SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1979/02

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Sigøjnere i de europæiske byer

Grupper af sigøjnere er i mange byer i Europa blevet et meget presserende problem. Sådanne grupper med mange sigøjnere opholder sig ofte i byerne i længere perioder med uundgåelige problemer af logistisk art og hvad sameksistensen med de faste borgere angår. Mangelen på passende strukturer og integrationsvanskelighederne kan også give anledning til ikke blot mere intolerance, men også alvorlige sundhedsmæssige problemer i sigøjnergrupperne.

Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål:

1. Findes der eksempler på god praksis hvad angår modtagelse af sigøjnergrupper i europæiske byer?

2. Findes der undersøgelser og forskning i fænomenet med vandrende folkegrupper i Europa?

3. Kan den udtrykke sin generelle holdning til dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(14. oktober 2002)

1. Fremme og beskyttelse af mindretals rettigheder udgør en integrerende del af EU's menneskerettighedspolitik. Der lægges særlig vægt på roma-befolkningen, der udgør ca. seks millioner mennesker i ansøgerlandene. Bekæmpelse af racisme og fremmedhad mod og forskelsbehandling af mindretal udgør i henhold til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande(1), et prioriteret område for finansiering i tidsrummet 2002-2004. På grundlag heraf blev der i april 2002 inden for rammerne af det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder iværksat en indkaldelse af forslag vedrørende denne specifikke problematik. Dette initiativ har tidligere aktivt bidraget til at støtte roma-befolkningens rettigheder. Der er på nuværende tidspunkt ved at blive gennemført flere projekter sammen med Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OECD) og visse ikke-statslige organisationer som f.eks. Minorities Rights Group International eller Caritas(2).

Mellem 1998 og 2001 finansierede Kommissionen en række forberedende foranstaltninger med henblik på at bekæmpe og forebygge social udelukkelse. Formålet med disse programmer var at fremme udvekslingen og formidlingen af oplysninger mellem medlemsstaterne om, hvordan det er muligt at bekæmpe social udstødelse. Under disse programmer blev der ydet støtte til en lang række initiativer vedrørende integrering

af migrantgrupper generelt og i nogle tilfælde specifikt vedrørende nomadebefolkninger. Nærmere oplysninger om alle de projekter, der blev støttet, fås på netstedet for Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold:http://esnet.cec/comm/employment_social/soc-prot/soc-incl/prep_mes_en.htm. Kommissionen er på nuværende tidspunkt ved at dokumentere og formidle erfaringerne fra disse forberedende foranstaltninger.

2. I forbindelse med undersøgelser behandler mange forskningsnetværker indvandring og tilknyttede spørgsmål. I forbindelse med et projekt, der specifikt omhandler nomadebefolkninger i Europa, ses der nærmere på den uddannelsesmæssige situation for sigøjnerbørn i Spanien, Frankrig og Italien. Projektet koordineres af Universitat Jaume I, Castellón de la Plana, i Spanien.

Mere generelt blev problemet med at sikre alle gode boligforhold belyst i den fælles rapport om social integration, der blev stadfæstet på Det Europæiske Råds møde i Laeken i december 2001. Den var baseret på en analyse af nationale handlingsplaner til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, som medlemsstaterne havde udformet. I forbindelse med denne generelle udfordring frembyder det klart en særlig udfordring af støtte nomadebefolkninger med hensyn til boligforhold og integration, selv om dette emne kun blev berørt af et par medlemsstater. I den forbindelse er det imidlertid interessant at bemærke, at Irland for nylig har sat en række mål for integreringen af sin nomadebefolkning, herunder for så vidt angår bolig, i sin reviderede nationale strategi til bekæmpelse af fattigdom. Det er også interessant at bemærke, at Kommissionen for nylig har indledt et samarbejde med henblik på at inddrage ansøgerlandene i EU's nye strategi for social integration. Det er slående, at i adskillige af disse lande udgør integrationen af roma-befolkningen en presserende udfordring, og i den forbindelse er boligforhold et meget vigtigt spørgsmål. Generelt er spørgsmålet om boliger til indvandrere og særlige vandrende befolkninger vigtigt i EU, og det vil sandsynligvis blive stadig vigtigere. Man håber således på, at medlemsstaterne i deres næste nationale handlingsplaner for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, der skal fremlægges i 2003, vil give emnet større opmærksomhed.

3. Alle menneskers ret til lighed for loven og beskyttelse mod forskelshandling udgør en universel ret, der anerkendes i adskillige internationale konventioner, navnlig Den Europæiske Menneskerettighedskonvention (jf. bl.a. artikel 21 om retten til ikke at blive forskelsbehandlet på grund af race, etnisk eller social oprindelse eller tilhørighed til et nationalt mindretal og artikel 22 om respekten for kulturelle, religiøse og sproglige forskelle).

EF-traktaten giver beføjelse til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder og seksuel orientering (artikel 13). I 2000 vedtog Rådet et sæt foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling, der omfattede et handlingsprogram til bekæmpelse af forskelsbehandling(3) og to direktiver for at sætte disse bestemmelser i kraft(4).

(1) KOM(2001) 252 endelig udg.

(2) Se netstedet for Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser vedrørende mindretals rettigheder: http://europa.eu.int/comm/external_relations/human_rights/rm/index.htm.

(3) Rådets afgørelse 2000/750/EF af 27.11.2000 om Fællesskabets handlingsprogram for bekæmpelse af forskelsbehandling, EFT L 303 af 2.12.2000.

(4) Rådets direktiv 2000/43/EF af 29.6.2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse, EFT L 180 af 19.7.2000. Rådets direktiv 2000/78/EF af 27.11.2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv, EFT L 303 af 2.12.2000.