ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1663/02

af Lousewies van der Laan (ELDR) til Kommissionen

(11. juni 2002)

Om: Støjende Kapitel 2-fly og Rådets direktiv 92/12/EØF

I henhold til artikel 2 i Rådets direktiv 92/14/EØF(1) skal medlemsstaterne fra 1. april 2002 sikre, at flyvemaskiner, der henhører under bind 1, del II, kapitel 2, i bilag 16 til konventionen angående international civil luftfart, ikke opererer på lufthavne på deres område, medmindre de er udstyret med støjdæmpningsanordninger.

1. Ved Kommissionen, om samtlige medlemsstater overholder denne bestemmelse?

2. Har Kommissionen oplysninger om lufthavne, der stadig giver tilladelse til, at sådanne flyvemaskiner opererer på deres område, og hvilke lufthavne drejer det sig i givet fald om?

3. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at iværksætte mod de medlemsstater og de lufthavne, som ikke overholder dette direktivs bestemmelser?

(1) EFT L 76 af 23.3.1992, s. 21.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(1. august 2002)

Kommissionen har modtaget en række oplysninger, ifølge hvilke nogle lufthavne ikke fuldt ud overholder Rådets direktiv 92/14/EØF af 2. marts 1992 om begrænsning af operationen af flyvemaskiner, der henhører under bind I, del II, kapitel 2, i bilag 16 til konventionen om international civil luftfart, anden udgave (1988)(1). På indeværende tidspunkt er Kommissionen i gang med at undersøge disse informationer. Specielt skulle myndighederne i Grækenland have givet tilladelse til flyvning fra 1. april 2002 med bestemte flytyper, bl.a. Boeing 737, type 200, mellem Athen og Rhodos. Følgelig besluttede Kommissionen den l7. juli 2002 at sende en åbningsskrivelse til de græske myndigheder som følge af manglende overholdelse af artikel 2 i direktiv 92/14/EØF.

Ingen lufthavn kan isoleret tillade flyvning med kapitel 2-fly. Medlemsstaterne kan indrømme undtagelser fra disse bestemmelser, men vel at mærke på meget stramme betingelser som fastsat i artikel 8 i direktiv 92/14/EØF. I henhold til denne artikel kan der kun gives undtagelse i enkelttilfælde som følge af den pågældende flyvnings ganske særlige karakteristika, hvilket udelukker enhver mulighed for at give lufthavnene særbehandling.

Kommissionen vil fortsat anmode medlemsstaterne om at give den løbende information om, hvor langt de er nået med gennemførelsen af direktivet på deres respektive territorier. Ligesom på ethvert andet område vil misligholdelse af forpligtelserne fra de nationale myndigheders side kunne medføre en overtrædelsesprocedure.

(1) EFT L 76 af 23.3.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0139/02

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(31. januar 2002)

Om: Budgetpost vedrørende arbejdet i det europæiske konvents præsidium

Laeken-erklæringen indeholder ikke blot bestemmelser om indledningen af en forfatningsproces for Den Europæiske Union, men nævner også muligheden af at udpege formanden for Kommissionen ved direkte valg, afstikker vejen hen imod oprettelse af en europæisk regering, aftegner et fælles strafferetligt system, og inddrager regionerne i drøftelsen om fordelingen af kompetencerne i EU.

Det arbejde med at behandle de relevante forslag, der skal udføres af konventets præsidium, er derfor af største betydning, hvorfor det bør have de nødvendige midler og muligheder til sin rådighed.

Kan Kommissionen oplyse, på hvilken budgetpost der er afsat bevillinger til, at præsidiet i praksis kan udføre sit arbejde på betryggende vis, og hvordan denne budgetpost skal afvikles under behørig budgetkontrol?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyerpå skriftlige forespørgsler E-0139/02, E-0337/02 og E-419/02

(15. maj 2002)

Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedtog den 28. februar 2002 en interinstitutionel aftale om deres respektive bidrag til finansieringen af Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid. Aftalen bygger på et anslået budget for konventet på 4 mio. EUR for det første budgetår, dvs. fra marts til december 2002.

Dette beløb vil blive overført fra EU's almindelige budget til en særlig fond uden for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget med følgende fordeling:

- 1 mio. EUR fra sektion I (Parlamentet),

- 0,4 mio. EUR fra sektion II (Rådet) og

- 2,6 mio. EUR fra sektion III (Kommissionen) del A.

Disse beløb udgør 0,1 % af den enkelte institutions driftsudgifter eksklusive pensioner.

Den 28. februar 2002 vedtog budgetmyndigheden et ændringsbudget med de nødvendige budgetposter og den nødvendige overførsel af bevillinger til virkeliggørelse af disse bidrag.

I henhold til de regler, som de tre institutioner har fastlagt, skal konventets budget vedtages på forslag af konventets generalsekretær, og efter at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen har godkendt det.

