ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0361/96 af Karl Schweitzer (NI) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Forfalskninger inden for JOULE-programmet

Under henvisning til artikler i tidsskriftet »Der Spiegel« og magasinet »Sonnenzeitung« tillader jeg mig at stille Kommissionen foelgende spoergsmaal:

1. Er den paastand korrekt, der er blevet fremfoert i det oestrigske magasin »Sonnenzeitung« om, at ekspertudtalelser som led i JOULE-programmet er blevet forfalsket, hvilket er gaaet ud over forskningen inden for vedvarende energikilder?

2. Hvad har Kommissionen gjort for at begraense skaden, og for at eksperternes meninger kan blive kendt?

3. Er nogen blevet forhoert under anklage, og hvilke konsekvenser er der draget?

4. Er den paastand korrekt, der fremfoeres i »Der Spiegel« af 18.12.1995 om, at den tyske leder af den kompetente afdeling for fornyelige energikilder, Wolfgang Palz, er blevet forflyttet, og at Ezio Andreta, der mistaenkes for at staa bag forfalskningerne, henholdsvis at have vaeret meddelagtig, stadig har sin stilling?

5. Hvad vil Kommissionen goere for at rette op paa den skade, udforskningen af miljoevenlige fornyelige energikilder har lidt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (25. april 1996)

1.-2. Kommissionen har allerede offentligt dementeret i pressen og paavist i Parlamentet, at beskyldningerne om forfalskning af ekspertudtalelser til skade for forskningen af vedvarende energiformer var grundloese. Kommissionen afviser ligeledes kraftigt alle ubegrundede paastande angaaende Ezio Andreta, direktoer med ansvar for FTU-aktioner paa energiomraadet.

Kommissionen for forskning, teknologisk udvikling og energi i Parlamentet har for sit vedkommende bemaerket, at Kommissionens afgoerelser vedroerende evalueringen af forslag til FTU-aktioner indsendt i medfoer af den foerste indkaldelse af forslag under Joule-programmet, er truffet af Kommissionen i overensstemmelse med dennes befoejelser.

3.-4. Men i betragtning af, hvad der er kommet frem under denne evaluering, har Kommissionen - for at opnaa den stoerst mulige gennemsigtighed og sikre, at de proceduremaessige regler til enhver tid overholdes - besluttet at ivaerksaette en tilbundsgaaende undersoegelse. I denne forbindelse har Kommissioen benyttet sig af sine organisationsmaessige befoejelser, og under afventning af resultaterne har Wolfgang Palz givet sit samtykke til at blive overfoert til andre opgaver.

5. Den 18. december 1995 vedtog Kommissionens om supplement til sin afgoerelse af 24. juli 1995 om evaluering af 181 forskningsprojekter en reserveliste omfattende et stort flertal af projekter paa omraadet vedvarende energi. Den har i oevrigt den 16. januar 1996 lanceret endnu en indkaldelse af forslag om dette emne og har ivaerksat en handlingsplan, som navnlig tager sigte paa at underrette potentielle forslagsstillere herom og sikre kvaliteten af de forslag, som vil blive indsendt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1229/96 af Michael Elliott (PSE) til Kommissionen (10. maj 1996)

Om: Konver II

Den tredje foranstaltning i faellesskabsinitiativet Konver II tilsigter forbedringer af miljoeet og genskabelse af arealer og omraader, der tidligere har vaeret benyttet af militaer- og forsvarsindustrien og aktiviteter i forbindelse hermed.

Vil det vaere urimeligt at forvente, at baade tidligere militaeromraader og arealer, der er beliggende omkring saadanne, i henhold til denne foranstaltning er berettiget til udviklingsstoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (30. maj 1996)

I meddelelsen til medlemsstaterne om retningslinjer for operationelle programmer eller globaltilskud i forbindelse med EF-initiativet KONVER ((EFT C 180 af 1.7.1994. )) hedder det i litra f) i punkt 4 vedroerende stoetteberettigede foranstaltninger, at der kan ydes stoette til foranstaltninger til miljoeforbedring paa militaere anlaeg og omraader.

