ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1602/97 af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Stoette til transport af raavarer til de graeske oeer

Som bekendt frembyder det graeske AEgaeerhav - ligesom de oevrige oeomraader i Europa - visse ejendommeligheder og staar over for en raekke problemer, der skyldes den geografiske placering, afstanden fra det centrale Europa og det store antal oeer.

De omkostninger, der er forbundet med transporten af produkter og raavarer, skaber vaesentlige hindringer for oeernes oekonomiske udvikling. Da de regionale operationelle programmer under EU-stoetterammerne bl.a. tager sigte paa stoette til smaa og mellemstore forarbejdningsvirksomheder med henblik paa disses overlevelsesmuligheder, konkurrencedygtighed og medvirken til de oekonomiske og sociale fremskridt i EU's fjerntliggende regioner, bedes Kommissionen besvare foelgende:

Hvilke foranstaltninger har den til hensigt at ivaerksaette med henblik paa at begraense de omkostninger, der er forbundet med transporten af raavarer, og for at stoette den oekonomiske konkurrencedygtighed i oeomraaderne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (4. juni 1997)

Kommissionen har ikke i oejeblikket planer om at foreslaa foranstaltninger til via strukturfondene at daekke en del af omkostningerne ved transport af raavarer, saaledes som det aerede parlamentsmedlem oensker. Hvad angaar transport mellem de graeske oeer, havneinfrastrukturer, lufthavne og veje, som baade medfinansieres af Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling og Samhoerighedsfonden, bl.a. i forbindelse med det transeuropaeiske transportnet, forbedres transportkvaliteten og -mulighederne til stadighed i disse regioner. Bevaegeligheden for varer og personer fremmes saaledes gennem en indirekte reduktion af transportomkostningerne, hvilket har positive konsekvenser for konkurrenceevnen.

Der skal endvidere goeres opmaerksom paa, at der ydes offentlig stoette, heraf 90% fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, til forbedring af forsyningen til de mindre oeer i AEgaeerhavet (alle oeerne bortset fra Kreta og Euboia) med visse foedevarer og raavarer. Denne stoette, der ydes under Raadets forordning (EOEF) nr. 2019/93 ((EFT L 184 af 27.7.1993. )), har til formaal at begraense transportomkostningerne og dermed ogsaa den pris, forbrugerne betaler for produkterne paa oeerne. Ifoelge Kommissionens rapport om gennemfoerelsen af den naevnte forordning ((KOM(96) 387 endelig udg. )) udgoer stoetten under EUGFL i forbindelse med den foerste anvendelse af foranstaltningerne (perioden 1994-95) 2,94 mio. ECU. Dette beloeb stiger formodentlig, naar forordningen for alvor tages i brug.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2036/97 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Fremme af turismen i forbindelse med de operationelle programmer



EF-Tidende nr. C 391 af 23/12/1997 s. 0151



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2036/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (13. juni 1997) Om: Fremme af turismen i forbindelse med de operationelle programmer Kommissionen bedes forelaegge en fortegnelse over de midler, der som led i EFRU er afsat til fremme af turismen med angivelse af de paagaeldende operationelle programmer i hele EU (baade nationale og regionale operationelle programmer). Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (25. juli 1997) Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1839/97 af Pasqualina Napoletano (PSE) til Kommissionen (28. maj 1997)

Om: EU-stoette til Italien

Hvilke former for EU-stoette modtog Italien i 1994, 1995 og 1996 i princip-, forpligtelses- og betalingsbevillinger til foelgende politikker:

EUGFL, Garantisektionen, strukturfondene, FTU, transeuropaeiske net, miljoe, smaa og mellemstore virksomheder, kultur?

Kan Kommissionen belyse disse oplysninger med vellykkede eksempler ved hjaelp af eksisterende brochurer om de forskellige politikker?

