ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3485/00

af Timothy Kirkhope (PPE-DE) til Kommissionen

(10. november 2000)

Om: Chartret om grundlæggende rettigheder

Kan Kommissionen på baggrund af Det Europæiske Råds uformelle møde i Biarritz den 13.-14. oktober 2000 og drøftelserne på mødets anden dag bekræfte, at det altid har været hensigten, at chartret om grundlæggende rettigheder skal kunne prøves ved en domstol? Hvis dette ikke kan gennemføres, hvilken retlig eller forfatningsmæssig status ønsker den så at give dette charter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(11. december 2000)

Kommissionen henviser det ærede parlamentsmedlem til meddelelsen af 11. oktober 2000 om den retlige status for Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder(1). Denne meddelelse er blevet overgivet til Parlamentet og Rådet.

I meddelelsen giver Kommissionen udtryk for, at chartret på grund af indholdet, den stringente retlige formulering og chartrets store politiske og symbolske værdi før eller senere bør indarbejdes i traktaterne med retligt bindende virkning.

Kommissionen understreger forskellige muligheder vedrørende de tekniske retningslinjer for indarbejdelse af chartret i traktaterne og tidsplanen for dette.

Kommissionen mener, at spørgsmålet nu er, om artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union ikke bør ændres i forbindelse med den igangværende regeringskonference for at anerkende chartrets eksistens.

Kommissionen mener dog, at uanset hvilken retlig status Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder endelig får tildelt, vil dette få virkninger på mange områder, herunder det retlige. Det er klart, at EU-institutionerne vil få svært ved at ignorere dette charter i fremtiden.

(1) KOM(2000) 644 endelig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3277/00

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(20. oktober 2000)

Om: Kontrolcenter for uledsagede mindreårige

Den store mængde indvandrere, der kommer til Europa, og især de hundredetusinder af ulovlige indvandrere, omfatter et foruroligende antal uledsagede mindreårige. Agter Kommissionen at oprette et kontrolcenter for uledsagede mindreårige med det formål at kontrollere det arbejde, der udføres af de forskellige organisationer, der er bemyndiget til at tage imod disse unge og sørge for dem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(15. december 2000)

Kommissionen påtænker ikke at oprette et overvågningscenter for uledsagede mindreårige.

Kommissionen satser på at løse problemet med uledsagede mindreårige inden for rammerne af dens øvrige initiativer på flygtningeområdet ved at give de mindreårige en særlig beskyttet status.

På lovgivningsområdet bestræber Kommissionen sig på at styrke uledsagede mindreåriges retsstilling. Forslagene til direktiv om minimumsstandarder for procedurer i medlemsstaterne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus og om midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer(1) omtaler specifikt uledsagede mindreårige og giver dem en særlig beskyttet status. Forslaget til direktiv om ret til familiesammenføring indeholder ligeledes specifikke regler for uledsagede mindreårige, der er anerkendte flygtninge(2).

Hvad angår dataindsamling har De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor siden lanceringen af handlingsplanen til forbedring af indsamlingen af statistiske oplysninger om asyl og indvandring i 1998 taget hensyn til uledsagede mindreårige ved indsamling af data om asylansøgninger. Der foregår ligeledes informationsudveksling inden for rammerne af det Oplysnings-, Analyse- og Udvekslingscenter for Asylspørgsmål, der er oprettet i Rådet.

(1) KOM(2000) 578 endelig og KOM(2000) 303 endelig.

(2) EFT C 116 E af 24.4.2000 og KOM(2000) 624 endelig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3963/00

af Gary Titley (PSE) til Kommissionen

(8. december 2000)

Om: Forvaltning af Den Europæiske Regionaludviklingsfond

I forbindelse med Kommissionens svar på mit spørgsmål H-0584/00(1) kan Kommissionen da meddele mig, om aftaler, der medfinansieres af strukturfondene med henblik på investering i og rådgivning af små og mellemstore virksomheder, og som indgås af medlemsstaternes myndigheder, bør være offentligt tilgængelige med henblik på kritisk gennemgang? I benægtende fald, hvorfor ikke?

(1) Skriftligt svar af 5.7.2000.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(19. januar 2001)

Forvaltningen af strukturfondsprogrammerne henhører under medlemsstaternes ansvar. Aftaler, der indgås af de nationale myndigheder og samfinansieres af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, er derfor undergivet nationale arbejdsretlige bestemmelser og nationale myndigheders regler om aktindsigt.