Disse retningslinjer er vejledende. Endvidere tales der i teksten udtrykkeligt om »militaere anlaeg og omraader«, »omraader, som er alvorligt skadede«, »landskabsarbejder« og endelig om »mindre arbejder, der kan forbedre bygningernes udseende, samt veje, der giver nye aktiviteter adgang til stedet«.

Miljoeforbedring under KONVER skal derfor ikke opfattes restriktivt og er ikke begraenset til selve det militaere anlaeg eller omraade. Logikken i strukturfondenes interventioner og dermed ogsaa i EF-initiativerne tilsiger, at der skal saettes ind paa alle felter, som kan goere et omraade mere attraktivt og dermed bidrage til en regions oekonomiske udvikling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1023/96 af David Thomas (PSE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Graensehandel

I henhold til Europaeisk Faelles Akt skulle bestemmelserne vedroerende indirekte beskatning have vaeret harmoniseret pr. 1. januar 1993. Den stigende graensehandel i isaer Sverige, Finland, Irland og Det Forenede Kongerige har foert til fordrejninger paa markedet. Hvad agter Kommissionen at goere for at begraense denne fordrejning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. juni 1996)

Artikel 99 i EOEF-traktaten indeholder bestemmelser om harmonisering af indirekte skatter »i det omfang en saadan harmonisering er noedvendig for at sikre det indre markeds oprettelse og funktion«. Som led i forberedelsen af det indre marked foreslog Kommissionen i 1987 fuldt ud harmoniserede afgiftssatser for de tre hovedkategorier af punktafgiftspligtige varer, dvs. mineralolie, alkohol og tobaksprodukter. Dette forslag blev forkastet af Raadet i lighed med et revideret forslag baseret paa minimums- og maalsatser. Endelig vedtog Raadet forslaget om minimumssatser paa et forholdsvist lavt niveau. Da privatpersoner i et indre marked ville faa frihed at foretage deres indkoeb, hvor de maatte oenske det, forventede man, at markedskraefterne ville vaere medvirkende til en afgiftsharmonisering. Det kan diskuteres, om hyppige aendringer med hensyn til indkoebsstedet er en uvelkommen eller rimelig virkning af oprettelsen af et indre marked. Det boer ogsaa bemaerkes, at saadanne aendringer i indkoebsmoenstret er blevet begraenset i tilfaeldet mellem Finland og Sverige, eftersom disse har vedtaget forskellige undtagelser, der midlertidigt tillader dem at paalaegge kvantitative restriktioner med hensyn til beloebet for de afgiftspligtige varer, som deres borgere kan medtage fra andre medlemsstater.

De paagaeldende direktiver kraever, at minimumssatserne revideres hvert andet aar under hensyntagen til det indre marked, afgiftssatsernes reelle vaerdi og andre traktatformaal. Den foerste revision gav ikke anledning til forslag, men til en stoerre konsultationsprocedure mellem administrationer, handelsrepraesentanter og andre interessegrupper. Denne procedure, der naermer sig sin afslutning, forsoeger at analysere de forskellige politiske maal, der kan faa betydning for den fremtidige afgiftspolitik. Parlamentet selv deltager i denne procedure, og dets bidrag kan forventes snarest.

Efter denne konsultationsprocedure vil Kommissionen drage sine konklusioner og fremsaette forslag til den fremtidige afgiftspolitik i form af en ny revision af de minimumssatser, der er planlagt senere dette aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1437/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Unge arbejdstageres loenninger

Har Kommissionen kendskab til den dybtgaaende undersoegelse, den britiske fagforening GMB har foretaget af jobtilbudene paa arbejdsformidlingskontorerne i 11 britiske byer, hvoraf det fremgaar, at unge paa 16-17 aar aabenbart tjener under £ 2 i timen eller under £ 45 for en arbejdsuge paa 35-40 timer? For de 18-25 aarige laa timeloennen for 49,3% af de tilbudte job paa £ 3 - 3,99, mens den for 27,3% af jobtilbudene var paa under £ 3.

