ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3301/97 af María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Alarmerende fugledoed i El Fondo de Elche

I vaadomraadet El Fondo de Elche-Crevillente i den autonome region Valencia findes 80% af de europaeiske bestand af den fredede marmorand, som der ydes stoette til via to LIFE-projekter. Et af projekterne vedroerer forbedret infrastruktur og bevaring af vaadomraadet, og det andet drejer sig om beskyttelse af marmoranden. Den 29. september 1997 besoegte en europaeisk miljoedelegation omraadet for at se paa udviklingen i projekterne, og den kunne konstatere, at der var sket en oekologisk katastrofe, som har foert til, at et stort antal fugle er doede. Fugledoeden har i de seneste dage bredt sig til fiskene, men de lokale miljoemyndigheder vaegrer sig mod at saette de to ting i forbindelse med hinanden.

Resultatet af de autonome myndigheders undersoegelser er endnu ikke kommet, men de analyser, der er blevet udfoert af Comunidad de Riegos de Levante (Overrislingsselskabet for Levante), som ejer parken, knytter denne doedelighed sammen med forekomsten af organisk fosfor, som anvendes til bekaempelse af insekter eller skadedyr i landbruget.

1. Agter Kommissionen at paalaegge sine egne eksperter at foretage en undersoegelse af disse forhold?

2. Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at traeffe, hvis forekomsten af organisk fosfor kan paavises som aarsag til fuglenes doed.

3. Hvilke foranstaltninger planlaegger Kommissionen for at genoprette den oekologiske balance i omraadet og sikre en bedre udvikling af de paabegyndte projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (13. november 1997)

1. Kommissionen har ingen planer om selv at foretage en undersoegelse. Forvaltningen af de saerligt beskyttede omraader henhoerer under de spanske myndigheder, i dette tilfaelde det autonome samfund Valencia.

2. Ifoelge de oplysninger, Kommissionen raader over, er der allerede ved at blive foretaget en raekke analyser paa den lokale regerings initiativ med henblik paa at fastslaa aarsagerne til denne overdoedelighed samt placere det eventuelle ansvar herfor.

3. Kommissionen er via Life-Nature-programmet med til at samfinansiere visse foranstaltninger med henblik paa bevarelse og forvaltning af dette vaadomraade og dets mest repraesentative arter (opkoeb af en betydelig del af selve vaadomraadet, udbedring af en kanal, som allerede har foraarsaget talrige aellingekulds doed, samt endelig forvaltning af den paagaeldende naturtype med henblik paa at forbedre fuglenes levevilkaar).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3138/97 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Forbud mod natflyvninger i Italien

Har Kommissionen kendskab til, at det italienske transport- og miljoeministerium har udarbejdet en ordning, hvorefter, dersom den vedtages, alle flyvninger i civile lufthavne, bortset fra omraaderne omkring de internationale lufthavne Roma Fiumicino og Malpensa, skal forbydes mellem kl. 23.00 og 6.00?

Har Kommissionen desuden kendskab til, at denne ordning indebaerer en generel undtagelse for alle flyvninger, som er »posttjenester«, og man generelt gaar ud fra, at denne undtagelse skal fortolkes restriktivt, saaledes at kun Alitalias flyvninger til fordel for »Ente Poste Italiane« kan benytte sig heraf?

Er Kommissionen klar over, at det for kurértjenester er af vaesentlig betydning at kunne flyve om natten, og at det planlagte forbud derfor kan faa alvorlige virkninger for deres fortsatte eksistens?

Er Kommissionen endvidere klar over, at nogle af de tjenester, som »Ente Poste Italiane« tilbyder, sker i konkurrence med private kurértjenester, og at denne undtagelse til fordel for »Ente Poste Italiane« derfor vil vaere en konkurrencefordel for denne posttjeneste, hvilket er i strid med EU-lovgivningen paa dette omraade?

Agter Kommissionen over for den italienske regering at udoeve pres for at garantere, at den generelle undtagelse under alle omstaendigheder ogsaa gaelder for de oevrige posttjenesters natflyvninger?

I bekraeftende fald, hvordan?

