ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1956/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Godkendelse af genteknisk fremstillede sorter af saasaed

1. Har Kommissionen kendskab til, at de transgene planter ikke er stabile?

2. Har Kommissionen kendskab til, at f.eks. den herbicidresistente majs fra firmaet Agrevo for mere end halvdelen af testplanternes vedkomende ingen stabilitet har i loebet af et aar, og at den herbicidresistente egenskab gaar tabt?

3. Findes der allerede en godkendt sort, hvis stabilitet er blevet paavist?

4. Hvilken sort drejer det sig om?

5. I hvilket medlemsland er denne sort blevet godkendt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. september 1996)

1. Kommissionen har intet vidnesbyrd om, at sorter af transgene planter er mindre stabile end de sorter, der frembringes ved traditionel avl. Det maa dog bemaerkes, at alle sorter, hvoraf froeene markedsfoeres efter de gaeldende EF-retsforskrifter (i dette tilfaelde Raadets direktiv 66/402/EOEF ((EFT 125 af 11.05.1966. )) og 70/457/EOEF ((EFT L 225 af 12.10.1970. ))), principielt skal vaere stabile.

2. Efter de gaeldende retsforskrifter skal Kommissionen ikke underrettes om resultaterne af specielle forsoeg. For alle hybriders vedkommende er de genetiske bestanddeles saeregenskaber forskellige (de kan omfatte herbicidresistens). Hvorledes testplanter opfoerer sig i saadanne programmer boer ikke forveksles med stabiliteten hos den sort, som i sidste ende maatte blive godkendt til markedsfoering. Foelgelig skal en plantesort, hvad enten den er frembragt ved traditionel eller transgenetisk avl, opfylde stabilitetskravet, foer den kan godkendes til markedsfoering. Dertil kommer, at hvis det efter en saadan godkendelse viser sig, at stabilitetskravet ikke laengere opfyldes, vil sorten blive fjernet fra medlemsstatens liste og vil ikke laengere kunne markedsfoeres.

3., 4. og 5. Ifoelge de oplysninger, Kommissionen har, er ingen genmodificerede plantesorter afledt af materiale, der tillades markedsfoert efter direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 08.05.1990. )), indtil nu blevet optaget paa nogen medlemsstats sortsliste over landbrugsplantearter. Kommissionens forslag ((KOM(93) 598 endelig udg. )) om at aendre de syv grunddirektiver om udsaed indeholder bestemmelser med henblik paa at gennemfoere »en doer, en noegle«-politikken paa udsaedsomraadet, hvorefter genmodificerede plantesorter ville kunne gennemgaa alle de noedvendige vurderinger efter retsforskrifterne for udsaed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1682/96 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Raadet (24. juni 1996)

Om: Det katalanske sprog

Hvilke foranstaltninger er der truffet paa baggrund af Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 1990 om situationen for sprogene i Det Europaeiske Faellesskab og katalansk (A3-0169/90) ((EFT C 19 af 28.1.1991, s. 42.)) med henblik paa:

1. offentliggoerelse af traktaterne paa katalansk?

2. spredning af information om EU-institutionerne paa katalansk?

3. optagelse af katalansk i uddannelses- og efteruddannelsesprogrammer vedroerende de europaeiske sprog?

Svar (7. november 1996)

1. Som det er tilfaeldet med alle akter, som Europa-Parlamentet har vedtaget, har Raadet naturligvis omhyggeligt noteret sig beslutningen af 11. december 1990. Det skal dog bemaerkes, at Raadet i henhold til artikel 217 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab og artikel 190 i Euratom-traktaten med enstemmighed fastlaegger den ordning, der skal gaelde for Faellesskabets institutioner paa det sproglige omraade. Denne ordning er fastlagt i Raadets forordning nr. 1 af 15. april 1958, senest aendret da nye medlemsstater tiltraadte Faellesskabet i 1995, og der er deri anfoert de 11 officielle faellesskabssprog.

