SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2634/01

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(2. oktober 2001)

Om: Opfølgningsbestemmelser vedrørende efterfølgeren til Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs Rådgivende Udvalg

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs Rådgivende Udvalg skal efter at have fungeret i 50 år integreres i EU's Økonomiske og Sociale Udvalg. Udvalget består af 108 repræsentanter for producenter, arbejdstagere, forbrugere samt operatører inden for kul og stålsektoren i samtlige 15 medlemsstater. Der har ikke hidtil været en repræsentant for miljøsektoren i Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs Rådgivende Udvalg eller i det Økonomiske og Sociale Udvalg.

1. Agter Kommissionen i forbindelse med den forestående integrering af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs Rådgivende Udvalg i Det Økonomiske og Sociale Udvalg at medtage repræsentanter for Miljøsektoren?

2. Hvor mange medlemmer skal det nye udvalg efter Kommissionens mening bestå af?

3. Finder Kommissionen det nødvendigt i betragtningen af forankringen i AGENDA 21-processen også i det nye udvidede almindelige Økonomiske og Sociale Udvalg at medtage repræsentanter fra miljøsektoren?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(21. november 2001)

Kommissionen fremlagde sine forslag vedrørende fremtiden for Det Rådgivende Udvalg for EKSF i meddelelsen om Fremtiden for den strukturerede dialog efter EKSF-traktatens udløb, der blev vedtaget den 27. september 2000(1).

Idet Kommissionen konstaterer, at EKSF-traktatens udløb vil medføre, at retsreglerne og procedurerne for EKSF forsvinder, understreger den, hvor stor betydning det rådgivende udvalgs erfaringer har tillige med dets enestående bidrag til beslutningsprocessen og enigheden på arbejdsmarkedet, særlig i henseende til de dybtgående ændringer, der er sket i kul- og stålsektorerne.

For at udnytte disse erfaringer og samtidig tage hensyn til den nye situation, der opstår ved EKSF-traktatens udløb udtaler Kommissionen sig til fordel for, at visse dele af Det Rådgivende Udvalg for EKSF's rådgivningsvirksomhed overtages af Det Økonomiske og Sociale Udvalg (ØSU). Dette kan nemlig anses for at være det rådgivende udvalgs naturlige arvtager, fordi ØSU, der blev oprettet i 1957 på grundlag af det rådgivende udvalgs erfaringer, er et af de almenretlige rådgivende organer, der omhandles i EF-traktaten. Kommissionen foreslår også, at ØSU tilpasser sine strukturer og arbejdsmetoder for at få fuld nytte af det rådgivende udvalgs aktiver.

Kommissionen går især ind for, at der i ØSU indføres en ny arbejdsstruktur med beføjelser ikke blot vedrørende spørgsmål i tilknytning til kul og stål, men også vedrørende de industrielle forvandlinger og ændringer i videste forstand. En sådan stående struktur vil muliggøre en gensidig berigelse og en udveksling af god praksis mellem kul- og stålsektorerne og de øvrige erhvervsgrene, der er repræsenteret i ØSU. Dette gælder bl.a. miljøet og den bærbare udvikling (Agenda 21). Om disse væsentlige emner vil repræsentanter for jern- og stål- samt kulsektorerne i fremtiden kunne opnå en systematisk dialog med de øvrige rådgivere i ØSU.

Der er løbende kontakter mellem det rådgivende udvalg og EØS med henblik på at kortlægge den nye strukturs egenskaber og driftsmåder.

Det er op til Rådet i henhold til EF-traktatens artikel 259 at vedtage, hvorledes ØSU skal sammensættes.

I betragtning af de pågældende sektorers forholdsvis store betydning og rådgivningsvirksomhedens omfang foreslår Kommissionen en struktur bestående af i alt 25-30 personer. Dette er naturligvis omfattet af begrænsningen i EF-traktatens artikel 258 (tidligere artikel 194), der fastsætter det nuværende antal medlemmer af ØSU til 222. I Nice-traktaten er det fastsat, at antallet af medlemmer af ØSU i fremtiden, særlig med udsigt til udvidelse af Unionen, ikke må overstige 350.

(1) KOM(2000) 588 endelig udg.