ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1405/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Skoensmaessig og gennemskuelig anvendelse af strukturfondens adgangsbetingelser

En raekke regionale forvaltninger (f.eks. regionen Marche) godkender adgangsbetingelserne vedroerende EF's strukturinterventionerne i henhold til maal 5b inden for rammerne af det samlede programmeringsdokument, der skal forelaegges Kommissionen, uden at angive omfanget af de midler, der stilles til raadighed for hver enkelt aktion.

1. Mener Kommissionen ikke, at anvendelse af denne procedure kraenker gennemskuelighedsprincipperne for oplysninger om Den Europaeiske Unions aktioner?

2. Mener Kommissionen ikke, at en borger, som agter at acceptere stoette til en bestemt foranstaltning eller aktion, har ret til at kende stoerrelsen af den stoette, der er til raadighed for disse foranstaltninger eller aktioner, vedroerende hvilke han har indsendt ansoegning?

3. Mener Kommissionen ikke, at det er ukorrekt at anvende en procedure, som goer det muligt for firmaerne efter indgivelsen af ansoegningerne at flytte midler paa fuldstaendig vilkaarlig maade fra en foranstaltning til en anden eller fra en aktion til en anden?

4. Eftersom saadanne fremgangsmaader skader principperne vedroerende neutralitet og gennemskuelighed, mener Kommissionen da ikke, at foelgerne deraf kan skabe mistillid hos de europaeiske borgere over for de regionale og de europaeiske institutioner?

5. Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at imoedekomme ovennaevnte problemer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. juni 1998)

Kommissionen mener, at der boer vaere stoerst mulig gennemsigtighed i forbindelse med anvendelsen af midlerne fra strukturfondene. Hvad angaar de samlede programmeringsdokumenter (SDP) under maal 5b, er finansieringsrammen for hver enkelt foranstaltning saaledes fastlagt i programmet; der er tale om en offentlig oplysning, der er tilgaengelig for borgeren. Budgetbevillingerne kan revideres af overvaagningsudvalget, og en eventuel aendring skal bekraeftes ved en beslutning, der traeffes af Kommissionen.

I henhold til subsidiaritetsprincippet og for at undgaa overdreven stivhed i forbindelse med gennemfoerelsen er der i SDP'erne under maal 5b ikke fastlagt en fordeling af midler paa et lavere niveau end for den foranstaltning, som er grundelementet i programmet. Yderligere fordeling paahviler udelukkende den myndighed, der er ansvarlig for ivaerksaettelsen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2284/98

af Sebastiano Musumeci (NI) til Raadet

(28. juli 1998)

Om: Illegale indvandrere i Syditalien og passivitet fra den italienske regerings side

I de seneste uger har antallet af ulovlige ilandsaetninger paa de syditalienske kyster antaget et alarmerende omfang, og alene paa Sicilien er der paa mindre end en uge konstateret flere hundrede illegale indvandrere fra afrikanske lande, som er blevet shanghajet af organiserede bander, der giver sig af med ulovlig trafik over Middelhavet. De italienske myndigheder maa betragtes som medskyldige heri, eftersom regeringen har undladt at traeffe konkrete initiativer til at bekaempe stroemmen af indvandrere, der ikke laengere lader sig standse, og hvoraf de fleste unddrager sig enhver politi- og sundhedskontrol og saaledes slipper videre til andre medlemsstater, hvor de kommer til at friste en kummerlig tilvaerelse og bliver et let offer for kriminelle organisationer. Med sin eftergivende politik svigter den italienske regering de praecise forpligtelser, den har indgaaet med ratificeringen af Schengen-aftalen, og bringer derved sikkerheden og samfundsordenen i Italien og resten af EU i fare.

Finder Raadet ikke, at det omgaaende boer opfordre den italienske regering til at overholde de indgaaede forpligtelser, og vil det i tilfaelde af gentagne forsoemmelser indbringe sagen for Domstolen?

