ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1516/03

af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(6. maj 2003)

Om: Polens nationale udviklingsplan og Via Baltica

Den polske regering fremlagde i februar 2003 den nationale udviklingsplan for Kommission til vurdering. Denne plan indeholder de vigtigste forslag til kommende infrastrukturprojekter, som kan tænkes at kræve finansiering fra EU.

Den polske nationale udviklingsplan og det operationelle sektorprogram for søfartsområdet 2002-2006 omtaler den internationale transportkorridor nr. 1 fra Helsinki til Warszawa (Via Baltica), og omfatter den planlagte rute: Budzisko-Augustow-Bialystok-Ostrow-Mazowiecka-Radzymin-Warszawa.

Er Kommissionen klar over, at denne rute går gennem skovene Knyszynska og Augustowska og nationalparken Biebrza, som er områder, der kræver beskyttelse under Natura 2000-programmet ved Polens optagelse i EU? Har Kommissionen i sinde at rejse dette spørgsmål over for de polske myndigheder, når den meddeler dem sit svar på den nationale udviklingsplan, også selv om der ikke søges om ekstra midler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(14. juli 2003)

Da Biebrza nationalpark er et naturområde af enestående værdi, er det muligt, at den efter Polens tiltrædelse vil blive beskyttet under Natura 2000-programmet. I så fald vil der gælde strenge bevaringsbestemmelser. Ifølge artikel 6 i habitatdirektivet skal alle medlemsstater foretage en fyldestgørende vurdering af alle alternative løsninger til en foreslået investering, som risikerer at få en negativ indvirkning på miljøet i et muligt Natura 2000-område. Hvis der ikke findes en alternativ løsning, kan investeringen kun gennemføres, hvis der er overvejende offentlig tilslutning, og de nødvendige kompenserende og afbødende foranstaltninger er truffet.

Kommissionen har indledt forhandlinger med de polske myndigheder med henblik på vedtagelsen af de programmer, der skal finansieres af strukturfondene efter tiltrædelsen. Kommissionen har i sine bemærkninger til Polens nationale udviklingsplan understreget, at det skal påvises i EF-støtterammen for Polen, at miljøhensyn og bæredygtig udvikling spiller en rolle i hele programmet.

Det er medlemsstaternes nationale myndigheder, der har ansvar for udvælgelsen af de projekter, der skal finansieres af strukturfondene. Alle projekter, som de polske myndigheder forelægger til EU-finansiering efter tiltrædelsen skal dog overholde alle relevante EU-regler, herunder den gældende miljølovgivning i Polen, jf. tiltrædelsestraktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0994/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Livorno Kommunes udnyttelse af midler fra det decentraliserede samarbejdsprogram

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Livorno Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte for bæredygtige udviklingsaktioner og -initiativer iværksat af fællesskabsoperatører i samarbejde med udviklingslandene.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Livorno Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra det decentraliserede samarbejdsprogram?

2. om Livorno Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 og E-1003/03

(6. maj 2003)

EU's vigtigste programmer for decentralt samarbejde er dem, der medfinansieres inden for enhedsprogrammeringsdokumenterne eller Interreg-programmerne under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU).

Kommissionen henviser desangående det ærede medlem til svarene på skriftlig forespørgsel nr. E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 og E-1125/03. For Interreg-samarbejdsprogrammerne er den myndighed, der er ansvarlig for koordineringen på nationalt plan, Ministeriet for Infrastruktur og Transport.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0197/03

af Manuel dos Santos (PSE)og Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(31. januar 2003)

Om: Lukning og flytning af virksomhed

Portugisisk presse har meddelt, at skotøjsvirksomheden C & J Clark har påbegyndt en flytning af fabrikken, som for øjeblikket virker i Portugal, i Castelo de Paiva, til Indien og til et land i Østeuropa, hvilket vil medføre, at ca. 600 arbejdere øjeblikkelig afskediges.

