SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3499/02

af Franz Turchi (UEN) til Kommissionen

(2. december 2002)

Om: Center for EU-tjenestemænds handicappede børn

Den Europæiske Union stiller EU-børnehaver, der fuldt ud finansieres over fællesskabsbudgettet, til rådighed for små børn af EU-tjenestemænd i Bruxelles.

Endvidere har den siden 1957 stillet Europaskoler, der også til dels finansieres over fællesskabsbudgettet, til rådighed for skolepligtige børn af EU-tjenestemænd.

Endelig tilbyder den tillige pasning under en skolefritidsordning (garderies postscolaires (fritidscentre)) og, i skoleferierne, under en feriepasningsordning (garderies aérées (friluftsfritidscentre)), som begge fuldt ud finansieres over fællesskabsbudgettet.

Kan Kommissionen, eftersom EU-institutionerne allerede gennem mange år har sørget for at være forsynet med bygninger til førskoleordninger, skolebygninger og bygninger til brug for fritidsordninger til EU-tjenestemændenes normale børn oplyse, hvorfor der endnu ikke er etableret nogen struktur finansieret over fællesskabsbudgettets udgiftsområde 5 for pasning af EU-tjenestemændenes handicappede børn om dagen og om natten?

Kan Kommissionen desuden såfremt en sådan struktur indgår i administrationens planer oplyse, hvilken tidsplan der regnes med, og såfremt en sådan struktur ikke indgår i administrationens planer oplyse, hvad årsagen til denne manglende interesse er, og om denne holdning ikke kan og må betragtes som diskriminatorisk over for EU-tjenestemændenes handicappede børn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(13. januar 2003)

Kommissionen vil gerne først understrege, at intet af de børnepasningscentre, som EU-ansatte kan benytte, finansieres udelukkende over EU-budgettet. De bidrag, som forældrene betaler, udgør en betydelig andel af finansieringen. For et barn, der er indskrevet heltids, kan forældrebidraget til børnehaven svare til mellem 5 og 9 %(1) af den samlede familieindkomst og mellem 57,67 og 158,60 EUR om måneden(2) for skolefritidsordningen. Forældrene skal betale et fast beløb på 43,30 EUR om ugen for feriepasningsordningen.

Alle disse faciliteter ligger i nærheden af EU-institutionernes bygninger eller Europaskolerne, og åbningstider og feriedage falder sammen med EU-ansattes arbejdstider og feriedage. Det var først for nylig, at Europaskolerne indførte skolefritidsordninger.

Adgang til pasnings- og undervisningsfaciliteterne sker på visse betingelser og er ikke garanteret. Der findes en liste med ni kriterier for adgang til børnehaver og desværre også lange ventelister, fordi antallet af kvalificerede forældre overstiger antallet af disponible pladser.

Europaskolerne følger en standardundervisningsplan (der fører frem til den europæiske studentereksamen). Som det ærede medlem rigtigt anfører, har Kommissionen siden 1957 bidraget til Europaskolernes budget (58,6 % i 2002), og den er repræsenteret med én plads i Europaskolernes Øverste Råd. I alt 18 285 børn er for tiden indskrevet på Europaskolerne i Bruxelles, Luxembourg og andre steder. I 2001 var 126 elever berettiget til at modtage særlig undervisningsstøtte, fordi de havde en række forskellige handicaps. Der var afsat EU-budgetmidler på 1 334 814 EUR. I 2002 holdt Kommissionens sociale tjeneste to møder med Europaskolerne og forældrerepræsentanter med det specifikke formål at drøfte handicappede børns behov og deres undervisning i Europaskolerne.

