ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2750/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Beslaglagte biler ved den svensk-finske grænse

I 1997 fik flere svenske statsborgere deres biler beslaglagt i den finske told. Blandt andet blev en svensk statsborgers bil beslaglagt med den begrundelse, at han havde tilbragt over 185 nætter på et år hos sin finske kæreste. Svenskeren var kørt i sin bil fra Haparanda, hvor han bor og arbejder, over grænsen til Tornio. Dermed mente de finske toldmyndigheder måtte han betragtes som boende i Finland og skulle betale afgift af bilen i Finland. Der henvistes til direktiv 83/1827/EØF(1).

Der var uenighed om fortolkningen i denne sag, og daværende MEP Birgitta Ahlquist (S) anmodede i januar 1998 Rådets formandskab, dengang Storbritannien, om en fortolkning. Rådets formand henviste til et næsten identisk tilfælde ved den dansk-tyske grænse. Dommen i denne sag gik ud på, at en person, der bor og arbejder i ét land, ikke kan betragtes som boende i et andet, blot fordi han tilbringer nætterne hos en person i dette andet land. Rådet henviste til, at Kommissionen skulle overvåge, at denne dom i EU efterkommes, og dermed burde undersøge denne sag.

Hvad er resultatet af Kommissionens undersøgelse blevet?

(1) EFT L 105 af 23.4.1983, s. 59.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(10. december 2001)

Kommissionen er bekendt med, at der forekommer visse kontroversielle tilfælde af midlertidig brug af biler mellem Sverige og Finland samt mellem andre lande, der grænser op til hinanden. Sådanne tilfælde er dels underlagt bestemmelserne i Rådets direktiv 83/182/EØF af 28. marts 1983 om afgiftsfritagelse inden for Fællesskabet ved midlertidig indførsel af visse transportmidler(1) og dels bestemmelserne om fri bevægelighed for personer inden for EU. En overtrædelsesprocedure, som Kommissionen har indledt mod Danmark i medfør af EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169), er allerede blevet forelagt Domstolen, hvilket Kommissionen traf beslutning om i marts 2001, og for øjeblikket overvejer Kommissionen at indlede en anden overtrædelsesprocedure mod Finland.

Hvad angår det særlige tilfælde, der hermed bringes til Kommissionens kendskab nemlig vedrørende en person, som bor og arbejder i Sverige, og som tilbringer natten i Finland hos sin kæreste deler Kommissionen med forbehold af de kompetente myndigheders verifikation af, at tingene forholder sig som beskrevet, det ærede medlems synspunkt og kan konkludere, at sagen svarer til Ryborg-sagen, som Domstolen har afsagt dom om i sag C-297/89(2). De svenske myndigheder kontakter de finske myndigheder med henblik på at finde en hensigtsmæssig løsning.

(1) EFT L 105 af 23.4.1983.

(2) Domstolens dom (sjette afdeling) af 23. april 1991, Rigsadvokaten mod Nicolai Christian Ryborg, Samling af Afgørelser fra Domstolen 1991, s. I-1943.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3335/01

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(30. november 2001)

Om: Arrestationen af Mohamed Nasheed, parlamentsmedlem i Maldiverne, den 8. oktober 2001

Har Kommissionen kendskab til forlydenderne om, at Mohamed Nasheed, parlamentsmedlem i Malé i Republikken Maldiverne og menneskerettighedsforkæmper, den 8. oktober 2001 blev arresteret uden at få den præcise årsag oplyst?

Vil Kommissionen bede den maldiviske regering oplyse den præcise årsag til Mohamed Nasheeds arrestation og hvilken tiltale, om nogen, der er rejst mod ham?

Supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(1. marts 2002)

Til uddybelse af det svar som det ærede medlem fik den 21. december 2001 kan Kommissionen meddele at den via delegationen i Colombo er blevet informeret om, at Mohammed Nasheed foruden at være parlamentsmedlem også er journalist. M. Nasheed blev åbenbart arresteret i forbindelse med sit arbejde som journalist, idet han var mistænkt for at være involveret i visse papirers forsvinden fra den tidligere maldiviske præsidents kontor.

