ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2486/00

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(24. juli 2000)

Om: Vurdering af afkølingen i forholdet mellem Den Europæiske Union og landene i Latinamerika

Der spores i de latinamerikanske medier en afkøling i forholdet mellem landene i EU og Latinamerika, og det ser ud til, at denne afkøling er sket efter, at de spanske kommissærer, som i de seneste år har haft internationalt samarbejde som deres portefølje, er trådt tilbage.

Hvordan vurderer Kommissionen afkølingen i dette forhold, og hvad er efter dens opfattelse årsagen til denne situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. september 2000)

Kommissionen mener ikke, at forholdet mellem Fællesskabet og landene i Latinamerika er afkølet. Forholdet mellem Fællesskabet og landene i Latinamerika afhænger i øvrigt ikke af, om den kommissær, som har internationalt samarbejde som portefølje, har den ene eller den anden nationalitet.

Alle medlemsstaterne og Kommissionen har aktivt deltaget i det vellykkede første topmøde mellem Den Europæiske Union og Latinamerika og Vestindien, der blev afholdt i Rio de Janeiro i juni 1999, og de bidrager fortsat til gennemførelsen af de prioriterede opgaver, der blev fremhævet på mødet.

Kommissionen mener, at forholdet mellem Fællesskabet og Latinamerika i alle henseender er blevet uddybet og forbedret. Topmødet mellem statsregeringscheferne viser, hvor stor politisk betydning Fællesskabet tillægger forholdet til landene i Latinamerika og Caribien. De fortsatte forhandlinger med Mercosur og Chile og gennemførelsen af aftalerne med Mexico viser, at disse forbindelser har væsentlig økonomisk betydning. Fællesskabet er den vigtigste investor og den største eller næststørste leverandør og kunde i denne del af Latinamerika. Dette samarbejde vil, udover støtten til nedbringelsen af de fattigste tredjelandes gæld, fortsætte som tidligere. Fællesskabet vil fortsat være den vigtigste donor, hvad angår støtten til udviklingslandene.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0250/00

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(7. februar 2000)

Om: Midler til føderalistiske organisationer

Er række føderalistiske organisationer, hvis politiske mål er det europæiske kontinents enhed, får støtte via Fællesskabets budget.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke organer der går ind for oprettelse af en europæisk superstat, en føderal enhed eller gennemførelse af en stadig mere omfattende union har modtaget disse midler over de seneste to år og fra hvilken konto?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(9. marts 2000)

Under konto A-3021 i Kommissionens budget tillader budgetmyndigheden Kommissionen at afholde udgifter til Tilskud til organisationer med europæisk sigte til dækning af disses driftsudgifter.

Kommissionen underretter hvert år Parlamentet om navnene på støttemodtagerne og størrelsen af deres tilskud i en rapport om modtagere af del A-tilskud. Listen for 1998 er tilgængelig på Europa, Kommissionens Internet-server, på adressen:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/beneficiaries_en.htm.

Listen over modtagere af et tilskud under konto A-3021 i 1999 vil blive meddelt Parlamentet inden udgangen af maj 2000. I mellemtiden sendes en liste over støttemodtagerne (ud over de fjorten organisationer, som budgetmyndigheden har nævnt i sine anmærkninger til budgetkonto A-3021) direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat.

Kommissionen overlader det til det ærede medlem selv at afgøre, hvilke af disse organisationer der falder ind under hans definition af føderalistiske.

Kommissionens valg af de projekter, der skal finansieres, er baseret på målsætningen med selve foranstaltningen og ikke på de politiske mål for den organisation, der støtter projekterne. Kommissionen er således ikke i stand til at meddele det ærede medlem, hvilke af de organisationer der modtager tilskud til et projekt, der har oprettelse af en føderation som målsætning, da den ikke er i besiddelse af de nødvendige oplysninger herom.

Kommissionen støtter endvidere Europabevægelsen og Den Internationale Sammenslutning af Europahuse, hvis mål er at sætte gang i en dialog om europæiske idéer som ønsket af Europa-Parlamentet og anført i anmærkningen til budgetkonto B3-301.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2321/00 af Roy Perry (PPE-DE) til Kommissionen. Europæiske midler.