Endvidere er der hverken i artikel S i traktaten om Den Europaeiske Union, artikel 248 i TEF eller artikel 225 i Euratom-traktaten fastsat bestemmelser om offentliggoerelse paa katalansk.

2. Raadet erindrer ligesom i raadsformandskabets svar paa et tidligere spoergsmaal om samme emne, som det aerede medlem havde forelagt, om, at alt, hvad der har at goere med offentliggoerelse eller formidling af faellesskabstekster af enhver art - uanset om der er tale om officielle tekster eller andre publikationer - henhoerer under Kommissionen.

3. Katalansk er ikke blandt de sprog, som der er henvist til i bilaget (kapitel III, aktion 1, punkt 1) til afgoerelsen om ivaerksaettelse af Faellesskabets handlingsprogram SOCRATES ((Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 819/EF af 14. marts 1995 (EFT L 87 af 20.4.1995). )), for saa vidt angaar fremmedsprogsundervisning som led i programmet. Katalansk kan dog i overensstemmelse med 11. betragtning i praeamblen til afgoerelsen betragtes som et sprog, der uden at vaere et officielt sprog i Den Europaeiske Union anerkendes paa nationalt plan og i vidt omfang anvendes som undervisningssprog paa universiteter. Det er i denne betragtning anfoert, at »undervisning paa disse sprog boer give mulighed for adgang til de dele af programmet, der vedroerer hoejere uddannelse«.

Endelig skal det ogsaa naevnes, at hvis naerhedsprincippet laegges til grund, hindrer de faelles regler om Faellesskaberne officielle sprog ikke medlemsstaterne i at traeffe alle former for foranstaltninger paa nationalt plan med henblik paa at orientere om de europaeiske institutioner paa sprog, der har status som officielle sprog paa deres respektive omraader.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2062/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Kriterier vedroerende miljoeindvirkningsvurderinger

Vil Kommissionen give oplysninger om de nye retningslinjer for miljoevurderingsdirektivet?

Hvad er navnlig det nye direktivs maalkriterier for, at det skoennes noedvendigt at foretage en miljoeindvirkningsvurdering i forbindelse med en bygning eller projekter vedroerende offentlige arbejder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. september 1996)

Projekter, som er opregnet i bilag II til Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af vis-se offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet, skal vurderes i medfoer af direk-tivet, naar medlemsstaterne skoenner, at disse maa formodes at ville kunne faa omfattende foel-gevirkninger for det omgivende miljoe. Forslaget til et direktiv om aendring af raadsdirektiv 85/337/EOEF vil bl.a. betyde indfoerelse af et nyt bilag til 1985-direktivet indeholdende en liste over udvaelgelseskriterier, som medlemsstaterne skal tage behoerigt med i betragtning, naar de fastsaetter, hvilke projekter fra bilag II der skal undergives en vurdering. Dog rum-mer denne liste ikke saerlige taerskelsvaerdier med hensyn til stoerrelsen af projekter fra bi-lag II. Raadet vedtog en faelles holdning til dette forslag den 25. juli 1996, og denne faelles holdning er blevet tilstillet Europa-Parlamentet med henblik paa andenbehandlingen.

Foruden denne udvikling i lovgivningen har Kommissionen ogsaa offentliggjort en raekke uformelle orienterende vejledninger, som rummer praktiske oplysninger til brug for de kompetente myndigheder, der er beskaeftiget med at efterproeve alle de projekter, der er omfattet af bilag II, samt med at bedoemme raekkevidden af og kritisk gennemgaa de der-med forbundne miljoevurderinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2259/96 af Yiannis Roubatis (PSE) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Deponering af nukleart affald og giftigt affald i FYROM

Europaeiske atomfysikere og videnskabelige tidsskrifter udelukker ikke, at et omraade i FYROM (den tidligere jugoslaviske republik Makedonien), Mavrovo, vil blive brugt som deponeringssted for nukleart affald og giftigt affald efter anmodning fra den tyske regering. Denne affaldsdeponering, der sandsynligvis vil finde sted, vil foruden de foelger, den vil faa for FYROM, medfoere alvorlige risici for nabolandet Graekenland, idet de to lande har nogle faelles floder, soeer og vandfoerende lag. Den livlige jordskaelvsaktivitet i omraadet foroeger disse risici.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Har Kommissionen kendskab til dette spoergsmaal? Vil Kommissionen forsoege at verificere oplysningerne, hvis den ikke har kendskab til sagen i forvejen?

