ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2282/96 af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Kvaliteten af badevandet i Tyskland

Ifoelge Kommissionens 13. beretning om kvaliteten af badevandet i 1995 var for Tysklands vedkommende kun 46% af maaleresultaterne for vandet inde i landet i overensstemmelse med de paabudte kvalitetskrav.

Har Kommissionen truffet foranstaltninger til at afhjaelpe denne situation?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2281/96 og E-2282/96 (25. september 1996)

Den utilfredsstillende situation med hensyn til badevandskvaliteten i Nederlandene er netop ganske rigtigt blevet fastslaaet i Kommissionens beretning om badevandets kvalitet set i forhold til 1995, som er blevet offentliggjort for ganske nylig.

Kommissionen har besluttet sig til at forhoere sig hos de nederlandske myndigheder vedroerende dette problem i form af en aabningsskrivelse, som er det foerste skridt i den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 169.

Hvad angaar den daarlige badevandskvalitet i det indre af Tyskland, har Kommissionen, efter igennem nogen tid at have konstateret denne situation, indledt en overtraedelsesprocedure, herunder en begrundet udtalelse, som er den sidste etape i den indledende tvistemaalsprocedure, som er fastsat i henhold til traktatens artikel 169, og som allerede er blevet officielt meddelt. Denne procedure gaar nu sin gang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2084/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Bekaempelse af racisme

Hvorfor fortsaetter kommissaer Liikanen med at forsoege paa at gennemtvinge sit synspunkt gaaende ud paa, at Kommissionen ikke har nogen kompetence med hensyn til bekaempelse af racisme og fremmedhad ved at skaere voldsomt ned paa budgetposter, naar den kommissaer, der er udpeget som ansvarlig for dette omraade, allerede har erkendt, at Kommissionen er kompetent paa dette omraade? Proever han altid paa at gennemtvinge sine synspunkter ved at skaere voldsomt ned paa budgetposter paa denne maade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (14. oktober 1996)

Det aerede medlems udtalelser stemmer ikke overens med hverken Erkki Liikanens eller Kommissionens betragtninger.

Kommissionen har derimod, trods den meget stramme budgetsituation, i sit foreloebige forslag til budget for 1997 afsat 4,7 mio. ECU til bekaempelse af racisme (konto B3-4114).

Det aerede medlem bedes i oevrigt huske, at Kommissionen handler som kollegium.

Til slut vil vi minde om, at 1997, paa grundlag af et forslag fra Kommissionen, er blevet erklaeret for »Det europaeiske aar til bekaempelse af racisme«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2001/96 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (12. juli 1996)

Om: Kommissionens beslutning af 12. juli 1989 i UIP-sagen

Under henvisning til Kommissionens beslutning nr. 89/467/EOEF ((EFT L 226 af 3.8.1989, s. 25.)) i UIP-sagen, hvorved UIP indroemmedes en fritagelse paa den betingelse, at dette selskab og dets moderselskaber fremmede den europaeiske produktion, bedes Kommissionen besvare foelgende:

1. Mener den, at ovennaevnte betingelse er blevet opfyldt?

2. I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (30. juli 1996)

Det er rigtigt, at det var én af betingelserne for vedtagelsen af beslutningen af 12. juli 1989, at det faelles datterselskab UIP ville bidrage til at fremme den europaeiske produktion. For at tage stilling til, om den meddelte fritagelse skal fornys eller ej, er Kommissionen for oejeblikket ved at undersoege, hvilken indvirkning dette datterselskab har haft paa biografmarkedet. Det faelles datterselskabs indvirkning paa den europaeiske produktion er rent faktisk én af flere faktorer, der spiller ind, men Kommissionen har endnu ikke afsluttet sine undersoegelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2157/96 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Anvendelsen af konto B3-2003: »Andre kulturelle aktioner i Faellesskabet og i samarbejde med tredjelande«

Med anmaerkningen til konto B3-2003 i det almindelige budget for regnskabsaaret 1996 afsaettes hovedparten af beloebet (4.710.000 ecu af i alt 6 mio ecu) til bestemte aktioner.

