ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0229/97 af Stanislaw Tillich (PPE) til Kommissionen (7. februar 1997)

Om: Stoette til atomkraftvaerker i MOEL og SNG

Kan Kommissionen oplyse, hvilke atomkraftvaerker i OEsteuropa og i de nye stater i det tidligere Sovjetunionen der har faaet stoette fra hvilke EU-programmer og i hvilket omfang i perioden 1991-1996?

Kan Kommissionen desuden redegoere for forholdet mellem afsatte bevillinger og de rent faktisk udbetalte beloeb i de paagaeldende aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (20. marts 1997)

Tacis-landene, bistand til de enkelte kraftvaerker

>TABLE>

Tacis-landene, sikkerhed i forbindelse med udformningen af kraftvaerker

En raekke projekter tager sigte paa at yde bistand til de russiske og ukrainske kraftvaerker med henblik paa de alment forekommende problemer i forbindelse med ethvert kraftvaerk. Budget 96,5 mio. ecu Ivaerksaettelse 1991. Ca. 60% af de bevilgede midler er blevet udnyttet.

Phare-landene

Phare-aktiviteterne i forbindelse med nuklear sikkerhed indledtes i 1990 i Tjekkoslovakiet (Dukovany atomkraftvaerk (NPP), Temelin atomkraftvaerk, Bohunice atomkraftvaerk) og i Polen. Senere, i 1991, startede Kozloduy kriseprogrammet i Bulgarien. Derpaa fulgte de nationale bulgarske programmer 1992, 1993, 1994, 1995 og 1996. En udvidelse af det allerede eksisterende program for Tjekkoslovakiet indledtes i 1991 og blev senere delt op mellem Tjekkiet og Slovakiet. Et nationalt program for Litauen (Ignalina atomkraftvaerk) startede i 1991 og fortsatte i 1993.

I 1992 blev der truffet afgoerelse om et regionalt program, som i 1993 blev fulgt af et regionalt program for nuklear sikkerhed. De indeholdt begge forbedringer i forbindelse med driftssikkerhed, tekniske forbedringer paa kort sigt, en forbedring af reguleringen af sikkerhedsbestemmelserne, af den nukleare og braendselscyklussen samt behandling af affald, og de samme linjer fulgtes i det regionale program i 1995. Det regionale program 1992/1993 fulgtes af det regionale program i 1994 som var en logisk fortsaettelse af det tidligere og som tog sigte paa VVER 440-213 kraftvaerker, som drives i tre Phare-lande. Det regionale program i 1994 fulgte samme klassificering som de tidligere regionale programmer.

Der er blevet ydet maalrettet bistand til Kozloduy atomkraftvaerket i Bulgarien siden 1991. De andre atomkraftvaerker i Ignalina i Litauen, Bohunice i Slovakiet, Dukovany i Tjekkiet og Paks i Ungarn har faaet stoette fra de forskellige ovenfor naevnte foranstaltninger.

Det samlede budget andrager 133 mio. ECU, og indtil nu er 60% heraf blevet udnyttet ved indgaaelse af kontrakter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0611/97 af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen (27. februar 1997)

Om: Auto/olie-programmet

I auto/olie-programmet opstilles der krav til koeretoejer, der produceres i Den Europaeiske Union. Vil disse krav ogsaa gaelde for koeretoejer, som importeres fra tredjelande og navnlig koreanske og japanske koeretoejer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (9. april 1997)

I overensstemmelse med resultaterne fra auto/olie-programmet har Kommissionen opstillet en raekke krav i forbindelse med motorkoeretoejer. Disse krav indebaerer en aendring ((KOM(97) 77 )) af direktiv 70/220/EOEF om foranstaltninger mod luftforurening foraarsaget af motorkoeretoejers udstoedningsgas ((EFT 76 af 6.4.1970 )), som er blevet forelagt Parlamentet og Raadet.

