ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1157/01

af Francesco Speroni (TDI) til Kommissionen

(3. april 2001)

Om: Produkter med beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB) og konserveringsstoffer ved ostefremstilling

- Bestemmelserne om fremstilling af osten Grana Padano med beskyttet oprindelsesbetegnelse omfatter ikke anvendelsen af konserveringsstoffer, navnlig tilsætningsstoffet E 1105 lysozym;

- I stk. 2, litra D i det ministerielle dekret 209/1996 om anvendelse af tilsætningsstoffer, som er en gennemførelse af EØF-direktiverne 94/34/EF(1), 94/35/EF(2), 94/36/EF(3), 95/2/EF(4) og 95/31/EF(5) fastsættes det, at det er tilladt at anvende et tilsætningsstof på betingelse af, at anvendelsen ikke bruges til at skjule anvendelsen af råvarer af dårlig kvalitet eller uheldig praksis eller teknik (herunder sundhedsskadelig praksis).

- Tilsætningsstoffet E 1105 lysozym er anvendt i fremstillingen af osten Grana Dadano BOB, fordi det anvendes til at omdanne mælk, der ikke opfylder den sundhedsstandard, der er opført i direktiv 92/46/EF(6) i bilag A, kapitel IV.

- Den italienske sundhedsminister bekræfter med det notat af 18. juni 1999, der er sendt til Europa-Kommissionen, GD XXIV, at næsten al den italienske mælk, der ikke opfylder kravene, anvendes til fremstilling af Grana Padano BOB og Parmigiano Reggiano BOB.

- CSQA, det eneste statsautoriserede organ til attestering af Grana Padano, tillader i sin kontrol, at der tilsættes tilsætningsstoffet lysozym, på trods af at dette ikke er tilladt i produktionsbestemmelserne.

Kommissionen bedes derfor oplyse:

- om anvendelsen af konserveringsstoffet E 1105 kan tillades, uagtet det ikke udtrykkeligt er fastsat i bestemmelserne om fremstilling af Grana Padano BOB, eller om Kommissionen eventuelt har givet tilladelse til særlige undtagelser?

- om den ikke finder, at anvendelsen af lysozym er en åbenlys form for omgåelse af reglerne, der muliggør fremstilling af BOB-ost på grundlag af mælk, der ikke opfylder kravene i direktiv 92/46/EF?

- om den mener, at lysozym er et stof, der overhovedet ikke er sundhedsfarligt for forbrugerne?

(1) EFT L 237 af 10.9.1994, s. 1.

(2) EFT L 237 af 10.9.1994, s. 3.

(3) EFT L 237 af 10.9.1994, s. 13.

(4) EFT L 61 af 18.3.1995, s. 1.

(5) EFT L 178 af 28.7.1995, s. 1.

(6) EFT L 268 af 14.9.1992, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(25. april 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0386/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(15. februar 2001)

Om: Virkningerne af LFAS (lavfrekvent aktiv sonar)

Vil Kommissionen oplyse, hvilke forholdsregler civile og militære myndigheder og fartøjer i EU-farvande træffer for at beskytte hvaler mod virkningerne af LFAS (lavfrekvent aktiv sonar)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. april 2001)

Visse levesteder og arter i havet er specifikt beskyttet i henhold til habitatdirektivet(1), som er den vigtigste EF-retsakt om beskyttelse af naturtyper samt vilde dyr og planter.

Alle hvalarter er omfattet af bilag IV til direktivet, og medlemsstaterne er derfor forpligtet til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at indføre en ordning, der yder de nævnte arter streng beskyttelse i deres naturlige udbredelsesområde. Desuden stilles der krav om beskyttelse af levestederne for de i bilag II til direktivet nævnte hvaler (herunder Tursiops truncatus og Phocoena phocoena) ved udpegning af egnede områder.

Iværksættelsen af disse foranstaltninger henhører dog under medlemsstaternes kompetence, og direktivet forpligter ikke medlemsstaterne til at levere så detaljerede oplysninger som dem, der er nævnt i spørgsmålet. Kommissionen er derfor ikke i stand til at give det ærede medlem de ønskede oplysninger.

