ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1645/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Indfoerelse af en ordning med "Europas havn" i EU

Ordningen med valget af "Europas kulturhovedstad" har vaeret en succes, idet den har givet de europaeiske folk mulighed for at laere de andre folks kultur bedre at kende.

EU har mange og vigtige havne, som yder et afgoerende bidrag til det forenede Europas transithandel. Disse havnes store betydning boer tilgodeses som et led i den indsats, EU goer for yderligere at harmonisere og uddybe forbindelserne mellem de europaeiske folk. I denne forbindelse boer der ogsaa ske en forbedring af den service, som havnene yder, hvilket vil styrke soetransporten i Europa, der for oejeblikket befinder sig i en krise.

Vil Kommissionen overveje at indfoere en ordning med "Europas havn" i lighed med den, der allerede findes med "Europas kulturhovedstad", og som den foerste havn haedre Piraeus, der er den aeldste paa kontinentet og har fungeret uafbrudt lige fra antikken og frem til vor tid, og hvis bidrag til udviklingen af den europaeiske soefart er generelt anerkendt og vaerdsat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(16. juli 1998)

Kommissionen har fornylig fremsat et forslag til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse om indfoerelsen af et faellesskabsinitiativ med hensyn til arrangementet "den europaeiske kulturby"(1), som blev indledt i 1985 paa mellemstatsligt grundlag, og som i aarenes loeb har haft stigende succes blandt Europas borgere. Dette forslag droeftes for oejeblikket i Faellesskabets institutioner.

Ingen gaeldende eller paataenkte bestemmelser hindrer, at en eller flere havnebyer melder sig som ansoeger til arrangementet, og at de eventuelt udvaelges efter gaeldende procedurer. Dette gaelder baade for et arrangement efter de nugaeldende regler for tilrettelaeggelse og for et, der skal tilrettelaegges i overensstemmelse med Kommissionens forslag, fordi det skal gennemfoeres efter aar 2001.

Flere havnebyer er tidligere blevet udvalgt og flere byer, der ansoeger om at modtage arrangementet i de kommende aar, er havnebyer. Derfor kan de graeske myndigheder, hvis de oensker det, overveje at lade en by som Piraeus anmelde sin kandidatur til et kommende arrangement.

Det forekommer derimod ikke hensigtsmaessigt at oprette et yderligere saerligt arrangement for havnebyer.

(1) KOM(97) 549 aendret ved KOM(98) 350 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1712/98

af Antoine-François Bernardini (PSE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Ordningen med mellemhandlerlicenser inden for sportens verden - overensstemmelse med faellesskabsretten

En fransk statsborger har henvendt sig til mig med et spoergsmaal om, hvorvidt ordningen med mellemhandlerlicenser er i overensstemmelse med faellesskabsretten.

Det Internationale Fodboldforbund (FIFA) kraever, at alle mellemhandlere inden for sportens verden skal opfylde foelgende to betingelser:

- de skal have licens

- de skal raade over en bankgaranti paa 200.000 FS udstedt af en schweizisk bank.

Er de krav, som findes i FIFA's vedtaegt i overensstemmelse med faellesskabsretten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(9. juli 1998)

Kommissionen har modtaget en klage over Det Internationale Fodboldforbund (FIFA) vedroerende dettes bestemmelser om mellemhandlere ("Regulations governing players' agents"). Disse bestemmelser forpligter alle, der oensker at udvirke mellemhandlererhvervet til at bestaa en proeve for at opnaa en FIFA-licens og til at stille en sikkerhed paa 200 000 CHF i en svejtsisk bank. Klagerne haevder, at bestemmelserne er i strid med EF-traktatens artikel 48, 59 og 85. Paa grundlag af klagen har Kommissionen indledt en undersoegelse.

Under hensyntagen til de oplysninger, parterne har givet, har Kommissionen afsluttet den indledende undersoegelse af, om FIFA's bestemmelser er forenelige med EF-traktatens konkurrenceregler.