I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (20. november 1997)

Kommissionen er ikke blevet formelt underrettet af de italienske myndigheder om det paataenkte forbud mod natflyvninger paa alle italienske civile lufthavne med undtagelse af Roma Fiumicino og Milano-Malpensa.

Medlemsstaterne kan, forudsat at de overholder bestemmelserne og procedurerne i Raadets forordning (EOEF) nr. 2408/92 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Faellesskabet ((EFT L 240 af 24.8.1992. )), traeffe visse restriktive foranstaltninger med henblik paa at begraense stoejniveauet omkring lufthavnene. Der kan bl.a. vaere tale om at forbyde natflyvninger. Restriktionerne maa dog ikke foere til forskelsbehandling, og Kommissionen vil - paa grundlag af en klage eller paa eget initiativ - paase, at dette generelle princip overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3156/97 af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Mangler i EU's miljoenormer og udledning af urenset spildevand fra EU's bygninger

EU's miljoenormer er mangelfulde. Det er ubegribeligt, at spildevandet fra f.eks. Bruxelles kan udledes urenset i floden og derfra ud i havet.

Er Kommissionen klar over disse problemer, og har den planer om foranstaltninger, der kan nedbringe den forurenende effekt, som bl.a. spildevandet fra EU's bygninger har paa Nordsoeen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (13. november 1997)

I henhold til Raadets direktiv 91/271/EOEF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand ((EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40. )) er medlemsstaterne forpligtet til at etablere en ordning til opsamling og rensning af byspildevand i alle byomraader med over 2.000 personaekvivalenter (begrebet »personaekvivalent« (PE) er en almindeligt benyttet maaleenhed til at angive forurening fra byspildevand; herved forstaas den maengde organisk stof, der udledes i gennemsnit af én person i doegnet). Sidste frist for etablering af anlaeggene herfor er hhv. den 31. december 1998, den 31. december 2000 eller den 31. december 2005. Fristen afhaenger af det paagaeldende bysamfunds stoerrelse samt foelsomheden i det vandmiljoe, hvortil spildevandet udledes efter at vaere renset.

For saa vidt angaar Bruxelles, har de belgiske myndigheder identificeret Senne-floden, hvortil hele dette storbyomraades spildevand udledes, som et foelsomt omraade i henhold til direktivet. Dette betyder blandt andet, at spildevandet senest den 31. december 1998 skal underklastes sekundaer spildevandsrensning, (d.v.s. biologisk rensning) samt en supplerende rensning for kvaelstof og fosfor, inden det udledes i Senne.

Der er planlagt to rensningsanlaeg, hhv. nord og syd for Bruxelles, med henblik paa direktiv 91/271/EOEF.

I sin egenskab af traktatens vogter tilser Kommissionen, at faellesskabslovgivningen gennemfoeres paa dette omraade, saavel i Bruxelles som i alle de andre stoerre byomraader i Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2890/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Import af indiske krydderfisk (harpodon neherius)

Kan Kommissionen bekraefte meddelelserne om, den har nedlagt forbud mod import til EU af indiske krydderfisk fra en raekke tredjelande?

Hvilke skridt tages der for at sikre, at denne situation ikke fortsaetter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. november 1997)

Kommissionens inspektoerer har under nylige kontrolbesoeg paavist, at der er et generelt problem med hygiejnen ved produktion og forarbejdning af fiskerivarer i Indien og Bangladesh. Som fastlagt i Raadets direktiv 91/493/EOEF om sundhedsmaessige betingelser for produktion og afsaetning af fiskerivarer ((EFT L 268 af 24.9.1991. )) omfatter fiskerivarer alle saltvands- og ferskvandsdyr og dele af saadanne dyr, herunder deres rogn og maelke, bortset fra havpattedyr, froeer og akvatiske dyr, der er omfattet af andre faellesskabsforskrifter. Derfor boer Bombay Duck, som er en specialitet inden for toerret fisk, medtages under denne definition.

Kontrollen har paavist alvorlige mangler i virksomhedernes opbygning, i raavarens hygiejniske kvalitet og i forarbejdningsprocessen. Endvidere blev der afsloeret en omfattende mangel paa kontrol fra de nationale myndigheder.