(1) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0244/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(31. januar 2001)

Om: Tuberkulosebehandling i Asien og Afrika

EU yder for øjeblikket støtte til anti-tuberkulose-programmer i Østeuropa og det tidligere Sovjetunionen. Endvidere har Verdensbanken konstateret, at DOTS (kortvarig behandling under nøje observation) er en af de mest omkostningseffektive behandlingsmetoder. Vil Kommissionen på baggrund af ovenstående overveje et forslag om at udvide støtten til også at omfatte programmer i Asien og Afrika, om nødvendigt ved at oprette en budgetpost til at støtte DOTS der?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(2. marts 2001)

Kommissionen erkender betydningen af den kortvarige behandling under nøje observation (DOTS) og deler bekymringen over tuberkulosens omfang i Afrika og Asien. Problemet med tuberkulose (TB) (og med malaria og human immundefekt-virus/erhvervet immundefekt-syndrom (HIV/AIDS) samt andre større fattigdomsbetingede smitsomme sygdomme) er imidlertid af et sådant omfang, at der skal gøres en ekstraordinær indsats fra det internationale udviklingssamfunds side. Kommissionen har opstillet optioner for en omfattende ny forpligtelsesbevilling som led i en koordineret international indsats, som er at foretrække frem for at oprette en specifik budgetpost for tuberkulose.

Der fremsættes henstillinger i meddelelsen om et EU-program for hurtigt indgreb mod HIV/AIDS, malaria og tuberkulose inden for rammerne af fattigdomsbekæmpelse. Kommissionen foreslår en samlet indsats på tre fronter: Virkningen af bestående effektive interventioner, herunder DOTS, skal øges, der skal gøres en indsats for at gøre vigtige lægemidler billigere, og der skal gøres en indsats for at fremme udviklingen af nye generationer af diagnoser og behandlinger af tuberkulose, som der er et stort behov for.

Kommissionen yder en omfattende og stadig stigende støtte til sundhedssektoren i udviklingslandene med bevillinger på over 700 mio. EUR eller 8 % af udviklingsbudgettet i 1998. Meget af denne støtte anvendes til at forbedre opbygningen og administrationen af samt effektiviteten i de nationale sundhedssystemer, og en del af denne støtte går til programmer til bekæmpelse af tuberkulose. Støtten gives i stigende grad som sektor- eller budgetstøtte snarere end som projektstøtte til specifikke sygdomsprogrammer. Kommissionen vil imidlertid i 2001 indkalde forslag til innovativt arbejde med relation til forbindelsen mellem TB og HIV, og den vil i den forbindelse anvende budgetposten for reproduktiv sundhed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0537/01

af John Hume (PSE) til Kommissionen

(16. februar 2001)

Om: Landbrug i Nordirland

Vil Kommissionen i betragtning af, at landbrug er det største erhverv i Nordirland og i betragtning af virkningerne af den aktuelle alvorlige krise, gennemføre en undersøgelse af landbrugssituationen i Nordirland med henblik på at finde midler til at løse krisen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. marts 2001)

Kommissionen er meget opmærksom på problemerne inden for landbruget i Nordirland og dets betydning for den regionale økonomi. Med hensyn til undersøgelser af denne sektor lægger Kommissionen stor vægt på en integreret regionaludvikling med udgangspunkt i veldefinerede initiativer, som er baseret på undersøgelser og evalueringer med deltagelse af offentlige myndigheder og de økonomiske og sociale partnere.

Kommissionen godkendte planen for udvikling af landdistrikterne i Nordirland den 4. december 2000. Planen finansieres via udviklingssektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og omfatter såkaldte ledsageforanstaltninger (støtte til ugunstigt stillede områder, miljøvenligt landbrug og genplantning af skov). Planen omfatter en forudgående vurdering af foranstaltningerne og en beskrivelse af den aktuelle situation og af styrker og svagheder i landbrugssektoren i Nordirland. Foranstaltningernes egnethed vurderes igen ved midtvejsevalueringer og efterfølgende evalueringer.

Den 20. december 2000 godkendte Kommissionen endvidere EF-støtterammen (2000-2006) for Nordirland på grundlag af en strukturudviklingsplan (SUP). Foranstaltninger i dette regi, som tager sigte på udvikling af landdistrikter, vil blive samfinansieret via udviklingssektionen under EUGFL. Denne SUP blev gjort til genstand for en forudgående evaluering (gennemført af Northern Ireland Statistics & Research Agency og et privat konsulentfirma), og den berørte også kort styrker og svagheder inden for landbruget og landdistrikternes økonomi.

