ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3533/98

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Koed- og benmel

Vil Kommissionen oplyse sin holdning til, at koed- og benmel anvendes som dyrefoder i EU, inklusive til fjerkrae?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. januar 1999)

I henhold til Kommissionens beslutning 94/381/EF af 27. juni 1994 om bestemte beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til bovin spongiform encephalopati og opfodring af protein af pattedyr(1) er det forbudt at fodre droevtyggere med protein af pattedyrvaev. Af praktiske grunde og for at sikre sammenhaengen mellem retsforskrifterne blev dette forbud ogsaa fastsat i foderstoflovgivningen ved Kommissionens beslutning 97/582/EF(2) af 28. juli 1997 om aendring af beslutning 91/516/EOEF(3) om listen over raavarer, som det er forbudt at anvende i foderblandinge.

For at undgaa, at brugere af foderstoffer, som indeholder protein af pattedyrvaev, som foelge af manglende kendskab til de gaeldende forskrifter fodrer droevtyggere hermed, fastsaettes det i Kommissionens direktiv 97/47/EF(4) af 28. juli 1997 og 98/67/EF(5) af 7. september 1998, at der ved maerkning af henholdsvis foderstoffer og fodermidler skal goeres opmaerksom paa forbuddet.

Hvad angaar anvendelsen af koed- og benmel som foder til fjerkrae, gaelder der i oejeblikket ikke nogen restriktioner baseret paa EF-lovgivningen. I sit udkast til forordning om regler for forebyggelse og bekaempelse af visse overfoerbare spongiforme encephalopatier(6) foreslaar Kommissionen imidlertid, at forbuddet mod opfodring med protein af pattedyr udvides til at omfatte alle opdraettede dyrearter paa de omraader, hvor der er stoerst risiko for overfoersel af spongiform encephalopati.

(1) EFT L 172 af 7.7.1994,.

(2) EFT L 237 af 28.8.1997.

(3) EFT L 281 af 9.10.1991.

(4) EFT L 211 af 5.8.1997.

(5) EFT L 261 af 24.9.1998.

(6) KOM(98) 623 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3832/98

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Virkningerne af de internationale uroligheder paa finansmarkederne for det europaeiske staalmarked - uddannelse og videreuddannelse

Den internationale staalkonjunktur staar for nye udfordringer: tre store regioner i verden - Rusland, Sydoestasien og Latinamerika - befinder sig i oekonomiske vanskeligheder. Dette faar to konsekvenser: omdirigeringen af traditionelle handelsstroemme afstedkom en enorm importstigning i Europa, som i 1998 udgjorde 520 % fra Asien og 109 % fra USA. Paa den anden side bevirkede koncentrationen af afsaetningsmarkederne en tilbagegang af den europaeiske eksport, som yderligere blev oeget gennem regionale protektionistiske tendenser. De europaeiske staalproducenter trodser indtil nu med held denne udvikling. Nu kraeves der navnlig perspektiver paa baggrund af politiske bestemmelser i denne sektor.

Hvordan bedoemmer Kommissionen det nuvaerende uddannelsesniveau og tilbud om videreuddannelse paa dette omraade? Hvordan skal indsatsen fremover oeges?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(8. februar 1999)

I de to seneste aartier har staalindustrien vaeret igennem en lang raekke kriser. Den har paa en gang maattet foretage en drastisk nedskaering af sin arbejdsstyrke og gennemfoere en uddannelse af den del af arbejdsstyrken, den beholdt, for at tilpasse den til de stadige teknologiske fremskridt. Resultatet er, at den samlede arbejdsstyrke paa nuvaerende tidspunkt generelt anses for at vaere teknisk veluddannet.

Overvejelser, der er fremkommet i de senere aar, isaer fra sektoren selv, gaar i retning af, at virksomhedernes konkurrenceevne, og dermed deres oekonomiske levedygtighed, mindre end foer - selv om dette stadig er en noedvendig betingelse - er afhaengig af vedtagelsen af nye produktionsteknikker og tilpasning af personalet til disse teknikker. Det ser saaledes efter de foreliggende undersoegelser ud til, at virksomhedernes konkurrenceevne i stadig stigende grad er afhaengig af en aendring af deres interne organisation, som skulle gaa i retning af arbejdstagernes individuelle og kollektive tilslutning til et virksomhedsprojekt.

