ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1901/02

af Theodorus Bouwman (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. juni 2002)

Om: Situationen med hensyn til gennemførelse af direktiv 2000/59/EF om modtagefaciliteter i havne

Den 28. september 2000 trådte direktiv 2000/59/EF(1) i kraft. Overgangsfristen for gennemførelsen af dette direktiv udløber den 28. december i år. Fra Nederlandene forlyder det, at medlemsstaterne i Unionen håndterer finansieringen af udgifterne meget forskelligt. Som jeg i min egenskab af ordfører for spørgsmålet har forventet det, lader det til, at kun få medlemsstater vælger den indirekte finansiering. Store forskelle i fremgangsmåden mellem havne kan bevirke affaldsturisme og bevare finansielle fordele ved at dumpe affald i havet. I mellemtiden fremgår det, at der indleveres stadig mindre affald til havnen i Rotterdam. Kun 6 % af de skibe, der anløber havnen, afleverer affaldsstoffer.

Er Kommissionen ligesom jeg af den opfattelse, at der eksisterer forskelle i måden, hvorpå direktivet og den valgte finansieringssystematik gennemføres, og at der faktisk næppe kan være tale om indførelsen af et system til udveksling af informationer mellem havnene?

Er Kommissionen ligesom jeg af den opfattelse, at de store forskelle i finansieringssystematikken og dermed udgifter for skibsfarten begrænser direktivets hensigt og endda medvirker affaldsturisme og fortsættelse af dumping af affald i havet?

Er Kommissionen rede til hvis de nævnte forskelle i gennemførelsen giver anledning hertil ikke at afvente evalueringen om nogle år, men allerede nu at gribe ind ved at tilskynde medlemsstaterne til bedre indbyrdes afstemning af finansieringssystematikken og indføring af informationsudveksling for dermed at sikre direktivets virkning?

(1) EFT L 332 af 28.12.2000, s. 81.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(23. juli 2002)

Kommissionen er taknemmelig for det ærede medlems oplysninger om situationen med hensyn til gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/59/EF af 27. november 2002 om modtagefaciliteter i havne til driftsaffald og lastrester fra skibe, særlig artikel 8, der omhandler afgifter for driftsaffald fra skibe.

Kommissionen har endnu ikke modtaget nogen officiel meddelelse fra medlemsstaterne om gennemførelsen af dette direktiv, da fristen for vedtagelsen af gennemførelsesbestemmelserne er fastsat til den 28. december 2002. Inden da vil Kommissionen omhyggeligt analysere alle medlemsstaternes gennemførelsesbestemmelser. Den ordning, der vedtages for at sikre overholdelsen af principperne i artikel 8 om afgiftssystemet, vil naturligvis blive undersøgt med særlig omhu.

Kommissionens plan om at foretage en supplerende evaluering af afgiftssystemet inden for tre år, jf. artikel 8, stk. 4, vil ikke påvirke medlemsstaternes forpligtelse til at opfylde kriterierne og principperne i artikel 8 fra den 28. december 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0074/02

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(24. januar 2002)

Om: Teknisk bistand til Kina med henblik på sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger

I forbindelse med den bilaterale aftale fra maj 2000 om Kinas tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) påtog EU sig til at hjælpe dette land til at opfylde de forpligtelser, det havde indgået gennem denne aftale, herunder også gennemførelsen af kravene vedrørende den offentlige sundhed.

Kan Kommissionen redegøre for, hvilke projekter for samarbejde og teknisk bistand på sundheds- og plantesundhedsområdet, den påtænker at iværksætte? Har den konkret planlagt et særligt program, der kan medvirke til at løse de sundhedsmæssige hindringer, der står i vejen for Fællesskabets import af toskallede bløddyr?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(5. marts 2002)

Kommissionen vedtog i 1998 et rammeprogram for EU's støtte til Kinas optagelse i Verdenshandelsorganisationen (WTO) til 3 mio. EUR. Beløbet blev forhøjet med 600 000 EUR i 2001 og programmet forlænget til den 31. december 2003. Programmet er nu under gennemførelse, og formålet er at styrke Kinas administrative kapacitet til at opfylde WTO-krav, herunder anerkendelse og gennemførelse af sundheds- og plantesundhedsnormer på landbrugsområdet.