Kommissionen er endvidere opmærksom på, at der i den seneste tid er gennemført adskillige undersøgelser, som specifikt vedrører landbruget. På baggrund af antallet af nylige og relevante undersøgelser, de lokale aktørers betydelige involvering og strukturfondenes støtte til disse undersøgelser finder Kommissionen det ikke hensigtsmæssigt selv at gennemføre en sådan undersøgelse på indeværende tidspunkt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0053/01

af Giuseppe Pisicchio (PPE-DE) til Kommissionen

(16. januar 2001)

Om: Situationen omkring pengeinstituttet Carime

Følgende bedes besvaret af kommissæren for konkurrence: Den italienske nationalbank gav i 1990'erne bankkonsortiet Cariplo tilladelse til gennem sit filialnet at overtage nogle af de mere betydningsfulde syditalienske pengeinstitutter, Carical, Caripuglia, Carisalerno og Mediocredito Sud, som havde oparbejdet en betydelig gæld. For de 400 bankfilialer med over 4000 ansatte betalte Cariplo kun nogle få hundrede mia. ITL.

Overtagelsen var dobbelt indbringende. Dels i skattemæssig henseende, idet de arvede gældsposter kunne opføres i det konsoliderede regnskab, dels fordi skattefradraget og den efterfølgende rekonstruering af den nye aktiekapital, der indebar en nedskrivning af de gamle aktier efter parametre, der forringede deres værdi voldsomt, hvis de ikke blev ombyttet til nye, bevirkede, at den kapital, der var blevet betalt for overtagelsen af bankerne, blev tjent ind igen.

De pengeinstitutter, som Cariplo overtog, blev lagt sammen i en enkelt virksomhed ved navn Carime, hvis aktie majoritet, 66 %, i november 2000 blev afhændet for 2 300 mia. ITL til Banca Popolare Commercio e Industria i Veneto, som var betydeligt mindre end Carime.

På tidspunktet for overtagelsen havde Carime 20 000 mia. ITL i indlån og 6 000 mia. ITL i udlån fortrinsvis til lokaludviklingsprojekter på et tidspunkt, hvor behovet er særligt stort.

Hvilke initiativer vil Kommissionen træffe for i overensstemmelse med Kommissionens politiske bestræbelser på at komme forhold til livs, der forårsager ulige konkurrence og ulige adgang til kredit i mål 1-områderne at bekæmpe forhold, som på grund af forringelsen af de lokale virksomheders kreditadgang forhindrer en afbalanceret udvikling i de syditalienske regioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(2. marts 2001)

Fusionerne, som det ærede parlamentsmedlem henviser til, blev undersøgt og godkendt af nationale myndigheder, da Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsoverdragelser(1) ikke finder anvendelse på fusionerne.

Det erindres, at det er en væsentlig forudsætning for at anvende EF-traktatens konkurrenceregler, at der foreligger en skadelig påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne. Som følge heraf kan en sag vedrørende et nationalt eller lokalt forhold falde udenfor anvendelsesområdet for ovennævnte bestemmelser.

Det forhold, som det ærede parlamentsmedlem har beskrevet, synes overvejende at være af national, hvis ikke regional, karakter, og forholdet kan derfor ikke forventes at påvirke den mellemstatslige samhandel væsentligt.

Under disse omstændigheder har Kommissionen ikke kompetence til at tage forholdsregler med henblik på at løse den beskrevne problemstilling.

(1) EFT L 395 af 30.12.1989 genoptrykt i EFT L 257 af 21.9.1990.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0075/01

af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. januar 2001)

Om: Sprogreform i Navarra-regionen

Respekten for den sproglige og kulturelle forskellighed udgør en af grundstenene i Den Europæiske Union. Således indledes svaret på min skriftlige forespørgsel E-1179/00(1). Som jeg redegjorde for i denne forespørgsel, er Navarra opdelt i sprogzoner. Ved særlov nr. 372/2000 af 11. december ændrede regeringen i Navarra anvendelsen af euskera i den offentlige administration, og kort tid efter, den 9. januar, vedtog den en gennemførelsesplan. Sammenfattende fastsattes en ikke-anvendelse af dette sprog inden for

administrationen i blandede og ikke-baskisksprogede zoner (ca. 90 % af befolkningen). Euskera vil i disse områder forsvinde på officielt og institutionelt plan (publikationer, meddelelser, reklamer, vejskiltninger osv.). Hvad kommunikationen med borgerne angår, afskaffes den nuværende serviceordning, og der oprettes en mere begrænset oversættelsestjeneste, men i praksis vil det være næsten umuligt at kommunikere på dette sprog.

Hvorledes stiller Kommissionen sig til, at en regering afskaffer brugen af et af dens egne sprog inden for administrationen? Mange ansøgerlande er blevet anmodet om at udarbejde sproglove, som respekterer borgernes rettigheder. Mener Kommissionen ikke, at dette er et meget dårligt eksempel for disse lande?

