ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

I landsbyen Buon Kdun arresterede en politimand ved navn Bui Quang Thuan den 2. august 2003 Y-Tao Eban, født i 1979, med beskyldning om, at denne bragte mad til Y-Jon Enuol, som holdt sig skjult i området. Politimanden betalte nogle personer, som tilhører Montagnard-stammen, og som arbejder for politiet (Y-Kren Nie, født i 1945, Y-Dialm Eban, født i 1960, Y-Hoc Eban, født i 1952, Y-Jam Eban, født i 1958, Y-Sot Buon Ya, født i 1956, Y-Wik Nie, født i 1945, Y-Suai Enuol, født i 1945, og Y-Hue Buon Ya, født i 1946), for at gennembanke Y-Tao Eban. Efter at være blevet udsat for tortur blev Y-Tao Eban tvunget til at underskrive en erklæring, hvori han indrømmede at have købt et våben med det formål at bekæmpe det vietnamesiske regime.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/261

(2004/C 70 E/281)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3374/03

af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(14. november 2003)

Om: Omklassificering af hofte-, knæ- og skulderledsproteser

Har Kommissionen foretaget en vurdering af den videnskabelige begrundelse for sit eventuelle kommende forslag om at omklassificere hofte-, knæ- og skulderproteser som medicinsk udstyr i klasse III i direktiv 93/42/EØF (1) (fuldstændige ledproteser klassificeres i øjeblikket i klasse II i dette direktiv) og navnlig af, om noget kunne tyde på, at ulykker med sådanne proteser kunne være forbundet med deres design? Har Kommissionen taget alle tilgængelige undersøgelsesrapporter og indvirkningen af en omklassificering på omkostninger, tilgængelighed og innovation i betragtning, og hvilke konklusioner har den draget? Er den, mere specielt, opmærksom på de tre uafhængige undersøgelser, der var bestilt af Eucomed, og som blev afsluttet i oktober 2003?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(18. december 2003)

I samarbejde med nationale myndigheder har Kommissionen nøje studeret de tre undersøgelser fremsendt af Eucomed. Som angivet af Eucomed er dette uafhængige undersøgelser, som afspejler forfatternes synspunkter og ikke Eucomeds egne.

Under drøftelser med nationale myndigheder fremhævede et overvældende flertal, at der ifølge deres erfaringer tit manglede klinisk data for fuldstændige ledproteser, og at designændringer ofte ikke var tilstrækkeligt kontrollerede med hensyn til deres langtidsvirkninger. Efter deres mening burde risici forbundet med rekonstruktionskirurgi begrænses så meget som muligt.

Ifølge nationale myndigheder bør kun de strengeste procedurer for overensstemmelsesvurdering følges, da stadigt yngre patienter får ledproteser.

Ifølge dokumenter, der blev fremlagt under drøftelserne, tyder det ikke på, at strengere procedurer for overensstemmelsesvurdering har en negativ virkning for patienter med hensyn til omkostninger, tilgængelighed eller innovation.

(1) EFT L 169 af 12.7.1993, s. 1.
Geoplantour-projektet blev godkendt i overensstemmelse med proceduren for projektudvælgelse i artikel 10 i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling for perioden 1994-1999 og proceduren i indkaldelsen af forslag. Det fremgik endvidere klart af teksten i Den Europæiske Unions Tidende, at Kommissionen forbeholdt sig ret til at foreslå ændringer til programmet eller strategien, før et innovativt forslag blev endelig godkendt.

Sidste frist for indgivelse af forslag var den 8. juli 1996, jf. indkaldelsen af forslag (1). Forslagene blev gennemgået nøje af et udvalg bestående af 12 uafhængige eksperter den 23. og den 24. september 1996 og dernæst af en tværfaglig arbejdsgruppe for regionalplanlægning den 22. oktober 1996. 15 pilotprojekter blev udvalgt. Der blev undertegnet finansieringsafgørelser med de ledende parter for hvert projekt efter indgående drøftelser mellem Kommissionen og de lokale ansvarlige myndigheder og deres partnere i de udvalgte projekter i overensstemmelse med indkaldelsen af forslag.