Det forholder sig sådan, at denne virksomhed har indgået en kontrakt med den portugisiske stat, som forpligter den til at opretholde produktionen indtil 2007, idet den til gengæld herfor nyder godt af ganske betydelige tilskud inden for rammerne af fællesskabsstøtten til etablering af virksomheder i de fattigste lande i Den Europæiske Union.

I betragtning af de alvorlige skader, denne situation vil medføre for Portugal, navnlig for beskæftigelsen og den sociale sammenhæng i et økonomisk område, der er ganske særligt hårdt ramt (Castelo de Paiva), og med henvisning til, hvad der tidligere er sket i andre, lignende flytningssituationer, anmoder jeg Kommissionen om at oplyse mig:

1. Om den er blevet underrettet om denne flytning?

2. Om den, stillet over for denne flytning, er indstillet på at foretage sig noget?

3. Om virksomheden fortsat kan være berettiget til de tilskud, der blev givet for at virksomheden skulle forblive i Portugal, nu hvor den fuldkommen har tilsidesat alle indgåede løfter?

4. Om det er muligt at udskifte disse tilskud med andre lige så store og af samme slags, som i så fald ville begunstige en fysisk flytning inden for Europa og således være til skade for én medlemsstats økonomi?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(12. marts 2003)

Kommissionen råder ikke over konkrete oplysninger om, hvorvidt den pågældende virksomhed har til hensigt at flytte produktionen fra Portugal til Indien eller et land i Østeuropa, men den ønsker at henlede det ærede medlems opmærksomhed på dens svar på skriftlig forespørgsel P-0089/03 af Regina Bastos(1), herunder især aspekterne vedrørende Fællesskabets gældende bestemmelser på området.

(1) Se side 67.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1047/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Ancona Kommunes udnyttelse af midler fra Life III, femte handlingsprogram inden for miljøet og bæredygtig udvikling og uddannelses- og oplysningsaktioner på miljøområdet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Ancona Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til bevarelse og beskyttelse af miljøet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Ancona Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Life III, femte handlingsprogram inden for miljøet og bæredygtig udvikling og uddannelses- og oplysningsaktioner på miljøområdet?

2. om Ancona Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 og E-1059/03

(5. maj 2003)

Som svar på ovennævnte forespørgsler kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at kommunerne Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena og Terni ikke indsendte projekter med henblik på samfinansiering under LIFE III-programmet. Dette omfatter udvælgelsen for 2003.

Firenze kommune indsendte to projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2002, der ikke modtog finansiering. Den indsendte ingen projekter i 2000 og 2003.

Massa kommune indsendte et projekt til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000, som ikke blev finansieret. Den indsendte ingen projekter i 2002 og 2003.

Prato kommune sendte ingen projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000 og 2002. Den forelagde et projekt i 2003; evalueringsproceduren er i gang og vil blive færdiggjort inden september 2003.

Der er ikke afsat fællesskabsmidler i det sjette miljøhandlingsprogram.

For så vidt angår miljøuddannelse og informationskampagner, har ingen af de kommuner, som det ærede medlem nævnte, modtaget fællesskabsmidler siden 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1054/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Pesaro Kommunes udnyttelse af midler fra Life III, femte handlingsprogram inden for miljøet og bæredygtig udvikling og uddannelses- og oplysningsaktioner på miljøområdet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pesaro Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til bevarelse og beskyttelse af miljøet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Pesaro Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Life III, femte handlingsprogram inden for miljøet og bæredygtig udvikling og uddannelses- og oplysningsaktioner på miljøområdet?

2. om Pesaro Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 og E-1059/03

(5. maj 2003)

Som svar på ovennævnte forespørgsler kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at kommunerne Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena og Terni ikke indsendte projekter med henblik på samfinansiering under LIFE III-programmet. Dette omfatter udvælgelsen for 2003.

Firenze kommune indsendte to projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2002, der ikke modtog finansiering. Den indsendte ingen projekter i 2000 og 2003.

