ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0256/00

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(7. februar 2000)

Om: Oplysningsmateriale om Den Europæiske Union

I svaret fra kommissær Oreja på skriftlig forespørgsel E-3488/98(1)oplyste han, at det var Kommissionens politik ikke at udsende publikationer i Det Forenede Kongerige, medmindre den blev anmodet om det.

Kommissæren oplyste også, at der var udsendt en million eksemplarer af publikationen Euroquest til brug i skolerne.

Kan Kommissionen oplyse, hvem der anmodede om så mange eksemplarer?

(1) EFT C 297 af 15.10.1999, s. 75.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(3. marts 2000)

Euroquest, som er et illustreret hæfte og kort på 18 sider, og som henvender sig til skolebørn i alderen 7-11 år, er skrevet af britiske lærere og udgivet af Kommissionens Repræsentation i Det Forenede Kongerige i 1998. Et eksemplar er blevet sendt direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat.

Hæftet blev udviklet på baggrund af gentagne anmodninger om et enkelt faktuelt materiale, som omhandlede Fællesskabet og dets medlemsstater, og som kunne anvendes i undervisningen i henhold til den nationale undervisningsplan.

For at kunne imødekomme efterspørgslen blev der trykt en million eksemplarer. Siden udgivelsen i juni 1998 er 460 000 eksemplarer af hæftet blevet bestilt af grundskolelærere, folkebiblioteker, lokale uddannelsesmyndigheder og europæiske skoleressourcecentre i Det Forenede Kongerige. Hver måned modtages stadig regelmæssigt bestillinger på flere tusinde eksemplarer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0278/00

af Ewa Hedkvist Petersen (PSE) til Kommissionen

(7. februar 2000)

Om: Import af fugle og vildt fra Rusland

EU har endnu ikke givet tilladelse til, at der importeres vildt fra Rusland, da der ved flere lejligheder er konstateret mund- og klovsyge og hønsepest i visse dele af landet. Disse sygdomme forekommer imidlertid ikke og er ifølge oplysningerne heller ikke tidligere konstateret i landets nordlige regioner, som har betydning for bl.a. vildtimportørerne i Norden. Veterinærindberetningen i Rusland fungerer dog dårligt og det har givet anledning til forsinkelse i bedømmelse af de forskellige regioner. Evalueringen af situtationen i det nordlige Rusland har nu strakt sig over flere år og der foreligger ingen klare svar.

Hvilke oplysninger kan Kommissionen give om situationen i denne sag, således at bl.a. vildimportørerne i Norden kan få klarhed om de betingelser, der gælder for import af vildt fra det nordlige Rusland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. marts 2000)

Kommissionens beslutning 97/217/EF af 28. februar 1997 fastsætter grupper af tredjelande, eller dele heraf, der har tilladelse til at benytte sundheds- og hygiejnecertifikaterne i forbindelse med indførsel af kød af vildtlevende vildt, kød af opdrættet vildt og kaninkød fra tredjelande(1).

Fællesskabet har foretaget et veterinærkontrolbesøg i den russiske region Murmansk for at vurdere dyre- og folkesundhedssituationen med henblik på en eventuel indførsel af kød af vildtlevende klovbærende dyr med undtagelse af vildsvinekød. Resultaterne af kontrolbesøget var opmuntrende, og de garantier, der blev givet af de nationale myndigheder, var tilfredsstillende.

Dette gav Kommissionen mulighed for ved beslutning 2000/161/EF af 14. februar 2000(2) at ændre ovennævnte beslutning for at tillade indførsel af kød af opdrættede rensdyr fra den russiske region Murmansk.

Som følge heraf og efter vedtagelsen af listen over russiske virksomheder, hvorfra medlemsstaterne tillader indførsel af kød af opdrættet vildt, vil Rusland i henhold til Kommissionens beslutning 00/161/EF af 14. februar 2000 om ændring af beslutning 97/217/EF2 være i stand til at eksportere kød af opdrættet vildt til Fællesskabet fra de godkendte virksomheder i Murmansk-regionen.

(1) EFT L 88 af 3.4.1997.

