ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1370/96 af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (22. maj 1996)

Om: Det indre marked og laegemidler

Med henvisning til Raadets resolution af 28. marts 1996 om gennemfoerelsen af retningslinjerne for industripolitikken inden for laegemiddelsektoren i Den Europaeiske Union (endnu ikke offentliggjort i EFT), hvorledes agter Kommissionen da at leve op til Raadets resolution, isaer punkt IV.8., hvori Raadet opfordrer Kommissionen til at goere status over, hvordan det indre marked fungerer paa laegemiddelindustriens omraade, og vil Kommissionen i den forbindelse belyse de forvridende konsekvenser af de nationale priskontrolordninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (5. juni 1996)

I Raadets resolution om gennemfoerelse af retningslinjerne for industripolitikken inden for laegemiddelsektoren i Den Europaeiske Union ((EFT C 136 af 8.5.1996. )) opfordres Kommissionen til at undersoege situationen paa det indre marked inden for laegemiddelsektoren med hensyn til gennemsigtigheden i de nationale foranstaltninger vedroerende den direkte og indirekte priskontrol for hurtigst muligt at kunne vurdere resultatet af Raadets direktiv 89/105/EOEF af 21. december 1988 om gennemsigtighed i prisbestemmelserne for laegemidler til mennesker og disse laegemidlers inddragelse under de nationale sygesikringsordninger ((EFT L 40 af 11.2.1989. )).

Kommissionen har allerede ivaerksat en undersoegelse af det indre marked inden for denne sektor, som forventes faerdig inden for den naermeste fremtid. Endvidere har Kommissionen til hensigt at indkalde medlemsstater og repraesentanter fra laegemiddelsektoren til en rundbordssamtale for sammen med dem at finde frem til, hvad der skal goeres paa dette omraade. Kommissionen er naturligvis klar over, at der kun vil ske fremskridt, saalaenge der tages hensyn til medlemsstaternes oenske om at bevare kompetence til at kontrollere de nationale udgifter til sygesikringsordninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1048/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Reform af Olympic Airways

De generelle bestemmelser i loven om reformen af Olympic Airways, som blev vedtaget af OA og Faellesskabet, forpligter OA til snarest at forelaegge en ny stillingsfortegnelse, hvori stillingsgrupperne begraenses til fire, hvorved forholdet mellem overordnede og arbejdstagere saaledes aendres, samt til at udarbejde en ny arbejdsvedtaegt. Disse foranstaltninger er noedvendige, hvis der skal gennemfoeres en tidssvarende og effektiv modernisering, som kan foere til forbedrede arbejdsforhold og oeget produktivitet.

Kan Kommissionen oplyse om den ud over den oekonomiske kontrol, der foretages med jaevne mellemrum for at sikre overholdelse af de oekonomiske aftaler, som staar i forbindelse med reformen af virksomheden, ogsaa oever kontrol med aftaler om institutionelle spoergsmaal i lighed med ovennaevnte?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (10. juni 1996)

I sin beslutning af 7. oktober 1994, hvori Kommissionen godkendte statstoetteforanstaltninger til Olympic Airways, stillede Kommissionen ogsaa mange betingelser, som ikke blot vedroerer de oekonomiske og finansielle aspekter i forbindelse med luftfartsselskabets omstruktureringsplan, men ogsaa mange andre spoergsmaal som f.eks. liberaliseringsprocessen i Graekenland, forbud mod ny stoette, forholdet mellem Olympic Airways og staten og luftfartsselskabets vedtaegt.

Foer udbetaling af kapitaltilfoerslens anden rate har Kommissionen kontrolleret, hvorvidt betingelserne i beslutningen af 1994 er opfyldt. Selskabets omstruktureringsplan koerer efter planen, men Kommissionen er bekymret vedroerende visse andre betingelser, som ikke endnu er blevet tilstraekkeligt opfyldt. Dette gaelder navnlig statens tilsyneladende involvering i luftfartsselskabets forvaltning ud over sine forpligtelser som aktionaer, samt udbetaling af yderligere stoette.

