ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3517/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Kontrol med statsstoette

Der henvises til Forslag til Raadets forordning (EF) om fastlaeggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (KOM(98) 0073) - 98/0060(CNS))(1). Kommissionens bestraebelse paa at effektivisere foranstaltningerne til tilbagebetaling af ulovlig stoette, saerlig gennem paabud om indstilling og foreloebig tilbagebetaling (art. 11) samt gennem artikel 14, stk. 3, der fastsaetter, at "retsmidler i henhold til national ret har ikke opsaettende virkning", boer stoettes, men det skal understreges, at det ikke fastsaettes i forordningen, hvad der sker, hvis de nationale retsprocedurer ikke muliggoer en omgaaende og effektiv gennemfoerelse.

Af hensyn til et elementaert princip om lige betingelser boer medlemsstaterne bestraebe sig paa at muliggoere omgaaende tilbagebetaling.

Kan Kommissionen paa denne baggrund soerge for, at der ikke indfoeres eller gennemfoeres undtagelsesprocedurer, da det skal staa fast, at stoette, der udbetales uretmaessigt, skal tilbagebetales paa det tidspunkt, hvor den bliver uforenelig med faellesskabsbestemmelserne og dermed i princippet bliver ulovlig?

(1) EFT C 116 af 16.4.1998, s. 13.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2859/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Den regionale kulturelle udvikling

Foranstaltningerne paa det kulturelle omraade bidrager til fremme af kendskabet til den europaeiske kulturelle identitet og til fremme af bevidstheden om det europaeiske borgerskab, og saadanne foranstaltninger udgoer desuden en faktor for den regionale udvikling, som i betydelig grad kan bidrage til jobskabelse.

Der er opfoert sparsomme midler til specifikt kulturelle programmer (ved udgangen af 1997 udgjorde de kun 8 % af de samlede midler) og til faellesskabsinitiativer til fremme af den regionale kulturelle udvikling.

Er det paa denne baggrund da ikke Kommissionens opfattelse, at man boer oege midlerne til fremme og bevarelse af europaeisk kultur og tage faellesskabsinitiativer til fordel for den regionale kulturelle udvikling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(7. december 1998)

Kommissionen gennemfoerer kulturtiltag i flere sammenhaenge. Saaledes har den i mange aar i forbindelse med de saerlige kulturprogrammer stoettet kulturprojekter af europaeisk dimension. Selv om budgettet til kulturprogrammerne i oejeblikket er begraenset - som det aerede medlem ogsaa bemaerker - har Kommissionen alligevel kunnet opmuntre til og stoette en raekke vigtige europaeiske projekter (ca. 1400 projekter i perioden 1994-1997) baade inden for skabelsen af nutidskunst (Kaleidoskop), boeger og laesning (Ariane) og beskyttelse af kulturarven (Raphaël).

I oevrigt skal den kulturelle dimension i overensstemmelse med artikel 128, stk. 4 i EF-traktaten nu vaere en integreret del af de andre EU-politikker. Kommissionen har derfor for foerste gang igangsat pilotprojekter til mellemregionalt samarbejde paa kulturomraadet som led i planlaegningen ifoelge artikel 10 i forordningen om Den Europaeiske Regionaludviklingsfond(1) for perioden 1994-1999 for et beloeb paa 15 mio. ECU.

Det skal dog understreges, at den vigtigste grund til igangsaetningen af disse projekter er, at man oensker at forbedre udnyttelse af kulturarven, der er daarlig i EU's ugunstigt stillede omraader. Dette taenkes gjort ved oprettelsen af netvaerker sammen med andre regionalsamfund med henblik paa at udvide erfaringerne, overfoere knowhow og fremme den oekonomiske udvikling. Pilotprojekterne til mellemregionalt samarbejde paa kulturomraadet skal derfor ses som led i samhoerighedspolitikken.

Disse projekter er under udfoerelse og ved at vaere afsluttet. Der er ikke planlagt nogen ny indkaldelse af forslag foer den nye programperiode 2000-2006.