Ifoelge Kommissionens foreloebige vurdering er bestemmelserne i strid med EF-traktatens artikel 85, stk. 1. Det er dog muligt, at de paagaeldende bestemmelser giver fordele, der udligner de konkurrencebekaempende virkninger, og at de saaledes kan vaere omfattet af undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 85, stk. 3. FIFA har dog ikke i sine skrivelser fremfoert tilstraekkelige argumenter desangaaende. Kommissionen sendte derfor i januar 1998 en skrivelse til FIFA med henblik paa at give det mulighed for at anfoere sine argumenter vedroerende anvendelse af artikel 85, stk. 3 og 3, paa de paagaeldende bestemmelser. FIFA's svar er for tiden til behandling i Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1932/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(18. juni 1998)

Om: Oplagring af plutonium for KEDO (Koreahalvoeens energiudviklingsorganisation)

I betragtning af, at nedkoelingen paa stedet af brugt braendsel fra de to nordkoreanske letvandsreaktorer kraever mindst et aar, hvilken maksimum maengde plutonium (navnlig PU239) kan der paa et givet tidspunkt vaere oplagret i form af brugt braendsel fra de to reaktorer, naar disse koerer med fuld kapacitet (2000 MW)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(14. juli 1998)

Det er kun brugt braendsel der skal lagres i koelebassinet paa reaktoranlaegget. Braendslet kan ikke oparbejdes, da der findes anlaeg til oparbejdning af brugt braendsel fra letvandsreaktorer i Den Demokratiske Folkerepublik Korea efter nedlaeggelsen af det eksisterende laboratorium for straalingskemi. Der vil dermed ikke paa noget tidspunkt vaere ren plutonium tilstede i naevnte land, hvorfor der ikke er behov - og dermed heller ingen planer - for lagring af plutonium paa anlaegget.

Da Kommissionen ikke paa nuvaerende tidspunkt ved om det brugte braendsel vil blive fragtet ud af Korea, og der ikke traeffes beslutning herom de foerste aar, staar den oenskede information ikke til raadighed, og det er derfor ikke muligt at give sikre oplysninger om, hvor store maengder brugt braendsel bassinet kommer til at indeholde.

Anlaegget, og herunder ogsaa koelebassinet, omfattes af Den Internationale Atomenergiorganisations sikkerhedskontrol.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2362/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(15. juli 1998)

Om: Om Den Europaeiske Centralbanks formands loen

Anser Kommissionen det for acceptabelt, at Den Europaeiske Centralbanks formands loen ikke kommer til offentlighedens kendskab?

Har Kommissionen nogen bemaerkninger hertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne Af Yves-Thibault de Silguy

(31. juli 1998)

I medfoer af EF-traktaten har Kommissionen ingen befoejelser med hensyn til fastsaettelse af ansaettelsesvilkaarene for Den Europaeiske Centralbanks (ECB) direktionsmedlemmer.

I overensstemmelse med artikel 11.3. i statutten for Det Europaeiske System af Centralbanker og Den Europaeiske Centralbank fastsaetter ECB's Styrelsesraad formandens og direktionsmedlemmernes afloenning og ansaettelsesvilkaar efter forslag fra en komité, der bestaar af tre medlemmer udnaevnt af Styrelsesraadet og tre medlemmer udnaevnt af Raadet. Ansaettelsesvilkaarene aftales i kontrakter med ECB og direktionens medlemmer.

Kommissionen har derfor ingen kommentarer til ansaettelsesvilkaarene for ECB's formand eller de oevrige direktionsmedlemmer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1688/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Indholdet af udvidelsesforhandlingerne

Den 27.4.98 indledtes forhandlingerne mellem ansoegerlandene og EU paa forskellige delomraader inden for lovgivning, politik og oekonomi i form af en screeningsproces.

Det havde vaeret mest logisk at indlede screeningsprocessen inden for de samme delomraader med de lande, som Kommissionen har prioriteret, og de oevrige seks lande.