Bugewitz/Ducherow-projektet var oprindeligt ikke blevet udvalgt, fordi det ikke opfyldte alle udvælgelseskriterierne (navnlig var der ikke noget grænseoverskridende partnerskab). Imidlertid overtalte Kommissionen projektlederne til at samarbejde med en græsk partner fra et af de 15 projekter, der var blevet udvalgt. På grund af det nye partnerskab blev der lavet om på det oprindelige forslag. Projektpartnerskabet, nu betegnet Geoplantour, kom op på regionalt plan i Tyskland, og dets indhold blev forbedret.

I løbet af forhandlingsperioden forud for den endelige beslutning om at yde støtte modtog Kommissionen klager over projektet fra en konsulent, der havde arbejdet sammen med den tyske partner. Kommissionen konsulterede de tyske myndigheder, før den traf sin endelige beslutning, hvilket forklarer, hvorfor projektet først blev godkendt i slutningen af 1997.

Endelig besluttede Kommissionen at yde støtte under TERRA-programmet til kommunen Bugewitz/Amt Ducherow, som er den lokale myndighed med ansvar for projektgennemførelsen. Det er ikke Kommissionens opgave at kommentere problemerne mellem den projektansvarlige og konsulenten, der havde medvirket i udarbejdelsen af det oprindelige forslag.

Kommissionen afsluttede projektet i starten af 2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/214

(2004/C 70 E/229)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3084/03

af Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) til Kommissionen

(20. oktober 2003)

Om: Basiske politiske fangers sit-in

Der råder en klar politisk konflikt i Baskerlandet, fordi det baskiske folk er frataget deres demokratiske rettigheder. Forbuddet mod idéer og politiske projekter har kun ført til endnu flere konfrontationer og større lidelser.

De næsten 700 baskiske politiske fanger har siden den 27. september 2003 afholdt en sit-in i fængslerne i Spanien og Frankrig for at forsvare deres rettigheder. De har nægtet besøg af venner og familiemedlemmer. Rejserne er rent faktisk så lange, at besøg ikke er mulige, og 13 mennesker er allerede omkommet på vej til eller fra fængslerne.

Den spanske regering ignorerer alle anmodninger om at sætte en stopper for disse lidelser, og de spanske domstole tør ikke insistere på, at det demokratiske magtadskillelsesprincip overholdes.

Den 4. september 2003 vedtog Europa-Parlamentet en betænkning om respekten for de grundlæggende rettigheder i EU (2002) (A5-0281/2003), hvori der er lagt stor vægt på mobilisering af europæiske kræfter for at sætte en stopper for disse uacceptable overtrædelser af fangernes rettigheder.

Vil Kommissionen udarbejde et forslag til Europa-Parlamentet med henblik på hurtigt at få behandlet dette spørgsmål?

Vil Kommissionen støtte, at baskiske fanger inddrages i bestræbelsen på at finde en løsning på den fortsatte konflikt i Baskerlandet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(20. november 2003)

Kommissionen vurderer, at de kompetencer, den har fået tildelt i henhold til traktaterne om Den Europæiske Union og om De Europæiske Fællesskaber, ikke giver den mulighed for at handle efter det ærede medlems ønske.
—

Tre medlemsstater har svaret, at de fuldt ud har gennemført Rådets afgørelse, og at der ikke er behov for national lovgivning (selv om de har planer om at vedtage supplerende foranstaltninger, er de ikke udtrykkeligt krævet i Rådets afgørelse). Én medlemsstat har vedtaget en lov for at gennemføre afgørelsen. Én medlemsstat har vedtaget en bekendtgørelse om Eurojusts juridiske personlighed og de nationale medlemmers privilegier og immunitet, medens en lov om gennemførelse af Rådets afgørelse stadig er til behandling i det nationale parlament. De øvrige svar omhandler de udkast, der er under udarbejdelse med henblik på senere lovgivning.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/136

(2004/C 70 E/139)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2757/03

af Marco Cappato (NI) til Rådet

(10. september 2003)

Om: Den nordkoreanske atomkrise

Der har for nylig i Peking fundet forhandlinger sted om en løsning af den nordkoreanske atomkrise med deltagelse af repræsentanter fra Nord- og Sydkorea, Kina, Japan, Rusland og USA.