Ud over de ovennaevnte konstateringer har flere medlemsstater i forbindelse med kontrolprocedurerne ved import opdaget salmonella og vibrion i fiskerivarer med oprindelse i Indien. Denne inficering skyldes daarlig hygiejne under produktionen eller forarbejdningen.

Som en foranstaltning til beskyttelse af menneskers sundhed blev der nedlagt forbud mod import af fiskerivarer med oprindelse i Indien og Bangladesh i Kommissionens beslutning 97/515/EF og 97/513/EF om beskyttelsesforanstaltninger over for fiskerivarer med oprindelse i Indien og Bangladesh ((EFT L 214 af 6.8.1997. )). Foranstaltningerne undersoeges paa ny inden den 30. november 1997.

Det er en meget foelsom sag, der medfoerer bekymringer for folkesundheden. Kommissionen er i kontakt med myndighederne i Indien og Bangladesh for at opnaa forsikring om, at de sundhedsmaessige betingelser bliver forbedret saa hurtigt som muligt, saaledes at det bliver muligt at fjerne importrestriktionerne, naar der er afgivet tilfredsstillende forsikringer om de sundhedsmaessige forhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3809/97 af Raymonde Dury (PSE) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: EP-medlemmers deltagelse i offentlige arrangementer, der modtager stoette fra Kommissionen

Kan Kommissionen for de enkelte generaldirektoraters og Bruxelles-repraesentationens vedkommende oplyse, hvor mange offentlige kollokvier, seminarer, studiedage og konferencer Kommissionen har ydet stoette til i 1997?

Kan den oplyse, hvor mange gange en eller flere belgiske parlamentsmedlemmer er blevet opfordret til under disse arrangementer at fremfoere Europa-Parlamentets synspunkter?

Mener Kommissionen ikke, at det via en saadan finansiering ville vaere hensigtsmaessigt at tilskynde til en bredere orientering og debat samt stoerre deltagelse fra EP-medlemmernes side?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (12. december 1997)

For at kunne svare detaljeret paa det aerede medlems spoergsmaal er det noedvendigt at foretage nogle lange og vanskelige efterforskninger, som Kommissionen ikke i oejeblikket kan paatage sig.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2574/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Den nye tyrkiske regerings kraenkende og farlige afgoerelser

Ifoelge erklaeringer fra den tyrkiske landbrugsminister, Tasar, vil opiumdyrkningen i Tyrkiet blive foroeget og naa op paa 700.000 hektar i stedet for de nuvaerende 300.000. Tasar paapegede, at de nye arealer, hvorpaa der skal dyrkes opium, ligger naer ved byerne Eskisehie og Manisa.

Foruden denne faretruende afgoerelse har den nye tyrkiske regering, endda selveste vicepraesidenten Ecevit, meddelt, at dette lands regering har vedtaget ikke at forhindre handelen paa tvaers af graenserne, hvilket hovedsagelig vil faa virkning for handelen mellem Tyrkiet og Irak og samtidig er en overtraedelse af samtlige FN-afgoerelser.

Hvorledes agter Kommissionen at reagere paa disse handlinger begaaet af Tyrkiet, som ser stort paa samtlige afgoerelser truffet af internationale organisationer saasom FN, overhoerer appeller fra regeringer saasom den amerikanske, som gentagne gange har kraevet standsning af opiumdyrkningen, og endelig er totalt ligeglad med, at hundreder af unge europaeere hvert aar doer som foelge af narkotikamisbrug?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (31. oktober 1997)

Tyrkiet er et af de lande, der af FN har faaet tilladelse til at dyrke opium.

De tyrkiske myndigheder vil foroege arealet til opiumsdyrkning i 1998 til 80 000 hektar og ikke til 700 000 hektar som anfoert af det aerede parlamentsmedlem.

Som det er forpligtet til har Tyrkiet (udenrigsministeren) den 14. juli 1997 givet sin FN-repraesentation i Wien instruks om at underrette FN's narkotikakontrolprogram om det saaledes planlagte areal til dyrkning af opium i 1998.