Vil Kommissionen sikre, at unge og skolesoegende boern ikke udnyttes oekonomisk i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (1. juli 1996)

Kommissionen er taknemlig for, at det aerede medlem goer opmaerksom paa undersoegelsen af timeloennen i forbindelse med arbejdspladser, der tilbydes unge paa arbejdsanvisningskontorerne.

Raadets direktiv 94/33/EF af 22. juni 1994 om beskyttelse af unge paa arbejdspladsen ((EFT L 216 af 20.8.1994. )) stiller krav om, at medlemsstaterne traeffer foranstaltninger til at beskytte unge mod oekonomisk udnyttelse og enhver form for arbejde, som kunne skade deres sikkerhed, sundhed eller fysiske, psykologiske, moralske eller sociale udvikling, eller som kunne vaere skadelig for deres uddannelse. Direktivet indeholder dog ikke specifikke bestemmelser om unges loenninger.

Fastsaettelse af loenninger er generelt et spoergsmaal, der henhoerer under medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parters kompetence. Kommissionen vedtog dog i september 1993 en udtalelse om rimelig loen ((EFT C 248 af 11.9.1993. )). I denne udtalelse bekraeftede Kommissionen den ret for alle arbejdstagere til at faa en rimelig loen for det arbejde, de udfoerer, som der henvises til i faellesskabspagten om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder, og bekraeftede endvidere, at der boer laegges saerlig vaegt paa de mere saarbare medlemmer af arbejdsstyrken. I denne udtalelse gav Kommissionen udtryk for det synspunkt, at medlemsstaterne boer traeffe passende foranstaltninger til at sikre, at retten til en rimelig loen overholdes, herunder en henvisning om sikring af en rimelig behandling af arbejdstagere i alle aldersgrupper. Kommissionen udarbejder i oejeblikket en rapport om de fremskridt, der er gjort i de spoergsmaal, der rejses i denne udtalelse, og hvilke forhindringer man er stoedt paa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0978/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Statistik over anvendelsen af forsoegsdyr i laboratorier

Vil Kommissionen beskrive, hvad den har gjort for at sikre den lovede forbedring i indsamlingen og fremlaeggelsen af statistik over anvendelsen af forsoegsdyr i laboratorier og klarlaegge, hvilke medlemsstater, der er indforstaaede, og hvilke, der ikke er indforstaaet med at gennemfoere det nye system, som er blevet udviklet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (7. juni 1996)

Det aerede medlem henvises til det svar, Kommissionen gav paa skriftlig forespoergsel E-482/96 af Crampton ((EFT C 185 af 25.6.1996, s. 65. )) i spoergsmaalet om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at forbedre indsamlingen af statistisk materiale om anvendelse af forsoegsdyr i laboratorier generelt.

Kommissionen understregede endvidere den 27. og 28. juni 1995 i Ispra under et moede med de nationale myndigheder i forbindelse med direktiv 86/609/EOEF ((EFT L 358 af 18.12.1986. )) det behov for statistikker, der foelger af direktiv 93/35/EOEF ((EFT L 151 af 23.6.1993. )) i sektoren kosmetiske produkter.

Foruden de statistiske tabeller er der blevet udarbejdet et supplerende specifikt skema for kosmetik, og det er understreget, at der burde foreligge data paa aarsbasis og supplerende data vedroerende bestemte toksicitetsproever, samt at der boer skelnes klart mellem afproevninger af kosmetiske ingredienser og afproevninger af faerdige kosmetiske produkter.

Kommissionen sendte i juli 1995 en skrivelse til medlemsstaterne, hvor den anmodede om at faa udleveret detaljerede statistikker om dyreforsoeg paa omraadet kosmetiske produkter svarende til disse supplerende anmodninger.

