ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3530/97 af Gunilla Carlsson (PPE) til Kommissionen (12. november 1997)

Om: Advarsel paa svensk snus

Entydige forskningsresultater viser, at der ikke er nogen sammenhaeng mellem brugen af svensk snus og kraeft. Alligevel kraeves det i EU-direktiv 92/41/EOEF ((EFT L 158 af 11.06.1992, s. 30. )), at snuspakningerne skal vaere forsynet med advarslen »kraeftfremkaldende«. Naturligvis skades tilliden til baade den svenske Socialstyrelse og til EU ved, at denne fejlagtige paastand staar at laese paa hver en pakke snus, der saelges. Naar det nu igen af nye videnskabelige rapporter fremgaar, at paastanden er fejlagtig, er det klart, at direktivet maa aendres. Det drejer sig ikke om, hvorvidt dette skal ske eller ej, men hvornaar det skal ske.

Derfor vil jeg gerne spoerge Kommissionen om foelgende: Hvornaar agter Kommissionen at tage initiativ til at aendre det nugaeldende direktiv vedroerende advarsler paa svensk snus?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (20. januar 1998)

Advarslerne paa tobaksprodukter, der ikke ryges, blev kraevet i Faellesskabets lovgivning under hensyntagen til den opfattelse blandt videnskabelige eksperter, at alle tobaksprodukter indebaerer en risiko for helbredet, og at disse produkter isaer er en alvorlig risikofaktor i forbindelse med kraeft.

Kommissionen foreslaar i sin meddelelse til Raadet og Parlamentet om Faellesskabets nuvaerende og foreslaaede rolle i bekaempelsen af tobaksforbruget ((KOM(96) 609 endel. udg. )) at revidere gennemfoerelsen af det eksisterende direktiv om maerkning med henblik paa en evaluering af dets effektivitet i retning af at informere forbrugerne om de risici, der knytter sig til rygning, og i oevrigt spoergsmaalet om, hvorvidt advarslernes form og indhold boer forbedres. I direktivet om maerkning findes muligheden for at kraeve stoerre og mere synlige advarsler om helbredet allerede, og Kommissionen kunne se paa dette spoergsmaal i samraad med medlemsstaterne.

Kommissionen vil gennemgaa reaktionerne paa den ovennaevnte meddelelse, og kan i lyset af denne gennemgang forelaegge passende forslag om aktioner og foranstaltninger. I lyset af undersoegelser, der gennemfoeres i oejeblikket, og fremtidig forskning paa dette saerlige omraade, vil Kommissionen omhyggeligt bedoemme ethvert element, der maatte kunne bidrage til at bestemme forbindelsen mellem snus og kraeft.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3555/97 af Mirja Ryynaenen (ELDR) til Kommissionen (4. november 1997)

Om: EU's foranstaltninger mod Ruslands graenseafgifter

Rusland har igen givet meddelelse om nye hindringer for handelen og trafikken til Finland. De russiske toldmyndigheder agter at anvende vaegtbegraeninger paa 44 t for den transport, der foregaar over graensen. Begraensningen vil naesten fuldstaendig lamme den transport, der foregaar over graensen med finsk materiel, bl.a. i forbindelse med traevaretransporter.

Som ved tidligere lejligheder fik myndighederne og transportoererne foerst i sidste oejeblik meddelelse om de nye bestemmelser og som en fuldstaendig overraskelse. Situationen ved graensen mellem EU og Rusland er dermed stadig vilkaarlig og uoverskuelig. Kommissionen bedes oplyse:

1. Hvordan den agter at sikre, at Rusland ikke med sine egne bestemmelser og krav diskriminerer Unionen og dens medlemslande?

2. Hvad den agter at goere, for at det russiske toldmyndigheders arbejde skal kunne forvaltes og faas til at fungere i overensstemmelse med international god handelspraksis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (9. december 1997)

Kommissionen er klar over den vanskelige situation ved den finsk-russiske graense.

Uforudsigelige aendringer af russisk lovgivning og russiske procedurer for graenseoverskridende transport, toldbehandling og graensekontrol, som kommer med kort varsel, har helt klart en negativ indflydelse paa transportforholdene mellem Rusland og dets nabolande, isaer Finland.

