den græske regering er ved at planlægge som erstatning for den nuværende Organisation for Betalinger (GEDIDAGEP)?

4. Er der fare for, at producenterne vil miste fællesskabsstøtte som følge af de problemer, der er med forvaltningen af det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. juni 1998)

Kommissionen skal indledningsvis erklære, at de problemer i Grækenland, der opstod ved indførelsen af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, efter dens mening ikke skyldtes eventuelle forsinkelser i udbetalingen af støtten til landbrugerne.

Med hensyn til det ærede medlems konkrete spørgsmål skal følgende bemærkes:

1. For det første må der konstateres betydelige forsinkelser i indførelsen af markregistret. Dette markregister, der tager sigte på at indføre et alfanumerisk system til identifikation af markerne, skulle senest have været operationelt den 1. januar 1997. Dernæst må der endvidere konstateres mangler i visse kontrol- og forvaltningsprocedurer, der indebærer risiko for, at udgifter ikke er afholdt efter EF-reglerne.

2. For 1993-1996 modtog Grækenland et tilskud på 2,5 mio. ECU.

3. Kommissionen har hidtil ikke modtaget nogen officiel meddelelse om nedlæggelse af nævnte organ og overførelse af ansvaret til andre nationale instanser.

4. De konstaterede problemer skulle ikke medføre, at producenterne mister støtte.

(1) EFT L 355 af 5.12.1992, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0555/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. marts 1998)

Om: Miljøhandlingsprogrammet for Attika - delprogram 1, foranstaltning 3

Foranstaltning 3 i delprogram 1 i miljøhandlingsprogammet for Attika vedrører forebyggelse af oversvømmelser og genskabelse af kyster og omfatter regnvandsledninger, omlægning af vandløb og genskabelse af kyster. Ifølge gennemførelsesplanen burde der inden starten af 1997 være udnyttet 35.222 mio ecu i offentlige udgifter.

1. Hvordan går det med det konkrete arbejde?

2. Hvilke af projekterne har været forbundne med de alvorligste problemer med hensyn til udnyttelsesgrad? Hvor gennemføres de? Hvad er hovedårsagen til forsinkelserne?

3. Under delprogrammet er der ligeledes planlagt projekter med fodgænger- og parkeringsfaciliteter. Hvordan går det med de enkelte projekter?

4. Hvad har udnyttelsesgraden været frem til den 31. december 1997?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(27. april 1998)

Ifølge de finansielle oversigter, der blev ændret den 21. oktober 1997, andrager de offentlige udgifter til foranstaltning 1.2 i det operationelle program "Attika" (forebyggelse af oversvømmelser, genskabelse af kyster osv.), 42,1 mio. ECU indtil 1997.

På det sidste møde i overvågningsudvalget for EU-støtterammen (EUSR), der fandt sted den 31. oktober 1997, blev der ikke foretaget ændringer i regionalprogrammerne.

Med hensyn til de tekniske detaljer vedrørende det arbejde, der skal udføres, overholdelsen af tidsplaner og årsagerne til eventuelle forsinkelser anmoder Kommissionen det ærede medlem om at henvende sig til de regionale myndigheder i Attika, der er ansvarlige for gennemførelsen af den pågældende EUSR.

Ved udgangen af 1997 var der anvendt 37,9 mio. ECU.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1452/98

af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: EF-finansiering af vandbygningsarbejder i Spanien

1. Kan Kommissionen opstille en oversigt over de EFRU-midler, der er anvendt pr. ultimo 1997 inden for den spanske fællesskabsstøtteramme til foranstaltning 6.1. Vandbygningsplan sammenholdt med de midler, der er anvendt til store vandbygningsarbejder i Portugal?

2. Kan Kommissionen ligeledes udarbejde en sammenlignende opstilling over de krav til udbetaling af støtte, som EFRU har stillet til hver af disse to medlemsstater?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies på skriftlige forespørgsler E-1447/98 og P-1452/98

(20. maj 1998)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0983/98

af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen

(2. april 1998)

Om: 2000 - jubilæet - en gældfri start for en milliard mennesker

Jeg har fra min valgkreds fået en henvendelse vedrørende Europas holdning til at støtte en kampagne, hvis formål er i år 2000 at få udvirket en engangseftergivelse af al akkumuleret og ubetalelig gæld, som verdens fattigste lande skylder. Kampagnen kaldes 2000 - jubilæet.