Konventets budget omfatter i princippet ikke rejse- og opholdsudgifter for konventets medlemmer (med undtagelse af dets præsidium), idet disse dækkes af Parlamentet, medlemsstaterne og de kandidatlande, som medlemmerne kommer fra, løn til medlemmerne af konventets sekretariat, når disse er udsendt af EU-institutionerne, og visse udgifter til infrastruktur (herunder tolkning, oversættelse, bygninger og personale), som dækkes af de tre institutioner, der er værter for konventets møder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0774/02

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(18. marts 2002)

Om: Overdragelse af beføjelser fra Kommissionen til medlemsstaterne

Ved åbningen af EU's Konvent den 28. februar sagde Romano Prodi, formand for Kommissionen, at Kommissionen var rede til at overdrage beføjelser til medlemsstaterne. Hvilke specifikke ansvarsområder mener Kommissionen, man bør overdrage, og vil Kommissionens forslag på dette område blive viderebragt til Konventet af Michel Barnier og António Vitorino, medlemmer af Kommissionen, eller af Kommissionens formand eller hans talsmand?

Svar afgivet af Romani Prodi på Kommissionens vegne

(6. maj 2002)

Den tale, som Kommissionens formand holdt ved åbningen af konventet, skal sættes ind i den politiske sammenhæng. Medlemmerne af konventet er blevet opfordret til at overveje fremtiden for det europæiske

projekt. EU skal omdefinere sine hovedopgaver og afgrænse aktivitetsområderne bedre. I den forbindelse skal alle institutionerne finde ud af, hvordan de bedst kan udføre deres opgaver. Kommissionen er parat til at revurdere sine egne opgaver, hvis det er nødvendigt, for at det europæiske projekt kan lykkes. Det følger heraf, at den tale, som Kommissionens formand holdt for konventet, ikke tog sigte på en bestemt opgave, der i øjeblikket udføres af Kommissionen, men snarere var udtryk for en politisk vinkling. Kommissionen har naturligvis ikke til hensigt at opgive sin væsentligste rolle, nemlig at være en uafhængig institution, der er garant for almenvellet. Så snart Kommissionen har fastsat sin holdning til den fremtidige udformning af EU-institutionerne, vil Kommissionens repræsentanter i konventet redegøre for denne holdning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1314/02

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Rådet

(8. maj 2002)

Om: Det svenske forbud mod dyrkning af hamp med lavt THC-indhold

På grund af betydningen af at beskytte menneskers liv og helbred ved indførelse af foranstaltninger mod narkotikamisbrug og de åbenlyse kontrolproblemer, der er forbundet med, at dyrkning af hamp med et lavt THC-indhold tillades, har den svenske regering anset det for velbegrundet ikke at tillade dyrkning af denne afgrøde i Sverige. Den svenske regering og et stort flertal i Rigsdagen har ikke på nuværende tidspunkt til hensigt at ændre de svenske bestemmelser.

Dog behandles det svenske forbud for øjeblikket af Domstolen, og Sverige vil muligvis som følge af dommen blive tvunget til at tage sin afgørelse op til revision. Det er derfor relevant at spørge, om Rådet eventuelt vil træffe en afgørelse, som giver de enkelte medlemsstater ret til at træffe deres egen afgørelse om at tillade eller forbyde dyrkning af hamp med et lavt THC-indhold.

Svar

(3. oktober 2002)

Det tilkommer ikke Rådet at tage stilling til medlemsstaternes nationale lovgivning eller verserende sager ved Domstolen.

Endvidere har Kommissionen ikke forelagt noget forslag fra Kommissionen, der kan minde som det ærede medlems forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0274/02

af Gian Gobbo (NI) til Kommissionen

(1. februar 2002)

Om: Undertrykkelse af den kurdiske bevægelse for tosprogethed i Tyrkiet

I Tyrkiet er der siden årsskiftet opstået en bevægelse af studerende og forældre, som kræver undervisning i kurdisk i undervisningsinstitutionerne under slagordet Tosproget undervisning er mulig.

Det tyrkiske politi har foretaget flere hundrede arrestationer af kurdiske studerende, som ved offentlige underskriftindsamlinger har forlangt at blive undervist på deres modersmål. Det oplyses, at de tilbageholdte ikke har haft muligt for at have normal kontakt til forsvarsadvokater. Flere menneskeretsorganisationer har protesteret mod disse vilkårlige arrestationer.

Er denne adfærd fra de tyrkiske myndigheders side ikke i strid med de såkaldte Københavnskriterier, hvis overholdelse er en forudsætning for EU-medlemskab, især kravet om overholdelse af menneskerettighederne og de retsstatslige principper?