Hvilke tekniske hjaelpemidler (databaser, Internet-Europa) raader Kommissionen over til at orientere den brede offentlighed om disse finansielle interventioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (12. juni 1997)

Kommissionen er i faerd med at undersoege de naevnte forhold i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1565/97 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Stoette inden for rammerne af »Handlingsplan 16:9«

1. Deler Kommissionen den opfattelse, at en undersoegelse af kreditvaerdigheden og driftsledelsen hos den, der ansoeger om finansiel stoette, er afgoerende for en hensigtsmaessig og maalrettet gennemfoerelse af stoetteprogrammer saasom »Handlingsplan 16:9« og at det er bedre med en forudgaaende undersoegelse for at beskytte Unionens finansielle interesser og forhindre eventuelle negative konsekvenser for EU-budgettet i stedet for senere hen at skulle indlede tilbagebetalingsprocedurer? Kan Kommissionen bekraefte, at det er standardproceduren ved evaluering af alle ansoegninger?

2. Hvis det ikke skulle vaere tilfaeldet, er Kommissionen saa rede til i fremtidige forslag til programmer for finansiel stoette i lighed med ovennaevnte handlingsplan at medtage ansoegerens kreditvaerdighed og driftsledelse blandt de eksplicitte kriterier for tildeling af finansiel stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (4. juni 1997)

Kommissionen er enig med det aerede medlem i at en undersoegelse af kreditvaerdigheden er noedvendig foer der indgaas aftale med en forslagsstiller inden for rammerne af 16:9-handlingsplanen. Det sker da ogsaa systematisk idet ansoegerne skal forelaegge deres seneste officielle aarsregnskab sammen med forslaget. Bedoemmerne skal saaledes ikke blot udtale sig om vaerdien af et forslag, men ogsaa om ansoegerens kreditvaerdighed. Selvom der ligger et stort arbejde heri, mener Kommissionen, som det aerede medlem, at dette er den bedste maade at varetage Faellesskabets finansielle interesser paa.

Man kan dog ikke systematisk udelukke ansoegere hvis finansielle situation ser kritisk ud., bl.a. fordi man saa ville stille mindre virksomheder daarligere, og fordi nye fjernsynsstationer, som er meget lovende for programmet, almindeligvis koerer med tab de foerste fire-fem aar. I saadanne tilfaelde begraenser Kommissionen risikoen ved at foretage supplerende finansielle undersoegelser som tager hensyn til projektets stoerrelse og den investering som stoettemodtageren selv skal foretage, ved at kraeve bankgarantier og ved foerst at udbetale stoetten naar arbejdet er udfoert.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0625/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (4. marts 1997)

Om: OEkonomisk stoette til nyhedsbrevet »Agence Europe«

Kan Kommissionen oplyse, om der ydes oekonomiske tilskud eller stoette til udgivelsen eller distributionen af det dagligt udkommende tidsskrift »Europe«, der indeholder nyheder fra Europa (i nogen af dets sprogversioner)?

Ydes der tilskud til den spanske udgave af ovennaevnte nyhedsbrev?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (28. april 1997)

Nyhedsbrevet »Agence Europe« modtager ingen oekonomisk stoette fra Kommissionen, hverken til publikation eller distribution. Det gaelder for alle nyhedsbrevets sprogversioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1576/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Velfaerdsorganisationer

Budgettet for 1997 har faaet en ny post, nemlig »Samarbejde med velfaerdsorganisationer samt ikke-statslige organisationer og sammenslutninger, der beskaeftiger sig med aeldre mennesker« (B3-4101). De bevilgede 4 mio ecu er bestemt til at daekke samarbejdet mellem Den Europaeiske Union og velfaerdsorganisationer og fonde i deres egenskab af institutioner med ansvar for sociale foretagender og tjenester. Ogsaa sammenslutninger, der arbejder for aeldre mennesker eller aeldre menneskers velfaerdssorganisationer, kan anmode om stoette.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke kriterier der gaelder for bevilling af stoette, og opfordres til at redegoere meget omhyggeligt herfor.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. juni 1997)

Budgetbemaerkningen til den nye budgetpost B3-4101 (samarbejde med velfaerdsorganisationer samt ikke-statslige organisationer og sammenslutninger, der beskaeftiger sig med aeldre mennesker) siger klart, at de 4 mio. ECU i alt omfatter en bevilling til organisationer som Det Europaeiske Netvaerk mod Fattigdom og Feantsa.

