ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1494/97 af Antoine-François Bernardini (PSE) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Lovgivning vedroerende kranmontoerer

Jeg har for nylig modtaget en henvendelse fra repraesentanterne for de franske kranmontoerer vedroerende i saerdeleshed den franske lovgivning for dette erhverv.

Dette nye erhverv - transport af mobile kraner - som er opstaaet som foelge af en efterspoergsel inden for bygge- og anlaegssektoren, er i Frankrig udsat for skarp konkurrence paa grund af en restriktiv national lovgivning, som er forblevet uaendret i naesten 25 aar.

Jeg maa saaledes henlede Europa-Kommissionens opmaerksomhed paa den konkurrenceforvridning, der opstaar som foelge af den ufuldstaendige lovgivning paa dette omraade.

Kan Europa-Kommissionen redegoere for sine hensigter vedroerende en eventuel harmonisering af bestemmelserne for koersel med saadanne maskiner, som udelukkende i Frankrig betragtes som en usaedvanlig transport og foelgelig er underlagt uforholdsmaessigt strenge bestemmelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (17. juni 1997)

Kommissionen er fuldt ud klar over de nationale og lokale forskelle, der goer sig gaeldende for tilladelser til koersel med mobile kraner. Disse koeretoejer ligger uden for det omraade, der er omfattet af faellesskabslovgivningen i form af Raadets direktiv 96/53/EF om fastsaettelse af de stoerste tilladte dimensioner i national og international trafik og den stoerste tilladte vaegt i international trafik for visse vejkoeretoejer i brug i Faellesskabet ((EFT L 235 af 17.9.1996, s. 59. )).

Paa grundlag af de oplysninger, myndighederne i de forskellige medlemsstater har stillet til raadighed, er Kommissionen af den opfattelse, at tilladelse til disse koeretoejer er et anliggende, som bedst kan overlades til de nationale og lokale myndigheder, da disse er bedst placeret til at bedoemme eventuelle problemer, som maatte opstaa i forbindelse med infrastrukturer og faerdselssikkerhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1658/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: Rapport om narkotika i Europa

I artikel 18 i Raadets forordning (EOEF) nr. 302/93 ((EFT L 36 af 12.2.1993, s. 1. )) om oprettelse af et europaeisk overvaagningscenter for narkotika og narkotikamisbrug hedder det, at Kommissionen inden den 31.10.1996 skal sende Europa-Parlamentet og Raadet en situationsrapport over centrets aktiviteter vedroerende den stigende anvendelse af narkotika i EU.

Kan Kommissionen oplyse, om den er i faerd med at forberede en saadan rapport og i benaegtende fald aarsagerne hertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (4. juni 1997)

Rapporten ((KOM(97) 146. )) om det arbejde, der er udfoert af Det Europaeiske Overvaagningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug i perioden 1994-1996 er faerdiggjort og sendt til Parlamentet, Raadet og, til orientering, til Det OEkonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1566/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) og Jan Sonneveld (PPE) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Medlemsstaternes gennemfoerelse af nitratdirektivet

Hvordan har de forskellige medlemsstater gennemfoert EU's nitratdirektiv eller hvordan agter de at goere det?

Kan Kommissionen navnlig oplyse om der i de enkelte medlemsstater er udarbejdet en samlet gennemfoerelsesordning for medlemsstatens samlede omraade, eller om der i visse medlemsstater er tale om en differentieret fremgangsmaade?

Kan Kommissionen, saafremt der i visse medlemsstater er tale om en differentieret fremgangsmaade oplyse, hvordan det er sket? Er der f.eks. sket en opdeling efter region, efter jordens beskaffenhed eller efter problemomraade (efter nitratindholdet i jorden)?

Agter Kommissionen snart at fremlaegge et notat om de forskellige nationale gennemfoerelsesbestemmelser og hvornaar vil det foreligge?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-1566/97 og E-1744/97 (19. juni 1997)

Gennemfoerelsen i national ret af Raadets Direktiv 91/676/EOEF om beskyttelse af vand mod forurening foraarsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, er fuldfoert af alle medlemsstater bortset fra Belgien, Graekenland, Italien, Nederlandene, Portugal og Finland.