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den har besluttet sig at indlede screeningsprocessen for de enkelte lande inden for forskellige delomraader?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-1687/98 og E-1688/98

(15. juli 1998)

Det Europaeiske Raad besluttede paa sit moede i Luxembourg i december at indlede forhandlinger med seks af ansoegerlandene. Samtidig blev det besluttet, at forberedelserne til forhandlingerne med de fem oevrige ansoegerlande vil "blive fremskyndet, isaer gennem en analytisk undersoegelse af gaeldende EU-ret".

Proceduren med de seks foerstnaevnte ansoegerlande starter ogsaa med en analytisk undersoegelse af gaeldende EU-ret, men her som foerste trin i de faktiske forhandlinger. De to procedurer har derfor forskellige maal og tidsplaner og maa derfor foregaa saerskilt.

Derfor blev screeningen med de "seks" overgivet til task force-enheden "Tiltraedelsesforhandlinger" og screeningen med de "fem" til generaldirektoratet med ansvar for eksterne forbindelser: Europa og De Nye Uafhaengige Stater, Den Faelles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, Kommissionens Delegationer. De holder sig i naer kontakt med hinanden for at sikre sammenhaeng og rimelig forbindelse mellem screening, tilstandsrapporter og Phares bistandsprogrammer. Resultatet af screeningen vil ogsaa hjaelpe Kommissionen til at videreudvikle foertiltraedelsesstrategien med henblik paa at fremskynde ansoegerlandenes forberedelser.

Naar undersoegelsen af gaeldende EU-ret foregaar i forskellig raekkefoelge i de to grupper, skyldes det, at de samme eksperter ikke kan vaere til stede i to saerskilte processer paa samme tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1871/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. juni 1998)

Om: En handlingsplan for indfoerelse af avancerede tv-tjenester i Europa

I henhold til Raadets afgoerelse af 22. juli 1993 om en handlingsplan for indfoerelse af avancerede tv-tjenester i Europa (93/424/EOEF)(1) skulle programmet loebe over fire aar og udloebe ved udgangen af juni 1997.

Handlingsplanen skulle tage sigte paa at fremme udviklingen af avancerede tv-tjenester i 16:9 - formatet. De noedvendige midler til opfyldelse maalet for handlingsplanen beloeb sig til 405 mio ecu, og Faellesskabets bidrag var paa 228 mio ecu.

Kan Kommissionen oplysninge navnene paa de graeske tv-stationer, der har nydt godt af ovennaevnte faellesskabsstoette, hvilke konkrete bidrag de har modtaget, resultaterne af stoetten til Graekenland i forhold til det tilsigtede maal, og om der har kunnet konstateres eventuelle uregelmaessigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(9. juli 1998)

Oversigter fremsendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat viser, hvilke graeske tv-selskaber der har modtaget stoette under handlingsplanen til indfoerelse af avancerede tv-tjenester. Oversigterne viser ogsaa, hvor megen stoette graeske tv-selskaber modtog fra handlingsplanens budgetkonti - baade for tv-transmission (B3-2014) og programproduktion (B3-2013) - i programmets fire-aarige loebetid. Tildelingerne er vist som stoettebeloeb og som antal timer transmission og programproduktion.

Kommissionen vil ivaerksaette en evaluering af denne handlingsplan naeste aar ved afslutningen af programmet, naar alle transmissions- og radiospredningskontrakter er udloebet. Evalueringen vil foere til noejagtige oplysninger om og analyser af handlingsplanens virkning i alle medlemsstater, herunder Graekenland.

Kommissionen er ikke bekendt med nogen uregelmaessigheder i forbindelse med graeske tv-selskabers kontrakter for transmission og programproduktion. Det aerede medlem bedes bemaerke, at Revisionsretten undersoegte handlingsplanen i 1996. Undersoegelsesrapporten(2) indeholdt ikke noget om uregelmaessigheder i Graekenland.

(1) EFT L 196 af 5.8.1993, s. 48.

