ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0026/99

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(13. januar 1999)

Om: Biologisk mangfoldighed

Kan Kommissionen paa baggrund af sit svar paa skriftlig forespoergsel E-0649/97(1) om integrering af miljoedimensionen i de oevrige EU-politikker og i betragtning af den faelles landbrugspolitiks indvirkning paa den biologiske mangfoldighed i Den Europaeiske Union bekraefte, at alle de forslag i Kommissionens arbejdsprogram, der har tilknytning til den faelles landbrugspolitik, er forsynede med groenne stjerner, saaledes at der vil blive kraevet en miljoevurdering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. februar 1999)

Ved udarbejdelsen af Agenda 2000-forslagene om den faelles landbrugspolitik(2) soergede Kommissionen for, at miljoedimensionen blev ordentligt integreret, og dette blev tilkendegivet i begrundelsen til forslagene.

Der er ikke i aar planlagt nogen nye forslag, der har med den faelles landbrugspolitik at goere, og som ville kunne have stoerre indflydelse paa den biologiske mangfoldighed i EU. For 1999 er det derfor kun forslaget til reform af markedsordningen for bomuld, der er blevet maerket med en "groen stjerne".

Ved den miljoevurdering, der kraeves i forbindelse med tildelingen af de saakaldte groenne stjerner, identificeres der blot potentielt vigtige virkninger. Hvis det er relevant, vil der blive foretaget en mere tilbundsgaaende miljoevurdering.

Ifoelge Kommissionens meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om en strategi for den biologiske mangfoldighed i EU, der blev vedtaget den 4. februar 1998(3), vil Kommissionen udarbejde handlingsplaner for de forskellige sektorer, herunder landbruget. Handlingsplanerne forventes at foreligge i februar 2000.

(1) EFT C 367 af 4.12.1997, s. 33.

(2) KOM(98) 158 endelig udg.

(3) KOM(98) 42 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0691/99

af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Krav om saerlig tilladelse ved eksport under Wassenaar-arrangementet

I svaret paa min skriftlige forespoergsel (P-0024/99)(1) oplyser kommissionsmedlem Leon Brittan, at det i Wassenaar den 2.-3. december 1998 blev vedtaget at begraense kontrollen med det saakaldte kodningsudstyr. Der kraeves imidlertid eksporttilladelse til kodningsudstyr, der er paa mere end 64 bit. Paa denne maade accepterede EU-landene, at de begraensninger, som USA's har fastsat for handelen med kodningsudstyr, ogsaa gaelder for produkter til civilt brug, hvilket er i overensstemmelse med interesserne hos USA's virksomheder og spionorganer.

Hvordan kan Kommissionen bruge bestemmelserne i artikel XXI i GATT-aftalen som argument for kravet om saerlig tilladelse til eksport af disse produkter og forpligtelsen til at give meddelelse om handler, naar de paagaeldende produkter ikke bruges til militaere formaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af sir Leon Brittan

(21. april 1999)

I forbindelse med Wassenaar-arrangementet blev der ved konsensus opnaaet enighed om kontrol med krypteringsudstyr paa mere end 64 bits mellem alle deltagende stater, herunder de 15 medlemsstater.

Kontrol med krypteringsudstyr skal forhindre uoensket militaer eller terroristisk brug af saadant udstyr. Kravet om eksporttilladelse betyder ikke, at der er forbud mod eksport, men snarere, at de kompetente myndigheder oensker at kontrollere, at udstyret skal anvendes til et legitimt formaal.

(1) EFT C 289 af 11.10.1999, s. 135.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0987/99

af Luigi Colajanni (PSE) , Roberto Speciale (PSE) og Andrea Manzella (PSE) til Kommissionen

(15. april 1999)

Om: Drabet paa Paraguays vicepraesident

Kan Kommissionen paa baggrund af drabet paa Paraguays vicepraesident, Luis Argana, som udfoertes om morgenen den 23. marts 1999 af en kommando bestaaende af fire maend, oplyse, hvilke skridt Den Europaeiske Union vil tage for at hindre, at demokratiseringsprocessen i Paraguay gaar i staa, og at den forfatningsmaessige balance genoprettes - med passende garantier?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(3. maj 1999)

Som en foelge af mordet paa vicepraesident Luis Argaña demissionerede Paraguays folkevalgte praesident, Raúl Cubas. I henhold til den paraguayanske forfatning er det skal formanden for kongressen, der i saa tilfaelde skal varetage stillingen som landets leder.