I det nationale vejledende program for 2002-2004, som er en del af landestrategidokumentet for Kina, har fortsat støtte til Kinas medlemsskab af WTO fået høj prioritet, og der vil være et beløb på 15 mio. EUR til rådighed til forpligtelser i 2002. Med det nye program vil Kina få hjælp til at udbygge de lovmæssige og regulerende rammer og styrke den administrative kapacitet til at gennemføre og håndhæve disse. Det er planen, at en ekspertmission fra EU skal på besøg i Kina i april 2002, så det nye programforslag kan blive præciseret yderligere, og det forventes, at det også vil komme til at omfatte en betydelig komponent angående sundheds- og plantesundhedsnormer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1346/02

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(13. maj 2002)

Om: Reform af den fælles fiskeripolitik

Kan Kommissionen venligst oplyse, hvorledes fiskeripolitikken vil blive gennemført i Den Europæiske Unions farvande, hvis der ikke skabes enighed om reformen af den fælles fiskeripolitik inden den 31. december 2002?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-1332/02, E-1346/02, E-1364/02 og P-1387/02

(29. maj 2002)

Hvis reformen af den fælles fiskeripolitik ikke bliver vedtaget før den 31.12.2002, med som den eneste undtagelse reglerne for adgang til medlemsstaternes tolvmile-zone, vil de eksisterende regler fortsat gælde, medmindre Kommissionen vedtager andre forordninger om ændringer før eller efter denne dato.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1033/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(15. april 2002)

Om: Indberetning af oplysninger vedrørende offentlige finanser

1. Vil Kommissionen, da visse medlemsstater ikke har indberettet oplysningerne vedrørende deres offentlige finanser i overensstemmelse med ENS95, genoverveje sit forslag om at fritage alle medlemsstater fra kravet om at udarbejde et prospekt ved enhver emission af værdipapirer?

2. Er Kommissionen enig i, at markedsdisciplin til fremme af åbenhed ville være gavnligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(3. juni 2002)

1. Kommissionen er helt enig med det ærede medlem i, at medlemsstaterne bør indberette oplysninger vedrørende deres offentlige finanser i overensstemmelse med det europæiske nationalregnskabssystem (ENS 95).

Statslige udstedere har i over tyve år i henhold til EU-lovgivningen været fritaget for kravet om offentliggørelse af et prospekt.

Kommissionen besluttede i forbindelse med vedtagelsen af det nye forslag(1) vedrørende prospekter at fastholde dette princip. Dette skyldes følgende:

- Prospekter egner sig generelt dårligt til at beskrive den finansielle situation i en medlemsstat.

- Ajourførte nationale regnskabsstandarder og tidligere offentliggørelse af de finansielle oplysninger er mere hensigtsmæssige midler til at forbedre medlemsstaternes regnskabsaflæggelse.

- At pålægge statslige udstedere i EU at offentliggøre et prospekt ville indebære, at disse udstedere blev stillet ringere end deres væsentligste konkurrenter på verdensmarkedet, dvs. statslige udstedere i tredjelande, som ikke stiller sådanne krav.

Kommissionen er stadig af den mening, at det ikke er nødvendigt at pålægge medlemsstaterne en sådan forpligtelse. Risikoen for, at medlemsstaterne ikke vil kunne leve op til deres forpligtelser i fremtiden, må anses for at være meget ringe, især når der er tale om lande, som er bundet af Maastricht-kriterierne, der omfatter meget strenge krav vedrørende den offentlige gæld.

2. Kommissionen er helt enig med det ærede medlem i, at markedsdisciplin er med til at fremme opfyldelsen af kravene vedrørende åbenhed. En sådan markedsdisciplin gør sig i dag gældende inden for statslig udstedelse af værdipapirer. Kommissionen mener på baggrund af ovenstående, at indførelse af et krav til statslige udstedere om offentliggørelse af et prospekt ikke vil være et hensigtsmæssigt middel til at skabe øget åbenhed om de statslige udstederes finansielle situation.