(2) EFT L 51 af 24.2.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0197/00

af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen

(27. januar 2000)

Om: Nedsættelse af momssatsen for arbejdsintensive tjenester

Som led i den EU-forsøgsordning, hvor momsen på en række arbejdsintensive tjenester nedsættes, er momssatsen på bl.a. frisørarbejde pr. 1. januar 2000 nedsat fra 17,5 % til 6 % i Nederlandene.

Det fremgår af meddelelser i pressen fra bl.a. det nederlandske frisørlaug ANKO, at en stor del af frisørerne ikke lader forbrugerne få gavn af denne momsfordel.

1. Er Kommissionen enig i, at dette ikke er i overensstemmelse med direktivets målsætning, nemlig nedbringelse af sort arbejde og skabelse af mere beskæftigelse?

2. Er Kommissionen af den opfattelse, at kriterierne i direktivets artikel 1 ikke opfyldes uden prisnedsættelse som følge af momsnedsættelsen?

3. Hvad agter Kommissionen at foretage sig desangående?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(21. februar 2000)

Kommissionen er hidtil ikke blevet underrettet om de forhold, som det ærede medlem gør opmærksom på.

Formålet med Rådets direktiv 1999/85/EF af 22. oktober 1999 om ændring af direktiv 77/388/EØF for så vidt angår muligheden for forsøgsvis at anvende en nedsat momssats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser(1) er rent faktisk at skabe mere beskæftigelse. Der er dog tale om et forsøg, der skal vise, at en nedsat momssats er en effektiv foranstaltning på dette område.

Det er de nationale myndigheders opgave at træffe de nødvendige foranstaltninger til en effektiv gennemførelse af dette forsøg.

Medlemsstaterne foretager derefter en evaluering af resultaterne af forøget og udfærdiger en rapport herom til Kommissionen, der efter gennemgang af materialet vil afgøre, hvad der eventuelt videre bør ske.

(1) EFT L 277 af 28.10.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0024/00

af Béatrice Patrie (PSE) til Kommissionen

(13. januar 2000)

Om: Støtte til de franske departementer, der er blevet ramt af stormene

Mellem den 25. og 27. december 1999 blev Frankrig ramt af to voldsomme storme, som dræbte mere end 80 personer, og som medførte, at i tusindvis af husholdninger var uden strøm, varme, rindende vand og telefon i dagevis.

Efter en status over de værst ramte departementer (Charente-Maritime, Charente, Haute-Vienne, Creuse, Gironde, Dordogne, Corrèze, Landes og Seine-et-Marne) blev skaderne anslået til mere end 40 mia. franske frank. Det vil vare flere uger, førend alle forsyninger er fuldstændig normaliseret.

En stor del af udgifterne vil ganske vist blive overtaget af forsikringsselskaberne, men de hårdest ramte departementer, vil i den kommende tid skulle bruge enorme beløb på at genopbygge de ødelagte områder, og reparere de ødelagte bygninger og de beskadigede infrastrukturer.

Agter Den Europæiske Union undtagelsesvis at oprette en katastrofefond hurtigt, der ville gøre det muligt at yde finansiel støtte til de franske departementer, der er blevet ramt af stormen?

Har Kommissionen i forbindelse med den kommende fastlæggelse af de franske områder, der er støtteberettiget inden for rammerne af strukturfondene, til hensigt at prioritere de departementer og områder, der er blevet hårdest ramt?

Agter Kommissionen på længere sigt at genopføre den budgetkonto (støtte i tilfælde af naturkatastrofer), der blev slettet for nogle år siden?

Svar fra Michel Barnier på Kommissionens vegne

(10. februar 2000)

Kommissionen henviser det ærede medlem til svaret på hans eget mundtlige spørgsmål H-8/00 under spørgetiden i forbindelse med Parlamentets samling i januar 2000, til Parlamentets drøftelser om vejrkatastroferne i Europa og til den beslutning, der blev vedtaget den 20. januar 2000(1).

I overensstemmelse med den nye lovgivning om strukturfondene(2) deler medlemsstaterne og Kommissionen ansvaret for fastlæggelsen af de områder, der er støtteberettigede under mål nr. 2. Således forelægger de enkelte medlemsstater Kommissionen en liste over de områder, som de betragter som prioriterede. Det var derfor på grundlag af et forslag fra de franske myndigheder, at Kommissionen den 18. januar 2000 traf en principafgørelse om listen over støtteberettigede mål 2-områder.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger ( januar 2000).