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor en del af de resterende 1.230.000 ecu, der bevilges til tredjelande, og hvor mange der bevilges inden for Faellesskabet?

Hvor meget gaar der til de latinamerikanske lande, hvor der i aftalerne med EU gaelder en saerlig bestemmelse om kultur?

Hvor stort et beloeb afsaettes der til lande, som ikke har indgaaet aftaler med Faellesskabet?

Hvor stor en andel gaar til tredjelande i Europa og til den oevrige verden?

Efter hvilke kriterier udvaelges projekterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (16. oktober 1996)

Det understreges fra Kommissionens side, at man i regnskabsaarets loeb har svaert ved at opgive endelige tal. Der kan dog oplyses om visse retningslinier.

Faelleskabet staar i forbindelse med 112 tredielande via aftaler indeholdende specifikke bestemmelser om kulturelle anliggender, og det raader i denne sammenhaeng ikke over et saerligt budget. Den aktuelle tendens inden for Faelleskabet er saaledes at skelne mellem de lande, som deltager i de europaeiske kulturprogrammer, dels (for oejeblikket 10 lande fra Central- og OEsteuropa samt Cypern og Malta), dels de andre tredielande.

Hvad angaar de associerede lande i Central- og OEsteuropa, har Kommissionen midlertidigt, i afventning af aabningen af kulturprogrammerne paa grundlag af tillaegsprotokollerne i associeringsaftalerne, afsat ca. 600.000 ECU til projekter fra disse lande (projekterne skal opfylde betingelserne i de eksisterende kulturprogrammer).

Specielt for de latinamerikanske landes vedkommmende har Kommissionen kun modtaget faa projekter inden for det kulturelle omraade, hvoraf visse projekter, saa som »La casa de los tres mundos« har modtaget bistand (100.000 ECU).

Derudover er der bevilget bistand paa 30.000 ECU (Tibet) og 40.000 ECU (Den Europaeiske Unions barokorkesters turné i Sydafrika) til fordel for kulturelle aktioner i andre tredielande.

I forbindelse med samarbejdet med FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur, og Europaraadet, stoetter Kommissionen ligeledes faelles aktioner paa det kulturelle omraade. I denne forbindelse vil et koordineringsmoede blive afholdt hurtigst muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1944/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: BSE og vand

1. Har Kommissionen kendskab til, at BSE-virussen kan forurene drikke- og grundvandet?

2. Hvad agter Kommissionen at goere for at imoedegaa risikoen for, at grundvandet forurenes med virussen, isaer i omraader med destruktionsanstalter?

3. Hvorledes vurderer Kommissionen denne risiko?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. september 1996)

1. Kommissionen har ingen oplysninger om muligheden for, at BSE-agenset kan overfoeres via vand.

2. Raadet gav ved beslutning 95/348/EF om veterinaere og dyresundhedsmaessige bestemmelser, der skal gaelde i Det Forenede Kongerige og Irland, for behandling af visse former for affald, der skal afsaettes lokalt som foder til bestemte grupper af dyr ((EFT L 202 af 26.08.1995. )), tilladelse til benyttelse af saakaldte »knackers' yards«. Efter beslutningens artikel 3 skal saadanne virksomheder have et spildevandssystem, der opfylder hygiejnekravene. Hygiejneforholdene i knackers' yards falder ind under de britiske myndigheders ansvar. Det Forenede Kongerige har bestemmelser, der forbyder fjernelse af rygmarv og hjerne fra kadavere, og de gaelder ogsaa for knackers' yards. Dette skulle hindre enhver mulig forurening af miljoeet omkring knackers' yards. Kommissionen besoegte knackers' yards under sine to besoeg i Det Forenede Kongerige (21.-24. april og 28.-31. maj 1996), og der blev ikke observeret noget problem med hensyn til hygiejnesituationen i forbindelse med spildevand.