Massa kommune indsendte et projekt til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000, som ikke blev finansieret. Den indsendte ingen projekter i 2002 og 2003.

Prato kommune sendte ingen projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000 og 2002. Den forelagde et projekt i 2003; evalueringsproceduren er i gang og vil blive færdiggjort inden september 2003.

Der er ikke afsat fællesskabsmidler i det sjette miljøhandlingsprogram.

For så vidt angår miljøuddannelse og informationskampagner, har ingen af de kommuner, som det ærede medlem nævnte, modtaget fællesskabsmidler siden 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0887/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(21. marts 2003)

Om: Fiumicino Kommunes udnyttelse af midler fra Life III, femte handlingsprogram for miljø og bæredygtig udvikling, oplysnings- og bevidstgørelsesforanstaltninger vedrørende miljøproblemer

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af midler, der er stillet til rådighed af EU.

Af opgørelsen fremgår det, at udvælgelsen af projekter blandt nogle lokale myndigheder foregår foruroligende langsomt og ineffektivt.

Også Kommissionen har flere gange gjort opmærksom på de lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Der er specielt i visse lokalsamfund, heriblandt Fiumicino Kommune, hårdt brug for at kunne udnytte EU-midlerne til bevarelse og beskyttelse af miljøet. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Fiumicino Kommune har forelagt projekter med henblik på opnåelse af støtte fra Life III, femte handlingsprogram for miljø og bæredygtig udvikling, oplysnings- og bevidstgørelsesforanstaltninger vedrørende miljøproblemer?

2. om Fiumicino Kommune har opnået støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet udnyttet?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 og E-1059/03

(5. maj 2003)

Som svar på ovennævnte forespørgsler kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at kommunerne Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena og Terni ikke indsendte projekter med henblik på samfinansiering under LIFE III-programmet. Dette omfatter udvælgelsen for 2003.

Firenze kommune indsendte to projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2002, der ikke modtog finansiering. Den indsendte ingen projekter i 2000 og 2003.

Massa kommune indsendte et projekt til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000, som ikke blev finansieret. Den indsendte ingen projekter i 2002 og 2003.

Prato kommune sendte ingen projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000 og 2002. Den forelagde et projekt i 2003; evalueringsproceduren er i gang og vil blive færdiggjort inden september 2003.

Der er ikke afsat fællesskabsmidler i det sjette miljøhandlingsprogram.

For så vidt angår miljøuddannelse og informationskampagner, har ingen af de kommuner, som det ærede medlem nævnte, modtaget fællesskabsmidler siden 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0627/03

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Rådet

(25. februar 2003)

Om: Politisk forfølgelse i Turkmenistan

Turkmenistan har udviklet sig til et strengt diktatur, hvor den politiske opposition systematisk undertrykkes. Selv pårørende og bekendte til medlemmer af oppositionen straffes med fængsel, tortur og intern forvisning i landet.

Et eksempel på denne undertrykkelse er de repressalier, som slægtninge til Sapar Yklimov er blevet udsat for. Sapar Yklimov har tidligere været nødt til at forlade Turkmenistan på grund af sin kritik af diktaturet i landet. Han bor nu i Sverige og er svensk statsborger. Sapar Yklimovs slægtninge bliver i dag forfulgt i Turkmenistan, og det nægtes dem at forlade landet. En af dem, der bliver forfulgt, er Sapar Yklimovs datter, som tidligere har opholdt sig i Sverige som flygtning.

Hvad har Rådet gjort mod forfølgelserne i Turkmenistan? Er spørgsmålet om forfølgelserne af Sapar Yklimovs slægtninge, heriblandt af hans datter, blevet rejst direkte over for det turkmenske regime, eller har Rådet til hensigt at gøre det?

Svar

(22. juli 2003)

Den Europæiske Union er dybt bekymret over den vanskelige situation i Turkmenistan. Den gav udtryk for sin utvetydige støtte til en fuldstændig og transparent undersøgelse af de seneste begivenheder i Turkmenistan i sin erklæring af 20. januar 2003.