I overensstemmelse med forfatningens bestemmelser paatog Luis Angel González Macchi sig saaledes den oeverste ledelse. Han udnaevnte straks en national samlingsregering med deltagelse af de demokratiske kraefter i Paraguay.

Det er foerste gang i Paraguays historie, at en regering ikke bestaar udelukkende af repraesentanter for Colorado-partiet, men ogsaa af repraesentanter for de liberale partier og "Encuentro Nacional" (den nationale platform), et centrum-venstreparti. Dette forhold har vakt store forhaabninger i det unge demokrati i Paraguay, og Kommissionen er parat til at yde sit til at konsolidere dette nye haab uden at anfaegte landets suveraenitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0546/99

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Diskriminerende stoette til Gibraltar

Er det Kommissionens opfattelse, at beskatningsordningen for Gibraltar for visse kategorier af virksomheder, isaer inden for den finansielle sektor, er udtryk for ulovlig statsstoette i henhold til EOEF-traktatens artikel 42, idet der i forhold til den almindelige ordning er tale om gunstige beskatningsvilkaar, som forvrider konkurrencen og paavirker udvekslingen af tjenesteydelser og kapital? Har Det Forenede Kongerige anmeldt denne stoetteordningen til Kommissionen? Hvad vil Kommissionen goere for at faa denne ordning aendret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(6. april 1999)

Kommissionen vedtog den 11. november 1998(1) en meddelelse om anvendelsen af statsstoettereglerne paa foranstaltninger vedroerende direkte beskatning af virksomheder. Meddelelsen er et led i Kommissionens bredere maalsaetning, der gaar ud paa at praecisere og styrke anvendelsen af statsstoettereglerne paa dette omraade for at mindske konkurrenceforvridninger paa det faelles marked. Kommissionens meddelelse sikrer, at EF-traktatens regler og maal anvendes ensartet og konsekvent.

Som anfoert i meddelelsen vil Kommissionen undersoege eller paa ny undersoege alle eksisterende skatteordninger i medlemsstaterne. Skatteordningerne vedroerende tjenester inden for virksomheder, finansielle tjenester, forsikringsselskaber eller offshore-selskaber er de foerste, der undersoeges paa grundlag af EF-traktatens artikel 92-93. Skatteordningerne i Gibraltar vil blive undersoegt som led heri. I lighed med de fleste af de 35 skatteordninger, der skal undersoeges, er skatteordningerne i Gibraltar ikke blevet anmeldt. Paa grundlag af undersoegelsen kan det konstateres, om de omhandlede foranstaltninger udgoer statsstoette i henhold til artikel 92, stk. 1, og hvorvidt de kan betragtes som forenelige med faellesmarkedet i henhold til en af undtagelserne i artikel 92, stk. 3.

(1) SEK(98) 1800 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0175/99

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Bekaempelse af doping

De foranstaltninger, der findes paa nationalt plan til bekaempelse af doping i sport, er ikke laengere tilstraekkelige til effektivt at bekaempe et faenomen, som straekker sig ud over de enkelte staters graenser, og som efterhaanden har faaet et alarmerende omfang.

Det er saerlig foruroligende, at doping i dag ikke blot findes inden for professionel sport, men ogsaa i de sportsgrene, der dyrkes paa amatoerplan i fritiden.

Hvad mener Kommissionen om, at der hurtigst muligt vedtages et direktiv, som kan harmonisere de eksisterende bestemmelser paa nationalt plan

1. ved at fastlaegge minimumskriterier for gennemfoerelsen af kontrol;

2. ved at harmonisere laboratorieteknikken gennem oprettelse af et europaeisk kontrolagentur;

3. ved i definitionen paa euroriserende stoffer ikke blot at medtage sundhedsskadelige stoffer, men ogsaa tilsyneladende uskadelige stoffer, som kan indvirke paa sportspraestationerne;

4. ved at indfoere sanktionsordninger, som skal anvendes inden for hele EU ved opsporing af dopingpraksis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(15. marts 1999)

Kommissionen deler det aerede medlems synspunkter angaaende den stigende internationalisering af dopingproblemet i sportsverdenen, herunder inden for amatoeridraetten.