3. Kommissionen har ikke modtaget videnskabelige, epidemiologiske oplysninger, som antyder en saadan eventuel overfoerselsvej, og der er ikke truffet nogen saerforanstaltninger i forbindelse med dette forhold. Kommissionen vil dog, hvis der skulle opstaa nogen som helst mistanke om, at der maatte vaere en risiko for menneskers eller dyrs sundhed paa grund af knackers' yards, selvfoelgelig straks vurdere situationen og traeffe passende foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2349/96 af Bernd Lange (PSE) til Kommissionen (8. august 1996)

Om: Gennemfoerelse af EU-direktiver paa miljoebeskyttelsesomraadet

I Forbundsrepublikken Tyskland haevdes det igen og igen - foerst og fremmest fra erhvervsorganisationers og landbrugsammenslutningers side - at det tyske erhvervsliv mister konkurrencefordele, fordi EU-direktiver paa miljoebeskyttelsesomraadet er blevet gennemfoert specielt tidligt og fuldstaendigt i Forbundsrepublikken Tyskland.

1. Hvordan bedoemmer Europa-Kommissionen stadet for faellesskabsrettens gennemfoerelse paa miljoebeskyttelsesomraadet i Forbundsrepublikken sammenlignet med andre medlemsstater?

2. Hvordan bedoemmer Europa-Kommissionen de konkurrenceforvridende virkninger, naar EU-direktiver paa miljoebeskyttelsesomraadet gennemfoeres vaesentligt tidligere i en medlemsstat end i andre medlemsstater?

3. Mener Europa-Kommissionen, at der er tale om mistede konkurrencefordele for det tyske erhvervsliv paa grund af senere gennemfoerelse af EU-direktiver paa miljoebeskyttelsesomraadet i andre medlemsstater?

4. Kan den saette tal paa disse mistede konkurrencefordele?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (20. september 1996)

1. Omsaetningen i praksis af faellesskabslovgivningen i medlemsstaterne er genstand for en aarsberetning om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten. Ifoelge den seneste beretning ((KOM(96) 600 endel. )) har Tyskland - i modsaetning til det aerede medlems opfat-telse - ikke indtaget foerstepladsen med hensyn til omgaaende omsaetning i praksis af Faellesskabets miljoelovgivning.

2. Det kan ikke udelukkes, at en medlemsstat under ganske specielle omstaendigheder eventuelt kan opnaa en vis konkurrencemaessig fordel ved ikke rettidigt at foere et miljoedirektiv ud i livet. Derfor skal Kommissionen som traktatens vogter varetage, at faellesskabslovgivningen haandhaeves af samtlige medlemsstater. Saafremt en be-stemt medlemsstat ikke efterkommer sin forpligtelse til at omsaette faellesskabsret-ten i praksis, kan Kommissionen ivaerksaette en foranstaltning ved Den Europaeiske Domstol, som i givet fald kan bekraefte, at der er tale om en overtraedelse.

Dog boer det i den forbindelse understreges, at forskelle med hensyn til praktisk gennemfoerelse ofte skyldes, at miljoebeskyttelsesdirektiverne kun indeholder mini-mumsnormer. Medlemsstaterne har derefter den valgmulighed at gaa endnu videre end denne beskyttelsesgrad. I det omfang, direktiverne er baseret paa EF-traktatens artikel 130 S (om miljoe), kan medlemsstaterne lade artikel 130 T gaelde. Herved faar medlemsstaterne paa ganske bestemte vilkaar mulighed for at gennemfoere endnu strengere forholdsregler. Disse kan ligeledes komme til at spille en vis rolle for konkurrenceevnen.

