SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1893/99

af Gérard Deprez (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 1999)

Om: Levnedsmiddelsikkerhed

Er Kommissionen bekendt med, at FDA (USA's levnedsmiddelkontrol) for nylig bekendtgjorde, at den meget vel snart vil indføre begrænsninger i den massive anvendelse af antibiotika inden for husdyropdrættet på grundlag af undersøgelser, som viser, at antibiotika-resistente bakterier kan overføres fra dyr, som er behandlet med disse medikamenter, til de mennesker, som fortærer dem?

1. Har Kommissionen kendskab til disse undersøgelser eller lignende konklusioner? Kan den i det mindste bekræfte, at der gennemføres eller ydes støtte til sådanne undersøgelser på europæisk niveau? Går konklusionerne fra disse undersøgelser i givet fald i samme retning?

2. Kan man sige, at forsigtighedsprincippet for øjeblikke finder anvendelse på dette område i Europa? Kommissionen bedes redegøre for de tilsyns- og kontrolmekanismer, der for øjeblikket anvendes langs hele fødevarekæden for at undgå en eventuel overførsel af sådanne resistente bakterier til mennesket?

3. Har Kommissionen på baggrund af den betydning, som Kommissionen angiveligt tillæggerlevnedsmiddelsikkerheden, og de katastrofale følger, som en sådan overførsel af resistente bakterier kunne få for den menneskelige sundhed, ikke til hensigt at fremsætte forslag til forbedring af den nuværende ordning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. december 1999)

1. Kommissionen er bekendt med, at mange internationale organisationer, især Verdenssundhedsorganisationen (WHO), og mange regeringer undersøger problematikken vedrørende antibiotikaresistens, bl.a. også den amerikanske myndighed Food and Drug Administration (FDA).

Kommissionen skal henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at den forbød anvendelsen af tetracycliner som tilsætningsstof i 1970'erne og af ardacin i januar 1998, og at den i januar 1997 ophævede godkendelsen af avoparcin og senere i december 1998 af fire andre antibiotika (zincbacitracin, virginiamycin, tylosinphosphat og spiramycin). Grunden til forbuddene var, at brugen af disse antibiotika eller beslægtede molekyler skulle forbeholdes humanmedicin for at bremse henholdsvis udviklingen af krydsresistens og udbredelsen af resistens til mennesker og for at undgå at formindske humanmedicinske lægemidlers effektivitet.

I øvrigt har Kommissionen anmodet den videnskabelige styringskomité om mere globalt at undersøge problematikken vedrørende antimikrobiel resistens. Komitéen afgav den 28. maj 1999 udtalelse herom og understregede nødvendigheden af at nedbringe det samlede forbrug af antibiotika inden for alle områder: humanmedicin, veterinærmedicin, som tilsætningsstoffer i dyrefoder og pesticider. Kommissionen er ved at gennemgå anbefalingerne og vil fremsætte passende forslag til retsakter.

2. Kommissionen anvendte allerede forsigtighedsprincippet, da den ophævede godkendelsen af ovennævnte antibiotika som tilsætningsstoffer, og agter at benytte denne fremgangsmåde igen, hvis det skulle vise sig nødvendigt.

Kommissionen har allerede indsamlet information om bakterier, der er resistente over for antimikrobielle stoffer, særligt Salmonella Typhimurium DT104, med baggrund i Rådets direktiv 92/117/EØF af 17. december 1992 om beskyttelsesforanstaltninger over for specifikke zoonoser og specifikke zoonotiske agenser hos dyr og i animalske produkter for at forhindre levnedsmiddelbårne infektioner og forgiftninger(1). Der er endvidere iværksat et forskningsprojekt (FAIR) med det formål at undersøge strategierne for overvågning af antibiotikaresistensen hos bakterier af animalsk oprindelse.

3. Hvad angår de tilladte antibiotika i dyrefoder, agter Kommissionen at følge den videnskabelige styringskomités råd om snarest muligt at standse anvendelsen af antibiotika, som bruges eller kunne bruges i humanmedicin eller veterinærmedicin, og på længere sigt forbyde enhver anvendelse af antibiotika som tilsætningsstoffer.

Hvad angår folkesundheden, har Kommissionen allerede ved flere lejligheder vist, at den seriøst har undersøgt problematikken vedrørende antimikrobiel resistens.

Kommissionen støtter Enter-net, der er et internationalt netværk for overvågning af gastroenteritis, der navnlig opstår som følge af salmonellose hos mennesker og E. coli O 157. Dette indbefatter salmonellaisolaters antibiotikaresistens. Alle medlemsstaterne samt Schweiz og Norge deltager i netværket.

For at udfylde hullet mellem informationen om antimikrobielt resistente organismer og om deres betydning for folkesundheden har Kommissionen i august 1999 udbudt en undersøgelse af anvendelsen af antimikrobielle stoffer i EU-landene med henblik på oprettelse af en database over fremtidige aktioner vedrørende overvågning af dette spørgsmål.

(1) EFT L 62 af 15.3.1993.