Han blev sigtet for disse forhold og fundet skyldig og blev forvist til en fjerntliggende ø i to år.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2980/01

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. oktober 2001)

Om: Harmonisering af forordning (EF) 925/1999

På mødet for nylig i Organisationen for Civil Luftfart (ICAO) (den 25. september-5. oktober) i Montreal i Canada blev der opnået et kompromis i spørgsmålene støj og forurening af miljøet på grund af den civile luftfart.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at træffe for at bringe forordning (EF) 925/1999(1) på linje med dette kompromis? Kan Kommissionen ligeledes oplyse, om denne ICAO-afgørelse dæmper de europæiske borgeres bekymring over forureningen af miljøet og støjforureningen på grund af flyvemaskiner?

(1) EFT L 115 af 4.5.1999, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af af Loyola de Palacio

(12. november 2001)

Kommissionen konstaterer med glæde, at man er nået til enighed på ICAO's 33. forsamling vedrørende resolution A33/7 Consolidated statement of continuing ICAO policies and practices related to environmental protection (konsolideret erklæring vedrørende fortsatte ICAO-politikker og praksis vedrørende miljøbeskyttelse). Konklusionerne fra transportministrenes møde den 16. oktober 2001 understregede, at vedtagelse af denne resolution åbner mulighed for at erstatte Rådets forordning (EF) nr. 925/1999 af 29. april 1999 om registrering og anvendelse i Fællesskabet af visse typer civile subsoniske jetflyvemaskiner, som er blevet ombygget og omcertificeret for at opfylde normerne i bind I, del II, kapitel 3, i bilag 16 til konventionen angående international civil luftfart, tredje udgave (juli 1993) i den nære fremtid med et nyt retsinstrument om støjstyring og driftsrestriktioner for støjende fly.

Kommissionen har til hensigt snarest muligt at forelægge et forslag til retsakt som, samtidig med at det er på linje med resolution A33/7, etablerer en ramme til indførelse af driftsrestriktioner i EF-lufthavne, der i fuldt mål benytter sig af den fleksibilitet, denne resolution giver mulighed for og byder på tilstrækkelige og nødvendige garantier for beskyttelse mod stigende støjgener fra fly for de mennesker, der bor rundt om lufthavnene.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2855/01

af Bertel Haarder (ELDR) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Zimbabwe

I henhold til Parlamentets vedtagelse af beslutning om situationen i Zimbabwe af 6. september 2001 (B5-0549, 554, 571, 581, 582 og 592/2001), vil undertegnede medlem gerne høre hvorvidt kommissær Nielson vil

- sikre at ZANU-PF aktivister ikke tilegner sig humanitær bistand og fødevarehjælp til eget brug

- indstille al udviklingssamarbejdsbistand, der ydes via regeringen i Zimbabwe og dens kontorer

- indlede foranstaltninger mod Zimbabwe i henhold til artikel 96 i Cotonou-aftalen

- identificere og fastfryse de aktiver, som præsident Mugabe, hans familie og navngivne nære medarbejdere har i EU-landene og dertil knyttede lande

- indføre forbud mod at lade præsident Mugabe, hans familie og navngivne nære medarbejdere rejse ind i EU-landene og dertil knyttede lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(11. december 2001)

Rådet (almindelige anliggender) besluttede den 29. oktober 2001, efter forslag fra Kommission(1), at opfordre regeringen i Zimbabwe til at indgå i konsultationer i henhold til artikel 96 i Cotonou-aftalen.

EU har givet udtryk for sin bekymring over den forværrede situation i Zimbabwe, navnlig hvad angår den politiske vold, forberedelserne til og afholdelsen af frie og åbne valg, beskyttelsen af massemediernes frihed, domstolenes uafhængighed samt en afslutning af den ulovlige besættelse af ejendomme. EU vil rejse disse spørgsmål i løbet af de kommende konsultationer og forsøge at opfordre regeringen i Zimbabwe til at afhjælpe denne situation.

Det er endnu for tidligt at bedømme resultatet af konsultationerne med Zimbabwe, inden disse faktisk har fundet sted, navnlig med henblik på de foranstaltninger, der skal træffes.