Alle medlemsstaterne har svaret paa denne skrivelse. De informationer, medlemsstaterne har meddelt, og som vil blive medtaget i Kommissionens aarsrapport for 1995 til Parlamentet om udvikling, validering og retslig godkendelse af metoder som alternativ til dyreforsoeg, sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. Disse data er endnu temmelig ufuldstaendige, men Kommissionen vil vende tilbage til spoergsmaalet over for medlemsstaterne og anmode dem om at intensivere deres bestraebelser paa at indsamle dataene, saaledes at de kan meddele alle de detaljer, der anmodes om.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0849/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Gennemfoerelse af lovgivningen om anerkendelse af eksamensbeviser

Kommissionen har indledt retssag mod henholdsvis Belgien og Graekenland for manglende opfyldelse af faellesskabsretten med hensyn til gennemfoerelse af bestemmelserne vedroerende anerkendelse af eksamensbeviser for videregaaende uddannelse i alle medlemsstaterne (direktiv 89/48 ((EFT L 19 af 24.1.1989, s. 16. )) og 92/51 ((EFT L 209 af 24.7.1992, s. 25. ))).

I hvilken fase befinder denne procedure sig? Hvornaar kan Domstolens dom forventes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (21. maj 1996)

Ved Raadets direktiv 89/48/EOEF af 21. december 1988 indfoertes der en generel ordning for anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregaaende uddannelser af mindst tre aars varighed. Direktivet skulle gennemfoeres i hver enkelt medlemsstat inden den 4. januar 1991. Kommissionen, der i oevrigt har modtaget flere klager desangaaende, har konstateret, at direktivet ikke er gennemfoert hverken i Graekenland eller i Belgien. Derfor har Kommissionen indklaget disse to medlemsstater for Domstolen. Domstolen afsagde en dom i marts 1995, for saa vidt angaar Graekenland, og i juli 1995, for saa vidt angaar Belgien. Domstolen vurderede, at de to medlemsstater har undladt at opfylde deres forpligtelser i henhold til EF-traktaten ved ikke at gennemfoere direktivet inden for den foreskrevne frist.

I de foelgende uger anmodede Kommissionen Graekenland og Belgien om at efterkomme Domstolens domme. I mangel af fyldestgoerende svar fra de to medlemsstater vil der blive indledt en procedure med hjemmel i EF-traktatens artikel 171.

Ved Raadets direktiv 92/51/EOEF af 18. juni 1992 indfoertes den anden generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser til supplering af direktiv 89/48/EOEF. Medlemsstaterne skulle traeffe de noedvendige foranstaltninger for gennemfoerelsen inden den 18. juni 1994. Kommissionen har til dato ikke modtaget nogen oplysninger om, hvilke gennemfoerelsesforanstaltninger der maatte vaere vedtaget i Graekenland og i Belgien. Paa baggrund heraf blev der fremsat begrundede udtalelser i november 1995 (Graekenland) og i februar 1996 (Belgien).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 963/96 af Christine ODDY til Kommissionen. Børns rettigheder



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0057



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0963/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (26. april 1996) Om: Boerns rettigheder Er Kommissionen bekendt med det Europaeiske Forum for Boerneomsorg og med dets dokument om revision af Maastricht-traktaten, som blev vedtaget i december 1995? Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at sikre boernenes rettigheder? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (26. juni 1996) Kommissionen er bekendt med etableringen af Det Europaeiske Forum for Boerneomsorg og stoetter dets aktiviteter over budgetkonto B3-4100. Konferencen i Luxembourg »Boerns rettigheder i Europa« - goer dem kendt - faa dem gennemfoert«, hvor dokumentet »Revision af Maastricht-traktaten« faktisk blev udarbejdet, blev ogsaa samfinansieret med Kommissionen i 1995. Dokumentet er dog stadig under udarbejdelse og er endnu ikke blevet forelagt for Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0683/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Stoetteordningen for oksekoed

Hvad er Kommissionens begrundelse for at ville udelukke kamptyre fra stoetteordningen for oksekoed i forbindelse med en eventuel revision heraf?

Er det, forbrugerne faar fra disse dyr, da ikke oksekoed?

Hvilke lande vil blive beroert af et saadant forslag fra Kommissionen?

Er Kommissionen klar over, hvor mange stykker kvaeg med disse karakteristika, der er omfattet af stoetteordningen?

