SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1023/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Sundhedsfarer i forbindelse med genteknisk producerede foedevarer

W. Doerfler og R. Schubbert offentliggjorde en undersoegelse af mavetarmsystemet hos pattedyr vedroerende optagelse af DNA, der stammer fra foede. (W. Doerfler/R. Scubbert: Medizinisch-genetische Implikationen. Aufnahme fremder DNA ueber den Gastrointestinaltrakt. I: Deutsches AErzteblatt - AErztliche Mitteilungen. Nr. 25/26. Koeln 1994). Doerfler og Schubbert kommer i modsaetning til den fremherskende opfattelse til den konklusion, at DNA, der optages gennem foeden i mavetarmsystemet ikke blot fuldstaendig nedbrydes gennem fordoejelsen, men at DNA-rester for ca. 1/4 vedkommende i forbindelse med det oprindelige DNA naar ned i mavetarmsystemet, altsaa ogsaa funktionsdygtige gensekvenser. Dette DNA kan optages og rekombineres af mikroorganismer og bakterier. Dette exogene DNA fandtes desuden i blodceller og kunne ogsaa optages af muskelcellernes receptorer.

1. Hvorledes vurderer Kommissionen faren for, at proteiner baseret paa exogene DNA kan overfoeres af kropsceller og mikroorganismer i det menneskelige legeme?

2. Er Kommissionen enig i vurderingen af, at isaer antibiotikaresistens, som eksisterer i mange transgene nytteplanter som Marker-gener, boer tages op til fornyet overvejelse?

3. Hvad mener Kommissionen i betragtning af, at der som foelge heraf ogsaa kan opstaa antibiotika-resistens i sygdomsfremkaldende organismer i menneskekroppen?

4. Skal markedsfoering af genteknisk aendret majs fra Novartis (tidligere: Ciba-Geigy og Sandoz), som indeholder en resistens mod amplicilin, eventuelt undersoeges paa ny og eventuelt traekkes tilbage som foelge af disse nye videnskabelige oplysninger?

5. Er Kommissionen af den opfattelse, at i det mindste antibiotikaresistensgener boer undgaas i forbindelse med transgene nytteplanter?

6. Er Kommissionen rede til at tage hensyn til disse nye videnskabelige oplysninger i fremtiden i forbindelse med den forestaaende markedsfoering af genteknisk aendrede og producerede foedevarer?

7. Er Kommissionen enig i vurderingen af, at overfoersel af genetisk materiale ud over artsgraenser som foelge af den permanente fare for en eventuel syntese af allergene stoffer efter rekombination i sig selv udgoer en risiko ved hjaelp af de nye videnskabelige oplysninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (12. juni 1997)

1. - 3. Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa de udtalelser, der blev fremsat af de tre videnskabelige komiteer, der blev raadspurgt i forbindelse med Ciba-Geigy's majssag, og som bliver offentliggjort i de kommende uger. Den videnskabelige komité for dyrefoder konkluderede, at muligheden for overfoersel af et funktionsdygtigt BLA-gen fra genetisk modificeret majs til bakterier er praktisk taget nul, og hvis det praktisk taget umulige forekommer, har det ingen klinisk betydning. Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler fastslaar, at muligheden for overfoersel af DNA fra planter til bakterier er lille, og det gaelder ogsaa muligheden for, at aendret DNA bliver funktionel i denne bakterie. Selvom denne usandsynlige reaktionsker, er der ikke nogen paaviselig virkning, da BLA-genet allerede er udbredt i hoej grad i naturen, inklusive i menneskers og dyrs fordoejelseskanal.

4. Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler konkluderede i samme udtalelse at den genmodificerede majs ikke gav anledning til ernaeringsmaessige bekymringer, og at de indfoejede egenskaber ikke gav anledning til bekymring for toksikologiske problemer hos mennesket, samt at det er usandsynligt, at de genetiske aendringer kan medfoere stoerre tendens til allergi. Den Videnskabelige Komité for Dyrefoder er enig med Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler i, at der ikke foreligger noget bevis for, at anvendelsen af genetisk modificeret majs i dyrefoder vil paavirke dyrenes sundhed negativt.

Markedsfoering af Ciba-Geigy-majs er for nylig blevet forbudt i OEstrig under henvisning til artikel 16 i direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990 )). De oestrigske myndigheder fremfoerer i deres argumentation bl.a. til en nylig offentliggoerelse af Schubbert, Renz, Schmitz og Doerfler (Proc. Natl. Acad. Sci. USA 94, 961-966, 1997) som er blevet vurderet af Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler. Komiteen bemaerker, at ingen af komiteens konklusioner om toksicitet, ernaeringsvaerdi, allergifremkaldende egenskaber og sekundaere aendringer blev svaekket af den oestrigske argumentation. Kommissionen afventer for oejeblikket de andre to videnskabelige komiteers udtalelser.

5. - 6. Kommissionen henleder i denne forbindelse det aerede medlems opmaerksomhed paa udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Dyrefoder hvori der bl.a. ogsaa staar, at selvom tilstedevaerelsen af antibiotiske markoerer ikke noedvendigvis indebaerer en risiko for dyr eller menneskers sundhed eller for miljoeet, maa dette vurderes i hvert enkelt tilfaelde, saaledes som det skete med Ciba-Geigy-majsen. Komiteen konkluderer, at den er klar over det generelle spoergsmaal med gener, der koder for antibiotikaresistens i transgene nytteplanter, som marker-gener ved udviklingen af nye levnedsmidler og foreslaar, at der foretages en dybtgaaende undersoegelse af det fremtidige behov for og anvendelse af marker-gener.

7. Med hensyn til syntese af allergene stoffer efter rekombination, udgoer overfoersel af genetisk materiale tvaers over artsgraenser i sig selv ikke nogen generel risiko. Dette maa vurderes i det enkelte tilfaelde. Der findes eksperimentelle metoder til at analysere nye proteiner, hvad angaar deres allergifremkaldende egenskaber. En nylig rapport fra International food biotechnology council (IFBC) og ILSI allergy and immunology institute (AII) med titlen »Allergenicity of food produced by genetic modifications«, som blev offentliggjort som et saerligt tillaeg til »Critical reviews in food science and nutrition« (bind 36, 1996) behandler en vurdering af levnedsmidler der er opnaaet ved hjaelp af bioteknologi.