DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/74

(2004/C 65 E/084)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1351/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(10. april 2003)

Om: Priskonvergens

Mener Kommissionen, at euroen indtil videre har fremmet priskonvergens i euroområdet og herved gavnet fællesmarkedet og gjort fordelingen af de økonomiske ressourcer mere effektiv? Vil Kommissionen venligst opsummere tilgængelig dokumentation herfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(26. maj 2003)

Euroen bør fremme priskonvergens via en række kanaler. For det første udelukker euroen udsving og forskelle i valutakurserne i den monetære politik inden for euroområdet og eliminerer dermed disse kilder til prisspredning. For det andet mindsker udelukkelsen af udsving i valutakurserne transaktionsomkostninger og risici forbundet med handel og investering på tværs af grænserne. Dette bør stimulere handel (1) og investering på tværs af grænserne, øge konkurrencepresset i euroområdet og dermed medføre nedadgående priskonvergens. For det tredje bør indførelsen af eurosedler og -mønter øge prisgennemsigtigheden mellem produkter i forskellige deltagende lande, og det bør øge konkurrencepresset og føre til nedadgående priskonvergens. Denne øgede prisgennemsigtighed bør i teorien også give virksomhederne mulighed for lettere at koordinere priser, som vil føre til opadgående priskonvergens, men sådanne aktiviteter er imod Fællesskabets og de nationale konkurrenceregler.

Euroen vil ikke eliminere al prisspredning i euroområdet. Der vil stadig være prisspredning på grund af faktorer som f.eks. forskellige indirekte skatter og handelshindringer, som Fællesskabets politikker omhandler. Der vil stadig være prisspredning — selv med fuldt integrerede markeder i euroområdet — på grund af forskelle i forbrugersmag og og transportomkostninger.

De vigtigste data, som Kommissionen anvender til overvågning af økonomisk priskonvergens, kommer fra Eurostats prisindeks. Disse data viser, at der har været priskonvergens i euroområdet siden euroens indførelse i 1999. I 1998 var prisspredningen (2) i hele euroområdet på 12,9 %, men i 2001 (seneste data) var den på 12,3 %. I EU som helhed oplevede man en svag stigning i prisspredningen mellem 1998 og 2001, og prisspredningen var mere variabel. Forskellen i udviklingen af euroområdet og EU's prisspredning siden 1998 kan være forårsaget af indførelsen af euroen, selv om andre faktorer også påvirker prisniveauer.

Tabel 1 — Prisspredning blandt lande i EU og euroområdet (3)

1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 EU-15 18,9 15,5 16,4 18,0 15,8 14,9 14,5 14,7 15,3 14,6 Euroområde 13,7 13 15 16,9 13,8 12,7 12,9 12,8 12,4 12,3

Data fra prisindekser inden 2000 er påvirket af den gradvise indførelse af det nye national- og regionalregnskabssystem (ENS95) siden 1995 (4). Data fra 2001 er foreløbige.

Den anden meget vigtige faktor i dataene om prisspredning er, at der har været en nedgang i EU's og euroområdets priskonvergens i de senere år (5) trods indførelsen af euroen. Nedgangen i priskonvergens afspejler muligvis, at det indre markeds indledende virkning på prisspredning er slået igennem. Derudover var der forud for indførelsen af euroen flere år med stigende valutakursstabilitet hos mange af euromedlemmerne, og det har betydet, at noget af virkningen af stabile valutakurser på priskonvergens er slået igennem inden indførelsen af euroen. I denne sammenhæng er det værd at bemærke, at prisspredningen mellem Belgien, Tyskland, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene og Østrig, der har haft en lang periode med valutakursstabilitet, kun var på 1,3 % i 2001. Derudover er det for tidligt at sige noget om, hvorvidt indførelsen af eurosedler og -mønter i januar 2002 vil give ny drivkraft til priskonvergens, da de seneste data er fra 2001.

De seneste beviser på priskonvergens for de enkelte produkter er indeholdt i følgende publikationer fra Kommissionen:

— »Car price differentials within the European Union on 1 November 2002« (findes ikke på dansk), Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Konkurrence.

— »Økonomisk reform: Rapport om Fællesskabets produkt- og kapitalmarkeder« (»Cardiff-rapporten«) (6), Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Det Indre Marked.

— »Dagligvarepriserne i EU«, del 3B i Resultattavlen for det indre marked, nr. 10. maj 2002, Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Det Indre Marked.

— »Results from a Europe-wide price study« (findes ikke på dansk), del 3A i Resultattavlen for det indre marked, nr. 8. maj 2001, Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Det Indre Marked.

— »Price levels and price dispersion in the EU« (findes ikke på dansk), tillæg A, nr. 7. juli 2001, Den Europæiske Økonomi, Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender.

Disse publikationer tegner et billede af betydelige prisforskelle for de enkelte produkter, men med nogen tendens til konvergens. F.eks. viser den seneste rapport om bilpriser (data for november 2002), at prisforskellene for nye biler stadig er betydelige, selv om der er nogen konvergens, især inden for euroområdet. Cardiff-rapporten viste, at priserne på forskellige produkter mellem 1992 og 2001 fulgte flere tendenser, selv om den mest almindelige tendens var konvergens i retning af lavere priser. Resultattavlerne for det indre marked viste betydelige prisforskelle i medlemsstaterne med hensyn til dagligvarer og husholdningsvarer, ferskvarer og forbrugerelektronik (data indsamlet i 1999-2000), selv om landene ikke havde konsekvent høje eller lave priser for de pågældende produkter. Tillæg A viste, at prisspredning i EU for alle undersøgte produktkategorier var højere end i USA (data for 1998).

For at opsummere har der tilsyneladende været kontinuerlig priskonvergens i euroområdet siden indførelsen af euroen i 1999, selv om det er foregået i et langsommere tempo end i 1990'erne. Der er dog ikke foretaget mange undersøgelser om dette specifikke emne indtil nu, og det vil vare flere år, før den fulde virkning af euroens indførelse kan ses. Kommissionen vil fortsat overvåge virkningen af euroen på priskonvergens fremover.

(1) Både Bun og Klaasen (2002) samt Micco, Stein og Ordoñez (2002) fandt, at der var en positiv virkning af ØMU på handel mellem eurodeltagere siden starten af 1999 på grundlag af empiriske data.

(2) Prisspredning beregnes her som variationskoefficienten af deltagende medlemsstaters prisniveauer.

(3) Prisspredningen beregnes her som variationskoefficienten af medlemsstaternes prisniveauer.

(4) Yderligere oplysninger i Eurostats »Statistics in Focus« 32/2002, »Purchasing Power Parities and related economic indicators for EU, EFTA and Candidate Countries: Preliminary results for 2000« offentliggjort den 30. juli 2002.

(5) Disse resultater støttes af J. H. Rogers (2002) ved anvendelse af et andet datasæt for prisniveauer.

(6) KOM(2002) 743 endelig, december 2002.