Kommissionen besluttede derfor den 30. april at genaabne sagen paa grundlag af de relevante procedurer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0821/96 af Edith Mueller (V) til Raadet (2. april 1996)

Om: Finansiering af den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik/Revisionsrettens kompetence

I sin vedtagelse af en faelles aktion vedroerende Den Europaeiske Unions deltagelse i strukturerne til ivaerksaettelse af fredsaftalen for Bosnien-Hercegovina (95/545/FUSP ((EFT L 309 af 21.12.1995, s. 2. )) af 11.12.1995) fastsaetter Raadet, at der til den oeverste ansvarliges, Carl Bildts, infrastrukturudgifter maksimalt stilles 10 mio ecu til raadighed fra Faellesskabets budget. I vedtagelsen mangler en udtrykkelig henvisning til Revisionsretten. I andre vedtagelser af faelles aktioner inden for rammerne af FUSP, navnlig i forbindelse med forvaltningen af byen Mostar, har Raadet udtrykkeligt anmodet Revisionsretten om at kontrollere regnskabet. Hvorfor har Raadet i tilfaelde af den oeverste ansvarlige givet afkald paa denne henvisning? Betyder dette, at Raadet omsider har erkendt, at henvisningen til Revisionsretten er overfloedig, da udgifter, der afholdes af faellesskabsbudgettet, generelt er underkastet Revisionsrettens kontrol i henhold til artikel 188 C i EF-traktaten?

Svar (7. august 1996)

Raadet finder under alle omstaendigheder, at Revisionsretten i henhold til traktaten skal kontrollere afholdelse af udgifter over faellesskabsbudgettet.

I forbindelse med den faelles aktion vedroerende Den Europaeiske Unions deltagelse i strukturerne til ivaerksaettelse af fredsaftalen for Bosnien-Hercegovina drejer det sig om et bidrag fra Den Europaeiske Union til aktionsudgifterne i forbindelse med opfyldelsen af den oeverste ansvarliges mandat, som ikke blot hidroerer fra Den Europaeiske Union, men ogsaa De Forenede Nationer. Under disse omstaendigheder kan Raadet ikke saa godt stille krav om, at Carl Bildts budget skal kontrolleres af Revisionsretten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1218/96 af María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Raadet (8. maj 1996)

Om: Indfoerelse af faellesskabsbestemmelser for politikken for fysisk planlaegning

Det sker stadig hyppigere, saaledes som det var tilfaeldet i regionen Valencia i Spanien, at et regeringsprojekt til aendring af loven om landomraader, der ikke kan anvendes til byggegrunde, fremkalder stor social uro blandt befolkningen og miljoeforeningerne.

Mener Raadet, at en politik for fysisk planlaegning, der har til formaal at beskytte miljoeet mod eventuelle spekulationer, er noedvendig paa faellesskabsplan?

Agter Raadet at undersoege indholdet af en saadan politik inden for regeringskonferencen med henblik paa en revision af traktaterne?

Kan Raadet oplyse, om det raader over nogle projekter i denne forbindelse?

Svar (7. august 1996)

Det tilkommer ikke Raadet at kommentere medlemsstaternes indenrigspolitik, som f.eks. det regeringsprojekt til lovaendring, det aerede parlamentsmedlem naevner.

Hvad angaar den traktataendring, det aerede parlamentsmedlem anmoder om, har Raadet som saadant ingen befoejelse til at gribe ind. Dette tilkommer regeringskonferencen, der, som navnet antyder, er en konference mellem medlemsstaternes regeringer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0938/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Direktiver om indgaaelse af offentlige kontrakter

Hvilke af Den Europaeiske Unions medlemsstater har ikke gennemfoert direktiverne om regulering af indgaaelse af offentlige kontrakter i deres nationale lovgivning?

