ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2585/97 af Hilde Hawlicek (PSE) til Raadet (29. juli 1997)

Om: Trovaerdigheden af det nye afsnit om uddannelse i EF-traktatens praeambel

Paa stats- og regeringschefernes samling i Amsterdam blev det vedtaget at optage foelgende nye afsnit i EF-traktatens praeambel: »Som er besluttet paa at tilskynde til, at deres folk opnaar det hoejst mulige videnniveau gennem bred adgang til uddannelse og vedvarende ajourfoering heraf.«.

Nogle dagen forinden havde Raadet (uddannelse) med henblik paa SOKRATES-programmets udvidelse til ogsaa at omfatte ansoegerlandene forhoejet bevillingerne til dette program med kun 25 mio ecu. Parlamentet havde imidlertid forlangt 100 mio ecu til en noedtoerftig gennemfoerelse af de opstillede maal, medens Kommissionen blot har foreslaaet 50 mio ecu. Tilmed vil Raadets Budgetudvalg den 24. juli 1997 foreslaa Raadet en reel nedskaering af SOKRATES-programmets budget for 1998 (fra 189,6 mio ecu til 177,5 mio ecu).

Da det maa antages, at Raadet er bekendt med, hvad Raadet vedtager, rejser der sig foelgende spoergsmaal: Hvilke hensigter ligger der bag, naar et succesrigt program som SOKRATES-programmet bliver oekonomisk forfordelt og dermed ikke laengere kan opfylde sit maal? Er det »kun« budgetmaessige aarsager, eller er der ogsaa andre aarsager hertil?

Svar (7. november 1997)

Det raadsstandpunkt, som det aerede parlamentsmedlems spoergsmaal vedroerer, indgaar i den faelles holdning, som Raadet om kort tid vil vedtage formelt med hensyn til forslag til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse om aendring af afgoerelse 819/95/EF om ivaerksaettelse af Faellesskabets SOCRATES-program.

I medfoer af EF-traktatens artikel 126, som sammen med artikel 127 danner retsgrundlaget for ovennaevnte forslag til afgoerelse, traeffer Raadet afgoerelse efter fremgangsmaaden i traktatens artikel 189 B.

Da foerste fase i ovennaevnte fremgrangsmaade endnu ikke er formelt afsluttet, synes det derfor for tidligt at udlede noget endeligt med hensyn til Raadets holdning.

Raadet har imidlertid ved at godkende en forhoejelse af bevillingerne til SOCRATES-programmet paa trods af de kraftige stramninger af alle medlemsstaternes nationale budgetter villet vise sin interesse for dette program, der i aarenes loeb har vist sig at have stor betydning for den europaeiske borger. De oekonomiske begraensninger er imidlertid ikke til at komme udenom, og der maa derfor tages hensyn til dem, hvis man oensker at finde en velafbalanceret loesning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3078/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: De Forenede Staters ekstraterritoriale love

Hvor langt er man naaet i samarbejdet mellem Den Europaeiske Union og USA om at naa til fuld forstaaelse om det noedvendige i, at USA fjerner eller undlader at anvende de amerikanske ekstraterritoriale love?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (21. oktober 1997)

Som eksempel paa EF's bestraebelser paa at overbevise den amerikanske regering om at den boer ophoere med at anvende lovgivning der har virkning uden for Amerikas territorium, kan naevnes den aftale der blev indgaaet mellem Faellesskabet og USA den 11. april 1997 med henblik paa bilaeggelse af striden mellem Faellesskabet og USA vedroerende to love USA havde vedtaget: Helms-Burton loven og D'Amato loven. Disse love har virkning uden for Amerikas territorium idet hensigten med eller virkningen af saadan lovgivning er at influere paa hvordan EF-virksomheder der er involveret i Cuba, Libyen og Iran, opfoerer sig.