EF-Tidende nr. 081 E af 13/03/2001 s. 0188 - 0188



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2321/00 af Roy Perry (PPE-DE) til Kommissionen (30. juni 2000) Om: Europæiske midler Hvor mange penge har Den Europæiske Union udbetalt via sine fonde til projekter i grevskabet Hampshire, Southampton by, Portsmouth by samt grevskabet Isle of Wight i de sidste 4 år fordelt på midler, projekter, år og områder? Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (20. september 2000) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0803/00

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. marts 2000)

Om: Fællesskabsstøtte til virksomheden Lacto-Ibérica

Lacto-Ibérica i Ponte de Lima er indehaver af et ostemejeri, hvor Limiano-osten fremstilles, og som beskæftigede over 100 mennesker. Imidlertid har virksomheden, som har modtaget støtte fra EF, besluttet at indstille produktionen i Ponte de Lima og samle hele produktionen i Vale de Cambra, som ligger flere hundrede kilometer væk, hvad der i praksis betyder, at alle arbejdstagere skal afskediges.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

1. Har den kendskab til de projekter fra Lacto-Ibérica, som modtager EF-støtte?

2. Indeholdt disse projekter nogen betingelse om opretholdelse af beskæftigelsen og aktiviteterne i Ponte de Lima?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(19. maj 2000)

Virksomheden Lacto-Ibérica har modtaget støtte fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen, til et moderniseringsprojekt for produktionsudstyret i virksomhedens forarbejdningsanlæg i Ponte de Lima. Projektet blev godkendt i marts 1997 med følgende finansieringsplan: samlet investering 519 662 000 PTE; godkendt national støtte 74 765 236 PTE; godkendt EUGFL-støtte 224 295 705 PTE.

I juli 1998 bad virksomheden om tilladelse til at flytte investeringen til sit anlæg i Vale de Cambra for at samle sine aktiviteter der. Eftersom virksomheden uændret bevarer sine direkte kontraktlige forbindelser med mælkeproducenterne, er flytningen blevet godkendt af de nationale myndigheder.

I maj 1999 modtog virksomheden den første udbetaling på 44 456 876 PTE til dækning af allerede udførte arbejder.

Det ærede parlamentsmedlem oplyses hermed om, at projekterne vedrørende forarbejdning og markedsføring af landbrugsprodukter skulle overholde reglerne om produkternes EU-oprindelse og opretholdelsen af investeringen, men var ikke underlagt nogen beskæftigelsesmæssige krav.

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget fra de portugisiske myndigheder, der har ansvaret for iværksættelsen af driftsprogrammerne, har virksomheden Lacto-Ibérica Industria de lacticinios e quejios, SA modtaget støtte fra Den Europæiske Socialfond (ESF) med henblik på udvikling af erhvervsuddannelsesprojekter. De ydede støttebeløb var på 704 170 PTE fra EF-støtteramme (EFSR) I (1989-1993) henholdsvis 15 373 078 PTE fra EF-støtteramme II (1994-1999). De faktisk udbetalte beløb lød på 563 336 PTE fra EFSR I (1989-1993) henholdsvis 7 484 400 PTE fra EFSR II (1994/1999).

Hvad angår støtten til erhvervsuddannelse, er den ikke betinget af bevarelse af beskæftigelse eller af produktionsenhedens aktiviteter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1555/00

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(18. maj 2000)

Om: Religionsfrihed i Makedonien

Kan Kommissionen bekræfte, at forfatningsdomstolen i Makedonien har forbudt at bede en bøn i skolerne i Makedonien?

Kan Kommissionen forklare, hvad der er grunden til dette forbud?

Er dette forbud efter Kommissionens opfattelse i overensstemmelse med det europæiske princip om religionsfrihed?

Hvilke muligheder har Kommissionen for at bringe dette forbud på bane over for myndighederne i Makedonien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(19. juni 2000)

Kommissionen kan bekræfte, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens forfatningsdomstol ved afgørelse nr. U.br. 195/99 (offentliggjort i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens statstidende nr. 36/2000 af 12. maj 2000) har annulleret en lov fra undervisningsministeriet, der indførte en bøn ved skoleårets begyndelse 1999/2000 i grund- og sekundærskolerne.