(1) EFT C 53 E af 20.2.2001, s. 92.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(5. marts 2001)

Som det ærede medlem nævner, er respekten for medlemsstaternes kulturelle og sproglige mangfoldighed et grundlæggende princip i EU-integrationsprocessen. Forvaltningen af de sprogordninger, der gælder inden for medlemsstaterne, henhører imidlertid under medlemsstaterne selv, eventuelt de offentlige myndigheder, der har beføjelser på dette område.

Dette princip gælder også for ansøgerlandene, idet disse skal opfylde en række kriterier for at blive optaget i EU (kaldet Københavnskriterierne efter den by, hvor de blev fastlagt ved Det Europæiske Topmøde i juni 1993). Kommissionen forelægger periodiske rapporter om, hvor langt ansøgerlandene er kommet med hensyn til at opfylde disse optagelseskriterier.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0139/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(31. januar 2001)

Om: Økonomiske statistikkers aktualitet

Da de udenlandske valutamarkeder tager BNP-, beskæftigelses- og produktivitetsdata for euro-området i betragtning i deres værdiansættelse af euroen over for dollar og yen, og da der følgelig er konkurrence med data fra andre områder, kan Kommissionen da oplyse om regelmæssigheden og det reelle tidsinterval mellem den berørte periode og offentliggørelsen af nationale ydelses-, beskæftigelses-, produktivitets- og indtægtstal for USA, Canada og Japan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(3. april 2001)

Det ærede parlamentsmedlem og Parlamentets sekretariat vil få tilsendt en oversigt over tidspunkterne for offentliggørelsen af de nøgletal for USA, Japan og Canada, som er omtalt i forespørgslen.

Kommissionen, som er helt klar over, at de udenlandske valutamarkeder er meget opmærksomme på statistikker over bruttonationalproduktet (BNP), beskæftigelses- og produktivitetsdata, er bekymret over, at statistikkerne for euroområdet som regel offentliggøres senere end i USA, Japan og Canada. Kommissionen og Den Europæiske Centralbank har derfor for nylig i fællesskab foreslået en handlingsplan, som er blevet godkendt af Rådet (økonomi og finans). Når denne plan gennemføres, skulle dette føre til en forbedring af indsamlingen af data og udarbejdelsen af statistikker i medlemsstaternes statistiske kontorer samt i De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat). Disse forbedringer vil gøre det muligt at offentliggøre de pågældende nøgletal hurtigere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0323/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. februar 2001)

Om: Det Europæiske Sprogår og den planlagte lukning af instituttet for frisisk sprog- og litteraturvidenskab på Amsterdams Universitets Humanistiske Fakultet

Unionen har officielt udråbt 2001 til Det Europæiske Sprogår (Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1934/2000/EF(1)). I tolv måneder er opmærksomheden rettet mod den sproglige rigdom. Den er en vigtig del af den europæiske kulturelle arv, og har stor betydning for Europas fremtid (se om Det europæiske Sprogår på http://europa.eu.int/comm/education/languages/nl/actions/year2001.html.)

Alle europæiske sprog får den nødvendige opmærksomhed, inklusive de såkaldte regionale sprog, mindretalssprog og tegnsprog. Hovedbudskabet i denne oplysningskampagne om Det Europæiske År, at sprogindlæring åbner døre, og at ingen nogen sinde er for ung eller for gammel til det, er neutralt og sigter ikke mod noget specielt sprog eller nogen speciel gruppe.

Den 30. oktober 1987 vedtog Europa-Parlamentet beslutningen af Kuijpers om fremme af mindretalssprog i forbindelse med undervisning, medier og kommunikation med myndigheder. Denne beslutning var et stort skridt fremad for anerkendelse af de såkaldte mindre anvendte sprog, som f.eks. frisisk.

Planerne på Amsterdams Universitet (Universiteit van Amsterdam, UvA) om at lukke instituttet for frisisk sprog- og litteraturvidenskab er i strid med målsætningerne for Det Europæiske Sprogår og med Beslutningen af Kuijpers. UvA er den eneste institution i det tæt befolkede Randstad-område, hvor der undervises i frisisk sprog- og litteraturvidenskab. Der har nu rejst sig mange protester mod de akademiske myndigheders besparelsesforslag.