Visse tekniske lovregler, som blev indfoert under gennemfoerelsen af disse direktiver, forhindrer en loyal konkurrence ved de offentlige udbud. Derfor har Kommissionen indledt 31 sager. Mod hvilke lande har den paa denne baggrund anlagt sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. juni 1996)

Kommissionen sender en sammenfattende oversigt over gennemfoerelsen af direktiverne om indgaaelse af offentlige kontrakter til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. Denne oversigt viser dels de aktuelle overtraedelsessager omhandlende manglende meddelelse om gennemfoerelsesforanstaltninger i den nationale lovgivning, og dels sager omhandlende ukorrekt gennemfoerelse.

Som det fremgaar af ovennaevnte oversigt, er der for oejeblikket 11 sager vedroerende manglende meddelelse og 18 vedroerende ukorrekt gennemfoerelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0796/96 af Hartmut Nassauer (PPE) til Raadet (12. april 1996)

Om: Konvention om forenklet udleveringsprocedure mellem medlemsstaterne i Den Europaeiske Union vedtaget den 10. marts 1995

Raadet bedes for hver enkelt medlemsstat oplyse, hvor langt man pr. 1. marts 1996 er naaet i ratificeringsprocedurerne for konventionen om forenklet udleveringsprocedure mellem medlemsstaterne i Den Europaeiske Union, der vedtoges den 10. marts 1995 ((EFT C 78 af 30.3.1995, s. 2. )).

Svar (7. august 1996)

Raadet kan ikke oplyse, hvor langt man er naaet i ratificeringsprocedurerne for konventionen om forenklet udleveringsprocedure mellem medlemsstaterne i Den Europaeiske Union, der vedtoges den 10. marts 1995.

Raadet kan imidlertid meddele, at der paa nuvaerende tidspunkt ikke er nogen medlemsstater, der har ratificeret denne konvention.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1217/96 af Anne McIntosh (PPE) til Raadet (8. maj 1996)

Om: EF forbud mod aerosoler

Agter Kommissionen at aendre EF-direktivet fra 1994 (94/1/EF) ((EFT L 23 af 28.1.1994, s. 28. )) om forbud mod aerosoler paa en saadan maade, at der medtages en undtagelse for naesesprayen Beconase?

Da der allerede er givet undtagelser for Becotide, Beclaforte og Ventolin boer der ogsaa gives en for Beconase. Er Raadet enig heri?

Er Raadet ikke klar over, at eventuelle erstatninger, der indeholder vand eller saltoploesninger, har vist sig at vaere ineffektive og bevirker, at membranen svulmer op og naeseborene lukkes til.

Den smule aerosol, som udslippes af Beconase, nedsvaelges direkte af patienten og slipper ikke ud i atmosfaeren. Derfor kan der ikke vaere nogen reel miljoemaessig begrundelse for at forbyde dette produkt.

Svar (7. august 1996)

Raadet minder det aerede parlamentsmedlem om, at Kommissionen vedtog det direktiv, hun henviser til, for at tilpasse Raadets direktiv 73/324/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om aerosoler til den tekniske udvikling. Det har derfor ingen mulighed for at svar paa de rejste spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0282/96 af Christoph Konrad (PPE) til Raadet (27. februar 1996)

Om: Struktur og opgaver inden for den militaere del af den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik

1. Hvilken struktur og hvilke opgaver skal den militaere del af Den Europaeiske Union have inden for rammerne af den i artikel J 5 og J 8.3 i traktaten om Den Europaeiske Union anfoerte faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik?

2. Hvilke overvejelser goer Raadet sig om udformning af retlige bestemmelser for en fremtidig europaeisk haer?

3. Hvorledes sikrer Raadet fagforeningsfriheden for medlemmerne af de vaebnede styrker i Europa?

4. Hvilke foranstaltninger vil Raadet traeffe for at sikre de europaeiske soldaters retlige og sociale position, navnlig soldaterne i europaeiske integrerede enheder?

Svar (2. august 1996)

Som det aerede medlem vil kunne se, omhandles »struktur og opgaver inden for den militaere del af den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik« ikke i artikel J.5 og J.8, stk. 3, i traktaten om Den Europaeiske Union.

