ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1348/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, ngo'er og forskellige organisationer

Kan Kommissionen opstille en fuldstaendig liste over foreninger, ngo'er og andre organisationer, der har modtaget faellesskabsstoette i henhold til post B7-217 (noedhjaelp til flygtninge og fordrevne), og angive den noejagtige stoerrelse af denne stoette i det sidste afsluttede regnskabsaar?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-1346/96, E-1347/96 og E-1348/96 (15. juli 1996)

De budgetposter der omtales af det aerede medlem, vedroerer humanitaer bistand, og man skal derfor goere opmaerksom paa at man herved forstaar hjaelp til ofre for naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer (krig og andre konflikter). Stoetten ydes direkte til de ramte personer, fuldstaendig upartisk og uden hensyn til race, religion eller politisk observans, og dette sker normalt via Kommissionens »saedvanlige« partnerorganisationer.

Kommissionen har anerkendt omkring 170 organisationer, internationale og NGO'er, heraf nogle under FN og Roede Kors, som partnerorganisationer og har indgaaet rammekontrakter med disser. De humanitaere projekter disse organisationer varetager, udfoeres paa grundlag af implementeringskontrakter.

Det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat vil direkte faa tilsendt en oversigt over hvor store beloeb der er ydet via budgetkonto B7-210, B7-211 og B7-217 til de forskellige NGO'er, internationale organisationer og forskellige partnerorganisationer som har varetaget foranstaltninger med finansiel stoette fra Kommissionen. Ydermere fremsendes en komplet liste over organisationer der har undertegnet en partnerskabs-/rammekontrakt med Faellesskabet vedroerende humanitaere aktioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1334/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Handel med hundehvalpe

I forbindelse med forespoergsel E-0785/96 ((EFT C 297 af 8.10.1996, s. 26. )) om handel med hundehvalpe fra de oesteuropaeiske lande er der ikke blevet givet et fyldestgoerende svar, hvorfor jeg atter vil stille foelgende spoergsmaal:

1. I Milano har man konstateret, at der foregaar en kedelig handel med hundehvalpe fra de oesteuropaeiske lande, som ofte doer, naar de er et par uger gamle, og som indebaerer en sundhedsfare for Italiens egne hunde, der bliver smittet af sygdomme, som de importerede hunde er befaengt med.

a. Vil Kommissionen indfoere en streng kontrol med denne handel, baade hvad angaar selve de importerede hunde og koeberne?

b. Vil den endvidere soerge for, at den gaeldende EF-lovgivning paa dette omraade bliver gennemfoert korrekt?

c. Vil den i oevrigt behandle de forskellige forespoergsler saa indgaaende, at man ikke er noedt til at stille samme forespoergsel igen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. juli 1996)

Kommissionen oplyste i sit svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-785/96 om de EF-bestemmelser, der gaelder for kommerciel import af hunde og transport af disse dyr i, til og fra medlemsstaterne.

Den kan give foelgende svar paa det aerede medlems tillaegsspoergsmaal:

a-b. Alle medlemsstater skal gennemfoere og haandhaeve de paagaeldende EF-direktiver (92/65/EOEF ((EFT L 268 af 14.9.1992. )) og 91/628/EF ((EFT L 340 af 11.12.1991. ))). Da der ifoelge det aerede medlem er problemer med haandhaevelsen af disse bestemmelser i forbindelse med handel med hundehvalpe mellem OEsteuropa og Italien, vil Kommissionen kontakte de italienske myndigheder herom.

c. Kommissionen bestraeber sig altid paa at give tilstraekkelige svar paa de aerede medlemmers forespoergsler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1855/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Handel med hunde og katte

Den ulovlige handel med hunde og katte i Faellesskabet forstaerkes af det forhold, at der mangler en faelles lovgivning, der goer det muligt at forsvare disse dyrs rettigheder.

Problemet med anvendeligheden af den eksisterende lovgivning i Italien og dermed kontrollen med og forsvaret af disse dyrs rettigheder afhaenger i sidste ende af de udenlandske omraader, hvorfra den illegale handel i dag sker.