Kommissionen har noteret sig opfordringen fra Det Europaeiske Raad i Wien vedroerende dopingbekaempelse, Parlamentets beslutning af 17. december 1998 om samme emne samt erklaeringen fra Raadets formandsskab efter sportsministrenes uformelle moede den 18. januar 1999 i Bonn. Kommissionen har endvidere deltaget i arbejdet paa verdenskonferencen om doping, som Den Internationale Olympiske Komité afholdt i Lausanne.

Under hensyntagen til de forskellige indfaldsvinkler til problemet har Kommissionen oprettet en arbejdsgruppe med deltagelse af medlemsstaterne og Europaraadet som observatoer med henblik paa at undersoege mulighederne for at traeffe foranstaltninger paa faellesskabsplan. Disse foranstaltninger omfatter blandt andet de punkter, som det aerede medlem naevner.

Kommissionen fremlaegger en rapport med resultatet af dette arbejde paa det uformelle sportsministermoede i Paderborn fra den 31. maj til den 2. juni 1999. Parlamentet vil faa tilsendt denne rapport.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 871/99 af James NICHOLSON URBAN- initiativet - Nordirland



EF-Tidende nr. C 370 af 21/12/1999 s. 0133



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0871/99 af James Nicholson (PPE) til Kommissionen (8. april 1999) Om: URBAN-initiativet - Nordirland Hvor mange midler er der i medfoer af URBAN-initiativet i loebet af indevaerende programperiode stillet til raadighed i Nordirland?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0508/99

af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen

(8. marts 1999)

Om: EU-midler til Europa-Kollegiet i Natolin

1. Hvor store er de samlede EU-betalinger til Europa-Kollegiet i Natolin?

2. Hvor meget udgoer dette pr. studerende?

3. Er der en EU-laereanstalt, som Kommissionen giver endnu hoejere tilskud?

4. Er der indtil nu nogen sinde kommet en videnskabelig publikation fra instituttet?

5. Hvor store er EU's stoettemidler pr. publikation?

6. Hvor stor en del af laererpersonalet, det ikke-undervisende personale og de polske studerende stammer ligesom instituttets leder, hr. Sariusz-Wolski, fra Lodz?

7. Kunne Kommissionen forestille sig, at andre institutter for videregaaende studier i EU, som har en hoejere videnskabelig anseelse og hvor pladserne ikke saa godt som udelukkende er besat af institutlederens venner, maaske i hoeje grad fortjente stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(30. marts 1999)

EU har medfinansieret Europakollegiet i Natolin i Polen paa grundlag af bestemmelserne i Europaaftalens artikel 76 om fremme af undervisningen i europaeiske studier. Udviklingen af Europakollegiet i Natolin er sket i overensstemmelse med bemaerkninger og henstillinger fra Europa-Parlamentet og Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Polen. Europakollegiet har en enestaaende 50-aarig tradition med at uddanne kandidater efter et saerligt europaeisk program for akademiske studier, som varetages af eksperter i europaeiske anliggender, hvilket afspejler sig i resultaterne. Europakollegiet i Natolin tilbyder uddannelse til en ny generation af europaeiske kandidater, saerlig fra Central- og OEsteuropa, med det formaal at styrke formidlingen af en ekspertise, der er staerkt paakraevet som forberedelse til udvidelsen. Siden kollegiets oprettelse har Phare-programmet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets bemaerkninger bidraget med 400000 EUR om aaret, og i 1997 blev der bevilget 3 mio. EUR til et program for udviklingen af et treaarigt program i Natolin. Natolin-programmet tager sigte paa trinvis at mindske EU's medfinansiering og gradvis at reducere omkostningerne pr. studerende i loebet af udviklingsplanen paa linje med de stordriftsfordele, der er opnaaet i Bruegge. Kollegiet har studerende af mange forskellige nationaliteter, hvilket afspejler dets europaeiske ambitioner. 60 % af de studerende er saaledes fra Vesteuropa, 28 % fra de central- og oesteuropaeiske lande og de nye uafhaengige stater, og 12 % er fra Polen. Europakollegiet anvender ensartede udvaelgelses- og ansaettelsesprocedurer, og de Phare-finansierede programmer gennemfoeres i overensstemmelse med Phare-forordningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1007/99

af Ian Hudghton (V) til Kommissionen

(20. april 1999)