Kommissionen yder ikke for øjeblikket nogen humanitær bistand eller fødevarehjælp til Zimbabwe.

Kommissionens bistand til udviklingssamarbejde består af projekter om HIV/AIDS-forebyggelse og -kontrol, grundlæggende sundhedspleje og grunduddannelse for de fattigste børn. Efter Kommissionens opfattelse skal disse projekter ikke indstilles.

Den eventuelle anvendelse af smarte sanktioner afgøres ikke udelukkende af et kommissionsmedlem, men af Fællesskabet som helhed. Disse foranstaltninger falder uden for rammerne af Cotonou-aftalen. Kommissionen er nu i konsultationer i henhold til artikel 96 i denne aftale, der ikke indeholder bestemmelser om sådanne sanktioner.

(1) KOM(2001) 623.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3382/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Rådet

(7. december 2001)

Om: Drab på fire journalister i Afghanistan

Den 19. november 2001 blev fire journalister dræbt i Afghanistan på vejen mellem Jalalabad og Kabul. Blandt disse var den udsendte medarbejder fra Corriere delle Sera, Maria Grazia Cutuli. Journalisterne var undervejs i en konvoj og befandt sig i den første bil, der som den eneste blev ramt af det tragiske og morderiske bagholdsangreb, og som blev skilt fra resten af konvojen. Den italienske journalists sidste artikel handlede om resultatet af en undersøgelse, hun havde foretaget sammen med en spansk journalist fra El Mundo, efter at der var fundet ampuller med nervegas i Al Qaeda-troppernes besiddelse. Chaufføren og en tolk, der rejste sammen med de fire journalister, fik lov til at flygte, og de kunne underrette om hændelsen og få resten af konvojen til at vende om. Denne omstændighed samt den kendsgerning, at intet var blevet stjålet, lader formode, at der ikke var tale om et røveri eller om en demonstrativ handling mod udenlandske journalister (en af dem var nemlig afghaner), men om en egentlig henrettelse.

Har Rådet kendskab til andre oplysninger end dem, der er offentliggjort i pressen?

Agter det at foretage en undersøgelse ved hjælp af de midler, regeringerne råder over, for at få fastslået, om det morderiske bagholdsangreb skete forsætligt og efter ordre fra nogen, der kunne have interesse i at forhindre omtalen af Al Qaedas besiddelse af kemiske våben?

Anser Rådet det ikke for hensigtsmæssigt at uddybe undersøgelsen af, om der findes eventuelle forbindelser med andre terrorgrupper eller med regeringer i andre lande med henblik på produktion af og handel med disse kemiske våben, for rettidigt at forhindre anvendelsen heraf?

Anser Rådet det ikke for nødvendigt at sørge for væbnet ledsagelse af journalister, som udfører vigtige og nødvendige informative opgaver i krigsområder?

Svar

(13. maj 2002)

1. Rådet beklager dybt drabet på fire journalister i Afghanistan den 19. november og har i sine konklusioner af 10. december 2001 mindet om, at det haster med at forbedre mediernes sikkerhed. Rådet har imidlertid ikke kendskab til andre oplysninger i forbindelse med denne hændelse end dem, der er offentliggjort i medierne.

2. I betragtning af de usikre forhold og den specielle politiske og militære situation i Afghanistan i øjeblikket kan Rådet ikke se, at EU har mulighed for at foretage en grundig undersøgelse på stedet for at få fastslået, om det morderiske bagholdsangreb, som kostede journalisterne livet, skete forsætligt og efter ordre. EU vil i alle tilfælde bestræbe sig på at indhente mere nøjagtige oplysninger om dette drab i samarbejde med medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer i Kabul.

3. Spørgsmålet om, hvorvidt den nye midlertidige administration i Kabul vil være i stand til selv med militæreskorte at garantere journalisternes sikkerhed på hele det afghanske område, må besvares ud fra udviklingen i de kommende uger. Permanent militær beskyttelse er ikke nødvendigvis befordrende for pressefriheden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2677/01

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(2. oktober 2001)

Om: Aflønning af EIB's ansatte

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort et beløb inklusive samtlige omkostninger og betalinger, EIB i 2000 brugte på lønninger til de ansatte. Hvor mange ansatte havde EIB d. 31.12.2000?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(20. november 2001)

Kommissionen kan bekræfte, at Den Europæiske Investeringsbank (EIB) havde 1 033 ansatte den 31. december 2000.