EU er, som det fremgår af den seneste beretning fra Kontoret for Humanitær Bistand (1) den vigtigste donor af humanitær bistand til Nordkorea, som modtager en stor del af EU's humanitære bistand til Asien.

På topmødet i Thessaloniki udtrykte Det Europiske Råd på ny, at det er rede til »at bidrage til en multilateral diplomatisk løsning på krisen, og udtrykker sin støtte til den politik for fred og velstand, som Republikken Korea følger«.

Kan Rådet gøre rede for, hvorfor EU ikke var repræsenteret under forhandlingerne i Peking?

Hvad vil Rådet gøre for at sikre, at de europæiske repræsentanter kan deltage i fremtidige politiske og diplomatiske forhandlinger om det vanskelige spørgsmål om Nordkoreas atomnedrustning?

Svar

(8. december 2003)

EU støtter kraftigt de seks parters diplomatiske bestræbelser på at nå frem til en løsning på problemet med atomvåben i Nordkorea. EU håber, at processen snart vil føre til, at der tages konkrete skridt til at mindske spændingen i området, herunder skridt til at gøre Den Koreanske Halvø til atomvåbenfri zone, hvilket hele det internationale samfund har en vital interesse i.

EU er fortsat villig til at bidrage til de internationale bestræbelser på at fremme denne sag og handler efter nøje samråd med hovedaktørerne. EU er i færd med at overveje, hvorledes det kan yde støtte til de multilaterale drøftelser, når det bliver aktuelt, i samarbejde med regeringerne i de seks involverede lande.

(1) KOM(2003) 430.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/191

(2004/C 70 E/201)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3005/03

af Albert Maat (PPE-DE) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om: Klassificering af æggehvide

I øjeblikket er hønseæggehvide i EU klassificeret i non-annex 1's produktgruppe (KN-kode 3502 1190 1990 2091 2099). Derfor har vi den situation, at et delt ægs æggeblomme fortsat er et landbrugsprodukt, mens æggehviden betragtes som et industriprodukt. Ganske vist anvendtes æggehvide tidligere industrielt, men nu er situationen helt anderledes, hvor den bruges i fødevaresektoren.

De ægproducenter, der eksporterer, bliver groft forfordelt på grund af denne uegentlige klassificering, fordi de går glip af en stor del eksportrestitutioner.

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den agter at overvinde denne »anomali«, som har alvorlige negative konsekvenser for de europæiske ægproducenter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. december 2003)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlige forespørgsler nr. P-2696/03 (1) og nr. P-2976/03 af Heinz Kindermann (2).

(1) Se side 129.

(2) Se side 182.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/163

(2004/C 70 E/172)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2915/03

af Francesco Speroni (NI) til Kommissionen

(29. september 2003)

Om: Prodi partisk under folkeafstemningskampagnen i Sverige

Af hvilken grund tog Europa-Kommissionens formand Romano Prodi under folkeafstemningskampagnen i Sverige for nylig klart parti for dette lands tiltrædelse af euroen i stedet for at indtage en respektfuld upartisk holdning over for det svenske folks suveræne vilje til at vælge mellem to muligheder, som begge er i overensstemmelse med Unionens regelværk?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(6. november 2003)

På Parlamentets plenarmøde den 16. januar 2002 understregede formanden for Kommissionen, at »for millioner af europæiske borgere er de sedler og mønter, de går rundt med i deres lommer, et konkret tegn på det store politiske projekt, der tager sigte på et forenet Europa. Set ud fra et symbolsk synspunkt overgår dette den trods alt store følelsesmæssige betydning af afskaffelsen af paskontrollen ved EU's indre grænser. Euroen bliver på denne måde et nøgleelement for deres europæiske identitetsfølelse og deres fælles skæbne, ligesom den allerede er et konkret tegn på den europæiske integrations efterhånden uigenkaldelige karakter. (…) Det skal vi tage ved lære af, når vi forbereder alle de skridt, vi skal tage i integrationsprocessen«.

