SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0599/03

af Margrietus van den Berg (PSE)og Dorette Corbey (PSE) til Kommissionen

(3. marts 2003)

Om: Oprettelse af en paneuropæisk taskforce for vandløb

Nylige oversvømmelser i Nederlandene og Belgien har sat fokus på, hvor vigtigt det er med grænseoverskridende samarbejde mellem regionale myndigheder ved bekæmpelse af katastrofer. Nationale beskyttelsesforanstaltninger tjener ikke noget formål, når lande ved vandløbs øvre løb ikke træffer tilsvarende foranstaltninger. Borgmester Leers i Maastricht har derfor for nylig meddelt, at han vil oprette en paneuropæisk taskforce af fremtrædende politikere og kompetente oversvømmelsesspecialister med vidtgående beføjelser til at træffe sikkerhedsforanstaltninger.

Rammedirektivet om vandpolitiske foranstaltninger (2000/60/EF(1)) forpligter medlemsstater, hvis territorium ligger inden for et vandløbs vandområde, til at arbejde sammen og samordne vandpolitikken. Der skal etableres internationale vandområdedistrikter og indføres forvaltningsplaner. På anmodning af de berørte medlemsstater træder Kommissionen til for at gøre det lettere at udarbejde indsatsprogrammer.

1. Har Kommissionen allerede modtaget anmodninger om at gøre det lettere at etablere vandområdedistrikter?

2. Hvilken hjælp kan Kommissionen i så fald tilbyde grænseregioner som f.eks. området omkring Maas, hvor Maastricht ligger, for ikke alene at samordne kvaliteten af vandløbene, men også kvaliteten af tilløbene?

(1) EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(12. maj 2003)

Vandrammedirektivet(1), som det ærede medlem henviser til, drejer sig om forskellige sider af vandforekomsten, f.eks. at vandmængden er uløseligt knyttet til en god grundvandstilstand, der skaber en bæredygtig langtidsbalance mellem udvindingen og de anvendelige forekomster. Direktivet vil ganske vist medvirke til at mindske virkningerne af oversvømmelser og tørke, men opstiller ikke i sig selv mål for oversvømmelsesberedskab og oversvømmelsessikring.

Alligevel er der blevet taget en række initiativer, som rækker ud over direktivets formelle anvendelsesområde:

- For det første har internationale flodkonventioner som Maas-, Schelde-, Rhin- og Elben-konventionerne nu oversvømmelsesberedskab blandt deres målsætninger og er aktivt inddraget i oversvømmelsesberedskab og oversvømmelsessikring(2). For Maas-området, som det ærede medlem henviser til, betyder det, at alle lande i dette afvandingsområde på højt politisk plan har forpligtet sig til at behandle problemerne med oversvømmelsesberedskab og oversvømmelsessikring i fællesskab. Den nye Maas-konvention blev underskrevet i december 2002 og afventer nu sin ratificering i de berørte parlamenter. Kommissionen, som repræsenterer Fællesskabet i disse konventioners organer, støtter aktivt disse bestræbelser.

- For det andet har Kommissionen, medlemsstaterne og ansøgerlandene i 2002 indledt et omfattende samarbejde om oversvømmelsesproblemet. Ud over vandrammedirektivets formelle anvendelsesområde vil udveksling af oplysninger og viden om og erfaringer med oversvømmelsesberedskab og oversvømmelsessikring i år føre til udarbejdelse af et fælles dokument om den bedste praksis inden for oversvømmelsesvarsling, oversvømmelsesberedskab og oversvømmelsesafhjælpning. Samtidig arbejder Kommissionen med et horisontalt initiativ, der gælder miljørisici (skovbrande, jordskælv, oversvømmelser og teknologiske risici), og en meddelelse fra Kommissionen herom forventes i løbet af 2003. Efter drøftelser af denne meddelelse og sammenligning af de bedste former for praksis, vil Kommissionen overveje behovet og muligheden for eventuel rammelovgivning. Sideløbende hermed har Kommissionens Fælles Forskningscenter (FFC) udarbejdet et oversvømmelsesvarslings- og oversvømmelsesmodelleringsinstrument for Oder-bassinet, og dette instrument skal nu også finde praktisk anvendelse på Elben- og Donau-bassinet.

- For det tredje kan Fællesskabets midler stille en betydelig finansiel støtte til rådighed. Fællesskabets initiativ Interreg III under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), som gælder tidsrummet 2000-2006, kan på det praktiske plan bidrage med støtte til igangværende internationale aktioner for oversvømmelsesberedskab og oversvømmelsessikring. Navnlig dens B-linje, der drejer sig om tværnationalt samarbejde, fremmer god forvaltning af naturressourcerne, ikke mindst vandressourcerne, efter en integreret metode for fysisk planlægning.

