ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2649/96 af Nuala Ahern (V) til Raadet (10. oktober 1996)

Om: Raadets nuvaerende politiske linje vedroerende Sellafield

Er svaret paa spoergsmaal nr. 20 af Fitzsimons, MEP, (H-1292/92 ((Europa-Parlamentets forhandlinger nr. 3-426 (januar 1993). )) paa plenarmoedet den 20. januar 1993 om Raadets politiske linje vedroerende Sellafield og THORP-anlaegget fortsat i overensstemmelse med Raadets nuvaerende politiske linje?

Er det stadig Raadets opfattelse, at de oplysninger, som BNFL i medfoer af Euratom-traktatens artikel 37 har meddelt Kommissionen om radioaktivt affald fra THORP-anlaegget, udgoer en berettiget begrundelse for de positive udtalelser den 30. april 1992 om den miljoemaessige sikkerhed paa THORP-anlaegget? Har Raadet deusden faaet forelagt de naermere enkeltheder i de efterfoelgende forslag, som BNFL i august i indevaerende aar har fremsat om foroegelse af den radioaktive affaldsmaengde fra THORP-anlaegget i Sellafield?

Svar (30. januar 1997)

1. Raadet har til dato ikke modtaget nye oplysninger om THORP-anlaegget i Sellafield, der kan faa det til at aendre den holdning, som det gav udtryk for i det svar, som det gav paa spoergsmaal nr. 20 (H-1292/92) under plenarmoedet den 20. januar 1992, og som det aerede medlem henviser til i sit spoergsmaal.

2. Raadet minder det aerede medlem om, at det efter Euratom-traktatens artikel 37 er Kommissionens opgave at tage stilling til de oplysninger, som medlemsstaterne indsender i henhold til samme artikel, og det kan i oevrigt tilfoeje, at Kommissionen den 7. december 1990 vedtog en henstilling om anvendelse af samme bestemmelse ((EFT 6 af 9.1.1991, s. 17. )), hvor det i artikel 6 hedder, at »i tilfaelde af, at en plan for bortskaffelse af radioaktivt spild, som der allerede er afgivet udtalelse om i henhold til artikel 37, aendres paa en saadan maade, at det kan medfoere en vaesentlig foroeget eksponering af befolkningen i en anden medlemsstat, indsendes de relevante »almindelige oplysninger« til Kommissionen saa vidt muligt et aar, men under ingen omstaendigheder mindre end seks maaneder, foer de nationale myndigheder giver fornyet tilladelse til bortskaffelse af radioaktivt spild.«
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3203/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Dato for afgoerelse om stoette til projekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Et af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommunen Cullera (Valencia).

Hvornaar traeffer Kommissionen beslutning om, hvorvidt Cullera-projektet er berettiget til stoette fra Faellesskabet efter artikel 10 i EFRU-forordningen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2468/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Stoette til ILO's IPEC-program

Kan Kommissionen oplyse, om den yder stoette til ILO's saerdeles prisvaerdige IPEC-program (internationalt program for afskaffelse af boernearbejde), og i bekraeftende fald hvor stor denne stoette er?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke EU-medlemsstater der stoetter IPEC-programmet og i bekraeftende fald med hvor mange penge?

Kan Kommissionen oplyse, om den paa anden maade giver stoette til projekter, der har til formaal at afskaffe boernearbejde, og i bekraeftende fald hvilke projekter det drejer sig om, i hvilke lande de finder sted, og hvor mange penge der er tale om pr. projekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (21. november 1996)

I sin meddelelse om forbindelserne mellem samhandelssystemet og de internationalt anerkendte arbejdsnormer ((KOM(96) 402 endelig udg. )) goer Kommissionen sig, for at fremme overholdelsen af de grundlaeggende sociale rettigheder, herunder afskaffelse af boernearbejde, til talsmand for bl.a. en styrkelse af ILO's rolle, dels i spoergsmaalet om kontrol med den faktiske overholdelse af de internationale arbejdskonventioner, dels i form af stoette til tekniske bistandsaktioner, som ILO gennemfoerer, herunder bl.a. IPEC-programmet til afskaffelse af boernearbejde.