Der var ingen grund til at ændre denne velkendte holdning, der deles af hele kommissærkollegiet, under Sveriges folkeafstemningskampagne om indførelsen af euro.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/64

(2004/C 70 E/066)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1786/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(28. maj 2003)

Om: Kontakt med roma-ngo'er og regeringsrepræsentationer

Hvilken kontakt har Kommissionen inden for den sidste tid haft med roma-ngo'er og regerings-repræsentationer i tiltrædelseslandene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugen

(27. juni 2003)

Både Kommissionen i Bruxelles såvel som dens delegationer i kandidatlandene er løbende i kontakt med en række roma-ngo'er som f.eks. »International Romani Union«, »Roma National Congress«, »European Roma Rights Centre«, »Pakiv European Roma Fund« og »European Roma Information Office« i Bruxelles. Desuden har Kommissionen kontakter til ngo'er inden for området menneskerettigheder, som også dækker spørgsmål vedrørende romaerne, f.eks. Amnesty International, Open Society Institute og Project for Ethnic Relations. I mange tilfælde modtager ngo'er, der arbejder på projekter vedrørende romaerne, finansiering fra PHARE som bl.a. »Romodrom« eller »Athinganoi« i Tjekkiet eller »Romani Criss«, »Resource Centre for Roma Communities in Romania« og andre i Rumænien.

I forbindelse med udarbejdelsen af de periodiske rapporter om kandidatlandenes fremskridt mod tiltrædelse har Kommissionen også regelmæssigt været i kontakt med ngo'er, som arbejder med spørgsmål angående romaerne, og andre mellemstatslige organisationer som Europa-Rådet eller Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE).

I forbindelse med tiltrædelsesforberedelserne finder der regelmæssigt drøftelser sted mellem repræsentanter for kandidatlandenes regeringer og Kommissionen på forskellige niveauer. Der afholdes også regelmæssigt møder inden for rammerne af Europa-aftalerne, hvor der er mulighed for at rejse spørgsmål angående romaerne med repræsentanter for kandidatlandenes regeringer. I juni og juli 2003 vil der således blive afholdt møder i associeringsudvalgene med Ungarn, Tjekkiet og Slovakiet, hvor Kommissionen varetager formandskabet.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/191

(2004/C 70 E/202)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3007/03

af Giacomo Santini (PPE-DE) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om: De europæiske landdistrikters Carrefour-netværks rolle for så vidt angår informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik

I sin beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 814/2000 om informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik (1) glæder Kommissionen sig over de resultater, der er opnået med oplysningskampagnerne i 2000, 2001 og 2002, idet den dog også understreger, at disse foranstaltninger kan forbedres med hensyn til virkning og cost-benefit-forhold. Kommissionen udtaler under henvisning til dataene fra Eurobarometer-lynundersøgelsen, at borgernes generelle uvidenhed om den fælles landbrugspolitik, WTO, fødevaresikkerhed og andre emner i forbindelse med den fælles landbrugspolitik mere end nogensinde bekræfter behovet for en styrkelse af informationsforanstaltningerne for at forbedre deres virkning.

De europæiske landdistrikters Carrefour-netværk har gennem mange år spillet en fremtrædende rolle for så vidt angår udbredelsen af kendskabet til den fælles landbrugspolitik takket være tilstedeværelsen i Unionen af omkring 140 europæiske landbrugsinformationscentre, som er forsynede med publikationer, nyheds- breve og websites og beskæftiger personale med kompetence på landbrugsområdet. Dette net kan yde et vigtigt bidrag til opnåelsen af målsætningerne med forordning (EF) nr. 814/2000 (2), både for så vidt angår forbedringen af den virkning, informationsforanstaltningerne har på borgerne, og for så vidt angår cost-benefit-forholdet. Det er derfor forespørgerens opfattelse, at der for at nå dette resultat bør ske struktureret inddragelse af informationscentrene fra Kommissionens landbrugsgeneraldirektorats side med henblik på at forbedre tilrettelæggelsen af oplysningskampagnerne og sikre øget sammenhæng mellem Kommissionens informationsforanstaltninger.