Kommissionen har foreslaaet, at de tiloversblevne midler for 1997 anvendes til at stoette aktioner, som vil styrke ikke-statslige organisationers, velfaerdsorganisationers og fondes kapacitet til at indgaa i den civile dialog paa det europaeiske plan.

Meddelelsen om indkaldelse af forslag blev offentliggjort i EFT ((EFT C 149 af 15.5.1997.)). Retningslinjer og ansoegningsformularer kan faas fra Kommissionen (generaldirektoratet for beskaeftigelse, arbejdsmarkedsrelationer og sociale anliggender).

Hovedkriterierne for stoette til aktioner er, at disse skal:

- foreslaas, organiseres og ledes af velgoerende organisationer, fonde eller ikke-statslige organisationer, som er direkte involveret;

- vaere velegnede til at fremme udveksling af erfaringer og information eller udbrede god praksis i vigtige socialpolitiske spoergsmaal paa det europaeiske plan;

- organiseres paa graenseoverskridende basis og omfatte et partnerskab mellem relevante velgoerende organisationer, fonde eller andre ikke-statslige organisationer fra mindst tre medlemsstater;

- omfatte en betydelig finansiering fra andre kilder (generelt skal mindst 40% af aktionens samlede omkostninger daekkes fra andre kilder end Faellesskabet);

- demonstrere en klar mervaerdi paa det europaeiske plan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0857/97 af Spalato Belleré (NI) og Guido Viceconte (UPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Europaeiske midler til stoette for skuespil- og operetteteatre med faste teatersaesoner

Kan Kommissionen oplyse, om der udbetales midler og i hvilket omfang til skuespil- og operetteforestillinger, der opfoeres af teatre med faste saesoner?

Mener Kommissionen ikke, at man snarere boer beskytte forestillingernes kvalitet end deres kvantitet?

Mener Kommissionen ikke, at der boer fastlaegges principielle direktiver herom til medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (28. april 1997)

Kommissionen skal minde om, at det er inden for rammerne af og i henhold til de betingelser, der er fastsat i de eksisterende programmer og forberedende foranstaltninger paa kulturomraadet, at der kan ydes EU-stoette til kulturelle projekter, herunder bl.a. skuespil og operetteforestillinger.

EU-programmet Kalejdoskop (afgoerelse 719/96/EF) ((EFT L 99 af 20.4.1996. )) indeholder saaledes hvert aar et stort antal projekter med levende teater i forbindelse med forestillinger, videregaaende projekter og projekter fra europaeiske net, der har til formaal at styrke eller forbedre kvaliteten af samarbejdet og udvekslingen mellem europaeiske teatre og teaterfolk.

Eksempelvis blev der saaledes i 1996 under post B3-2001 ydet stoette til dette formaal i forbindelse med 45 teaterprojekter og 6 operaprojekter ((Pluridisciplinaere vinderprojekter (f.eks. festivaler), der ogsaa kan omfatte foranstaltninger inden for teater, er ikke indregnet i dette samlede tal. )).

I oevrigt er der i forbindelse med de forberedende foranstaltninger som led i Ariane-programmet ((Dok. KOM(96) 637 endelig udg. )) planer om en saerlig del til stoette af oversaettelse af skuespil med henblik paa en stoerre udbredelse af forestillingerne til offentligheden. Denne stoette ydes til oversaettelse paa flere sprog (mindst to) af vaerker, der allerede har vaeret genstand for teaterforestillinger og audiovisuelle programmer og opnaaet en vis anerkendelse fra kritikere og offentligheden, og den ydes paa grundlag af post B3-2002, der er oprettet til dette formaal.

