SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2253/96 af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: De med indsamlingen af statistiske oplysninger forbundne byrder for SMV'er

Efter princippet om omkostningseffektiv indsamling af statistiske oplysninger - saaledes som det ogsaa er beskrevet i artikel 10 i forslag til Raadets forordning om Faellesskabets aktion paa det statistiske omraade - kraeves det, at arbejdsbyrden og omkostningerne i forbindelse med udarbejdelsen af statistikker skal staa i et fornuftigt forhold til omfanget af de tilstraebte resultater. Samtidig skal den byrde, der paalaegges respondenterne, soeges begraenset til et minimum.

I oejeblikket paafoerer visse forordninger smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er) uacceptable byrder og de statistiske myndigheder omkostninger, der ikke staar i noget fornuftigt forhold til de forventede informationsfordele. Indsamlingen af disse oplysninger forudsaetter desuden, at de oplysningspligtige SMV'er har et informationsniveau, som i virkeligheden ikke er til stede i virksomhederne. Den alt for omfattende inddragelse af SMV'er foerer saaledes ikke til en forbedring i kvaliteten af statistiske resultater, men derimod under visse omstaendigheder til en forringelse, naar hoejkvalitative indsamlingsresultater blandes sammen med noedvendigvis mindre velfunderede skoen.

Vil Kommissionen derfor traeffe forholdsregler til, at visse enkeltbestemmelser i eksisterende forordninger - og navnlig 90%-bestemmelsen i Prodcom-forordningen (EOEF) nr. 3924/91 ((EFT L 374 af 31.12.1991. )) af 19. december 1991 - aendres paa en saadan maade, at princippet om omkostningseffektivitet bedre lader sig virkeliggoere?

Hvilke konkrete forholdsregler vil Kommissionen traeffe, saaledes at der i fremtidige forordninger ikke indgaar bestemmelser, der paafoerer SMV'er uacceptable byrder i forbindelse med indsamlingen af statistiske oplysninger?

Hvordan vil Kommissionen sikre, at princippet om omkostningseffektivitet og navnlig den mindst mulige byrde for de oplysningspligtige ogsaa kommer til udtryk - f.eks. ved hjaelp af taerskelbestemmelser herom - i alle metodetekniske haandboeger under udarbejdelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (23. september 1996)

Indfoerelsen af costbenefit-princippet i Kommissionens forslag om statistiske aktiviteter, som er naevnt i spoergsmaalet, afspejler den betydning, Kommissionen tillaegger dette anliggende.

Spoergsmaalet indikerer, at visse eksisterende forordninger paafoerer smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er) uforholdsmaessigt store byrder og de statistiske kontorer uforholdsmaessigt store udgifter. Kommissionen er afhaengig af oplysninger fra medlemsstaterne om udgifter og byrder. En undersoegelse, der for nylig er gennemfoert for det europaeiske raadgivende udvalg for statistisk information paa det oekonomiske og sociale omraade, foerte til den konklusion, at den samlede statistiske byrde paa firmaer er relativt lille, mindre end 5% af de samlede udgifter til alle offentlige administrative byrder. Typisk bruges der i SMV'er ikke mere end 24 timer pr. aar paa udarbejdelse af statistikker til det offentlige, hvilket i alt beloeber sig til langt under 0,1% af det samlede antal arbejdstimer.

Mange medlemsstater, der arbejder sammen med repraesentanter for industrien, meddeler paa forhaand virksomhederne, hvilke oplysninger de vil blive bedt om at levere ved udgangen af hver referenceperiode (maaned eller aar), med henblik paa at de kan lagre oplysningerne i en let udtagelig form. Det haevdes ogsaa, at der stilles for store krav om oplysninger til SMV'erne, hvilket foerer til daarlige statistikker. For at undgaa dette er der i stoerstedelen af faellesskabslovgivningen mulighed for enten at rette anmodninger om begraensede data til smaa virksomheder eller for at hver medlemsstat skoensmaessigt kan anslaa data for mindre virksomheder i stedet for at indsamle dem. Saaledes kan man, naar det menes, at oplysninger ikke kan indsamles fra meget smaa virksomheder, udelukke disse eller ved hjaelp af statistiske metoder foretage et skoen.

