ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1702/98

af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Europaeiske virksomhedsuger

Inden for rammerne af forslaget til Raadets afgoerelse om det tredje fleraarige program for smaa og mellemstore virksomheder i Den Europaeiske Union laegges der saerlig vaegt paa planlaegningen af europaeiske virksomhedsuger.

Et saadant initiativ kan uden tvivl hjaelpe SMV'er til at europaeisere og internationalisere deres strategier, saerlig gennem forbedring af oplysningstjenesterne.

Vil Kommissionen orientere om de europaeiske virksomhedsuger, der er blevet afholdt, hvilke forantaltninger til fremme af deres udvikling der kan stilles til raadighed for organisatorerne, samt om der findes en model for denne type begivenhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(15. juli 1998)

Der er til dags dato to gange blevet organiseret en europaeisk virksomhedsuge, nemlig i marts 1992 vedroerende faellesskabsinstrumenterne til fordel for de smaa og mellemstore virksomheder (SMV) i lyset af den nye situation i 1993, og i oktober 1993 om temaet "SMV: det indre markeds dynamiske element".

Ved begge lejligheder blev der afholdt omkring 2 500 arrangementer (pressekonferencer, videokonferencer, rundbordssamtaler, kurser, messer og aabent hus) i henholdsvis 400 og 600 byer i Europa. Arrangementerne var tilrettelagt af medlemmerne af informationsnetvaerket (Euro Info Centre) og samarbejdsnetvaerket (Business Cooperation Network (BC-NET)) samt af kontorerne for virksomhedssamarbejde (BRE), som er oprettet af Kommissionen.

I disse to uger var det muligt at faa kontakt med og yde direkte information til omkring 60 000 virksomhedsledere, og arrangementerne blev bredt daekket af medierne. Endvidere havde disse arrangementer en yderligere effekt i form af udvikling af dynamikken inden for Kommissionens netvaerk og oeget inddragelse af de nationale, regionale og lokale myndigheder samt alle de organisationer, der er virksomme inden for erhvervssektoren. En fuldstaendig oversigt over disse to arrangementer vil blive sendt direkte til det aerede parlamentsmedlem samt til Parlamentets generalsekretariat.

Siden da har Euro Info Centrene foert oplysningskampagner rettet mod virksomhederne, navnlig SMV'erne, om emner som standardisering og certificering, euroen, informationssamfundet og endelig sikkerhed og sundhed paa arbejdspladsen.

Kommissionen undersoeger for oejeblikket muligheden for at tilrettelaegge arrangementer i forbindelse med udfordringerne i det tredje aartusind (overgangen til aar 2000) med sigte paa virksomhedsledere. Disse arrangementer om emner i forbindelse med ivaerksaetterkultur skal tage deres udgangspunkt i erfaringer fra vellykkede forsoeg og inddrage alle de lokale instanser, som medvirker til udvikling af virksomheder og jobskabelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1670/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: LIFE og frist for projektgennemfoerelse

Den lokale presse i Mantova offentliggjorde for nylig nogle artikler om forsinkelser i forbindelse med et saakaldt "Ecovia"-projekt, som angiveligt faar stoette over det finansielle miljoeinstrument "LIFE". I de polemiske artikler tales der om et fejlslagent projekt, og der stilles det spoergsmaal, om dette fraadseri vil blive erkendt af Det Europaeiske Faellesskab.

Kan Kommissionen paa denne baggrund besvare foelgende:

1. Er det rigtigt, at LIFE har finansieret et projekt til fordel for byen Mantova, der hoerer til den valgkreds, hvor jeg er valgt?

2. Hvilket projekt er der i bekraeftende fald tale om, og hvor stor en stoette er der tildelt det?

3. Er der fastsat en frist for gennemfoerelsen af projektet, som stoetten er afhaengig af?

4. Hvor mange nye arbejdspladser ventes der skabt i forbindelse med gennemfoerelsen af projektet?

5. Hvad vil der ske med stoetten, hvis projektet ikke gennemfoeres fuldstaendigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(8. juli 1998)

1. Ved beslutning af 24. november 1995 tildelte Kommissionen finansiel stoette via LIFE til Ecovia-projektet, der vedroerer en byplanlaegningsmodel med sociale integreringsforanstaltninger mellem byen Mantova og dennes opland og miljoebeskyttelses maal, herunder en mindskelse af vejtrafikken.