Der henvises desuden til, at en af de af Kommissionen trufne foranstaltninger netop er gået ud på at forbedre Carrefour-ledernes kendskab til specifikke emner i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, og at det netop var Generaldirektoratet for Landbrug, der tog sig af denne opgave, hvilket viser, at der er behov for en funktionel forbindelse med disse centre. Landdistrikternes Carrefour-netværk har også bistået Kommissionens personale på informationsstande på landbrugsmesser.

Kan Kommissionen oplyse

1. om den agter at udvide samarbejdet med de europæiske landdistrikters Carrefour-netværk med henblik på gennemførelsen af aktiviteter i tilknytning til foranstaltninger truffet på Kommissionens initiativ?

2. hvilken rolle Carrefour-netværket vil spille i forbindelse med foranstaltninger truffet på Kommissionens initiativ med henblik på gennemførelsen af ovennævnte forordning (EF) nr. 814/2000?

(1) KOM(2003) 235.

(2) EFT L 100 af 20.4.2000, s. 7.
3.

Finder Rådet det på dette punkt ikke hensigtsmæssigt, at der oprettes et observationscenter for alle de valghandlinger, der skal finde sted den 10. oktober 2003?
Kommissionen deler det ærede parlamentsmedlems bekymring angående arbejdsulykker med dødelig udgang. Som nævnt i meddelelsen »Tilpasning til ændringerne i arbejdslivet og i samfundet: en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2002-2006« (1), er Kommissionens målsætning en vedvarende reduktion af antallet af arbejdsulykker, herunder også arbejdsulykker med dødelig udgang. Den nye strategi hviler på styrkelsen af en forebyggelseskultur over for risici, på en kombination af et bredt spektrum af politiske instrumenter — lovgivning, social dialog, forbedringsfor-anstaltninger og kortlægning af eksempler på bedste praksis, virksomhedernes sociale ansvar, økonomiske incitamenter — og på opbygning af partnerskaber mellem alle aktører på arbejdsmiljøområdet.

Kommissionen råder over harmoniserede tal for arbejdsulykker i medlemsstaterne siden 1994. I den forbindelse vil Kommissionen gøre det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at Eurostat modtager data fra det nationale institut for statistik i Grækenland på grundlag af den harmoniserede metode, ESAW (2). Grækenlands ESAW-data omfatter kun lønmodtagere, og derfor er arbejdsulykker blandt selvstændige ikke medtaget i statistikkerne. Med henblik på at harmonisere kilderne fra de forskellige lande, omfatter ESAW-statistikkerne kun ulykker, der finder sted i arbejdstiden, og ikke ulykker, der finder sted under transport mellem arbejdssted og bopæl.

De nyeste tilgængelige ESAW-tal er fra 2000, og de viser en forbedring i antallet af arbejdsulykker for Grækenland, dels i absolutte tal og dels i den stardardiserede opgørelse af frekvensen af ulykker med dødelig udgang pr. 100 000 beskæftigede. I 1994 mistede 83 arbejdstagere ganske rigtigt livet, og frekvensen var da på 4,3, mens 57 arbejdstagere mistede livet i 2000, og frekvensen var da på 2,7. Hvad angår ulykker, der medførte en uarbejdsdygtighed på over 3 dage, viser udviklingen i Grækenland ligeledes en forbedring fra 1994, dels i absolutte tal (39 098 ulykker i 2000 i forhold til 53 829 ulykker i 1994), og dels i frekvens (2,595 i 2000 sammenholdt med 3,702 i 1994). Men selvom det med ESAW-metoden er muligt at udarbejde harmoniserede statistikker, er der stadig problemer med sammenligneligheden mellem de forskellige medlemsstater, da andelen af ulykker, der indberettes, varierer mellem landene.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/178