Vil Kommissionen overveje at udstede et direktiv for kaeledyr, der indeholder mulighed for, at regler om beskyttelse i en EU-medlemsstat ligeledes gaelder i de oevrige medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (30. juli 1996)

Handel med hunde og katte er omfattet af to raadsdirektiver, nemlig 91/628/EOEF ((EFT L 340 af 11.12.1991. )) og 92/65/EOEF ((EFT L 268 af 14.9.1992. )). Hvis det aerede medlem er bekendt med konkrete overtraedelser af ovennaevnte direktiver, anmodes hun om at give detaljerede oplysninger til de nationale myndigheder og til Kommissionen.

Spoergsmaal som grusomhed overfor dyr og opretholdelse af zootekniske standarder er imidlertid ikke harmoniseret paa EF-niveau og henhoerer fortsat under medlemsstaternes kompetence. Kommissionen agter ikke at foreslaa yderlige velfaerdsbestemmelser vedroerende hunde og katte for oejeblikket.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0746/96 af Carl Lang (NI) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Virksomhedsflytninger og -lukninger

Danone-koncernen, som har haft stort overskud i flere aar, har for nylig meddelt, at den vil lukke sit produktionsanlaeg i Seclin i Nordfrankrig, selvom ogsaa dette viste overskud, hvorved 169 mennesker saaledes mister deres arbejde.

Det lader ikke blot til, at denne lukning er en flytning, men ligeledes til, at den omtalte virksomhed anmoder om statsstoette for at gennemfoere, hvad den kalder »omstrukturering«. Den forbereder sig endvidere paa at investere henved 400 millioner francs i Sydafrika maaske tiltrukket af nyheden om, at der skal oprettes et frihandelsomraade mellem Unionen og dette land. Endvidere befinder denne fabrik sig i en stoetteberettiget region under maal 2 i EFRU.

1. Tillader Kommissionens konkurrencepolitik statsstoette til sunde virksomheder og offentlig finansiering af private koncerners konkurrencepolitik?

2. Kommissionen bedes angive tal for den reelle virkning af anvendelsen af strukturfondbevillinger inden for den paagaeldende sektor, eftersom de med al tydelighed ikke opfylder maalet om at hindre industritilbagegang og tiltraekke virksomheder?

3. Er det rigtigt, at Den Europaeiske Union skulle vaere lige ved at indgaa en frihandelsaftale med Sydafrika, og derefter med et andet land eller geografiske zoner uden paa forhaand at undersoege den samlede og sektorbestemte indvirkning paa medlemsstaternes oekonomier og Unionens politikker?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (24. april 1996)

Kommissionen tillader kun statsstoette til virksomheder i forbindelse med de undtagelser, der er fastsat i EF-traktaten. Kommissionen offentliggoer systematisk rammebestemmelser for, hvorledes disse undtagelser kan bringes i anvendelse. Specielt gaelder det, at statsstoette til virksomheder kun kan godkendes, hvis den er noedvendig for at opfylde et EF-maal saasom miljoebeskyttelse, udvikling af smaa og mellemstore virksomheder (SMV) eller regionalpolitik.

Angaaende strukturfondenes interventioner i egne med industriel tilbagegang, praeciserer Kommissionen, at disse interventioner specielt er beregnet paa selvstaendige smaa og mellemstore virksomheder og ikke paa omstrukturering af store koncerner. Deres betydning for maal 2-omraadet Nord-Pas-de-Calais er stor paa trods af en daarlig konjunktur. Saaledes har man konstateret, at beskaeftigelsestilbagegangen i industrisektoren er stagneret (*1,2% i 1994 mod et gennemsnit paa *2,9 fra 1990 til 1993), og at beskaeftigelsen i den tertiaere sektor oeges betydeligt (+3,2% i 1994 mod +2,6% i gennemsnit paa landsplan).