(2) EFT C 340 af 12.11.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1503/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Informationssamfundet og den oekonomiske og sociale samhoerighed

Kommissionen anfoerte i sin meddelelse "Samhoerighed og Informationssamfundet" (KOM(97) 0007 af 22.1.1997), at "informationssamfundet giver ogsaa store muligheder for at skabe nye former for beskaeftigelse og job, der kraever hoejt kvalificeret personale, navnlig ved at udstyre smaa og mellemstore virksomheder, som er den stoerste kilde til jobskabelse, vaekst og forbedring af konkurrenceevnen, med de faciliteter, der er noedvendige, for at de kan forny sig og tilpasse sig til de hurtigt skiftende oekonomiske forhold" (side 4). I denne forbindelse henviser meddelelsen til, at man boer lette SMV'ernes adgang til disse muligheder, da disse udgoer rygraden i de regionale oekonomiske strukturer, frem for alt i de ugunstigt stillede omraader (side 5), hvorved man kan undgaa, at der opstaar en teknokratisk elite, som i betydelig grad reducerer den sociale og territoriale lighed i EU, eller generelt skaber et informationssamfund i to hastigheder. Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik har udtrykt noget tilsvarende i sin betaenkning, A4-0399/97.

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den har fulgt denne noedvendighed op i sine endelige forslag til reform af strukturfondene for den nye periode 2000-2006, som vedtaget af den samlede Kommission den 18. marts 1998, isaer for saa vidt angaar SMV'ernes og generelt de ugunstigt stillede omraader (landomraader, oeomraader og afsides beliggende omraader)?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2509/98 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Påtænkte sagsanlæg mod Frankrig for manglende overholdelse af EF's bestemmelser vedrørende beskatning



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0146



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2509/98 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (30. juli 1998) Om: Paataenkte sagsanlaeg mod Frankrig for manglende overholdelse af EF's bestemmelser vedroerende beskatning I betragtning af det betydelige antal sager, der for oejeblikket verserer mod Frankrig for overtraedelse af EU's lovgivning vedroerende beskatning, vil jeg gerne spoerge: Vil Europa-Kommissionen oplyse, i hvilke tilfaelde den agter at rejse sag mod Frankrig for overtraedelse af Faellesskabets skattebestemmelser?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0846/98

af Klaus Rehder (PSE) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Kommissionens stoette til europaeiske elevkonkurrencer

1. Hvordan gennemgaar Kommissionen ansoegninger fra foreninger, organisationer og privatpersoner om stoette fra Kommissionen til europaeiske elevkonkurrencer?

2. Hvordan konstaterer Kommissionen navnlig, om ansoegeren selv er "vaerdig til at modtage stoette", har et paedagogisk acceptabelt koncept og f.eks. ikke misbruger saadanne konkurrencer til at indsamle adresser?

3. Hvorfor har Kommissionen stoettet "Foreningen til Fremme af Kreative Forbindelser mellem Europaeiske Boern" og givet foreningen tilladelse til offentligt at reklamere med denne stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(30. april 1998)

1. Kommissionen finansierer ikke europaeiske elevkonkurrencer med undtagelse af aktiviteterne i "Europa i skolen", som har eksisteret i mere end 40 aar, og som arbejder med Kommissionen, Europa-Parlamentet og "Fondation européenne pour la culture" (europaeisk kulturstiftelse) som protektor. Kommissionen har derfor ikke skullet behandle anmodninger om stoette fra foreninger og privatpersoner. Det er Kommissionens opfattelse, at det europaeiske uddannelsesprogram Socrates udgoer en velegnet ramme for et tvaernationalt samarbejde mellem elever, herunder ogsaa skolepartnerskaber under aktion 1 i kapitlet om Comenius, men der er ikke fastlagt noget i dette program om finansiering af konkurrencer.

2. Da Kommissionen ikke har behandlet anmodninger om finansiel stoette til konkurrencer af denne type, kan der ikke gives et svar paa dette spoergsmaal.