I naevnte aftale giver Faellesskabet tilsagn om at ville suspendere den panelprocedure det har ivaerksat over for USA i Verdenshandelsorganisationen paa grund af Helms-Burton loven. Paa amerikansk side er udgangspunktet det at man fortsaetter med at dispensere for saa vidt angaar afsnit III, og at der er givet tilsagn om samarbejde med Kongressen med henblik paa dispensation paa grundlag af afsnit IV i Helms-Burton loven. For saa vidt angaar D'Amato loven, har De Forenede Stater indvilliget i at samarbejde med Faellesskabet med henblik paa at give EF mulighed for at opfylde betingelser for at opnaa dispensation.

I samme aftale slaas der endvidere til lyd for at Faellesskabet og USA udarbejder bestemmelser med det sigte at standse og modvirke fremtidig erhvervelse af investeringsgoder fra stater der har eksproprieret eller nationaliseret saadanne investeringsgoder i modstrid med folkeretten, samt efterfoelgende handel med saadanne goder. Og endelig tilskyndes Faellesskabet og USA i aftalen til - paa grundlag af fastlagte principper - sammen at soege at finde en loesning paa jurisdiktionskonflikter og sekundaere blokader med ekstraterritoriale virkninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2762/97 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Restaurering af Verrocchios »Kristi Daab«

Professor Alfio della Serra fra Galleria degli Uffizi i Firenze er gaaet i gang med at restaurere »Kristi Daab«, der er et renaessance-mestervaerk med figurer og landskaber af Leonardo da Vinci og en engel, der tilskrives Botticelli, og som repraesenterer en uvurderlig kulturarv for ikke alene EU, men ogsaa for hele menneskeheden.

Der er imidlertid blevet udtrykt forbehold af forskellig art med hensyn til denne restaurering af henholdsvis professor Carlo Pedretti og Jaques Franck, der er ansete eksperter i Leonardo da Vincis malerkunst, og af James Beck fra Columbia University, der staar i spidsen for »Art Watch International«, og som paa grund af utilfredshed med de oplysninger, der er blevet givet af direktoeren for museet i Firenze desangaaende, har indledt en retssag for at faa standset restaureringen.

1. Hvilke umiddelbare skridt agter Kommissionen at traeffe for at imoedegaa de bekymringer, som restaureringen af Verrocchios »Kristi Daab« har givet anledning til blandt internationale kunstnere, og som bl.a. forstaerkes af den skarpe polemik?

2. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at sikre stoerre gennemskuelighed i metoder og bevaeggrunde i forbindelse med denne restaurering, som direktoeren for Galleria degli Uffizi, Anna Maria Petrioli Tofani, har taget initiativet til?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (20. oktober 1997)

Kommissionen oensker foerst at praecisere, at dens tiltag vedroerende beskyttelsen af kulturarven, der er baseret paa EF-traktatens artikel 128, begraenser sig til at stoette og supplere medlemslandenes tiltag. I overensstemmelse med naerhedsprincippet er Kommissionen saaledes ikke berettiget til at blande sig i spoergsmaal, som udelukkende hoerer under medlemslandenes myndigheders kompetence, som det er tilfaeldet med restaureringen af et kunstvaerk, der er underlagt den italienske kulturarv.

I den konkrete sag har Kommissionen dog kunnet konstatere at de restaureringsmetoder, der anvendes paa Verrochios mestervaerk, er metoder, der normalt og paa kvalificeret vis anvendes af Galleria degli Uffizi.

Den igangvaerende restaurerings videnskabelige forsvarlighed giver saaledes ikke anledning til tvivl, hvilket i oevrigt er blevet bekraeftet af selve lederen af fredningsmyndigheden i Firenze, der allerede har forsvaret restaureringen efter en forespoergsel fra det aerede medlem i det italienske parlament.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2970/97 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: En international straffedomstol

I betragtning af de nuvaerende begraensninger ir Den Internationale Domstols befoejelser, hvad er Kommissionens holdning til de igangvaerende forhandlinger om at etablere en international straffedomstol, der ville vaere bemyndiget til at retsforfoelge enkeltpersoner for folkemord, overgreb, krigsforbrydelser og andre forbrydelser mod menneskeheden uden nogen vetoret for de nationale regeringer?