Det aerede medlem foreslaar, at Kommissionen skal aendre visse forordninger. Med hensyn til de gaeldende forordninger har der vaeret en del diskussion om Intrastats fremtidige formular og denne er stadig til gennemgang. Navnlig undersoeger man den byrderne i forbindelse med denne undersoegelse, eftersom den indgaar i rammerne for SLIM-initiativet. Eventuelle aendringer af den eksisterende tekst vil, som det er tilfaeldet med alle nye tekster, blive gjort til genstand for undersoegelser ud fra et costbenefit-synspunkt. Med hensyn til Prodcom-forordningen (forordning 3924/91 af 19. december 1991) anser Kommissionen det ikke for noedvendigt at aendre teksten paa nuvaerende tidspunkt. 90%-bestemmelsen, der er omtalt i spoergsmaalet, goer det muligt at gennemfoere stikproeveundersoegelser med henblik paa at faa data, der er repraesentative for hele befolkningen, uden at der noedvendigvis gennemfoeres udtoemmende undersoegelser. Resultatet er, at omkring 200.000 virksomheder undersoeges under Prodcom, mens Intrastat-formularer sendes ud til cirka 370.000 virksomheder.

Der er allerede truffet flere foranstaltninger vedroerende forenkling af faellesskabslovgivningen, som for eksempel forbedringerne af systemet til vurdering af indvirkningerne paa erhvervslivet og Kommissionens opfoelgning af Molitor-gruppens anbefalinger.

Nye planlagte foranstaltninger under det integrerede program for SMV'er og haandvaerksfagene ((KOM(96) 329 endelig udg. )) vil omfatte ivaerksaettelsen af de for nyligt vedtagne retningslinier for lovgivningspolitikken, som vil forbedre kvaliteten af faellesskabslovgivningen og foere til bedre hoering af interesserede parter, herunder SMV-organisationer. En forbedret, mere pragmatisk metode til gennemfoerelse af costbenefit-evalueringen er en af de planlagte foranstaltninger, der skal indgaa i rammerne for det tredje fleraarige program for SMV'er ((KOM(96) 98 endelig udg. )). Dertil kommer, at Eurostat sammen med medlemsstaterne har proevet at fastslaa omkostningerne ved det eksisterende statistiske system og den andel heraf, der skyldes faelleskabslovgivningens krav.

De metodetekniske haandboeger, der i oejeblikket er under udarbejdelse, vil ikke vaere juridisk bindende. Saaledes vil de medlemsstater, der gennemfoerer undersoegelserne vaere frit stillet med hensyn til at arbejde med stikproever eller at anmode om et begraenset saet oplysninger fra visse virksomheder (for eksempel smaa virksomheder). Kommissionen anbefaler brug af stikproever for virksomheder i alle stoerrelser, hvilket er i modstrid med tidligere praksis.

Brugen af taerskelbestemmelser paa faellesskabsplan stoettes ikke altid af Kommissionen i forbindelse med erhvervsstatistikker. Medlemsstaternes varierende stoerrelser og strukturer giver anledning til fejlagtige sammenligninger af data, der er indsamlet i henhold til taerskelbestemmelser. Betydningen af virksomheder under en bestemt taerskel varierer kraftigt lande og sektorer imellem. Fjernelsen af taerskler og brugen af stikproever i alle sektorer goer det muligt skoensmaessigt at fastsaette tal, som er reelt sammenlignelige. Med anvendelsen af taerskler forbigaar man Kommissionens meget reelle behov for oplysninger om smaa virksomheder i forbindelse med virksomhedspolitikken. Der er behov for statistikker fra mindre virksomheder for at sikre, at resultaterne ikke kun afspejler virkeligheden i store multinationale selskaber.

Kommissionen er opmaerksom paa de vanskeligheder, som disse anmodninger om data kan paafoere SMV'er, og forpligter sig til at koncentrere sine dataanmodninger om Unionens prioriterede politiske omraader. Kommissionen er altid aaben for nye forslag til forbedring af balancen mellem behovet for data og omkostningerne ved at levere oplysningerne.