2. Hvordan imoedegaar Kommissionen problemet med ukontrolleret deponering af nukleart affald og giftigt affald i europaeiske ikke-EU-lande, som graenser op til Den Europaeiske Union? Hvordan vil Kommissionen laegge pres paa de lande, der modtager EU-stoette saasom FYROM (PHARE)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. oktober 1996)

Kommissionen ligger ikke inde med oplysninger om nogen plan om affaldsdeponering i lokaliteten Mavrovo i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (FYROM).

Al eksport af giftigt affald er omfattet af Raadets forordning (EOEF) nr. 259/93 om overvaagning af og kontrol med overfoersel af affald inden for, til og fra Det Europaeiske Faellesskab ((EFT L 30 af 6.2.1993. )).

Denne forordning omfatter ikke radioaktivt affald. I henhold til artikel 14 i forordningen er al udfoersel af saavel farligt som ufarligt affald til bortskaffelse til tredjelande forbudt, undtagen til EFTA-lande, der er parter i Basel-konventionen om graenseoverskridende overfoersel af farligt affald samt bortskaffelsen heraf ((EFT L 39 af 16.2.1993. )). Foelgelig - og uanset en eventuel sammenhaeng med PHARE-programmet - er al eksport af farligt affald med henblik paa bortskaffelse (f.eks. deponering eller forbraending), fra en EU-medlemsstat til den tidligere jugoslaviske republik Makedonien strengt forbudt i henhold til faellesskabsretten.

Hvad angaar radioaktivt affald, kraeves det i henhold til Raadets direktiv 92/3/Euratom af 3. februar 1992 om overvaagning af og kontrol med overfoersel af radioaktivt affald mellem medlemsstaterne samt ind i og ud af Faellesskabet ((EFT L 35 af 12.2.1992. )), at oprindelsesmedlemsstatens myndigheder i tilfaelde af, at radioaktivt affald skal udfoeres fra Faellesskabet til et tredjeland, giver tilladelse hertil (artikel 12, stk. 2). I henhold til samme direktivs artikel 11, stk. 2, maa den paagaeldende medlemsstats myndigheder ikke tillade overfoersler af radioaktivt affald til et tredjeland, som ifoelge oprindelseslandets myndigheder ikke har de tekniske, juridiske eller administrative ressourcer til at forvalte det radioaktive affald sikkert.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1924/96 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Kommissionen. Samhørighedsfonden og Spanien



EF-Tidende nr. C 385 af 19/12/1996 s. 0064



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1924/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (16. juli 1996) Om: Samhoerighedsfonden og Spanien Kommissionen bedes bekraefte rigtigheden af foelgende oplysninger: 1. Spanien modtog i 1995 1,183 mia ecu fra Samhoerighedsfonden, 2. 48% af dette beloeb blev anvendt til samfinansiering af miljoeprojekter og resten til transportinfrastruktur. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (5. september 1996) Forpligtelsesbevillingerne paa 1 184 mio. ECU fra Samhoerighedsfonden til fordel for Spanien for 1995 fordeler sig som foelger: >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1962/96 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: BSE

I fortsaettelse af mit spoergsmaal E-0979/96 ((EFT C 297 af 8.10.1996, s. 59. )) bedes Kommissionen oplyse, om den er sikker paa, at alle tilfaelde af BSE inden for EU bliver korrekt diagnosticeret af de beroerte landbrugere og dyrlaeger, og at alle saadanne forekomster indberettet til de nationale myndigheder og Kommissionen som kraevet i Raadets direktiv 82/894/EOEF ((EFT L 378 af 31.12.1982, s. 58. ))?