Virksomhederne maa saaledes uden at negligere den tekniske uddannelse, der stadig skal gennemfoeres, og som i givet fald er noedvendig, i deres uddannelsesplan for personalet tage hensyn til, eller maaske i saerlig grad betone, aktioner, der tager sigte paa at goere arbejdstagerne duelige paa flere omraader og kollektivt og individuelt mere bevidste om deres rolle i virksomheden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3751/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: OEkonomisk stoette til velgoerende uddannelsesinstitutioner

Er Kommissionen klar over, at der ydes oekonomisk stoette til velgoerende uddannelsesinstitutioner som f.eks. Council for Education in World Citizenship, som haevder at vaere upartisk, men som til trods herfor under parolen EUROPE 2000 for nylig paa North Devon College praesenterede et panel af valgte repraesentanter, hvor Labour ikke var repraesenteret, selv om dette parti har regeringsmagten i Det Forenede Kongerige og desuden har det stoerste antal nationale parlamentsmedlemmer i omraadet efter de konservative?

Vil Kommissionen sikre, at saadanne organisationer for fremtiden goeres opmaerksom paa noedvendigheden af politisk upartiskhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(18. januar 1999)

Uddannelsesinstitutioner kan modtage finansiel stoette inden for rammerne af Sokrates-programmet, det europaeiske program for samarbejde og uddannelse. Stoetten gives til gennemfoerelse af projekter, som skal opfylde de kriterier, foerst og fremmest om indhold og kvalitet, der fastsaettes i programmet, og som er bestemmende for, om det er stoetteberettiget. En analyse af saadanne institutioners medlemmers eventuelle ekspertise paa et sagomraade er saaledes irrelevant, medmindre disse personer medvirker til gennemfoerelsen af det projekt, som der anmodes om finansiel stoette til. Et politisk tilhoersforhold regnes ikke for at vaere et kriterium for, om et projekt er stoetteberettiget.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3491/98

af Luigi Moretti (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Tilstedevaerelse af taarne til radio- og tv-retransmissionssendere i beboede omraader

Det forekommer mere og mere hyppigt, at der installeres radio- og tv-retransmissionssendere i naerheden af boligomraader, ja ovenikoebet midt i selve byerne.

Der henvises til, at de magnetiske boelger, der udsendes af disse taarne, er sundhedsskadelige for borgerne, som i stadig flere tilfaelde faar fysiske problemer (doevhed, soevnforstyrrelser, leukaemi, osv.).

1. Agter Kommissionen at goere opmaerksom paa den potentielle fare i forbindelse med disse sendere, der er placeret i beboede omraader?

2. Agter Kommissionen at overveje at udarbejde et forslag til forordning, som indeholder regler for sikkerhedsafstande fra boliger og isaer skoler og hospitaler?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3792/98

af Niels Kofoed (ELDR) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Malkerobotter - direktiv 89/362, kap. III, stk. 4

Ifoelge bilaget til hygiejnedirektiv 89/362, kap. III(1), stk. 4, kraeves visuel kontrol af maelken foer malkningen af den enkelte ko. Ved anvendelse af malkerobotter er det ikke muligt at opfylde paagaeldende krav. Ikke desto mindre er der mere end 400 malkerobotter i drift i Holland, Tyskland, Frankrig, Belgien, Italien og England.

Kan Kommissionen oplyse, hvad den har til hensigt at goere for at sikre, at reglerne anvendes ens i Den Europaeiske Union? Agter Kommissionen at aendre direktivet saaledes, at malkerobotter under visse vilkaar kan anvendes? Overvejer Kommissionen at traeffe foranstaltninger for at sikre overholdelsen af de gaeldende regler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. januar 1999)

Kommissionen er informeret om, at der findes malkerobotter, saaledes som det aerede medlem goer opmaerksom paa. Disse robotter fungerer efter princippet om "frivillig malkning", hvilket goer, at malkeren ikke kan kontrollere maelken visuelt, men er et fremskridt baade med hensyn til dyrenes velfaerd og forbedring af landbrugernes livskvalitet. Ved hjaelp af fysiske eller kemiske foelere skulle der kunne foretages en lige saa noejagtig bedoemmelse af maelkekvaliteten som ved den visuelle kontrol alene.