3./ 4. Kommissionen har ingen relevante oplysninger herom. Desuden er det ikke Kommissionens opfattelse, at det tyske erhvervsliv har haft saerlige ulemper som foelge af, at visse medlemsstater har omsat miljoedirektiverne til national lovgivning paa et endnu senere tidspunkt end Tyskland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2906/96 af Klaus Rehder (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Dyrkning og import af majs og sojaboenner

1. Hvorledes har dyrkningen af majs og sojaboenner udviklet sig i de enkelte medlemsstater i de seneste 5 aar?

2. I hvilken udstraekning er der de seneste fem aar importeret majs og sojaboenner fra USA til de enkelte medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. november 1996)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1795/96 af David Bowe (PSE) til Raadet (5. juli 1996)

Om: Det indre marked for elektricitet

Vil Raadet oprette en konsulenttjeneste for elektricitetssektoren, saaledes at sektorens arbejdsgivere og fagforeninger kan moedes og droefte virkningen af det indre marked for elektricitet paa de offentlige tjenester, miljoeet, energistrukturerne og beskaeftigelsen? I benaegtende fald bedes Raadet forklare hvorfor.

Svar (7. november 1996)

Raadet henleder det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed paa Raadets resolution om hvidbogen »En energipolitik for Den Europaeiske Union« ((EFT C 224 af 1.8.1996, s. 1. )). I denne resolution »opfordrer« Raadet »Kommissionen til at fortsaette konsultationsprocessen inden for rammerne af en energipolitik paa faellesskabsplan«.

Raadet mener, at konsultationer om energi paa unionsplan kan foregaa inden for disse rammer go ser ingen saerlig fordel i, at der indfoeres yderligere, parallelle konsultationsprocesser paa saerlige omraader.

Raadet har noteret sig, at Europa-Parlamentet i sin udtalelse om det indre marked for elektricitet ((EFT C 329 af 6.12.1993, s. 159, aendringsforslag nr. 47. )) opfordrer medlemsstaterne til »at oprette et gas- og elektricitetsraad eller lignende organ«.

Raadet har ogsaa noteret sig, at Kommissionen ikke har medtaget dette forslag i sit aendrede forslag.

Som det fremgaar af Raadets begrundelse for den faelles holdning til direktivet om faelles regler for det indre marked for elektricitet ((Vedtaget af Raadet den 25. juli 1996. )), er direktivets struktur aendret, saa der laegges stoerre vaegt paa medlemsstaternes rolle med hensyn til implementering af foranstaltningerne.

Paa linje hermed anser Raadet det ikke for hensigtsmaessigt at indfoeje bestemmelser i direktivet om, hvordan medlemsstaterne skal tilrettelaegge konsultationer inden for elektricitetssektoren mellem arbejdsgiverne og fagforeningerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2328/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Kontrol af statistikkerne vedroerende dyreforsoeg

Som svar paa min forespoergsel E-2641/95 ((EFT C 79 af 18.3.1996, s. 12. )) meddelte Kommissionen den 6. december 1995, at den snarest sammen med de italienske myndigheder ville foretage en undersoegelse af de forskellige statistikker, Italien havde udarbejdet om det antal dyr, der anvendes til dyreforsoeg (direktiv 86/609/EOEF ((EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. ))).

Kan Kommissionen redegoere for, hvilke resultater den er kommet frem til, og hvilke foranstaltninger den agter at traeffe i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. oktober 1996)

Kommissionen har haft et moede med de italienske myndigheder vedroerende den rapport, der skal udfaerdiges i medfoer af artikel 13 og 26 i Raadets direktiv 86/609/EOEF af 24. november 1986 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal.

Takket vaere dette moede er der skabt klarhed over, hvilke aendringer det italienske sundhedsministerium via et administrativt cirkulaere har foretaget med hensyn til indhentning af statistiske oplysninger, tabellernes format og indsamlingens hyppighed.

Paa denne maade efterkommer de italienske myndigheder bestemmelserne i direktiv 86/609/EOEF om indhentning af statistiske oplysninger og opfylder dermed ogsaa de krav, der er fastsat i direktivets artikel 13 og 26.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2111/96 af Carlos Pimenta (PPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Alqueva-daemningen

En vedvarende udnyttelse af vandressourcerne kraever en saerlig indsats med hensyn til vandbesparende foranstaltninger.