Hvilke praktiske skridt har Kommissionen taget for at sikre, at den eksisterende indberetningsordning rent faktisk fungerer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24.september 1996)

Bovin spongiform encephalopati (BSE) blev gjort anmeldepligtig i EF ved Kommissionens beslutning 90/134/EOEF ((EFT L 76 af 22.3.1990. )) om aendring af Raadets direktiv 82/894/EOEF ((EFT L 378 af 31.12.1989. )). Samtlige medlemsstater har bekraeftet, at de har gennemfoert beslutning 90/134/EOEF. Desuden har Kommissionen afholdt uddannelseskurser i paavisning af BSE for eksperter i medlemsstaterne for at sikre, at der er tilstraekkelig kompetence i diagnosticering i hele EF. Den Videnskabelige Veterinaerkomité har udarbejdet detaljerede protokoller til laboratoriemaessig diagnosticering af BSE.

Kommissionens beslutning 94/474/EF ((EFT L 194 af 29.7.1994. )) kraever, at alle kreaturer, der ved sundhedsundersoegelse inden slagtning viser kliniske symptomer paa BSE, skal tilbageholdes, og at deres hjerne skal undersoeges for tegn paa BSE. Ligesom det er tilfaeldet for andre husdyrsygdomme, kan det ikke garanteres, at BSE paavises med 100% sikkerhed, eftersom de kliniske symptomer varierer, og der er adskillige aarsager til nervoese forstyrrelser, og desuden kan dyret doe, foer de kliniske symptomer viser sig.

Det er medlemsstaternes kompetente myndigheder, der har ansvaret for den daglige anvendelse af reglerne. Kommissionen har ingen grund til at formode, at diagnosticerede tilfaelde af BSE ikke bliver indberettet af medlemsstaterne. Der findes ikke nogen praktisk metode, hvorved administrationer, herunder Kommissionen, ville kunne sikre, at alle mistaenkte tilfaelde bliver indberettet til myndighederne. Det kommer an paa landbrugeren, hvis velvilje i hvert fald til dels haenger sammen med den kompensation, vedkommende kan opnaa, set i forhold til eventuelle straffeforanstaltninger. Medlemsstatene kan give kompensation ved udryddelse af BSE og kan anmode Kommissionen om EF-tilskud.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1814/96 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Udnyttelse og rehabilitering af Middelhavsomraadets arkaeologiske, kunstneriske og kulturelle arv

De resultater, man var naaet frem til ved afslutningen af arbejdet paa Euro-Middelhavs-ministermoedet om kulturarven, som blev afholdt for nylig i Bologna, understregede tydeligt et nyt Euro-Middelhavs-koncept, som staar i modsaetning til den hidtidige euro-centriske kulturopfattelse, som uden tvivl ikke tydede godt for den laenge oenskede dialog mellem de lande, der graenser op til Middelhavsomraadet.

For saa vidt angaar de faelles kulturelle problemer, som Middelhavslandene staar over for med hensyn til rehabilitering, bevaring, beskyttelse og udnyttelse af tusindaarige civilisationer, menneskehedens universelle og faelles arv, hvilke konkrete initiativer agter Kommissionen da at fremme navnlig paa det meget vigtige arkaeologiske omraade med henblik paa rehabilitering og bevaring af fortidens arv under noeje hensyntagen til de nuvaerende indbyggeres kulturelle identitet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (13. september 1996)

Bevaring og udnyttelse af den arkaeologiske kulturarv var et af hovedemnerne paa Euro-Middelhavs-ministermoedet i Bologna. Baade paa de forberedende moeder i Arles, Berlin og Amman og i Bologna saa man paa en lang raekke forslag om konkrete tiltag paa dette omraade. De vedroerte baade Euro-Middelhavssamarbejdet om bevaring og restaurering af den arkaeologiske kulturarv, overfoersel af knowhow, efter- og videreuddannelse af fagfolk, der beskaeftiger sig med kulturarven, oprettelse af faelles informations- og kommunikationssystemer og oeget kendskab til kulturarvens vaerdier blandt myndighederne og i offentligheden, herunder undervisningssektoren. Kommissionen vil under overholdelse af naerhedsprincippet stoette de mest lovende inititativer fra medlemsstaterne og Middelhavslandene paa dette omraade.