Som det fremgår af EIB's årsberetning(1), brugte EIB i regnskabsåret 2000 137,435 mio. EUR på udgifter til personale, de otte medlemmer af direktionen medregnet. Det skal nævnes, at 69 % af dette beløb, dvs. 94,924 mio. EUR, blev brugt på lønninger. Det resterende beløb (42,511 mio. EUR) blev brugt på sociale udgifter. Til forskel fra de andre EU-institutioner afholder EIB nemlig selv udgifter til sygekasse, pensioner, vuggestue og børnepasningsfaciliteter samt tilskud til personalerestauranter.

Med hensyn til aflønningen af EIB's ansatte sammenlignet med aflønningen af Fællesskabernes funktionærer og ansatte, henviser Kommissionen det ærede medlem til svaret på skriftlig forespørgsel P-0486/00(2).

(1) Offentliggjort på EIB's webside på alle EU-sprogene. Ref. http://www.eib.org/report00/pdf/pdf.htm.

(2) EFT C 303 E af 24.10.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3028/01

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(30. oktober 2001)

Om: Kvægavlssektoren og udvidelsen

Kan Kommissionen gøre rede for situationen og de fremskridt, der er gjort i forhandlingerne med de forskellige kandidatlande om den forestående udvidelse med hensyn til kvægavlssektoren (både kød- og mælkeproduktion)? Med hensyn til kapitel I (malkekvægssektoren), hvilke referenceværdier er der tale om i de forskellige lande, og hvilke frister arbejdes der med?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(17. december 2001)

Tiltrædelsesforhandlingerne vedrørende landbrug, herunder sektoren for animalske produkter, blev påbegyndt i juni 2000 med Cypern, Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn, Polen og Slovenien og i juni 2001 med Letland, Litauen og Slovakiet. Forhandlingskapitlet vedrørende landbrug er endnu ikke indledt med Bulgarien, Malta og Rumænien. Rumænien har endnu ikke forelagt sin forhandlingsposition vedrørende landbruget.

Fællesskabets forhandlingsposition vedrørende landbrug er, at referencemængden for mælk skal beregnes under hensyntagen til historiske produktionstal i en bestemt referenceperiode og behovet for at undgå øgede overskud på fællesskabsmarkedet og ligeledes forpligtelserne inden for Verdenshandelsorganisationen (WTO). Med hensyn til oksekød er forhandlingspositionen endvidere den, at lofterne skal fastsættes på grundlag af den aktuelle bestand, antallet af slagtede dyr og eksporterede levende dyr, opdelt efter alder og kategori, i løbet af en nærmere fastsat referenceperiode.

EU har endnu ikke taget endelig stilling til disse spørgsmål, men har anmodet kandidatlandene om yderligere oplysninger for perioden 1995-1999. Kommissionens dokument om udvidelsesstrategien fra november 2000 indebærer, at landbrugsspørgsmål, der har stor betydning for Fællesskabets budget, såsom direkte betalinger eller kvoter, bør behandles i første halvdel af 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3647/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. januar 2002)

Om: Fremme af forskning i laparoskopisk kirurgi i Den Europæiske Union

Det har inden for lægevidenskaben i de senere år vist sig, at laparoskopisk kirurgi og minimal invasiv kirurgi har særlig stor betydning for såvel diagnosticering som behandling; disse teknikker indebærer store fordele for patienterne og giver færre behandlingsomkostninger. Der gøres en væsentlig men hovedsagelig ukoordineret indsats i forskellige EU-medlemslande.