2. Faellesskabets finansielle stoette er fastsat til maksimalt 440 000 ECU.

3. Stoettemodtagerens frist for gennemfoerelse af projektet, var den 30. april 1998, men Kommissionen kunne dog yderligere udsaette fristen paa begaering af stoettemodtageren.

4. I forbindelse med LIFE-aktioner er der ikke fastsat nogen forpligtelse til at skabe nye arbejdspladser.

5. Saafremt projektet ikke skulle blive fuldfoert, kan Kommissionen annullere sit bidrag hertil og tilbagesoege de allerede udbetalte beloeb.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1593/98

af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: Forskningsprogrammer

Hvilke kriterier gaelder for udvaelgelsen af de eksperter, der har ansvaret for tildelingen af forskningsbevillinger, og tilstraebes der i forbindelse med denne udvaelgelse ligevaegt mellem landene?

Kan Kommissionen oplyse, noejagtig hvor mange og hvilke eksperter der deltog i tildelingen af bevillinger under Brite-Euram-programmet i 1996?

Kan Kommissionen udelukke, at der i den forbindelse blev taget uforholdsmaessigt lidt hensyn eller slet ikke blev taget hensyn til mange lande, og at dette indvirkede paa tildelingen af bevillinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(17. juli 1998)

De vigtigste kriterier for udvaelgelse af eksperter med henblik paa evaluering af de forslag, der indgives til Det Europaeiske Faellesskabs programmer for forskning og teknologisk udvikling (FTU), er:

- kompetence og praktiske erfaringer paa det paagaeldende omraade;

- rimelig ligevaegt med hensyn til baggrund (for eksempel med hensyn til industri, akademisk viden, brugere);

- ingen forbindelser til de konsortier, der har indgivet de undersoegte forslag;

- ingen partiskhed, hverken for eller imod noget bestemt forslag eller den gruppe, der har fremsat det.

Eksperterne udvaelges paa det geografisk set bredest mulige grundlag, hovedsageligt fra de enkelte medlemsstater og de tredjelande, der deltager som associerede i rammeprogram-merne. Eksperter fra tredjelande udvaelges ogsaa, dersom man har brug for deres saerlige fagkundskaber. Kommissionen undgaar saa vidt muligt at benytte sig af eksperter til evaluering af et forslag, som stammer fra det samme land som forslagets koordinator. Desuden udskiftes eksperterne med regelmaessige mellemrum med henblik paa at forebygge dannelse af saerlige "kliker", bestaaende af faste eksperter.

Antallet af og baggrund for de eksperter, der i 1996 benyttedes til evaluering under programmet for industri- og materialeteknologi (Brite-Euram III), var som foelger:

>TABELPOSITION>

Som foelge af problemer med hensyn til eksperterne mulighed for at staa til raadighed under evalueringsmoederaekkerne er det ikke altid muligt at overholde den planlagte geografiske spredning. Det fremgaar dog helt klart af resultaterne af evalueringsmoederaekkerne, at andelen af eksperter fra noget bestemt land i evalueringspanelerne til dato endnu aldrig har haft nogen ugunstig) indflydelse paa vurderingen af forslag fra det paagaeldende land.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2481/98

af Elisabeth Schroedter (V) og Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (V) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Forskning i oekologisk landbrug

1. a) Hvor mange og hvilke forskningsprojekter inden for oekologisk landbrug (efter kriterierne i forordning (EOEF) nr. 2078/92)(1)) har hidtil modtaget stoette over det foerste, andet, tredje og fjerde rammeprogram?

b) Hvor mange og hvilke forskningsprojekter omfattede sammenlignende omkostningsanalyser for konventionelt og oekologisk landbrug (efter kriterierne i forordning (EOEF) nr. 2078/92)?