På baggrund af ovenstående bedes Kommissionen oplyse, hvad Europa efter dens opfattelse bør bidrage med med henblik på virkeliggørelsen af denne humanitære målsætning.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af João De Deus Pinheiro

(25. maj 1998)

Kommissionen ser positivt på Jubilee 2000 kampagnen vedrørende de fattigste landes gældsproblemer. Det erkendes i stigende grad, at mange af de fattige lande stadig er bebyrdet med en overdreven udlandsgæld til trods for fremskridt i de senere år med mere generøse gældssaneringsforanstaltninger og de pågældende landes bestræbelser for at gennemføre økonomiske reformer.

Det skal bemærkes, at Fællesskabet i første række yder gavebistand og er en meget lille kreditor i denne sammenhæng. Til at finde en løsning på de fattigste landes gældsproblemer kræves der en samordnet indsats fra alle kreditorers side, hvis man vil opnå det ønskede resultat. Gældsinitiativet for de stærkt forgældede fattige lande (HIPC-gældsinitiativet), som blev lanceret i 1996, danner rammer for en sådan samordnet indsats. Formålet med dette initiativ er at bringe de stærkt forgældede fattige landes gældsbyrde ned til et bæredygtigt niveau og dermed støtte deres bestræbelser for økonomisk reform og for en begrænsning af fattigdommen. Kommissionen støtter dette initiativ og er politisk meget indstillet på at deltage og spille sin rolle i det.

Rådet bekræftede den 12. februar 1998 princippet om en sådan deltagelse i forbindelse med EF-krav vedrørende HIPC-initiativet. Rådet er nu på vej til at vedtage retsgrundlaget herfor. Kommissionen har sendt Rådet et formelt forslag til en rådsafgørelse, som, når den træffes, vil åbne mulighed for den faktiske førtidige indfrielse af nogle af EF-kravene.

Det skal noteres, at Fællesskabet besluttede at deltage både som kreditor og som donor i forsøget på at løse fattige gældstyngede landes problemer. Det besluttede at foretage en omfordeling af SAF-facilitetstildelingen og at øge beløbet til lande, der er berettigede med hensyn til HIPC-initiativet med 10 til 15 %. Kommissionen har hermed skabt en forbindelse mellem HIPC-berettigelse og øget støtte til sociale programmer i modtagerlandene (counterpartmidlerne, som fremkommer i forbindelse med Fællesskabets strukturtilpasningsprogrammer, afsættes generelt til dækning af udgifter i den sociale sektor).

HIPC-inititivet og ovennævnte SAF-omfordeling er klart i Jubilee 2000 kampagnens ånd. Det er måske ikke noget vidtgående tiltag men det er realistisk, da det er baseret på en aftale mellem regeringer og multilaterale kreditorer om en samordnet indsats til at hjælpe landene med virkelige udviklingsbestræbelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1063/98 af Glyn FORD til Kommissionen. Kængurugitre på køretøjer



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0076



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1063/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (6. april 1998) Om: Kængurugitre på køretøjer Overvejer Kommissionen nye EU-forskrifter med henblik på snarest muligt at forbyde kængurugitre på alle nye køretøjer? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann (14. maj 1998) Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-2965/97 fra Niels Sindal(1). (1) EFT C 134 af 30.4.1998, s. 45.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2393/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Udviklingshjælp

Vil Kommissionen oplyse, hvor stort et beløb i (både offentlig og privat) udviklings- og fødevarehjælp de enkelte EU-medlemsstater har ydet udviklingslande i de sidste tre år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(8. september 1998)

Som følge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1915/98

af Jean-Antoine Giansily (UPE) til Kommissionen

(9. juni 1998)

Om: Gennemførelse af 1998 - budgettet

Under andenbehandlingen af 1998 - budgettet vedtog Europa-Parlamentet den 18. december 1997 forslag til ændring nr. 1 vedrørende institutionernes driftsbevillinger - kapitel 11 - Tjenestegørende personale - gående ud på, at i kolonnen "Heraf faste stillinger under Forsyningsagenturet" suppleres fodnoten (4) med følgende tekst: "Stillingen som vicegeneraldirektør for agenturet varetages af en tjenestemand i lønklasse A3, som er udnævnt til vicegeneraldirektør i henhold til Euratom-traktatens artikel 53".

Kommissionen, der har til opgave at gennemføre budgetmyndighedens vedtagelser, bedes oplyse, hvornår den officielt har foretaget denne udnævnelse.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(8. juli 1998)

Stillingen som vicegeneraldirektør er omhandlet i Euratom-traktatens kapitel VI (artikel 53), hvori det hedder: "Agenturet er underlagt Kommissionens kontrol; Kommissionen... udnævner dets generaldirektør såvel som dets vicegeneraldirektør".