I øvrigt har Kommissionen allerede i sin besvarelse af det ærede medlems mundtlige spørgsmål H-0584/00(1) under plenarmødet i juli 2000 mindet om, at indgåelse af arbejdskontrakter med lokale ansatte om f.eks. rådgivning af små og mellemstore virksomheder (SMV) falder ind under de nationale regler for offentlige udbud, og at medlemsstaterne er forpligtet til at overholde EU-lovgivningen på dette område.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (juli 2000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3859/00

af Diana Wallis (ELDR) til Kommissionen

(8. december 2000)

Om: Aflytningssystemer i EU

I sit svar på min skriftlige forespørgsel E-2655/00(1) ytrede Kommissionen, at den ikke havde kendskab til nogen forsøg på at indføre indbyggede aflytningssystemer i Fællesskabet.

Artikel 20 (realtiden for indsamling af computerdata) og 21 (aflytning af dataindhold) i udkastet til Europarådets konvention om cyberkriminalitet indebærer imidlertid, at der indføres indbyggede aflytningssystemer på paneuropæisk og eventuelt (takket være USA's deltagelse i udarbejdelsen) globalt plan. De usandsynligt brede definitioner i artikel 1 i udkastet til konvention gør denne trussel endnu større. I Kommissionens uofficielle dokument af 2. oktober 2000 gav den selv udtryk for stor betænkelighed ved det foreliggende udkast til konvention, idet den gjorde opmærksom på alvorligheden af dette forslag.

Europarådets dokument CJ-PD(2000)10, der vedrører beskyttelse af personoplysninger, hedder det under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF(2), at man kunne hævde, at en generel obligatorisk tilbageholdelse af trafikale oplysninger er nødvendig for undersøgelsen af kriminelle lovovertrædelser. Trafikale oplysninger beskrives i udkastet til konvention som alle computerdata, der henviser til en kommunikation, og det er derfor vanskeligt at se, hvorledes noget sådant kan pålægges uden et omfattende kontrolsystem.

Kan Kommissionen oplyse, hvad den har til hensigt at gøre for at sikre, at konventionen ikke fører til indbyggede kontrolsystemer?

(1) EFT C 113 E af 18.4.2001, s. 143.

(2) EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(22. februar 2001)

I forbindelse med de igangværende forhandlinger om Europarådets konvention om cyberkriminalitet har Kommissionen forelagt et uofficielt dokument (non-paper), hvori den giver udtryk for bekymring med hensyn til visse aspekter af beskyttelsen af privatlivets fred i den kommende konvention, som påpeget af det ærede medlem.

Kommissionen vil fortsat deltage aktivt i disse forhandlinger, hvor den har status som observatør, og forsvare fællesskabsretten i det omfang, det overhovedet er muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3937/00

af Wolfgang Ilgenfritz (NI) til Kommissionen

(13. december 2000)

Om: Partistøtte

Kommissionen har i det foreløbige forslag til budget for 2001 endnu engang opført en selvstændig budgetpost for tilskud til europæiske partier. Der er anført et p.m. i anmærkningerne ud for denne post, da der åbenbart ikke er opført et bestemt beløb ikke alene på grund af manglende retsgrundlag, men også som følge af andre faktorer.

Eftersom de respektive nationale partier får meget høj støtte over de nationale budgetter, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. Findes der allerede beregninger, henholdsvis undersøgelser af, hvor mange midler der sandsynligvis vil blive opført på denne budgetpost i 2001?

2. Ved Kommissionen på nuværende tidspunkt, henholdsvis kan man allerede nu anslå, fra hvornår de europæiske partier kan regne med disse tilskud i 2001?

3. Får alle europæiske partier tilskud, eller foreligger der allerede nu nærmere kriterier for, hvordan de støtteberettigede partier udvælges? Er det allerede nu fastlagt, hvilke partier der får tilskud? Er disse partier måske allerede nu opført på lister?

4. Har nationale partier allerede fået tilskud på grundlag af andre budgetposter i indeværende år og de forudgående år? Hvilke østrigske partier fik i bekræftende fald tilskud?