Der har derfor vaeret hyppige kontakter og moeder paa alle planer mellem Kommissionen og forskellige russiske ministerier saavel som med den russiske transportminister og andre myndigheder om disse spoergsmaal. I juni 1997 besoegte det ansvarlige kommissionsmedlem sammen med den finske og den russiske transportminister det nye graenseovergangssted for vejtrafik i Vaalimaa.

Med hensyn til spoergsmaalet om vaegtgraenser er Kommissionen klar over de vanskeligheder, den seneste aendring af de russiske bestemmelser har foert med sig. Desvaerre kan netop dette problem ikke behandles under Faellesskabets samarbejds- og partnerskabsaftale med Rusland, da spoergsmaal i forbindelse med vejtransport mellem Faellesskabet og Rusland er blevet overladt til fremtidige forhandlinger.

Skoent Kommissionen allerede i 1992 fremsatte en henstilling om saadanne transportforhandlinger med en raekke lande, heriblandt Rusland, har Raadet endnu ikke givet bemyndigelse til forhandlingerne. Problemet med de vaegtgraenser, som Rusland benytter over for finske erhvervskoeretoejer, er derfor stadig et spoergsmaal, som skal behandles af de finske myndigheder.

Det boer naevnes, at vaegtgraenserne for tredjelandes koeretoejer, der kommer ind i Faellesskabet er 40 t, selv om de enkelte medlemsstater uden forskelsbehandling kan tillade koeretoejer, som ligger over graensen, at koere paa deres territorium.

Kommissionen vil naturligvis ved enhver given lejlighed laegge pres paa de russiske myndigheder for at sikre, at eventuelle aendringer af bestemmelserne indfoeres med tilstraekkelig langt varsel, og at de er acceptable og uden forskelsbehandling.
C 187/62 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler
(19. januar 1998)
Fremme af turismen i landdistrikterne og på gårdene er en foranstaltning som Den Europæiske Udviklings- og
Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen, er med til at finansiere inden for rammerne af defleste operationelle programmer for mål 1, 5b, fællesskabsinitiativet Leader og eventuelt også planerne omforbedring i henhold til artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EØF) nr. 950/97 af 20. maj 1997 omforbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet (
1).
Men turistforanstaltningerne er et led i de delprogrammer, hvor flere foranstaltninger kombineres (bl.a.
udvikling af landdistrikterne og diversificering). Derfor kan der ikke gives specifikke oplysninger om bevillingertil turismen til hver enkelt medlemsstat eller fordelingen af disse bevillinger på medlemsstaterne.
(1) EFT L 142 af 2.6.1997.
(98/C 187/99) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3806/97
af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen
(17. november 1997)
Om: Konstruktion af Messina-broen
Kan Kommissionen redegłre for, hvordan situationen er for łjeblikket vedrłrende den fremtidige konstruktion
af broen over Messina-strædet, og bl.a. besvare fłlgende spłrgsmål:
1. Hvilke midler har EU bevilget og for hvor mange år?2. Er der blevet udarbejdet et projekt, og i bekræftende fald, hvilket firma er ansvarlig herfor? Hvad koster
projektet, og hvem har finansieret det?
3. Indeholder dette projekt garantier for konstruktion af broen under hensyntagen til de miljłmæssige og
geologiske aspekter og łnsket om en forbindelse mellem fastlandet og Sicilien?
4. Er EUs retningslinjer blevet overholdt?5. Hvilke virksomheder deltager i licitationen vedrłrende gennemfłrelsen af projektet?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock
(30. Januar 1998)
Fællesskabet har endnu ikke bevilget nogen midler til konstruktion af broen over Messinastrædet.For så vidt angår procedurerne for indgåelse af kontrakter om projekteringen og udfłrelsen af arbejdet, har de
italienske myndigheder underrettet Kommissionen om, at de er betinget af vedtagelsen af en ny lov. Et firma vednavn Stretto di Messina S.p.A. har fået overdraget projektet i henhold til lov nr. 1158 af 17. december 1971 ogtværministerielt dekret nr. 3437 af 27. december 1985.
(98/C 187/100) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3811/97
af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen
(26. november 1997)
Om: Tolddiskriminering af videokameraer med diverse tilslutningsindgange
Europæiske film- og videoamatłrer fłler sig hæmmet i deres kreative virke. Toldmæssigt behandles
videokameraer i EU som normale videorecordere, såfremt de er forsynet med diverse tilslutningsindgange. For atundgå de toldmæssige ulemper udelader producenterne vigtige tilslutningsmuligheder på apparaterne. Dermedhindres videoamatłrer i at anvende den nyeste redigeringsteknologi. Under alle omstændigheder ville det næppefalde en videoamatłr ind at optage udsendelser med et videokamera.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4216/97 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Raadet (22. januar 1998)

