SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2547/99

af Guido Podestà (PPE-DE) til Kommissionen

(4. januar 2000)

Om: Tidligere grænsebyer

En lang og omfattende undersøgelse med deltagelse af talrige tjenestemænd fra flere af Europa-Kommissionens generaldirektorater har vist, at Den Europæiske Unions institutioner overhovedet ikke har beskæftiget sig nærmere med grænseområdernes betingelser som en territorial og økonomisk enhed, der under processen med at skabe det fælles indre marked og i endnu højere grad ved Schengen-aftalens ikrafttræden har oplevet, at grundlaget for egne socioøkonomiske strukturer er forsvundet.

Vi er sikkert alle tilhængere af, at Den Europæiske Union skal vokse mere og mere sammen, men det er absolut vor pligt at respektere alle europæiske borgeres behov. Ved Schengen-aftalens ikrafttræden var den eneste indsats fra Fællesskabets side en særlig mobilitetsplan for toldembedsmænd, mens der intet er gjort for alle dem, der udøvede erhverv, som var afhængige af grænsens eksistens.

Mener Kommissionen ikke, at det er nødvendigt og haster med at gennemføre en tilbundsgående analyse af behovene i disse særlige områder i Den Europæiske Union?

Ville det ikke være hensigtsmæssigt at træffe foranstaltninger med henblik på en særlig logistik og finansiel støtte til dem, der på kort sigt straffes således på grund af det indre marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(15. februar 2000)

Kommissionen deler det ærede parlamentsmedlems bekymring angående de sociale sider af det indre marked og finder, at effektive markeder kun er acceptable, hvis de harmonerer med

Fællesskabets sociale målsætninger og værdier. Det snart færdigudviklede indre marked kræver en strategi, som leverer håndgribelige fordele for alle involverede parter, såvel borgere som virksomheder og dem, som er hjemmehørende i grænseområder og -byer og uanset de nærmere omstændigheder. Det er begrundelsen for, at Kommissionen har vedtaget en strategi for Den Europæiske Unions indre marked(1). Strategien tager højde for det indre markeds bidrag til Unionens bredere målsætninger og blev godkendt af Det Europæiske Råd i Helsinki.

Strategiens primære formål er konstant at forbedre det indre markeds effektivitet i de kommende år til fordel for både borgerne og virksomhederne. Disse interesser udelukker ikke hinanden, men opstår der konflikter, skal der skabes overensstemmelse mellem dem. Virkningerne af de foranstaltninger, der træffes i relation til det indre marked, overvåger og analyserer Kommissionen løbende ved hjælp af resultattavlen for det indre marked og Cardiff-rapporten, som foranstalter en årlig vurdering af produkt- og kapitalmarkedernes virkemåde. Cardiff-rapporten sigter mod at undersøge markederne i bred forstand, således at der så vidt muligt tages højde for markedseffektivitetens sociale virkninger.

Det vil af Cardiff-rapporten(2) fra 2000 fremgå, at den økonomiske og sociale samhørighed mellem EU's regioner (generelt) er blevet forbedret betydeligt. Bruttonationalproduktet (BNP) pr. indbygger i de 10 regioner med de laveste indkomster voksede fra 41 % til 50 % af EU-gennemsnittet mellem 1986 og 1996. Hertil kommer, at den geografiske koncentration af industriaktiviteterne i EU i perioden 1988-1998 stik mod forventningerne var aftagende. Dette betyder, at mindre medlemsstater og medlemsstater i EU's periferi i realiteten er vokset hurtigere end større medlemsstater.

For at sikre at EU's borgere udnytter deres rettigheder fuldt ud, er der med dialogen med borgerne og virksomhederne åbnet nye muligheder for at kommunikere med offentligheden. Via et websted og en telefonservice (gratisnummer for hver medlemsstat) kan borgerne stille spørgsmål og modtage personlig rådgivning om rettigheder og muligheder i forbindelse med det indre marked. Tilbagemeldinger fra dialogen med borgerne og virksomhederne kan bidrage til at løse nogle af de problemer, som borgere og virksomheder er stødt på, når de gør forretninger eller rejser på tværs af grænserne. Dette er også med til at forbedre det interaktive element i udformningen af politikker, således at man kan forbedre det indre markeds virkemåde.

Kommissionen vil hvert år forelægge en revideret strategi vedrørende det indre marked for Parlamentet, Rådet og alle involverede parter. Den første revision forventes afsluttet i april 2000.

Hertil kommer, at der via EU-initiativet Interreg inden for de sidste 10 år er ydet ca 3 500 mio. EUR til udvikling af grænseregioner i EU. Et tilsvarende beløb kan forventes at blive afsat i den nye Interreg-periode, som løber fra 2000 til 2006. Selv om den grænseoverskridende del af Interreg primært har til formål at fjerne de hindringer, grænser skaber, er der intet til hinder for, at de medlemsstater og regioner, der deltager i et Interreg-program, anvender en del af midlerne til at yde støtte til dem, som midlertidigt bliver straffet på grund af de ændringer, som på længere sigt vil styrke det indre marked.

(1) KOM(1999) 624 endelig udg.

(2) Ref. efter vedtagelse.