5. Kan det tænkes, at den budgetpost, der er opført for tilskud til europæiske partier, heller ikke får tildelt nogen midler i regnskabsåret 2001 (intet beløb opført), men at der vil blive stillet midler til rådighed for nationale partier i 2001 fra andre budgetposter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(27. februar 2001)

1. og 2. Som det ærede medlem anfører, oprettede Parlamentet en ny budgetpost på 2001-budgettet (B3-500N), under hvilken der er anført et p.m.. Dette skyldes, at der endnu ikke foreligger et retsgrundlag.

Kommissionen har nu på grundlag af EF-traktatens artikel 308 (tidligere artikel 235) fremsat forslag til en forordning(1) om vedtægt for og finansiering af europæiske politiske partier. Parlamentet skal afgive sin udtalelse, og forordningen skal vedtages enstemmigt af Rådet, inden den kan træde i kraft.

3. Kommissionens forslag til forordning opstiller nogle klare kriterier, som et politisk parti skal opfylde for at kunne modtage støtte:

- partiet skal deponere sin vedtægt i Parlamentet

- partiet skal med sin vedtægt og med sine aktiviteter overholde de demokratiske principper, de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet

- partiet skal selv eller gennem valgte medlemmer i Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter eller regionale parlamenter være repræsenteret i mindst fem medlemsstater eller have opnået mindst 5 % af stemmerne ved de seneste valg til Europa-Parlamentet, i mindst fem medlemsstater.

4. Som det fremgår af Revisionsrettens beretning (Nr. 13/2000, punkt 46)(2), har nogle politiske grupper traditionelt stillet både finansielle midler og naturalier til rådighed for de europæiske politiske partier, de er tilknyttet. Dette er et anliggende for Parlamentet.

(1) KOM(2000) 898.

(2) EFT C 181 af 28.6.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3705/00

af John Cushnahan (PPE-DE) til Rådet

(30. november 2000)

Om: Behandling af demokrati-tilhængere i Belarus

Er Rådet klar over, at demokrati-tilhængere undertrykkes i Belarus? Fredelige demonstranter fra ungdomsafdelingen i et af de førende belarussiske demokrati-partier, Den Belarussiske Front, var i færd med at vise deres vrede over den tvivlsomme demokratiske standard i Belarus, da de blev udsat for voldelige overgreb fra politiets side. Hvad agter Rådet at gøre for at sikre, at sådanne menneskerettighedskrænkelser ikke gentager sig navnlig i lyset af det potentielle belarussiske medlemskab af Den Europæiske Union?

Svar

(12. marts 2001)

Rådet følger situationen i Belarus meget nøje, da landet snart vil grænse op til EU. EU har flere gange gentaget, at det lægger stor vægt på demokratiseringen i Belarus. Det er en kilde til meget stor bekymring, at de belarussiske myndigheder ikke viser noget tegn på at forbedre deres dårlige menneskerettighedssituation.

Rådet beklager derfor den voldelige bekæmpelse af den demonstration, som oppositionens ungdomsbevægelser holdt søndag den 12. november 2000. Flere aspekter af denne sag giver anledning til særlig bekymring: et stort antal unge demonstranter blev arresteret, mange af de arresterede var under 16 år og nogle af de arresterede har fået forholdsvis meget store bøder. Desuden har mange beskyldt politiet for at anvende alt for megen vold under arrestationerne.

Rådet tilslutter sig fuldt ud den holdning, som Parlamentet vedtog i oktober 1999, da det opfordrede de belarussiske myndigheder til øjeblikkeligt at løslade alle, som er fængslet for at udøve deres ret til ytringsfrihed. Det gentager den appel, der ved mange lejligheder er blevet rettet til de belarussiske myndigheder om, at de overholder de internationale standarder på menneskerettighedsområdet.

Rådet er gjort sit yderste for at forsøge at få dette budskab igennem. Formandskabet og Rådet har i deres forskellige erklæringer konstant gjort det klart, at de er frustrerede over de belarussiske myndigheders holdning. Desuden har Rådet senest i november offentligt givet udtryk for støtte til OSCE's Bistands- og Overvågningsgruppe i Belarus, der retmæssigt søger at opfylde sit mandat. Disse holdninger er blevet forelagt på det højest mulige niveau, som f.eks. da den højtstående repræsentant, Javier Solana, talte i telefon med hr. Luhashenko.