Svar

(19. oktober 1998)

Det spoergsmaal, som det aerede parlamentsmedlem har stillet, vedroerer gennemfoerelsen af Schengen-aftalen og henhoerer derfor ikke under Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2328/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Raadet

(28. juli 1998)

Om: Uacceptabel optraeden og maerkvaerdige foranstaltninger hos de amerikanske konsulatmyndigheder i EU

Der registreres en foruroligende stigning i antallet af tilfaelde af uacceptabel optraeden og maerkvaerdige foranstaltninger hos USA's konsulatmyndigheder i EU's medlemsstater. Rent konkret er behandling af borgere fra EU's medlemsstater mildest talt uacceptabel (baade i konsulatet i "Europas hovedstad", Bruxelles, og andetsteds), der opkraeves gebyrer ( f.eks. afkraeves mindst 25$ for at faa visa) samt erhvervelse af visa for besoeg i USA er forbundet med foraeldet praksis og nedvaerdigende for Faellesskabets borgere. Raadet bedes oplyse foelgende.

1. Kraever Unionens medlemsstater udstedelse af visa for amerikanske statsborgere, som oensker at besoege lande i EU?

2. Hvorledes agter Raadet at reagere over for de amerikanske myndigheders nedvaerdigende visakrav til de unionsborgere, som besoeger USA?

3. Hvad er meningen med spoergsmaal i formularen for at faa visa af typen Er De medlem eller leder af en terroristorganisation? osv.?

4. Hvorledes agter Raadet paa EU's vegne over for de amerikanske konsulatmyndigheder, som arbejder i Unionens medlemsstater, at goere det klart, at de skal behandle EU's borgere paa samme maade, som Faellesskabets konsulatmyndigheder behandler amerikanske borgere?

Svar

(22. oktober 1998)

Som svar paa det foerste spoergsmaal henviser Raadet det aerede parlamentsmedlem til Kommissionens meddelelse i forbindelse med ivaerksaettelsen af Raadets forordning (EF) nr. 2317 af 25. september 1995 om fastlaeggelse af de tredjelande, hvis statsborgere skal vaere i besiddelse af visum ved passage af medlemsstaternes ydre graenser, som blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende C 101 af 3.4.1998.

Raadet har ikke kompetence til at besvare det aerede parlamentsmedlems andet, tredje og fjerde spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2624/98

af Marlies Mosiek-Urbahn (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Planer om et program for aeldre i lighed med det europaeiske volontoeraar for unge

Det europaeiske volontoeraar for unge mellem 18 og 25 aar er meget populaert. Hvert aar formidler Europa-Kommissionen arbejdspladser paa det sociale omraade for at give unge mulighed for inden for omraader som kunst og kultur, miljoe, landbomiljoe, ligestilling, sundhed, etc. at arbejde et aar i det europaeiske udland og paa den maade samle erfaringer.

Ogsaa fra de aeldres side naeres der stor interesse for indfoerelse af et lignende program, der goer det muligt for aeldre med finansiel EU-stoette at udoeve et socialt virke et aar i det europaeiske udland og paa den maade laere en EU-medlemsstats land, kultur, sprog og mennesker at kende. Har Europa-Kommissionen planer om at udvide den vellykkede ordning med et europaeisk volontoeraar for unge til ogsaa at gaelde aldersgruppen fra 55 aar og opefter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(8. oktober 1998)

Det Europaeiske program om volontoertjeneste, som er vedtaget for nylig (Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 1686/98/EF af 20.7.1998) om fastlaeggelse af EF-handlingsprogrammet "Europaeisk Volontoertjeneste for Unge"(1) tager sigte paa at tilbyde unge i alderen 18-25 aar en uddannelsesaktivitet uden for det formelle uddannelsessystem.

Kommissionen har ikke i oejeblikket planer om at indlede et lignende program for aeldre. Den anerkender dog betydningen af frivilligt arbejde som del af en metode til at give aeldre menneskers tilvaerelse indhold.

Kommissionen forbereder i oejeblikket en meddelelse om spoergsmaal, der beroerer aeldre, herunder aktiv livsfoerelse for aeldre. Denne meddelelse forventes at vaere faerdig ved aarets udgang, tids nok til at anspore den politiske debat omkring De Forenede Nationers internationale aar, som i 1999 har emnet "Paa vej mod et samfund for alle aldersgrupper".