Rådet minder om, at syv af EU's medlemsstater samt tre andre medlemmer af OSCE over for Turkmenistan har iværksat OSCE's Moskva-mekanisme, der blev vedtaget på mødet i Moskva i 1991 under Konferencen om den Menneskelige Dimension. Generelt har EU støttet denne proces fra starten og har aktivt fulgt iværksættelsen heraf i Turkmenistan. EU støtter de bestræbelser, som det nederlandske OSCE-formandskab udfolder for at få en dialog i gang med myndighederne i Ashgabat. Den nederlandske udenrigsministers samtaler den 3. marts var særdeles nyttige i så henseende.

Situationen i Turkmenistan blev indgående drøftet på et møde den 5.-6. marts 2002 for alle EU-missionscheferne i Centralasien. Under denne drøftelse og andre drøftelser i Rådet er der blevet gjort opmærksom på forskellige individuelle sager.

I de seneste uger har EU-medlemsstaters missionschefer i Ashgabat gjort en energisk indsats for at gøre myndighederne i Turkmenistan opmærksom på EU's bekymringer, men har mødt store vanskeligheder i den forbindelse. Under disse omstændigheder har topprioriteten været at få myndighederne til at ændre holdning frem for at forfølge individuelle sager.

EU vil ikke desto mindre fortsat benytte enhver anledning, herunder i forbindelse med FN's Menneskerettighedskommissions 59. samling, til at give udtryk for såvel generelle som specifikke bekymringer over situationen i Turkmenistan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0672/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(7. marts 2003)

Om: Overholdelse af pressefriheden i Baskerlandet

Den 21. februar 2003 beordrede det spanske retsvæsen det baskiske nationalistiske dagblad Euskaldunon Egunkaraia lukket og krævede dagbladets hovedansvarlige anholdt.

Dette initiativ fra de spanske myndigheders side har rejst mange protester fra og vakt forbløffelse blandt forskellige eksponenter for politiske kredse og civilsamfundet. Også den baskiske regionalregering har tilkendegivet sin solidaritet med dagbladet.

Hvad mener Kommissionen om denne aktion fra de spanske myndigheders side?

Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at forsvare det baskiske folks frihedsrettigheder heriblandt først og fremmest pressefriheden?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af António Vitorinopå skriftlige forespørgsler E-0641/03, E-0672/03 og E-0801/03

(30. april 2003)

Lukningen af dagbladet Egunkaria er sket som følge af en retsafgørelse. Da den dømmende magt i vore demokratiske retsstater er uafhængig af den udøvende magt, kan de dømmende instansers afgørelser ikke underkastes nogen form for politisk kontrol. Derfor udtaler Kommissionen sig ikke om afgørelser, der er truffet af en domstol.

Retssystemerne i alle EU-medlemsstater indeholder i overensstemmelse med kravene i den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder de processuelle garantier, der er nødvendige for en fysisk eller juridisk person, der tiltales eller retsforfølges. I denne forbindelse bør man minde om, at hvis en person finder, at hans eller hendes grundlæggende rettigheder er blevet krænket, kan den pågældende indbringe sagen for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, når alle nationale retsmidler er udtømt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1265/03

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(3. april 2003)

Om: Resultaterne af beslutningen i Rådet (transport) i december 2002 om indgåelse af aftaler mellem staterne og deres respektive industrier

I Rådet (transport) i december 2002 blev der truffet en beslutning om, at staterne skulle indgå aftaler med deres respektive industrier med det formål at sikre transport at høj kvalitet og forbyde transport af tung fuelolie i tankskibe med enkeltskrog.

Hvilke resultater foreligger der af denne beslutning? Hvilke aftaler har man i de enkelte stater indgået med sine industrier?