Kommissionen agter at vurdere, hvorvidt der reelt er tale om fremskridt, og om de er forenelige med oensket om maksimal foedevaresikkerhed, der naturligvis stadig maa prioriteres hoejest. Derfor vil Kommissionen stoette sig til rapporterne fra de kontrolbesoeg, der planlaegges aflagt paa maelkeproduktionsbedrifterne i EF, for eventuelt at aendre retsforskrifterne som led i bestraebelserne paa at forenkle direktiverne paa veterinaeromraadet.

(1) EFT L 156 af 8.6.1989, s. 30.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3185/98

af Hadar Cars (ELDR) , Karl Olsson (ELDR) og Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Sproejtning af frugt og groensager med antibiotika

I Sverige er man for nylig blevet opmaerksom paa, at antibiotika anvendes som pesticider i frugt- og groensagsdyrkning i visse medlemsstater (Belgien, Nederlandene og Spanien). Det er blevet fastslaaet, at en overdreven anvendelse af antibiotika kan foere til resistente bakterier hos baade mennesker og dyr. Anvendelsen af antibiotika som et bekaempelsesmiddel udgoer derfor en fare for sundheden.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at vedtage, for at anvendelsen af antibiotika som bekaempelsesmiddel mod planteskadegoerere bringes til ophoer?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4097/98

af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Problemer med gennemfoerelsen af den fjerde finansprotokol for Cypern paa grund af manglende samarbejde med den tyrkisk-cypriotiske befolkningsgruppe

Den fjerde finansprotokol for Cypern er forbundet med problemer og forsinkelser, hvad angaar udnyttelsen af bevillingerne. En af hovedaarsagerne hertil er, at den tyrkisk-cypriotiske befolkning naegter at samarbejde for at gennemfoere de planlagte projekter.

Mener Kommissionen ikke paa baggrund af, at der gentagne gange uden resultat er gjort bestraebelser paa at overvinde tyrkisk-cyprioternes manglende vilje til at samarbejde, at tiden er inde til, at disse bevillinger overdrages til Cyperns regering til gennemfoerelse af projekter, som eventuelt kunne gavne de to befolkningsgrupper, for at undgaa risikoen for at gaa glip af finansieringen, og at stoetten eventuelt helt bortfalder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne Hans van den Broek

(12. februar 1999)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring. Den er i oejeblikket i faerd med at undersoege de cypriotiske myndigheders anmodning om at maatte anvende de disponible midler under fjerde finansprotokol til at stoette projekter, der bidrager til at styrke Cyperns foertiltraedelsesstrategi og de cypriotiske civilsamfund gennem initiativer til at naerme de to samfund til hinanden (f.eks. ved at stoette restaureringen af Tekke-moskéen i Larnaca).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4002/98

af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen

(5. januar 1999)

Om: Pakkerejsedirektivet

Forbrugerne klager i stigende grad over arrangoerer af pakkerejser til trods for, at der findes et pakkerejsedirektiv (90/314/EOEF)(1). Navnlig er der blevet udtrykt bekymring med hensyn til den skaebne, som deltagere i pakkerejser lider, hvis rejsearrangoeren erklaeres insolvent, samt vedroerende opkraevning af tillaegsgebyrer ud over de opgivne priser.

Mener Kommissionen, at direktivet giver forbrugerne tilstraekkelig beskyttelse i tilfaelde af, at en rejsearrangoer erklaeres insolvent, saaledes at arrangoeren og/eller den formidler, som er part i kontrakten, er forpligtet til at yde tilstraekkelig beskyttelse i tilfaelde af insolvens med henblik paa snarlig godtgoerelse af de beloeb, forbrugeren har betalt?

Hvorfor har Kommissionen accepteret, at Det Forenede Kongeriges omsaetning af direktivets artikel 4 vedroerende muligheden for aendring af de opgivne priser er mere lempelig og upraecis end direktivets oprindelige ordlyd?

