ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0745/03

af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen

(11. marts 2003)

Om: Oversigt over standarder

Vil Kommissionen fremsende en oversigt over samtlige standarder, som anses for at være bindende i henhold til EU-direktiver og -forordninger samt oplyse det samlede sidetal og meddele, om dette tal skal lægges til de 97 000 sider EU-regler, som Kommissionen forleden regnede sig frem til?

Svar afgivet af Romani Prodi på Kommissionens vegne

(28. marts 2003)

Hvis der med termen standarder, der optræder i den engelske tekst til denne skriftlige forespørgsel, henvises til tekniske standarder efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter(1), skal det præciseres, at disse standarder ikke er bindende, men frivillige standarder, der i øvrigt ikke henhører under fællesskabslovgiverens regulering.

De 97 000 sider, som det ærede medlem henviser til, udgør alle de gældende bindende retlige standarder for den afledte fællesskabsret (forordninger, direktiver og beslutninger efter EF-traktatens artikel 249) ved udgangen af 2002. Disse tekniske standarder kan derfor ikke tilføjes ovennævnte.

Hvis man med termen standarder henviser til de retlige standarder, der tager form af en af de tre bindende retsakter, der er nævnt i EF-traktatens artikel 249, indgår alle disse standarder i ovennævnte 97 000 sider.

I begge tilfælde vil de undersøgelser, der vil være nødvendige for at give et detaljeret svar på det ærede medlems spørgsmål, ikke stå mål med det ønskede resultat, og de vil ligge uden for rammerne af et svar på en skriftlig forespørgsel.

(1) EFT L 204 af 21.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0992/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Carrara Kommunes udnyttelse af midler fra det decentraliserede samarbejdsprogram

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Carrara Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte for bæredygtige udviklingsaktioner og -initiativer iværksat af fællesskabsoperatører i samarbejde med udviklingslandene.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Carrara Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra det decentraliserede samarbejdsprogram?

2. om Carrara Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 og E-1003/03

(6. maj 2003)

EU's vigtigste programmer for decentralt samarbejde er dem, der medfinansieres inden for enhedsprogrammeringsdokumenterne eller Interreg-programmerne under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU).

Kommissionen henviser desangående det ærede medlem til svarene på skriftlig forespørgsel nr. E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 og E-1125/03. For Interreg-samarbejdsprogrammerne er den myndighed, der er ansvarlig for koordineringen på nationalt plan, Ministeriet for Infrastruktur og Transport.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1053/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Perugia Kommunes udnyttelse af midler fra Life III, femte handlingsprogram inden for miljøet og bæredygtig udvikling og uddannelses- og oplysningsaktioner på miljøområdet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Perugia Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til bevarelse og beskyttelse af miljøet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Perugia Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Life III, femte handlingsprogram inden for miljøet og bæredygtig udvikling og uddannelses- og oplysningsaktioner på miljøområdet?

2. om Perugia Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 og E-1059/03

(5. maj 2003)

Som svar på ovennævnte forespørgsler kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at kommunerne Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena og Terni ikke indsendte projekter med henblik på samfinansiering under LIFE III-programmet. Dette omfatter udvælgelsen for 2003.

Firenze kommune indsendte to projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2002, der ikke modtog finansiering. Den indsendte ingen projekter i 2000 og 2003.

Massa kommune indsendte et projekt til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000, som ikke blev finansieret. Den indsendte ingen projekter i 2002 og 2003.

Prato kommune sendte ingen projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000 og 2002. Den forelagde et projekt i 2003; evalueringsproceduren er i gang og vil blive færdiggjort inden september 2003.

Der er ikke afsat fællesskabsmidler i det sjette miljøhandlingsprogram.

For så vidt angår miljøuddannelse og informationskampagner, har ingen af de kommuner, som det ærede medlem nævnte, modtaget fællesskabsmidler siden 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0522/03

af Miet Smet (PPE-DE) til Rådet

(24. februar 2003)

Om: Kvinders rettigheder i Zambia

Samarbejdet mellem Den Europæiske Union og Zambia foregår på grundlag af AVS-EF-partnerskabet. I Cotonou-aftalen, som skitserer de generelle rammer for AVS-EU-forbindelserne de kommende 20 år, giver de to parter gentagne gange udtryk for, at de går ind for at respektere menneskerettighederne og ligestille kvinder og mænd.