Kommissionen finder det meget vigtigt at opretholde kvaliteten af den kunstneriske og kulturelle skaben i Europa og bestraeber sig bl.a. inden for rammerne af de programmer, den har ansvaret for at forvalte - gennem konkurrencer mellem uafhaengige eksperter med speciale i de forskellige kunstneriske discipliner - at soerge for, at der ved udvaelgelsen af de projekter, hvortil der ydes EU-stoette, foerst og fremmest tages hensyn til deres kunstneriske og kulturelle kvalitet. Den skal imidlertid i henhold til subsidiaritetsprincippet minde om, at maaden, hvorpaa der foeres kulturpolitik, herunder bl.a. valget af prioriteter paa omraadet, foerst og fremmest er medlemsstaternes ansvar. I oevrigt boer kunstnere og andre kulturarbejdere inden for Faellesskabet kunne udtrykke sig fuldstaendig frit.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1472/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Magtmisbrug begaaet af myndighederne i Wuerttemberg i forbindelse med arbejdstagernes frie bevaegelighed

I den seneste tid har der i Tyskland, og isaer i Stuttgart-omraadet, vaeret en usaedvanlig stigning i tilfaeldene af overtraedelse af faellesskabsbestemmelserne om vandrende arbejdstagere.

Der ser ud til at vaere tale om et systematisk magtmisbrug, hvorved myndighederne over for arbejdstagerne fra de andre medlemsstater anvender den strengere lov om udlaendinge (generelle regler om udlaendinge, hvorefter udvisning af faellesskabsborgere er mulig af aarsager, som ellers ikke ville vaere tilladte) i stedet for lov om opholdstilladelse/EOEF (loven om gennemfoerelse af direktiverne om vandrende arbejdstagere i Tyskland).

Kommissionen bedes gribe ind over for myndighederne i Baden-Wuerttemberg for at beskytte EU-borgernes rettigheder og derved forebygge, at de vandrende faellesskabsarbejdstagere bringes i en usikker situation, og genoprette retssikkerheden.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-1468/97 og E-1472/97 (26. juni 1997)

I henhold til EF-traktatens artikel 48, stk. 3, er udoevelse af arbejdstagernes ret til fri bevaegelighed forbeholdt de begraensninger, der retfaerdiggoeres af hensynet til den offentlige orden. Raadets direktiv 64/221/EOEF ((EFT 56 af 4.4.1964. )), artikel 3, stk. 1, indeholder en bestemmelse om, at forholdsregler vedroerende den offentlige orden eller sikkerhed udelukkende boer stoettes paa den paagaeldendes personlige forhold. Af artikel 2, stk. 2, i samme direktiv fremgaar det, at disse hensyn til den offentlige orden ikke kan paaberaabes paa grund af oekonomiske forhold. Af EF-Domstolens retspraksis fremgaar det, at en national myndighed ikke kan paaberaabe sig hensynet til den offentlige orden, medmindre der foreligger en virkelig og tilstraekkeligt alvorlig trussel mod et grundlaeggende samfundshensyn. Selvom medlemsstaterne ikke efter faellesskabsretten er forpligtet til indbyrdes at anvende en ensartet vaerdiskala for bedoemmelsen af en adfaerd, som kan vaere i strid med den offentlige orden, maa adfaerden ikke vaere saa alvorlig, at den begrunder indrejse- eller opholdsrestriktioner paa en medlemsstats omraade over for en statsborger fra en anden medlemsstat, naar medlemsstaten ikke traeffer repressive foranstaltninger eller andre egentlige og effektive foranstaltninger til bekaempelse af den udviste adfaerd over for sine egne statsborgere. ((Domstolens dom af 18. maj 1982, forenede sager 115 og 116/81, Adoui og Cornuaille, Samling af afgoerelser 1982 side 1665. ))

Europa-Parlamentet har modtaget flere klager vedroerende problemer i forbindelse med de Baden-Wuertemmbergske myndigheders paaberaabelse af offentlig orden over for statsborgere fra andre EU-lande, arbejdstagere og andre. I denne sammenhaeng har Kommissionen kontaktet de tyske myndigheder med henblik paa at rejse spoergsmaalet om fortolkning af ovennaevnte traktatsbestemmelser samt om anvendelsen af nationale foranstaltninger til implementering af det naevnte direktiv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1034/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Sundhedsrisiko for befolkning og beskaeftigede som foelge af undervurdering af neutronbestraaling i forbindelse med transport af hoejradioaktivt affald