(1) EFT C 272 af 1.9.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1634/02

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(10. juni 2002)

Om: Rodeo i Europa

Formålet med rodeo er at underholde, men det er dyrplageri, og det betegnes ofte som amerikansk tyrefægtning. I forbindelse med kvæg og heste drejer det sig ikke om vilde dyr, men om europæiske brugsdyr. For at garantere underholdningsværdien skal dyrene være genstridige. Dette opnås ved, at dyret tilføjes stærke smerter. Med hjælp fra en flankegjord, som strammes så kraftigt, når dyret forlader startboksen, afskæres underlivet og genitalierne på han- og hundyrene. Derudover kan der anvendes elektrochok. Ved fald kan der forekomme brud på nakken, knoglebrud, hudafskrabninger og alvorlige indre kvæstelser. Endvidere udsættes dyrene for stress i forbindelse med de hyppige transporter og forandringer i omgivelserne.

Der er ingen tradition for rodeo i Europa. Det er ikke nogen kulturel, religiøs eller regional arv. Rodeo blev hentet til Europa af amerikanske soldater som en fritidsbeskæftigelse og først indført på de amerikanske basers områder. I dag findes rodeo også på civile områder ved folkefester og i de såkaldte westernbyer. Rodeo findes i Tyskland, Nederlandene, i Portugal og i Den Tjekkiske Republik. Som ved hanekampe og hundekampe dyrkes rodeo overvejende inden for en snæver fankreds, og det har ikke noget stort publikum. Ligesom i tyrefægtningsindustrien forsøger de private rodeoarrangører at udvide deres forretningsområde til de tidligere østbloklande

Hvad har Kommissionen tænkt sig at gøre for at stoppe dette dyrplageri i Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(22. juli 2002)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at det ikke er acceptabelt, at dyr påføres unødvendige lidelser.

Kommissionen lægger stor vægt på dyrevelfærd. Fællesskabet har vedtaget overordnede regler om dyreopdræt med henblik på at beskytte dyrenes velfærd. Der er blevet fastlagt mere detaljerede bestemmelser om opdræt af kalve, svin og æglæggende høns. Fællesskabet har også vedtaget lovgivning om dyretransport og betingelserne for slagtning af dyr. Der findes også fællesskabsregler om brugen af dyr til videnskabelige forskningsformål.

Lovgivning vedrørende konkurrencer og lignende arrangementer er derimod stort set medlemsstaternes ansvarsområde, og i det omfang der ikke findes beviser for, at forskellige nationale tilgange hindrer, at det indre marked fungerer, er Fællesskabets muligheder for at gribe ind ret begrænsede.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1495/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(29. maj 2002)

Om: Gennemførelse af fællesskabsdirektiv 1999/70/EF

Socialforsikringsinstitutionen IKA i Grækenland har på grundlag af lovdekret nr. 1204/1972 vedrørende ydelse af lægehjælp under socialforsikringsinstitutionen IKA i visse perioder ansat læger på tidsubegrænsede kontrakter for at kunne opfylde de krav, der stilles til institutionen i det ovennævnte lovdekret.

Kan Kommissionen oplyse, om den ovennævnte kategori af ansatte er underlagt bestemmelserne i direktiv 1999/70/EF(1), hvad angår deres professionelle udvikling?

(1) EFT L 175 af 10.7.1999, s. 43.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(3. juli 2002)

Rådets direktiv 1999/70/EF af 28. juni 1999 om rammeaftalen vedrørende tidsbegrænset ansættelse, der er indgået af EFS(1), UNICE(2) og CEEP(3), gælder for tidsbegrænset ansatte arbejdstagere, der har en ansættelseskontrakt eller et ansættelsesforhold som defineret i lovgivningen, kollektive overenskomster eller gældende praksis i de enkelte medlemsstater.

Den offentlige sektor er ikke udelukket fra direktivets anvendelsesområde. Hvis læger anses for at være arbejdstagere i henhold til lovgivningen i en medlemsstat, gælder direktivet således også for dem.

