SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1031/96 af Reimer Boege (PPE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Europaeisk indhold i uddannelsen paa europaskolerne

Europaskolerne blev oprettet for at give boern af tjenestemaend og ansatte i de europaeiske institutioner passende uddannelsesmuligheder. Formidling af et europaeisk dannelsesgrundlag og undervisning i internationale sammenhaenge er imidlertid ogsaa et erklaeret maal. Undervisningen skal allerede i skolen sikre den europaeiske integration. Disse skoler giver ideelle muligheder for at vinde et betragteligt antal unge (over 15.000 i skoleaaret 1996) for enhedsprocessen.

Da 2/3 af skolernes budget finansieres med EU-midler (EU-bidraget for 1996 er paa ca. 99 mio. ecu), maa det forudsaettes, at skolerne ogsaa er underlagt kontrol, hvad angaar opfyldelsen af disse maalsaetninger.

Kommissionen bedes derfor oplyse foelgende:

1. Bliver der taget behoerigt hensyn til europaeiske spoergsmaal i europaskolernes undervisningsplaner?

2. Bliver der soerget for, at undervisningsplanerne overholdes, og at eleverne, naar de er faerdige med skolen, er fortrolige med europaeiske spoergsmaal og f.eks. har et velfunderet kendskab til de europaeiske institutioners opbygning og funktion?

3. Raader Kommissionen over tilstraekkelige muligheder for at repraesentere Faellesskabets interesser med hensyn til europaskolerne i lyset af den kendsgerning, at EU kun er repraesenteret med én repraesentant i Det OEverste Raad, som har samme stemmeret som de enkelte repraesentanter for medlemsstaterne eller repraesentanten for Den Europaeiske Patentmyndighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (3. juni 1996)

1. Siden oprettelsen af Europa-skolerne i 1953 er undervisningsplanerne blevet udarbejdet paa grundlag af europaeiske emner. Der er en stor paedagogisk udvikling i gang, og nu som tidligere moedes inspektoererne fra de enkelte medlemsstater regelmaessigt for loebende at tilpasse planerne til den europaeiske virkelighed.

2. Inspektoererne kontrollerer individuelt eller i grupper overholdelsen af de nuvaerende undervisningsplaner, saerligt naar det drejer sig om de europaeiske institutioners opbygning og funktion. Eleverne i skolerne modtager dagligt et maksimum af informationer om deres europaeiske baggrund.

3. I organisationen af Europa-skolerne tages der hensyn til medlemsstaternes kompetence paa uddannelsesomraadet og Faellesskabets interesse for institutionernes funktion ved hjaelp af en specifik struktur, hvor styring og fordeling af opgaverne mellem medlemsstaterne og Faellesskabet fastlaegges i forhold til de forskellige instansers ansvar.

Kommissionens deltagelse i Europa-skolernes oeverste instans - Det OEverste Raad - har stor betydning og er temmelig kompliceret paa grund af den tredobbelte funktion, den varetager her og noedvendigheden af at faa de forskellige interesser til at passe sammen. Kommissionen er foerst og fremmest, selv om den ikke kan intervenere paa f. eks. det paedagogiske omraade, der hoerer under medlemsstaternes enekompetence, fuldgyldigt medlem af Det OEverste Raad og er med til at traeffe beslutninger med fuld stemmeret, som kan blive til vetoret, naar beslutningerne skal traeffes enstemmigt. Dernaest er Kommissionen arbejdsgiver for en stor del af elevernes foraeldre, hvis interesser den har pligt til at varetage, selv om disse har deres egne valgte repraesentanter. Endelig varetager Kommissionen, samtidig med at den repraesenterer samtlige faellesskabsinstitutioner i Det OEverste Raad, sin egen institutionelle funktion og inkarnerer saaledes Faellesskabets interesse, idet den soerger for, at institutionerne fungerer korrekt.

Kommissionen laegger stor vaegt paa at varetage faellesskabets interesser i de forskellige gremier i Europa-skolerne, med alle de midler, den har.