(1) EFT L 214 af 31.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2086/98

af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Overskuelighed og aktindsigt i dokumenter

Overskuelighed i beslutningstagningen og aktindsigt i dokumenter, som dette indebaerer, udgoer vaesentlige demokratiske rettigheder. Den ny artikel 255 i Amsterdam-traktaten anfoerer, at alle unionsborgere og alle fysiske og juridiske personer, der har bopael eller hjemsted i en medlemsstat, har ret til aktindsigt i dokumenter fra Europa-Parlamentet, Raadet og Kommissionen. Der henvises til erklaering om kvaliteten af EF-lovgivningens affattelse.

Kan Kommissionen oplyse, hvornaar den agter at forelaegge:

- et udkast til interinstitutionel aftale om kvaliteten af EF-lovgivningens affattelse, hvor institutionerne bl.a. ikke vedfoejer unilaterale fortolkninger som bilag til lovgivningstekster

- et forslag til retsakt, som indeholder betingelser og grundlaeggende principper for aktindsigt i dokumenter fra Unionens institutioner,

som goer det muligt for meget snart at forvente og gennemfoere disse to fundamentale bestemmelser i den ny traktat

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(31. juli 1998)

Hvad angaar gennemfoerelsen af erklaering nr. 39 i Amsterdam-traktatens slutakt, minder Kommissionen om, at de tre beroerte institutioner har givet mandat til en gruppe bestaaende af repraesentanter for de tre juridiske tjenester. I henhold til dette mandat er der, efter faelles enighed, blevet udarbejdet et udkast til faelles retningslinjer for den redaktionelle kvalitet af faellesskabslovgivningen. Dette projekt droeftes i oejeblikket i hver af institutionerne for at forberede de tre institutioners endelige vedtagelse af udkastet.

Kommissionen vil med hensyn til udoevelsen af retten til aktindsigt saa hurtigt som muligt efter Amsterdam-traktatens ikrafttraeden, fremlaegge sit forslag til en lovgivning til gennemfoerelse af den nye artikel 255, der blev indfoert med Amsterdam-traktaten. Dette forslag vil omfatte betingelserne og de grundlaeggende principper for borgernes adgang til Parlamentets, Raadets og Kommissionens dokumenter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2501/98

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Konstruktion af en kunstig oe naer Cádiz-bugten

Det spanske forsvarsministerium oensker at bygge en kunstig oe 700 meter fra Cádiz-bugtens naturpark (Parque Nacional de la Bahía de Cádiz), hvor der skal placeres en platform til logistisk analyse. Arealet af denne oe kendes ikke, selv om omfanget angives til 6.900 kubikmeter og platformens stoerrelse til 25 gange 12 meter, bestaaende af 2 stenplader paa hver 637 tons, som skulle kunne modstaa, at en genstand paa 1.000 kg falder direkte lodret ned paa dem. Der skal desuden bygges supplerende anlaeg i og uden for naturparken (afskibningssted og landevej, lager og vaerksteder, boelgebrydere til beskyttelse af oeen osv.). Blandt disse anlaeg inde i naturparken skulle der vaere tre baser til afskydning af Mistral-, Roland-, Aspid-, Milan- og Tow-misiler. Hvis forsvarsministeriet fremlaegger dette projekt som vaerende af interesse for Spaniens forsvar, kan man undgaa at anvende bestemmelserne i den andalusiske miljoebeskyttelseslov 7/94, hvori der kraeves en forudgaaende undersoegelse af de miljoemaessige virkninger af stoerstedelen af de elementer, som indgaar i dette projekt (kunstig oe, hoejspaendingsnet, landevej, vaerksteder og baser, afskibningssted og boelgebrydere).