(2) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0030/00 af Marianne Eriksson (GUE/NGL) til Kommissionen. Overvågning af folkeafstemningen i Vestsahara.



EF-Tidende nr. 280 E af 03/10/2000 s. 0163 - 0163



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0030/00 af Marianne Eriksson (GUE/NGL) til Kommissionen (19. januar 2000) Om: Overvågning af folkeafstemningen i Vestsahara I mere end syv år har befolkningen i Vestsahara ventet på at få besked fra de marokkanske myndigheder om en folkeafstemning om Vestsaharas fremtid. De marokkanske myndigheder har flere gange brudt aftaler mellem myndighederne og Polisario om datoen for folkeafstemningen. Nu er registreringen af de stemmeberettigede imidlertid på ny i gang, og der er planlagt en kampagne for folkeafstemningen, som forventes afsluttet den 30. juni 2000. Denne dato er også datoen for folkeafstemningen. Risikoen for valgsvindel er stor og for at opnå sikkerhed for, at valget afvikles på demokratisk vis, må der være internationale valgobservatører til stede. Vil Kommissionen bistå med valgovervågning ved en folkeafstemning om Vestsaharas fremtid? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten (14. februar 2000) Kommissionen følger nøje med i, hvordan gennemførelsen af FN's fredsplan for Vestsahara skrider frem. Kommissionen gentager, at den fuldt ud støtter FN-generalsekretærens bestræbelser på at nå frem til en retfærdig, upartisk og holdbar løsning for Vestsahara. Den stiller gerne sin hjælp til rådighed i fredsplanens forskellige faser. Kommissionen er klar over, at hvad angår folkeafstemningen, afhænger dens tilrettelæggelse på nuværende tidspunkt af, om man får løst problemerne i forbindelse med den endelige registrering af de stemmeberettigede. Som det fremgik af FN's Sikkerhedsråds resolution 1282/99 af 14. december 1999, ser det ikke ud til, at disse problemer ... giver store chancer for afholdelse af en folkeafstemning før 2002 eller måske endda efter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0306/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. februar 2000)

Om: Tilfældet med de umærkede kreaturer i Sverige

Per og Pål er to kreaturer, som nægtes dispensation fra kravet om, at kreaturer skal udstyres med plastikmærker i ørerne. Jordbruksverket i Sverige har nægtet at give dispensation.

Kreaturernes ejere er villige til at tatovere ørerne på deres kreaturer. Men de mener, at eftersom okserne er ægte kulturbærere af levende svensk landbrugshistorie, hvilket bekræftes af det lokale museum og hjemstavnsforeningen, er plastikmærker i ørerne både uhistoriske og uetiske, da de to okser udgør ældre tiders landbrug på museumshusmandsstedet i et naturreservat i Sverige. Der findes kun tre par okser med horn i Sverige, så de burde kunne udskilles, hævder ejerne.

Hvad mener Kommissionen? Mener Kommissionen, at der kan bevilliges dispensation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. februar 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel nr. H-136/00 fremsat af Inger Schörling i spørgetiden under Parlamentets møde den februar 2000(1).

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger ( februar 2000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0134/00

af Joost Lagendijk (Verts/ALE) til Kommissionen

(20. januar 2000)

Om: Påvirkning af ansatte i Generaldirektoratet for Finanskontrol i forbindelse med Revisionsrettens kontrol

På web-siden Renouveau & Democrati står der bl.a. følgende spørgsmål til Kommissionen:

- Er det korrekt, at ledelsen af Generaldirektoratet for Finanskontrol forud for Revisionsrettens kontrolbesøg omdelte en liste med mulige spørgsmål og foreslåede svar?

- Er det ligeledes korrekt, at personalet blev anmodet om at aflægge beretning til ledelsen om deres samtaler med Revisionsretten?

Kan Kommissionen besvare disse spørgsmål? Kommissionen bedes i bekræftende fald oplyse følgende:

- Hvad gik disse standardspørgsmål og foreslåede svar ud på?

- Deler Kommissionen den opfattelse, at denne arbejdsgang har gjort det vanskeligt for Revisionsretten at foretage en behørig kontrol, eftersom de ansatte på denne måde umuligt har kunnet udtale sig fuldkommen frit?

- Hvilke konsekvenser agter Kommissionen at tage i denne sag, og hvornår vil det ske?

Svar afgivet af Michaele Schreyer på Kommissionens vegne

(7. marts 2000)

Den omdelte liste indeholdt ikke mulige spørgsmål, men på Revisionsrettens anmodning et spørgeskema udarbejdet af Rettens revisorer. Oplysningerne på GD for Finanskontrols websted, der skulle være et udgangspunkt for at indhente oplysninger, var endvidere ikke foreslåede svar, men de svar på samme spørgeskema, der var afgivet af et kontor i GD for Finanskontrol.

Ja, personalet anmodes om at aflægge beretning til ledelsen om indholdet af deres samtaler med Revisionsretten.

Kommissionen må bevare fortroligheden af Revisionsrettens arbejde.

Nej, fordi personalet var og er forpligtet til fuldt ud at imødekomme anmodninger og besvare spørgsmål fra Revisionsretten og skriftligt eller mundtligt frit kan give udtryk for deres holdning over for Revisionsretten.

Der er ikke behov for at gribe ind.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0063/00

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(18. januar 2000)

Om: Nedsat momssats for reparationer af historiske bygninger

Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt direktiv 1999/85/EF(1) om muligheden for forsøgsvis at anvende en nedsat momssats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser på nogen måde har påvirket Kommissionens holdning vedrørende nedsat momssats for reparationer af historiske bygninger?

Kan Kommissionen desuden give nærmere oplysninger om sin holdning vedrørende nedsat momssats for reparationer af historiske bygninger?

(1) EFT L 277 af 28.10.1999, s. 34.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. februar 2000)

I henhold til den nugældende fællesskabslovgivning er det principielt ikke muligt for medlemsstaterne at anvende en nedsat momssats for tjenesteydelser i forbindelse med reparation af historiske bygninger som sådan.

Rådets direktiv 1999/85/EF af 22. oktober 1999 om ændring af direktiv 77/388/EØF, for så vidt angår muligheden for forsøgsvis at anvende en nedsat momssats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser(1) giver de medlemsstater, som har anmodet derom, tilladelse til forsøgsvis fra den 1. januar 2000 til den 31. december 2002 at anvende en nedsat momssats for

arbejdskraftintensive tjenesteydelser, forudsat naturligvis at ydelserne opfylder de fastsatte betingelser, blandt andet at de leveres direkte til de endelige forbrugere, samt at de er opført på listen over de kategorier, der kan komme i betragtning.

Rådet har ændret Kommissionens forslag(2) ved at tilføje en udførlig liste over disse kategorier, der for bygge- og anlægssektorens vedkommende kun omfatter renovering og reparation af private boliger, bortset fra materialer, som udgør en betydelig del af værdien af den leverede tjenesteydelse.

Der kan efter Rådets afgørelse anvendes nedsat momssats for tjenesteydelser i forbindelse med reparation af historiske bygninger, men kun hvis det drejer sig om private boliger, og hvis de ligger i en af de medlemsstater, som har indgivet anmodning derom, nemlig Belgien, Spanien (udelukkende murerarbejde), Frankrig, Italien, Nederlandene (udelukkende ydelser udført af malere og gipsarbejdere), Portugal og Det Forenede Kongerige (udelukkende for Isle of Man).

(1) EFT C 102 af 13.4.1999.

(2) KOM(1999) 705 final.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2761/99

af Mauro Nobilia (UEN) til Kommissionen

(18. januar 2000)

Om: Støtte til søtransport til øerne (EF-traktatens artikel 88, stk. 2, om støtte C/64/99 ex NN 68/99)

- Ovenfor nævnte støtte har til formål at etablere en territoriel forbindelse mellem øerne og fastlandet ved hjælp af søtransport til øerne.

- Princippet om landforbindelse, der er målet for ovennævnte støtte, er naturligvis baseret på søtransportens kvalitet og kvantitet.

- I den sidste tid er forbindelserne til og fra Sardinien, der besejles af rederiet Tirrenia, og til og fra de mindre øer, der besejles af rederierne Caremar, Toremar og Siremar, blevet sikret ved hjælp af prototyper af superhurtige fartøjer under betegnelsen hsc.

- Ovennævnte rederier modtager ovennævnte støtte til søtransporten.

- På grund af deres særlige konstruktion har disse hsc-prototyper tilsyneladende ikke blot større begrænsninger med hensyn til sejlads under ugunstige vejrforhold i forhold til de traditionelle færger og flyvebåde, men de er også hyppigt ude af drift på grund af ekstraordinært vedligeholdelsesarbejde.

- Begrænsningerne for sejladsen og de hyppige driftsstop for hsc-prototyperne, som de ovennævnte rederier ejer, er en overtrædelse af princippet om kontinuerlig landforbindelse, som er en væsentlig betingelse for den omtalte udbetaling af støtte.

Kan Kommissionen undersøge, om det ovenfor beskrevne er i overensstemmelse med sandheden? Vil den endvidere i bekræftende fald henvende sig til de kompetente myndigheder, således at søtransporten til øerne, både hvad angår kvalitet og kvantitet, bringes i overensstemmelse med princippet om en kontinuerlig landforbindelse, som er afgørende for udbetalingen af støtten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. marts 2000)

Kommissionen ønsker at understrege, at overholdelsen af princippet om territorial kontinuitet henhører under medlemsstaternes kompetence.

Hvad statsstøttesag nr. C 64/99 (ex NN 68/99) angår, er Kommissionen i øjeblikket ved at undersøge den støtte, der er udbetalt til Gruppo Tirrenia. Meddelelsen om procedurens indledning blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(1). Da Kommissionen endnu ikke har afsluttet proceduren, kan den ikke tage stilling til, om de forhold, det ærede medlem anfører, navnlig vedrørende anvendelsen af højhastighedsfartøjer, er i overensstemmelse med sandheden.

Kommissionen vil dog i forbindelse med ovennævnte procedure være opmærksom på aspekterne vedrørende anvendelsen af højhastighedsfartøjer.

(1) EFT C 306 af 23.10.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2807/99

af Jean-Claude Fruteau (PSE) til Kommissionen

(18. januar 2000)

Om: Den fælles markedsordning for bananer

Den 10. november 1999 fremlagde Kommissionen et forslag om en reform af den fælles markedsordning for bananer for at bringe den i overensstemmelse med WTO-bestemmelserne. Den nye ordning skal gennemføres i to etaper, hvor man i første række opretholder en ordning med toldkontingenter, men fra den 1. januar 2006 automatisk går over til en ordning, som udelukkende bygger på told.

Dette forslag indebærer uacceptable indrømmelser over for producenterne i Latinamerika, uden at der reelt tages hensyn til EF-producenternes interesser og de løfter, som Fællesskabet har givet sine samarbejdspartnere i Afrika, Vestindien og Stillehavet.

Desuden står Rådet tilsyneladende meget splittet i spørgsmålet. Frankrig, Spanien og Portugal mener ikke, at en toldordning er et gyldigt forhandlingsgrundlag. Der står nemlig tusindvis af arbejdspladser på spil (30.000 i de oversøiske departementer og 35.000 på De Kanariske Øer).

Hvordan har Kommissionen til hensigt at varetage EF- og AVS-producenternes interesser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. februar 2000)

Forslaget om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 404/93 af 13. februar 1993 om den fælles markedsordning for bananer(1) blev faktisk vedtaget af Kommissionen den 10. november 1999(2). Der er i den medfølgende begrundelse indgående redegjort for, hvorfor Kommissionen har fremlagt forslaget, og for forslagets indhold.

Kommissionen mener, at forslaget bevarer balancen mellem de forskellige forpligtelser, Fællesskabet skal opfylde på dette område.

For AVS-staternes vedkommende indeholder forslaget en betydelig toldpræference, som skulle gøre det muligt at opretholde den traditionelle handel med bananer fra disse lande.

Det anføres også i begrundelsen, at der om nødvendigt vil kunne træffes supplerende foranstaltninger, særlig for de mest sårbare og mest bananafhængige AVS-lande.

Med hensyn til produktionen i Fællesskabet må det siges, at de eksisterende bestemmelser ikke er blevet ændret, og at bananproducenterne stadig fuldt ud vil kunne nyde godt af udligningsstøtteordningen.

I øvrigt skal dette forslag om tilpasning af forordning (EØF) nr. 404/93 drøftes nærmere i Rådet og Parlamentet.

(1) EFT L 47 af 25.2.1993.

(2) KOM(1999) 582 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2555/99

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(11. januar 2000)

Om: Standardfaciliteter i tog

På baggrund af Kommissionens ansvar for den offentlige sundhed i Den Europæiske Union og især traktatens krav om, at Fællesskabet skal bidrage til opnåelse af en højt forbrugerbeskyttelsesniveau i form af en særlig aktion til støtte og supplering af medlemsstaternes politik for beskyttelse af den offentlige sundhed, er der eller bør der være en minimumstandard for toiletfaciliteter i tog, og hvad er den nuværende praksis i hver enkelt medlemsstat?

Svar afgivet på Kommissionen vegne af Loyola de Palacio

(28. februar 2000)

Kommissionen har ikke kendskab til juridisk bindende standarder for toiletfaciliteter i tog. Den Internationale Jernbaneunion (UIC)

har imidlertid i sin brochure 563 ((delvis)obligatorisk for UIC's medlemmer) opstillet standarder for toiletter, bl.a.: mindst ét toilet pr. passagervogn eller to toiletter for vogne med over 40 siddepladser; hvert toilet skal være udstyret med en håndvask, rumtemperatur på mindst 20o, respekt for ergonomiske og æstetiske principper, størrelse på mindst 1,2 til 0.90 m2, mindsteafstand mellem toilet og væg på 500 mm samt andre specifikationer for de tekniske installationer (varmt vand, adgang til vand og el).

Da alle de større jernbaneselskaber er medlemmer af UIC, og da Kommissionen ikke har kendskab til, at der skulle være problemer på dette område, ser den ikke noget behov for juridisk bindende mindstestandarder på europæisk plan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2226/99

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. december 1999)

Om: Adgang til Internettet

Angiv venligst de seneste tal for, hvor stor en procentdel af husholdningerne i de enkelte medlemsstater, der har adgang til Internettet, samt den tilsvarende procent for henholdsvis et, to og tre år siden? Hvis det er muligt at oplyse, hvor stor en andel af husholdningerne, der har adgang hjemme, og hvor stor en andel, der har det gennem deres arbejdsplads, så gør det venligst.

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen på skriftlige forespørgsler E-2226/99 og E-2229/99

(19. januar 2000)

Der findes ingen officielle konsoliderede EU-data om former for Internet-adgang eller Internet-reklameindtægter. Det skyldes den dramatiske vækst i brugen af Internettet og den hastighed, hvormed brugen af Nettet ændrer sig.

Der findes en række kilder med data, som giver et indtryk af væksten i Internettets brug og den geografiske fordeling. Kildernes skøn varierer imidlertid meget, selv når de vedrører det samme land, og selv tal fra den samme kilde er ikke sammenlignelige fra år til år fordi både metoden og det, der overvåges konstant ændrer sig.

ITU (www.itu.int) har udarbejdet tal, der viser den imponerende globale vækst:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Nua Ltd. i Irland (www.unua.ie) har lavet en nyttig konsolidering af forskellige industriskøn vedrørende Internettet. Firmaet kan levere skøn over Internet-brug og reklameindtægter fra en række forskellige kilde.

Hos GlobalReach i Californien (glreach.com) kan man få oplysninger om Internet-brug opgjort på landebasis. Det er interessant, at firmaets analyser fremhæver sproggrupperinger frem for nationale grænser (dvs. fransktalende snarere end Frankrig, portugisisktalende frem for Portugal).

Hos GVU (www.gvu.gatech.edu) kan man indhente forskellige data om den vigtigste adgangsform til Internettet arbejde, hjem, etc. i Europa.