Det skal imidlertid bemaerkes, at udnyttelsen af den regionale kulturarv med henblik paa dens bevarelse eller oprettelse af varige jobs, ogsaa indgaar i andre mellemregionale samarbejdstiltag, og bl.a. i den seneste indkaldelse af forslag i forbindelse med ECOS-Ouverture (eksternt mellemregionalt samarbejde) af 13. juni 1998.

(1) EFT L 193 af 31.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3496/98

af Bernd Posselt (PPE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Ansoegningsformularer til programmet "Ungdom for Europa"

Ansoegningsformularerne til programmet "Ungdom for Europa" omfatter mindst 15 sider med mange kun delvis noedvendige spoergsmaal. Disse formularer udgoer derfor en stor hindring for de uloennede ungdomsledere, som maa traekkes med disse ansoegninger og kun har ringe erfaring med formularer, og begunstiger derved ensidigt store organisationer med fuldtidsbeskaeftigede funktionaerer. Dette anser jeg ikke for at vaere meningen med det europaeiske ungdomsarbejde. Selv i forbindelse med tilsvarende tyske programmer er formularerne vaesentlig kortere og mere overskuelige.

Er der efter Kommissionens mening mulighed for en afbureaukratisering og en ungdomsvenlig forenkling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(14. december 1998)

Programmet Ungdom for Europa III udloeber ved udgangen af 1999. En grundliggende aendring af formularerne til dette populaere program er ikke planlagt i det sidste aar af dets loebetid.

Udformningen af ansoegningsformularerne til programmets forskellige aktioner skal foerst og fremmest muliggoere en omhyggelig evaluering i forbindelse med udvaelgelsen af projekter. Det skal endvidere fremgaa af ansoegningsformularerne, om unge selv er inddraget i aktiviteterne. Derudover danner oplysningerne i projektansoegningen grundlag for kontrollen med, om projektet har naaet sine indholds- og budgetmaessige maal, som gennemfoeres efter indsendelsen af den afsluttende rapport.

Kommissionen er dog klar over, at mange ansoegere finder formularerne besvaerlige. Den vil derfor i det fremtidige ungdomsprogram, som paabegyndes i aar 2000 - saa vidt muligt - stramme og forenkle dem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2459/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Ugunstige vejrforhold og skader paa landbruget i Portugal

Som det vil vaere bekendt har vejrforholdene (kraftige regnskyl, hagl, voldsomme temperatursvingninger) i den senere tid foraarsaget omfattende skader paa en raekke vigtige omraader i det portugisiske landbrug.

Nogle af de alvorligste tilfaelde af produktionsnedgang har ramt paerer (ca. 70-80 % paa landsbasis, kirsebaer (ca. 70 %) i Beira-Interior og Trás-os-Montes), vin (ca. 60 % i Ribatejo, mellem Douro og Minho og i Trás-os-Montes) samt oliven (navnlig Alentejo og Trás-os-Montes). Der er naturligvis ogsaa tale om et betydeligt indtaegtstab, navnlig for de mindre bedrifter og mindre familiebrug.

Kommissionen bedes derfor oplyse foelgende:

1. De portugisiske myndigheder har allerede tilstillet Kommissionen en grundig oversigt over de kvantitative og kvalitative skader, som er foraarsaget af vejrforholdene, med en anmodning om stoette fra EU i form af ekstraordinaere administrative og finansielle foranstaltninger for at afboede de negative konsekvenser. Er Kommissionen indstillet paa at imoedekomme denne anmodning?

2. Anser Kommissionen det for hensigtsmaessigt at undersoege mulighederne for at yde supplerende stoette for at mindske de skader i landbruget, som er foraarsaget af de ugunstige vejrforhold i Portugal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. september 1998)

1. Den portugisiske regering har ikke ansoegt Kommissionen om stoette til daekning af indkomsttab i landbruget som naevnt af det aerede medlem, for Kommissionen har ikke hjemmel til at yde erstatning for produktionstab i landbruget foraarsaget af ugunstige vejrforhold.

2. I henhold til artikel 5, litra h), i Raadets forordning (EOEF) 4256/88 af 19. december 1988 om gennemfoerelsesbestemmelser til forordning (EOEF) 2052/88 for saa vidt angaar Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen(1), aendret ved forordning (EOEF) 2085/93(2), kan Udviklingssektionen yde tilskud til genopbygning af landbrugs- og skovbrugsproduktionspotentiale, som er beskadiget ved naturkatastrofer, inden for den bevillingsramme til strukturforanstaltninger, som er fastsat i faellesskabsstoetterammen.