(1) Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation.

(2) Sammenslutningen af Industri- og arbejdsgiverorganisationer i De Europæiske Fællesskaber.

(3) Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1147/02 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen. Internationale standarder for fødevarer.



EF-Tidende nr. 229 E af 26/09/2002 s. 0185 - 0185



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1147/02 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen (24. april 2002) Om: Internationale standarder for fødevarer Det danske forbrugerråd advarer mod, at EU's 15 medlemsstater kun får én enkelt fælles EU-stemme i Codex Alimentarius. Er Kommissionen enig heri? Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne (3. juni 2002) Kommissionen deler ikke det danske forbrugerråds synspunkt. Det antal stemmer, som EU anmoder om at få i Codex Alimentarius-Kommissionen, er lig med antallet af EU-medlemsstater, som har stemmeret. Når EU, således som det allerede er tilfældet i FAO's regi, gør brug af sin stemmeret på områder, der henhører under Fællesskabets beføjelser, gør EU-medlemsstaterne ikke brug af deres stemmeret, og omvendt. Kommissionen henviser det ærede parlamentsmedlem til udkastet til ændring af forretningsordenen for Codex Alimentarius (CX/GP 02/7) og Fællesskabets informationsnote til Codex (CX/GP 02/INF.1). Selv om Fællesskabets tiltrædelse stadig er genstand for overvejelser, gøres der i disse dokumenter på fyldestgørende måde rede for den fremtidige status, som en regional organisation for økonomisk integration som EU får i Codex Alimentarius.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1005/02

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(12. april 2002)

Om: Økonomisk støtte fra Kommissionen til Acharavi (Korfu) til oprettelse af et dyreasyl og til opførelse af et laboratorium

Kan Kommissionen bekræfte, at landsbyen Acharavi på Korfu har modtaget støtte fra Kommissionen til opførelse af et dyreasyl?

Kan Kommissionen også bekræfte, at der i nærheden af Kommeno på Korfu med støtte fra EU er opført et veterinærmedicinsk laboratorium?

Hvor stor støtte vil Korfu modtage fra EU i perioden 2000-2006, og hvilke projekter vil denne støtte gå til?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(12. juni 2002)

Ifølge de oplysninger, der er indhentet hos de nationale græske myndigheder (Miljøministeriet), er der ved oprettelsen af dyreasylet i Acharavi (Korfu) ikke blevet ydet EF-støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU). Hvad det veterinærmedicinske laboratorium i Kommeno angår, har dette nydt godt af en medfinansiering på ca. 180 000 EUR gennem det regionale operationelle program for De Ioniske Øer for perioden 1994-1999.

For perioden 2000-2006 er øen Korfu støtteberettiget under det regionale operationelle program for De Ioniske Øer, til hvilket EF-bidraget for alle øer er på 244 684 921 EUR. Korfu er ligeledes støtteberettiget med hensyn til projekter, der kan medfinansieres under andre operationelle programmer inden for rammerne af EF-støtterammen for Grækenland, og som gælder for hele Grækenland. Andre potentielle muligheder for at finansiere projekter udgøres af EF-initiativerne og Samhørighedsfonden.

Kommissionen kan imidlertid ikke bestemme, hvor stor en del af strukturfondsmidlerne, der benyttes til hver ø, og dermed til Korfu, og den kan heller ikke opstille en liste over projekter, der vil blive medfinansieret af disse fonde. Ifølge subsidiaritetsprincippet er det nemlig de regionale og nationale forvaltningsmyndigheder, der foretager vurderingen og udvælgelsen af de projekter, der foreslås medfinansieret af disse fonde. Det endelige beløb, der vil blive investeret i hver ø, vil afhænge af kvaliteten og modenheden af de projekter, der bliver forelagt af forvaltningsmyndighederne og de lokale iværksættere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0996/02

af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen

(15. april 2002)

Om: Transport af levende dyr fra Sydamerika

Kan Kommissionen oplyse, om den nye EU-lovgivning vedrørende transport af levende dyr også dækker import af levende dyr fra tredjelande? Jeg er blevet oplyst om, at mange tusinde dyr, som med skib transporteres hertil fra Sydamerika, stadigvæk udsættes for dyrplageri til trods for den nye EU-lovgivning på dette område.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(6. juni 2002)

For det første skal det bemærkes, at EU's bestemmelser om dyresundhed i forbindelse med klovbærende dyr (kvæg, svin, får og geder) kun giver tilladelse til import til EU af levende svin fra Chile. Der gives også tilladelse til import af registrerede heste til konkurrencer fra nogle sydamerikanske lande. De statistiske data viser, at der ikke blev importeret nogen svin i 2001.