Danmark, Tyskland, Luxembourg, Nederlandene og OEstrig har udpeget hele deres nationale omraade i henhold til direktivets artikel 3, stk. 5. Irland finder, at det ikke har noget omraade inden for dets territorium, som boer udpeges som saarbar zone. Sverige og Det Forenede Kongerige har fuldfoert deres udpegninger af saarbare zoner. De resterende medlemsstater er endnu ikke faerdige med at udpege zoner.

Kommissionen har modtaget kodekser for godt landmandskab, eller hvad der svarer hertil, som daekker hele landets nationale omraade, fra alle medlemsstater, bortset fra Belgien, Portugal og Spanien. Den har modtaget handlingsprogrammer fra Danmark, Tyskland, Luxembourg og Sverige. I Danmark, Tyskland og Luxembourg daekker foranstaltningerne hele det nationale omraade. Sveriges foranstaltninger gaelder kun i de saarbare zoner.

Kommissionen er meget utilfreds med den nuvaerende gennemfoerelsessituation i de fleste medlemsstater, og traeffer for oejeblikket alle de forholdsregler, som den har til sin raadighed, herunder anvendelse af procedurerne i EF-traktatens artikel 169 i alle de tilfaelde, hvor det er begrundet.

Kommissionen har til hensigt at opfylde sine forpligtelser under direktivet til at forelaegge to rapporter, den ene med en sammenfatning af oplysningerne fra medlemsstaterne og den anden om gennemfoerelsen af direktivet. Det er planen at forelaegge disse ved dette aars udgang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1027/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. marts 1997)

Om: Retsgrundlag for markedsfoering af genetisk modificerede produkter

Direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )) og Europa-Parlamentets og Raadets forordning nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. )) om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser (Novel-Food-forordning) regulerer markedsfoering af genteknisk producerede og aendrede levnedsmiddelprodukter.

1. Under hvilken ordning henhoerer markedsfoering af transgene nytteplanter, der anvendes til dyrefoder og dermed indirekte ogsaa traenger ind i den menneskelige foedekaede?

2. a) Hvorledes reguleres markedsfoeringen af transgene nytteplanter, der baade anvendes umiddelbart til menneskefoede og til fodring af dyr samt til produktion af fremvoksende raastoffer?

b) Findes der en enkelt procedure eller flere i forbindelse hermed?

c) Paa hvilken maade har disse procedurer indbyrdes sammenhaeng?

Svar (14. juli 1997)

1. Direktiv 90/220/EOEF og forordning (EF) nr. 258/97 regulerer bl.a. henholdsvis markedsfoering af produkter, der indeholder genetisk modificerede organismer (gmo) og levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, der indeholder gmo i henhold til direktiv 90/220 eller bestaar af saadanne organismer med forbehold af de undtagelser, der er fastlagt i disse tekster.

2. Direktiv 90/220/EOEF sondrer ikke a priori mellem de forskellige anvendelser af det produkt, der skal markedsfoeres, idet det forudsaettes i paakommende tilfaelde, at den relevante faellesskabslovgivning for dette produkt finder anvendelse, og at der skal indgives anmeldelse om den paataenkte brug. Forordning 258/97 omhandler levnedsmidler eller ingredienser til konsum.

3. Anvendelsesbetingelserne for direktivet og forordningen er praeciseret i artikel 1, 3 og 9 i forordningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1179/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Forbrugsfremme af kvalitetsoksekoed

Under henvisning til forordning 1318/93 ((EFT L 132 af 29.5.1993, s. 83. )) bedes Kommissionen oplyse, om den kan opgive modtagernes navne, omfanget af den udbetalte stoette og resultaterne af foranstaltningerne til forbrugsfremme og afsaetning af kvalitetsoksekoed i Italien.

Har Kommissionen til hensigt at forny denne forordning og/eller forordning nr. 2067/92 ((EFT L 215 af 30.7.1992, s. 57. )) og med hvilket indhold?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. maj 1997)

Kommissionen har netop vedtaget forslaget til Raadets forordning til erstatning af Raadets forordning (EOEF) nr. 2067/92 om foranstaltninger til forbrugsfremme og afsaetning af kvalitetsoksekoed ((KOM(97) 70. )).

Hvad angaar resultaterne af de forbrugsfremmende foranstaltninger i Italien har en undersoegelse gennemfoert for produktionsaaret 1995/96 i fem forretninger tilhoerende en supermarkedskaede vist, at antallet af kunder under kampagnen steg med 6%, og at den gennemsnitlige stigning i antallet af solgte koedstykker ved hvert koeb var paa 34%.