Er Kommissionen klar over, at ikke alle dyr i denne form for ekstensivt kvaeghold anvendes til tyrefaegtning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. april 1996

Ordningen med saerlige praemier til oksekoedsproducenter var taenkt som en foranstaltning, der skulle kompensere dem for virkninger, som skyldtes den nedsaettelse af de institutionelle priser, som har fundet sted siden 1987 (det aar, hvor ordningen blev indfoert)

Virkningen af forslaget om praemieydelsen til kamptyre vil beroere Spanien kraftigst. I forhold til forslaget som helhed - eftersom formaalet er at undgaa at producere en type dyr, der ikke er efterspoergsel efter paa markedet, og at fremme produktionen af mindre tunge dyr - er forslaget rettet mod en produktionstype fremfor mod bestemte medlemsstater.

Med hensyn til det antal tyre, hvortil der er ydet EF-stoette, maa Kommissionen goere opmaerksom paa, at da den nuvaerende praemieordning i oksekoedsektoren ikke skelner mellem de forskellige anvendelsesformaal for de dyr, som der er ydet praemier til, har de paagaeldende medlemsstater ikke saadanne oplysninger, og foelgelig er Kommissionen heller ikke i stand til at give et praecist svar paa dette spoergsmaal.

Kommissionen er vel bekendt med den ekstensive produktion, som producenterne af kamptyre har udviklet, og er ogsaa vel vidende om, at hovedparten af de dyr, som opdraettes af disse producenter, ikke kommer til arenaerne. Det er grunden til, at Kommissionens forslag udelukkende drejer sig om dyrene og ikke om de husdyrbrug, hvor denne type dyr opdraettes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1122/96 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Pilotprojekter i kapitel III, punkt 1, i faellesskabshandlingsprogrammet »SOCRATES«

I De Europaeiske Faellesskabers Tidende C 90 af 27. marts 1996, side 17, indkalder Kommissionen forslag vedroerende ivaerksaettelse af kapitel III, aktion 3, punkt 1 (spoergsmaal af faelles interesse vedroerende uddannelsespolitikken) i faellesskabshandlingsprogrammet »SOCRATES«.

Af punkt 4, andet afsnit, fremgaar det, at gennemfoerelsen af pilotprojekter ikke kan modtage finansiel stoette i regnskabsaaret 1996. Hvordan vil Kommissionen begrunde denne afgoerelse?

Er Kommissionen ikke enig i, at pilotprojekter er et af midlerne til at forbedre aktionerne under »SOCRATES«-programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (18. juni 1996)

Spoergsmaalet om undervisningens kvalitet har stor politisk aktualitet i alle medlemsstaterne. Det staar ligeledes i fokus i artikel 126 i EF-traktaten, som fastsaetter, at Faellesskabet bidrager til udviklingen af en uddannelse af hoej kvalitet ved at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne.

Undervisningsministrene har ved flere lejligheder understreget deres interesse i at uddybe det gensidige kendskab til dette emne paa det europaeiske plan ved at opfordre Faellesskabet til at beskaeftige sig med dette afgoerende spoergsmaal. Et samarbejdes betydelige potentiel i spoergsmaalet om evaluering af kvaliteten er allerede blevet paavist gennem de pilotprojekter, Kommissionen gennemfoerte i 1995 inden for den videregaaende uddannelse.

Aktionen under kapitel III.3.1 i Sokrates giver Kommissionen mandat til at paabegynde en udveksling af informationer og erfaringer mellem de medlemsstater, der deltager i programmet paa de prioriterede omraader, som f.eks. evaluering af skoleundervisningens kvalitet. For at forberede de pilotprojekter, der er fastsat inden for rammerne af denne aktion, har Kommissionen i 1995 gennemfoert omfattende forberedelser, som siden vil blive styrket i 1996. Disse forberedelser vedroerer bl.a. undersoegelser og analyser, men ogsaa gennemfoerelse af aktiviteter af operationel karakter, som f.eks. studiebesoeg, udveksling af eksperter, kollokvier og workshopper. De to moeder om evalueringsproblematikken for hoejtstaaende tjenestemaend paa uddannelsesomraadet, som det franske og spanske formandskab har afholdt, indgaar ligeledes i denne sammenhaeng som en forberedelse af pilotprojekter.

