SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2716/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Kapitalbevægelser i euro-zonen

Kan Kommissionen undersøge, hvilke kapitalbevægelser der har været i euro-zone-landene siden indførelsen af euroen i forhold til tidligere, og oplyse, om der er sket en vækst i kapitalbevægelserne og i givet fald i hvilket omfang?

Svar afgivet på Kommissionen vegne af Pedro Solbes Mira

(17. oktober 2000)

Det vil være interessant at foretage en analyse af kapitalbevægelserne i medlemsstaterne, fordi den vil give et fingerpeg om strukturændringer og regionalpolitikkens (dvs. fællesskabsprojekternes) eventuelt positive virkninger. Det forekommer imidlertid vanskeligt, om ikke umuligt, at måle kapitalbevægelserne i medlemsstaterne, da der ikke findes nogen database, som gør det muligt at gå længere end en teoretisk analyse.

Der foreligger ikke oplysninger om kapitalbevægelser mellem eurozonelandene i et tilstrækkeligt omfang til, at der kan drages pålidelige konklusioner. Der er ingen central database med aktuelle oplysninger for alle lande i området. Man er derfor i første omgang nødsaget til at benytte oplysninger fra medlemsstaternes centralbanker om årlige udenlandske direkte investeringer og kapitalkonti.

De første overslag over udenlandske direkte investeringer i 1999, der er offentliggjort af Eurostat (se tabel 1. a og 1. b, der er sendt direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets Sekretariat) viser sammen med reviderede oplysninger for 1998, at bevægelserne ud af eurozonelandene nåede et rekordhøjt niveau på ca. 300 mia. EUR i sammenligning med ca. 240 mia. EUR i 1998. Der registreredes ligeledes en stigning i de indadgående bevægelser, som steg fra 150 mia. EUR til 170 mia. EUR i 1999. For Frankrig foreligger der ikke nogen fordeling efter destinationsland. Blandt de øvrige medlemsstater tegnede Belgien, Tyskland og Nederlandene sig både for de største indadgående og de største udadgående bevægelser. De betydelige ændringer i disse bevægelser, f.eks. en tredobling af Frankrigs udadgående bevægelser i 1999 eller nedgangen i Finlands udadgående bevægelser til en sjettedel i forhold til 1998-niveauet, må henføres til enkelte fusioner og overtagelser. En sammenligning mellem perioden før ØMU'en og perioden efter giver i den forbindelse kun begrænsede oplysninger.

I august 2000 anførte Bundesbank kapitalbevægelser mellem Tyskland og andre dele af eurozonen i sit statistiske tillæg (se tabel 2, der er sendt direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets sekretariat). Kapitaleksporten til resten af zonen var steget med ca. en fjerdedel i 1999 i forhold til 1998, medens kapitalimporten i 1999 faldt til en tredjedel i forhold til 1998. I første halvår 2000 var stigningen i Tysklands nettoinvesteringer i udlandet på samme niveau som i 1999, medens eurozonelandenes nettoinvesteringer i Tyskland faldt i takt med, at kapitalimporten fra dette område forvandledes til kapitaleksport. Afgørende faktorer var udadgående porteføljeinvesteringer og direkte investeringer. Disse statistikker viser imidlertid igen store og bratte ændringer, hvilket muligvis afspejler enkeltstående transaktioner. Forskellene i en sammenligning af data mellem 1998 og 1999 kan i denne sammenhæng kun sættes i forbindelse med ØMU's start og må tages med forbehold.