Endvidere har en undersoegelse vedroerende det kollektive logo »EQB« (European quality beef), der er blevet gennemfoert for sammenslutningen »Intercarne Qualità«, vist, at 25% af de adspurgte personer mente, at der var betydelige forskelle mellem kvalitetskoed og andet koed, og at 46% mente, at der var visse forskelle mellem de to former for koed. 63% af de paagaeldende mente, at disse forskelle har at goere med koedets konsistens, 54% med dets moerhed, 46% med dets smag og 35% med det forhold, at der er tale om kontrolleret koed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1100/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Fleraarigt udviklingsprogram af fjerde generation (fiskeri)

I det fleraarige udviklingsprogram af fjerde generation forudses en vaesentlig nedsaettelse af EF-fiskerflaadens fiskeriindsats i de kommende aar. Dette forslag er hidtil blevet afvist.

Agter Kommissionen at tage det oprindelige indhold af FUP IV op til fornyet overvejelse og foreslaa en nedsaettelse af fiskeriindsatsen paa grundlag af de reduktioner, som de enkelte lande gennemfoerte under FUP III?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (20. maj 1997)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at Raadet den 15. april 1997 vedtog retningslinjerne for det fleraarige udviklingsprogram (FUP) IV.

Kommissionen skal minde om, at den i sit oprindelige forslag tog hensyn til nedsaettelserne i FUP III, idet stoerrelsen af nedsaettelsen af fiskeriindsatsen i forbindelse med FUP IV beregnes paa grundlag af maalene i FUP III.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1622/97 af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: Mindretals rettigheder

Er det rimeligt, at Unionen kraever mere af de fremtidige medlemsstater i OEsteuropa, naar det drejer sig om beskyttelse af menneskerettigheder, i og med at Unionen ikke har gjort nogen indsats paa lovgivningsomraadet for mindretalsgrupper inden for Unionen?

Agter Kommissionen at udarbejde det korrekte retsgrundlag for den eneste eksisterende budgetpost (B3-1006), som yder finansiel stoette til mindretalssprog i Unionen med henblik paa at bevare deres eksistens fremover? Har Kommissionen overvejet at anvende artikel 128 som retsgrundlag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (4. juli 1997)

Kommissionen bekraefter overfor det aerede parlamentsmedlem, at et forslag til en afgoerelseom et fleraarigt program til fordel for regional- og minoritetssprog og -kulturer inden for Unionen vil blive forelagt Parlamentet og Raadet i loebet af andet halvaar 1997, som det blev meddelt i Kommissionens arbejdsprogram for 1997.

Retsgrundlaget for forslaget vil blive fastlagt afhaengigt af forslagets indhold og maalsaetning i overensstemmelse med Domstolens retspraksis.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1267/97 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Undersoegelse af stoejbekaempelsen

Stoej er et af Europas alvorligste miljoeproblemer paa lokalt plan. Forslagene til loesning af stoejproblemerne i fremtiden skal ogsaa tage hensyn til de lokale forhold og lokale behov. Stoej fra vej- og jernbanetransport kan bekaempes ved hjaelp af bl.a. foranstaltninger paa infrastrukturomraadet, eksempelvis ved at bygge stoejdaempende volde eller stoejbeskyttende mure. De forskellige loesningsmuligheder til stoejbekaempelse paa miljoeomraadet skal undersoeges paa europaeisk plan og sammenlignes for at finde frem til de mest effektive loesninger.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at undersoege de stoejdaempende voldes og stoejbeskyttelsesmures positive indvirkning paa stoejbekaempelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (10. juni 1997)

Blandt stoejbekaempelsesforanstaltningerne er dem, der begraenser stoejspredningen (f.eks. stoejbeskyttelsesmure, stoejdaempningsvolde og lydisolering af bygninger), og dem, der bidrager til at formindske stoejen med kilden (f.eks. konstruktion af jernbanespor og vejbelaegninger).

I sin groenbog om fremtidens stoejpolitik ((KOM(96) 540. )) har Kommissionen skitseret en raekke foranstaltninger, der kan traeffes paa europaeisk plan, og har isaer koncentreret sig om foranstaltninger, der begraenser stoejspredningen, da effektive foranstaltninger, der formindsker stoejen ved kilden, bedst traeffes paa lokalt plan. Paa grundlag af de bemaerkninger, der fremsaettes til groenbogen vil Kommissionen traeffe beslutning om, hvilke foranstaltninger der skal traeffes i fremtiden. Den vil i denne forbindelse ogsaa overveje, om der paa faellesskabsplan kan foretages en undersoegelse af de forskellige lokale infrastrukturforanstaltningers sammensaetning og effektivitet.