Det er saaledes Kommissionens hensigt at igangsaette pilotprojekter allerede i begyndelsen af 1997 paa grundlag af ny viden og erfaringer, som er indhoestet inden for rammerne af de forskellige ovennaevnte forberedelser. Denne hensigt blev bekraeftet af raadet af undervisningsministre den 6. maj 1996, som oversendte en informerende meddelelse til Kommissionen om dette emne. Dette dokument sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0907/96 af Pieter Dankert (PSE) og Carlos Pimenta (ELDR) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Stoette fra Samhoerighedsfonden til opfoerelse af en ny bro over Tejo-floden

Ifoelge forlydender i European Voice (7.-13. marts 1996) har Kommissionen fremsendt en skrivelse til de portugisiske myndigheder, hvori den truer med at suspendere stoetten fra Samhoerighedsfonden til den nye bro over Tejo. I denne skrivelse er der tilsyneladende ikke fastsat nogen tidsfrist, inden for hvilken de protugisiske myndigheder skal svare.

Betyder dette, at denne skrivelse ikke skal opfattes som en »undersoegelse« som omhandlet i artikel 10 og bestemmelserne i bilag VI til Kommissionens beslutning om projekt nr. 94/10/65/005 og heller ikke som en undersoegelse som omhandlet i artikel H i gennemfoerelsesbestemmelserne til Raadets forordning 1164/94 ((EFT L 130 af 25.5.1994, s. 1. )) af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhoerighedsfonden?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0904/96, E-0905/96, E-0906/96, E-0907/96 og E-0908/96 (9. juli 1996)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det naevnte problem og skal snarest muligt meddele de aerede medlemmer udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0319/96 af Salvador Garriga Polledo (PPE) til Raadet (27. februar 1996)

Om: Nationale kontrolinstanser i medlemsstaterne

Kan Raadet forelaegge en sammenlignende undersoegelse i de 15 medlemsstater om de nationale kontrolinstansers aktuelle situation, deres kompetence- og aktionsomraader, navnlig i de lande, hvor der side om side findes regionale og nationale kontrolinstanser?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler nr. E-0319/96 og E-0728/96 (16. juli 1996)

Det paahviler de enkelte medlemsstater paa grundlag af deres myndighedsstruktur at overholde kontrolforpligtelserne og at vurdere, om det forhold, at der findes baade nationale og regionale kontrolinstanser, har en positiv eller negativ indvirkning paa kontrollens effektivitet.

Medlemsstaterne har saaledes i henhold til artikel 8 i Raadets forordning 729/70 ((EFT L 94 af 28.4.1970. )) om finansiering af den faelles landbrugspolitik ansvaret for kontrollen med EUGFL-udgifter, og relationerne mellem medlemsstaterne og Kommissionen i saa henseende er reguleret er reguleret i artikel 9 i samme forordning.

Det kan som svar paa det aerede medlems forespoergsel anfoeres, at Raadet i de seneste aar har vedtaget en raekke forordninger, hvorved kontrollen med EUGFL's udgifter er blevet skaerpet.

Der er ved forordning 386/90 ((EFT L 42 af 16.2.1990. )) indfoert mindstekrav til fysisk kontrol af udfoersler (restitutioner); forordning 595/91 ((EFT L 67 af 14.3.1991. )) omhandler EF-finansiering med henblik paa skaerpet kontrol; der er ved forordning 3508/92 ((EFT L 355 af 5.12.1992. )) indfoert et integreret forvaltnings- og kontrolsystem paa grund af det oegede antal praemie- og stoettemodtagere som foelge af reformen af den faelles landbrugspolitik; forordning 165/94 ((EFT L 24 af 29.1.1994. )) omhandler finansiering af telemaaling, som anvendes til kontrol af braklaegningsanmeldelser. Endelig er der ved forordning 1469/95 ((EFT L 145 af 29.6.1995. )) indfoert procedurer med henblik paa bekaempelse af svig eller formodet svigagtig adfaerd, der beroerer flere medlemsstater.

Mere generelt har Raadet aendret procedyren for regnskabsafslutning ved forordning 1287/95 ((EFT L 125 af 8.6.1995. )).