Forfatningsdomstolens afgørelse var først og fremmest baseret på Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens forfatning, hvori det hedder, at Den makedonske ortodokse kirke og andre religiøse samfund og grupper er adskilt fra staten og lige for loven. Det var dette princip om adskillelse mellem religion og stat, der var hovedårsagen bag domstolens kendelse.

Denne afgørelse ligger på linje med det europæiske princip om religionsfrihed (bl.a. fastslået i artikel 9 i den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder), som er sikret i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. I artikel 9 i landets forfatning hedder det, at Republikken Makedoniens borgere er lige i deres friheder og rettigheder, uden hensyn til køn, race, hudfarve, national og social oprindelse, politisk og religiøs overbevisning, ejendom og social status, og i artikel 19 fastslås det,

at der er sikret trosfrihed. Retten til frit og offentligt, individuelt eller sammen med andre at give udtryk for éns tro er sikret.... Forfatningsdomstolens afgørelser er endelige og har fuldbyrdende funktion.

Derfor anser Kommissionen det ikke for relevant at indlede en drøftelse med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens regering om en afgørelse, der er truffet af landets forfatningsdomstol.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1968/00

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(21. juni 2000)

Om:Østtimors tiltrædelse af Lomé-konventionen

I Europa-Parlamentets beslutning om Østtimor vedtaget den 18. november 1999 (B5-0271/1999) hedder det navnlig i punkt 15, at Europa-Parlamentet (...) opfordrer Kommissionen til at indlede forberedelserne til Østtimors hurtige tiltrædelse af Lomé-konventionen.

Kommissionen bedes besvare følgende: Hvilke konkrete bestræbelser har Kommissionen nu, seks måneder efter vedtagelsen af ovennævnte EP-beslutning, udfoldet med henblik på at forberede Østtimors tiltrædelse af Lomé-konventionen? Hvordan ser situationen ud på nuværende tidspunkt, og hvordan vurderer Kommissionen de nærmeste udsigter?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten på skriftlige forespørgsler E-1968/00 og E-1969/00

(25. juli 2000)

Kommissionen er enig med det internationale samfund i at spørgsmålet om hvorvidt Østtimor skal optages i Lomé-konventionen bør være en politisk afgørelse for landets fremtidige regering. Når Østtimor er oprettet som en uafhængig stat, bliver det op til landets regering af tage stilling til spørgsmålet og vurdere hvilken regional økonomisk gruppering der tjener landets interesser bedst. Kommissionen agter naturligvis at bistå Østtimors regering med alle relevante oplysninger, når dette bliver aktuelt.

Med hensyn til Fællesskabets bidrag til genopbygning af Østtimor kan Kommissionen bekræfte at der i første halvdel af juni 2000 er blevet indbetalt et beløb på ca. 10 millioner EUR til De Forenede Nationers trust-fond (UNTAET), og at første rate af bidraget til Verdensbankens trust-fond (TFET), dvs. 9,2 millioner EUR, vil blive indbetalt så snart finansieringsaftalen med den pågældende fonds forvaltningsorgan er undertegnet og der er modtaget en betalingsanmodning. Denne aftale forventes undertegnet i juli 2000. De øvrige rater udbetales derefter som fastlagt i finansieringsaftalen. Hvad angår spørgsmål om medlemsstaternes bidrag, må Kommissionen med beklagelse meddelse at den ikke råder over en komplet liste herover.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1574/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. maj 2000)

Om: Udstykning i Penteli

Ifølge oplysninger fra Verdensnaturfonden og andre miljøorganisationer vil der, jf. et udkast præsidentdekret, blive udstykket 60 000 ar i Penteli (skovbevokset bjergområde i Attika), der i de sidste fem år har været hjemsøgt af alvorlige brande, og hvor over 50 000 ar skov er gået tabt. Af de 60 000 ar, der vil blive udstykket, er de 20 000 skov, som i henhold til grundloven må fældes, 9 000 ar ligger i Pentelis første beskyttede zone, og mange af de øvrige blev lagt i aske i forbindelse med branden i 1998. Statsrådet har tidligere erklæret forudgående forsøg på udstykning af området for forfatningsstridige.