Svar

(22. juli 2003)

Som det ærede parlamentsmedlem med rette har bemærket, anmodede Rådet i sine konklusioner om skibes sikkerhed og forebyggelse af forurening, der blev vedtaget den 6. december 2002 efter Prestige's forlis, indtrængende medlemsstaterne om at indgå aftaler med deres respektive industrier for at sikre kvalitetsskibsfart og eliminere ældre enkeltskrogede fartøjer, der transporterer svære olier, og opfordrede Kommissionen til at udarbejde en model til en aftale med henblik herpå.

Kommissionen fandt det imidlertid mere hensigtsmæssigt at medtage forbuddet mod transport af svære olier i enkeltskrogede tankskibe i sit forslag til ændring af forordning nr. 417/2002 om fremskyndet indfasning af krav om dobbeltskrogs- eller tilsvarende design for olietankskibe med enkeltskrog, der blev forelagt Europa-Parlamentet og Rådet den 20. december 2002, med henblik på at sikre ensartet gennemførelse i hele Fællesskabet.

Rådet har fulgt Kommissionens ræsonnement i dette spørgsmål og nåede frem til en generel indstilling på samlingen den 27. marts 2003 vedrørende dette forslag, herunder et forbud mod transport af svære olier i enkeltskrogede tankskibe.

Således som Kommissionen anførte i sin meddelelse Rapport til Det Europæiske Råd om opfølgning på virkningerne af Prestige-katastrofen af 5. marts 2003, lader det til, at industrien er enige i, at fællesskabsretten er det mest hensigtsmæssige middel til at sikre ligebehandling mellem konkurrerende selskaber.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0909/03

af Seán Ó Neachtain (UEN) til Kommissionen

(18. marts 2003)

Om: Kommunikation med Kommissionen på irsk (gælisk)

I henhold til traktatens artikel 21 har enhver unionsborger ret til at skrive til Kommissionen på et af de i artikel 314 nævnte sprog og få svar på samme sprog. Den liste, der henvises til, omfatter også irsk (gælisk). På trods af dette krav i traktaten er der hverken mulighed for at vælge gælisk som første eller anden sprogmulighed ved udfyldelse af formularen på Kommissionens hjemmeside med generelle informationer (http://europa.eu.int/geninfo/mailbox/form_en.htm). Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at ændre denne situation og sikre, at traktatens artikel 21 overholdes, og at borgere kan korrespondere elektronisk som gæler med Kommissionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(16. april 2003)

Det ærede medlem beskriver retsgrundlaget vedrørende skriftlig korrespondance med EU-institutionerne på en juridisk korrekt måde. I EF-traktatens artikel 314, stk. 2, anføres irsk som et af de sprog, hvorpå traktatens tekst er bindende, mens det i artikel 21, stk. 3, hedder, at enhver unionsborger kan skrive og få svar på et af de sprog, der er nævnt i artikel 314. Da irsk står for gælisk, kan enhver borger således skrive til Kommissionen på gælisk og få svar på samme sprog. Gælisk er imidlertid ikke i EØF-forordning nr. 1/1958 om den ordning, der skal gælde for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område(1), og de forskellige ændringer hertil nævnt som et af EU's officielle arbejdssprog.

Siden EU's netsted, Europa, blev lanceret i 1995, har Kommissionen udvidet det generelle princip om anvendelse af alle EU's officielle sprog til også at omfatte offentliggørelse ad elektronisk vej.

Ud over officielle dokumenter tilbyder internettjenesten Europa (http://europa.eu.int) offentligheden en stor mængde oplysninger, der ikke er af officiel art. I den forbindelse er det Kommissionens mål at gøre den størst mulige indsats for, at borgerne kan få adgang til oplysningerne på det sprog, de måtte vælge, i det omfang det er muligt med de eksisterende tekniske begrænsninger og de menneskelige og økonomiske ressourcer, der er tilrådighed. Dette mål vil stadig blive prioriteret højt i forbindelse med den kommende udvidelse.

(1) EFT B 17 af 6.10.1958, den danske specialudgave serie I, kapitel 1952-1958, s. 59.