Har Kommissionen sammenlignet cost-benefitanalyserne af bygningen af Alqueva-daemningen med ibrugtagningen af de delvist uudnyttede overrislingssystemer, som findes i det sydlige Portugal, eller med reparationer af de eksisterende vandforsyningssystemer, der som foelge af laekager bidrager til et enormt vandspild?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (24. september 1996)

Kommissionen er ligesom det aerede medlem overbevist om, at der med en hensigtsmaessig forvaltning af vandressourcerne, i det omfang det overhovedet er muligt noedvendigvis maa tages hensyn til foranstaltninger til begraensning af laekager og spild af vand. I denne forbindelse maa der om noedvendigt vies saerlig opmaerksomhed til vandforsyningssystemerne i det sydlige Portugal.

Ifoelge de ekspertvurderinger, der er i Kommissionens besiddelse, er en af de grunde, der forklarer underudnyttelsen til overrisling af en raekke mindre eksisterende daemninger, den kroniske mangel paa vand i tilstraekkelig maengde i forbindelse med disse daemninger. Det projekt, de portugisiske myndigheder har forelagt, og som for oejeblikket gennemgaas i Kommissionen, har ikke kun til formaal at regulere de vandmaengder, der er til raadighed til overrisling, men ogsaa at sikre en tilfredsstillende forsyning af befolkningerne med drikkevand og fremme den generelle oekonomiske udvikling i det paagaeldende omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1979/96 af Martin Schulz (PSE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Diskrimination imod arbejdstagere og selvstaendige med bopael i Belgien og arbejdsplads eller virksomhed i Tyskland

Arbejdstagere, der arbejder i et tysk firma med hjemsted i Tyskland og bor i Belgien, maa hverken benytte deres arbejdsgivers firmabil til erhvervskoersel eller privat koersel i Belgien. De skal foerst betale den belgiske mortorkoeretoejsafgift, selvom koeretoejet allerede er beskattet i Tyskland.

Arbejdstagere, der er beskaeftiget i Tyskland og har bopael i Belgien, risikerer, at ovennaevnte forhold kommer til at udgoere en hindring for at faa ansaettelse hos en tysk arbejdsgiver. De er saaledes forfordelt i forhold til kolleger, der er bosat i Tyskland.

For arbejdsgivere, der nedsaetter sig i Belgien paa den anden side af den tyske graense, medfoerer denne praksis, at de stilles daarligere i konkurrencen, eftersom de i givet fald skal betale dobbelt motorkoeretoejsafgift.

Mener Kommissionen ikke, at den dobbelte beskatning af firmabiler er et udtryk for diskrimination imod arbejdstagere og i strid med EU-bestemmelserne om fri bevaegelighed for personer, varer og tjenesteydelser? Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at loese dette problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (17. september 1996)

Det af det aerede medlem omtalte forhold, der gaar ud paa, at en person, der er bosat i en medlemsstat, i den medlemsstat, som i henhold til direktiv 83/182/EOEF ((EFT L 105 af 23.4.1983. )) er hans bopaelsland, benytter en firmabil, der stilles til raadighed af hans arbejdsgiver, og som er indregistreret i en anden medlemsstat, er velkendt af Kommissionen.

I det af det aerede medlem anfoerte tilfaelde belaegges den firmabil, der er indregistreret i Tyskland, ikke med andre afgifter end moms, som i oevrigt kan fradrages, mens en firmabil i Belgien ud over momsen paalaegges en registreringsafgift. Dette forhold gaelder ikke alene i Belgien; det forekommer paa forskellig maade i tolv af de femten medlemsstater.

Derfor mener Kommissionen, at spoergsmaalet om benyttelse af firmabiler foerst rigtigt kan loeses paa tilfredsstillende vis i forbindelse med et tiltag paa EF-retligt plan. Kommissionen er for tiden i gang med at undersoege beskatningen af koeretoejer med henblik paa at fastslaa, hvilken indsats der skal goeres paa EF-plan for at forbedre det indre markeds virkemaade og fremme andre EF-politikker. Det spoergsmaal, det aerede medlem bringer paa bane, vil i den anledning blive taget op.