Da der i den tredje EF-støtteramme er opført en lang række bevillinger til sikring af et sundt miljø i Attika, og da udstykning af jorden vil ændre miljøet til skalde for livskvaliteten i Athen-området og den græske naturarv, bedes Kommissionen oplyse, hvorledes den vil gribe ind over for den græske regering med henblik på, at udkastet til præsidentdekret trækkes tilbage, og skovbrugslovgivningen bliver overholdt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(19. juli 2000)

Kommissionen har været aktiv i integreringen af miljøhensyn i alle foranstaltninger, der finansieres under den tredje EF-støtteramme. Der er blevet lagt særlig vægt på områder, der indgår i Natura 2000-netværket, dvs. områder der omfattes af beskyttelse i henhold til Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(1) og Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(2). For disse områders vedkommende er der blevet indgået en aftale, i henhold til hvilken alle medlemsstater accepterer forpligtelsen om at finansiere foranstaltninger, der ikke vil forårsage nogen skade for disse områder. Medlemsstaterne vil i givet fald udpege andre områder til netværket.

Kommissionen har ikke modtaget nogen officiel meddelelse om udkastet til præsidentdekret, der skulle droppe karakteriseringen af skovområder i Grækenland. Der foreligger heller ingen meddelelse om klager vedrørende det pågældende udkast. Det område, som Pentelikon-bjerget dækker, er ikke blevet udpeget som Natura 2000-område, og Kommissionen har ikke kendskab til nogen form for status som beskyttet område på europæisk niveau.

Eftersom alle skovområder er beskyttede områder i Grækenland i henhold til den græske grundlov, mener Kommissionen, at det er statsrådets opgave at undersøge alle de nødvendige oplysninger til at kunne afgøre, om det foreslåede dekret er acceptabelt. I betragtning af at Pentelikon-området ikke indgår i Natura 2000-netværkets steder i Grækenland, kan Kommissionen ikke fremsætte noget forslag til den græske stat om midler, der er til rådighed i den tredje EF-støtteramme.

(1) EFT L 103 af 25.4.1979.

(2) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1592/00

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(19. maj 2000)

Om: Fordelingen af bevillinger til EF-initiativet Urban pr. medlemsstat og pr. region i Fællesskabets yderste periferi

Kan Kommissionen oplyse fordelingen af bevillinger til Urban-initiativet pr. medlemsstat og pr. region i Fællesskabets yderste periferi?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(20. juni 2000)

Kommissionen vedtog den 28. april 2000 retningslinjerne for fællesskabsinitiativet URBAN II(1). Den samlede støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling andrager 700 mio. for perioden 2000-2006.

Kommissionen har ligeledes truffet beslutning om den vejledende fordeling af de disponible forpligtelsesbevillinger på medlemsstaterne for URBAN II (jf. nedenstående tabel).

>TABELPOSITION>

Beslutningerne om fordelingen af støttebeløbet inden for de enkelte medlemsstater træffes af de nationale myndigheder. Kommissionen har endnu ikke fået meddelelse om denne fordeling.

(1) EFT C 141 af 19.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1666/00

af Mario Mauro (PPE-DE) til Rådet

(5. juni 2000)

Om: Krænkelse af børns rettigheder

Den 3. maj 2000 besluttede formandskabet for Rådet (sociale anliggender udvalget om mindreårige), at Izabayo Fidencie skulle sendes tilbage til Schweiz. Izabayo Fidencie er en lille pige fra Rwanda, der blev fundet på italiensk grund uden identitetspapirer sammen med Nshimiyimana Juvenal, som giver sig ud for at være barnets far til trods for eksistensen af dokumenter, der uden skygge af tvivl beviser, at han er i ond tro.

Appellen ved TAR (regional forvaltningsdomstol) i Regionen Lazio mod den beslutning, som formandsskabet for Rådet (sociale anliggender) har truffet i denne dramatiske situation uden først grundigt at have undersøgt de af den rwandiske regering forelagte beviser, som påviser urigtigheden af Nshimiyimana Juvenals påstande, afslører overfladiskheden af den vedtagne administrative foranstaltning.

Den Europæiske Union har altid understreget sit engagement i respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og især sit engagement i de grundlæggende sociale rettigheder og i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.