Agter Kommissionen at forelaegge aendringer til direktivet under hensyntagen til bl.a. ovenstaaende bemaerkninger?

(1) EFT L 158 af 23.6.1990, s. 59.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2605/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Flyselskabernes tidtabeller og S. A. Benz

Har Kommissionen kendskab til det seneste skoenlitteraere vaerk af den belgiske forfatter S. A. Benz?

Denne roman, der er skrevet i en meget original stil, giver sig ud for at vaere en tidtabel, hvilket giver anledning til en vis forvirring, da nogle passagerer fejlagtigt tager den for at vaere en rigtig tidtabel og som foelge deraf ankommer flere timer for sent til deres bestemmelsessted.

Vil Kommissionen anmode forlaget om enten at ophoere med at distribuere denne publikation eller i det mindste forsyne den med den noedvendige berigtigelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(2. oktober 1998)

Kommissionen kender ikke noget til den bog, det aerede medlem henviser til, men den er glad for, at han har henledt dens opmaerksomhed paa originale vaerk.

Eftersom at bogen er rent fiktiv, deler Kommissionen ikke det aerede medlems bekymring, og den agter da heller ikke at foretage sig noget i denne sag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3013/98

af Mair Morgan (PSE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Udgifter til informations- og kommunikationsaktiviteter i Det Forenede Kongerige

Kan Kommissionen forelaegge en detaljeret oversigt over informations- og kommunikationsaktiviteter i Det Forenede Kongerige? Det boer af oversigten fremgaa, hvor store beloeb der er anvendt i hver enkelt region, og til hvilke udgiftsomraader (f.eks loenninger, publikationer, repraesentation osv).

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(18. november 1998)

Paa 1998-budgettet er der i alt bevilget 3,3 mio. ECU (1997: 5.9 mio. ECU) til informations- og kommunikationsaktiviteter i Det Forenede Kongerige. Der er taget ca. 100,000 ECU til henholdsvis Nordirland, Skotland og Wales af dette beloeb til maalrettede, politiske foranstaltninger og informations-foranstaltninger. Det omfatter ikke udgifter til loen og andre driftsudgifter, som centralt forvaltes fra London. De regionale kontorer kan ogsaa benytte sig af faelles servicekontrakter, aktiviteter i informationsrelaeer, midler, der er oeremaerkede til publikationer samt en bred vifte af repraesentationsaktiviteter.

Vejledende fordeling af udgifterne til informations- og kommunikationsudgifter:

>TABELPOSITION>

Hvad angaar Wales er bevillingerne ikke brugt fuldt ud i aar paa grund af personaleaendringer. Man kan gaa ud fra, at aktivitetsniveauet vil stige fra nu af.

Der er 16 tjenestemaend i Det Forenede Kongerige. Kommissionens tjenestemaends loenninger er anfoert i De Europaeiske Faellesskabers Tidende(1). Der er 27 lokalt ansatte i Det Forenede Kongerige (London 17; Irland 4; Skotland 3; Wales 3) og loenudgifterne er paa 995,000 ECU i 1998 (938,000 ECU i 1997).

(1) EFT L 351 af 23.12.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3958/98

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Piratprodukter

Ifoelge undersoegelser fra FN's OEkonomiske Kommission for Europa (ECE) er Central- og OEsteuropa udover Asien blevet et nyt vigtigt marked for produktefterligninger, hvorved piratprodukterne kommer ind i EU's indre marked. Piratprodukterne er ogsaa en afgoerende hindring for oegede EU-investeringer i OEsteuropa, idet virksomhederne mener, at de ikke har den fornoedne retlige beskyttelse i de paagaeldende lande.

Hvordan agter Kommissionen at intensivere sin bekaempelse af den fremstilling og distribution af piratprodukter, der finder sted i OEsteuropa? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at forbedre samarbejdet paa dette omraade med myndighederne i de oesteuropaeiske lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(8. februar 1999)

Det giver Kommissionen anledning til stor bekymring, at de central- og oesteuropaeiske lande ikke har en effektiv beskyttelse og haandhaevelse af den intellektuelle ejendomsret. Kommissionen er enig i at piratvirksomhed og vareforfalskning laegger alvorlige hindringer i vejen for udlandets investering.

