SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3241/00

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(20. oktober 2000)

Om: Sundhedsrisikoen ved forfalsket smør

Den 6. juli 2000 udsendte Kommissionen en pressemeddelelse fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) om konstaterede tilfælde af bedrageri med manipuleret smør.

Ifølge meddelelsen har medlemmer af Camorra-klanen, som opererer i Neapel-området, i årevis i stor stil forfalsket smør og afsat det via italienske, franske og belgiske firmaer.

Det manipulerede smør bestod for to tredjedeles vedkommende af kemiske tilsætningsstoffer, vegetabilske fedtstoffer, oksetalg og andre tilsætningsstoffer, der normalt anvendes til fremstilling af kosmetik. I perioden 1997 1999 blev der i alt fremstillet ca. 16 000 tons af dette forfalskede produkt.

En del af det manipulerede smør blev eksporteret til tredjelande med eksportrestitution via EU-budgettet og resten anvendt til fremstilling af konditorvarer også med tilskud via EU-budgettet.

I pressemeddelelsen blev der ikke givet oplysninger om eventuelle sundhedsrisici.

1. Kan Kommissionen bekræfte, at der var tale om en sundhedsrisiko ifølge oplysningerne fra det italienske politi med ansvar for økonomisk kriminalitet, som forestod undersøgelserne?

2. Hvornår blev Kommissionens ansvarlige generaldirektorat informeret herom, og hvilke konklusioner har det draget med hensyn til de anvendte stoffers farlighed og sundhedsrisikoens størrelse?

3. Hvornår og hvorledes blev medlemsstaternes sundhedsmyndigheder orienteret herom?

4. Har Kommissionen i mellemtiden fået en liste over de firmaer, der har videreforarbejdet dette manipulerede smør til kiks, kager, is eller andre næringsmidler? I benægtende fald, hvorfor ikke? I bekræftende fald, vil Kommissionen da sende mig denne liste?

5. Hvor er de pågældende produkter blevet solgt, og hvad har Kommissionen gjort for at sikre, at de resterende produkter er blevet fjernet fra butikkernes hylder?

6. Hvilke konklusioner har Kommissionen draget af, at det ikke var de ansvarlige sundhedsmyndigheders kontrol, der førte til opdagelsen af et så omfattende bedrageri med deltagelse af førende firmaer inden for branchen, men at det tilsyneladende skete rent tilfældigt i forbindelse med undersøgelser som led i bekæmpelsen af mafiavirksomhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(12. december 2000)

Formålet med det bedrageri med smør, det ærede medlem omtaler, var at få ulovlig adgang til fællesskabstilskud. Undersøgelserne af dette bedrageri gennemføres af medlemsstaternes retsmyndigheder i samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

Da det pågældende bedrageri blev afsløret den 5. juli 2000, blev muligheden for, at der kunne være tale om en sundhedsrisiko, nævnt i et pressekommuniké udsendt af den offentlige anklager i Napoli.

Kommissionen forsøgte straks at indhente oplysninger om en sådan potentiel risiko. Den anvendte det hurtige alarmsystem til at informere alle medlemsstater om situationen og anmodede de berørte medlemsstater om at fremsende resultaterne af de udførte analyser. Desuden fandt der et koordineringsmøde sted mellem de belgiske og italienske myndigheder den 14. juli 2000, som Kommissionens repræsentanter deltog i, og også på dette møde drøftedes spørgsmål vedrørende eventuelle sundhedsrisici. Efter mødet anmodede de italienske og belgiske myndigheder om en toksikologisk udtalelse. De resultater, der indtil nu er nået frem, har ikke omtalt kemiske bestanddele, der kunne være til risiko for sundheden, som f.eks. polykloreret bifenyl (PCB), organiske klorforbindelser og tungmetaller.

På grundlag af resultaterne af de italienske myndigheders undersøgelse blev det fastslået, at det smør, der formodedes at være forfalsket, for en dels vedkommende var blevet anvendt til fremstilling af konditorsmør, og resten til eksport, i begge tilfælde med tilskud fra Fællesskabet. OLAF har meddelt, at kontoret har kendskab til navnene på de virksomheder, der købte produkterne fra Italien, og at kontoret i ingen tilfælde har kunnet konkludere definitivt, at disse virksomheder skulle have deltaget i bedrageriet. Virksomhedernes navne er fortrolige, så længe undersøgelsen står på, i henhold til den nationale strafferet og de regler om fortrolighed og beskyttelse af data, der gælder for OLAF og for Kommissionen.

OLAF har meddelt, at produkternes endelige destination stadig undersøges af de nationale myndigheder i samarbejde med kontorets tjenestegrene. Kommissionen respekterer, at spørgsmålet om at trække produkterne tilbage fra markedet henhører under medlemsstaternes kompetence, og medlemsstaterne er fuldt informeret om undersøgelsens foreløbige resultater.

Denne sag viser, at det er nødvendigt at kunne følge levnedsmidlers vej gennem produktions- og distributionskæden, og at det vil være hensigtsmæssigt at fastlægge, hvilket ansvar der påhviler erhvervslivets forskellige led. Kommissionen understregede dette punkt i hvidbogen om fødevaresikkerhed, der blev vedtaget den 12. januar 2000(1). Forslag herom er blevet forelagt Parlamentet og Rådet inden for rammerne af revisionen af lovgivningen om levnedsmiddelhygiejne. I denne sammenhæng spiller medlemsstaternes kontrolinstanser en afgørende rolle.

OLAF (tidligere UCLAF) havde i begyndelsen af 1999 oplyst de italienske myndigheder om kontorets mistanke og havde anmodet om et samarbejde med politi- og retsmyndighederne. Det var netop de undersøgelsesmuligheder, retsmyndighederne råder over, der muliggjorde afsløringen af dette bedrageri.

(1) KOM(2000) 719 endelig udg.