SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1072/98

af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen

(6. april 1998)

Om: Autoriseret svampeskadekontrol

I de sidste aar har det i de fleste EU-medlemsstater naermest vaeret paa mode at beskaeftige sig med svampeskader paa huse. Det har foert til et stigende antal retssager, hvori ansvarsspoergsmaal afgoeres i forbindelse med konstatering af svamp efter hus- eller bygningskoeb og udbedringen af de deraf foelgende skader. I Finland har man i forbindelse med disse sager brugt sagkyndige erklaeringer, udarbejdet af personer eller bureauer uden tilstraekkelig eller saagar helt uden faglig viden.

I dagens Europa flyttes byggematerialer, bygherrer og konstruktoerer frit fra den ene medlemsstat til den anden inden for rammerne af det indre marked. Derfor vedroerer problemet hele Unionen. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen i lyset af ovenstaaende at traeffe for at sikre at personer, der skal maale huse og bygningers indeklima, har den fornoedne ekspertise f.eks. i form af en autorisation eller en ensartet procedure i alle EU-medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(5. august 1998)

Det aerede medlem henviser til de skader, der foraarsages ved svampeangreb i boliger og andre bygninger, og navnlig den manglende fagkundskab hos de kontrolinstanser, der konsulteres under de juridiske procedurer, der foelger efter. Han anmoder Kommissionen om at oplyse, hvilke skridt den selv agter at tage, for eksempel for saa vidt angaar procedurerne for autorisation, eller adgang til udoevelse af denne funktion, for at sikre, at de konsulenter eller kontrolloerer, der rettes henvendelse til, besidder den fornoedne fagkundskab.

En faelles procedure med hensyn til autorisation for saadanne kontrolloerer i samtlige medlemsstater er til dato endnu ikke blevet overvejet af Kommissionen. Dog er denne af den opfattelse, at problemet med hensyn til de paagaeldende konsulenters faglige viden inden for bygge og anlaegssektoren overstiger de saerlige aspekter vedroerende svamp og er af mere generel art. Af denne grund naevnes det blandt andet i meddelelsen om "Bygge og anlaegsindustriens konkurrenceevne"(1), som blev vedtaget af Kommissionen den 4. november 1997, og hvor én af de vigtigste maalsaetninger er at fremme denne sektors kvalitet, at kundens tillid kun kan opnaas, saafremt vedkommende kan henvende sig til specialiserede fagfolk, som ligger inde med ajourfoert faglig viden. I meddelelsen henstilles det, at der etableres en raekke forskellige ordninger, hvorefter man registrerer og kategoriserer fagfolkene paa omraadet i henhold til disses fagkundskaber og med gensidig anerkendelse af disses kvalifikationer. Kommissionen er i oejeblikket i gang med sammen med en raekke repraesentanter for de enkelte medlemsstater og for erhvervet naermere at undersoege, hvorvidt det er muligt at ivaerksaette en aktionsplan med henblik paa i hoejere grad at videreudbygge visse henstillinger fra meddelelsen, heriblandt de ovenfor anfoerte.

Derudover udgoer svamp et stort problem for indeklimaet i bygninger og kan paavirke beboernes helbred. For at raade bod herpaa er det fastsat som ét af de vigtigste krav i direktivet om byggevarer(2), at alle bygningsvaerker skal vaere udformet og opfoert paa en saadan maade, at de ikke indebaerer nogen form for trussel mod beboernes hygiejne og helbred bl.a. som foelge af tilstedevaerelsen af fugt paa de indvendige overflader af bygningsvaerket. Dette krav vil blive medtaget i de fremtidige harmoniserede standarder for byggematerialer, hvorved der aabnes mulighed for fri bevaegelighed for og brug af de paagaeldende produkter.

At loese indendoersklimatiske problemer allerede "ved kilden" ved hjaelp af en raekke minimumskrav i forbindelse med byggematerialer er en form for forebyggelsesmetoder. En anden af disse omfatter kontrol med ventileringen i bygninger som led i en overordnet strategi, kaldet "building systems approach", hvorunder der tages hensyn til varme, ventilations og airconditioneringssystemerne. Dog er den bedste metode til forbedring af indendoersluftens kvalitet oplysning, i og med, at der findes mange forskellige foranstaltninger, som kan tages i brug i den enkelte private bolig med henblik paa at reducere de mulige sundhedsmaessige risici, der er forbundet med en eventuel indendoers forurening.

Det er fremgaaet af en raekke forskellige videnskabelige undersoegelser, at fugtigt indendoersklima og svamp oeger risikoen for astma, allergisk rhinitis samt infektioner i de oevre luftveje. Kommissionens forslag til en "faellesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen paa folkesundhedsomraadet"(3) tager sit udgangspunkt i de videnskabelige vidnesbyrd med hensyn til udsaettelse for svamp og mulige sundhedsmaessige eftervirkninger heraf. Kampagner for bevidstgoerelse af offentligheden og med sigte paa visse centrale aktorer som for eksempel konsulenter og fagfolk paa omraadet indgik i Kommissionens forslag. Aktiviteter paa dette omraade kan ligeledes bestaa i praktisk vejledning, ivaerksat fra erhvervets side, til baade byggefirmaer og forbrugere.

(1) KOM(97) 539 endelig udg.

(2) EFT L 40 af 11.2.1989, s. 12.

(3) KOM(97) 266 endelig udg. og KOM(98) 231 endelig udg.