Saltminerne i San Félix-Tres Amigos, hvor projektet skal bygges, er det mest interessante omraade i naturparken, fordi de har de fysisk-kemisk noedvendige betingelser for opretholdelse og biologisk udvikling af den betydelige fuglebestand der, og de er blevet foreslaaet af den andalusiske lokalregering som saerligt fuglebeskyttelsesomraade inden for rammerne af faellesskabsnettet Natura 2000. Den 26. maj 1998 indgav den spanske miljoeorganisation AGADEN en rapport til Kommissionen med en klage over dette projekt.

Er Kommissionen blevet hoert af de spanske myndigheder om dette projekt, herunder om aspekterne i forbindelse med civilbefolkningens og regionens sikkerhed?

Kan Kommissionen goere rede for, hvilke foranstaltninger den agter at traeffe for at undgaa, at dette projekt kommer til at udgoere en trussel for det sted, der allerede er blevet foreslaaet som et Natura 2000 - omraade? I tilfaelde af at dette projekt gennemfoeres, vil Kommissionen da ikke at gribe ind for at sikre, at der foretages en vurdering af de planlagte arbejders indvirkning paa miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(17. september 1998)

Kommission har modtaget en klage over de forhold, som det aerede medlem henviser til.

Kommissionen har fulgt op paa denne klage ved at tage de noedvendige kontakter for at faa oplysninger om sagens naermere omstaendigheder og sikre, at EU's miljoelovgivning overholdes fuldt ud.

Kommissionen vil underrette klageren og det aerede medlem om resultaterne af den videre behandling af klagen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2530/98 af Graham MATHER til Kommissionen. Kontakter for Kommissionens informationskampagne



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0110



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2530/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Kontakter for Kommissionens informationskampagne Har Kommissionen inden for de sidste fem aar koebt forskningsresultater, opinionsundersoegelser eller raadgivning fra selskabet Carville, Greenburg og Gould/NOP eller de britisk baserede virksomheder 2010 eller Centeret for Udenrigspolitik? Svar afgivet paa Kommissionens vegne Af Marcelino Oreja (30. september 1998) Kommissionen er ikke vidende om, at den mod betaling skulle have modtaget tjenesteydelser fra de selskaber, der er naevnt i det aerede medlems spoergsmaal
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1530/98

af Ilona Graenitz (PSE) til Kommissionen

(8. maj 1998)

Om: Euro-tegn paa computertastaturer

Paa grund af overgangen til euro bliver det ogsaa noedvendigt at faa et euro-tegn med paa computertastaturerne.

1. Er der mulighed for at erhverve dette euro-tegn gratis hos Den Europaeiske Union?

2. Kan Unionen yde generel hjaelp til loesning af spoergsmaalet om, hvordan man kan indfoeje dette tegn paa tastaturet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(10. juni 1998)

Kommissionen har benyttet euro-tegnet til at angive den faelles valuta siden Det Europaeiske Raads moede i Dublin den 13.-14. december 1996. Den 23. juli 1997 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse(1), hvori den opfordrede alle valutabrugere til at benytte euro-tegnet, naar der var behov for et distinktivt tegn til angivelse af pengebeloeb i euro. I oktober registrerede Kommissionen euro-tegnet til generel typografisk brug hos Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO) under den internationale standard ISO 10036.

Det er muligt at downloade euro-tegnet i forskellige formater fra Kommissionens websted "Europa" (http://europa.eu/int). Det er desuden muligt at finde en teknisk beskrivelse af euro-tegnet i forskellige brochurer, som Kommissionen har udsendt.

I november 1997 fremsatte Kommissionen en raekke detaljerede forslag om placeringen af euro-tegnet paa computertastaturer ("Recommendation for the placement of the euro sign on computer keyboards and similar information processing equipment", version 1.5), som er blevet vel modtaget af de vigtigste organisationer inden for industrien.

(1) KOM(97) 418 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3177/98

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(12. oktober 1998)

Om: Bagerlaerlinge og natarbejde

Broedproduktionen er en meget dynamisk sektor. Kundernes oensker goer det paakraevet, at broed og bagvaerk allerede staar til raadighed kl. 6.00 om morgenen. Direktiv 94/33 om arbejdsbeskyttelse for unge forbyder natarbejde for unge mellem midnat og kl. 4.00 om morgenen. Derved gaar bagerlaerlingene glip af en vaesentlig del af deres erhvervsuddannelse, nemlig muligheden for at laere dejfremstilling. Alene ved at begraense natarbejdsforbuddet med én time kunne denne situation afhjaelpes. Smaa og mellemstore bagerier, som traditionelt foerst og fremmest har soerget for laerlingeuddannelsen, ville saa ogsaa fremover igen vaere i stand til at uddanne nye laerlinge.