(2004/C 70 E/186)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2958/03

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om: Prisstigninger i landene i eurozonen

I Italien blev der den 16. september 2003 iværksat en forbrugerstrejke for at protestere mod den ukontrollerede og konstante stigning i forbrugerpriserne. Den italienske forbrugerorganisation ADICON-SUM anslår det gennemsnitlige fald i husholdningernes købekraft for 2003 til 1000 EUR. Den gennemsnitlige inflation i eurozonen er på 2,1 %, højst i Irland med 3,9 %. I Italien er inflationen steget til 2,9 %, i Grækenland til 3,5 % og i Portugal til 3,7 %.

I Italien er inflationsraten tilbage på niveauet fra januar, og udviklingen tyder på en konstant stigning i forbrugerpriserne. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. Hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at klarlægge de enkelte regeringers — og særligt den italienske regerings — handlingsplaner i detaljer?

2. Hvilke presserende foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at beskytte forbrugernes købekraft?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(14. november 2003)

Kommissionen vil gerne gøre opmærksom på, at ansvaret for prisstabiliteten i euroområdet som helhed ligger hos Den Europæiske Centralbank, mens ansvaret for at bekæmpe landsspecifikke inflationstendenser ligger hos de berørte medlemsstater, da der ikke er mulighed herfor inden for rammerne af den fælles monetære politik.

De seneste tilgængelige data i forbindelse med det harmoniserede forbrugerprisindeks (HFPI) viser, at forbrugerpriserne mellem september 2002 og september 2003 er steget med 2,1 % for euroområdet som helhed, med 3,8 % i Irland, 3,3 % i Grækenland (august til august), 3,2 % i Portugal, 3,0 % i Spanien og 3,0 % i Italien, Dette er de fem medlemsstater med de højeste årlige inflationsrater.

Kommissionen henleder det ærede medlems opmærksomhed på afsnittet om euroområdet i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik (BEPG) for perioden 2003-2005, der blev vedtaget af Rådet i juni 2003. I det afsnit erkendes det, at inflationsforskelle i en monetær union er en kendsgerning, og at de inflationsforskelle, der er konstateret mellem medlemslande i euroområdet, i vidt omfang afspejler forskelle med hensyn til økonomiske strukturer og vækstrater. I BEPG anbefales det, at politiske beslutningstagere på nationalt plan analyserer årsagerne til inflationsforskelle for at kunne identificere situationer, hvor disse ikke er ønskværdige, så medlemsstaterne kan søge at afhjælpe dem med de midler, de har til rådighed. Kommissionen vil som sædvanlig fortsat nøje overvåge den makroøkonomiske situation i alle medlemsstater og aflægge rapport om gennemførelsen af BEPG.
Hvorvidt det vil udgøre statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, at et offentligt foretagende som det græske jernbaneselskab (OSE) undlader at kræve erstatning for brud på kontraktlige forpligtelser, afhænger af en række faktorer som f.eks. de nøjagtige betingelser med hensyn til blandt andet fristen for aflevering af det rullende materiel, straffeklausuler for forsinket aflevering eller manglende aflevering osv. Kommissionen har ikke på nuværende tidspunkt tilstrækkelige oplysninger om disse forhold til at besvare det ærede medlems spørgsmål.

Endvidere skal det understreges, at foranstaltninger, der træffes af offentlige foretagender, og som resulterer i en finansiel begunstigelse, kun kan betragtes som statsstøtte, hvis de kan henføres til staten. Den kendsgerning, at OSE er et foretagende under statslig kontrol er ikke i sig selv tilstrækkelig til, at foranstaltninger, der iværksættes af den virksomhed, kan henføres til staten.

Selv om de oplysninger, det ærede medlem giver, ikke danner tilstrækkeligt grundlag for at drage konklusioner om sagens relevans i forbindelse med statsstøtte, noterer Kommissionen sig de betænkeligheder, der gives udtryk for.