Inden for rammerne af det bilaterale samarbejde forbereder Kommissionen i oejeblikket i samarbejde med ILO en samfinansiering af et pilotprojekt med henblik paa at afskaffe boernearbejde i Pakistan inden for rammerne af IPEC-programmet i dette land.

For saa vidt angaar medlemsstaternes stoette til IPEC-programmet naevnes det i beretningen om programmet og budgettet for 1996-97, som ILO offentliggjorde i 1995, at der kommer stoette fra en raekke medlemsstater, herunder Belgien, Tyskland, Spanien og Frankrig (s. 38 i den naevnte beretning).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3210/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Muligheden for stoette til byplanpilotprojektet i Orihuela

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Et af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommunen Orihuela (Valencia).

Hvor stor er sandsynligheden for, at Faellesskabet vil give stoette til byplanpilotprojektet i Orihuela efter artikel 10 i EFRU-forordningen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3652/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Aquitaine



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0092



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3652/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Aquitaine Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Aquitaine og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2550/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: Internettet

Hver dag kan man laese artikler om Internettet i de italienske og europaeiske aviser. I denne forbindelse er den ukontrollerede spredning af budskaber med forbryderisk indhold og undertiden ligefrem en lovprisning af terrorisme virkelig foruroligende.

I betragtning af den enorme udvikling af dette telematiknet, som kun befinder sig ved begyndelsen af sit forloeb, men som allerede beroerer millioner af mennesker i hele verden, vil Kommissionen da hurtigst muligt for ikke at komme for sent behandle en raekke forslag til en eventuel og bestemt ikke let loesning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. december 1996)

Selv om Kommissionen er af den opfattelse, at fordelene ved Internettet langt overstiger ulemperne, deler den det aerede medlems synspunkt, at der boer formuleres en EU-holdning til de spoergsmaal, der rejses i forespoergslen, ikke mindst fordi divergerende nationale synspunkter paa dette omraade kan foere til, at det indre marked paa ny opsplittes.

Kommissionen har for nylig vedtaget en meddelelse om ulovligt og skadeligt indhold paa Internettet ((KOM(96) 487. )) og en groenbog om beskyttelse af mindreaarige og den menneskelige vaerdighed i de nye audiovisuelle tjenester og informationstjenester ((KOM(96) 483. )), hvori den analyserer problemerne, som de aftegner sig paa nuvaerende tidspunkt, og fremlaegger forskellige muligheder for handling.

Efter anmodning fra Raadet har Kommissionen desuden udvidet en arbejdsgruppe om ulovligt indhold paa Internettet med repraesentanter for medlemsstaterne, erhvervslivet og brugerne. Forslag til praktiske foranstaltninger vil blive fremsat i god tid inden det naeste moede i Raadet (telekommunikation).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2731/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Konkurrence paa telekommunikationsomraadet

I forbindelse med forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af Raadets direktiv 90/387/EOEF og 92/44/EOEF med henblik paa tilpasning til konkurrenceforhold paa telekommunikationsomraadet (KOM(95)0543) ((EFT C 62 af 1.3.1996, s. 3.)) finder Kommissionen da ikke:

1. At det er noedvendigt at revidere og omformulere definitionen af begreberne »offentlig tjeneste« og »alment tjenesteudbud«, som er indeholdt i artikel 2 i direktiv 90/387/EOEF?

2. At det er vaesentligt at tillade en vis fleksibilitet inden for rammerne af det generelle princip om omkostningsorientering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (22. november 1996)

Hvad angaar definitionerne i forslaget til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af direktiv 90/387/EOEF og 92/44/EOEF med henblik paa tilpasning til konkurrenceforhold paa telekommunikationsomraadet ((KOM(95) 543 )) finder Kommissionen ikke, at der er behov for at tilpasse definitionen af »alment tjenesteudbud« (forsyningspligtydelser). I stedet for at aendre definitionen i rammedirektivet boer man samle opmaerksomheden om den konkrete anvendelse af definitionen. Kommissionen har soegt at afgraense omfanget af forsyningspligten i det nylige forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om ONP-vilkaar for taletelefonitjenesten og om udbud af forsyningspligtydelser paa teleomraadet under konkurrenceforhold ((KOM(96) 419 )).