Endelig er det ikke sandt, at EU er ved at indgaa en frihandelsaftale med Sydafrika. Der er principiel enighed om at indlede forhandlinger, men disse er endnu ikke startet. Derimod har Kommissionen i henhold til konklusionerne fra 1995 forelagt Raadet en analyse af en saadan aftales indvirkning paa EF-politikkerne og af dens forenelighed med Verdenshandelsorganisationens (WTO) regler. Denne foerste analyse vil blive fulgt op af grundigere sektorbestemte undersoegelser, efterhaanden som selve forhandlingerne skrider frem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1863/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Foranstaltninger til plantebeskyttelse inden for rammerne af konventionen om EU's faelles ydre graense

Den voksende import af subtropiske frugter som f.eks. mango skaber ikke blot vanskeligheder for EU's produktion, men den paagaeldende sektor er ogsaa bekymret over den manglende fasthed i plantesundhedskontrollen. Det er hidtil lykkedes de spanske provinser Granada og Málaga at undgaa at blive hjemsoegt af insektet »esternoquetus manguiferae«, som angriber froeene fra mangofrugten. Den nuvaerende lovgivning beskytter i teorien handelen med froe, men naevner intet om de friske frugter, hvis sten kan vaere smittebaerere.

Hvilke foranstaltninger foreslaar Kommissionen for at undgaa, at dette farlige skadedyr indfoeres til de europaeiske dyrkningsomraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. juli 1996)

Som det aerede parlamentsmedlem goer opmaerksom paa, ydes der med EF- plantesundhedsordningen, der er indfoert med Raadets direktiv 77/93/EOEF ((EFT L 26 af 31.1.1977. )), som aendret, bl.a. beskyttelse mod indfoersel til Faellesskabet af mango-snudebillen, Sternoquetus manguiferae, via froe. Det skal bemaerkes, at Kommissionen i overensstemmelse med bestemmelserne i naevnte direktiv til det formaal har anerkendt en beskyttelseszone. Dette er sket paa anmodning fra Spanien og Portugal og efter konstatering af, at denne snudebille ikke forekommer i disse medlemsstater.

Kommissionen kan oplyse det aerede parlamentsmedlem om, at mangofrugter med oprindelse i tredjelande efter denne ordning ligeledes boer underkastes en plantesundhedskontrol i oprindelseslandene eller de lande, hvorfra der foretages forsendelse, inden indfoersel til Faellesskabet. Dette har i foerste raekke til formaal at beskytte Faellesskabet mod indfoersel af frugtfluer. Ved indfoersel til Faellesskabet paahviler det medlemsstaterne at sikre, at der er foretaget plantesundhedskontrol, og at den paagaeldende frugt er fri for frugtfluer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1071/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Fiskerispoergsmaal i Essex og Kent

Er Kommissionen enig i, at bestemmelserne i den faelles fiskeripolitik ansporer til bygning af 70-80 fods »eurokuttere« til intensivt »fabriksfiskeri«, som har tilladelse til at fiske ind til tremilegraensen? Er Kommissionen ogsaa enig i, at der bygges smaa baade under 10 meter, netop fordi de slet ikke er omfattet af

graenserne? Hvilke foranstaltninger foreslaas der i bekraeftende fald for at raade bod paa disse indlysende markedsforvridninger og forsoeg paa at omgaa fornuftige bevaringsmaal?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-1071/96, E-1072/96 og E-1073/96 (6. juni 1996)

Der ydes EF-stoette til foranstaltninger, som indgaar i EF-programmer for fiskeriet i henhold til forordning (EF) nr. 3699/93 af 21. december 1993 ((EFT L 346 af 31.12.1993. )). Individuelle fiskeriprojekter, herunder bygning eller modernisering af de af det aerede medlem naevnte fartoejer, vurderes af medlemsstaten i overensstemmelse med ovennaevnte program og under hensyntagen til de maal for formindskelse af kapaciteten, der er fastsat i det fleraarige udviklingsprogram for Det Forenede Kongeriges fiskeriflaade.

Det er ikke Kommissionens opfattelse, at ovennaevnte foranstaltninger fremmer bygning eller modernisering af fartoejer af en saerlig laengde eller et saerligt design eller udstyret med specielt fangstgrej. Det er derfor ikke korrekt at sige, at der tilskyndes til at finansiere nybygninger paa under 10 m for at undgaa begraensninger med hensyn til bevarelse eller tilladte omraader.