Til trods for at Zambia støtter disse principper, respekteres kvinders rettigheder ikke altid i Zambia. Ifølge en rapport af 28. januar 2003 fra Human Rights Watch er piger i Zambia fem gange så ofte smittet med hiv-virus som drenge, fordi de er ofre for udbredt seksuelt misbrug.

Har EU allerede reageret på disse grove krænkelser af kvinders rettigheder? Agter EU i benægtende fald at reagere på disse krænkelser?

Er der fastsat en mekanisme til systematisk kontrol med og gennemtvingelse af respekt for kvinders rettigheder i Zambia? Og er der skabt mulighed for at suspendere samarbejdet mellem Zambia og EU, såfremt kvinders rettigheder i dette land og mere generelt menneskerettighederne hele tiden krænkes?

Vil EU i benægtende fald fremover sørge for at skabe sådanne muligheder?

Såfremt kontrol med og aftvingelse af respekt for kvinders rettigheder er lagt i faste rammer og det eventuelt er vedtaget at suspendere samarbejdet mellem Zambia og EU, gælder dette da for alle lande, som har undertegnet Cotonou-aftalen?

Svar

(22. juli 2003)

Som påpeget i forespørgslen finder samarbejdet mellem Zambia og EU sted inden for rammerne af AVS-EF-partnerskabsaftalen, som blev undertegnet den 23. september 2000 i Cotonou. Respekt for alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder er et væsentligt element i denne aftale, jf. aftalens artikel 9. Artikel 96 i Cotonou-aftalen åbner mulighed for, at aftalens parter kan indgå i konsultationer, når en part har misligholdt en forpligtelse med hensyn til f.eks. respekten for menneskerettighederne. Disse konsultationer finder sted, hvis den politiske dialog har slået fejl. Hvis konsultationerne afvises eller slår fejl, kan der træffes relevante foranstaltninger, som kan indebære, at udviklingssamarbejdet suspenderes.

EU er stadig bekymret over spredningen af HIV-virus i det sydlige Afrika, som ofte skyldes udbredt seksuelt misbrug.

Det har dog ikke været overvejet at gennemføre specifikke konsultationer med Zambia i henhold til artikel 96, i denne sag. Spørgsmålet om respekt for menneskerettighederne, herunder kvinders rettigheder, indgår i dialogen med Zambias regering, og EU vil fortsat benytte den politiske dialog med Zambia til at presse på for at opnå yderligere fremskridt i dette spørgsmål. Det opfordrer kraftigt de zambiske myndigheder til fuldt ud at respektere menneskerettighederne og den menneskelige værdighed, især for kvinder
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0778/03

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. marts 2003)

Om: Komitologi

I henhold til artikel 7, stk. 4, i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(1), skal Kommissionen senest seks måneder efter denne afgørelses ikrafttræden (den 18. juli 1999) offentliggøre en liste over alle udvalg, der bistår den i forbindelse med udøvelsen af dens gennemførelsesbeføjelser, i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne liste blev først offentliggjort mere end et år senere(2). Kan Kommissionen oplyse, hvad der var årsag til denne forsinkelse?

I henhold til stk. 5 i samme artikel opretter Kommissionen et offentligt tilgængeligt register over henvisninger til samtlige dokumenter, som tilsendes Europa-Parlamentet. I den seneste beretning fra Kommissionen om udvalgenes arbejde i 2001(3) anføres det, at dette register vil være operationelt fra begyndelsen af 2003. Kan Kommissionen ligeledes oplyse, hvorfor dette register først bliver operationelt med to års forsinkelse?

(1) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(2) EFT C 225 af 8.8.2000.

(3) KOM(2002) 733.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(10. april 2003)

Kommissionen er opmærksom på forsinkelserne i forbindelse med udarbejdelsen af listen over udvalg, der skal bistå Kommissionen i forbindelse med udøvelsen af dens gennemførelsesbeføjelser(1), og registret med henvisninger til dokumenter sendt til Europa-Parlamentet.