Kommissionen finder det heller ikke noedvendigt at indfoeje en definition af »offentlig tjeneste« (et begreb, der ikke paa nuvaerende tidspunkt forekommer i direktivforslaget). Definitionen af offentlige teletjenester kan fortsat benyttes, naar det skal fastlaegges, hvilke forpligtelser der gaelder i forbindelse med tjenester, der stilles til raadighed for offentligheden.

Med hensyn til spoergsmaalet om stoerre fleksibilitet i forbindelse med kravet om omkostningsorienterede takster (takster, der er baseret paa omkostningerne ved at levere en ydelse) anerkender Kommissionen, at de gaeldende forskriftsrammer loebende maa tilpasses, alt efter hvor hoej en grad af konkurrence der er paa markedet. Kravet om omkostningsorientering vil dog fortsat vaere berettiget, indtil der i praksis er fri konkurrence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2529/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: »Klonede« mobiltelefoner

Siden midten af februar maaned 1996 har konkurrencen i forbindelse med mobiltelefoner og de oevrige personlige mobile kommunikationsmidler vaeret fuldstaendig fri, hvilket bevirker en mangedobling af valgmulighederne og saenker prisen for brugerne. Dette har gjort det muligt for mobiltelefonen at blive et meget almindeligt kommunikationsmiddel.

De talrige tilfaelde af »kloning« og bedrageri, som kan konstateres i denne periode i Italien og de oevrige EU-lande, paalaegger Kommissionen en yderligere indsats med henblik paa at paabyde kvalitet.

Vil Kommissionen sammen med de foerende firmaer inden for denne sektor foretage en teknisk undersoegelse af de sikkerhedsmekanismer, som goer »kloning« umulig eller i det mindste meget vanskelig? Det er nemlig klart, at disse lovovertraedelser invaderer hele EU, ud over at de bringer dette nye og meget nyttige kommunikationsmiddels fortrolige karakter i alvorlig fare.

Vil Kommissionen ligeledes straks gribe ind for at sikre GSM-telefoner, som endnu ikke er kommet i bedragernes skudlinje, fordi de er vanskeligere at kopiere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (13. november 1996)

Kommissionen er i kraft af sin kontakt til mobilkommunikationsindustrien opmaerksom paa bedrageriproblemerne i forbindelse med brugen af mobiltelefoner. Den finder, at hovedansvaret for bedragerikontrollen ligesom i andre erhvervssektorer maa ligge hos de erhvervsdrivende, i dette tilfaelde mobilnetoperatoererne og tjenesteudbyderne.

Hvad angaar det faelleseuropaeiske digitale cellebaserede mobilkommunikationssystem (GSM) har GSM-operatoererne indgaaet et aftalememorandum om GSM og dannet en sammenslutning, der har sat sig som maal at goere GSM lige saa sikkert som det faste telefonnet. Til det formaal har sammenslutningen oprettet en sikkerhedsgruppe, der udarbejder retningslinjer for sikkerhed og bedragerikontrol.

Hertil kommer, at man ved den tekniske opbygning af GSM har soegt at modvirke de risici, der er forbundet med radiotransmission, og undgaa svaghederne i de aeldre analoge cellebaserede systemer (hvor f.eks. kloner er et typisk problem). Blandt de sikkerhedsforanstaltninger, der skal forebygge misbrug, kan naevnes: En hoej grad af kryptering i radiotransmissionsleddet, der sikrer anonymitet og fortrolighed og forhindrer aflytning, en grundig identitetskontrol for at undgaa fejldebitering som foelge af misbrug samt foranstaltninger til at forhindre, at operatoererne bringer hinandens netsikkerhed i fare, hvadenten det er utilsigtet eller skyldes konkurrencepresset.