Om: Forbud mod drivgarn - Raadets manglende afgoerelse - informationspligt

I De Europaeiske Faellesskabers Tidende C 367 af 4.12.1997 offentliggoeres der to svar fra Raadet paa forespoergsler fra medlemmer af Europa-Parlamentet, hvis indhold jeg gerne ville have yderligere belyst. I forespoergsel P-1212/97 ((EFT C 367 af 4.12.1997, s. 99. )) anmodes Raadet om oplysning om, hvilke medlemsstater der i Raadet er gaaet imod Kommissionens forslag om forbud mod fiskeri med drivgarn. Raadet giver dog intet svar herpaa, »da Raadets droeftelser er fortrolige«.

1. Raadet anmodes paa ny om at oplyse, hvorledes medlemsstaterne har stemt i dette spoergsmaal. Hvem har stemt hvad i Raadet?

I det ligeledes offentliggjorte svar fra Raadet i samme Tidende paa forespoergsel E-0893/97 ((EFT C 367 af 4.12.1997, s. 57. )) henledes opmaerksomheden paa »de allerede eksisterende foranstaltninger, navnlig for saa vidt angaar offentliggoerelse af afstemninger og stemmeforklaringer, afholdelse af aabne debatter, aktindsigt i erklaeringer og moedeprotokoller samt aktindsigt i Raadets dokumenter«. I forbindelse med ovennaevnte spoergsmaal oensker jeg endvidere oplyst foelgende:

2. Hvorfor lover Raadet paa den ene side gennemskuelighed og aabenhed, medens det i samme offentliggoerelse (EFT C 367 af 4.12.1997) naegter at give oplysninger under henvisning til droeftelsernes fortrolige art?

3. Hvorledes agter Raadet i fremtiden at behandle sine afgoerelser: gennemskueligt eller hemmeligt?

Svar (7. april 1998)

Raadet goer det aerede parlamentsmedlem opmaerksom paa, at det endnu ikke har vedtaget nogen endelig retsakt vedroerende Kommissionens forslag om forbud mod drivgarn. Der har derfor ikke vaeret afholdt nogen afstemning i Raadet om dette spoergsmaal.

Bestemmelserne vedroerende aabenhed i Raadets lovgivningsarbejde (offentliggoerelse af afstemninger, stemmeforklaringer og erklaeringer til Raadets moedeprotokoller) finder kun anvendelse i forbindelse med Raadets endelige vedtagelse af retsakter. Dette stadium er endnu ikke naaet, og de paagaeldende bestemmelser finder derfor ikke anvendelse.

Andre forhold vedroerende aabenhed og aktindsigt i specifikke raadsdokumenter er undergivet Raadets afgoerelse 93/731/EF om aktindsigt i Raadets dokumenter ((EFT L 340 af 31.12.1993, s. 43. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4038/97 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Anti-subventionsundersoegelse med hensyn til cochenillekarmin

Kommissionen har indledt en anti-subventionsundersoegelse i forbindelse med importen af chochenillekarmin fra Peru som foelge af en klage fra Xantaflor S.A. (Spanien), der repraesenterer den stoerste producent af dette farvestof i Faellesskabet. Den paagaeldende virksomhed klager over, at de peruvianske fabrikanter har modtaget forskellige former for offentlige subventioner, som fremmer en oeget peruviansk import og at prisniveauet for denne har skadet faellesskabsproduktionen.

Kan Kommissionen redegoere for de foerste resultater af denne undersoegelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (4. februar 1998)

Den 22. september indgav Xantoflor SA en klage, hvori det blev gjort gaeldende, at der i forbindelse med importen af cochenillekarmin med oprindelse i Peru ydedes subsidier med deraf foelgende skadelige virkninger for producenterne i Faellesskabet. I henhold til Raadets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske Faellesskab ((EFT L 288 af 21.10.1997. )), fastslog Kommissionen, at klagen indeholdt tilstraekkelig dokumentation for, at der ydes subsidier og forvoldes vaesentlig skade som foelge heraf, og den offentliggjorde en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende ((EFT C 335 af 6.11.1997. )) om indledning af en antisubsidieundersoegelse.