Europas beskaeftigelsessituation er noedt til at blive forbedret. Saerlig opmaerksomhed gaelder i denne forbindelse ungdomsbeskaeftigelsen. Kunne Kommissionen paa denne baggrund taenke sig at rykke natarbejdsforbuddet frem med én time, i hvert fald for saerligt beroerte sektorer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(5. november 1998)

I henhold til bestemmelserne i Raadets direktiv 94/33/EF af 22. juni 1994 om beskyttelse af unge paa arbejdspladsen(1) skal de enkelte medlemsstater paase, at enhver arbejdsgiver garanterer unge arbejdsvilkaar, der er tilpasset deres alder.

For saa vidt angaar natarbejde, indeholder direktivets artikel 9 et generelt forbud mod natarbejde for boern og unge. Ifoelge direktivet er det dog muligt for de enkelte medlemsstater under hensyntagen til visse branchers saeregne forhold at tillade unge paa visse betingelser at arbejde om natten. I disse tilfaelde er det dog under ingen omstaendigheder tilladt unge at arbejde mellem midnat og klokken fire om morgenen.

Kommissionen mener, at denne bestemmelse goer det muligt for de enkelte medlemsstater at finde en balance mellem behovene for erhvervsuddannelse af unge inden for bagerbranchen og noedvendigheden af at beskytte unge mod enhver form for arbejde, der kan taenkes at vaere til skade for deres sikkerhed, deres helbred eller deres fysiske udvikling.

Den gaeldende lovgivning i de enkelte medlemsstater bekraefter tilsyneladende det velbegrundede i denne fremgangsmaade.

(1) EFT L 216 af 22.6.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2647/98

af Edward Newman (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Schengen-visum

1. Vil Kommissionen i betragtning af sin observatoerstatus i Schengen-gruppen, som Det Forenede Kongerige ikke er medlem af, oplyse, hvilke appelmuligheder der staar til raadighed for en statsborger fra et tredjeland, der enten er bosat i Det Forenede Kongerige eller i sit eget land, som naegtes et Schengen-visum paa grundlag af, at mindst et Schengenland har opfoert vedkommende paa sin "sorte liste"?

2. Har denne statsborger fra et tredjeland ret til at faa at vide, hvilket af Schengen-gruppens medlemslande der har modsat sig vedkommendes indrejse? I givet fald oenskes det oplyst, hvordan vedkommende kan benytte sig af den ret?

3. Hvilke muligheder foreligger der for at rette fejl, hvis denne statsborger fra et tredjeland for eksempel foeler, at vedkommende er offer for en forveksling, eller at der er indhentet fejlagtige data?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. oktober 1998)

Indtil Amsterdam-traktaten er traadt i kraft, og Schengen-aftalen er blevet integreret i Unionen, skal Schengen-bestemmelserne betragtes som et mellemstatsligt anliggende, og det paahviler derfor ikke Kommissionen at uddybe det spoergsmaal, der rejses af det aerede medlem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2644/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Koordinering af ngo-indsatsen

Vil Kommissionen oplyse, hvilke ngo'er der med EU-midler yder en indsats i Sudan med henblik paa afhjaelpning af hungersnoeden, og om der paa EU-niveau er gjort en indsats for at koordinere disse ngo'ers arbejde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(17. september 1998)

Foelgende organer og ikke-statslige organisationer (ngo'er) modtager allerede stoette af Kommissionen til foedevareprogrammer og foedevarefordeling i Sudan: FN's Verdensfoedevareprogram, De forenede Nationers Boernefond (UNICEF), Laeger uden Graenser (Belgien), Medair (CH), Save the Children (UK), Care International, Dutch InterChurch Aid, og Oxfam (UK). Det forventes, at nye tildelinger vil blive bekraeftet om kort tid til yderligere foelgende organisationer, ogsaa til foedevareprogrammer: Den Internationale Roede Kors Komité, Rescue Committee (USA), Care (Tyskland), Laeger uden Graenser (Nederlandene), Laeger uden Graenser (Schweiz), Merlin (UK), og Action contre la Faim (Frankrig).