Om: Transport af levende dyr

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at fremme harmonisering af den maksimale transporttid ved transport af dyr mellem medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. maj 1999)

Med vedtagelsen af Raadets direktiv 95/29/EF af 29. juni 1995 om aendring af direktiv 90/628/EOEF om beskyttelse af dyr under transport(1) er der blevet fastsat faelles regler for, hvor lang forsendelsestiden maksimalt maa vaere i forbindelse med transport af levende dyr mellem medlemsstaterne.

Det fastsaettes i direktivets kapitel VII, punkt 2, at forsendelsestiden for kvaeg, heste, geder, faar og svin ikke maa overstige otte timer, medmindre lastvognen opfylder nogle saerlige krav. I saa tilfaelde fastsaettes det i direktivets kapitel VII, punkt 4, hvor laenge de ovenfor naevnte dyr maa transporteres med lastvogn, inden dyrene skal laesses af paa mellemstationer eller paa bestemmelsesstedet.

Ifoelge Kommissionen er det saaledes ikke noedvendigt at fremme en yderligere harmonisering af den maksimale forsendelsestid ved transport af levende dyr mellem medlemsstaterne.

(1) EFT L 148 af 30.6.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0738/99

af Alessandro Danesin (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Tiltraedelsesforhandlingerne med Slovenien

Takket vaere de store fremskridt, der er sket med landets institutioner, politiske stabilitet og oekonomiske trovaerdighed indgaar Slovenien i den (prioriterede) gruppe paa 6 lande, som EU indledte tiltraedelsesforhandlinger med i marts 1998 (selv om Europaaftalen foerst er traadt i kraft den 1. februar).

Der er imidlertid stadig ikke fundet et ordning paa tilbagelevering af den ejendom, der tilhoerer det italienske mindretal, der altid har boet i landet (denne form for konfiskation eksisterer stadigvaek, omend i mindre maalestok - eksempelvis foerte det tidligere jugoslaviske styre en arrogant ekspropriationspolitik).

Dette stridsspoergsmaal vedbliver med at udgoere en aabenlys forskelsbehandling af det italienske mindretals rettigheder til trods for de aftaler, der er indgaaet mellem den italienske og den slovenske regering, og set i sammenhaeng med de nye forbindelser mellem EU og Slovenien forekommer det kun endnu mere urimeligt som element i tiltraedelsesforhandlingerne.

Paa Det Europaeiske Raad i Koebenhavn i 1993 blev der blandt forudsaetningerne for tiltraedelse, som ansoegerlandene skal opfylde inden tiltraedelsen, opstillet et enkelt politisk kriterium, nemlig at mindretallenes rettigheder skal respekteres fuldt ud, hvilket indbefatter tilbagelevering af tidligere beslaglagt ejendom.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Er Kommissionen orienteret om dette stadig uloeste problem?

2. Har Kommissionen inddraget det i sine forhandlinger med de slovenske myndigheder (netop i disse dage afholdes det foerste associeringsmoede paa ministerniveau)?

3. Vil Kommissionen goere udviklingen i forhandlingerne betinget af loesningen af dette problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(7. maj 1999)

Kommissionen er klar over, at denationaliseringsprocessen i Slovenien skrider meget langsomt frem. Kommissionen er ikke bekendt med, at der skulle forekomme forskelsbehandling af det italienske mindretal i Slovenien i forbindelse med denationaliseringen. Den gaeldende lovgivning paa omraadet giver ikke nogen antydning heraf. Det italienske mindretal har i henhold til loven lige rettigheder, naar de soeger om slovensk statsborgerskab.

Spoergsmaalet om denationalisering i almindelighed blev droeftet for nylig med den slovenske regering paa et moede i Associeringsudvalget Faellesskabet/Slovenien i Ljubljana den 25. marts 1999. Regeringen forelagde ved denne lejlighed de seneste oplysninger om udviklingen i processen.