EU's holdning er fortsat, at en isolationspolitik vil virke mod hensigten og kun destabilisere området. EU har dog opretholdt restriktive foranstaltninger over for Belarus, siden den indførte dem i 1997. Det er Rådets opfattelse, at den bedste måde at forbedre menneskerettighedssituationen i Belarus på er at fortsætte den trinvise strategi, der blev fastlagt i april 1999, og som skal skabe incitamenter til bedre forbindelser med de belarussiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3669/00

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(27. november 2000)

Om: Illoyal konkurrence inden for den valencianske pressesektor med støtte fra den valencianske regionalregering

Den valencianske regionalregerings forvaltning for kultur, uddannelse og videnskab har i tidsrummet fra januar 1998 til august 2000 støttet næsten alle aviser i den autonome region Valencia med 293 573 098 pesetas, for at de skulle levere gratis aviser til uddannelsesinstitutionerne med det formål at vænne eleverne til anvendelse af og kontakt med pressen og derved at styrke ytringsfriheden. Denne støtte medfører naturligvis øgede oplagstal, som reklamebureauerne lader sig lede af, når de vælger, hvilke medier deres kunder skal annoncere i. Aviserne Levante-EMV og Información, som begge tilhører samme koncern, Editorial Prensa Ibérica, S.A., er imidlertid udelukket fra denne støtte, selv om de er de mest læste og solgte aviser i den autonome region Valencia. Den valencianske regionalregering under ledelse af Eduardo Zaplana finansierer på den måde med offentlige midler en forøgelse af oplaget af aviser, som forvaltningen selv udvælger uden offentligt udbud og åbenhed, hvilket fremgår af, at den har nægtet oppositionen adgang til sagsakterne og oplysningerne vedrørende de udvalgte virksomheder. Ved at begrænse tilbuddet til skolerne til en del af pressen, krænker man ligeledes det princip om pluralisme, som bør være en ledetråd i alle uddannelsesmæssige foranstaltninger.

Sidste år henstillede den valencianske ombudsmand (Sindic de Greuges) i sit svar på klage 980893 over en lignende sag til den valencianske regionalregering at undgå ubegrundet forskelsbehandling af medierne.

Mener Kommissionen ikke på baggrund af de beskrevne forhold, at den valencianske regionalregering krænker princippet om fri konkurrence, som er fastsat i fællesskabslovgivningen samt i EF-traktatens afsnit VI?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(25. januar 2001)

Kommissionen skal principielt undersøge al statsstøtte, der ydes af en medlemsstats myndigheder, når støtten forvrider eller truer med at forvride konkurrencen og samhandelen i EU.

De dagblade, det ærede medlem henviser til, har fortrinsvis lokal eller regional udbredelse. Under disse omstændigheder er det ikke sandsynligt, at den af de valencianske myndigheder ydede støtte har nogen grænseoverskridende virkninger for samhandelen. Støtten falder derfor uden for anvendelsesområdet for den EU-kontrol, der omhandles i EF-traktatens artikel 87 og 88 (tidligere artikel 92 og 93).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2779/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Artikel 14-Udvalget.



EF-Tidende nr. 163 E af 06/06/2001 s. 0008 - 0009



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2779/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (1. september 2000) Om: Artikel 14-Udvalget Kommissionen bedes redegøre for det mandat, som det såkaldte Artikel 14-Udvalg har, samt fremlægge en liste over medlemmerne med angivelse af navn og funktion. Hvornår og hvor ofte mødes udvalget? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (10. oktober 2000) Kommissionen råder ikke over tilstrækkelige oplysninger til at kunne besvare det ærede medlems spørgsmål. Det ærede medlem anmodes om at fremlægge flere oplysninger om dette udvalg (f.eks. med angivelse af dets funktionsområde eller det direktiv, der lægger til grund).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3703/00

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Rådet

(30. november 2000)

Om: Udkast til charter om grundlæggende rettigheder

I henhold til protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til Amsterdam-traktaten, skal der forelægges en fuld økonomisk konsekvensanalyse, når man overvejer at gennemføre ny lovgivning. Udkastet til charter om grundlæggende rettigheder foreslår tydeligvis nye initiativer, der kan få konsekvenser på nationalt plan (f.eks. nationale samarbejdsudvalg) hvorfor er protokollen ikke blevet overholdt i denne forbindelse?

Det hedder sig, at Europa konkurrerer med handelsblokke som f.eks. Japan og USA, men vil sådanne initiativer i realiteten ikke være i modstrid med ånden fra Lissabon-mødet? Vil de ikke i realiteten hæmme EU-virksomhedernes konkurrenceevne på verdensmarkederne ved at gennemføre sociale tiltag, der kun kan skade europæiske varers pris og konkurrenceevne i udlandet?