Formaalet med en foranstaltning som oplaegning er at reducere fangstkapaciteten i overensstemmelse med maalene i det fleraarige udviklingsprogram. Det Forenede Kongeriges oplaegningsordning forudsaetter, at den licens, der er knyttet til det oplagte fartoej, afleveres og ophaeves. Flaadekapaciteten reduceres derfor uafhaengigt af, hvorvidt ejeren koeber en anden eksisterende licens eller ej. Foranstaltningen opfylder det formaal, der laa til grund for dens indfoerelse, idet den reducerer stoerrelsen af Det Forenede Kongeriges fiskerflaade.

Forudsat at national lovgivning ikke er i modstrid med EF-traktatens fundamentale principper, navnlig forbuddet mod diskrimination, og forudsat at fritagelser fra beskatning ikke er ensbetydende med ulovlig statsstoette, kan EF-bestemmelser ikke begraense en medlemsstats selvstaendighed i skattespoergsmaal. Medlemsstaterne kan anvende deres egne sociallove og skattelove i indkomstspoergsmaal, saa laenge de er i overensstemmelse med traktaten, og den faelles fiskeripolitiks maal ikke bringes i fare.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1143/96 af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Eureka evalueringsrapport ikke tilgaengelig paa alle officielle sprog

Eureka evalueringsrapporten foreligger i Kommissionen paa fem sprog, nemlig engelsk, fransk, tysk, italiensk og spansk.

1. Hvorfor er denne rapport ikke oversat til alle elleve officielle sprog?

2. Hvorfor foreligger rapporten paa spansk eller italiensk, men ikke paa nederlandsk?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (2. juli 1996)

Alle Eureka-dokumenter foreligger normalt kun paa fem sprog (tysk, engelsk, spansk, fransk og italiensk). Dog foreligger den evalueringsrapport, der er udarbejdet af det franske formandskab i 1993, kun paa fransk og engelsk, mens de evalueringsrapporter, der er udarbejdet af henholdsvis det nederlandske (1991) og det schweiziske (1995) formandskab, udelukkende foreligger paa engelsk efter samme formandskabers beslutning.

Man bedes her huske paa, at Eureka ikke er noget faellesskabsprogram, men et tvaerstatsligt initiativ, der er taget af 25 medlemmer, heriblandt Faellesskabet repraesenteret ved Kommissionen. Derfor griber Kommissionen ikke ind vedroerende valget af sprog til offentliggoerelsen af disse rapporter, men kan ligesom ethvert andet Eureka-medlem kontaktes for tilsendelse af dokumenter og rapporter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1553/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Omkostningerne ved oplagring af oksekoed

Hvor stor eksportstoette udbetaltes der fra 1990 til 1995 pr. aar og for hver enkelt medlemsstat i oksekoedsektoren, opdelt efter

1. levende dyr

2. slagtede dyr (frisk og frossent koed)

3. forarbejdet oksekoed?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1550/96, E-1551/96, E-1552/96 og E-1553/96 (12. juli 1996)

Kommissionen sender de oenskede oplysninger direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. Oplysningerne vedroerende de skriftlige forespoergsler E-1550/96, E-1551/96 og E-1553/96 stammer fra finansberetningen vedroerende Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen, som hvert aar forelaegges budgetmyndigheden.

Hvad angaar svaret paa skriftlig forespoergsel E-1552/96 kan det blot bemaerkes, at den faelles markedsordning for oksekoed ikke omfatter finansiering af typen »forarbejdningsstoette«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1340/96 af Per Gahrton (V) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: EU-tilskud til cykelstier

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor en del af EU's samlede oekonomiske stoette til transportinfrastrukturer i de seneste fem aar er gaaet til anlaeggelse af cykelstier? Kan Kommissionen ogsaa angive, hvilke projekter i hvilke lande der har modtaget denne stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (18. juli 1996)

Faellesskabsstoette til cyklestier henhoerer normalt under strukturfondenes operative programmer for stoetteberettigede omraader. Den praktiske gennemfoerelse heraf sorterer hovedsagelig under de enkelte medlemsstaters kompetence. Da denne art projekt gennemgaaende er i mindre maalestok og desuden indgaar som led i videreraekkende udviklingsforanstaltninger som for eksempel turisme eller forbedring af miljoeet, er det vanskeligt at skaffe naermere enkeltheder om de enkelte projekter.