Med hensyn til velfærd er der i Rådets direktiv 91/628/EØF af 19. november 1991 om beskyttelse af dyr under transport og om ændring af direktiv 90/425/EØF og 91/496/EØF(1), som ændret ved Rådets direktiv 95/29/EF af 29. juni 1995,(2) fastsat en række bestemmelser om beskyttelse af dyr under transport. Kommissionen har forpligtet sig til i den nærmeste fremtid at fremlægge lovforslag til forbedring af velfærdsbetingelserne for dyr, der transporteres.

I henhold til de nuværende bestemmelser kan der gribes ind i henhold til eksisterende fællesskabsbestemmelser, hvis man ved en importkontrol ved indførelsen til EU's område opdager, at dyr ikke er i stand til at fortsætte den planlagte rejse, at EU's rejsetidsfrister overskrides, eller at transportmidlerne ikke er egnede.

Men at pålægge EU's velfærdskrav generelt på den del af rejsen, der ligger inden importen, er næppe i overensstemmelse med EU's internationale forpligtelser generelt og Verdenshandelsorganisationens forpligtelser i særdeleshed.

Ikke desto mindre har Kommissionen forpligtet sig til at forbedre beskyttelsesniveauet for dyr internationalt i flere initiativer, såsom forhandlingerne på vegne af EU om en revision af den europæiske konvention til beskyttelse af dyr under international transport, støtte til arbejdet i OIE (Det Internationale Kontor for Epizootier)(3) inden for området dyrevelfærd og Verdenshandelsorganisationens udtalelse om dyrevelfærd og landbrug. Man vil også undersøge mulighederne for bilaterale aftaler om dyrevelfærd med visse tredjelande, der er i overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationen.

(1) EFT L 340 af 11.12.1991.

(2) EFT L 148 af 30.6.1995.

(3) Det Internationale Kontor for Epizootier, Verdensorganisationen for Dyresundhed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0207/02 af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen. Kriterier for eurosedlernes udformning.



EF-Tidende nr. 229 E af 26/09/2002 s. 0063 - 0064



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0207/02 af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen (30. januar 2002) Om: Kriterier for eurosedlernes udformning Hvilke kriterier har den europæiske monetære myndighed lagt til grund for udformningen af eurosedlerne med hensyn til Europakortets udseende, navnlig når det gælder randområderne, og hvorfor optræder nogle af de øer, som er en del af De Kanariske Øer, nemlig La Gomera og El Hierro, ikke på sedlerne? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (28. februar 2002) Beslutningen om udformningen af eurosedlerne, inkl. et særligt Europakort, er truffet af Det Europæiske Monetære Institut, Den Europæiske Centralbanks forgænger. Kommissionen var ikke involveret i denne beslutning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0296/02

af Pere Esteve (ELDR) til Rådet

(5. februar 2002)

Om: Menneskerettighedskommissionens 58. samling i Genève

Menneskerettighedskommissionens 58. samling i Genève den 18. marts 26. april 2002 er den vigtigste begivenhed på menneskerettighedsområdet under det spanske formandskab i første halvår 2002.

Hvilken rolle vil det spanske formandskab spille, og hvilke retningslinjer vil det følge i dette betydningsfulde internationale FN-forum?

Svar

(25. juni 2002)

EU, repræsenteret ved formandskabet, vil være en af hovedaktørerne på Menneskerettighedskommissionens (CHR) 58. samling. EU er sædvanligvis initiativtager til hen ved en tredjedel af de vedtagne resolutioner. Den fremkommer i øvrigt med talrige indlæg og deltager aktivt i de mange forhandlinger om initiativer fra tredjelande.

