SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0099/98 af Umberto Bossi (NI) til Raadet (30. januar 1998)

Om: Foranstaltninger mod illegal indvandring i Europa

Indvandringen fra Albanien har vaeret genstand for hidsige og ofte meningsloese og fordrejede diskussioner i Italien, hvor situationen nu gentager sig i overvaeldende grad med den kurdiske indvandring. Ifoelge internationale kilder skal tusinder af kurdere, der forfoelges i deres hjemegn af Tyrkiet og Irak, vaere i faerd med at gaa i land paa Apuliens kyster, hvor situationen tegner saerdeles kritisk baade med hensyn til de sanitaere forhold og den offentlige orden.

Ifoelge oplysninger fra myndighederne skal kriminaliteten isaer i og omkring storbyerne i Norditalien vaere vokset i foruroligende grad netop paa grund af den omfattende kriminalitet blandt albanerne med en voldsom stigning i prostitutionen og i handelen med narkotika til foelge. I loebet af ikke meget mere end et aar er det lykkedes albanerne, om de saa er illegale eller ej, at etablere et veritabelt forbryderparadis.

Ifoelge den katastrofale italienske indvandrerlov (Martelli-loven) har indvandrere ret til at opholde sig i Italien i 15 dage, inden de frivilligt forlader landet. Det er klart, at disse regler virker som en magnet paa den illegale indvandring i andre europaeiske stater (isaer Tyskland, Frankrig og OEstrig).

Agter Raadet at traeffe konkrete foranstaltninger for at faa Tyrkiet, hvis tiltraedelse af EU der forhandles om, til at indstille menneskerettighedskraenkelserne imod det kurdiske folk?

Agter Raadet at vedtage lovforanstaltninger, der kan afholde illegale indvandrere fra at forsoege at slaa sig ned i Europa? Mener Raadet ikke, at medlemsstaterne boer udforme deres lovgivningerne saaledes, at de kun tager imod de tredjelandsstatsborgere, som de er i stand til at tilbyde arbejde, anstaendige levevilkaar og passende sociale ydelser?

Hvad agter Raadet at goere for at forhindre kriminelle organisationer fra tredjelande i at faa fodfaeste i Europa?

Svar (7. april 1998)

Den Europaeiske Union laegger stor vaegt paa respekten for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder. Som led i dialogen og samarbejdet mellem EU og Tyrkiet betragtes fremme af menneskerettighederne som et hovedmaal.

Med hensyn til de retsakter som Raadet har vedtaget med henblik paa at hindre illegal indvandring, henvises der til Raadets svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-3773/97.

Raadet har vedtaget en raekke retsakter vedroerende betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse paa medlemsstaternes omraade. Paa samlingen den 1. juni 1993 i Koebenhavn vedtog ministrene med ansvar for indvandring resolutionen med henblik paa harmonisering af medlemsstaternes familiesammenfoeringspolitik. Senere vedtog Raadet foelgende resolutioner:

- Raadets resolution af 20. juni 1994 om begraensning af tredjelandsstatsborgeres indrejse paa medlemsstaternes omraade med henblik paa beskaeftigelse som loenmodtager (EFT C 274 af 19.9.1996, s. 3);

- Raadets resolution af 30. november 1994 om begraensning af tredjelandsstatsborgeres indrejse paa medlemsstaternes omraade med henblik paa at udoeve selvstaendig erhvervsvirksomhed (EFT C 274 af 19.9.1996, s. 7); samt

- Raadets resolution af 30. november 1994 om tilladelse til indrejse paa medlemsstaternes omraade for tredjelandsstatsborgere med henblik paa studier (EFT C 274 af 19.9.1996, s. 10).

Raadet foerer regelmaessigt tilsyn med medlemsstaternes gennemfoerelse af disse retsakter i overensstemmelse med Raadets afgoerelse af 22. december 1995 om opfoelgningen af de retsakter om tredjelandsstatsborgeres indrejse, som allerede er blevet vedtaget (EFT C 11 af 16.1.1995, s. 1).

Desuden tages problemet omkring illegal indvandring op i Kommissionens forslag til Raadets retsakt om udarbejdelse af konventionen om reglerne for tredjelandsstatsborgeres tilladelse til indrejse i medlemsstaterne (EFT C 337 af 7.11.1997, s. 9), der for tiden behandles i den kompetente gruppe i Raadet.

Sidst men ikke mindst er Raadet bevidst om, at slusere staar bag planlaegningen og forberedelsen af en stor del af den ulovlige indvandring, navnlig hvad angaar den seneste tilstroemning af indvandrere fra Irak og naboregionen, som det aerede medlem af Europa-Parlamentet hentyder til i sin forespoergsel. Derfor mener Raadet, at bekaempelsen af illegal indvandring ligeledes er et effektivt middel til at forhindre kriminelle organisationer fra tredjelande i at faa fodfaeste i Europa. I denne forbindelse henvises der til EU's handlingsplan, som Raadet vedtog den 26. januar 1998 med henblik paa at imoedegaa den seneste stigning i antallet af indvandrere fra Irak og naboregionen. Handlingsplanen daekker forskellige aspekter af denne tilstroemning. Den indeholder navnlig en raekke foranstaltninger, som har til formaal dels at goere det muligt at samle, analysere og i praksis anvende alle foreliggende efterretninger om, hvilken rolle organiseret kriminalitet spiller i de ulovlige indvandringsnet, dels at paavise eventuelle forbindelser til andre omraader af graenseoverskridende organiseret kriminalitet, hvor de paagaeldende grupper kan vaere involveret.