SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0308/02

af Marie Isler Béguin (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. februar 2002)

Om: Fællesskabsprogram for skoleuddannelse på miljøområdet

De nuværende miljøproblemer, såsom klimaopvarmningen, de meteorologiske omvæltninger og luftforureningen lader med deres konsekvenser og følgevirkninger hånt om alle grænser og generationer.

Ganske vist rammer disse miljøkatastrofers konkrete følger hele befolkninger i blinde, men alligevel kan skylden først og fremmest placeres direkte hos en tradition for vestlig industripolitik og sorgløse sociologiske holdning, hvor man ikke gør sig farerne for miljøet klart.

Det er ofte lykkedes Den Europæiske Union at nå frem til en fælles reaktion på disse store verdensomspændende problemer.

Er Kommissionen enig i ordsproget, der siger, at forebyggelse er bedre end helbredelse, og mener den således også, at de økonomiske omkostninger ved en fælles EU-politik for forebyggelse og uddannelse i respekt for miljøet altid vil være lavere end det beløb, som regningerne for miljøskader og verdensomspændende naturkatastrofer løber op i?

Anser Kommissionen det ikke for absolut nødvendigt og for at være et prioriteret spørgsmål at udvide sit kompetenceområde parallelt med Fællesskabets erkendelse af problemerne og farerne og indarbejde et fælles program for skoleuddannelse på miljøområdet i medlemsstaternes og kandidatlandenes uddannelsessystemer og -forløb?

Erkender den, at fællesskabsaspektet i skoleundervisningen giver et solidt grundlag og for de kommende generationer fastmurer de europæiske borgeres miljøansvar?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(22. marts 2002)

Kommissionen har i sit sjette miljøhandlingsprogram angivet fem strategiske fremgangsmåder med henblik på at opfylde miljømålene for 2001-2010. Det drejer sig om forebyggende instrumenter, der sigter på i højere grad at beskytte miljøet end at helbrede miljøet. En af de måder, hvorpå miljøet kan forbedres, er at medvirke til at folk foretager miljøvenlige valg. De enkelte borgere og erhvervslivet træffer dagligt beslutninger, der direkte eller indirekte påvirker miljøet. Bedre kvalitet og nemmere tilgængelig oplysning om miljøet og om praktiske spørgsmål medvirker til at forme meninger og derfor beslutninger.

Aktiviteter til uddannelse i og øget bevidsthed om miljø er af afgørende betydning i denne forbindelse. EU har til hensigt fortsat at fremme god praksis og at udbrede ideer om, hvordan unge menneskers adgang til miljøoplysning kan forbedres. Uddannelsessystemer og undervisningsplaner er dog medlemsstaternes og ansøgerlandenes ansvarsområde.

Kommissionen støtter allerede en række projekter, hvor unge kan lære om miljøet i skolen, som frivillige eller i ungdomsprojekter. Temaet miljø behandles ofte i projekter, der finansieres af Fællesskabets handlingsprogram Socrates (på uddannelsesområdet) og Ungdom. Begge programmer, som administreres af Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur er også åbne for ansøgerlandene.

Generaldirektoratet for Miljø har endvidere i den senere tid udviklet mange undervisningsinstrumenter til at forbedre unges miljøbevidsthed. Den nye netadresse Environment for Young Europeans(1) indeholder f.eks. forslag om aktiviteter i skoleklasser ud over spil og spørgekonkurrencer for enkeltpersoner. Generaldirektoratet for Miljø har også taget hensyn til miljøuddannelse og unges involvering i sine opfordringer til at indkalde forslag, der sigter på at støtte projekter, der øger bevidstheden om miljø og ikke-statslige organisationer, der beskæftiger sig med miljø.

(1) http://europa.eu.int/comm/environment/youth/news_en.html.