Stoetter Kommissionen tanken om at give enkeltpersoner og borgersammenslutninger saavel som nationale regeringer og domstolens anklager ret til at indbringe sager for domstolen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (15 oktober 1997)

Kommissionen konstaterer, at denne forespoergsel er identisk med det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-2944/97.

Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til det svar, der allerede er afgivet paa denne forespoergsel ((Se side 152. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2883/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Angivelse paa latin af ingredienserne i saebe og kosmetiske produkter

Kan Kommissionen bekraefte meddelelser om, at der er blevet forelagt et direktiv, i henhold til hvilket alle ingredienser i saebe og kosmetiske produkter skal angives paa latin paa produktets emballage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (8. oktober 1997)

I Raadets direktiv 76/768/EOEF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler ((EFT L 262 af 27.9.1976, s. 169. )) (kosmetikdirektivet) som aendret ((EFT L 151 af 23.6.1993, s. 32. )) er det fastsat, at ingredienserne i alle kosmetiske midler, herunder ogsaa toiletsaeber og makeup, skal vaere angivet.

Kommissionen har fastsat ((Afgoerelse 96/335/EF af 8. maj 1996 om oprettelse af en fortegnelse og en faelles nomenklatur for bestanddele i kosmetiske produkter - EFT L 132 af 1.6.1996, s. 1. )) en faelles ingediens-nomenklatur, som goer det muligt at identificere de paagaeldende stoffer ved at benytte den samme betegnelse i samtlige medlemsstater. De allerede vedtagne »INCI«-betegnelser (International Nomenclature of Cosmetic Ingredients) er de betegnelser, der bedst opfylder disse krav, fordi de er forholdsvis enkle og allerede benyttes paa internationalt plan. Derved kan forbrugerne genkende de stoffer, som de er blevet advaret imod (f.eks. af hensyn til allergier), uanset hvor de koeber produktet.

I visse tilfaelde, hvor en bestemt ingrediens i forskellige sprogomraader tidligere har vaeret kendt under et andet faellesnavn, har man vedtaget at bruge det latinske navn paa etiketten, f.eks. »Aqua«, der er INCI-betegnelsen for vand. Og det har ogsaa vaeret fremgangsmaaden i forbindelse med en hel raekke planteekstrakter og lignende naturlige ingredienser. Den offentliggjorte nomenklatur er imidlertid blevet vedtaget paa internationalt plan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2675/97 af Joaquim Miranda (GUE/NGL) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Statistiske oplysninger vedroerende Portugal i Kommissionens foerste beretning om den oekonomiske og sociale samhoerighed (1996)

I en rapport fra det portugisiske OEkonomiske og Sociale Raad om »Gennemfoerelsen af faellesskabsstoetterammen - 1995« giver ordfoereren, prof. dr. José da Silva Lopes, udtryk for tvivl med hensyn til visse tal, der er anfoert i Kommissionens foerste beretning om den oekonomiske og sociale samhoerighed. Det drejer sig navnlig om vaeksten paa 13 procentpoint i BNP pr. indbygger i Portugal i forhold til EF-gennemsnittet mellem 1983 og 1993 og i saerdeleshed stigningen paa 8,6 procentpoint, der angives for perioden 1990-1993.

Prof. dr. José da Silva Lopes anfoerer naermere, at den anormale procentvise stigning i BNP pr. indbygger i forhold til EF-gennemsnittet hoejst sandsynligt skal forklares med den aendrede metodologi, som EUROSTAT indfoerte i 1990 i forbindelse med beregningen af koebekraftspariteterne.