2. Hvor mange og hvilke projekter

a) omfattede costbenefitanalyser under hensyntagen til de sociale biomkostninger?

b) omfattede forskning paa omraadet "interaktion mellem menneskelige aktiviteter og miljoe" (ikke computermodeller)?

c) var baseret paa gennemfoerlighedsundersoegelser, der kunne bekraefte, at den biologiske mangfoldighed paa stedet allerede var oeget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. september 1998)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til de aerede medlemmer og til Parlamentets generalsekretariat.

(1) EFT L 215 af 30.7.1992, s. 85.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1822/98

af Stanislaw Tillich (PPE) til Kommissionen

(3. juni 1998)

Om: Modregning af de udgifter, som Storbritannien har foraarsaget gennem BSE-krisen, i "Englandsrabatten"

Kommissionen bedes oplyse, om og hvordan Kommissionen har til hensigt at modregne eller fratraekke de omkostninger, som Storbritannien er ansvarlig for som foelge af BSE-krisen, henholdsvis i eller fra den saakaldte "Englandsrabat", som for oejeblikket er til genforhandling?

Hvor store beloeb var der tale om i 1997 og 1998?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(30. juni 1998)

Som det fremgaar af den tabel, der er fremsendt direkte til det aerede medlem og til parlamentets generalsekretariat (uddrag af arbejdsdokument og af det foreloebige budgetforslag for 1999), er udgifterne til foranstaltninger i forbindelse med ovennaevnte krise anslaaet til ca. 4300 mio. ECU. i tidsrummet 1996-1999, heraf 1300 mio. og 800 mio. ECU i henholdsvis 1997 og 1998. For hele perioden kan udgifterne (saavel de allerede afholdte som de endnu ikke afholdte), i forbindelse med krisen vedroerende bovin spongiform encephalopati (BSE) i Det Forenede Kongerige anslaas til ca. 1800 mio. ECU. Heraf ca. 450 i 1996, 550 i 1997 og 400 i 1998 og 1999.

Det er fastsat i et dokument, som Raadet enstemmigt har godkendt, og som kaldes "mode de calcul", hvilke udgifter, der tages i betragtning ved udregningen af Det Forenede Kongeriges nedslag i indbetalingerne til faellesskabsbudgettet. Udgifterne i forbindelse med BSE er, lige som alle andre landbrugsudgifter, indregnet i Det Forenede Kongeriges nedslag. I 1997 blev der bevilget 550 mio. ECU til Det Forenede Kongerige i forbindelse med BSE-krisen. Den uligevaegt, som danner grundlag for beregningen af Det Forenede Kongeriges nedslag og paa den britiske andel heri, er saaledes tilsvarende formindsket, ligesom nedslaget er reduceret med omkring 320 mio. ECU.

Dog har der ogsaa vaeret udgifter i forbindelse med BSE i andre medlemsstater, og dette indvirker baade paa de samlede udgifter, der danner grundlag for Det Forenede Kongeriges nedslag og paa den britiske andel heri. De samlede udgifter i 1997 i forbindelse med BSE beloeb sig til 1303 mio. ECU, hvoraf 753 mio. ECU blev brugt i andre medlemsstater end Det Forenede Kongerige. Eftersom Det Forenede Kongerige ikke har faaet del i disse 753 mio. ECU, har der vaeret grundlag for en foroegelse af Det Forenede Kongeriges nedslag. I 1997 var denne foroegelse paa 65 mio. ECU. Saaledes endte den samlede formindskelse af Det Forenede Kongeriges nedslag som foelge af BSE-krisen med en reduktion paa omkring 255 mio. ECU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2267/98

af Rainer Wieland (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Udgifter til det parlamentariske system

Fagomraade IV i Forbundsdagens videnskabelige tjeneste har under registreringsnummer WF IV - 4/98 af 24. februar 1998 beregnet "udgifterne til det parlamentariske system i USA og Tyskland".

Kan Kommissionen paa baggrund af de foreliggende tal siden 1993 foretage en tilsvarende sammenligning af udgifterne til det parlamentariske system i EU - baade med og uden sprogtjenesterne - for de respektive regnskabsaar?

Hvordan vil denne sammenligning i bekraeftende fald se ud?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(24. juli 1998)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriflige forespoergsel E-1660/98(1), som stadig er fyldestgoerende.