Som foelge af de ugunstige vejrforhold i november og december 1997 har de portugisiske myndigheder anmodet om tilskud til genopbygning af det produktionspotentiale, der blev beskadiget ved den lejlighed. Kommissionen har svaret positivt paa denne anmodning og tildelt 20 mio. ECU fra bevillinger, der stadig var til raadighed, til maal 5a.

Desuden modtog Azorerne i juli 1998 et forhoejet tilskud paa 26,38 mio. ECU fra EUGFL og Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), der stammede fra 1998 - deflatoren for faellesskabsstoetterammen for Portugal, til daekning af de skader, som blev forvoldt af jordskaelvet den 9. juli 1998.

(1) EFT L 374 af 31.12.1988.

(2) EFT L 193 af 31.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2712/98

af Anneli Hulthén (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Landbrugsstoette til mindre landbrug

Faellesskabets landbrugsstoette synes fortsat at vaere indrettet paa stoerre brug. I Sverige er der regioner, hvor der er flest smaa og mellemstore brug. Disse mindre landbrugsenheder vil i fremtiden faa svaert ved at konkurrere med de stoerre enheder, der begunstiges af landbrugsstoetten. Hvilke muligheder mener Kommissionen der er for at oege stoetten til mindre brug?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. oktober 1998)

Stoerrelsen af landbrugsbedrifter er ikke altid en hensigtsmaessig maalestok for indtaegter. Smaa og mellemstore brug kan for eksempel vaere specialiserede i visse produktionssystemer eller yde supplerende tjenester, som giver en indkomst pr. hektar eller pr. dyr, som ligger betydeligt over gennemsnittet. Landbrugsindkomstpolitikken er derfor ikke af saa stor betydning for smaa og mellemstore deltidsbrug.

Mens Kommissionen ved mange lejligheder har givet udtryk for sin utilfredshed med den maade, udgifterne deles mellem producenterne paa, har det vist sig at vaere meget vanskeligt at differentiere betalingerne til de smaa producenter paa faellesskabsplan. Kriterier, som forekommer hensigtsmaessige i nogle situationer, kan faa negative bivirkninger i andre. Store bedrifter har f.eks. mange ansatte, og i det tilfaelde er stoerrelse ikke et hensigtsmaessigt kriterium for differentieringen.

I forbindelse med Agenda 2000 har Kommissionen foreslaaet, at medlemsstaterne faar befoejelse til at differentiere de direkte betalinger efter den specifikke situation i hver medlemsstat, men samtidig med at man overholder de almindeligt vedtagne regler. Det er en anvendelse af subsidiaritetsprincippet, som er baseret paa tanken om, at medlemsstaterne kender forholdene bedre end Kommissionen og kan definere tildelingskriterier, som er tilpasset deres specifikke problemer. Medlemsstaterne kan beslutte at mindske de direkte betalinger i tilfaelde, hvor den arbejdskraft, der anvendes paa bedrifterne, ikke naar op paa det loft, som medlemsstaterne selv har fastsat.

Kommissionen har ogsaa foreslaaet at indfoere en forholdsmaessig reduktion for alle direkte betalinger under de faelles markedsordninger, naar de samlede betalinger overstiger et loft paa 100 000 ECU. Det vil medfoere en gradvis nedtrapning af de direkte betalinger, som storproducenter kan modtage pr. hektar eller pr. dyr.

Endvidere vil Faellesskabet fortsat stoette strukturelle tilpasninger inden for rammerne af en ny udviklingspolitik for landbruget. I den sammenhaeng vil deltidslandmaends berettigelse til at modtage faellesskabsstoette blive forbedret betydeligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3120/98

af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Leonia-bankens monopol

Leonia-banken, der er ejet af den finske stat, har hidtil haft et fuldstaendigt monopol paa varetagelsen af statens betalingsoverfoersler. Konkurrencemyndigheden og andre pengeinstitutter havde haabet, at opgaven ville blive udbudt i offentlig licitation, men det har ikke vaeret tilfaeldet. Ifoelge de seneste oplysninger, der er kommet ud til offentligheden den 29.9.1998, mente Finansministeriet ikke, at der var grund til at afholde licitation, da Leonia-banken fuldt og helt er statens ejendom.

