ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1434/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. EU's udviklingssamarbejde med tredjelande på fiskeriområdet



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0127



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1434/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: EU's udviklingssamarbejde med tredjelande på fiskeriområdet Vil Kommissionen oplyse, hvilke 15 projekter for udvikling af fiskerisektoren i de vestafrikanske lande ved Atlanterhavet, som GD VIII har ydet de største bevillinger til, med angivelse af beløbsstørrelserne i hvert enkelt tilfælde?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1531/98 af Arthur Newens (PSE) til Kommissionen (8. maj 1998)

Om: ASEM-konferencen i London i 1998

Kan Kommissionen paa baggrund af den ASEM-konference, der for nylig afholdtes i London, klarlaegge foelgende punkter:

- Var der paa konferencen droeftelser om menneskerettighedsspoergsmaalet - i saerdeleshed i relation til situationen i Burma og OEsttimor - og blev der gjort forsoeg paa at holde dette foelsomme emne uden for dagsordenen?

- Tilsluttede EU's repraesentanter sig paa nogen maade premierminister Mahathirs synspunkt om, at finansiel spekulation er en vaesentlig aarsag til den oekonomiske krise i de asiatiske lande, og kan Kommissionen redegoere naermere herfor?

- Droeftedes spoergsmaalet om en reform af det internationale monetaere system i tilslutning til spoergsmaalet om de reformer, der er fremsat forslag om for de enkelte lande, og kan Kommissionen redegoere naermere for eventuelle forslag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (2. juni 1998)

Den anden ASEM-konference (Asien/Europa-topmoede), der blev afholdt i London den 3.-4. april 1998, gav mulighed for en konstruktiv politisk dialog mellem stats- og regeringscheferne fra de to regioner. Under dialogen, hvor der blev lagt vaegt paa den stadig stigende indbyrdes afhaengighed i verden af i dag, kom man ind paa en raekke globale og regionale spoergsmaal, samt paa spoergsmaalet om menneskerettigheder. Spoegsmaalet om Burma og OEsttimor blev ikke specifikt droeftet paa plenarmoedet, men paa de mange bilaterale moeder, der blev afholdt i forbindelse med topmoedet, var der lejlighed til at droefte disse emner.

Stats- og regeringscheferne droeftede ogsaa den nuvaerende finansielle og oekonomiske situation i Asien, og udtrykte tillid til, at den finansielle stabilitet vil blive genoprettet, hvis der saettes fuldt og helt ind paa de noedvendige politiske reformer og paa omfattende gensidig stoette. I den forbindelse droeftede stats- og regeringscheferne, hvordan det internationale finansielle system kunne reformeres og styrkes, hvordan kriser kunne forhindres, og hvordan man kunne begraense indenlandske finansielle systemers saarbarhed over for potentielle rystelser, herunder spekulationsfremkaldt ustabilitet. De kraevede blandt andet, at Den Internationale Valutafond (IMF) skulle have stoerre befoejelser til at reagere paa finansielle vanskeligheder, en forstaerket og mere aaben overvaagning globalt set fra IMF's side, et oeget samarbejde, regulering og overvaagning i finanssektorer, og stoerre aabenhed paa finansmarkeder, herunder mulighed for at kontrollere kortsigtede kapitalbevaegelser.

Der kan faas yderligere oplysninger om topmoedets konklusioner i formandens redegoerelse, som blev uddelt i slutningen af moedet, og i den saerskilte redegoerelse for den finansielle og oekonomiske situation i Asien.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1551/98 af Rainer Wieland (PPE) til Raadet (25. maj 1998)

Om: Motorkoeretoejers pligt til at foere nationalitetskendetegn

Fra 1. juni 1998 behoever bilister, hvis koeretoejer er udstyret med det blaa EU-kendetegn (indarbejdet i nummerpladen) til rejser inden for Unionen ikke noget ekstra nationalitetskendetegn (»D«-kendetegn, »SF«-kendetegn osv.).

Paa hvilket retsgrundlag hviler dette forhandlingsresultat?

Hvorvidt har Raadet inddraget Schweiz i forhandlingsprocessen?

Har Schweiz under en eller anden form deltaget i disse forhandlinger, som har foert til dette resultat, eller er det forinden eller under forhandlingsprocessen blevet konsulteret eller informeret?

Har Raadet nogensinde haft til hensigt at inddrage Schweiz i dette forhandlingsresultat?

Af hvilke aarsager har man ikke inddraget Schweiz?

Har Raadet til hensigt fremover at inddrage Schweiz i dette forhandlingsresultat?