Direktivet gaelder for alle nye koeretoejer, der skal koere paa Faellesskabets omraade, uanset hvor de er blevet produceret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0004/97 af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (22. januar 1997)

Om: Investeringsprojekter finansieret af EIB

Finansieringsinstituttet for Industri og Haandvaerk (FIH) i Danmark administrerer laan finansieret af Den Europaeiske Investeringsbank (EIB). Smaa og mellemstore virksomheder, der har et investeringsprojekt, som falder ind under globallaaneordningens formaal, kan optage laan ved FIH, finansieret af midler fra EIB.

Kommissionen bedes besvare foelgende spoergsmaal:

- Paa hvilke vilkaar og hvorledes er FIH i Danmark udvalgt til at administrere globallaan fra EIB?

- Under hvilke betingelser kan FIH afvise at yde laan til en virksomhed?

- Paa hvilke vilkaar udlaaner EIB laan til FIH?

I overensstemmelse med EU's maalsaetning, skal SMV's adgang til kapital fremmes. Hvorledes sikrer Kommissionen, at EIB i dens udlaanspolitik tilgodeser SMV og derved efterlever EU's maalsaetninger, naar globallaan ydes gennem nationale finansieringsinstitutter som f.eks. FIH i Danmark?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (11. april 1997)

Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) har i naesten 30 aar benyttet sig af en decentraliseret finansieringsordning (globallaan), der er taet paa investorernes behov, og som har til formaal at stoette smaa og mellemstore projekter, som EIB ikke kan finansiere direkte ved individuelle laan, dels af effektivitetsmaessige og administrative aarsager, dels paa grund af manglende vurderingsmuligheder og manglende kendskab til denne del af markedet. De cirka 130 banker og finansieringsinstitutioner, der er EIB's samarbejdspartnere, og som yder globallaan i Faellesskabet, er blevet valgt ud fra deres netvaerk af smaa og mellemstore virksomheder (SMV) paa nationalt, regionalt og undertiden endda lokalt plan, samt ud fra deres evne til at vurdere projekter i denne sektor.

De formidlende banker og pengeinstitutter, som bedoemmer de projekter, der skal finansieres, goer dette i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i en faelles aftale for ydelse af dette globallaan. De foelgende kriterier gaelder generelt: Investeringer paa mellem 20 000 og 12,5 mio. ECU, foretaget af virksomheder med maksimum 500 ansatte (prioritet til virksomheder med under 50 ansatte), hvis faste nettoaktiver paa balancen ikke overstiger 75 mio. ECU. De formidlende banker administrerer laanene og baerer udlaansrisikoen. EIB's laanebetingelser for Finansieringsinstituttet for Industri og Haandvaerk (FIH) i Danmark er ikke forskellige fra betingelserne for andre formidlere og afspejler noeje markedsforholdene og EIB's omkostninger til fremskaffelse af midler. Finansieringen af SMV's projekter bidrager til at forbedre deres konkurrenceevne samt - i de tilfaelde, hvor det drejer sig om kapacitetsudvidende investeringer - at stoette jobskabelsen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 521/97 af Anita POLLACK til Rådet. Kashmir



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0100



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0521/97 af Anita Pollack (PSE) til Raadet (19. februar 1997) Om: Kashmir Ifoelge forlydender i den indiske presse har ambassadoererne fra 5 EU-medlemsstater - Frankrig, Italien, Irland, Nederlandene og Spanien - for nylig besoegt Kashmir. Vil Raadet goere rede for resultaterne af dette besoeg, og har man rejst spoergsmaalet om den britiske statsborger og andre, som nu har vaeret holdt som gidsler i over et aar? Svar (27. maj 1997) Ambassadoerer fra EU-landene har ikke for nyligt besoegt Kashmir; der er tale om fejlagtige presseoplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0974/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - Tyskland

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som Tyskland i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0284/97 af Honório Novo (GUE/NGL) til Raadet (14. februar 1997)

Om: AEndring af forordning 3030/93

Det oplyses, at Kommissionen for nylig har vedtaget et dokument (KOM(96)0703), som indeholder en raekke aendringer af forordning 3030/93 ((EFT L 275 af 8.11.1993, s. 1. )) om tekstilaftalen.