En forskergruppe har over for en soesterorganisation under ICRP, International Commission on Radiation Units and Measurements (IRCU) fremsat vidtgaaende forslag vedroerende udarbejdelse af kvalitetsfaktorer. Som foelge af de talrige henvisninger til straalebiologiske forsoeg gaaende ud paa, at den relative biologiske effektivitet af neutroner isaer paa omraadet lave doser er endnu hoejere end oprindeligt antaget, har denne forskergruppe uafhaengigt af neutronernes energi foreslaaet en kvaltietsfaktor paa 25 (IRCU 40 1986).

1. Hvorledes vurderer Kommissionen IRCU 40 1986-direktivforslaget?

2. Hvilke konklusioner har Kommissionen draget heraf vedroerende straalebeskyttelse i EU-medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (5. maj 1997)

Forskergruppens anbefalinger vedroerende kvalitetsfaktorerne inden for straalebeskyttelse blev allerede offentliggjort i 1986 i den Internationale Kommission for Straalingsenheder og -Maalinger (IRCU), rapport nr. 40. Derfor var ikke blot Den Internationale Straalebeskyttelseskommission (ICRP) bekendt med dem allerede inden den offentliggjorte sine anbefalinger i rapport nr. 60 (1990), men de var ogsaa kendt af de eksperter, som Kommissionen havde raadspurgt angaaende det paagaeldende direktiv. Kommissionen konkluderer ud fra enigheden mellem ICRP's anbefalinger og resultatet af raadfoerelsen med foernaevnte eksperter, at direktiv 96/29/Euratom ((EFT L 159 af 29.6.1996. )) baseret paa ICRP-anbefalingen og vedtaget af Raadet den 13. maj 1996 om vurdering af den biologiske effektivitet af neutronernes energi er i overensstemmelse med den aktuelle videnskabelige viden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1335/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Humanitaer hjaelp og udviklingshjaelp til cubanerne

Under henvisning til Marins svar paa Maij-Weggens skriftlige forespoergsel nr. E-2469/96 ((EFT C 60 af 26.2.1997, s. 88.)) bedes Kommissionen uddybe sit svar ved at oplyse foelgende:

1. Omfanget af den humanitaere hjaelp og udviklingshjaelpen til Cuba i 1996 samt et skoen for begges vedkommende for 1997.

2. Det juridiske grundlag for henholdsvis den humanitaere hjaelp (som tilsyneladende ydes til den cubanske regering) og udviklingshjaelpen (som er meget mindre og ydes til europaeiske NGO'er).

3. Modtagerne af begge former for hjaelp i 1995 og 1996 med angivelse af de tildelte midler, hvilke projekter, der har modtaget stoette, og verificering af udgiften.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (26. maj 1997)

1. I 1996 androg den bistand, Kommissionen ydede de mest saarbare samfundslag i den cubanske befolkning, 8,6 mio. ECU. For saa vidt angaar foedevarehjaelp, er der ikke blevet finansieret nogen foranstaltning over 1996-budgettet, eftersom de i 1996 gennemfoerte foranstaltninger skyldtes forpligtelser, der var indgaaet i forbindelse med det foregaaende aars budget.

Samarbejdet med de ikke-statslige organisationer (NGO'er) har indebaaret, at der er indgaaet forpligtelser for et beloeb paa 1,2 mio. ECU. Med hensyn til det oekonomiske samarbejde har udgifterne i forbindelse hermed beloebet sig til 3,7 mio. ECU for aaret 1996. For 1997 kan det - paa baggrund af den af Raadet den 2. december 1996 vedtagne faelles holdning - forventes, at samarbejdet med Cuba vil komme til at omfatte et beloeb af samme stoerrelsesorden som for 1996.