Disse lande har i Europaaftalerne forpligtet sig til at indfoere bestemmelser til beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret svarende til hvad der gaelder i Faellesskabet. Bekaempelse af varefalsk er foerst og fremmest en opgave for de enkelte lande selv, men Kommissionen foelger noeje med i hvordan situationen med hensyn til beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret udvikler sig i disse lande. Der er generelt et godt samarbejde mellem myndighederne i naevnte lande og Kommissionen. Der er gjort fremskridt i alle lande, og ikke mindst i Polen, Bulgarien og Tjekkiet, hvor man for nylig har vedtaget ny lovgivning med praktiske foranstaltninger inden for politi, toldvaesen og retsvaesen. Kommissionen har regelmaessigt taget spoergsmaalet om varefalsk og piratvirksomhed op i sine kontakter med de central- og oesteuropaeiske lande, og den agter at fortsaette hermed. Hertil kommer at Kommissionen siden 1992 har givet faglig bistand til disse landes myndigheder som led i PHARE-programmet, naermere betegnet under flerlandeprogrammerne vedroerende intellektuel og industriel ejendomsret. Vigtige elementer i denne bistand er juridisk bistand samt uddannelse af offentlige anklagere, dommere og embedsmaend i politiet og toldvaesenet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3911/98

af Jean-Claude Pasty (UPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Troefler i told- og statistiknomenklaturen og den faelles toldtarif

Kommissionens forordning (EF) 2261/98(1) af 26. oktober 1998 aendrer bilag I til Raadets forordning (EOEF) 2658/87(2) om told- og statistiknomenklaturen og den faelles toldtarif. Troefler er anfoert her flere steder - under KN-kode 0709 52 00 "troefler" med angivelse af toldsats og under KN-kode 0712 30 00, som omhandler "svampe og troefler".

Til trods for sit store vaerd er nomenklaturen ikke tilstraekkelig praecis, naar det drejer sig om "troefler". Den samme benaevnelse kan saaledes omfatte en halv snes forskellige arter af meget forskellig kvalitet (og pris) som f.eks. tuber melanosporum, tuber magnatum, tuber aestivum, tuber uncinatum... for kun at naevne de meste markedsfoerte.

Finder Kommissionen foelgelig ikke, at det for at faa et statistisk kendskab til de maengder, der omsaettes, faa tilpassede tariffer og endelig af hensyn til forbrugernes sikkerhed, er noedvendigt, at varebeskrivelsen "troefler" udbygges, naar den findes, og isaer at der f.eks. ikke sker en sammenlaegning af kvotaerne for "svampe og troefler"?

Ville den franske norm "friske troefler", som er to aar gammel og omfatter en praecis klassificering af de forskellige arter, der markedsfoeres, i oevrigt ikke kunne vaere arbejdsgrundlag for dette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(11. februar 1999)

Troefler er for oejeblikket naevnt i tre toldpositioner i told- og statistiknomenklaturen. Det drejer sig om 07 09 52 "friske" troefler, 07 12 30 svampe og troefler (foreloebigt konserverede, men ikke tilberedte til umiddelbar fortaering) og 20 03 20 troefler (tilberedt eller konserveret paa anden maade end med eddike eller eddikesyre).

Positionerne 07 09 52 og 20 03 20 daekker kun forholdsvis beskedne handelsmaengder og beloeb, nemlig henholdsvis 270 000 EUR og 140 000 EUR i 1997. For position 07 12 30, som daekker svampe og troefler, beloeber importen sig imidlertid til 66 mio. EUR. Det er ganske vist ikke muligt at skelne statistisk mellem svampe og troefler, men i betragtning af at produktionen af en saa "kostbar" vare som troefler ikke kan blive saerlig hoej, kan det dog anslaas, at troefler kun tegner sig for en mindre del af dette beloeb.

I betragtning af at Kommissionen er i gang med at forenkle og modernisere told- og statistiknomenklaturen, og da en opsplitning af de statistiske positioner ydermere vil goere administrationsarbejdet tungere for virksomhederne, isaer for de smaa og mellemstore virksomheder (SMV), forekommer det ikke hensigtsmaessigt at indfoere underpositioner for at kunne skelne troefler fra svampe.