I benaegtende fald, hvorfor ikke?

I bekraeftende fald, hvornaar agter det at traede i aktion?

Svar (20. juli 1998)

1. Forslaget til Raadets forordning om gensidig anerkendelse af registreringslandets kendingsbogstaver for motorkoeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil, ved koersel inden for Faellesskabet ((Kommissionens forslag af 15. juli 1997 (EFT C 290 af 24.9.1997, s. 25). )) har hjemmel i artikel 75, stk. 1, litra d), i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab.

Dette retsgrundlag er ikke blevet anfaegtet hverken af Europa-Parlamentet ((Europa-Parlamentets foerstebehandlingsudtalelse blev afgivet den 18. februar 1998. )) eller af Raadet ((Raadet vedtog sin faelles holdning til forslaget paa samlingen den 5. juni 1998. )).

2. Raadet skal ikke hoere et tredjeland, som f.eks. Schweiz, i forbindelse med vedtagelsen af en EF-retsakt som den, det aerede parlamentsmedlem naevner.

3. Der mindes om, at der med aftalen af 30. november 1992 mellem Faellesskabet og Schweiz om godstransport ad landevej og med jernbane ((EFT L 373 af 21.12.1992, s. 28. )) blev nedsat et blandet udvalg bestaaende af repraesentanter for Faellesskabet og Schweiz, som bl.a. »foretager regelmaessige informationsudvekslinger om generelle spoergsmaal vedroerende politikken for landgodstransport«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1797/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. juni 1998)

Om: Sproglig diskrimination

Paa bjergstierne i Alto Adige blev der for nogle uger siden foretaget en »sproglig sanering«: 5.000 km2 stier er blevet renset for angivelser paa italiensk. Tilbage er kun stednavne paa tysk paa det italienske omraade, der skal oplyse turister fra hele Europa om bjergtoppe, hytter, stier, afmaerkede ruter, vandloeb osv.

I den saerlige autonomistatut, som regionen Alto Adige er omfattet af, findes der en klar bestemmelse om obligatorisk tosprogethed med henblik paa beskyttelse af det tyske mindretal. Vil Kommissionen paa denne baggrund rette henvendelse til de italienske myndigheder, for at disse kan udvirke, at Alpenverein Suedtirol (AVS, som svarer til det italienske CAI) ophoerer med denne absurede og anakronistiske diskrimination af italienske borgere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (16. juli 1998)

Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spoergsmaal, som udelukkende sorterer under de paagaeldende nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1049/98 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (6. april 1998)

Om: Loesladelse af fire cubanske systemkritikere

En raekke enkeltpersoner og institutioner har henvendt sig til de cubanske myndigheder med anmodning om loesladelse af de cubanske statsborgere Marta Beatriz Roque, René Gómez, Vladimiro Roca og Félix Bonne, som sidder faengslet, fordi de tilhoerer gruppen af systemkritikere i Cuba.

Jeg er bekendt med Raadets og Kommissionens diplomatiske indsats for at faa disse fire mennesker loesladt. Denne indsats har imidlertid ikke givet resultat, og de fire sidder fortsat faengslet i Cuba.

Har Kommissionen foretaget yderligere skridt for at udvirke disse cubanske statsborgeres loesladelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (11. maj 1998)

EU har ved flere lejligheder, og paa flere forskellige niveauer, fremsat anmodning om loesladelse af politiske fanger i Cuba, og herunder ogsaa af de fire medlemmer af systemkritikernes interne arbejdsgruppe, der omtales af det aerede medlem.

EU's seneste henvendelse - som Kommissionen deltog i, og som specifikt vedroerte den naevnte gruppe af systemkritikere - fandt sted den 23. februar 1998 og var rettet til Cubas udenrigsministerium. Ved denne lejlighed gjorde EU rede for sin skuffelse over at hverken de fire naevnte personer eller andre systemkritikere var blevet loesladt sammen med de personer der blev frigivet i forbindelse med pavens besoeg paa Cuba i januar 1998.