Har Kommissionen planer om i forskningsprogrammet at optage initiativer med henblik på skabelse af et europæiske netværk for laparoskopisk medicin og fremme af samarbejde og samordning mellem specialister, videnskabelig uddannelse, udbredelse af teknologi og brug af telemedicin?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(1. februar 2002)

Som det ligeledes blev drøftet i Parlamentet om det sjette rammeprogram (2002-20069 (6FP) er de strategiske målsætninger under emne 1.1.1. Fremme genomforskning og dens anvendelse på sundheden at fokusere bedre på og bedre at udnytte genomforskning samt på visse områder (kræft) at udvikle bedre strategier til forebyggelse og styring af menneskesygdomme. Laparoskopisk kirurgi og minimal invasiv kirurgi er, som Det Ærede Medlem anfører, etablerede procedurer men de er endnu ikke almindeligt tilgængelige.

Kommissionen har støttet forskning på området under de sidste tre rammeprogrammer af forsknings- og udviklingshensyn. Det har ført til udviklingen af en minimumsstandard terminologi for endoskopi, som nu er godkendt i hele verden.

Både minimalt invasiv kirurgi og computer-assisteret kirurgi udgør væsentlige forandringer i kirurgens vaner, en fantastisk forbedring af patientens livskvalitet og et enormt verdensmarked. De nødvendige informationsteknologier til disse teknikker er kernen i aktiviteten. Yderligere forskning på området vil blive støttet gennem informationsteknologiprogrammet under det sjette rammeprogram. Kommissionen har desuden til hensigt at fremme koordinering af medlemsstaternes forskningsindsats (tredje akse i Kommissionens forslag(1): støtte grundlaget for det europæiske forskningsrum).

(1) EFT C 180 E af 26.6.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3686/01 af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen. Toksikologisk test.



EF-Tidende nr. 172 E af 18/07/2002 s. 0113 - 0113



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3686/01 af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen (17. januar 2002) Om: Toksikologisk test Har Kommissionen på noget tidspunkt gennemført eller ydet støtte til en eller anden form for toksikologisk test for at få fastslået, om det er sikkert at anvende fluorsilikat i forbindelse med kunstig fluorisering af vand? Hvornår blev sådanne test i bekræftende fald gennemført, og hvilke resultater er der kommet ud af det? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström (5. marts 2002) Kommissionen har ikke gennemført eller ydet støtte til toksikologiske tests vedrørende fluorsilikat. Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand(1) fastsætter et maksimumsindhold af fluor i drikkevand på 1,5 mg/l; dette niveau er blevet fastsat i tråd med Verdenssundhedsorganisationens (WHO) retningslinjer for beskyttelse af menneskers sundhed. (1) EFT L 330 af 5.12.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3125/01

af María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) til Kommissionen

(14. november 2001)

Om: Finansiering af 85 % af en ny metrolinje i Madrid

Ifølge den spanske presse skal 85 % af den nye metrolinje mellem stationerne Nuevos Ministerios og Mar de Cristal i Madrid finansieres af Samhørighedsfonden. Ifølge mine mundtlige oplysninger er der endnu ikke indgivet ansøgning om denne finansiering.

Samtidig har beboerorganisationerne i det område, som metrolinjen løber igennem, protesteret imod, at formanden for den autonome region Madrid ikke vil acceptere, at der bygges en station mellem Nuevos Ministerios og Mar de Cristal, da begrundelsen for at opnå støtte fra Samhørighedsfonden til metrolinjen netop er, at den skaber forbindelse imellem Madrid og lufthavnen Bajaras.

Kan Kommissionen under henvisning til, at der kan indgives ansøgning om støtte fra Samhørighedsfonden til projekter i hele perioden, bekræfte, at Spanien eller den autonome region Madrid har ansøgt om støtte til anlæg af metrolinjen mellem Nuevos Ministerios og Mar de Cristal?

Hvis der ikke er ansøgt om støtte, vil det anlægsarbejde, der nu er afsluttet, så være støtteberettiget, når der indgives ansøgning om støtte? Eller vil dette anlægsarbejde være udelukket fra støtte fra Samhørighedsfonden?

Er det korrekt, at anlægget af metrolinjen kun er støtteberettiget i henhold til Samhørighedsfondens finansieringskriterier, såfremt den skaber forbindelse til lufthavnen?