2. Disse samarbejdsforanstaltninger hviler paa foelgende retsgrundlag:

- Raadets forordning (EF) nr. 1257/96 ((EFT L 163 af 2.7.1996. )) af 20. juni 1996 om humanitaer bistand. I den forbindelse boer det understreges, at den humanitaere bistand til den cubanske befolkning ydes direkte til modtagerne af de europaeiske NGO'er, der tager sig af indkoeb, transport samt fordeling af de paagaeldende varer. Operationerne foregaar under tilsyn af Kommissionens forbindelseskontor i Havana, der drager omsorg for koordinering og kontrol;

- Raadets forordning (EF) nr. 1292/96 ((EFT L 166 af 5.7.1996. )) af 27. juni 1996, for saa vidt angaar foedevarehjaelpen;

- Kommissionens afgoerelse om de generelle betingelser for samfinansiering af de foranstaltninger, der gennemfoeres af Faellesskabets NGO'er i udviklingslandene;

- Raadets forordning (EF) nr. 443/92 ((EFT L 52 af 27.2.1992. )) om finansiel og faglig bistand til og oekonomisk samarbejde med udviklingslandene i Asien og Latinamerika.

3. Kommissionen staar til raadighed for det aerede medlem med mere detaljerede oplysninger paa det paagaeldende omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1308/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe

Med hensyn til forslag til Raadets direktiv om etablering af harmoniserede sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe med en laengde paa 24 meter og derover (KOM(96)0255 - 96/0168(SYN) ((EFT C 292 af 4.10.1996, s. 29. )) - (CES 1392/96/0168(SYN)) har Det Europaeiske Faellesskab altid tillagt fiskeskibes sikkerhed saerdeles stor betydning. Eftersom fiskeri er et af de mest ulykkesramte erhverv, er der baade paa verdensplan og EU-plan taget en raekke initiativer til at forbedre denne situation. Paa EU-plan har initiativerne hidtil isaer vaeret koncentreret om forbedring af fiskernes leve- og arbejdsvilkaar om bord paa fiskeskibe (jf. direktiv 93/103/EF ((EFT L 307 af 13.12.1993, s. 1. ))).

Det er glaedeligt, at Kommissionen har forelagt et forslag, som vil kunne bidrage til at skaerpe de nugaeldende sikkerhedskrav inden for fiskeriet.

Vil Kommissionen imidlertid traeffe passende foranstaltninger for at sikre, at der kan opstilles et paalideligt billede af de ulykker, der er sket med fiskeskibe, og af disse ulykkers foelger, herunder det antal doedsfald, arbejdsulykker og erhvervssygdomme, der har ramt fiskerne?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-1306/97, E-1307/97 og E-1308/97 (22. maj 1997)

I begrundelsen til sit forslag til Raadets direktiv om etablering af harmoniserede sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe med en laengde paa 24 m og derover ((EFT C 292 af 4.10.1996. )) naevnte Kommissionen, at den vil undersoege, om der for fiskefartoejer med en laengde paa under 24 m er behov for foranstaltninger, som kan supplere dem, der allerede findes i Raadets direktiv 93/103/EF af 23. november 1993 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed under arbejdet om bord paa fiskefartoejer ((EFT L 307 af 13.12.1993. )). Kommissionen har planer om at foretage en undersoegelse af dette spoergsmaal i anden halvdel af 1997.

Bestemmelserne i Kommissionens forslag vil give medlemsstaterne juridisk myndighed til at underkaste fiskefartoejer, der foerer tredjelandes flag og driver fiskeri i medlemsstaternes indre farvande eller territorialfarvand eller lander deres fangst i medlemsstaternes havne, kontrol for at godtgoere, om de overholder dette direktivs sikkerhedsstandarder. Logistiske midler, baade i land og ud for kysten, hvormed denne kontrol kan udfoeres, er allerede blevet indfoert paa grundlag af Raadets direktiv 95/21/EF om havnestatskontrol ((EFT L 157 af 7.7.1995. )) og den faelles fiskeripolitiks kontrolsystem.

Med hensyn til indsamlingen af data om ulykkestilfaelde og arbejdsulykker om bord paa fiskefartoejer henviser Kommissionen det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel E-2721/96 fra Bartho Pronk ((EFT C 105 af 3.4.1997. )).