Som det aerede parlamentsmedlem beklager Kommissionen at disse foranstaltninger ikke til dato har givet det oenskede resultat. Kommissionen er besluttet paa at fortsaette bestraebelserne paa at faa loesladt de politiske fanger paa Cuba, saaledes som det er fastlagt i den faellesholdning, der blev vedtaget af EU i december 1996, og som blev gentaget i juni 1997 og i december 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1400/98 af Antonios Trakatellis (PPE) til Kommissionen (28. april 1998)

Om: Samhoerighedsfonden og projektet for vandforsyning til Thessaloniki fra Aliakmonas-floden

Projekt nr. 94/09/61/005 med betegnelsen »vandforsyning til Thessaloniki fra floden Haliacmon« er i 1995 kommet ind under de projekter, der finansieres fra Samhoerighedsfonden. I Kommissionens meddelelse (96/C/244/03) vedroerende afgoerelserne om stoette som et led i forordningen om oprettelse af Samhoerighedsfonden (nr. 1164/94) ((EFT L 130 af 25.5.1994, s. 1.)) naevnes det, at ibrugtagningstidspunktet for projektet skal vaere den 1. august 1998, og at det skal vaere afsluttet den 31. december 1998. Paa baggrund af, at Thessaloniki allerede har problemer med vandforsyningen og afbrydelser af vandtilfoerslen isaer i de hoejtliggende omraader, bedes Kommissionen besvare foelgende:

1. Hvor langt er man naaet med projektet, og hvornaar forventes det at vaere afsluttet?

2. Hvad er Faellesskabets bidrag, og hvor meget er der hidtil blevet udbetalt?

3. Er der forsinkelser i forbindelse med gennemfoerelsen? Hvis ja, hvad skyldes de?

4. Er der bygningsmaessige vanskeligheder og mangler? Hvis ja, hvilke vanskeligheder er der konstateret, og hvilke foranstaltninger vil der blive truffet for at sikre, at de midler, der er stillet til raadighed til gennemfoerelse af projektet, udnyttes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (26. maj 1998)

1. To tredjedele af arbejdet er blevet paabegyndt. Laengst fremme er man med den del af projektet, der tager sigte paa at foere vand fra Axios-floden til pumpestationen i Sindos. En tredjedel af arbejdet befinder sig i den sidste del af undersoegelses- og udbudsfasen. De graeske myndigheder paaregner at fuldfoere projektet i slutningen af 1999.

2. EU's bidrag andrager 80,8 mio. ECU, hvoraf 13,6 mio. ECU allerede er udbetalt.

3. Fristen for afslutningen af arbejdet og ibrugtagningen af projektet er paa de graeske myndigheders anmodning blevet forlaenget med et aar, hovedsagelig paa grund af forsinkelser i proceduren for indgaaelse af offentlige bygge- og anlaegskontrakter.

4. Kommissionen foelger gennemfoerelsen af dette projekt meget noeje. Den har derfor anmodet de graeske myndigheder om at udarbejde en plan for forvaltning af vandressourcerne i regionen Thessaloniki, finde frem til og reparere utaetheder i vandforsyningsnettet, foretage en vurdering af planen for den del at projektet, der er blevet bygget tidligere, undersoege beskyttelsen af Axios-ledningsroeret og undersoege behandlingen og oplagringen af den tilbagevaerende del af det filtrerede vand. Stoerstedelen af disse arbejder er blevet paabegyndt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0904/98 af Kenneth Coates (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Braendstof til fordelagtige priser

Hvilke af Kommissionens afgoerelser kraever eventuelt, at der foretages aendringer i aftalerne om braendstof til fordelagtige priser til pensionerede minearbejdere og deres enker i Det Forenede Kongerige? Har Kommissionen eventuelt foert korrespondance med de britiske myndigheder i denne sag?

Har Kommissionen kendskab til, at den britiske regering foerst indfoerte restriktioner for braendstof til fordelagtige priser til pensionerede minearbejdere og deres enker og derefter ophaevede dem med den begrundelse, at dette »er et resultat af de europaeiske direktiver, og at det betyder, saafremt direktiverne gennemfoeres, hvilket foreslaas paa indevaerende tidspunkt, at der vil opstaa et problem for personer, som er omfattet af aftalerne om braendstof til fordelagtige priser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (13. maj 1998)

De aendringer, der er foretaget i aftalerne om braendsel til fordelagtige priser, er ikke nogen direkte foelge af Kommissionens afgoerelser. Disse aendringer opstaar skyldes overflytningen til det britiske handels- og industriministerium (DTI) i marts 1995 af British Coals forpligtelser med hensyn til levering af braendsel til fordelagtige priser. DTI skal som offentlig kontrahent sikre, at proceduren vedroerende indkoeb af braendsel til fordelagtige priser stemmer overens med bestemmelserne i Raadets direktiv 93/36/EOEF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmaaderne ved offentlige indkoeb ((EFT L 199 af 9.8.1993, s. 1. )). Det princip, Faellesskabet laegger til grund for et saadant direktiv og offentlige indkoebskontrakter er et forbud mod forskelsbehandling og uretfaerdig behandling.