Mener Kommissionen, at udelukkelse af sund konkurrence i en stats pengesager og navnlig i forbindelse med varetagelse af betalingsoverfoersler er i orden, og hvilke foranstaltninger vil den i benaegtende fald traeffe for at styrke konkurrencen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(25. november 1998)

Kommissionen skal erindre det aerede medlem om, at monopoler ikke i sig selv er forbudte. Er der tale om et statsmonopol, hvilket er tilfaeldet her, finder EF-traktatens artikel 90 dog anvendelse, idet der staar, at for saa vidt angaar offentlige virksomheder og virksomheder, som de indroemmer saerlige eller eksklusive rettigheder, afstaar medlemsstaterne fra at traeffe eller opretholde foranstaltninger, som er i strid med EF-traktaten.

Med hensyn til Leonia-banken, som det aerede medlem henviser til, er Kommissionen ikke i besiddelse af tilstraekkelige oplysninger til at vurdere, om de europaeiske konkurrenceregler er overholdt eller ej.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2777/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(14. september 1998)

Om: Faengselsstraf til Akin Birdal, formand for den tyrkiske menneskerettighedsorganisation IHD

Er Kommissionen klar over, at Akin Birdal, formand for menneskerettighedsorganisationen IHD, er blevet idoemt et aars faengsel for "udbredelse af racehad", mens han ikke har gjort andet end at skrive en artikel om en fredelig loesning paa krigen med PKK, aktioner mod tortur paa politikontorer og aktioner mod det tyrkiske militaers afbraending af kurdiske landsbyer?

Er Kommissionen rede til at anmode den tyrkiske regering om oplysninger om denne sag og insistere paa loesladelse af Akin Birdal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(15. oktober 1998)

Kommissionen er klar over, at Akin Birdal i begyndelsen af aaret er blevet idoemt et aars faengsel af en statslig sikkerhedsdomstol. Akin Birdal appellerede dommen til hoejeste instans og blev ikke faengslet. I en foerste afgoerelse fra hoejeste instans blev dommen ophaevet. Sagen blev derefter sendt tilbage til domstolen, der bekraeftede sin foerste dom. Akin Birdal appellerede derefter for anden gang til hoejeste instans, hvor sagen behandles for oejeblikket. Dennes afgoerelse vil vaere endelig. Akin Birdal befinder sig for oejeblikket i Frankrig af helbredsmaessige grunde.

Kommissionen skal understrege, hvor vigtigt det er at menneskerettighedssituationen forbedres, og at demokratiseringsprocessen i Tyrkiet fortsaettes, for at forbindelserne med dette land skal kunne udvikles. Paa Det Europaeiske Raad i december 1997 i Luxembourg henviste Den Europaeiske Union til, at en styrkelse af Tyrkiets forhold til Unionen ogsaa afhaenger af fortsaettelsen af de oekonomiske og politiske reformer, som denne stat har paabegyndt, navnlig ved tilpasningen af normer og praksis for overholdelse af menneskerettighederne til det, som gaelder i Unionen. Til trods for Ankaras beslutning om at suspendere enhver politisk dialog med Unionen, har Kommissionen fortsat til hensigt at give sine tyrkiske samtalepartnere meddelelse om Unionens opfattelse i disse spoergsmaal, herunder det, der er rejst af det aerede medlem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3239/98

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen

(26. oktober 1998)

Om: Bistand til ofre for kriminalitet i Den Europaeiske Union

Ifoelgeoplysningeri de finske nyheder goeres beredskabet for ofrene for kriminalitet, der blev oprettet i 1994 i Finland, permanent. Arbejdet varetages nu af frivillige medarbejdere og koordineres af Finsk Roede Kors.

Der har vist sig at vaere et stort behov for beredskabet. I den offentlige debat har man fremhaevet muligheden for at udvide beredskabet ved hjaelp af koordinering paa europaeisk plan.