(1) EFT L 292 af 30.10.1998, s. 1.

(2) EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2418/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. Monsanto og terminatorgenet (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0002



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2418/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (27. juli 1998) Om: Monsanto og terminatorgenet Hvilke retsmidler kan EU benytte sig af for at overtale eller tvinge Monsanto til ikke at bruge sit terminatorgen? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. september 1998) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3877/98

af Riccardo Garosci (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Erklaeringer fra EU-eksperter paa EP's og Kommissionens faelles konference om foedevaresikkerhed og BSE-krisen

Under Parlamentets og Kommissionens faelles konference den 30. november 1998 i Bruxelles om foedevaresikkerhed efter BSE-krisen udtrykte forskellige talere, bl.a. medlemmer af Den Videnskabelige Styringskomité (SSC) og Den Videnskabelige Komité for Foder (SCAN), i deres indlaeg skepsis med hensyn til de lande, der ikke har nogen BSE-tilfaelde. Det erklaeredes, at sygdommen ikke standser ved graenserne, eller at der ikke gennemfoeres megen kontrol i disse lande, hvorfor tilfaeldene er sjaeldne. Dette er meget alvorlige paastande, naar man taenker paa, at der under hele konferencen var tale om "aabenhed" og information.

I bilag 6 til Kommissionens anden halvaarlige BSE-opfoelgningsrapport naevnes det paa side 64, at kun 3 lande har meget faa BSE-tilfaelde: Danmark (ét tilfaelde), Luxembourg (ét tilfaelde) og Italien (2 tilfaelde). Mener Kommissionen ikke, at eksperterne paa baggrund af disse oplysninger boer forelaegge naermere enkeltheder vedroerende de mistanker, der kom til udtryk under konferencen? Faktisk kan det med den posititon, eksperterne indtager, ikke accepteres, at de udtrykker sig saa vagt og fremsaetter saadanne beskyldninger.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. januar 1999)

Under Parlamentets og Kommissionens faelles konference den 30. november og 1. december 1998, hvis moedeprotokol er gengivet paa Kommissionens internetadresse, fremlagde de deltagende eksperter deres analyser af situationen for BSE og dens udvikling i EF. De udtalte sig frit og for egen regning. Kommissionen kan derfor ikke besvare det aerede medlems spoergsmaal paa deres vegne.

I henhold til Kommissionens beslutning 98/272/EF af 23. april 1998 om epidemiologisk overvaagning for overfoerbare spongiforme encephalopatier og om aendring af beslutning 94/474/EF(1) skal der i loebet af foraaret 1999 udarbejdes en aarsrapport om overvaagningen af overfoerbare spongiforme encephalopatier. Ved den lejlighed vil Kommissionen undersoege de af medlemsstaterne gennemfoerte programmer for at sikre sig, at de i beslutningen fastsatte maal er naaet.

(1) EFT L 122 af 24.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3634/98 af Peter TRUSCOTT til Rådet. Registrering og autorisering af frisører



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0113



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3634/98 af Peter Truscott (PSE) til Raadet (4. december 1998) Om: Registrering og autorisering af frisoerer Vil Raadet overveje at indfoere obligatorisk registrering og autorisering af samtlige professionelle frisoersaloner og frisoerer i EU? For oejeblikket er det kun Det Forenede Kongerige, Graekenland og Irland, som ikke autoriserer frisoerer, der kan vaere uudlaerte, ukvalificerede og uforsikrede i disse lande. Dette aspekt har alvorlige sundheds- og sikkerhedsmaessige konsekvenser for borgerne i de naevnte lande. Svar (22.-23. februar 1999) Raadet vil gerne understrege, at det er medlemsstaterne, der er kompetente hvad angaar organisation, strukturering og fastsaettelse af regler inden for forskellige erhverv. For saa vidt angaar frisoerfaget, er det op til hver enkelt medlemsstat at fastsaette niveauet for den noedvendige faglige kompetence og at udarbejde specifikke krav for registrering og autorisering.