Saa vidt vides har Kommissionen paa den ene side ogsaa besluttet at forelaegge denne tekst til godkendelse i Raadet og paa den anden side ikke at hoere Europa-Parlamentet om de aendringer, den har godkendt.

Raadet bedes derfor meget hurtigt oplyse, om det agter at vedtage Kommissionens tekst om aendring af forordning 3030/93, uden at den obligatoriske hoering af Parlamentet finder sted, og uden at dette har haft mulighed for at udtale sig.

Svar (30. maj 1997)

Raadet har faaet forelagt et forslag til forordning om aendring af Raadets forordning (EF) nr. 3030/93 af 12. oktober 1993 om den faelles ordning for indfoersel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande. Efter gennemgang af sagen har Raadet skoennet, at dette forslag til forordning, som Kommissionen sendte til Raadet den 20. januar 1997 ikke kraever hoering af Europa-Parlamentet, da det er baseret paa artikel 113 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab. Raadet vedtog forordningen paa samlingen den 29. april 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0200/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (5. februar 1997)

Om: Unionsmidler til vivisektion

Professor Giulio Soldani fra det veterinaermedicinske fakultet ved universitetet i Pisa har til den lokale presse udtalt, at han foretager dyreforsoeg for et faellesskabsprogram.

Har Kommissionen kendskab til denne forskning?

Hvilke vigtige nye resultater er der opnaaet med denne forskning?

Hvor stor er den samlede opnaaede stoette?

Finder Kommissionen det rimeligt, at der med faellesskabsmidler er indkoebt beagle-hunde til en stykpris paa 1.200.000 lire (ca. 631 ecu) til professor Soldanis forsoeg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (14. april 1997)

Den forskning, det aerede medlem henviser til, vedroerer et projekt med betegnelsen »Histamine H3 Agonists and Antagonists as Drugs«, der gennemfoertes som led i programmet for biomedicin og sundhed.

Der blev gjort rede for dette treaarige projekt i en afsluttende rapport, som tilstilledes Kommissionen i januar 1995. Af denne rapport fremgaar de opnaaede resultater, der bestaar i udviklingen af to nye former for laegemidler mod mave-tarm- eller hjerte-kar-lidelser.

Forsoeg paa hunde, katte eller rotter har vaeret noedvendige for at undersoege udskillelsen af mavesyre og har fundet sted i overensstemmelse med Raadets direktiv 86/609/EOEF om beskyttelse af dyr, der benyttes til forsoeg og andre videnskabelige formaal ((EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. )); for eksempel var hundene bedoevede under indgrebet.

Budgettet til projektet var paa 450.000 ECU for de tre aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0422/97 af Olivier Dupuis (ARE) til Raadet (6. februar 1997)

Om: EU-foranstaltninger vedroerende Kina med henblik paa moedet i FN's Menneskerettighedskommission

Der er nu 6 uger tilbage til det aarlige moede i FN's Menneskerettighedskommission i Genève, men det lader stadig ikke til, at EU har truffet afgoerelse om, hvilke foranstaltninger der skal traeffes med hensyn til den meget alvorlige situation paa menneskerettighedsomraadet i Kina.

Hidtil er EU's Arbejdsgruppe om Menneskerettigheder ikke naaet frem til en konklusion med hensyn til, hvad EU skal foretage sig vedroerende en resolution om Kina. Samtidig forvaerres menneskerettighedssituationen i Kina yderligere, medens den saakaldte dialog om menneskerettigheder mellem EU og Kina befinder sig i et doedvande. Af disse aarsager er der mere end nogensinde behov for en FN-resolution, der fordoemmer menneskerettighedssituationen i Kina.

EU-formandskabet lader til at have lagt sig fast paa en saadan resolution og at have stoette hos de fleste af medlemsstaterne i dette spoergsmaal. Men i henhold til velinformerede kilder og pressen er 2 medlemsstater staerkt modstandere heraf og laegger hindringer i vejen for hoeringsproceduren.

Kan Raadet bekraefte denne oplysning? Hvis dette er tilfaeldet, hvilke foranstaltninger planlaegger EU-formandskabet da at traeffe for at faa dialogen ud af doedvandet?