Kommissionen overvejer desuden at lade stoejforskning indgaa i sit forslag til det femte rammeprogram for forskning og udvikling ((KOM(97) 142 endelig udg. )). Der kan ikke paa nuvaerende tidspunkt gives naermere oplysninger om stoejforskningens art, da rammeprogrammet skal vedtages ved en faelles beslutningsprocedure, som endnu ikke er blevet indledt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1405/97 af Fiorella Ghilardotti (PSE), Luigi Colajanni (PSE) og Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: Forskelle mellem Italien og de oevrige EU-lande hvad angaar bestemmelserne for adgang til Den Europaeiske Socialfond og initiativerne BESKAEFTIGELSE og ADAPT

Vil Kommissionen venligst bekendtgoere resultaterne af den undersoegelse, som den har foretaget i det kompetente italienske ministerium for saa vidt angaar de italienske myndigheders krav om bankgaranti som betingelse for adgang til faellesskabsinitiativerne ADAPT og BESKAEFTIGELSE og til Den Europaeiske Socialfond (ESF), og som den henviste til i sit svar paa skriftlig forespoergsel E-2138/96 ((EFT C 365 af 4.12.1996, s. 85. )) af Luciano Vecchi?

Dette krav, som ikke eksisterer i de oevrige lande, hvor det i stedet ved administrative undersoegelser inden, under og efter projekternes gennemfoerelse kontrolleres, om den noedvendige garanti er til stede, skaber ofte alt for store problemer og omkostninger for de organisationer, der gennemfoerer projekterne, isaer hvis der er tale om almennyttige organisationer.

Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at traeffe paa dette punkt og med hensyn til de andre forskelle mellem Italien og de oevrige medlemsstater for saa vidt angaar de bestemmelser, der gaelder for tildelingen af stoette til disse projekter, og som navnlig vedroerer procedurerne for og metoderne til udbetaling af ESF-stoette og fristerne for godkendelse af projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (1. juli 1997)

I spoergsmaalet om bankgaranti henvises det aerede medlem til det svar, Kommissionen gav paa skriftlig forespoergsel E-2138/96 af Luciano Vecchi ((EFT C 138 af 5.5.1997. )).

Kommissionen understreger, at kravet om en bankgaranti er et spoergsmaal, der udelukkende henhoerer under de enkelte medlemsstaters nationale ordninger til beskyttelse af deres egne finansielle interesser.

I spoergsmaalet om finansieringsmaader og procedurer skal medlemsstaterne foelge faellesskabsbestemmelserne. Men godkendelse af projekter og frister herfor fastsaettes i henhold til naerhedsprincippet af hver enkelt medlemsstats institutioner under hensyntagen til de specifikke bestemmelser, der foreligger paa de paagaeldende omraader i medlemsstaternes egen lovgivning.

Derfor mener Kommissionen ikke, at den kan uddybe dette spoergsmaal naermere, naar det udelukkende henhoerer under de nationale myndigheders kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0941/97 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (13. marts 1997)

Om: Forespoergsler fra italienske producenter af knallerter og motorcykler

Kommissionen bedes oplyse, om den tager behoerigt hensyn til anmodningerne fra de italienske producenter af knallerter og motorcykler i forbindelse med direktivet om to- og trehjulede motordrevne koeretoejer ((EFT C 190 af 29.6.1996, s. 1. )).

Det understreges, at det er meget vigtigt, at ovennaevnte anmodninger imoedekommes, fordi 52% af de knallerter og hele 62% af de motorcykler, der produceres i Europa, fremstilles i Italien.

Hvad angaar oplysninger om den italienske oekonomi, skal man desuden laegge maerke til, at eksporten fra Italien omfatter over 46% af det europaeiske fastland. Som det fremgaar af en veldokumenteret appel til Europa-Parlamentets medlemmer fra den italienske interesseorganisation ANCMA, undertegnet af generaldirektoer Costantino Ruggiero, er 13.000 direkte beskaeftigede i denne sektor, ca. 80.000 indirekte beskaeftigede og en aktiv handelsbalance paa 1.000 mia i 1995, hvis der ogsaa tages hensyn til reservedele, afhaengige af denne sektors ve og vel i Italien.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (5. maj 1997)

Kommissionen er ganske klar over, hvilken betydning baade knallerter og motorcykler har for det italienske erhvervsliv.