Efter offentliggoerelsen af naevnte meddelelse sendte Kommissionen spoergeskemaer til alle beroerte parter. Besvarelserne af disse spoergeskemaer skal vaere indgivet inden udloebet af januar 1998 og vil blive efterproevet i loebet af februar 1998. I overensstemmelse med den normale beslutningsprocedure vil det derfor ikke vaere muligt at foretage en foerste vurdering af denne sag, foer en naermere analyse af ovennaevnte besvarelser har fundet sted. Det skal understreges, at denne undersoegelse gennemfoeres i henhold til Raadets forordning (EF) nr. 2026/97, som indeholder Faellesskabets gennemfoerelsesbestemmelser til Verdenshandelsorganisationens (WTO) aftale om subsidier og udligningsforanstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3767/97 af Cristiana Muscardini (NI), Amedeo Amadeo (NI) og Marco Cellai (NI) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: Disciplinaere sanktioner

I forbindelse med visse kommissionstjenestemaends ansvar i BSE-sagen har Kommissionens formand Jacques Santer over for Europa-Parlamentet udtalt, at han ikke har mulighed for at kaste fuldstaendigt lys over spoergsmaalet om ansvar, eftersom tjenestemandsvedtaegten, saaledes som den i oejeblikket er udformet, ikke goer det muligt at opklare, hvem ansvaret paahviler, og heller ikke goer det muligt at tage disciplinaere sanktioner i brug, selv ikke i tilfaelde af alvorlige forsoemmelser.

Vil Kommissionen - idet opmaerksomheden henledes paa, at tjenestemandsvedtaegten allerede indeholder bestemmelser om karakterer, daarlige karakterer, midlertidig suspendering fra anciennitetstillaeg, degradering, opsigelse og opsigelse uden ret til pension -

1. benytte ovennaevnte i tjenestemandsvedtaegten allerede fastsatte sanktioner for, naar foerst det er opklaret, hvilke forsoemmelser der faktisk er sket, at straffe dem, der har gjort sig skyldige i alvorlige forsoemmelser?

2. soerge for, at initiativretten i forbindelse med spoergsmaal vedroerende tjenestemandsvedtaegten fortsat tillaegges Kommissionen, uden at dette beroerer de krav om transparens og retfaerdighed, der tjener til at bevare og beskytte den europaeiske tjenestemandsstand?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (18. december 1997)

1. De disciplinaere sanktioner, der kan paalaegges tjenestemaend og oevrige ansatte, er reguleret med tjenestemandsvedtaegtens artikel 86ff. samt bilag IX, og de kan kun anvendes efter en meget praecis procedure. Det er en ufravigelig betingelse for en saadan forfoelgning, at tjenestemaendene eller de oevrige ansatte ikke har opfyldt deres vedtaegtsbestemte pligter.

Kommissionens formand Jacques Santer har aldrig udtalt, at han ikke har mulighed for at kaste lys over visse kommissionstjenestemaends ansvar i sagen om bovin spongiform encephalopathie (BSE). Formanden har i forbindelse med BSE-krisen udtalt overfor Europa-Parlamentets overvaagningsudvalg, at Kommissionen ikke har fundet nogen beviser, der retfaerdiggoerer en disciplinaer forfoelgning af nogen af Kommissionens tjenestemaend.

2. Kommissionen kan forsikre det aerede medlem, at den vil forsvare sin initiativret paa alle traktatsbestemte omraader, herunder naturligvis ogsaa alle spoergsmaal omkring vedtaegtsbestemmelserne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3687/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Selvstaendig udenrigspolitik og visse loves ekstraterritoriale karakter