Mener Kommissionen ikke, at den, hvis den ikke allerede har gjort det, må protestere over for regeringen i Ankara med krav om, at undertrykkelsen af det kurdiske mindretal og dets legitime krav om tosproget undervisning indstilles?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugen

(26. februar 2002)

I henhold til Den Europæiske Unions tiltrædelsespartnerskabsaftale med Tyrkiet forventes det på mellemlang sigt at Tyrkiet sikrer beskyttelsen af den kulturelle mangfoldighed og garanterer alle borgere kulturelle rettigheder uanset deres oprindelse. Det forventes således at Tyrkiet afskaffer lovgivning der indskrænker disse rettigheder, bl.a. inden for undervisningen.

Kommissionen gjorde i november 2001 i en periodisk rapport(1) rede for Tyrkiets fremskridt med hensyn til kulturelle rettigheder. Ændringen af artikel 26 og 28 i Tyrkiets forfatning betragtes som et positivt fremskridt, idet man hermed afskaffede de bestemmelser der forbød brug af andre sprog end tyrkisk. Opfattelsen var den at dette kunne bane vej for brugen af andre sprog end tyrkisk, med de fornødne ændringer af den eksisterende restriktive lovgivning og praksis.

Kommissionen har nøje fulgt med i den seneste udvikling og er bekymret over rapporter om at mange studenter er blevet arresteret i forbindelse med underskriftsindsamlinger om sprogkurser i kurdisk.

Kommissionen og EU's formandskab rettede for nylig fælles henvendelse til de tyrkiske myndigheder i Ankara, idet man gav udtryk for bekymring over hvorvidt de tyrkiske myndigheder havde krænket den grundlovshjemlede ret til at foretage underskriftsindsamlinger.

Kommissionen agter at gå videre med denne sag over for de tyrkiske myndigheder.

(1) KOM(2001) 700 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1647/02

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(4. juni 2002)

Om: Undersøgelse af fonde vedrørende mund- og klovsyge

Ifølge artikler i dagspressen har forskellige myndigheder i Nederlandene, herunder i provinsen Friesland, som følge af M & K-krisen i 2001 oprettet fonde, som skal udbetale godtgørelser til de sektorer, der har været ramt af M & K-krisen. For at forvisse sig om, at dette ikke strider mod EF-traktatens artikel 87 om statsstøtte, der er uforenelig med fællesmarkedet, og derfor kan forbydes, har de pågældende regionale myndigheder bedt Kommissionen undersøge en række spørgsmål, jf. EF-traktatens artikel 88. På grund af den prekære følelsesmæssige og økonomiske situation for de direkte berørte vil det være ønskeligt, om Kommissionen hurtigt træffer endelig afgørelse.

Vil Kommissionen på denne baggrund fremskynde sin beslutningstagning i dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. juni 2002)

Kommissionen kan forsikre det ærede parlamentsmedlem om, at den er velinformeret om den vanskelige situation for de sektorer, der berørtes af mund- og klovsygekrisen i 2001.

Kommissionen er i øjeblikket ved at undersøge en national støtteordning til afhjælpning af de problemer, der affødtes af mund- og klovsygen (Stichting Fonds MKZ). De nederlandske myndigheder har oplyst, at provinsmyndighederne eventuelt vil bidrage til denne nationale fond.

Kommissionen har indtil nu modtaget en meddelelse om en provinsstøtteordning vedrørende de samme problemer (Schadevergoedingsregeling MKZ Friesland). Den er ikke blevet underrettet om oprettelse af andre provinsfonde i Nederlandene i forlængelse af den nævnte krise.

Kommissionen vil kontakte de nederlandske myndigheder for at indsamle alle nødvendige oplysninger om eventuelle andre provinsordninger, som det ærede parlamentsmedlem henviser til, og se nærmere på deres forenelighed med fællesmarkedet iht. EF-traktatens artikel 87 og 88.

Kommissionen ønsker endelig at henlede det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på bestemmelserne i artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 659/1999(1) og at forsikre om, at den vil træffe en beslutning, så snart den råder over alle de oplysninger, der er nødvendige for at undersøge foranstaltningens forenelighed med fællesmarkedet.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 [nu artikel 88] EFT L 83 af 27.3.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0451/02

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(22. februar 2002)

Om: ARGO-handlingsprogrammet

De finansielle virkninger af forslag til Rådets beslutning om vedtagelse af et handlingsprogram for administrativt samarbejde på områderne ydre grænser, visum, asyl og indvandring fastsættes til en samlet rammebevilling på 25 millioner EUR for de 5 år, som programmet varer (2002-2006) over budgetpost B5-820.

Det beløb, der er afsat i Kommissionens forslag(1) for 2002 er på 5,024 millioner EUR. Men i det arbejdsdokument (analyse af de enkelte budgetposter), som Kommissionen udarbejdede til det foreløbige forslag til budget, er der kun afsat 3 millioner EUR til ARGO i 2002.