Under hensyntagen til den saerlige karakter af visse medlemsstaters sikkerheds- og forsvarspolitik som beskrevet i artikel J.4, stk. 4, hedder det i artikel J.4, stk. 2, i traktaten om Den Europaeiske Union, at »Unionen anmoder Den Vesteuropaeiske Union (WEU), der udgoer en integrerende del af udviklingen af Den Europaeiske Union, om at udarbejde og ivaerksaette de af Unionens afgoerelser og aktioner, der har indvirkning paa forsvarsomraadet.« WEU's rolle som Den Europaeiske Unions forsvarskomponent og et middel til at styrke den europaeiske soejle i Den Atlantiske Alliance er ogsaa omhandlet i to erklaeringer om Den Vesteuropaeiske Union, der indgaar i den slutakt, der blev undertegnet den 7. februar 1992 i Maastricht.

Raadet har ikke droeftet punkt 2, 3 og 4 i forespoergslen fra det aerede medlem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1109/96 af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Arbejdstagernes frie bevaegelighed - Tyskland

I medierne blev det den 16. april 1996 berettet, at tyske entreprenoervirksomheder regelmaessigt opsiger kontrakter indgaaet med portugisiske arbejdstagere i henhold til princippet om fri bevaegelighed for derefter at daekke behovet for arbejdskraft ved hjaelp af arbejdsformidlere, der hverver arbejdere i Portugal til lavere loenninger og paa daarligere betingelser end dem, der gaelder i Tyskland.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at sikre arbejdstagerne fri bevaegelighed og bekaempe dette aabenlyse bedrageri?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (17. juni 1996)

Det aerede medlems spoergsmaal vedroerer hovedsagelig portugisiske arbejdstageres situation, naar de flytter paa tysk territorium for at udfoere en arbejdskontrakt, de har indgaaet med en arbejdsgiver, der er etableret i Tyskland.

Saadanne arbejdstagere benytter sig af den frie bevaegelighed i henhold til artikel 48 i EF-traktaten og nyder saaledes godt af forbudet mod enhver form for forskelsbehandling paa grundlag af nationalitet vedroerende arbejdsvilkaar, afloenning, og isaer bestemmelserne om afskedigelse af arbejdstagere, saaledes som fastsat i artikel 7, stk. 1, i forordning (EOEF) 1612/68 ((EFT L 257 af 19.10.1968. )). I tilfaelde af forskelsbehandling mellem en portugisisk og en tysk arbejdstager, kan den portugisiske arbejdstager goere sin ret gaeldende inden for rammerne af den internationale ret.

Det er en anden situation, naar arbejdstagere, herunder ogsaa portugisiske, stilles til raadighed for en virksomhed, som er etableret i Tyskland, af en arbejdsgiver i Portugal. I det tilfaelde, hvor arbejdskontrakten mellem den portugisiske arbejdstager og arbejdsgiver opretholdes i den periode, hvor arbejdstageren udstationeres, er spoergsmaalet, hvilken lov, der gaelder for saadanne arbejdstageres arbejdskontrakt. Der er tale om en konflikt mellem den tyske og den portugisiske lovgivning.

I oejeblikket er det Rom-konventionen fra 1980 om, hvilken lovgivning der gaelder for kontraktmaessige forpligtelser, der indeholder loesningen paa dette problem. Kommissionen vil dog gerne understrege, at der for nylig er udsendt en faelles holdning fra Raadet om et forslag til direktiv om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser ((Dok. KOM(93)225. )).

I henhold til denne faelles holdning skal virksomheder, der udstationerer arbejdstagere inden for rammerne af udveksling af tjenesteydelser paa en anden medlemsstats territorium overholde en raekke mindsteregler og arbejdsretslige krav, som gaelder i denne medlemsstat. Blandt disse regler findes ogsaa betingelser for, at virksomheder stiller arbejdstagere til raadighed, samt om mindsteloennen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0792/96 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (3. april 1996)

Om: Industrifiskeriets foelger

Der fjernes paa indevaerende tidspunkt enorme maengder biomasse fra Nordsoeen med henblik paa fremstilling af margarine eller foder til dambrug. Hvilke konkrete biologiske foelger vil dette efter Kommissionens opfattelse faa for Nordsoeens oekosystem i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (8. maj 1996)

For oejeblikket foreligger der ringe eller intet bevis for, at det nuvaerende omfang af industrifiskeriet er skadeligt for de paagaeldende bestande. Det maa imidlertid siges, at der kun vides meget lidt om virkningerne af industrifiskeriet paa Nordsoeens oekosystem. Kommissionen finansierer for oejeblikket forskning i dette spoergsmaal (f. eks. industrifiskeriets virkninger paa foedekaeden).