3. Da Kommissionen ikke finansierer europaeiske elevkonkurrencer, kunne den i januar 1998 ikke imoedekomme en anmodning fra denne forening om finansiering af en europaeiske tegnekonkurrence, men Kommissionen fremhaevede de mange muligheder, som Socrates-programmet byder paa. Kommissionen anfoerte blandt andet, at skolepartnerskaberne under aktion 1 i Comenius giver eleverne mulighed for i en tvaernational sammenhaeng og med kunstneriske midler at arbejde med den mangfoldighed, der praeger det eksisterende Europa.

Kommissionen hilser ikke desto mindre initiativer velkommen saasom en europaeisk tegnekonkurrence, der skal bidrage til venskab mellem boern paa tvaers af graenserne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2349/98

af James Moorhouse (ELDR) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Forholdene i Mauretanien

Paa hvilken maade opmuntrer Kommissionen de mauretanske myndigheder til at bekaempe det slaveri, som stadig i vid udstraekning praktiseres i landet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(15. september 1998)

Samarbejdet mellem Mauretanien og Faellesskabet har bl.a. til formaal at befaeste demokratiet og retsstaten samt respekten for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder.

I de seneste aar er der gjort en meget positiv indsats i Mauretanien i forhold til den tidligere fremherskende situation, og en vaesentlig demokratiseringsbevaegelse er sat i gang.

For saa vidt angaar landets forfatning og love, er slaveriet blevet afskaffet i Mauretanien, selv om det maa indroemmes, at der endnu findes visse former for saedvanepraksis, i henhold til hvilke der i nogle ganske bestemte omraader fortsat praktiseres noget, der maaske ikke direkte er slaveri, men en saerlig form for arbejdsforhold, der minder meget herom.

Inden for rammerne af Lomé-konventionen og det nationale vejledende program for Mauretanien er det planen at finansiere en raekke aktiviteter, der netop tager sigte paa en befaestelse af de retsstatslige principper. Saaledes vil Faellesskabets besluttede instanser i naer fremtid faa forelagt et stoetteprogram for en reform af det civile samfund og en generel registrering af befolkningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2510/98 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Sagsanlæg mod Frankrig for krænkelse af Fællesskabets konkurrencebestemmelser



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0146



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2510/98 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (30. juli 1998) Om: Sagsanlaeg mod Frankrig for kraenkelse af Faellesskabets konkurrencebestemmelser Kan Europa-Kommissionen offentliggoere en liste over og redegoere for indholdet af de sager, der er anlagt mod Frankrig for kraenkelse af Faellesskabets konkurrenceregler?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2346/98

af Frédéric Striby (I-EDN) til Kommissionen

(13. juli 1998)

Om: Natflyvninger og foranstaltninger til bekaempelse af

Kommissionen skulle efter Europa-Parlamentets anmodning (beslutning af 10. juni 1997 om groenbogen "Fremtidens stoejpolitik"(1) ) tage konkrete initiativer med henblik paa at begraense stoejgenerne fra EU's lufthavne (begraensning af stoej fra fly, reduktion af natflyvninger). Beboerne i omraaderne omkring lufthavne er i saerlig grad irriterede, ja endog fortvivlede over natflyvninger og saetter sig i bevaegelse overalt i Europa.

Har Kommissionen allerede truffet bindende foranstaltninger, og i givet fald hvilke? Hvilke typer lufthavne bliver beroert heraf?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(27. juli 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1721/98 fra Beres(2).

(1) A4-0183/97 - EFT C 200 af 30.6.1997.

(2) Se side 75.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1601/98

af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: Beskyttelse af laeggehoens

Sammenslutningen af spanske aegproducenter mener, at Kommissionens forslag til direktiv om indfoerelse af mindstenormer for laeggehoens under forskellige former for hoensehold, vil faa markedsprisen pr. dusin aeg til at stige til over 400 pesetas, hvilket vil kunne medfoere, at dette levnedsmiddel naesten helt vil forsvinde fra indkoebskurven.