Hvordan agter Kommissionen at undersoege mulighederne for at hjaelpe ofrene for kriminalitet ved hjaelp af faellesskabspolitikkerne? Hvordan forholder Kommissionen sig til, at de beredskaber for kriminalitetsofre, der findes i EU, kunne finansieres med faellesskabsmidler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(16. december 1998)

Kommissionen har sat spoergsmaalet om ofre for kriminalitet i Europa paa sit arbejdsprogram for 1999 og vil foretage nogle hoeringer med henblik paa initiativer vedroerende en bedre beskyttelse af kriminalitetsofre i Europa.

Kommissionen mener ikke, at Faellesskabet normalt skal yde stoette til beredskaber for ofre for kriminalitet. Finansieringen af saadanne beredskaber henhoerer hovedsagelig under medlemsstaterne, der frivilligt har tilsluttet sig de internationale forpligtelser til at stille saadanne beredskaber til raadighed.

Imidlertid har Kommissionen i henhold til sine Grotius-, STOP- og Daphne-programmer lejlighedsvis ydet finansiel stoette til individuelle projekter vedroerende ofre for kriminalitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2937/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Problemet med hjemloese i EU

Der er et stigende antal EU-borgere, der staar over for alvorlige problemer med hensyn til at faa adgang til prismaessigt overkommelige boliger. Inden for Faellesskabet er 15 millioner personer i daarlige boliger noedsaget til at bo i boliger, som er overfyldte og af en klart utilstraekkelig kvalitet. Daarlige boliger medfoerer ofte andre problemer som f.eks. arbejdsloeshed, daarligt helbred, kriminalitet og i den sidste ende fattigdom.

Erkender og indser Kommissionen retten til anstaendige og prismaessigt overkommelige boliger for alle, baade som et vaesentligt element i den sociale samhoerighed og som noedvendige betingelser for oekonomisk udvikling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(10. november 1998)

Kommissionen vil gerne henvise det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel E-532/98 af Ferrer(1).

Spoergsmaal vedroerende boliger og hjemloese vil endvidere blandt andre emner blive taget op i Kommissionens kommende meddelelse om social integrering. Det aerede medlem vil maaske ogsaa vaere interesseret i at laese rapporten om gennemfoerelsen af henstillingen fra 1992 om minimumindkomster, som vil blive offentliggjort om kort tid, og som ogsaa omtaler aktioner vedroerende hjemloese og boliger.

(1) EFT C 323 af 23.10.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2815/98

af Fernando Fernández Martín (PPE) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: Oversvoemmelser i Kina

De oversvoemmelser, der for nylig har vaeret i Kina som foelge af, at floden Yangtze gik over sine bredder, har foraarsaget over 3.000 doedsfald og oedelaeggelse af 5 millioner huse, hvilket har haft foelger for over 230 millioner mennesker. De samlede skader, der omfatter oedelaeggelse af landbrugsarealer, infrastruktur, skolebygninger og undervisningsmateriale, industrianlaeg, boliger osv., vurderes til ca. 18 milliarder ecu.

Hvilket bidrag har Kommissionen ydet til den internationale bistand med hensyn til levnedsmidler, laegemidler, undervisningsmateriale og noedhjaelp? Vil Kommissionen opretholde sin bistand i de kommende maaneder?

Hvad er den foerste vurdering - selv om den ogsaa maatte vaere foreloebig - af de skader, der er sket, navnlig paa miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(21. oktober 1998)

De sidste fem maaneders omfattende og vedvarende regn i Kina har foraarsaget alvorlige oversvoemmelser, der nu beroerer en befolkning paa skoensmaessigt 223 mio. mennesker i 29 provinser i det centrale, sydlige og nordlige Kina. Vandstanden i floden Yangtze har naaet rekordhoejder, og i mange omraader beskrives oversvoemmelserne som de vaerste i mands minde.

I henhold til de seneste officielle tal er over 5.000 mennesker omkommet, 5 millioner huse er blevet oedelagt og omkring 14 millioner mennesker er blevet hjemloese. I alt 21 millioner hektarer med afgroeder er blevet oedelagt.