Vil Kommissionen paa baggrund af vigtigheden af dette spoergsmaal, som ikke blot er af nummerisk art, afklare situationen med hensyn til den tvivl, der kommer til udtryk i ovennaevnte rapport fra det portugisiske OEkonomiske og Sociale Raad, og herunder navnlig orientere om den reelle udvikling i BNP pr. indbygger i Portugal i ovennaevnte perioder, hvis det bekraeftes, at de angivne tal skyldes aendringer i den metodologi, der anvendes ved den paagaeldende beregning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (24. september 1997)

Den stigning, der har fundet sted fra 1983 til 1993 i bruttonationalproduktet (BNP) pr. indbygger i Portugal i forhold til BNP pr. indbygger i EF udregnet i koebekraftsstandarder, skyldes hovedsageligt to faktorer.

Foerst og fremmest har Portugal i denne periode opnaaet gode oekonomiske resultater. Dels er stigningen i BNP pr. indbygger i Portugal stoerre end den gennemsnitlige stigning i EF. Dels er koebekraften i Portugal blevet forbedret, isaer takket vaere landets optagelse i det indre marked, som har medfoert et fald i priserne paa importerede produkter, idet tolden er blevet afskaffet. BNP pr. indbygger i Portugal naermer sig hvert aar EF's gennemsnit med et procentpoint.

Udover dette oekonomiske faenomen maa man ligeledes tage hoejde for en anden faktor, nemlig justeringen af EF-gennemsnittet fra 1990 til 1991 paa grund af medregningen af den tidligere Tyske Demokratiske Republik (ex DDR) i statistikkerne. Paa det tidspunkt var BNP pr. indbygger i ex DDR lavere end BNP i alle medlemsstaterne, og dette medfoerte en nedgang i BNP pr. indbygger i Tyskland og en lavere vaekst end i EF. Dette er aarsagen til den oegede stigning i BNP pr. indbygger i Portugal i forhold til EF-gennemsnittet fra 1990 til 1991 (lidt under to procentpoint), hvilket er logisk og korrekt set fra et aritmetisk synspunkt.

Til gengaeld har den aendrede metodologi (medregningen af Madeira og Azorerne i det portugisiske nationalregnskab og aendringen i metoden til beregning af koebekraftspariteten) ikke haft saerlig indvirkning paa BNP pr. indbygger i Portugal.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3270/97 af María ESTEVAN BOLEA til Kommissionen. Håndtering af olieaffald i cementfabrikker



EF-Tidende nr. C 117 af 16/04/1998 s. 0168



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3270/97 af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen (20. oktober 1997) Om: Haandtering af olieaffald i cementfabrikker Kan cementfabrikker anvende olieaffald som almindeligt braendstof uden at have tilladelse til haandtering af olieaffald? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (10. november 1997) En cementfabrik, som bortskaffer olieaffald, kan ikke goere dette uden foerst at have indhentet tilladelse hertil. I henhold til artikel 6 i Raadets direktiv 75/439/EOEF af 16. juni 1975, aendret ved Raadets direktiv 87/101/EOEF af 22. december 1986 om bortskaffelse af olieaffald ((EFT L 42 af 12.2.1987, s. 43. )), skal enhver virksomhed, der bortskaffer olieaffald, indhente tilladelse hertil.Om noedvendigt, gives denne tilladelse efter forudgaaende inspektion af anlaeggene. Medlemsstaterne skulle vedtage foranstaltninger gaeldende for de virksomheder, der allerede var i drift paa tidspunktet for notificeringen af Raadets direktiv 87/101/EOEF, senest syv aar efter denne dato, d.v.s. den 13. januar 1994. For saa vidt angaar nyoprettede virksomheder, skal de paagaeldende foranstaltninger naturligvis gaelde fra tidspunktet for deres idriftsaetning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2923/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Plutonium i irske og britiske unges taender

I forbindelse med en undersoegelse foranlediget af det britiske sundhedsministerium er der antruffet plutonium i britiske og irske unges taender, og indholdet var stoerst hos dem, der bor taet paa kernekraftcentret Sellafield.