(1) EFT C 386 af 11.12.1998, s. 154.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1860/98

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Antidumpingprocedure mod Brasilien

I EFT C 336 af 7.11.1997 gav Kommissionen meddelelse om indledelse af en antidumpingrocedure mod Brasilien. Det drejer sig om traefiberplader af 100 % eukalyptustrae, der bruges til fremstilling af doere paa det indre marked. Til dette formaal indfoeres der omfattende maengder af disse plader. Tilsvarende produkter findes ikke i den noedvendige kvalitet i Den Europaeiske Union. Anvendelsen af en daarligere kvalitet ville tilmed medfoere en prisstigning, der ville paavirke de europaeiske producenters konkurrenceevne betydeligt.

Hvorledes tager Kommissionen hensyn til de paagaeldende producenters interesser under den loebende procedure?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(1. juli 1998)

Kommissionen indledte den paagaeldende antidumpingprocedure ved offentliggoerelse af en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende(1). Proceduren vedroerer importen af traefiberplader, som ikke kun har oprindelse i Brasilien, men ogsaa i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland, og omfatter ogsaa andre traefiberplader end dem, der fremstilles af eucalyptustrae.

Kommissionen er opmaerksom paa EF-doerproducenternes interesser. I loebet af undersoegelsen modtog Kommissionen skriftlige redegoerelser fra en raekke doerproducenter om, hvordan antidumpingforanstaltninger ville kunne indvirke paa deres produktionsomkostninger. En stor del af producenterne af lakerede doere i Faellesskabet deltog i en hoering om spoergsmaalet.

Kommissionen vil foretage en indgaaende undersoegelse af de oplysninger, den har indhentet, sammen med oplysningerne fra andre interesserede parter, saaledes at den kan drage sine konklusioner med hensyn til, om der er behov for eller om det paa anden maade er noedvendigt at indfoere beskyttelsesforanstaltninger i denne procedure.

(1) EFT C 336 af 7.11.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2260/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Tyskland 1986-1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Tyskland har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i aarene 1986-1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1579/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: Skiferindustrien og udvidelsen

Kommissionen skriver i sin meddelelse om forvaltningen af toldpraeferenceordningerne (KOM(97) 0402, s. 9 og 22), at Faellesskabet siden begyndelsen af 70'erne har forberedt tiltraedelsen af nye lande gennem forhandlinger om handelsaftaler med henblik paa en gradvis etablering af frihandel forud for de nye medlemsstaters egentlige tiltraedelse, og at den paataenker toldpraeferenceordninger. I henhold til meddelelsen er presset paa disse ordninger taget til i de senere aar, fordi de praeferencemaessige foranstaltninger til fordel for de lande, der har soegt om tiltraedelse, er blevet udvidet eller styrket.

Kan Kommissionen oplyse, om EU indfoerer skifer fra ansoegerlandene, og om de handelsaftaler, som er indgaaet med disse, indeholder toldpraeferencer omfattende skifer?

Kan Kommissionen i bekraeftende fald oplyse praeferencemarginen og den toldsats, som gaelder for skifer fra ansoegerlandene i forbindelse med den paagaeldende praeferenceordning samt orientere om den forventede udvikling og eventuelle aendringer?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2254/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Irland 1986-1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Irland har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i aarene 1986-1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1820/98

af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen

(3. juni 1998)

Om: Adgang til de europaeiske databaser via Gateways

Har Kommissionen gennemfoert en cost-benefitanalyse, inden der blev truffet afgoerelse om, at adgangen til databaserne ikke laengere fordeles via Gateways, men stilles gratis til raadighed via Internet? Har Kommissionen indblik i, hvilken type brugere (private/fagfolk) der er tale om og hvor mange der bruger adgangen til databaserne via Internet? Er Kommissionen sikker paa, at den information, som nu er til raadighed via Internet, opfylder professionelle krav med hensyn til hurtig ajourfoering og hjaelp? Er Gateways nu totalt overfloedig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(8. juli 1998)

Som det aerede parlamentsmedlem har bemaerket, gaar tendensen i Kommissionen i retning af at give gratis adgang til Faellesskabets databaser, isaer via Internet, i tilfaelde, hvor dette kan sikre en bred og effektiv udbredelse af information om faellesskabspolitikkerne. Der er meget begraensede maengder af information til raadighed for saa vidt angaar brugerne af databaserne paa Internet, og indtil videre er der ikke gennemfoert indgaaende undersoegelser heraf.