Det ærede medlem gøres opmærksom på, at disse to forpligtelser ikke var med i Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(2), men blev tilføjet i den endelige udgave af Rådets afgørelse 1999/468/EF efter særlig anmodning fra medlemsstaternes delegationer. Kommissionen accepterede under forhandlingerne at påtage sig disse forpligtelser, forudsat at den havde tilstrækkeligt personale og budgetmæssige ressourcer, hvilket den stadig venter på. Dette nævnes i øvrigt udtrykkeligt i Kommissionens ensidige tilsagn om at udvide registret med en internetbaseret oversigt over de dokumenter, der sendes til Europa-Parlamentet.

Kommissionen tager selvfølgelig de forpligtelser, der fastsættes i Rådets afgørelse 1999/468/EF(3), meget alvorligt og prioriterer dem højt inden for rammerne af de til rådighed stående ressourcer.

Listen over udvalg blev offentliggjort i midten af 2000. Planlægningen af såvel register som oversigt blev påbegyndt i 2001, og det forberedende arbejde udført i 2002. Det er hensigten, at begge instrumenter skal kunne tages i brug inden for de næste par måneder.

(1) Offentliggjort i EFT C 225 af 8.8.2000.

(2) EFT C 279 af 8.9.1998.

(3) Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, EFT L 184 af 17.7.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1415/03

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(23. april 2003)

Om: Lukning af avisen Egunkaria

Den 20. februar i år blev avisen Euskaldunon Egunkaria lukket på foranledning af dommer Juan del Olmo ved den spanske centraldomstol. Det civile politi arresterede 10 personer, som var ansvarlige for avisen, herunder dens redaktør, Martxelo Otamendi, på grund af hans påståede forbindelse til ETA. Tre af de anholdte er stadig fængslet.

Den 10. marts traf samme dommer ved centraldomstolen afgørelse om midlertidig lukning i seks måneder af handelsvirksomhederne Egunkaria Sortzen SL og Egunkaria SA samt dagbladet Euskaldunon Egunkaria og dets lokaler, hovedkvarter og institutioner samt instilling af dets aktiviteter i samme periode. Dommeren byggede sin afgørelse på det argument, at hele strukturen eller projektet angiveligt bliver ledet og støttet af ETA og er underlagt en terrorstrategi. Den anklage, at avisen er en del af projektet og af den økonomiske og kulturelle ramme omkring ETA, er baseret på dokumenter, der blev beslaglagt hos terrorister i løbet af 1992 (det tidspunkt avisen blev stiftet).

Egunkaria er den eneste avis, der udelukkende er blevet udgivet på baskisk. Den juridiske og politiske afgørelse om at lukke den kan betyde et brud på ytringsfriheden, hvis ikke der er særlige beviser. Ordlyden af artikel 11 i den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder er følgende: 1. Enhver har ret til ytringsfrihed. Denne ret omfatter meningsfrihed og frihed til at modtage eller meddele oplysninger eller tanker uden indblanding fra offentlig myndighed og uden hensyn til landegrænser. 2. Mediefrihed og mediernes pluralisme respekteres.

Den 26 marts samledes Sammenslutningen af Minoritetsdagblade i Europa, som består af 32 dagblade, i Bruxelles. De spanske myndigheder forbød Egunkarias redaktør, Martxelo Otamendi, at deltage.

For kun to år siden afholdt EU Det Europæiske Sprogår for alle sprog med det formål at fremme den sproglige forskellighed. Vi beklager i denne sammenhæng, at et minoritetssprog som baskisk stilles over for endnu et problem og støder på problemer med at udtrykke sin identitet, efter at den eneste avis, som bliver udgivet på dette sprog på nuværende tidspunkt, er blevet lukket. Jeg vil gerne understrege den særlige betydning, det har for den type minoritetssamfund at have adgang til en avis på modersmålet.

I lyset af denne situation ønsker jeg at få oplyst følgende: Har Kommissionen bedt de relevante spanske myndigheder om en redegørelse, eller planlægger den at gøre det inden for den nærmeste fremtid for at sikre, at ingen grundlæggende rettigheder overtrædes, og at denne handling ikke er i modstrid med EU's politik om fremme af og respekt for sproglig forskellighed i medlemsstaterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(4. juni 2003)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens samlede svar på skriftlige forespørgsler E-0641/03 og E-0672/03 fra Ebner med flere(1).