Kommissionen gør opmærksom på, at agenturets arbejdsområde siden undertegnelsen af Euratom-traktaten er blevet begrænset. Som følge heraf indeholder stillingsfortegnelsen nu kun 24 faste stillinger, heraf 8 A-stillinger.

Stillingen som vicegeneraldirektør, der aldrig har figureret i organigrammet, skulle oprettes, før Kommissionen kunne besætte stillingen.

Kommissionen har indtil nu ikke foretaget denne ændring i agenturets organigram.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1131/98 af José SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA til Kommissionen. Menneskerettighederne i Kina



EF-Tidende nr. C 354 af 19/11/1998 s. 0068



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1131/98 af José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE) til Kommissionen (24. april 1998) Om: Menneskerettighederne i Kina Vil Kommissionen goere rede for, hvorfor Den Europaeiske Union ikke stoetter en resolution fra De Forenede Nationers Menneskerettighedskommission om menneskerettighederne i Kina, samt hvordan Wei Jingsheng paa sine moeder med Kommissionen har stillet sig hertil? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (8. maj 1998) Unionen er gaaet ind i en dialog med Kina om menneskerettighederne, som den oensker skal vaere af konstruktiv karakter. Det er paa baggrund af de opmuntrende signaler, der er udsendt fra den kinesiske partners side, at Unionen i aar besluttede ikke at forelaegge eller vaere medunderskriver af en resolution om Kina i De Forenede Nationers Menneskerettighedskommission. Kina blev dog omtalt i den indledende tale, der blev holdt af det britiske formandskab paa Den Europaeiske Unions vegne, og hvori formandskabet mindede om, hvor stor vaegt Unionen laegger paa, at naevnte dialog munder ud i en raekke konkrete resultater. Den Europaeiske Union vil med regelmaessige mellemrum foretage en vurdering af den foerte politik i lyset af de opnaaede resultater. Under Wei Jingshengs droeftelser med Kommissionen gav foerstnaevnte udtryk for visse forbehold over den af Unionen foerte politik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1317/98 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (29. april 1998)

Om: EURO 1999

I medfoer af den stabilitets- og vaekstpagt, som Det Europaeiske Raad vedtog paa sit moede i Amsterdam i juni 1997, skal medlemsstaterne paa mellemlang sigt soege at naa frem til en budgetsaldo, som er »taet paa balance eller i overskud«. Saafremt medlemsstaterne i de efterfoelgende aar fortsaetter med at justere budgettet, vil de offentlige finansers stilling dermed goere det lettere for medlemsstaterne at haandtere de budgetmaessige konsekvenser af en eventuel negativ udvikling i oekonomien.

Men hvordan mener Kommissionen, at situationen ville have vaeret i Italien i dag, hvis stabilitets- og vaekstpagten var blevet gennemfoert i perioden 1992-1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (2. juni 1998)

Stabilitets- og vaekstpagten er oprettet ved Det Europaeiske Raads resolution af 7. juni 1997 ((EFT C 236 af 2.8.1997. )) og Raadets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvaagningen af budgetstillinger samt overvaagning og samordning af oekonomiske politikker ((EFT L 209 af 2.8.1997. )) og Raadets forordning (EF) nr. 1467 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemfoerelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmaessigt store underskud (2). Pagten sigter mod budgetdisciplin i Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU) for derigennem at skabe de stabilitetsbetingelser, der er noedvendige for vedvarende vaekst. Pagten indeholder et effektivt program, der tilskynder en medlemsstat til at undgaa et uforholdsmaessigt stort underskud og til hurtigt at korrigere et saadant underskud, hvis det skulle opstaa.

I 1992 havde Italien et officielt underskud paa 9,7% af bruttonationalproduktet (BNP), og i 1993 var underskuddet paa 9,5% af BNP. Denne situation resulterede i Raadets afgoerelse af 26. september 1994, hvori der konstateredes et uforholdsmaessigt stort underskud i Italien (EF-traktatens artikel 104 C, stk. 6). I perioden fra 1992 til 1997, som det aerede medlems spoergsmaal vedroerer, var Italiens budgetpolitik hovedsageligt rettet mod konvergens med henblik paa at korrigere det uforholdsmaessigt store underskud og derved opfylde konvergenskriterierne, hvad budgetstillingen angaar. Endvidere blev stk. 9 og 11 i EF-traktatens artikel 104 C, som omhandler sanktioner, ikke anvendt i anden fase af OEMU.