Trods den fastlagte procedure og de foranstaltninger, der er truffet, kan man aldrig helt undgaa misbrug. Operatoererne maa holde sig ajour med de eksisterende sikkerhedsprocedurer samt omkostningerne til sikkerhedsforanstaltningerne og deres effektivitet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3658/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Champagne-Ardenne



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0093



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3658/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Champagne-Ardenne Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Champagne-Ardenne og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3664/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Midi- Pyrénées



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0094



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3664/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Midi-Pyrénées Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Midi-Pyrénées og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2914/96 af Giuseppe RAUTI til Kommissionen. Sort arbejde i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber



EF-Tidende nr. C 083 af 14/03/1997 s. 0089



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2914/96 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (8. november 1996) Om: Sort arbejde i Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber I Le Vif/L'Express af 7. juni 1996 og Le Soir af 3.-4. august 1996 henvises til en oejensynlig udbredt praksis i Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber vedroerende sort arbejde. Det eksempel, der henvises til i de naevnte artikler, vedroerer en sygeplejerske, som bestod udvaelgelsesproeve KOM/B/549, offentliggjort i Belgiens statstidende af 20.7.1988. Den paagaeldende person var blevet udpeget til udnaevnelse til tjenestemand i laegetjenesten i begyndelsen af januar 1995. Officielle dokumenter fra administrationen lod reelt forstaa, at der var tale om en udnaevnelsesprocedure. Elleve maaneder senere afskedigede Kommissionen med oejeblikkelig virkning den paagaeldende med saerlig tak for dennes ydelser. I mellemtiden havde sygeplejersken, som var blevet anmodet herom, afsagt alle sine mest grundlaeggende sociale rettigheder. Dokumenterne godtgoer klart ansaettelsesforholdet, arbejdets art, fuldtidsansaettelse under afdelingschefens ledelse. Endvidere blev den paagaeldende spurgt, om hun var sikker paa, at den bankkonto, hun opgav, ikke var kontrolleret af de belgiske skattemyndigheder, og blev anmodet om ikke at tilmelde sig en sygesikring for selvstaendige. Er disse artikler i overensstemmelse med sandheden, og i bekraeftende fald, hvilke forklaringer kan Kommissionen da forelaegge? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (3. december 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-2814/96 fra Raymonde Dury ((EFT C 72 af 7.3.1997. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3118/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: EU-stoette til »chicken map«-projektet ved Edinburghs Universitet

Ved Edinburghs Universitet foretages der for tiden genmanipulationer paa hoens. Disse manipulationer modtager EU-stoette.

1. Hvor laenge har »chicken map«-projektet modtaget EU-stoette, og hvor laenge vil det fortsat goere det?

2. Hvor meget andrager den samlede stoette hidtil?

3. Hvorfra stammer bevillingerne?

4. Hvad er maalsaetningen for »chicken map«-projektet?

5. Hvilke forskningsgrupper deltager i projektet?

6. Er der direkte eller indirekte forbindelse til andre forskningsprojekter, der modtager EU-stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (19. december 1996)

Modsat hvad det aerede medlem formoder, indebaerer »chicken map«-forskningsprojektet ingen genmanipulationer, men det sigter tvaertimod efter at opnaa bedre indsigt i hoensenes genom, hvorved der vil kunne findes nye metoder til udvaelgelse af kyllinger paa grund af bestemte traek som for eksempel identifikation af de genetiske mekanismer, der forebygger infektion af kyllinger og dermed spredning af sygdomfremkaldende smittekim (f.eks. salmonellabakterier).

Projektet finansieres over Biotech-II-programmet med et beloeb paa 1,6 mio ECU; det indledtes den 1. december 1995 og kommer til at vare tre aar. Projektet koordineres af »Roslin Institute« ved Edinburghs Universitet.

De medvirkende laboratorier er foelgende: Afdelingen for dyreopdraet ved Wageningens landbohoejskole i Nederlandene; Division of molecular biology, Institute for animal health, i Campton, Det Forenede Kongerige; Department of zoology, University of Leicester i Det Forenede Kongerige, Laboratoire de génétique cellulaire, ved INRA, Castanet-Tolosan i Frankrig; Laboratoire de génétique factorielle, ved INRA, Jouy en Josas i Frankrig; samt endelig Lehrstuhl fuer Tierzucht, Technische Universitaet, Muenchen, Tyskland.

Projektet er sammenkaedet med »Farm animal industrial platform«.