Undersoegelsen, som er offentliggjort i Science of the Total Environment, bestod af kontrol af en proeve fra 3300 taender taget som et led i tandlaegebehandling af teenagere fra Wexford til Antrim i Irland og fra Kent i England til Det Skotske Hoejland. Det gennemsnitlige plutoniumindhold gaar fra 7 millibecquerel/kg inden for en radius af 75 km fra Sellafield, 5 millibecquerel/kg inden for en radius fra 75 km til 225 km fra Sellafield til 3 millibecquerel/kg mere end 225 km fra Sellafield.

Nick Priest, som gennemfoerte undersoegelsen som leder af den biomedicinske forskningsafdeling ved AEA Technology i Harwell, konkluderede, at plutoniumindholdet i disse proever »naesten sikkert« stammede fra luftbaarne emissioner fra Sellafield. Som den anden mulighed naevnte han, at visse partikler fra Sellafields udledninger i havet kan vaere blaest tilbage fra Det Irske Hav i skumsproejt for via indaanding i lungerne at havne i blodet, hvorefter plutoniet aflejres i knogler, taender og leveren.

Har Kommissionen undersoegt resultaterne af denne rapport? Har den rettet henvendelse til de britiske myndigheder i den anledning?

Hvad agter den i anledning af denne undersoegelse at goere for at sikre, at Sellafield ikke volder yderligere radioaktiv forurening?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (20. oktober 1997)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems mundtlige forespoergsel nr. H-656/96 i spoergetiden under Parlamentets moede den september 1996 ((Forhandlinger i Parlamentet (september 1997). )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2708/97 af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Interreg III

Paa Raadets uformelle moede den 10. juni 1997 i Nordwijk blev det fastslaaet, at samarbejdet paa tvaers af graenserne er et af de grundlaeggende aspekter for den fysiske planlaegning i EU. Et saadant samarbejde boer indebaere, at de involverede stater og regioner deltager i fuldt omfang under anvendelse af naerhedsprincippet.

Finder Kommissionen, at der boer foretages en tilpasning af de nye forordninger vedroerende faellesskabsinitiativerne, og mere konkret Interreg III, for at fremme de regionale og lokale organers deltagelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. oktober 1997)

Kommissionen forudser inden for rammerne af Agenda 2000 ((Dok. KOM(97) 2000 )) et EF-initiativ angaaende samarbejdet paa tvaers af graenserne for den naeste programmeringsperiode for strukturfondene. Kommissionen har ligeledes til hensigt at forelaegge en specifik meddelelse angaaende dette emne, hvilket vil goere det muligt at drage de operationelle konklusioner af de foregaaende Interreg-initiativer og at fastlaegge de fremtidige retningslinjer for samarbejdet paa tvaers af graenserne, mellem regionerne og landene.

Graenseregionerne og de lokale aktoerer spiller en vigtig rolle, hvis samarbejdet over graenserne skal blive en succes, og de fortjener at deltage aktivt i strukturerne for ivaerksaettelse og administration. Dialogen mangler stadig af og til og der skal udvikles et virkeligt samarbejdet paa tvaers af graenserne. Kommissionens tiltag gaar saaledes i denne retning og har gjort det i et stykke tid. Subsidiaritetsprincippet boer anvendes mere paa dette omraade end det hidtil har vaeret tilfaeldet.

Denne filosofi vil vaere en ledetraad for Kommissionens fremtidige retningslinjer for samarbejdet paa tvaers af graenserne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2148/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Sortsdirektivet

1. Er der ved godkendelse i henhold til sortsdirektivet af en plantesort, som i henhold til Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. )) ikke kraever nogen godkendelse, alligevel garanti for den ifoelge Novel Food-forordningen kraevede maerkning af den paagaeldende sort i forbindelse med handel med saasaed?

2. Hvorledes praktiseres maerkningen ved viderelevering af saasaed eller ved salg af fremdrevne planter (stiklinger) (f.eks. saerlige poser eller maerkater ved salg til private eller til kommercielt brug)?