Svar (27. maj 1997)

Det aerede parlamentsmedlem har ret, naar han mener, at EU endnu ikke har besluttet, hvorledes Unionen skal forholde sig med hensyn til menneskerettighedssituationen i Kina paa det kommende 53. moede i De Forenede Nationers Menneskerettighedskommission.

Ministertrojkaen moedtes med en kinesisk delegation den 14. februar 1997 i Singapore. Herved fik paa ny lejlighed til at understrege, at den tillaegger dialogen om menneskerettigheder med Kina stor betydning. Uden paa nogen maade at droefte principperne vedroerende menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder fik EU ligeledes lejlighed til over for den kinesiske part at indskaerpe, at den forventer, at der sker maerkbare forbedringer af menneskerettighedssituationen i Kina.

Klare eksempler paa saadanne forbedringer kunne vaere frigivelse af politiske fanger, der har behov for medicinsk behandling, undertegnelse og ratifikation af de to FN-menneskerettighedskonventioner og tilladelse til, at Den Internationale Roede Kors Komité (ICRC) kan aflaegge besoeg i kinesiske faengsler.

EU vil tage resultatet af trojka-moedet med Kina i Singapore og de foranstaltninger, Kina har truffet for at forbedre menneskerettighedssituationen, med i betragtning, naar der traeffes afgoerelse om, hvordan EU skal forholde sig paa moedet i Menneskerettighedskommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1374/97 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Indvirkningen af EU's aftaler med tredjelande på konserves af fisk og muslinger



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0249



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1374/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (21. april 1997) Om: Indvirkningen af EU's aftaler med tredjelande paa konserves af fisk og muslinger Kan Kommissionen i betragtning af den direkte indflydelse, som undertegnelsen af visse aftaler med tredjelande har paa omraadet konserves af fisk og muslinger, og at mange europaeiske virksomheder i sektoren ikke har kendskab til indholdet af disse aftaler, oplyse, hvordan situationen er i forhandlingerne og/eller forbindelserne eller i givet fald de seneste aftaler, som Den Europaeiske Union har indgaaet med Tyrkiet, landene i Central- og OEsteuropa, ASEAN, AVS og mellem GSP og Andespagten (narkotika) og andre, hvad angaar sektoren for fiskekonserves? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (27. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0198/97 af Bernie Malone (PSE) til Raadet (6. februar 1997)

Om: Lejesoldater i omraadet ved de store soeer i Afrika

Er Raadet klar over anvendelsen af 200-300 lejesoldater, hvoraf nogle er franske, i omraadet omkring de store soeer i Centralafrika, og hvad agter det at goere for at saette en stopper for deres virksomhed, som medvirker til at underminere EU's standpunkt om dette spoergsmaal?

Svar (30. maj 1997)

Raadet har noteret sig de mange forlydender om udenlandske lejesoldater af forskellig nationalitet i Zaire. Kommissaer Emma Bonino har rapporteret, at hun saa flere saadanne under sit nylige besoeg i Kisangani den 1. februar 1997.

Raadet udtrykte sin holdning til udenlandske lejesoldater i en erklaering fra formandskabet den 17. februar 1997, hvori det paa det kraftigste fordoemte al indblanding i konflikten og kraevede, at alle udefrakommende styrker og lejetropper trak sig tilbage.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1126/97 af Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA til Kommissionen. Menneskevæv til transplantationer



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0233



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1126/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (24. marts 1997) Om: Menneskevaev til transplantationer Vil Kommissionen oplyse naermere om den kontrol, som den har indfoert eller agter at indfoere med registreringen af oprindelse og anvendelse af vaev til transplantation? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (28. april 1997) Den kontrol af menneskeligt vaevs oprindelse og anvendelse, der finder sted i forbindelse med transplantationer, foretages af medlemsstaterne inden for deres egne specifikke sundhedsordninger. Kommissionen deltager ikke i disse ordninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0104/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Raadet (29. januar 1997)

Om: Trusler om krig fra Tausu Çiller

Den tyrkiske udenrigsminister Çiller har overskredet graensen for det tilladelige ved aabent at fremsaette trusler over for Graekenland og Cypern (den 10. januar 1997) om krig, hvis Cypern (hvor 37% af landet er besat af Tyrkiet) indfoerte et forsvarssystem med raketter af S-300-typen. Hun betegnede dette forsvarssystem som offensivt for at underbygge sine paastande om, at den tyrkiske territoriale integritet dermed bringes i fare. Hun har endvidere givet Graekenland ansvaret for denne saakaldte »aggressive politik«.