Hvad angaar det generelle spoergsmaal om fremme af cykling som transportform, finansierer Kommissionen for oejeblikket to forskningsprogrammer som led i programmet for transportforskning, -teknologi og -udvikling. Det drejer sig her om en undersoegelse af foranstaltninger med henblik paa at goere cykling og gang til attraktive alternativer til kortere bilture. Kommissionen samarbejder i sine bestraebelser for at fremme cyklisme snaevert med den europaeiske cyklistsammenslutning (ECF).

Kommissionen har ligeledes anerkendt cyklismens fordele i sin groenbog med titlen »The Citizen's Network: Fulfilling the Potential of Public Passenger Transport in Europe« ('Borgernes transportnet - fuld udnyttelse af potentialet i den offentlige personbefordring i Europa') ((KOM(95) 601. )). Bedre integrering af cykling og offentlige transportmidler er saerlig vigtig, og som praktisk eksempel herpaa kan naevnes de centrale cykelparkeringspladser ved mange nederlandske jernbanestationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1560/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Tropisk nationalpark i Fransk Guyana

Som svar paa en tidligere forespoergsel fra den 20. november 1995 (E-3129/95 ((EFT C 109 af 15.4.1996, s. 26. ))) om Kommissionens eventuelle deltagelse i oprettelsen af en tropisk nationalpark i Fransk Guyana oplyste Kommissionen, at der ville blive ydet 1,5 mio ecu til projektet.

Har Kommissionen kendskab til de indfoedtes store modstand mod projektet?

Er Kommissionen klar over, at »forretningsudvalgets« aktuelle forslag helt er i modstrid med forslagene fra ORSTOM og WWF/IUCN?

Har Kommissionen hoert den indfoedte befolkning, der beroeres af projektet om oprettelse af en tropisk nationalpark, inden den traf afgoerelse om at bidrage til finansieringen, og hvad var resultatet af hoeringen?

Er Kommissionen rede til at anmode den franske regering om at tage hele projektet op til fornyet overvejelse paa baggrund af miljoeorganisationers og den indfoedte befolknings henstillinger, og hvorledes vil Kommissionen forbedre den indfoedte befolknings deltagelse i projektet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (5. juli 1996)

I svaret paa skriftlig forespoergsel E-3129/95 oplyste Kommissionen, at der var planlagt en medfinansiering fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling af den planlagte oprettelse af den tropiske nationalpark i Guyana. Finansieringen skulle finde sted under delforanstaltning 6.3 i det samlede programmeringsdokument for maal 1 i Guyana.

Kommissionen henleder opmaerksomheden paa, at gennemgangen og det endelige valg af de ansoegninger, der indgives om EF-medfinansiering under de godkendte programmer, i henhold til naerhedsprincippet for Frankrigs vedkommende ligger direkte hos praefekten for den paagaeldende region. Ved gennemgangen af ansoegningerne skal de ansvarlige myndigheder naturligvis overholde den nationale lovgivning og EF-bestemmelserne.

I overensstemmelse med strukturfondsforordningen ((EFT L 193 af 31.7.1993. )) sikrer et overvaagningsudvalg, der i dette tilfaelde har praefekten for Guyana som medlem, og hvor Kommissionen er foedt medlem, at det samlede programmeringsdokument anvendes korrekt, og bl. a. at de forskellige EF-politikker overholdes. Kommissionen skal ikke undlade over for formanden for overvaagningsudvalget at give udtryk for den bekymring, der er kommet til udtryk, og anmode om praeciseringer vedroerende de rejste spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1817/96 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Koordinering af og incitamenter til fordel for de europaeiske kulturinstitutter

Det er kendt, at talrige EU-lande har etableret passende strukturer til spredning og fremme af deres kultur og sprog. Som eksempel kan naevnes »Alliance française« i Frankrig, »Goethe Institut« i Tyskland og »Dante Alighieri« i Italien.