3. Er det hensigten at revidere sortsdirektivet, saaledes at der er garanti for maerkning som kraevet i henhold til Novel Food-forordningen?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2148/97 og E-2150/97 (20. oktober 1997)

Det aerede parlamentsmedlem bedes henholde sig til svaret paa forespoergsel nr. 2112/97 og notere sig, at artikel 8 i forordning nr. 258/97 anfoerer, hvorledes maerkningsbestemmelserne fastsaettes, idet de suppleres i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2.

Da affattelsen af forespoergslen ikke goer det muligt at identificere »sortsdirektivet«, er det ikke muligt at oplyse, om der paataenkes en revision heraf.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2815/97 af Pervenche BERES til Kommissionen. Invalidekort



EF-Tidende nr. C 082 af 17/03/1998 s. 0144



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2815/97 af Pervenche Berès (PSE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Invalidekort Agter Kommissionen at foreslaa en harmonisering i form af en ensartet model af de invalidepapirer, der udstedes i de forskellige medlemsstater, saaledes at faellesskabsborgerne kan goere brug af dem overalt i Europa? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (3. oktober 1997) Kommissionen har ikke paa dette stadium paa grundlag af de befoejelser og den kompetence, traktaterne giver den, planer om at gennemfoere en harmonisering af de invalidekort, der udstedes i de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1928/97 af Salvador Garriga Polledo (PPE) til Raadet (5. juni 1997)

Om: Udvidelse af Den Europaeiske Union

Er det i overensstemmelse med unionstraktaten, som de 15 medlemsstater sammen har undertegnet, at prioritere maalsaetningen om udvidelse af Den Europaeiske Union hoejere end maalsaetningen om opnaaelse af oekonomisk og social samhoerighed?

Svar (17. oktober 1997)

Det Europaeiske Raad bekraeftede i juni 1993 i Koebenhavn de central- og oesteuropaeiske landes maal, nemlig at blive medlemmer af Den Europaeiske Union. Det prioriterede dog ikke i denne forbindelse udvidelsesmaalet og oekonomisk og social samhoerighed i Den Europaeiske Union i forhold til hinanden.

Det Europaeiske Raad den 16.-17. juni 1997 i Amsterdam noterede sig, at regeringskonferencen er afsluttet, og at vejen dermed er banet for at ivaerksaette udvidelsesprocessen i henhold til konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Madrid.

Kommissionen forelagde den 16. juli sine udtalelser angaaende ansoegningerne om tiltraedelse og den detaljerede meddelelse »Agenda 2000« om Faellesskabets udvikling, herunder udtalelsernes vigtigste konklusioner og anbefalinger.

Raadet (almindelige anliggender) vil foretage en indgaaende gennemgang af Kommissionens udtalelser og af »Agenda 2000« og forelaegge en detaljeret beretning for Det Europaeiske Raad, der skal samles i december 1997 i Luxembourg, og som skal traeffe de noedvendige afgoerelser om hele udvidelsesprocessen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2677/97 af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Washington-konventionen - Raadets forordning (EF) nr. 338/97 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed

Raadets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende L 61 den 3. marts 1997. Allerede den 17. april 1997 maatte der offentliggoeres en berigtigelse, fordi datoen for forordningens ikrafttraedelse var blevet angivet til den 1. januar 1997, selv om den foerst traadte i kraft den 1. juni 1997.

Ifoelge Tysklands Forbundsministerium for Miljoe, Naturbeskyttelse og Reaktorsikkerhed indeholder den tekst, der blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, flere fejl, ogsaa i bilagene. Det er derfor noedvendigt at afvente den passende aendringsforordning (EF).

Hvordan kan det i fremtiden sikres, at retsakter, der skal offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, indeholder faerre fejl, saa der ikke siden hen skal udstedes flere aendringsforordninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (13. oktober 1997)

Offentliggoerelsen af forordninger henhoerer under Raadets kompetence.

I dette tilfaelde var der tale om fejl i originalmanuskriptet og ikke trykfejl.

Kontoret for De Europaeiske Faellesskabers Officielle Publikationer blander sig ikke i indholdet af De Europaeiske Faellesskabers Tidende.