Der er paa denne baggrund ingen grund til at aendre paa tiltraedelsesforhandlingernes forloeb.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0642/99

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(16. marts 1999)

Om: Danmarks forbud mod import af blykrystal

1. Er Kommissionen i besiddelse af viden om, at der fra blykrystal afgives bly i ionform?

2. Hvordan vurderer Kommissionen den danske regerings udstedelse af "bekendtgoerelse om et forbud mod indfoersel, salg og fremstilling af bly og visse produkter, som indeholder bly", da der jo hermed er tale om et forbud mod import af blykrystal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(30. april 1999)

Produktionen af blykrystalvarer foregaar under meget hoeje temperaturer, saaledes at blyet indgaar fuldt ud i glasmassen med en meget hoej grad af fysisk og kemisk stabilitet. Udludning af bly er omfattet af en gaeldende ISO-standard om frigoerelse bly fra krystalservice. Den fastsaetter en graensevaerdi paa 2,50 ppm bly (Pb) for store genstande og 5,00 ppm for smaa genstande.

Der er for tiden ved at blive udarbejdet en revideret standard, som vil fastsaette graensevaerdier paa 0,75 ppm for store genstande og 1,50 ppm for smaa genstande. Den internationale krystalvaresammenslutning har allerede indfoert disse graensevaerdier paa frivillig basis, som bliver anvendt og overholdt.

Det er rigtigt, at de danske myndigheder den 31. december 1998 som led i proceduren i henhold til direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester(1), der er en kodificering af direktiv 83/189/EOEF med aendringer indgav en meddelelse om et forslag til bekendtgoerelse om forbud mod indfoersel, salg og fremstilling af bly og visse produkter, der indeholder bly.

Den procedure, der er fastsat i direktivet tager sigte paa praeventivt at fjerne ubegrundede handelshindringer mellem medlemsstaterne. Det forslag til bekendtgoerelse, som de danske myndigheder har meddelt gaar isaer ud paa at forbyde indfoersel af krystalprodukter, der indeholder bly. Forbuddet vil bevirke, at krystalprodukter, der fremstilles eller forhandles lovligt i de andre medlemsstater, ikke kan markedsfoeres i Danmark. En saadan handelshindring kan anses for at vaere uforenelig med EF-traktatens artikel 30, medmindre der fremlaegges bevis for, at den staar i rimeligt forhold til det tilstraebte maal og er objektivt begrundet i varens art og beskyttelsen af folkesundheden eller miljoeet.

Sagen er endnu ikke faerdigbehandlet, og Kommissionen har ikke truffet nogen endelig beslutning.

(1) EFT L 204 af 21.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0465/99

af Ulla Sandbaek (I-EDN) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Vaaben og Marokko

Eftersom Marokko siden 1973 illegalt har besat Vest-Sahara, og det er almindelig kendt, at de tidligere brugte $ 1 mio. pr. dag paa denne krig, vil jeg gerne bede Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvor meget bruger Marokko praecist paa opretholdelsen af denne illegale besaettelse i dag?

2. Hvor stor en del af EU's stoette bruges til vaaben?

3. Hvilke EU-lande saelger vaaben til Marokko?

4. Hvorledes haenger dette sammen med EU's politik om kohaerens?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(16. april 1999)

Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger om Marokkos udgifter paa Vestsaharas territorium.

Faellesskabets bistand til Marokko anvendes til at stoette den oekonomiske omstilling og den oekonomiske og sociale udvikling. Der anvendes saaledes ingen midler til vaaben.

Da medlemsstaternes vaabeneksport ikke er omfattet af nogen EU-bestemmelser, maa Kommissionen henvise det aerede medlem til De Forenede Nationers register angaaende overfoersel af konventionelle vaaben, som De Forenede Nationers Generalforsamling oprettede den 9. december 1991 ved resolution 46/36 L. I henhold til denne resolution skal medlemmerne af FN hvert aar inden den 30. april give meddelelse om deres import og eksport af konventionelle vaaben.