Foelgende andre organisationer faar ogsaa stoette fra Kommissionen til vital humanitaer bistand i Sudan, men inden for andet end foedevareprogrammer og foedevarefordeling (sundhed, noedhjaelpsdistribution, og foedevaresikkerhedsprogrammer som f.eks. dyresundhed, fiskeudstyr, saasaed og vaerktoej): Tysk Roede Kors, Goal (Irland), Pharmaciens sans Frontières (Frankrig), COSV (Italien), Médecins du Monde (Frankrig), International Aid Sverige, Vétérinaires sans Frontières (Schweiz), Vétérinaires sans Frontières (Belgien), Intermon (Spanien), Hôpital sans Frontières (Frankrig) og International Rescue Committee (Spanien).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2907/98

af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Konkurrence mellem koerekortudstedende instanser

Kan Kommissionen give en oversigt over, i hvilken udstraekning de forskellige medlemsstater har overdraget afholdelse af koereproever til andre offentlige instanser?

Kan Kommissionen desuden oplyse, i hvilken udstraekning der - naar der er tale om andre offentlige instanser - er gennemfoert forudgaaende offentligt udbud?

Vil Kommissionen endvidere oplyse, hvorledes de forskellige medlemsstater behandler klager over de instanser, der afholder koereproever, og om der altid er tale om uafhaengige instanser?

Kan Kommissionen endelig oplyse, om der ud over aflaeggelse af koereproeve hos en godkendt instans ogsaa er mulighed for at aflaegge koereproeve hos andre instanser, der er godkendt af myndighederne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(23. oktober 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1476/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: OEdelaeggelse af en hovedvej paa grund af jordskred i Graekenland

I svaret af 19. april 1995 paa min skriftlige forespoergsel E-0749/95(1) om oedelaeggelse af en hovedvej og jernbanelinie paa grund af jordskred i Graekenland hedder det, at "det er for tidligt for Kommissionen at udtale sig om en eventuel samfinansiering af udgifterne til genopretning af forbindelserne, naar de tekniske undersoegelser af aarsagerne til skaderne endnu ikke er afsluttet, det eventuelle ansvar endnu ikke er placeret og de anbefalede tekniske arbejder og deres omkostninger endnu ikke er fastlagt."

Kommissionen bedes tre aar efter dens svar oplyse,

1. om den nu har oplysninger om aarsagerne til ulykken, ansvaret, de anbefalede tekniske arbejder og omkostningerne hertil, og hvad der i givet fald vil ske paa grundlag heraf, og

2. om arbejderne i forbindelse med genopretningen af forbindelserne samfinansieres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(2. juli 1998)

Det jordskred, der i februar 1995 fandt sted omkring Pathe-hovedvejen i Malakasa, skyldtes en sammenstyrtning i terraenet, som det ikke var muligt at forudse ved de geologiske og geotekniske undersoegelser, der blev gennemfoert i 1980'erne.

Efter denne haendelse er der blevet gennemfoert nye geotekniske undersoegelser, som har vist, at det er noedvendigt foerst at anlaegge et draeningssystem for grundvandet i det omraade, hvor sammenstyrtningen fandt sted, og derefter at genopfoere motorvejen. Omkostningerne ved disse arbejder er af ministeriet for offentlige arbejder blevet anslaaet til 5 000 mio. drakmer. Projektet samfinansieres via det operationelle program "vejkorridorer" under EU-stoetterammen for perioden 1994-1999. Ifoelge naevnte ministerium forventes det, at kontrakten om udfoerelsen af de omhandlede arbejder meget snart vil blive undertegnet.

(1) EFT C 270 af 16.10.1995, s. 10.