De tyrkiske myndigheder har i oevrigt over for Kommissionen gjort opmaerksom paa, at i handelen mellem Tyrkiet og Irak respekteres FN's embargo over for Irak, og at der ikke er truffet nogen afgoerelse, som er i strid hermed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3359/97 af Brian Crowley (UPE) til Kommissionen (22. oktober 1997)

Om: Sektororganisationers repraesentation

Kommissionen erklaerede i sin meddelelse om udviklingen af den sociale dialog paa faellesskabsplan, at »den vil tage hensyn til saerlige omstaendigheder i relation til arbejdsmarkedets parters repraesentation..., herunder ogsaa det problem, at visse sektororganisationer ikke er repraesenteret i bestemte paritetiske udvalg« ((Meddelelse fra Kommissionen om udviklingen af den sociale dialog paa faellesskabsplan, KOM(96) 0448, punkt 40. )). Kommissionen bedes paa baggrund heraf meddele, hvorfor de europaeiske organisationer, der repraesenterer flybesaetninger, som f.eks. »European Cockpit Association«, som er en vigtig sektororganisation, ikke er repraesenteret som social partner paa unionsplan, og oplyse, hvilke foranstaltninger den eventuelt agter at traeffe for at afhjaelpe denne situation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (1. december 1997)

European Cockpit Association (ECA) spiller en aktiv rolle i den sociale dialog paa europaeisk niveau. ECA informeres i fuld udstraekning om alt, hvad der sker med hensyn til Faellesskabets arbejdsmarkedspolitik paa sektorniveau og paa et niveau, der daekker flere sektorer. ECA deltager ogsaa aktivt i den sociale dialog paa sektorplan. Organisationen indbydes til plenarmoedet i det Paritetiske Udvalg for Civil Luftfart. Endvidere deltager ECA aktivt i droeftelserne paa europaeisk niveau af en begraensning af de ansattes flyvetid, hvor man tilstraeber at faa fastlagt et loft for flyvetider af hensyn til driftssikkerheden.

Kommissionen vil snarlig fremlaegge en meddelelse for Raadet og Parlamentet om fremtidsudsigterne for den sociale dialog. Denne meddelelse er resultatet af en omfattende hoering, der startede med den af det aerede medlem omtalte meddelelse fra 1996. Parlamentet har bidraget meget til denne hoering med sin dybtgaaende analyse af fremtidsudsigterne for den sociale dialog i Parlamentets afgoerelse af 18. juli 1997, hvor man stoetter Kommissionen i dennes opfordring til en styrkelse af dialogen paa sektorplan.

For at naa dette agter Kommissionen af foreslaa en aendring af de nuvaerende strukturer for dialogen paa sektorplan. Man boer tilskynde arbejdsmarkedets parter til at arbejde med fleksible og smidige strukturer, og saaledes goere den politiske dialog mere effektiv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3205/97 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (16. oktober 1997)

Om: Hjemmearbejdspladsers arbejdsmiljoe

1. En analyse fra Forskningsministeriet i Danmark konkluderer, at antallet af hjemmearbejdspladser vil stige eksplosivt i de naeste 3-5 aar. Hvad er Kommissionens forventninger til vaeksten i antallet af hjemmearbejdspladser i den Europaeiske Union i de kommende aar?

2. Er Kommissionen opmaerksom paa, at mange arbejdsmiljoedirektiver, som skal virke beskyttende for arbejdstagerne, slet ikke har virkning i hjemmene, da de paagaeldende direktiver forudsaetter, at arbejdet foregaar paa mere traditionelle arbejdspladser?

3. Hvilke tiltag vil Kommissionen tage for at sikre hjemmearbejdende i Europa et lige saa godt arbejdsmiljoe i hjemmene, som de ville vaere sikret paa traditionelle arbejdspladser uden for hjemmene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (24. november 1997)

Kommissionen er opmaerksom paa, at antallet af hjemmearbejdende i Europa er stigende. Ifoelge Kommissionens tal for 1992 var der paa det tidspunkt 6,9 mio. personer i Faellesskabet, der saedvanligvis arbejder hjemme. Dette svarer til 4,9% af arbejdsstyrken. Kommissionen har ingen mulighed for at skoenne over, i hvilket omfang antallet af hjemmearbejdende vil stige i de kommende aar.