Er den opfattelse, som sammenslutningen af spanske aegproducenter giver udtryk for, efter Kommissionens opfattelse berettiget?

Kommissionen bedes, hvis denne vurdering ikke er korrekt, begrunde, hvorfor anvendelsen af ovennaevnte direktiv ikke vil medfoere en stigning i dusinprisen paa aeg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(25. juni 1998)

Kommissionens forslag til et raadsdirektiv om indfoerelse af mindstenormer for laeggehoens under forskellige former for hoensehold(1) er baseret paa en rapport fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité.

Den foreslaaede nye norm for laeggehoens, der opdraettes i bur 800 m2 for nye eller ombyggede bur. Forslaget omfatter en overgangsperiode paa 10 aar, efter hvilken alle bedrifter skal rette sig efter normen.

I Kommissionens meddelelse, som ledsager forslaget, anfoeres det, at kravet kan foere til en stigning i omkostningerne paa 10-15 %. Endvidere hedder det, at ekstraudgiften for forbrugeren anslaas til kun 1,12-1,56 ECU om aaret, hvilket efter Kommissionens opfattelse ikke vil afholde forbrugerne fra at koebe aeg.

(1) KOM(98) 135 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1506/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Informationssamfundet og den oekonomiske og sociale samhoerighed

Kommissionens meddelelse: "Samhoerighed og Informationssamfundet" (KOM(97) 0007 af 22.1.1997) fremhaevede (side 17) de vanskeligheder, som de mere afsides beliggende regioner har ved at faa adgang til og udnytte informationssamfundets muligheder. Samtidig kan man med en god telekommunikationsinfrastruktur undgaa eller begraense den fysiske transport af personer, herunder varer, med mindre indvirkning for miljoeet, energikilderne og de midler, der er noedvendige for deres udnyttelse.

Kan Kommissionen oplyse, om dette perspektiv er blevet fulgt op i Kommissionens endelige forslag til reform af strukturfondene for den nye periode 2000-2006, som vedtaget af den samlede Kommission den 18. marts 1998?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1821/98

af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen

(3. juni 1998)

Om: Forbud mod anvendelse af silikone i brystimplantater

1. Mener Kommissionen, at anvendelse af silikone i brystimplantater er farligt?

2. I bekraeftende fald, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at foreslaa for at begraense anvendelse af silikone i brystimplatater?

3. Hvilke medlemsstater forbyder anvendelse af silikone i brystimplantater eller forbereder et saadant forbud?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af af Martin Bangemann

(1. juli 1998)

1. og 2. Kommissionen er klar over, at brug af brystimplantater med silikone ligesom andre brystimplantater indebaerer visse farer.

Med henblik paa at forvalte disse farer paa bedst mulig vis er Kommissionen i gang med at afslutte retningslinjer vedroerende procedurerne for overensstemmelsesevaluering af brystimplantater inden for rammerne af Raadets direktiv 93/42/EOEF af 14. juni 1993 om medicinske anordninger(1).

Endvidere henviser Kommissionen det aerede medlem til Kommissionens besvarelse af skriftlig forespoergsel nr. P-1793/98 fra Heidi Hautala(2).

3. I Frankrig er det tilladt at benytte brystimplantater, som er fyldt med en fysiologisk saltvandsoploesning ("sérum physiologique"), saavel som andre arter af bryst-implantater, som er "CE"-maerket, hvis disse er blevet gjort til genstand for en saerlig afproevning i Frankrig i henhold til franske bestemmelser.

Desuden paaberaaber Frankrig sig beskyttelsesklausulen i direktiv 93/42/EOEF for de paagaeldende produkter; Kommissionen er nu i gang med at undersoege denne sag naermere.

Kommissionen har ved gentagne lejligheder droeftet dette emne med samtlige medlemsstater og har ikke kendskab til restriktive forholdsregler af tilsvarende art som de franske i andre medlemsstater.

(1) EFT L 169 af 12.7.1993, s. 1.

(2) EFT C 76 af 11.3.1998, s. 55.