I indeværende regnskabsår har mellem 65 og 75 ansatte, foruden forskriftsmæssige fordele som f.eks. dobbelt børnetillæg og særlige bestemmelser om refusion af lægeudgifter, modtaget støtte under den interinstitutionelle budgetpost A-4103(3). Efter denne budgetpost kan der som led i de foreløbige retningslinjer(4) ydes finansiel støtte til udgifter til ophold på institutioner eller modtagelsescentre for handicappede; udgifter til den særlige undervisning eller optræning, der skønnes nødvendig for at afhjælpe følgerne af handicaps; udgifter til sygepleje; rejse- og/eller transportudgifter og visse former for udstyr. Kun 21 ansatte har modtaget støtte til refusion af opholdsudgifter (kostskoler for elever med særlige undervisningsbehov) eller udgifter til særlige institutioner i 2001. Det gennemsnitlige årlige beløb fra EU-budgettet til ikke-lægelige udgifter ligger på omkring 700 000 EUR (i gennemsnit omkring 10 000 EUR pr. person om året). Støtten er ikke begrænset til noget alderstrin, fordi handicaps i mange tilfælde desværre varer hele livet.

De grupper af børn, der besøger de eksisterende børnepasningsfaciliteter, som EU-institutionerne stiller til rådighed, har stort set samme evner og behov (f.eks. overstiger aldersforskellen i en gruppe i børnehaven normalt ikke mere end et par måneder). Den potentielt relevante gruppe for et center for EU-ansattes handicappede børn ville derimod aldersmæssigt variere fra børn til voksne, og handicappenes art og omfang ville også udvise store udsving fra børn, unge og voksne med læringshandicaps til børn, unge og voksne, der kræver sygepleje.

Belgien og andre værtslande, samt EU-ansattes oprindelseslande, tilbyder specifikke og specialiserede faciliteter for handicappede(5), og disse faciliteter er tilpasset de specifikke behov for børn, unge og voksne med hensyn til deres handicaps, alder og sprog. Den erkendelse indebærer ikke, at der er en manglende vilje til at mainstreame elever med særlige undervisningsbehov, når det er muligt. Det betyder, at mens Europaskolerne ikke er udstyret til at varetage behovene for mange af de personer, som har disse behov, så har skoler i værtslandet eller oprindelseslandet større muligheder for at tage sig af personer med sådanne behov.

Indtil udgangen af 2001 havde Kommissionen aldrig modtaget anmodning om at åbne et center for EU-ansattes handicappede børn, tilsyneladende fordi de ansatte benyttede faciliteterne i værtslandet eller oprindelseslandet, og fordi der blandt de ansattes børn var færre børn med særlige behov(6).

I 2001 forelagde en gruppe af forældre med handicappede børn Kommissionen et projekt om oprettelse af et center for voksne med handicaps. Det anslåede budget for projektet er på omkring 96 000 EUR pr. person om året. Det er klart, at den nuværende budgetpost skal ændres i betydeligt omfang, hvis et sådant projekt skal realiseres. Kommissionen foretager for tiden en gennemførlighedsundersøgelse af oprettelsen af et center for EU-ansattes handicappede børn. Undersøgelsen og dens resultater vil blive forelagt Parlamentet.

Kommissionen er fuldt ud klar over den vanskelige situation for forældre med handicappede børn, og den foretager derfor en specifik efterforskning (herunder besøg i centre, indsamling af pædagogiske projekter, udpegning af disponible steder osv.), for at kunne hjælpe med at finde de bedst egnede pladser i eksisterende faciliteter.

(1) Afhænger af antallet af børn i familien (1-4).

(2) Afhænger af familieindkomsten, skala for ét barn indskrevet heltids.

(3) A-4103 = Supplerende støtte til handicappede, der omfatter ikke-lægelige udgifter som følge af handicaps.

(4) Vedtaget af administrationscheferne i 1994 og ændret i 1999.

(5) Dagcentre, natcentre, for voksne eller børn, for mentale handicaps, for fysiske handicaps, centre for handicappede, der ønsker at arbejde, specialskoler, døgncentre osv.

(6) Takket være lægevidenskabelige fremskridt lever handicappede nu længere.