Den spanske udenrigsminister vil tage ordet på EU's vegne, når samlingen indledes, for at præsentere EU's politik og prioriteter på menneskerettighedsområdet.

Formandskabet vil på EU's vegne fremlægge initiativer til resolutioner vedrørende visse lande eller territorier, hvor menneskerettighedssituationen er foruroligende. Listen over disse lande og territorier er endnu ikke komplet, men vil sandsynligvis svare til listen for CHR 57.

EU vil endvidere fremlægge to vigtige tematiske resolutioner, som allerede var en bemærkelsesværdig succes på CHR 57: Resolutionen om børns rettigheder (udarbejdet sammen med Grulac) og resolutionen mod dødsstraf.

Som tidligere vil formandskabet på EU's vegne også tage initiativet til udarbejdelse af konsensuserklæringer fra CHR's formand om visse lande.

Formandskabet går ind for dialog med alle delegationer og regionale grupper, men opfordrer dog EU's medlemsstater til at bevare enheden i deres holdninger. Formandskabet giver også udtryk for sin vilje til at overvinde de vanskeligheder, der skyldes, at USA ikke er medlem af CHR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0469/02

af Dana Scallon (PPE-DE) til Rådet

(27. februar 2002)

Om: Anvendelse af EU-sikkerhedsmærkning til promovering af torturvåben

Ifølge mine oplysninger har elektrochok-anordninger siden 1990 været anvendt til at torturere eller mishandle mennesker i fængsler, detentioner og politistationer i mindst 76 lande i alle egne af verden. Tilsyneladende reklamerer adskillige fabrikanter af sådanne bedøvelsesvåben med, at deres produkter er tildelt EU's CE-standardmærke og EU-garanti.

1. Hvor mange fabrikanter af bedøvelsesvåben anvender CE-mærket på deres produkter?

2. Hvilke EU-medlemsstater tillader rent faktisk fabrikanter af bedøvelsesvåben at bruge Kommissionens CE-sikkerhedsmærke som salgsargument for kvaliteten af deres bedøvelsesvåben?

3. Kan Rådet redegøre for den proces hvorved EU's CE-standardmærke tildeles fabrikanter af bedøvelsesvåben?

4. Mener Rådet, at CE-sikkerhedsmærker på bedøvelsesvåben kan anvendes som kvalitetsmæssigt salgsargument?

5. Mener Rådet, at der bør skrides ind for at hindre fabrikanter af bedøvelsesvåben i at bruge CE-mærket som salgsfremmende middel?

Svar

(26. juni 2002)

Rådet beder det ærede parlamentsmedlem rette sin forespørgsel direkte til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0246/02

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(6. februar 2002)

Om: Svar på skriftlig forespørgsel E-3031/01 om UNDCP's aktiviteter i Afghanistan

Frem for at besvare på spørgsmålene vedrørende De Forenede Nationers kontor for narkotikakontrol i Afghanistan beskriver Kommissionen i sit svar af 11. januar 2002 på skriftlig forespørgsel E-3031/01(1) Unionens rolle med hensyn til hjemstavnsfordrevne.

Det, der ønskedes og ønskes oplyst, er:

- Hvor stor europæisk støtte (i euro) udbetaltes eller afstattes der fra januar til december 2001 til UNDCP's aktiviteter i Afghanistan, til hvilke formål (budgetpost og projektets titel) og til hvilke organer (hvis andre end UNDCP), og hvilke støttebeløb kontrolleredes og/eller undersøgtes af hvem og med hvilket resultat?

(1) EFT C 172 E af 18.7.2002.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(20. marts 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-3031-01(1), hvor Kommissionen oplyser, at den ikke finansierer aktioner til bekæmpelse af narkotika i Afghanistan.

Kommissionen har følgelig heller ikke bevilget støtte til FN's program for international kontrol med narkotika (UNDCP) til en aktion til bekæmpelsen af narkotika i Afghanistan i 2001.

(1) EFT C 172 E af 18.7.2002.