Mener Kommissionen ikke, at UvA's planer om at lukke kandidatuddannelsen i frisisk sprog- og litteraturvidenskab er i modstrid med de ambitiøse og brede målsætninger i Det Europæiske Sprogår og med betænkningen af Kuijpers?

a) Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen i bekræftende fald træffe med henblik på:

1) over for Amsterdams Universitet at påpege betydningen af dettes kandidatuddannelse i frisisk sprog- og litteraturvidenskab for målsætningerne under Det Europæiske Sprogår,

2) at anmode Amsterdams Universitet om fuldstændig bevarelse af denne kandidatuddannelse,

3) over for de nederlandske myndigheder at påpege betydningen af kandidatuddannelsen i frisisk sprog- og litteraturvidenskab ved Amsterdams Universitet for målsætningerne under Det Europæiske Sprogår

4) at anmode de nederlandske myndigheder om fuldstændig bevarelse af kandidatuddannelsen i frisisk ved Amsterdams Universitet?

b) Hvilke argumenter vil Kommissionen i benægtende fald anføre for, at den planlagte lukning af kandidatuddannelsen i frisisk ved Amsterdams Universitet er i overensstemmelse med de ambitiøse og brede målsætninger for Det Europæiske Sprogår?

(1) EFT L 232 af 14.9.2000, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Reding

(5. april 2001)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens skriftlige svar på mundtlig forespørgsel nr. H-0254/01 fremsat af Staes i spørgetiden under Parlamentets møde den april 2001(1).

(1) Svar af 3.4.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0207/01

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Incitamenter til fremme af bæredygtigt fiskeri

Har Kommissionen planer om at udarbejde og foreslå et EU-program med finansielle incitamenter til fremme af mere bæredygtige fiskemetoder?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0178/01 og E-0207/01

(12. marts 2001)

Den finansielle støtte til fiskerisektoren ydes inden for rammerne af Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF).

FIUF yder finansiel støtte til omstrukturering af fiskerisektoren og herigennem til sikring af et bæredygtigt fiskeri. Blandt foranstaltningerne kan nævnes programmer, som har til formål at reducere flådekapaciteten, og ledsageforanstaltninger, som skal mindske den sociale og arbejdsmarkedsmæssige virkning af omstruktureringen. Der kan også ydes støtte til midlertidig standsning af fiskeriet, når det sker af hensyn til genopbygning af bestandene. Herudover kan fiskere og skibsejere få en finansiel godtgørelse i forbindelse med tekniske tilpasninger, der er et resultat af, at Rådet har udstedt restriktioner for brugen af visse redskaber og fiskemetoder.

Disse bestemmelser vil under alle omstændigheder være gældende indtil 2006.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0205/01

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Fiskeriets bæredygtighed

Vil Kommissionen, eftersom der hidtil kun i ringe omfang er udviklet indikatorer, og eftersom sådanne indikatorer er nødvendige til måling af bæredygtigheden på lang sigt, oplyse, hvilke indikatorer den er i færd med at udvikle til overvågning af a) fiskebestandenes og de marine økosystemers tilstand, b) politikker (respons) og c) fiskeriaktiviteter (pres)?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0180/01 og E-0205/01

(15. marts 2001)

Rådets forordning (EF) nr. 1543/2000 af 29. juni 2000(1) fastlægger en EF-ramme for indsamling og forvaltning af fiskeridata, der er nødvendige ved gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik.

Forordningens formål er at udvikle et harmoniseret datasystem med bistand fra videnskabelige kredse, herunder Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STEFC), medlemsstaternes administrationer og fiskerierhvervet i form af Det Rådgivende Udvalg for Fiskerivarer og Akvakulturprodukter (ACFA). De indsamlede data omfatter hele sektoren og er af biologisk og økonomisk karakter. Forordningen supplerer de tidligere forordninger på området, som indeholder bestemmelser om indsamling og forvaltning af data vedrørende fiskerfartøjer, deres aktivitet og fangster samt overvågning af priser.

Kommissionen og medlemsstaterne deltager med samme formål i en bæredygtighedsundersøgelse, der gennemføres af fiskeriudvalget under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), og som belyser de sociale og økonomiske indikatorer for fiskerierhvervet, og som færdiggøres i 2002. Desuden er Kommissionen ved at iværksætte en undersøgelse af de sociale og økonomiske indikatorer inden for fiskerisektoren for at opnå størst mulig forståelse af de forskellige data på området og for at kunne vurdere disse datas sammenlignelighed inden for EU.

I en kommende meddelelse vil Kommissionen fremlægge et arbejdsprogram, der tager sigte på at opstille miljømæssige indikatorer, som er relevante for at kunne inddrage miljøkrav i den fælles fiskeripolitik.

(1) EFT L 176 af 15.7.2000.