(1) Se side 75.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1229/03

af Freddy Blak (GUE/NGL) til Rådet

(2. april 2003)

Om: Forstærket retsligt samarbejde

Efter at have besøgt en dansk statsborger, der sidder fængslet i Spanien, har jeg erfaret, at det europæiske retslige samarbejde lader meget tilbage at ønske. Vedkommende har siddet fængslet siden den 28. november 2001, sigtet for mord. Den 14. januar 2002 fremsendte den sigtedes forsvarer en international retsanmodning til det spanske justitsministerium, der skulle sende anmodningen videre til det danske justitsministerium med henblik på en indkaldelse af et vidne til afhøring. Over et år senere har denne internationale retsanmodning stadig ikke forladt det spanske justitsministerium.

Det er rystende, at sådanne langsommelige procedurer kan forsinke og forlænge retssager. På nuværende tidspunkt foreligger der stadig ingen anklage mod den sigtede.

Mit spørgsmål er derfor: Hvilke tiltag påtænker Rådet for at styrke det europæiske samarbejde på dette område?

Svar

(22. juli 2003)

Rådet kan ikke kommentere sager, der verserer for nationale myndigheder.

Der findes bestemmelser til fremskyndelse af procedurerne for samarbejde i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater i Schengen-konventionen fra 1990 (artikel 53) og i den konvention, der blev vedtaget den 29. maj 2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemstater(1) (artikel 6, som til sin tid skal erstatte artikel 53 i Schengen-konventionen fra 1990).

Det europæiske retlige netværk, som blev indført ved fælles aktion 92/428/RIA af 29. juni 1998, skal gøre det muligt for de stedlige retlige myndigheder i forskellige medlemsstater at etablere de mest hensigtsmæssige direkte kontakter og sætte de lokale retlige myndigheder i stand til at udarbejde anmodninger om retligt samarbejde på den mest hensigtsmæssige måde.

Rådet har til denne dato ikke fået forelagt yderligere forslag vedrørende de procedurer, som det ærede parlamentsmedlem beskriver i sit spørgsmål.

(1) EFT C 197 af 12.7.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1598/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(12. maj 2003)

Om: Direktivet om dyretransporter

Kan Kommissionen i tilknytning til spørgsmål H-0180/03(1) oplyse, hvornår høringen af de forskellige tjenester om udkastet til forslag om beskyttelse af dyr under transport indledes?

Har Kommissionen erfaring for, hvor langt tid en sådan høring af tjenesterne tager?

(1) Skriftligt svar af 8. april 2003.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(20. juni 2003)

Kommissionen er startet med høringen af de forskellige tjenester.

Den normale varighed af en høring af de forskellige tjenester om et dokument af denne størrelse er 15 arbejdsdage. Herefter kan det blive nødvendigt med et yderligere tidsrum for at tilpasse teksten for at tage hensyn til alle relevante bemærkninger, så man sikrer sig, at alle relevante afdelinger kan gå ind herfor.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0236/03

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(4. februar 2003)

Om: Behandlingen af regionerne i EU's yderste periferi i forbindelse med midtvejsreformen af den fælles landbrugspolitik

Kommissionen har fremsat et forslag, som har sin oprindelse i Det Europæiske Råd i Berlin om at gennemføre en midtvejsreform af den fælles landbrugspolitik, hvad der ville indebære en mindre landbrugsrevolution på mellemlang sigt og berøre regionerne i EU.

For ikke længe siden er der blevet gennemført en reform af Posei-programmerne. I betragtning af den udviklingsstrategi, som Kommissionen anvender over for disse regioner og under henvisning til EF-trakatens artikel 299, stk. 2, hvor der fastsættes en fælles fremgangsmåde ved gennemførelsen af Fællesskabets bestemmelser over for regionerne, især i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: Er den indstillet på at anvende en differentieret behandling af regionerne i den yderste periferi ved gennemførelsen af reformen af den fælles landbrugspolitik, og hvilke foranstaltninger vil den træffe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. april 2003)

Under udarbejdelsen af de forordninger, som Kommissionen har fremsat forslag om med henblik på at opstille langsigtede perspektiver for et bæredygtigt landbrug, blev der i fuldt omfang taget hensyn til de særlige karakteristiske forhold for EU's støtte til landbrugsproduktionen i regionerne i den yderste periferi.