1. Finder Kommissionen ikke, at man under hensyn til de enkelte omtalte institutters autonomi boer tildele midler, der virker motiverende, med det specifikke maal for oeje at udarbejde sproglige »foerste hjaelps«-kurser til fordel for indvandrere fra lande uden for EU, der er i besiddelse af en gyldig opholdstilladelse, med henblik paa at fremme deres integration i Den Europaeiske Unions enkelte lande?

2. Finder Kommissionen det endvidere ikke hensigtsmaessigt at foreslaa og undersoege et faelles certificeringssystem for sprogstudier, saaledes at diplomer fra de enkelte kulturinstitutter er gyldige overalt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (1. august 1996)

1. Ud over de gaeldende europaeiske programmer paa uddannelsesomraadet har Kommissionen ikke et retsgrundlag, der giver den mulighed for at stoette nationale institutioner direkte, heller ikke saadanne institutioner, som det aerede medlem naevner, der varetager undervisningen i medlemsstaters vaertssprog for indvandrere fra tredjelande.

Inden for rammerne af Socrates-programmet, kapitel II (Comenius), aktion 2, understoetter Kommissionen tvaernationale samarbejdsprojekter, hvis formaal er undervisning i medlemsstatens vaertssprog for boern af vandrende arbejdstagere.

2. Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 ((EFT L 87 af 20.4.1995. )) om ivaerksaettelse af Faellesskabets handlingsprogram Socrates indeholder i bilagets kapitel III, aktion 1 (Lingua), bestemmelser om, at Faellesskabets finansielle stoette kan tildeles til tvaernationale projekter, der tager sigte paa en forbedring af metoder og redskaber for anerkendelse af sproglig kunnen. Det aerede medlem vil kunne finde flere detaljer om denne aktion i ansoegervejledningen for Socrates og Lingua, aktion D.

Kommissionen offentliggjorde endvidere i slutningen af 1995 en hvidbog »Undervise og laere: paa vej mod det kognitive samfund« ((Dok. KOM(95) 590 endel. udg. )), hvis foerste generelle maal er at tilskynde til erhvervelse af ny viden. Det foreslaas at aabne nye veje for anerkendelse af kompetence. Tanken er at identificere en raekke veldefinerede former for kunnen (blandt andet sprog) og forberede et forslag om personlige kompetencekort. Et saadant dokument skulle kunne goere det muligt for hver enkelt person at sikre sig, at den erhvervede kunnen og viden anerkendes, efterhaanden som den erhverves.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0992/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Studie af byspoergsmaal under det italienske formandskab

Vil Kommissionen sikre, at dens studie af byfaenomenet, som det italienske formandskab anmodede om, omfatter en saerlig vurdering af behovet for bestemmelser i traktaten om Den Europaeiske Union vedroerende byforanstaltninger?

Vil Kommissionen ogsaa sikre, at den forbereder en saerlig tekst for en saadan traktataendring for at informere medlemsstaterne under regeringskonferencen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (6. juni 1996)

Paa initiativ af det italienske formandskab blev undersoegelsen »Byer og storbyregioner mellem globalisering og baeredygtighed: mod nye maal for fysisk og funktionel udvikling og oeget beskaeftigelse« gennemfoert af Politecnico di Milano. Den formelle rapport blev fremlagt paa det uformelle moede for ministrene for regionalpolitik og fysisk planlaegning, som fandt sted i Venezia den 3.-4. maj 1996.

Kommissionen har ikke vaeret direkte involveret i undersoegelsen.

Der foreslaas i undersoegelsen ingen vurdering af behovet for at indfoeje kompetence i byspoergsmaal i traktaten, og der er for oejeblikket intet der tyder paa, at dette spoergsmaal vil blive droeftet paa regeringskonferencen.