Kommissionen vil desuden gerne understrege, at et af de vigtiste arbejdstemaer i forbindelse med de forberedende foranstaltninger, der blev ivaerksat i 1996 med henblik paa gennemfoerelsen af Raphael-programmet, var bevaring og udnyttelse af den europaeiske arkaeologiske kulturarv. Denne pilotforanstaltning var aaben for deltagelse af de associerede lande i Central- og OEsteuropa, Cypern og Malta samt for samarbejde med andre tredjelande, der har indgaaet associerings- og samarbejdsaftaler med EU, der omfatter kulturelle bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1719/96 af Stelios Argyros (PPE) til Kommissionen (25. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoetterammen for Graekenland - organisationen for Athens koncertbygning

Europa-Kommissionen bevilgede under faellesskabsstoetterammen for Graekenland for perioden fra 22. november 1994 - 31. december 1999 til foranstaltning 2.7 i underprogrammet om kultur »kongres- og kulturcenter for Athen«, offentlige investeringer til en stoerrelsesorden af 20. mio. ecu, hvoraf faellesskabsfinansieringen over EFRU andrager sig til 11. mio ecu.

Har Kommissionen undersoegt, i hvilket omfang maalene og beskrivelsen af foranstaltningen for koncertbygningen er sket paa grundlag af en serioes undersoegelse af projektets hensigtmaessighed og levedygtighed? Har Kommissionen endvidere undersoegt, om det ville vaere oenskeligt og muligt med finansiering af dette projekt via private kilder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (5. september 1996)

Kommissionen anmodede i forbindelse med forhandlingen af det operationelle program vedroerende turisme og kultur om en evaluering af det planlagte konferencecenters levedygtighed; resultatet af evalueringen var positivt. Cost/benefit-undersoegelsen, der er omhandlet i forordningen for den Europaeiske Fond for Regionaludvikling ((Forordning (EOEF) nr. 4254/88, som aendret - EFT L 193 af 31.7.1993. )), mangler endnu at blive fremlagt af det organ, som har ansvaret for projektet.

I henhold til de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, er der allerede sikret privat deltagelse i finansieringen af byggeriet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1769/96 af Glyn FORD til Kommissionen. Hunde med hundegalskab



EF-Tidende nr. C 385 af 19/12/1996 s. 0034



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1769/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (3. juli 1996) Om: Hunde med hundegalskab Kan Kommissionen afsloere, hvor mange tilfaelde af hundegalskab der inden for de seneste fem aar er konstateret hos hunde, der saettes i karantaene ved EU-graenserne hvert aar? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. september 1996) Der er ikke konstateret nogen tilfaelde ved EU's graenser i loebet af den periode, som det aerede medlem naevner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2059/96 af Markus Ferber (PPE) og Detlev Samland (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Udbetaling af beloeb paa grundlag af aftaler indgaaet inden for rammerne af THERMIE-programmet

Smaa og mellemstore virksomheder beklager sig jaevnligt over, at indgaaede aftaler inden for rammerne af THERMIE-programmet kun afvikles meget traegt. Saaledes udbetales de i aftalerne tilsikrede beloeb aabenbart ikke inden for to maaneder, men ofte foerst efter tre til seks maaneder, dvs. tolv til atten maaneder efter, at arbejdet er praesteret. Dermed belastes smaa og mellemstore virksomheder, der normalt er oekonomisk svagere end store virksomheder, i et omfang, som de ikke kan baere.

Kommissionen bedes ufortoevet besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvorledes er afregningssituationen for OPET-aftaler, der er finansieret paa grundlag af THERMIE-forordningen (der udloeb den 31.12.1994), og som omhandler ydelser til gennemfoerelse af ledsageforanstaltninger i den angivne periode?

