DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/206

(2004/C 84 E/0251)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0445/04

af Mario Mastella (PPE-DE) til Kommissionen

(10. februar 2004)

Om: Krise i Ast di Terni-stålværket

Thyssen-Krupp, den tyske koncern, som er førende inden for stålbranchen og er indehaver af Ast di Terni-stålværket i Italien, meddelte for få dage siden, at afdelingen for magnetstål på det derværende værk ville blive lukket.

Denne afgørelse vil, hvis underleverandørerne medtages, ramme mindst 900 arbejdstagere. Der er tale om en lukning, der virker ganske umotiveret, og som har givet anledning til bestyrtelse og kraftige protester fra de berørte arbejdstagere og fagforbundene på virksomheden. Lukningen af dette anlæg ville i praksis føre til nedlæggelse af en industri, som er fast forankret i området og ligger i spidsen med hensyn til organisation, udstyr, og frem for alt de ansattes høje specialiseringsgrad, ligesom de sociale konsekvenser ville være betydelige på grund af den store arbejdsløshed i området, navnlig blandt de unge.

Kommissionen bedes derfor:

— undersøge, om afgørelsen er blevet truffet under overholdelse af Fællesskabets bestemmelser om beskyttelse af arbejdstagere og især, om der kan være tale om en overtrædelse af forordning nr. 2204/2002 (1) om en sådan beskyttelse

— at skabe klarhed om, hvorvidt der rettidigt er blevet gennemført konsultationer mellem arbejdsgiveren og arbejdstagernes repræsentanter, jf. artikel 2 i Rådets direktiv 98/59/EF (2)

— til slut oplyse, hvilke initiativer den vil tage for at beskytte de 900 arbejdstagere, idet ledighedsprocenten i Italien fortsat er blandt de højeste i Den Europæiske Union.

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

på skriftlige forespørgsler P-0376/04, P-0388/04 og P-0445/04

(5. marts 2004)

Kommissionen har ikke bemyndigelse til at forhindre eller udskyde lukningen af en virksomhed eller en del heraf. Arbejdsmarkedets parter og andre tredjeparter bærer ansvaret for at føre forhandlinger med virksomheden vedrørende en eventuel anden løsning. Kommissionen håber dog, at det vil være muligt at finde en acceptabel løsning, som kan lette de betydelige negative konsekvenser for det område, som er berørt af denne omstrukturering.

Hvad angår en eventuel strukturfondsintervention, kan Kommissionen over for de ærede medlemmer bekræfte, at Terni-området er berettiget til støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. I den forbindelse kan de regionale myndigheder inden for rammerne af midtvejsevalueringen af DOCUP Umbria, som finder sted i 2004, anmode om tilladelse til finansiering af omstilling af Terni-området med henblik på at imødegå konsekvenserne af virksomhedslukningen.

Hvad angår Den Europæiske Socialfonds intervention kan Kommissionen meddele de ærede medlemmer, at det operationelle program for Umbria-regionen har et ESF-budget på over 97 mio. EUR, hvilket svarer til 45 % af hele programmet, og at den resterende del kommer fra nationale kilder. Den 26. januar 2003 offentliggjorde Umbria-regionen en interregional indkaldelse af forslag for jern- og stålsektoren: »Bestemmelser vedrørende indsendelse af projekter under det regionale operationelle program, mål 3, 2000 — 2006«. Indkaldelsen finansieres under foranstaltning A2, A3 og D1 i det regionale operationelle program, mål 3.

De interventioner, som er blevet støttet eller støttes på nuværende tidspunkt, sigter mod:

— Unge og voksnes integration/reintegration på arbejdsmarkedet under anvendelse af en forebyggende tilgang. (Foranstaltning A2, støttebeløb 350 000 EUR).

— Integration/reintegration på arbejdsmarkedet af både mænd og kvinder, som har været arbejdsløse i mere end seks eller tolv måneder. (Foranstaltning A3, støttebeløb 350 000 EUR).

— Udvikling af livslang uddannelse, fleksibilitet på arbejdsmarkedet og konkurrenceevne i både offentlige og private virksomheder. (Foranstaltning D1, støttebeløb 500 000EUR).

En række fællesskabsdirektiver, som indeholder bestemmelser om procedurer for information og høring af arbejdstagernes repræsentanter, kan muligvis finde anvendelse i forbindelse med lukninger af virksomheder, herunder navnlig Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 vedrørende kollektive afskedigelser og Rådets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 vedrørende europæiske samarbejdsudvalg. Parlamentet og Rådet vedtog også et andet direktiv den 11. marts 2002 med henblik på at supplere fællesskabs-mekanismen på området (direktiv 2002/14/EF om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab). Medlemsstaterne har gennemført de to første direktiver i national ret (det tredje skal først være gennemført den 23. marts 2005). Det er op til de kompetente nationale myndigheder (navnlig domstolene) at vurdere, om anvendelsen i hvert enkelt tilfælde er korrekt og effektiv.