Paa grundlag af de officielle statistikker, som Kommissionen er i besiddelse af, kan den meddele det aerede medlem, at foelgende medlemsstater i 1997 solgte vaaben til Marokko (kapitel 93 i den faelles toldtarif med betegnelsen "vaaben og ammunition samt dele og tilbehoer dertil"): Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien, Portugal og Spanien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 629/99 af Anne McINTOSH Arbejdstidsdirektivet



EF-Tidende nr. C 348 af 03/12/1999 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0629/99 af Anne McIntosh (PPE) til Kommissionen (12. marts 1999) Om: Arbejdstidsdirektivet Har Kommissionen undersoegt, hvor stor indvirkning den foreslaaede udvidelse af arbejdstidsdirektivet vil faa paa transportsektoren? Mener Kommissionen ikke, at de involverede omkostninger vil vaere alt for hoeje og indebaere risiko for, at nogle vognmaend maa lukke deres virksomheder? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. maj 1999) Kommissionens analyse af indvirkningen af den foreslaaede udvidelse af arbejdstidsdirektivet paa transportsektoren findes i dens forslag(1) under "Forslagets konsekvenser for virksomhederne og isaer for smaa og mellemstore virksomheder (SMV)". Man konkluderer i denne analyse, at det ikke er muligt at foretage en praecis vurdering af omkostningerne og fordelene ved at gennemfoere direktivet. Det mest sandsynlige er, at de med gennemfoerelsen af direktivet forbundne nettoomkostninger vil udgoere ca. 0,2 % af loenomkostningerne. Naar man tager fordelene i forbindelse med forslaget i betragtning (bedre sociale forhold og forbedret faerdselssikkerhed), mener man ikke, at direktivet, naar det er vedtaget, vil medfoere alt for hoeje omkostninger, eller at virksomheder inden for vejtransportsektoren maa lukke. (1) EFT C 43 af 17.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0795/99

af Reimer Boege (PPE) til Kommissionen

(22. marts 1999)

Om: Transport af slagtekvaeg

I Den Europaeiske Unions budget for 1999 - kapitel B2-511 - er der en henvisning i anmaerkningerne til udgiften paa 2.500.000 euro til overvaagning af dyrevaernsbestemmelserne i forbindelse med transport af slagtekvaeg inden for og uden for Den Europaeiske Union. Den samme post forekom/fandtes i budgetterne for 1997 og 1998. Kan Kommissionen forklare, hvorfor der stadig ikke er brugt nogen af pengene paa dette vigtige emne, selv om der har vaeret rigelig tid til at fremsaette hensigtsmaessige forslag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. maj 1999)

Kommissionen har under Generaldirektoratet for Forbrugerpolitik og Beskyttelse af Forbrugernes Sundhed (DG XXIV) oprettet Levnedsmiddel- og Veterinaerkontoret, som har til opgave at gennemfoere kontroller i medlemslandene og i tredjelande inklusive kontrol af, hvorvidt den europaeiske lovgivning om dyrevelfaerd i Raadets direktiv 91/628/EOEF af 19. november 1991 om beskyttelse af dyr under transport og om aendring af direktiv 90/425/EOEF og 91/496/EOEF(1) overholdes.

Kommissionen er ved at undersoege, hvorledes det beloeb, der er afset paa budgetkonto B2-511 kan goeres tilgaengeligt for Levnedsmiddel- og Veterinaerkontoret, saaledes at kontrollen af transport af slagtekvaeg inden for og uden for Den Europaeiske Union kan blive styrket.

(1) EFT L 340 af 11.12.1991.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0240/99

af Ulf Holm (V) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Storbritanniens EU-rabat

Hvad er aarsagen til, at Storbritannien faar en rabat paa medlemsbidraget til EU?

Kan Kommissionen redegoere for, hvor meget rabat Storbritannien samlet har faaet, siden den blev indfoert?

Hvor meget udgoer rabatten i procent pr. aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(17. marts 1999)

Det aerede medlems opmaerksomhed henledes paa rapporten om EU's egne indtaegter(1).

Isaer indeholder kapitel 2 og bilag 4 i rapporten svar paa de rejste spoergsmaal og mange andre oplysninger i denne forbindelse.

(1) KOM(98) 560 endelig udg. - http://europa.eu.int/comm/dg19/index_en.htm.