2. Hvorledes forklarer Kommissionen forsinkelserne i de betalinger, som Kommissionen skal foretage? Haenger disse forsinkelser sammen med den upassende afregning efter faktiske omkostninger, som Revisionsretten har kritiseret i sit udkast til beretning for 1995, kapitel 9, punkt 9.8?

3. Hvad agter Kommissionen at goere for at afhjaelpe disse uheldige forhold?

4. Er Kommissionen i besiddelse af oplysninger om, at den forsinkede udbetaling har haft en saa skadelig virkning, at beroerte smaa og mellemstore virksomheder er gaaet konkurs?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (16. september 1996)

1. For OPET-aftaler, der er finansieret inden for rammerne af THERMIE-programmet, er der i oejeblikket ved at blive foretaget en revision af udgifterne. OPET-nettets meget komplekse struktur og de mange forskellige aktioner, der er ydet stoette til, har gjort det noedvendigt at foretage denne revision, der gennemfoeres med hjaelp af Kommissionens Finanskontrol og et eksternt konsulentfirma. For ikke at straffe virksomhederne er der blevet vedtaget en tillaegsbestemmelse, der goer det muligt at udbetale op til 95% af Kommissionens finansielle bidrag for de udgifter, der er blevet forelagt. Resultaterne af revisionen vil snart foreligge.

2. Kontrakter paa grundlag af de faktiske omkostninger anvendes, naar der er tale om store bidragsbeloeb. Denne form for kontrakter goer det muligt for Kommissionen at kontrollere med stor praecision, om de udgifter, som kontrahenten forelaegger, er noejagtige. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at man for mindre beloeb i visse tilfaelde kan vaelge kontrakter, der bygger paa forhandlede faste omkostninger.

3. Inden for rammerne af Joule-Thermie-programmet (1995-1998) omfattes ledsageaktioner af den saakaldte type B - som tidligere var omfattet af OPET-aftaler - nu af kontrakter paa et lavere beloeb og af kortere varighed, saaledes at man bedre kan kontrollere de midler, som Kommissionen tildeler.

4. Kommissionen er ikke vidende om, at der er kontrahenter, der har lidt skade, som foelge af at de har deltaget i THERMIE-programmet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1664/96 af Juan Colino Salamanca (PSE) og Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Forbrug af oksekoed

Med hvor mange procent anslaas det, at forbruget af oksekoed i landene i Den Europaeiske Union er gaaet ned, siden krisen med de saakaldte »gale koeer« opstod?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. september 1996)

Den krise, der er opstaaet som foelge af bovin spongiform encephalopati (BSE), har medfoert en hurtig og fortsat nedgang paa markedet for oksekoed. Der er sket en markant forbrugsnedgang (20-30% i visse medlemsstater), et fald i producentpriserne, og der er foretaget meget betydelige interventionsopkoeb.

Det er vanskeligt at fremlaegge noejagtige tal over nedgangen i forbruget af oksekoed i EU, idet effekten af krisen varierer alt efter, hvilke medlemsstater, produkter og perioder der er tale om. Det er klart, at effekten har vaeret stoerst i de lande, hvor der er konstateret BSE; for forarbejdede produkter og slagteaffald har nedgangen i forbruget ligeledes vaere klart stoerre end for de dyrere stykker koed og koed med kvalitetsgarantimaerkning; for de sidstnaevnte produkters vedkommende gaelder det endda, at forbruget generelt set er steget. Nedgangen i efterspoergslen i EU var stoerst i de uger, der fulgte umiddelbart efter krisens start i slutningen af marts maaned, og afsvaekkes i oejeblikket langsomt. De usaedvanlige foranstaltninger, som blev truffet til destruktion af dyr, afledte produkter og koedmel, hvormed der kan ske overfoersel af BSE, og de foranstaltninger, der inden laenge traeffes for at sikre en bedre identificering af dyrene og maerkning af koed, burde medvirke til at begraense den samlede nedgang i forbruget af oksekoed i EU.