Den 6. august vedtog Kommissionen en afgoerelse om ydelse af katastrofebistand til et beloeb af 605 000 ECU. Disse midler, der er blevet kanaliseret gennem De Europaeiske Faellesskabers Kontor for Humanitaer Bistand (ECHO), her gjort det muligt at ivaerksaette to bistandsprojekter, der gennemfoeres af Den Internationale Sammenslutning af Roede Kors og MSF Holland. Disse projekter tager sigte paa nogle af de mest medtagne omraader og skal imoedekomme behovene for foedevaresikkerhed, laegebistand og katastrofehjaelp (vand, sanitetsvaesen og midlertidig husly).

Som foelge af katastrofens enorme omfang, er de humanitaere bistandsbehov stadig meget store, trods den nationale og internationale respons paa ulykken. Derfor har Kommissionen for nylig vedtaget en ny afgoerelse om ydelse af katastrofebistand til et beloeb af 1 050 000 ECU. Projektet vil blive realiseret af Den Internationale Roede Korssammenslutning og vil fokusere paa samme maal.

I betragtning af ulykkens omfang og situationens forventede forvaerring har Kommissionen sendt en repraesentant til Kina for at foelge gennemfoerelsen af dens projekter og hele den humanitaere situation. Kommissionen vil fortsaette med at vurdere og om noedvendigt imoedekomme behovene paa det humanitaere bistandsomraade i Kina.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2795/98

af Leonie van Bladel (UPE) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: Pengestroemme til UCK

Trods alle mundtlige tilsagn udviser de albanske politikere i Kosovo fortsat alt for ringe aegte vilje til at indlede droeftelser med de serbiske og jugoslaviske myndigheder med henblik paa en fredelig loesning af konflikten. En vaesentlig hindring er i den forbindelse holdningen i UCK (Kosovos befrielseshaer), som tilmed for nylig har erklaeret, at den vil fortsaette den vaebnede strid "indtil den endelige sejr". UCK's politiske leder Adem Demaci afviser at deltage i en albansk forhandlingsdelegation.

Saa laenge UCK mener at kunne fortsaette de vaebnede aktioner, vil UCK ikke blot selv blive ved med at sabotere det internationale samfunds bestraebelser paa gennem forhandlinger at naa frem til en loesning, UCK vil ogsaa saette de politiske ledere i Kosovo under pres for ikke at deltage i nogen form for forhandlinger.

UCK drives for en betydelig dels vedkommende med den oekonomiske stoette, der tilflyder fra saakaldte "humanitaere" organisationer i mange af Unionens lande. Disse penge bruges til at koebe vaaben samt til at hverve og uddanne personnel. De penge, som disse organisationer raader over, stammer for en stor dels vedkommende fra albanere, der opholder sig i Unionens lande, og som er forpligtet til at afgive en vis procentdel af deres indtaegt.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvilke organisationer i hvilke af Unionens lande mistaenkes for at have kontakter med UCK?

2. Hvilke foranstaltninger er der ivaerksat hhv. forberedt for at saette en stopper for baade pengeindsamlingen under pres og overdragelsen af disse penge til UCK, saaledes at denne organisation faar at klart signal om, at fortsat brug af magt afvises?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(20. oktober 1998)

Selv om der har vaeret vanskeligheder med at overtale saavel de serbiske myndigheder som repraesentanterne for Kosovo-albanerne til at indlede en dialog med hinanden, fortsaetter bestraebelserne dog paa at faa en saadan dialog i stand.

Kommissionen raader ikke over nogen oplysninger om organisationer, der skulle vaere mistaenkt for at vaere involveret i finansieringen af Kosovos befrielseshaer (UCK). I modsaetning til, hvad det aerede medlem anfoerer, mener den imidlertid ikke, at der er nogen anstaendige humanitaere organisationer af national eller international karakter, der paa nogen maade er inddraget heri.

Der er generel embargo paa forsyninger til Forbundsrepublikken Jugoslavien af vaaben eller udstyr, der kan anvendes til terrorvirksomhed eller til undertrykkelse. Der er ikke truffet nogen foranstaltninger paa faellesskabsplan med henblik paa at stoppe finansieringen af UCK. En enkelt medlemsstat har ensidigt givet udtryk for sin hensigt om at gennemfoere foranstaltninger med henblik paa at hindre UCK i at indsamle midler eller anskaffe vaaben paa den paagaeldende lands omraade.