Vil etableringen af en mellemliggende station, ifølge Kommissionens kriterier og Samhørighedsfondens bestemmelser, betragtes som en hindring for, at metrolinje-projektet som helhed defineres som en forbindelseslinje til lufthavnen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(14. december 2001)

Kommissionen har endnu ikke modtaget en ansøgning om medfinansiering fra Samhørighedsfonden med henblik på forlængelse af metrolinjen mellem Mar de Cristal og Nuevos

Ministerios. Derfor kan den ikke udtale sig om spørgsmålet om en eventuel mellemstation. Ifølge fondens støtteregler(1) er udgifter, der er afholdt, før Kommissionen har modtaget en støtteansøgning, ikke berettiget til EU-medfinansiering.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 1264/1999 af 21. juni 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden, EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3507/01

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(12. december 2001)

Om: Fødevarehjælp til Tadsjikistan

Tadsjikistan i Centralasien med en befolkning på ca. 6 millioner indbyggere er ramt af en alvorlig fødevaremangel på grund af tørke i vækstperioden. Landet har i en længere periode været præget af borgerkrig, som har ødelagt den økonomiske udvikling. Røde Kors har iværksat en hjælpeindsats, men har ikke tilstrækkelige midler til at finansiere den nødvendige bistand.

Hvilke midler har Kommissionen til rådighed, som kan anvendes til en hjælpeindsats i Tadsjikistan? Hvad agter Kommissionen at gøre for at afhjælpe den truende nødstilstand i Tadsjikistan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(28. januar 2002)

Kommissionen følger opmærksomt den vanskelige situation i Tadsjikistan og angriber problemerne både på basis af Tacis-programmet og programmet for fødevarehjælp/fødevaresikkerhed, som åbner mulighed for økonomisk bistand på længere sigt, samt med humanitær bistand.

Tacis-programmet og programmet for fødevarehjælp/fødevaresikkerhed

Kommissionen har siden 1996 været aktiv på området fødevaresikkerhed med et budgetstøtteprogram til 8 mio. EUR.

Programmet blev stillet i bero i 1997 på grund af sikkerhedsproblemer og vil blive genoptaget i januar 2002 med støtte i faglig bistand på stedet (der er truffet afgørelse om en tildeling på 1 mio. EUR hertil).

Som supplement til denne direkte bistand til regeringen blev der truffet afgørelse om en tildeling for 2001 til de sårbare befolkningsgrupper, der specielt er berørt af Verdensfødevareprogrammet (WFP). Fødevarerne udgøres af 10 000 tons majs og 500 tons olie.

Som svar på punktuelle behov, som er indkredset af ikke-statslige organisationer (ngo'er), og på grundlag af projekter for senere leverancer af fødevarer vil der kunne afsendes redskaber og såsæd som led i den globale Euroaid-tildeling.

Som et mere specifikt svar på Den Internationale Røde Kors Komités (IRCC's) globale behov er der foreholdt en tildeling på 8 mio. EUR på budgettet for fødevarehjælp /fødevaresikkerhed 2002.

Humanitær bistand

Kommissionen har gennem sit Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) bidraget med 125 mio. EUR i humanitær bistand til Tadsjikistan siden 1992, hvorefter den er langt den største donor af humanitær bistand til landet. En stor del af denne bistand har taget form af fødevarehjælp.

Kommissionen traf i 2001 to finansieringsafgørelser til et beløb på 12 mio. EUR til humanitært arbejde i Tadsjikistan (10 mio. EUR under den globale plan i juli 2001 og 2 mio. EUR i forbindelse med den særlige hasteafgørelse vedrørende tørken i august 2001). Næsten 6 mio. EUR går til fødevarehjælp og fødevaresikkerhed.

Røde Kors er i øjeblikket ved at gennemføre et ECHO-finansieret projekt til 1,85 mio. EUR i Tadsjikistan, hvoraf 1,1 mio. EUR går til supplerende fødevarehjælp og fødevaresikkerhed.

ECHO agter at fortsætte sin støtte til de mest udsatte befolkningsgrupper i det tadsjikiske samfund med et nyt tolvmåneders finansieringsprogram i april 2002. I mellemtiden fører det nøje opsyn med tørkesituationen og vil om nødvendigt overveje yderligere nødhjælp.