I betragtning af, at dette standpunkt ikke kun giver anledning til vrede men ogsaa bringer freden i hele omraadet i fare, bedes Raadet oplyse foelgende:

1. Hvordan agter Raadet at reagere paa Tyrkiets aabenlyse aggressive holdning, idet et land, som Tyrkiet har holdt som gidsel i 23 aar, og som er associeret Den Europaeiske Union og har ansoegt om medlemskab af Unionen, naegtes retten til et legitimt forsvar?

2. Hvilke foranstaltninger agter det at traeffe over for Tyrkiet, som paa drastisk vis og uden nogen som helst grund truer en medlemsstat af Den Europaeiske Union?

Svar (20. maj 1997)

De af det aerede parlamentsmedlem naevnte trusler har sammen med de yderst alvorlige voldelige begivenheder sidste aar og den seneste tids strid om spoergsmaal, der har relation til forsvaret, paa ny understreget det presserende behov for at intensivere bestraebelserne paa at fremme en omfattende politisk loesning paa Cypern i De Forenede Nationers regi.

Raadet har opfordret alle parter til at udvise tilbageholdenhed, og til at undgaa handlinger, som kan oege spaendingen og hindre eller vanskeliggoere de samtaler mellem parterne, som det internationale samfund oensker paabegyndt saa snart som muligt i aar. Raadet har og vil fortsat indtraengende henstille til Tyrkiet, at landet bidrager til en loesning paa Cypern, som stemmer overens med FN's Sikkerhedsraads resolutioner.

Raadet har bekraeftet sin fulde stoette til den indsats, der goeres af FN's generalsekretaer og dennes saerlige repraesentant for Cypern, professor Han Sung-Joo, og har opfordret alle parter til at oege deres bestraebelser for paa afgoerende vis at komme naermere en loesning i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsraads resolutioner baseret paa princippet om en foederation bestaaende af to samfund og to zoner.

Udsigterne til Cyperns medlemskab af Den Europaeiske Union er en anledning til at finde en loesning i 1997. Det er af afgoerende betydning, at denne anledning udnyttes. Det nederlandske formandskab har opfordret ambassadoer Heaslip til at fortsaette i hvervet som formandskabets repraesentant for Cypern. Han vil holde sig i naer kontakt med parterne i omraadet og med andre internationale aktoerer, saerlig FN.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0985/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - Luxembourg

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som Luxembourg i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0838/97 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: Henstillinger i evalueringen af EU's stoette til Etiopien

Kommissionen bedes forelaegge en oversigt over de vigtigste henstillinger i beretningen, dvs. i punkt 373-402 og ligeledes i bilag XII, og for hver enkelt henstilling oplyse foelgende:

1. Blev henstillingen fulgt eller ikke?

2. I bekraeftende fald, hvornaar og hvordan vil den blive omsat i praksis?

3. I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (7. maj 1997)

Ved udgangen af 1994 ivaerksatte Kommissionen en evaluering af Faellesskabets udviklingsbistand til Etiopien. Denne evaluering blev foretaget af Institute of Development Studies i Sussex (Det Forenede Kongerige). Den afsluttende evalueringsrapport forelaa i juli 1996.

I Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-2382/96 ((EFT C 11 af 13.1.1997. )) og paa det mundtlige spoergsmaal, der blev stillet i forbindelse med den sidste paritetiske forsamling af landene i Afrika, har Kommissionen forklaret, hvorledes den paaregner at foelge de henstillinger, der er indeholdt i denne rapport.