Blandt de aktioner, der kan finansieres på tværnationalt grundlag er:

- opstilling af fælles strategier for risikostyring i områder med oversvømmelsesrisiko

- opstilling og iværksættelse af integrerede strategier og aktiviteter for oversvømmelsesberedskab i tværnationale flodafvandingsområder

- infrastrukturinvesteringer, f.eks. med henblik på at skabe vandstemnings- og vandoverløbsområder eller for at genskabe bifloders naturlige løb og overløbsområder

- bedre iagttagelse, prognosticering, dataudveksling, overvågning og risikostyring samt afprøvning af nye teknologier (f.eks. simuleringsmodeller, meteorologisk overvågning osv.) på forskellige planer

- udvikling af nye, mere effektive planlægningsmetoder (farezoneplaner, modeller) med henblik på at forebygge naturkatastrofer i områder med oversvømmelsesrisiko

- udvikling af informationssystemer for at opnå den bedst mulige spredning af oplysninger med henblik på at beskytte befolkningen mod oversvømmelser og således øge den offentlige risikobevidsthed

- forbedring af de nuværende prognosticerings-/varslingssystemer; fremme og virkeliggørelse af god praksis, f.eks. forbedring af overvågnings-, varslings- og beskyttelsessystemerne.

Inden for disse programmer findes der allerede adskillige projekter for disse problemer, hvor deltagerne er forskellige beslutningstagere, som samarbejder om at forbedre oversvømmelsesberedskabet.

Allerede i strukturfondenes forrige programperiode (1997-1999) blev der på grundlag af IRMA (interreg Rhinen Maas aktiviteterne) initiativet ydet finansiel støtte til oversvømmelsesberedskab i Rhinen-Meuse afvandingsområdet, dvs. det område, det ærede medlem omtaler (ca. 120 mio. EUR fra EFRU til en samlet offentlig finansiering på over 350 mio. EUR og en samlet investering på over 430 mio. EUR).

I den nuværende periode, der løber fra 2000 til 2006, har programmet Nordvesteuropa afsat langt det største budget til oversvømmelsesberedskab dets foranstaltning Forebyggelse af oversvømmelsesskader beløber sig til ca. 92,3 mio. EUR, hvoraf 46,2 EUR kommer fra EFRU. Cadses-programmet afsætter inden for sin prioritet Miljøbeskyttelse ca. 28,5 mio. EUR til aktiviteter i forbindelse med Miljøbeskyttelse, Risikostyring og Integreret vandforvaltning. Endelig afsætter alpeprogrammet i forbindelse med sin foranstaltning Samarbejde om naturrisici i alt 17 mio., hvoraf 8,5 mio. kommer fra EFRU.

Den fælles landbrugspolitik (FLP) kan allerede i kraft af sin anden grundpille (Udvikling af landdistrikterne, Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger)(3) finansiere foranstaltninger, som tager særligt henblik på oversvømmelsesberedskab, hvis medlemsstaterne vælger at lade sådanne foranstaltninger indgå i deres programmer for udvikling af landdistrikterne. På nuværende tidspunkt indeholder nogle af disse programmer direkte eller indirekte foranstaltninger for forebyggelse eller formindskelse af miljørisici. Foranstaltninger, der bidrager til at øge jordbundens vandbindingsevne (skovplantning, bevarelse af græsjord, tilførelse af organisk stof) har en direkte oversvømmelsesbegrænsende virkning. På samme måde vil foranstaltninger, der tager sigte på at afhjælpe klimaændringen (f.eks. fremme af vedvarende energikilder som biogas og begrænsning af husdyrhold) sandsynligvis få en positiv (indirekte) virkning, da den globale opvarmning menes at medvirke til den øgede forekomst af ekstreme vejrsituationer.

I fremtiden vil Kommissionens forslag til en FLP-reform, således som den beskrives i en meddelelse(4), der blev offentliggjort for nylig, hvis det bliver vedtaget, give grundpille II et større budget, som medlemsstaterne kan udnytte, hvis de vil øge deres støtte til risikobekæmpelsesaktiviteter. Dette skal ske ved at overføre penge fra grundpille I til grundpille II. Indførelsen af obligatoriske miljøforpligtelser for landmænd, der modtager direkte betalinger, vil styrke opfyldelsen af lovbefalede forvaltningskrav og bevarelsen af god landbrugsdrift, der bl.a. omfatter antierosionsforanstaltninger. Det foreslås at udelukke ændringer i udnyttelse af vedvarende græsningsarealer, der navnlig ikke må tages ind til agerjord. Den fælles betalingsordning vil bidrage til ekstensiveringen, som skulle få positive følger f.eks. for jordbundens vandbindingsevne.

(1) Parlamentets og rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger.

(2) Rhinen: handlingsplan for oversvømmelsessikring vedtaget, udførelse i gang. Elben: oversvømmelsessikringsstrategi vedtaget, forslag til handlingsprogram til behandling efter oversvømmelseskatastrofen i 2002, vedtagelse forventes i slutningen af 2003. Donau: begrænsning af oversvømmelsesvirkningerne som led i det vedtagne handlingsprogram, opfølgningsevaluering i gang. Maas og Schelde: oversvømmelsesberedskab og oversvømmelsessikring er det vigtigste led i de nyligt underskrevne konventioner.

(3) EFT L 160 af 26.6.1999.

(4) KOM(2003) 23 endelig udg.