DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/51

(2004/C 70 E/054)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1601/03

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(12. maj 2003)

Om: Ophævelse af de midlertidige restriktioner på anvendelse af fiskemel som foder

I bilag I til Kommissionens beslutning 2001/9/EF (1) om kontrolforanstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af Rådets beslutning 2000/766/EF (2) om en række beskyttelsesforanstaltninger over for overførbare spongiforme encephalopatier og fodring med animalsk protein, fastsættes betingelserne for, at medlemsstaterne kan give tilladelse til anvendelse af fiskemel til fodring af andre dyr end drøvtyggere. Foranstaltningerne i beslutning 2000/766/EF tillader ganske vist anvendelse af fiskemel til fodring af svin, fjerkræ og inden for akvakultur, men foranstaltningerne i bilag I til beslutning 2001/9/EF er så restriktive, at dette praktisk talt er umuligt.

Er Kommissionen klar over de økonomiske skader, disse foranstaltninger påfører den europæiske fiskeolie-og fiskemelsindustri?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller påtænker den at træffe for at løse disse problemer og afhjælpe disse skader?

Finder Kommissionen det ikke på sin plads — i betragtning af dels, at den skal revidere gennemførelsen af disse foranstaltninger inden den 30. juni samt deres forebyggende karakter og det forhold, at de er vedtaget på et utilstrækkeligt videnskabeligt grundlag, og dels de socioøkonomiske skader, de påfører EU's industri, og denne råvares egnethed som dyrefoder -, at disse foranstaltninger og det deraf følgende midlertidige forbud mod anvendelse af fiskemel som foder ophæves?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(30. juni 2003)

Formålet med Rådets beslutning 2000/766/EF (3) (det udvidede foderforbud), der er gennemført ved Kommissionens beslutning 2001/9/EF (4) (begge sidst ændret ved Kommissionens beslutning 2002/248/EF (5)), er at hindre, at kvæg fodres med kød- og benmel fra drøvtyggere, da det kan være kontamineret med prioner, som forårsager BSE (bovin spongiform encephalopati). Beslutningen er et vigtigt værktøj til kontrol med og bekæmpelse af BSE hos kvæg, og den er nødvendig for at garantere, at kødet er sikkert.

I sig selv udgør fiskemel ikke nogen risiko for BSE. Forbuddet er et spørgsmål om kontrol, idet fiskemelet kan gøre det vanskeligt at kontrollere, hvorvidt der findes kød- og benmel fra drøvtyggere i foderet. De foreløbige resultater af en nylig ringtest viser, at det er svært at spore kontaminering på 0,1 % benmel i foder, som indeholder 5 % fiskemel, med den nuværende påvisningsmetode. Ved at ændre mikroskoptesten kan et analyseværktøj, der skal gøre det lettere at skelne mellem fiskemel og andre animalske proteiner, dog snart være tilgængeligt.

Det udvidede foderforbud fungerer som overgangsforanstaltning indtil den 30. juni 2003 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (6). Kommissionen har indsendt et forslag til Parlamentet og Rådet om at videreføre overgangsforanstaltningerne i forordning (EF) nr. 999/2001 på grund af visse forsinkelser med at fastslå landenes BSE-status. Samtidig foreslår Kommissionen at indføre foderforbuddet i forordning (EF) nr. 999/2001, i stedet for at det har status af overgangsordning. Det anses i den nuværende situation for hensigtsmæssigt at opretholde foderforbuddet i alle medlemsstater uanset deres fremtidige BSE-status, og forudsætningerne for at ophæve forbuddet er endnu ikke opfyldt. De nødvendige validerede analysemetoder til at skelne mellem protein fra drøvtyggere og fra andre arter er endnu ikke tilgængelige, og Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor aflægger stadig beretninger om mangler i kontrollen med foderforbuddet.

Kommissionen er opmærksom på, at betingelserne for anvendelse af fiskemel i foder, der ikke stammer fra drøvtyggere, har været vanskelige, hvilket siden 2001 har medført en nedgang i efterspørgslen på fiskemel til denne type foder. Formålet med forslaget er derfor at forenkle nogle af betingelserne for brug af fiskemel. Såfremt der i løbet af de næste seks til tolv måneder udvikles analysemetoder, kan man overveje en gradvis ophævelse af foderforbuddet på et fornuftigt og videnskabeligt baseret grundlag.

(1) EFT L 2 af 5.1.2001, s. 32.

(2) EFT L 306 af 7.12.2000, s. 32.

(3) 2000/766/EF: Rådets beslutning af 4. december 2000 om en række beskyttelsesforanstaltninger over for overførbare spongiforme encephalopatier og fodring med animalsk protein, EFT L 306 af 7.12.2000.

(4) 2001/9/EF: Kommissionens beslutning af 29. december 2000 om kontrolforanstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af Rådets beslutning 2000/766/EF om en række beskyttelsesforanstaltninger over for overførbare spongiforme encephalopatier og fodring med animalsk protein (EØS-relevant tekst) (meddelt under nummer K(2000) 4412), EFT L 2 af 5.1.2001.

(5) 2002/248/EF: Kommissionens beslutning af 27. marts 2002 om ændring af Rådets beslutning 2000/766/EF og Kommissionens beslutning 2001/9/EF for så vidt angår overførbare spongiforme encephalopatier og fodring med animalsk protein (EØS-relevant tekst) (meddelt under nummer K(2002) 1277), EFT L 84 af 28.3.2002.

(6) EFT L 147 af 31.5.2001.