Overgangen fra Gateways til Internet aendrer ikke paa den hastighed, hvormed informationer ajourfoeres.

Fremtiden for Gateways er stadig usikker, men det formodes, at der fortsat vil vaere et marked for ekstrafaciliteter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1364/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Forskningsinitiativet for nulemissioner

Instituttet for forskningsinitiativet for nulemissioner (ZERI) har til formaal at udforme virksomhedsstrategier og industripolitikker, der bygger paa princippet om en baeredygtig social og oekonomisk udvikling. Den japanske regering har for nylig udnaevnt 42 akademiske medarbejdere ved Tokyos universitet, som skal udarbejde den teoretiske ramme for nulemissioner.

Har Kommissionen kendskab til ZERI-instituttets arbejde ved FN-universitetet, der blev oprettet for fire aar siden af den belgiske erhvervsleder, Gunther Pauli, og hvilke kontakter har Kommissionen med ZERI?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1647/98

af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Fast braendsel og en faelles energipolitik

Hvorfor har Kommissionen udelukket fast og fossilt braendsel fra planerne i forbindelse med det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, selvom der findes EU-lande, der bruger disse former for braendsel i stor udstraekning, og der derfor er et akut behov for udvikling af teknologien med henblik paa en bedre forbraending?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(14. juli 1998)

Kommissionen er opmaerksom paa den vigtige rolle, fast eller mineralsk braendsel spiller, saavel for Europas som for hele verdens energibalance.

Karakterisering af fast braendsel er udtrykkeligt medtaget blandt de aktiviteter, der er foreslaaet som led i det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU)(1).

Som led i saerprogrammet for bevarelse af oekosystemet(2), herunder navnlig inden for to noegleaktioner vedroerende energi, gaar en raekke FTU-aktiviteter ud paa bedre udnyttelse af kuls braendvaerdi og herved at reducere de miljoemaessige ulemper, samt at opnaa en mere effektiv efterforskning, brydning og udvinding af fossilt braendsel.

(1) KOM(97) 142 endelig udg.

(2) KOM(98) 306 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2273/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: "Formandskabet for Unionen"

I et nummer af publikationen "The Week in Europe" fra Kommissionens London-kontor, der blev offentliggjort den 25. juni 1998, henvises der til, at OEstrig nu overtager formandskabet for Den Europaeiske Union.

Kan Kommissionen forklare, hvad der ligger bag dette udsagn? Hvornaar har Den Europaeiske Union faaet en formand? Hvilken artikel i traktaten danner grundlag for et saadant formandskab? Hvad er der sket med den gamle ordning, som gik ud paa, at hver institution havde sin egen formand (formandskabet for Raadet, Kommissionens formand, Parlamentets formand osv.)?

Eller viser dette blot, at Kommissionens tjenestegrene ved lige saa lidt som pressen om Den Europaeiske Unions struktur og tillaegger formandskabet for Raadet bredere befoejelser, end dette formandskab i virkeligheden har?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne Af Marcelino Oreja

(14. september 1998)

"The week in Europe" skal vaere en uofficiel publikation, hvori der kortfattet redegoeres for nogle af den foregaaende uges mere interessante begivenheder i faellesskabet. I denne sammenhaeng bruges der ofte forkortede versioner af udtryk og titler, fordi laeserne forventes at vaere bekendt med dem.

Myndighederne i medlemsstaterne goer det samme. I Det Forenede Kongerige har myndighederne brugt vendingen "det britiske EU-formandskab" i mange dokumenter, og under det oestrigske formandskab stod der paa forsiden af den officielle mediehaandbog, der udarbejdedes af det oestrigske kanslerembede og udenrigsministeriet, "Det oestrigske EU-formandskab".