Det boer ogsaa naevnes, at industrifiskeriet er omfattet af regulering og derfor kontrol og haandhaevelse under medlemsstaternes kompetence. Danmark og Sverige har hver for sig udviklet eller er i gang med at udvikle overvaagningssystemer, der er specielt rettet mod industrifiskeriets landinger.

Den nuvaerende ringe tilstand af et stort antal kommercielt vigtige fiskebestande i Nordsoeen skyldes i meget vidt omfang intensivt konsumfiskeri. Konsumfiskeriets bifangst af torsk og kuller, der genudsaettes, har sandsynligvis lige saa stor negativ virkning for bestandene af disse arter som industrifiskeriets bifangst af unge torsk og kuller.

Kommissionen henviser det aerede medlem til dens rapporter om industrifiskeriet i Nordsoeen og Skagerrak og Kattegat og om den biologiske indvirkning af industrifiskeriet i disse omraader ((SEK(92)2046. )) og til dens meddelelse til Raadet om fiskeriets biologiske indvirkning ((KOM(95)40. )).

Endelig minder Kommissionen det aerede medlem om det mellemliggende ministermoede under Nordsoekonferencen, der skal holdes i marts 1997, og hvor spoergsmaalet om oekologisk baeredygtigt og ansvarligt fiskeri i Nordsoeen vil blive det vigtigste emne paa dagsordenen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0864/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Import af hvidloeg fra Kina og Vietnam

I 1993 blev der indfoert en ordning med importcertifikater og en beskyttelsesklausul for import af hvidloeg fra Kina og Vietnam. Dette skete paa grund af den krise, som faellesskabsproducenterne befandt sig i, idet prisen paa hvidloeg fra disse lande er meget lavere end omkostningerne til faellesskabsproduktionen. Den vanskelige situation for Faellesskabets hvidloegsproducenter har ikke bedret sig; og fristen for anvendelse af disse foranstaltninger udloeber den 31. maj 1996. Paa den anden side er der blevet konstateret uregelmaessigheder, for saa vidt angaar de importerede produkters egentlige oprindelse, navnlig hvad angaar produkter fra Taiwan.

Med henvisning til ovenstaaende bedes Kommissionen oplyse:

om den har til hensigt at forlaenge beskyttelsesklausulen for import af hvidloeg fra Kina og Vietnam?

hvilke foranstaltninger den har til hensigt at traeffe for at sikre en effektiv kontrol med de importerede produkters faktiske oprindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. maj 1996)

Kommissionen er i faerd med at undersoege, hvorledes produktionsaaret 1995/96 forloeber, og hvilke resultater der er opnaaet ved anvendelse af de beskyttelsesesforanstaltninger, som blev truffet over for indfoersler med oprindelse i Kina eller Vietnam.

Denne undersoegelse er endnu ikke afsluttet. Foerst naar det er sket, kan Kommissionen udtale sig om de foranstaltninger, der skal traeffes for produktionsaaret 1996/97.

Med hensyn til spoergsmaalene vedroerende produktets oprindelse henviser Kommissionen til sin forordning (EF) 1084/95 ((EFT L 109 af 16.05.1995 )), som kraever et oprindelsescertifikat udstedt af de taiwanske myndigheder for hvidloeg indfoert fra Taiwan. Formaalet med dette certifikat er at attestere produktets oprindelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1180/96 af James Provan (PPE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Udviklingslandenes gaeldsaetning

Overvejer Kommissionen forslag med henblik paa at nedbringe de internationale gaeldsomkostninger, som mange udviklingslande er stillet overfor, saaledes, at der kan finansieres programmer for sundhedspleje og uddannelse og oekonomisk udvikling kan komme i gang?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (17. juni 1996)