Kommissionen har ikke faaet nogen underretning om den seneste situation. Den britiske regerings gennemfoerelse af udbudsproceduren vedroerende levering og distribution af roegsvagt braendsel til fordelagtige priser, vil kun blive genstand for en formel afgoerelse fra Kommissionens side, hvis der var tale om overtraedelse af Faellesskabets lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1325/98 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (29. april 1998)

Om: Udenrigspolitik, beskyttelse af EU og EU's udvidelse

Hermed oenskes kendskab til Kommissionens holdning til et basalt problem, der melder sig nu under EU's udvidelsesforhandlinger.

Som bekendt er der elleve nye stater, der oensker at tiltraede EU. Mindre kendt er det, at ansoegerlandene med deres 100 mio indbyggere med sig i EU vil bringe et bruttonationalprodukt af cirka samme stoerrelse som Belgiens, Nederlandenes og Luxembourgs.

Alle eksperter forudsiger foelgelig, at EU i de naeste 20 aar som foelge af udvidelsen vil vaere fuldstaendig optaget af at loese de kolossale problemer, der er forbundet med denne »afstand« navnlig med hensyn til oekonomi, handelssamkvem og sociale og landbrugspolitiske bestemmelser.

Kort sagt: Det har hidtil ikke vaeret muligt at skabe en faelles europaeisk politik for udenrigs-, forsvars- og sikkerhedsanliggender eller om militaerstrukturer og vaabenproduktion - hvilket har foert til, at Europa er blevet (og stadig bliver) karakteriseret som en oekonomisk gigant, men en politisk og militaer dvaerg - og med udvidelsen vil situationen blive endnu vaerre. Det er utaenkeligt, at 26 stater hurtigt skal kunne blive enige om det, der ikke hidtil har kunnet lade sig goere.

Det basale spoergsmaal lyder derfor som foelger: Risikerer Europa ikke igen at blive omdannet til en rent oekonomisk stoerrelse, til en udvidet frihandelszone, hvor faellesskabet er reduceret til den faelles moent og den ledende rolle, der tilstaas bankerne og ledere i bank- og finansverdenen?

Hvad mener Kommissionen om dette sandsynlige fremtidsperspektiv og denne foruroligende, men naerliggende fare? Mener Kommissionen ikke, at Parlamentet paa grund af problemets usaedvanlige kompleksitet kan og boer debattere det paa et ekstraordinaert moede, og vil Kommissionen i givet fald forpligte sig til selv at forelaegge medlemmerne den fornoedne dokumentation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (9. juni 1998)

Kommissionen behandlede i sin meddelelse Agenda 2000 ((KOM(97) 2000 endelig udg. )), der blev offentliggjort i juli 1997, de spoergsmaal, der rejses af det aerede medlem. I modsaetning til det synspunkt, der fremgaar af det aerede medlems forespoergsel, mener Kommissionen i betragtning af samtlige faktorer, at udvidelsen vil foroege Faellesskabets oekonomiske og menneskelige potentiale og skulle kunne oege sikkerheden baade i medlemsstaterne og paa kontinentet som helhed.

Som det aerede medlem sikkert ved, mener Kommissionen, at faellesskabsinstitutionernes funktion vil skulle tages op til behandling, ikke mindst i lyset af udvidelsen.

Kommissionen gjorde det i Agenda 2000 klart, at udvidelsen ville medfoere en stoerre mangfoldighed af interesser og opfattelser samt en ny geopolitisk situation, som vil udgoere en udfordring for EU's eksterne forbindelser og udenrigspolitik. EU faar brug for en kohaerent og effektiv faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik baseret paa de aendringer, der blev aftalt i Amsterdam.

Det er Parlamentet selv, og ikke Kommissionen, der skal afgoere, om der skal afholdes en debat i Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0829/98 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Akademiske titler i forbindelse med Kommissionens udvaelgelsesproever

Kommissionen kraever, at man er i besiddelse af en akademisk titel for at deltage i de generelle udvaelgelsesproever med henblik paa udnaevnelse som EF-tjenestemand i stillingsgruppe A. Er akademiske titler ensartede i alle EU's medlemsstater?

Er det spanske eksamensbevis »licenciatura« konformt, eller kan det ligestilles med titlerne i alle de oevrige EU-lande i forbindelse med ansaettelse i EF's administration?