Svar

(7. maj 2001)

1. Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at protokol nr. 9 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union ikke indeholder nogen forpligtelse af den art, som der er tale om i spørgsmålet. Rådet understreger, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ikke udgør et forslag til lovgivning fra Kommissionen, som protokollen ville finde anvendelse på.

2. For så vidt angår den risiko, der ifølge det ærede parlamentsmedlems spørgsmål er for, at charterets anvendelse kan hæmme EU-virksomhedernes konkurrenceevne på verdensmarkederne, henviser Rådet det ærede parlamentsmedlem til charterets artikel 51. Denne artikel afgrænser charterets anvendelsesområde og præciserer, at bestemmelserne i dette charter er rettet til Unionens institutioner og organer under iagttagelse af nærhedsprincippet samt til medlemsstaterne, dog kun når de gennemfører EU-retten. De respekterer derfor rettighederne, overholder principperne og fremmer anvendelsen heraf i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.

3. Det Europæiske Råd bekræftede på mødet i Lissabon, at det er nødvendigt at forberede overgangen til en konkurrencedygtig, dynamisk og videnbaseret økonomi, og Rådet erindrer det ærede parlamentsmedlem om det dermed forbundne mål, nemlig at modernisere den europæiske sociale model ved at investere i mennesker og udvikle en aktiv velfærdsstat for at sikre, at fremkomsten af denne nye økonomi ikke øger de eksisterende sociale problemer såsom arbejdsløshed, social udstødelse og fattigdom.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4156/00

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(9. januar 2001)

Om: Kontrol af miljøindvirkningsprocedure i forbindelse med et parkeringshus i Via Sacchi i Rom

På baggrund af følgende:

- I en byggetilladelse registreret under nr. 1048/1998 har Roms kommune givet selskabet Paladino tilladelse til at opføre en parkeringskælder i Via G. Sacchi i Rom.

- I overensstemmelse med regionallov 72/1991 om beskyttelse af miljøet har regionen Lazio udpeget en række områder, der er særlig truet på grund af de hydrogeologiske forhold, og i beslutning nr. 23 af 16.11.1999 fra regionalrådets formand blev arbejdet beordret indstillet.

- Paladino har anmodet den regionale forvaltningsdomstol om at omstøde denne beslutning.

- Forvaltningsdomstolen afviste denne anmodning i en beslutning af 22. marts 2000, men krævede i denne forbindelse blot, at kommunen skulle kontrollere, at projektet ikke påvirker jordbundens stabilitet på de tilstødende grunde, og fastslog samtidig, at en miljøindvirkningsvurdering af projektet ikke var nødvendig.

- I november gav kommunen tilladelse til arbejdets genoptagelse. Projektet falder imidlertid i henseende til formål og størrelse ind under de projekter, der er nævnt i direktiv 85/337/EF(1) og direktiv 97/11/EF(2), gruppe 10, b).

vil Kommissionen da:

1. undersøge, om Roms kommune har behandlet sagen korrekt?

2. give en vurdering af sagen?

(1) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

(2) EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(20. februar 2001)

For så vidt angår den generelle problematik med hensyn til bilparkeringshuse i henhold til fællesskabslovgivningen om miljøindvirkningsvurderinger (VVM) (Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997), bedes det ærede medlem venligst tage de svar til efterretning, som Kommissionen allerede tidligere har afgivet på det ærede medlems skriftlige forespørgsler nr. hhv. E-2858/99(1) og 243/00(2).

For så vidt angår den her foreliggende konkrete sag, er de oplysninger, det ærede medlem er fremkommet med, ikke nok til at afgøre, om det omtalte bilparkeringshusprojekt er et byudviklingsprojekt i henhold til bilag II til Rådets direktiv 85/337/EØF, hvorunder dette tilfælde henhører, og at dette projekt følgelig er omfattet af fællesskabslovgivningen om vurdering af projektets indvirkning på miljøet.

På grundlag af de oplysninger, det ærede medlem er fremkommet med, kan der som følge af manglende begrundelser for en klage vedrørende håndhævelsen af fællesskabslovgivningen, således ikke fastslås nogen form for overtrædelse heraf på indeværende tidspunkt.

(1) EFT C 303 E af 24.10.2000.

(2) EFT C 330 E af 21.11.2000.