I det direktivforslag, som omfatter den seneste udvikling af disse koeretoejer og nyskabelser hertil, og som er noedvendigt for at komplettere typegodkendelsesproceduren - det saakaldte »multidirektiv« - er der taget hoejde for, at der er forskelle mellem gaeldende lovgivning i de forskellige medlemsstater. Der er desuden taget hensyn til denne europaeiske branches standpunkt, som er fremsat af den europaeiske sammenslutning af motorcykelproducenter (ACEM), som den nationale italienske motorcykel- og tilbehoerssammenslutning (Associazione Nazionale Ciclo Motociclo e Accessori - ANCMA) ogsaa er medlem af.

Direktivet er nu ved at vaere endeligt vedtaget, og naar det er traadt i kraft, kan der foretages en fuldstaendig typegodkendelse. Dermed vil den europaeiske lovgivning paa omraadet vaere harmoniseret, og det er overfloedigt at understrege, hvilke fordele dette medfoerer. Det bliver erhvervslivet, herunder det italienske erhvervsliv, som kommer til at hoeste de stoerste fordele, og dets konkurrenceevne kan kun blive styrket derved.

Kommissionen deler derfor ikke det aerede medlems bekymring.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0408/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Blokering af projekter under EFRU's artikel 10

Ifoelge oplysninger fra mange projektledere blokerer GD XX midler til specifikke temaer under EFRU's artikel 10, bl.a. informationssamfundet (30 projekter), nye arbejdspladser (42 projekter), informationsteknologi (20 projekter), kulturelt samarbejde og oekonomisk udvikling (32 projekter). Dertil kommer pilotprojektet URBAN og TERRA. Selv om Europa-Kommissionen forventer, at arbejdet med mange projekter paabegyndes i januar 1997, er der ingen garanti for, hvornaar meddelelsen om stoette bliver afsendt og de foerste udbetalinger foelger. Forsinkelser i stoetteudbetalingerne kan bringe ikke blot projektet, men ogsaa mange menneskers og organisationers eksistens i fare, navnlig smaa og mellemstore virksomheder.

Det kan ikke vaere rigtigt, at folk, som er villige til at yde en konkret indsats for europaeisk integration, paa denne maade skal have deres gode omdoemme oedelagt af Den Europaeiske Union. Alle disse projekter er yderst avancerede og kraever megen tid for, at der kan opstaa et positivt samarbejde.

Kan Kommissionen oplyse, hvad sker der med hensyn til stoettemeddelelserne til de projekter, som GD XVI indtil nu har udvalgt til gennemfoerelse under de fire ovennaevnte temaer? Hvorfor blokerer GD XX disse projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (15. april 1997)

Kommisionen minder det aerede medlem om, at den traeffer afgoerelse som et kollegium, ogsaa selv om forpligtelsesforslagene i hver institution ifoelge finansfordningen af 21. december 1997 vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget ((EFT L 356 af 31.12.1977, senest aendret ved Raadets forordning 2333/95, EFT L 240 af 7.10.1995. )) skal paategnes af finanskontrollen.

I finansforordningen hedder det: »Finansinspektoerens paategning af forpligtelsesforslagene skal fastslaa:

a) konteringens noejagtighed

b) bevillingernes tilstedevaerelse i budgettet

c) udgiftens korrekthed og overensstemmelse med gaeldende bestemmelser, saerlig i budgettet og forordningerne saavel som i alle retsakter, der er vedtaget til gennemfoerelse af traktaterne og forordningerne

d) anvendelse af principperne for forsvarlig oekonomisk forvaltning....«.

Da Kommissionens finaninspektoer imidlertid har faaet forelagt 120 EFRU-pilotprojekter er der blevet udarbejdet en standardformular til gennemgang af projekterne. Dette har medfoert, at projektlederne er blevet anmodet om at foretage nogle finansielle tilpasninger og fremlaegge supplerende oplysninger. Paa nuvaerende tidspunkt er alle 120 projekter blevet godkendt, bortset fra fire (3 RIS-projekter ((Regional Innovation Strategy. )) og 1 RISI-projekt ((Regional Information Strategy Initiative. ))). Disse projekter er stadig under behandling.