Det er vigtigt at huske på, at direktiv 98/59/EF om kollektive afskedigelser bestemmer, at en arbejdsgiver, som planlægger kollektive afskedigelser, i god tid skal gennemføre høringer af arbejdstagernes repræsentanter med henblik på at nå frem til en aftale. Disse høringer skal mindst omfatte muligheden for at undgå eller begrænse kollektive afskedigelser samt muligheden for at afbøde konsekvenserne heraf ved hjælp af sociale ledsageforanstaltninger, som navnlig har til formål at yde støtte til omkvalificering og omskoling af de afskedigede arbejdstagere.

På grund af de store bekymringer, som omstruktureringer og de sociale følger heraf giver anledning til, har Kommissionen tilstræbt at udvide og intensivere debatten om, hvordan der på fællesskabsplan kan ydes et bidrag til at sikre, at omstruktureringer gennemføres under behørig hensyntagen til de sociale følger. I 2002 vedtog Kommissionen første led i høringen af arbejdsmarkedets parter i form af et dokument med titlen »Anticipating and managing change: a dynamic approach to the social aspects of corporate restructuring« (Foregribelse og forvaltning af ændringer: en dynamisk tilgang til de sociale aspekter i forbindelse med omstrukturering af virksomheder). I dokumentet slås der til lyd for en positiv tilgang til omstrukturering af virksomhederne med balance mellem de interesser, som henholdsvis virksomheder, der står over for ændringer af forholdene inden for deres aktivitetsområde, og arbejdstagere, der står over for at miste deres job, har.

Som reaktion på dokumentet vedtog arbejdsmarkedets parter at undersøge muligheden for en social dialog om dette emne, og de inkluderede det som et nøgleelement i deres fælles arbejdsprogram, som blev vedtaget i november 2002. Efter en række seminarer, hvor den praktiske erfaring fra omstruktureringer blev undersøgt, forelagde arbejdsmarkedets parter i oktober 2003 Kommissionen en fælles tekst med titlen »Orientations for reference in managing change and its social consequences« (vejledning vedrørende håndtering af ændringer og de sociale konsekvenser heraf). Kommissionen hilser det i høj grad velkommen, at arbejdsmarkedets parter har vist, at de har til hensigt at arbejde med emner af relevans for dette område inden for rammerne af deres arbejdsprogram for perioden 2003-2005.

En række andre initiativer, som Kommissionen har truffet, er også af relevans for omstrukturering af virksomheder:

— Opfølgning af grønbogen om virksomhedernes sociale ansvar og den efterfølgende meddelelse fra Kommissionen (3). Konceptet virksomhedernes sociale ansvar vedrører virksomhedernes vedvarende forpligtelser til fair og ansvarlig opførsel og til at bidrage til den økonomiske udvikling og forbedre de ansatte og deres familiers livskvalitet. Samtidig skal forholdene i det lokale samfund og samfundet som helhed forbedres, herunder også i perioder præget af omstrukturering og foregribelse af ændringer.

— Kommissionens meddelelse »Den europæiske sociale dialog som drivkraft bag modernisering og omstilling« (4). I meddelelsen understreger Kommissionen, at opfyldelsen af de strategiske målsætninger, der blev fastlagt i Lissabon — fuld beskæftigelse og styrkelse af den sociale samhørighed — i realiteten i vidt omfang bygger på arbejdsmarkedets parters indsats på alle niveauer. Den sociale dialog i Europa ses derfor som et redskab af afgørende betydning for at sikre en positiv styring af ændringer med henblik på at forene den fleksibilitet, som er uundværlig for virksomhederne, og den sikkerhed, der er nødvendig for lønmodtagerne, især i en tid med omfattende omstruktureringer i erhvervslivet.

— Der er blevet oprettet et Europæiske Center for Overvågning af Forandringer (EMCC) med henblik på at tilvejebringe tilgængelige, pålidelige data og mulighed for at udveksle synspunkter, ideer og praksis, for at der kan opnås en bedre forståelse, foregribelse og styring af ændringer. EMCC's målsætning er at give de vigtigste aktører, der beskæftiger sig med social- og arbejdsmarkedspolitik på europæisk plan, redskaber til at træffe mere velbegrundede beslutninger om styring af ændringsprocesserne.

Hvad angår en eventuel overtrædelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 2204/2002 (5), råder Kommissionen ikke over oplysninger om, at Acciai Speciali Terni er blevet tildelt støtte i henhold til denne forordning.

På baggrund af de oplysninger, som er blevet forelagt af de ærede medlemmer, kan det ikke konkluderes, at Fællesskabets konkurrenceregler er blevet overtrådt, herunder navnlig reglerne i Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 (6) og EF-traktatens artikel 82.

(1) EFT L 337 af 13.12.2002, s. 3.

(2) EFT L 225 af 12.8.1998, s. 16.

(3) KOM(2002) 347 endelig udg.

(4) KOM(2002) 341 endelig udg.

(5) Kommissionens forordning (EF) nr. 2204/2002 af 12. december 2002 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til beskæftigelse.

(6) Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser.