SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2783/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(28. september 2001)

Om: EF-mærket

Inden for EU kan virksomheder, der sælger stun-guns (våben med ammunition, der virker lammende eller bedøvende), reklamere med, at deres produkter er forsynet med EF-mærket. Dette betragtes af mange virksomheder som salgsfremmende, navnlig ved salg til lande uden for Det Europæiske Fællesskab.

Amnesty International oplyser, at en fransk virksomhed i sin reklame for en stun-gun, den fremstillede, lovede en europæisk garanti på to år, og at våbnets emballage var forsynet med EF-mærket.

Hvad mener Kommissionen om, at EF-mærket anvendes til markedsføring af torturvåben?

Agter Kommissionen at se nærmere på, hvordan dette mærke anvendes af virksomheder, der fremstiller denne type udstyr, med henblik på at forbyde denne anvendelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(31. oktober 2001)

CE-overensstemmelsesmærkningen blev indført i EU-retten ved Rådets afgørelse 93/465/EØF af 22. juli 1993(1) om modulerne for de forskellige faser i procedurerne for overensstemmelsesvurdering og regler om anbringelse og anvendelse af CE-overensstemmelsesmærkningen, med henblik på anvendelse i direktiverne om teknisk harmonisering samt ved Rådets direktiv 93/68/EØF af 22. juli 1993(2). Sidstnævnte indførte CE-overensstemmelsesmærkningen i en række sektorielle tekniske harmoniseringsdirektiver.

CE-overensstemmelsesmærkningen skal findes på alle produkter, der kommer inden for det relevante tekniske harmoniseringsdirektivs anvendelsesområde. Mærkningen betyder, at det pågældende produkt opfylder de juridisk bindende krav i det eller de relevante tekniske harmoniseringsdirektiv(er). Det er fabrikantens ansvar at påføre produktet CE-overensstemmelsesmærkningen, selv om direktiverne ofte kræver, at et tredjeparts vurderingsorgan medvirker. Det er medlemsstaterne, der i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i direktiverne har ansvaret for, at sådanne organer udpeges.

I Kommissionen findes der en række tjenestegrene, der har ansvar for de tekniske harmoniseringsdirektiver, i medfør af hvilke CE-overensstemmelsesmærkningen påføres. De fleste af disse tjenestegrene hører dog hjemme under Generaldirektoratet for Erhvervspolitik. Kommissionen er dog ikke direkte involveret i processen for vurdering af, om et produkt er konformt, eller om det skal påføres CE-overensstemmelsesmærkningen.

Alle producenter af stun-våben (bedøvelsespistoler), der kommer ind under et af de tekniske harmoniseringsdirektiver som omfatter påføring af CE-overensstemmelsesmærkningen skal påsætte denne mærkning på de pågældende produkter. Kommissionen er ikke bekendt med antallet af sådanne producenter.

I et tidligere svar til fr. Wemheuser's skriftlige forespørgsel nr. E-3259/97 bemærkede Kommissionen, at et vidt udvalg af udstyr potentielt kan bruges til tortur. Det er endvidere heller ikke altid forud muligt at afgøre, hvad udstyr vil blive anvendt til. Det er derfor Kommissionens mening, at det inden for rammerne af disse direktiver ikke er muligt at foretage en særbehandling af udstyr, der potentielt kan bruges til tortur.

Ikke desto mindre er Kommissionen, for at tage hensyn til det ærede parlamentsmedlems bekymring, i øjeblikket i færd med at udarbejde et forslag til Rådets forordning om handel med udstyr, der kan anvendes til tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf. Formålet med denne forordning er bl.a. at forbyde eksport, salg, levering eller forsendelse af udstyr, der ikke specielt er udformet til disse formål, men kan anvendes til dem, til alle personer, enheder eller organer i tredjelande. Import og anskaffelse af sådant udtyr fra tredjelande forbydes også. I bilaget til forordningen findes en liste over det udstyr, der er omfattet af forordningen. Denne liste omfatter også stun guns (bedøvelsespistoler).

(1) EFT L 220 af 30.8.1993.

(2) EFT L 220 af 30.8.1993.