Kommissionen erkendte i sit sociale handlingsprogram paa mellemlang sigt (1995-1997) ((KOM(95) 134 endel. udg. )) behovet for paa det europaeiske plan at tilstraebe en forbedring af hjemmearbejdendes arbejdsvilkaar. I den nuvaerende situation har den internationale arbejdsorganisation (ILO) vedtaget en konvention og en henstilling om hjemmearbejdende (den 20. juni 1996). I denne konvention faar de hjemmearbejdende et hoejt beskyttelsesniveau. Men for at sikre, at den anvendes paa hele Faellesskabets territorium, boer alle medlemsstaterne ratificere den. Kommissionen undersoeger i oejeblikket forskellige mulige aktionsveje.

I spoergsmaalet om beskyttelse paalaegger ILO-konventionen medlemsstaterne at gennemfoere en politik for hjemmearbejdende, der tager sigte paa at forbedre deres situation. Konventionen fastslaar endvidere udtrykkelig, at den nationale politik for hjemmearbejde i saa vid udstraekning som muligt skal fremme ligebehandling mellem hjemmearbejdende og andre loenmodtagere, saaledes at hjemmearbejdende i Faellesskabet sikres et arbejdsmiljoe, der kan staa maal med arbejdsmiljoeet paa traditionelle arbejdspladser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3099/97 af Gary Titley (PSE) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: EU-undersoegelser vedroerende traearterne Jojoba og Euphorbia og EU's stoette til disse traearter

I sit svar paa min forespoergsel P-2564/97 ((EFT C 76 af 11.3.1998, s. 126. )) vedroerende traearterne Jojoba og Euphorbia erklaerede Kommissionen, at undersoegelser havde bekraeftet, at det var muligt at anvende dem som alternative landbrugsafgroeder i middelhavsomraadet.

Agter Kommissionen at fremsaette forslag med henblik paa at stoette dyrkningen af disse afgroeder i omraader, hvor produktionen af traditionelle afgroeder er blevet reduceret paa grund af overproduktion?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. oktober 1997)

Kommissionen har ikke planer om at fremsaette forslag med henblik paa specielt at stoette dyrkningen af Jojoba og Euphorbia.

Disse afgroeder er dog allerede stoetteberettiget under »nonfoodordningen« med midlertidig udtagning af landbrugsarealer efter Kommissionens forordning (EF) nr. 1586/97 af 29. juli 1997 om gennemfoerelsesbestemmelser for anvendelse af udtagne landbrugsarealer med henblik paa tilvejebringelse af materialer til fremstilling i Faellesskabet af produkter, som ikke primaert er bestemt til konsum eller foderbrug ((EFT L 215 af 7. 8.1997. )). Denne ordning goer det muligt for landbrugere at udnytte de udtagne arealer til dyrkning af afgroeder, som ikke skal anvendes til levnedsmidler eller foder. Den jord, som disse nonfoodafgroeder dyrkes paa, er i de fleste tilfaelde berettiget til braklaegningspraemien.

Inden for strukturpolitikkerne gives der via Garantisektionen under Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Raadets forordning (EOEF) nr. 2085/93 ((EFT L 193 af 31. 7.1993. )), ligeledes mulighed for at fremme udviklingen af alternativ landbrugsproduktion.

Mange af Middelhavsregionerne hoerer under maal-1 regioner eller maal-5b zoner, for hvilke der er godkendt operationelle programmer. Disse programmer kan indeholde tiltag, som skal udvikles af regionerne, og som kan anvendes specielt til at fremme udviklingen af alternative afgroeder som Jojoba og Euphorbia.

Endelig goer de horisontale strukturforanstaltninger (maal 5a) det muligt for medlemsstaterne at forbedre forarbejdningen og markedsfoeringen af landbrugsprodukter gennem investeringsstoette inden for rammerne af Raadets forordning (EF) nr. 951/97 af 20. maj 1997 om forbedring af vilkaarene for forarbejdning og afsaetning af landbrugsprodukter ((EFT L 142 af 2. 6.1997. )). Denne ordning muliggoer investeringer i forbindelse med forarbejdning og markedsfoering af den alternative landbrugsproduktion i overensstemmelse med udvaelgelseskriterierne, som er fastsat i Kommissionens beslutning 94/173/EF af 22. marts 1994 om fastlaeggelse af udvaelgelseskriterier for investeringer vedroerende forbedring af vilkaarene for forarbejdning og afsaetning af landbrugs- og skovprodukter og om ophaevelse af beslutning af beslutning 90/342/EOEF ((EFT L 79 af 23. 3.1994. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2909/97 af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Anerkendelsen af eurochecks i Frankrig