Mener Kommissionen ikke, at begrebet »universitetseksamen« kan foere til forskellige fortolkninger, da universitetseksamener i EU ikke alle har samme aekvivalens?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (27. april 1998)

Kommissionen har i sine svar paa tidligere lignende forespoergsler ((Skirftlig forespoergsel E-2749/97 fra fr. Garcías Arias - EFT C 82 af 17.3.1998 Skriftlig forespoergsel E-4186/97 fra fr. Duehrkop Duehrkop - EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15. Skriftlig forespoergsel E-0635/98 til E-0645/98 fra hr. Hernandez Mollar, skriftlig forespoergsel E-0669/98 til E-0679/98 fra hr. Gutiérrez Díaz og skriftlig forespoergsel E-0724/98 til E-0728/98 fra hr. Méndez de Vigo - Se side 11. )) tydeligt fremlagt sin generelle stillingtagen til spoergsmaalet om, hvilke diplomer, der giver adgang til ansaettelse i tjenestemandskategori A/LA i EU-institutionerne. Den kan kun henvise til det, der staar i alle meddelser om udvaelgelsesproever for stillingskategori A, nemlig at »udvaelgelseskomiteen tager i den forbindelse hensyn til forskellene mellem landenes uddannelsessystemer«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1129/98 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (8. april 1998)

Om: De graeske toldmyndigheders hindring af overfoersel af graeske varer via graeske havne

Ifoelge nogle foreliggende oplysninger naegter de graeske toldmyndigheder paa ulovlig vis de soefartsselskaber, der benytter faste ruter mellem faellesskabshavne, at fortolde de varer, som de indfoerer eller udfoerer i de graeske havne i Piraeus, Thessaloniki og Iraklion, i henhold til den forenklede procedure i artikel 448 i EU's toldkodeks (forordning EF 2454/93) ((EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1. )). De ovennaevnte toldmyndigheder tvinger under paaberaabelse af det paaskud, at de tre havneomraader kan betegnes som 100% »frie zoner«, dem, der udfoerer eller indfoerer varer via de tre ovennaevnte havne, til at foelge 15 toldprocedurer, der gaelder i Graekenland for de saakaldte »frie zoner«. Dette er baade udgifts- og tidskraevende.

Har Kommissionen kendskab til dette problem? Hvis ja, hvilke foranstaltninger agter den at traeffe for at faa afskaffet denne urimelige praksis, der aabenlyst tjener saerlige interesser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (4. juni 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-0762/98 fra Georg Jarzembowski ((EFT C 323 af 21.10.1998, s. 68. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0676/98 af Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) til Kommissionen (10. marts 1998)

Om: Forfremmelsesvilkaar for spanske »Ingenieros Técnicos« i forhold til andre kategorier

Finder Kommissionen, at de britiske eksamensbeviser for uddannelserne »Bachelor of Arts, Bachelor of Science og Bachelor of Engineering« er udtryk for bedre kvalifikationer end et eksamensbevis for uddannelsen »Ingeniero Técnico«? I bekraeftende fald, hvorfor?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 og E-0728/98 (21. april 1998)

Kommissionen mener, at de oplysninger, som det aerede medlem beder om, i alt vaesentligt fremgaar af de svar, som er afgivet af Kommissionen paa skriftlig forespoergsel E-2749/97 fra Ludivina Garcia Arias ((EFT C 82 af 17.3.1998. )) og skriftlig forespoergsel E-4186/97 fra Barbara Duehrkop Duehrkop ((EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til disse svar, hvor Kommissionen klart har gjort rede for sin generelle stillingtagen til spoergsmaalet om, hvilke uddannelser, der giver adgang til at blive EU-tjenestemand i kategori A/LA, og mere praecist spoergsmaalet om spanske tekniske ingenioerers uddannelse.

Den korrekte tyske oversaettelse af »diploma universitario« er »abgeschlossenes Hochschulstudium«, og dette udtryk optraeder i Meddelelse om udvaelgelsesproeve KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), som er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. I oevrigt - og som svar paa spoergsmaalet om udvaelgelsesproeve KOM/A/720 og KOM/A/712 - henviser Kommissionen det aerede medlem til Foersteinstansrettens dom af 3. marts 1994 i sagen T-82/92 (Cortés Jiménes mod Kommissionen for de Europaeiske Faellesskaber).

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at en kandidat ved udvaelgelsesproeve KOM/A/104 har indbragt en klage for Rettens i Foerste Instans den 1. december 1997, sagsnummer T-299/97. Kommissionen kan saaledes ikke svare, saa laenge sagen verserer.