En ekstraterritorial anvendelse af visse love, for eksempel den saakaldte Helms-Burton-lov, kan foere til en begraensning af andre staters selvbestemmelsesret og af deres udenrigs- og handelspolitik, idet selvbestemmelsesretten er underkastet det, som enkelte borgere eller virksomheder paa et givet tidspunkt kan eller har til hensigt at foretage sig. Hvordan overvejer Kommissionen at reagere for at undgaa disse begraensninger i Den Europaeiske Unions handels- og udenrigspolitik?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan paa skriftlige forespoergsler E-3686/97, E-3687/97, E-3688/97, E-3689/97 og E-3690/97 (19. december 1997)

Aftalen med USA er ikke uden balance. Kommissionen har indledt Verdenshandelsorganisationens (WTO) panelprocedure over for Helms-Burton-loven. Det er Kommissionens opfattelse, at denne lov er en overtraedelse af international ret, eftersom den tilsigter (eller har den virkning) at oeve indflydelse paa EU-virksomheders adfaerd paa grund af deres interesser i Cuba. Aftalen af 11. april 1997, der blev indgaaet mellem EU og USA om Helms-Burton-loven og D'Amato-loven, hvorved EU gik med til at stille WTO-sagen mod foerstnaevnte lov i bero, taler om at opstille discipliner, som skal hindre, at et stat, som har eksproprieret eller nationaliseret investeringer, i fremtiden skal kunne opnaa saadanne investeringer. Samtidig skal EU og USA ogsaa i henhold til aftalen paa grundlag af aftalte principper samarbejde om at finde en loesning paa spoergsmaalet om kompetencestridigheder og sekundaere boykotter. Det er vigtigt at bemaerke, at droeftelserne mellem EU og USA paa dette punkt er i symmetri med droeftelserne om investeringsdiscipliner. Disse droeftelser finder for tiden sted med henblik paa at finde frem til en acceptabel aftale, der kan medfoere en dispensation fra afsnit IV i Helms-Burton-loven, hvorved lovens ekstraterritoriale virkninger neutraliseres.

Desuden har EU gjort det klart, at der ikke vil kunne gennemfoeres en loesning paa uoverensstemmelserne om Helms-Burton-loven, medmindre USA ogsaa giver EU-virksomheder dispensation i henhold til D'Amato-loven.

EU har forbeholdt sig ret til at genoptage WTO-panelproceduren eller indlede nye procedurer, hvis der traeffes foranstaltninger over EU-virksomheder i henhold til Helms-Burton-loven eller D'Amato-loven som foelge af, at der ikke gives dispensationer, eller at dispensationerne ikke viderefoeres.
C 187/40 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Samlet svar
afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek
på skriftlige forespłrgsler E-3692/97 og E-3699/97
(21. januar 1998)
Kommissionen kan give det ærede medlem fłlgende oplysninger om PHARE-programmerne for Estland i 1997
og 1998:
1. 1997-programmet
a) Det nationale program
Det PHARE-finansierede operationelle landeprogram for 1997 belłber sig til i alt 29,6 mio. ECU og
omfatter fłlgende komponenter:
KomponentBudget
(mio. ECU)
Europæisk integration, herunder reform af den offentlige administration, styrkelse af det
statistiske kontor, told og den tredje słjle 9,4
Regionaludvikling 3,0
Forvaltning af den offentlige sektor, herunder sundhed, uddannelse, sprogundervisning,
privatisering og den fiskale sektor 7,9
Infrastruktur, herunder transport, miljł og energi 9,3
Desuden er der indgået forpligtelser for 1,2 mio. ECU til TEMPUS.
Finansieringsmemorandummet for 1997-programmet blev undertegnet i februar 1997 og gennemfłrel-
sen heraf skrider fremad. Der kan imidlertid fłrst foretages resultatevalueringer, når de enkelteprogramkomponenter er fuldstændigt gennemfłrt.
b) Grænseoverskridende samarbejdsprogram
Der er indgået forpligtelser for 3,1 mio. ECU til grænseoverskridende samarbejde.
2. 1998-programmet
Programmeringen af PHARE-programmet for 1998 finder fłrst sted i andet kvartal af 1998. Programmet vil
dog primært fokusere på de prioriteringer, der blev identificeret i Kommissionens udtalelse om Estland,således at ca. 30% afsættes til opbygning af institutioner og 70% til stłtte for specifikke investeringer isektorer som miljł, transport og landbrug.
(98/C 187/68) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3693/97
af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen
(19. november 1997)
Om: Anvendelsen af Phare-midlerne i Den Tjekkiske Republik
Den Europæiske Union yder med Phare-programmet bistand til de central- og łsteuropæiske lande. Dette har
formodentlig i hłj grad bidraget til udviklingen i de lande, der ansłger om medlemskab. Kommissionen bedesredegłre for anvendelsen af de Phare-midler, der i 1997 blev givet til Den Tjekkiske Republik?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3816/97 af Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA til Kommissionen. Grønne nationalregnskaber



