SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2105/02

af Gianni Vattimo (PSE) til Kommissionen

(10. juli 2002)

Om: Fremme af vegetarisme

Et stadigt større antal ernæringseksperter og videnskabsmænd påpeger, at det er vigtigt for den menneskelige sundhed at begrænse forbruget af proteiner og animalske fedtstoffer, og epidemiologiske undersøgelser viser, at personer, der ernærer sig vegetarisk, har en lavere sygdomsfrekvens.

Mange deltagere i FAOs verdensfødevaretopmøde har desuden på ny henvist til, at direkte forbrug af levnedsmidler af vegetabilsk oprindelse i stedet for at anvende disse til foder til slagtedyr ville gøre en langt større mængde fødevarer disponibel og således give et gyldigt svar på fødevarebehovene i den sydlige halvkugle.

I øjeblikket anvendes ca. 50 % af verdensproduktionen af korn og 75 % af verdensproduktionen af soja som ernæring til opdrættede dyr, hvilket udgør en åbenlys bortødslen af næringsmidler.

Intensive driftsmetoder udgør i øjeblikket den almindeligste form for dyreavl, hvilket har betydelige negative indvirkninger på dyrenes velbefindende, og den store koncentration af industrielle opdræt har ofte forårsaget vidtrækkende miljøskader. Også udbredelsen af fiskeopdrætsanlæg er ved at skabe mange forureningsproblemer og medfører intensivt brug af antibiotika, for at fiskene skal kunne overleve de uegnede fangstbetingelser.

Trods dette har Kommissionen flere gange bevilget midler til fremme af forbruget af kød og fisk i medlemsstaterne som en form for støtte til opdrættere og fiskere, men der findes ingen planer om information til de europæiske borgere for at opfordre dem til at gå bort fra forbruget af levnedsmidler af animalsk oprindelse, hvilket mange millioner europæiske borgere allerede har valgt at gøre.

Kan Kommissionen besvare følgende spørgsmål: er der planlagt interventioner til fremme af vegetarisme ud fra etiske og sundhedsmæssige synspunkter samt menneskelig solidaritet og miljøbeskyttelse?

Anser Kommissionen det ikke i benægtende fald for hensigtsmæssigt at indlede informations- og bevidstgørelseskampagner af denne art og involvere skoleelever og borgerne generelt?

Anser den det ikke for hensigtsmæssigt at iværksætte en radikal reform af den europæiske landbrugspolitik og privilegere vegetabilske produktioner, som kan medføre fordele i forbindelse med dyrenes velbefindende, borgernes sundhed, omkostningerne til miljøbeskyttelse og solidariteten med udviklingslandene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. september 2002)

Kommissionen har ikke til hensigt at fremme et bestemt kostvalg, såsom vegetarisme, fremfor andre valg. Kommissionen skal i den forbindelse huske på subsidiaritetsprincippet og borgernes frihed til at træffe deres egne kostvalg.

Formålet med EU's ernæringspolitik er derimod at fremme sundhed og livskvalitet for befolkningen på alle tidspunkter i livet og at nedbringe risikoen for sygdomme ved at fremme sunde kostvaner og sund livsstil. Det er Kommissionens opfattelse, at sunde kostvaner kan opnås på mange måder og er baseret på forskellige kulturelle traditioner, fødevarer og andre faktorer. Vegetarisme er en af disse traditioner, men ikke den eneste. Fællesskabets politikker har betydning for fremstilling af fødevarer til sund, ernæringsrig kost til rimelige priser, og for at uddanne forbrugeren til at træffe ernæringsrigtige valg. Det er vigtigere at have adgang til fødevarer (herunder køb, transport og distributionsaspekter) end at stille disse produkter til rådighed på verdensmarkedet.

EU har ydet støtte til fremmende og oplysningsforanstaltninger på det indre marked for en række landbrugsprodukter og ikke blot for oksekød. Der er endvidere ydet støtte til kampagner til fremme af frisk og bearbejdet frugt og grønt, olivenolie, vin, mælk og mælkeprodukter samt blandt andet organiske produkter. Initiativerne til disse kampagner udarbejdes af en lang række organisationer i medlemsstaterne.

Kommissionen har netop fastlagt en dato for midtvejsevalueringen af den fælles landbrugspolitik. Formålet med denne evaluering er at sikre, at landbrugspolitikken lever op til det europæiske samfunds forventninger gennem støtte til landbrugsindtægter, højere fødevarekvalitet, fremme af miljøbevarelse og dyrevelfærd, landskaber, kulturarven og en bedre social balance.

Kommissionen forpligtede sig endvidere på Det Europæiske Råds møde i Göteborg (15.-16. juni 2001) til at arbejde hen imod en bæredygtig udvikling, og i den forbindelse indeholder en af de planlagte foranstaltninger en omfordeling af støtten fra landbrugspolitikken til belønning af sunde produkter og praksisser af høj kvalitet snarere end kvantitet.