Kommissionen skal undersoege, om de belgiske bestemmelser er i overensstemmelse med bestemmelserne i EF-traktatens artikel 48.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2406/96 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: Opkraevning af vejskat ved Arlberg-tunnelen

Under henvisning til, at Alpen Strassen AG, Innsbruck, kun tildeler oestrigske statsborgere et aarskort for vejskat, bedes Kommissionen oplyse foelgende: hvad agter den at goere for at sikre, at samtlige EU-borgere ligestilles i forbindelse med Alpen Strassen AG's opkraevning af vejskat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (2. oktober 1996)

Den 30. juli 1996 vedtog Kommissionen en udtalelse vedroerende et oestrigsk lovforslag om i OEstrig at indfoere et landsdaekkende vejafgiftssystem omfattende eksisterende og det planlagte hovedlandevejsnet. Det blev i udtalelsen naevnt, at kun ejere af oestrigsk indregistrerede biler kunne faa aarskort til dette system. Saadanne aarskort burde vaere tilgaengelige for alle biler, der er indregistreret hvorsomhelst i Faellesskabet (og ikke blot i OEstrig).

Kommissionen har nu taget kontakt til de ansvarlige oestrigske myndigheder og anmodet dem om at bekraefte, at OEstrig vil tilpasse forordningen om erhvervelse af aarskort for vejafgiften med henblik paa at efterkomme faellesskabsrettens bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1372/96 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Aktioner mod rygning

Under henvisning til, at Kommissionen den 21.4.1995 vedtog en afgoerelse fra Parlamentet og Raadet om en handlingsplan 1995-1999 for bekaempelse af kraeft, hvori navnlig rygning karakteriseres som stoerste risikofaktor i forbindelse med kraeftsygdomme, og hvori der opfordres til som led i kraeftbekaempelsen af traeffe foranstaltninger mod rygning,

og under henvisning til, at nyere data saetter en betragtelig procentdel af kraefttilfaeldene og kraeftdoedsfaldene i forbindelse med livsstil, og at 30% af kraefttilfaeldene relateres til rygning; under henvisning til, at der i forordning nr. 2075/92 om den faelles markedsordning for raatobak sigtes mod oprettelse af en faelles forsknings- og informationsfond for tobak; samt under henvisning til, at udgifterne til markedsstoette stadig andrager 817 mio ecu,

bedes Kommissionen oplyse, hvilke aktioner der er planlagt mod kraeftsygdommenes aarsager, og hvilke projekter til fremme af ikke-rygning der er planer om med sigte paa at konkretisere kraeftbekaempelsen, samt hvorfor markedsstoetten til tobaksproduktion ikke fjernes, da rygning er saa sundhedsskadelig.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. juli 1996)

Prioriterede aktioner til forebyggelse af tobaksmisbrug paa faellesskabsplan er fastlagt i handlingsplanen for kraeftbekaempelse 1996-2000 ((Afgoerelse nr. 646/96/EF - EFT L 95 af 16.4.1996. )). Det drejer sig foerst og fremmest om aktioner vedroerende sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse koncentreret omkring forebyggelse af tobaksmisbrug. Herudover kan visse initiativer til forebyggelse af tobaksmisbrug foregaa inden for rammerne af andre handlingsplaner paa omraadet offentlig sundhed, som f.eks. den, der vedroerer sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse som led i indsatsen inden for folkesundhed ((Afgoerelse nr. 645/96/EF - EFT L 95 af 16.4.1996. )).

Markedsstoetten til tobaksproduktion er en integrerende del af den faelles markedsordning, som Parlamentet og Raadet har godkendt. Den er ikke i sig selv en opfordring til forbrug.

Endvidere kan det naevnes, at der i 1992 oprettedes en faelles forsknings- og informationsfond for tobak ((Raadets forordning (EOEF) nr. 2075/92 - EFT L 215 af 30.7.1992. )), som tager sigte paa at koordinere og finansiere forsknings- og informationsprogrammer til forbedring af kendskabet til tobakkens skadevirkninger samt passende foranstaltninger til forebyggelse og helbredelse.