Afkoblingen af støtten vil således i disse regioner kun omfatte et begrænset antal støtteforanstaltninger under den fælles landbrugspolitik og den supplerende støtte, der ydes i forbindelse med POSEI-programmerne. Det forhold, at der fastlægges afkoblede rammer for denne støtte, vil medføre en betydelig forenkling af forvaltningsprocedurerne.

I forbindelse med engangsbetalingerne foreslår Kommissionen også, at medlemsstaterne på nationalt plan får større frihed i gennemførelsen af bestemmelserne. Med disse bestemmelser vil de pågældende medlemsstater kunne tage større hensyn til den særlige situation for disse regioner.

Kommissionen understreger også, at dens forslag til reform af den fælles landbrugspolitik med henblik på gradvis at nedsætte den direkte støtte og anvende de frigjorte midler til udvikling af landdistrikterne også vil kunne være til fordel for regionerne i den yderste periferi.

Under overholdelse af EF-traktatens artikel 299, stk. 2, vil Kommissionen fortsætte med at overvåge, at foranstaltningerne til fordel for regionerne i den yderste periferi opretholdes og tager fuldt hensyn til disse regioners særlige karakter, og den vil i givet fald foreslå de ændringer, der er nødvendige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0776/03

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Rådet

(12. marts 2003)

Om: Komitologi

Udvalgene i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(1), består af en repræsentant for hver medlemsstat og en repræsentant for Kommissionen, der fungerer som formand.

Kan Rådet oplyse, om der er noget til hinder for, at medlemsstaterne sender repræsentanter for regionalregeringer som medlem af disse udvalg? Kan det i givet fald oplyse, hvor mange repræsentanter for regionalregeringer der for øjeblikket er medlemmer af ovennævnte udvalg?

(1) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

Svar

(21. juli 2003)

Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at det er Kommissionen, der skal oplyse, hvor mange repræsentanter for regionalregeringer der for øjeblikket er medlemmer af de udvalg, der er nedsat i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF. Desuden henhører det under den enkelte medlemsstats kompetence at sammensætte sin delegation i de nævnte udvalg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0292/03

af Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. februar 2003)

Om: Tony Blairs udtalelser af 26. januar 2003 om den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder sammenholdt med EU-traktatens artikel 6 og 7

Den 26. januar antydede den britiske premierminister Tony Blair via medierne, at han betragter det som seriøse muligheder for at begrænse antallet af asylsøgere i Det Forenede Kongerige ikke længere at opfylde de forpligtelser, der følger af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (navnlig konventionens artikel 3), eller helt at opsige konventionen.

I henhold til artikel 6, stk. 1, i den nye unionstraktat, som træder i kraft inden længe, bygger Unionen på principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet. Ifølge artikel 6, stk. 2, respekterer Unionen de grundlæggende rettigheder, således som de garanteres ved den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, som generelle principper for fællesskabsretten.

I henhold til artikel 7, stk. 1, kan Kommissionen forelægge Rådet et forslag, hvori det fastslås, at der er fare for, at en medlemsstat vil overtræde principperne i artikel 6, stk. 1.

Er det efter Kommissionens opfattelse en overtrædelse af principperne i artikel 6, stk. 1 og 2, hvis en medlemsstat ikke længere opfylder de forpligtelser, der følger af den europæiske menneskerettighedskonvention, eller helt opsiger konventionen?

Vil det for Kommissionen være en anledning til at fremsætte et forslag for Rådet som nævnt i artikel 7, stk. 1, hvis Det Forenede Kongerige ikke længere opfylder de forpligtelser, der følger af den europæiske menneskerettighedskonvention (navnlig konventionens artikel 3), eller helt opsiger konventionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(3. marts 2003)

Kommissionen har noteret sig den britiske premierministers erklæringer.

Kommissionen erkender, at det ærede medlems spørgsmål er relevant i betragtning af den særlige rolle, som artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union og Domstolens retspraksis tillægger den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK) med hensyn til EU's ordning for beskyttelse af de grundlæggende rettigheder.

Kommissionen vil dog fortsætte sine overvejelser i lyset af en eventuel udvikling, inden den tager stilling i sagen.