Kommissionen har opmaerksomheden henledt paa den gaeldsbyrde, som mange udviklingslande staar over for, og isaer paa de lande, der har oparbejdet den stoerste gaeldsbyrde. Deres gaeld maa betragtes som en hindring for udvikling, eftersom gaeldsbetjeningen optager en stor del af de knappe budgetmidler. Kommissionen foelger noeje gaeldssituationen i AVS-landene og er levende interesseret i det nylige forslag fra Den Internationale Valutafond og Verdensbanken om yderligere gaeldslempelser for de haardest ramte lande med en gaeldsbyrde, der er umulig at baere.

Faellesskabet har i forskellige internationale fora lagt vaegt paa at opnaa en mere systematisk behandling af udviklingslandenes gaeldsproblemer, og har allerede truffet foranstaltninger til at reducere AVS-landenes gaeldsbyrde. Siden Lomé-IV-konventionen traadte i kraft, ydes al europaeisk udviklingsbistand, undtagen risikovillig kapital, i form af gavebistand. Under midtvejs-revisionen af Lomé-IV-konventionen bekraeftede Faellesskabet yderligere sin vilje til konstruktivt og aktivt at bidrage til at lette AVS-staternes gaeldsbyrder, og besluttede at omdanne alle saerlige laan under de tidligere konventioner, for hvilke der endnu ikke var indgaaet forpligtelse, til gavebistand. Paa denne maade blev der stillet yderligere 150 mio. ECU til raadighed for disse lande i form af gavebistand.

Generelt er det vigtigt at mobilisere og opretholde en kontinuerlig bistand til staerkt forgaeldede lande, uden at omdirigere ressourcer fra andre udviklingslande. Faellesskabet er en vigtig donor af udviklingsbistand til mange af de staerkt forgaeldede udviklingslande. Faellesskabet stoetter gennem sin udviklingsbistand og isaer sin strukturtilpasningsstoette, faglige bistand og dets politiske dialog med udviklingslandene, disse landes bestraebelser for at ivaerksaette oekonomiske reformer med henblik paa at opnaa varig vaekst og udvikling. Faellesskabet laegger i forbindelse med sin stoette til strukturtilpasning stor vaegt paa at yde stoette til daekning af sundheds- og uddannelsesudgifter, og 70% af counterpartmidlerne fra EF-stoetten til strukturtilpasning kanaliseres ind i disse sektorer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1310/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: EU-Helios-programmets efterfoelger

Hvorfor har Kommissionen forelagt et foreloebigt budgetforslag paa 6 mio ecu til budgetposten »B3-4102 - Helios-programmet«, naar det tidligere Helios-program raadede over et budget paa 12,5 mio ecu om aaret? Inden for hvilke aktivitetsomraader foreslaar Kommissionen, at man indstiller aktiviteten som foelge af denne nedskaering, og hvor stor en del af beloebet agter Kommissionen at anvende til tilskud til henholdsvis ikke-statslige handicaporganisationer og den yderligere udvikling af Handynet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (28. juni 1996)

I henhold til Raadets afgoerelse af 25. februar 1993 om fastlaeggelse af Faellesskabets tredje handlingsprogram til fordel for handicappede (HELIOS II 1993-1996 ((EFT L 56 af 9.3.1993 ))) udloeber HELIOS II-programmet den 31. december 1996.

Inden for perspektivet af en klar aktion til fordel for de handicappede er det Kommissionens hensigt at forberede analyser og evaluering af nye veje for samarbejdet inden for rammerne af gennemfoerelsen af princippet om lige muligheder for handicappede. I denne sammenhaeng har Kommissionen skoennet, at et beloeb paa 6 mio. ECU, som er foreslaaet for budgetmyndigheden i udkastet til budget for 1997, vil vaere noedvendigt til at daekke alle de planlagte aktioner.

Kommissionen har ingen mulighed for at angive praecist, hvorledes bevillingerne fordeles, saa laenge budgetmyndigheden ikke har vedtaget budgettet for 1997.