1. Er Kommissionen klar over, at der i Frankrig stadig ikke er nogen banker, der tager imod eurochecks?

2. Finder Kommissionen ikke ogsaa, at eurochecks i henhold til bankaftaler er et lovligt betalingsmiddel i Europa?

3. Mener Kommissionen, at franske banker ensidigt kan bryde europaeiske bankaftaler?

4. Finder Kommissionen ikke ogsaa, at dette virker konkurrenceforvridende inden for banksektoren i Europa?

5. Mener Kommissionen ikke, at denne praksis haemmer den fri bevaegelighed for personer og konstant bringer europaeiske borgere i oekonomisk forlegenhed, da de ikke kan haeve penge eller betale hermed?

6. Hvad agter Kommissionen at goere ved dette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (15. oktober 1997)

Den retlige ordning for franske bankers accept af internationale eurochecks er af rent aftalemaessig art. Ordningen er omfattet af »Aftale om gebyrer, valoerdatoer og central indkassering i forbindelse med ensartede eurochecks udstedt i en lokal valuta samt aabning af den ikke bankmaessige sektor« (den saakaldte package deal). Aftalen er anmeldt til Kommissionen i henhold til artikel 4 i Raadets forordning nr. 17 af 6. februar 1962, den foerste forordning om anvendelse af traktatens artikel 85 og 86 ((EFT 13 af 21.2.1962. )). Der staar ikke noget om, at alle luger i en bank, der er medlem af den internationale eurocheckordning, er forpligtet til at acceptere eurochecks, der er udstedt af en ihaendehaver med bopael i et tredjeland.

Ifoelge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, afviser visse banker indkassering af eurochecks, men det gaelder ikke alle banker, der udoever virksomhed i Frankrig. De banker, der afviser indkassering af eurochecks, synes at handle paa egen haand og ikke gennem en aftale eller en samordnet praksis, som er de eneste forhold, der er omfattet af traktatens artikel 85. Endelig maa det understreges, at papireurochecks altid ledsages af et garantikort, der ogsaa kan benyttes til at haeve kontanter i en pengeautomat. Paa den maade kan saa godt som alle pengeautomater i Frankrig benyttes ved hjaelp af eurocheckkort.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2978/97 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (15. september 1997)

Om: Gennemfoerelsen af faellesskabsstoetterammen for Graekenland

Halvdelen af perioden for gennemfoerelsen af faellesskabsstoetterammen for Graekenland er allerede forloebet, og den befinder sig nu i en kritisk fase. Kommissionen bedes oplyse, hvilke beloeb og hvilken procent af de bevillinger, der er fastsat under faellesskabsstoetterammen for Graekenland, der indtil i dag er blevet udbetalt:

1. I forhold til budgettet for hele gennemfoerelsesperioden (1994-1999),

2. i forhold til budgettet for perioden fra gennemfoerelsen blev paabegyndt og indtil i dag (9/1997) og endelig

3. i forhold til budgettet for 1997 alene (udnyttelse indtil og for de foerste otte maaneder af 1997 i sammenligning med de beloeb, som er fastsat for hele aaret),

baade generelt og specielt for den nationale og regionale andel af faellesskabsstoetterammen samt for Samhoerighedsfonden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (16. oktober 1997)

Oplysningerne vedroerende udbetalingerne fra strukturfondene, der er fastsat under faellesskabstoetterammen for Graekenland (1994-97), er som foelger (i mio. ECU til slutningen af august 1997):

>TABLE>

Angaaende Samhoerighedsfonden goeres opmaerksom paa, at udbetalingerne sker paa baggrund af de indkomne ansoegninger fra de nationale myndigheder, som afspejler, hvor langt man er kommet med gennemfoerelsen af de finansierede projekter. For Graekenlands vedkommende har Kommissionen udbetalt 257 mio. ECU for aaret 1997, frem til midten af september.