EF-Tidende nr. C 174 af 08/06/1998 s. 0135



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3816/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (28. november 1997) Om: Groenne nationalregnskaber Kommissionen bedes under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet om EU-retningslinjer vedroerende miljoeindikatorer og groenne nationalregnskaber (KOM(94)0670) oplyse foelgende: hvilke foranstaltninger der er truffet, og hvilke svar der er givet om de skridt, der er taget med henblik paa ivaerksaettelse af ovennaevnte meddelelse? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (20. januar 1998) Den meddelelse, som det aerede medlem henviser til, vedroerer et handlingsprogram, som det indtil videre har vaeret muligt at gennemfoere med de nuvaerende aktionsbevillinger, som Kommissionen efter planen kan raade over uden at skulle henvende sig til Raadet. Meddelelsen blev officielt sendt til Raadet i januar 1995. Kommissionen har derefter arbejdet sammen med medlemsstaternes repraesentanter, hovedsageligt ved de jaevnlige moeder i arbejdsgruppen for miljoestatistikker. Den 16. oktober 1997 blev der aflagt mundtlig rapport om de opnaaede resultater under moedet i Raadet (miljoe) i Luxembourg den 16. oktober 1997, som blev fulgt op af Kommissionens mere dybtgaaende rapport ((SEK(97) 2314. )) om den aktuelle situation. Kommissionens rapport blev fremsendt til baade Europa-Parlamentet og Raadet. Sidstnaevnte udtrykte sin tilfredshed med arbejdet under en droeftelse af rapporten den 16. december 1997 og havde ingen stoerre indvendinger med hensyn til finansieringen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3789/97 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (26. november 1997)

Om: Handelshindringer i Danmark: Det veterinaermedicinske praeparat Super-Ov

Har Kommissionen kendskab til de foranstaltninger, de danske myndigheder har truffet for at hindre Global Genetics of Unit One Moreton Farm, Eye, Leominster HR6 ODP, i at markedsfoere det veterinaermedicinske praeparat Super-Ov, for hvilket der blev indsendt ansoegning om markedsfoering den 4. maj 1994?

Hvilke skridt tager Kommissionen for at sikre, at de danske myndigheder retter sig efter direktiv 81/851/EOEF ((EFT L 317 af 6.11.1981, s. 1. )) og anden lovgivning vedroerende gennemfoerelsen af det indre marked?

Hvornaar forventer Kommissionen, at dette spoergsmaal vil blive loest til Global Genetics og de britiske myndigheders tilfredshed, idet sidstnaevnte har indgivet en officiel klage paa Global Genetics vegne (klage nr. 96/4399)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (15. december 1997)

Det aerede medlem henviser til en klage indgivet til Kommissionen, hvori det haevdes, at Danmark har overtraadt faellesskabslovgivningen for laegemidler. Klageren anfoerer, at han i maj 1994 havde fremsendt en fyldestgoerende ansoegning til de danske myndigheder om markedsfoering af veterinaerlaegemidlet »Super-OV«, og at han lige siden har afventet en beslutning fra de danske myndigheder.

Paa Kommissionens opfordring har de danske myndigheder oplyst, at de stadig har brug for yderligere oplysninger, hvilket er i overensstemmelse med faellesskabslovgivningen, for at kunne tillade produktets markedsfoering i Danmark. Efter Kommissionens anmodning har de danske myndigheder den 25. oktober 1996 sendt et brev til klageren, hvori de anfoerte, hvilke yderligere oplysninger og dokumentation klageren skulle fremlaegge. Kommissionen har gentagne gange opfordret klageren til at handle i overensstemmelse hermed og give de danske myndigheder de oplysninger og den dokumentation, som der retmaessigt stilles krav om.

Idet klageren ikke fulgte denne opfordring, har Kommissionen den 15. oktober 1997 besluttet ikke at forfoelge sagen videre.