Desuden hedder det i artikel 3 i De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder, at i alle foranstaltninger vedrørende børn, hvad enten disse udøves af offentlige eller private institutioner for socialt velfærd, domstole, forvaltningsmyndigheder eller lovgivende organer, skal barnets tarv komme i første række, og det hedder også, at det er barnets ret at have en familie og ikke, at enhver har ret til at have et barn.

1. Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for at sikre, at Italien rent faktisk finder frem til, hvem der er Izabayo Fidencies rigtige far og mor, og overgiver hende til de retmæssige eller biologiske forældre?

2. Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for at sikre, at Italien udsætter Izabayo Fidencies tilbagesendelse til Schweiz i lyset af de nye dokumenter, der er forelagt, og så længe TAR endnu ikke har afsagt dom?

Svar

(26. september 2000)

Det tilkommer ikke Rådet at gribe ind i, hvordan medlemsstaterne udøver deres kompetence med hensyn til udsendelse af udlændinge fra deres område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1644/00

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Det nationale operationelle program

Kan Kommissionen oplyse, af hvilke årsager den har sendt det nationale operationelle program tilbage til de italienske myndigheder?

Mener den ikke, at dette betyder mærkbare forsinkelser for de regioner (specielt under mål 1), der skal sørge for supplerende programmering, hvilket bliver til stor ulempe for anvendelsen af støttemidlerne i perioden 2000-2006?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(11. juli 2000)

Kommissionen kan ikke på baggrund af de foreliggende oplysninger se, hvilket program det ærede medlem henviser til.

EF-støtterammen for de italienske regioner, der er støtteberettiget under mål 1 i programperioden 2000-2006, og som i princippet blev godkendt af Kommissionen den 14. april 2000, gennemføres ved hjælp af 14 operationelle programmer (OP'er), hvoraf syv er regionale og syv er nationale programmer.

Normalt har behovet for at undersøge et bestemt program yderligere, f.eks. et sektorprogram, ikke indflydelse på godkendelsen af andre programmer, herunder regionale programmer. Hvis indholdet af et endnu ikke godkendt sektorprogram har væsentlig betydning for gennemførelsen af de regionale programmer, skal det fremgå af disse, hvordan der tages højde for det pågældende program.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2240/00

af Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen

(5. juli 2000)

Om: Turisme

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at foreslå i forbindelse med nedgangen i antallet af turister i Den Europæiske Unions medlemsstater?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen på skriftlige forespørgsler E-2176/00 og E-2240/00

(19. september 2000)

I overensstemmelse med nærhedsprincippet er det medlemsstaternes lokale, regionale eller nationale myndigheder, der skal ligge inde med viden om, undersøge, analysere og om fornødent afhjælpe de strukturelle årsager, der kan få antallet af turister til at falde på Costa del Sol eller andre steder.

Kommissionen kan som initiativtager til de forskellige politikker og fællesskabsinstrumenter hjælpe medlemsstaternes myndigheder med at udvikle de forhåndenværende ressourcer inden for turisme. Kommissionen har for nylig offentliggjort en vejledning med titlen EU schemes in support of tourism. An Internet road-map for the tourism sector på sin hjemmeside.

Kommissionen arbejder med mandat fra Rådet sammen med sagkyndige, der er udvalgt af medlemsstaterne, på at udvikle turismen i Europa på en række punkter, bl.a. inden for oplysning, uddannelse, turistprodukternes kvalitet og øget miljøbeskyttelse og bæredygtighed. Til dette formål er der nedsat fire arbejdsgrupper, der inden udgangen af 2001 skal aflægge endelig beretning og forelægge konklusioner og henstillinger, som Kommissionen vil benytte som basis for en undersøgelse af, hvilken turistpolitik der skal føres fremover.

Kommissionen har gennemført tre undersøgelser for at hjælpe turistforetagenderne og destinationerne i Europa med at afklare, hvordan de kan gennemføre en integreret kvalitetsstyringsstrategi på destinationer ved kyster, i byer og på landet. Undersøgelserne indeholder en redegørelse for bedste praksis samt konklusioner og henstillinger vedrørende gennemførelsen af den integrerede kvalitetsstrategi.