Agter Kommissionen at finde det resterende beløb (2,024 millioner EUR) på kontoen for en anden aktivitet, der er finansieret over B5-820? Eller agter Kommissionen tværtimod at skaffe beløbet ved at forhøje bevillingen til ARGO i de efterfølgende regnskabsår? Kan Kommissionen give budgetmyndigheden ajourførte oplysninger om den finansielle programmering af B5-820?

(1) KOM(2001) 567 EFT C 25 E af 29.1.2002, s. 526.

Svar afgivet på Kommissionens vegne Af Antonio Vitorino

(4. april 2002)

Kommissionen kan bekræfte, at det frivillige budget til ARGO-handlingsprogrammet(1) i 2002 er på 3 mio. EUR uden udgifterne til faglig og administrativ støtte. Det er korrekt, at Kommissionens muligheder for at indgå forpligtelser påvirkes af det forhold, at det første år for gennemførelse og udnyttelse af bevillingerne falder sammen det år, hvor det relevante retsgrundlag forventes vedtaget, nemlig i maj 2002. Det blev derfor besluttet at øge det oprindelige beløb på 5 mio. EUR opført i finansieringsoversigten i Kommissionens forslag. Saldoen af den samlede bevilling, dvs. 22 mio. EUR, bliver udnyttet i årene 2003-2006.

Kommissionen oversender budgetmyndigheden ajourførte oplysninger om den finansielle planlægning for konto B5-820, når den fremlægger sin finansieringsoversigt i forbindelse med det foreløbige budgetforslag (FBF) for 2003 og budgetgennemførelsesplanen for 2002.

(1) ARGO: Det nye handlingsprogram for kontrol af de ydre grænser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1338/02

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. maj 2002)

Om: Afskaffelse af den fælles landbrugspolitik og landbrugsforhandlingerne i WTO-regi

Ifølge en artikel i The Guardian, som har været offentliggjort i den portugisiske presse, har dette dagblad haft adgang til dokumenter, hvor der slås til lyd for en forhandlingsstrategi, som giver Kommissionen mulighed for under WTO-forhandlingerne at give køb på landbrugssektoren til gengæld for at opnå øget liberalisering og adgang til visse sektorer i tredjelande, som f.eks. telekommunikation, finansielle tjenesteydelser, energisektoren og direkte investeringer.

En gradvis afskaffelse af den fælles landbrugspolitik skulle ifølge artiklen være prisen herfor. Man må huske på, at de forskellige bilaterale aftaler og GATT-runder har ført til en omfattende liberalisering inden for den internationale handel med landbrugsprodukter, hvilket har bragt princippet om fællesskabspræference i fare og først og fremmest er kommet de store multinationale selskaber i landbrugsindustri- og levnedsmiddelsektoren til gode. Landbruget befinder sig i en konstant krise med en drastisk reduktion i arbejdsstyrken og i antallet af bedrifter, øget vertikalisering, koncentration og intensivering af produktionen og de deraf følgende velkendte risici for fødevaresikkerheden. De seneste reformer af den fælles landbrugspolitik har ikke bidraget til løsning af de alvorligste problemer og har forstærket nogle af urimelighederne, navnlig med hensyn til fordeling af støtten mellem de forskellige produktioner, producenter og lande.

Kan Kommissionen på baggrund heraf besvare følgende spørgsmål:

- Er omtalte artikel sandfærdig?

- På hvilken måde vil ovennævnte strategi i bekræftende fald komme landbrugerne, og i særdeleshed de små og mellemstore landbrugere og familiebedrifterne til gode, når også forslagene om at afskaffe landbrugspolitikkens markedsordninger og samfinansiere landbrugsudgifterne (som foreslået for kandidatlandenes vedkommende) tages med i betragtning?

- Hvilke risici indebærer denne strategi for, at EU bliver bragt i et afhængighedsforhold på levnedsmiddel- og landbrugsområdet, navnlig med hensyn til vegetabilske proteiner? Og hvilke risici indebærer den for fødevaresikkerheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. juni 2002)

Kommissionen har ikke kendskab til den artikel, som det ærede medlem omtaler.

Fællesskabets holdning under Verdenshandelsorganisationens (WTO) landbrugsforhandlinger er fastsat i det forhandlingsforslag, som Rådet vedtog i oktober 1999 og Rådets (landbrugsministrene) konklusioner (den 20. og 21. november 2000). Kommissionen forhandler inden for de rammer, som Rådet har udstukket.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0364/02

af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen

(14. februar 2002)

Om: Menneskerettighedsspørgsmål i Vietnam

Troende i Vietnam lider under de statslige myndigheders undertrykkelse. Pastor Nguyen Hong Quang, som er formand for den administrative komité for det vietnamesiske evangeliske mennonit-samfund og leder mange projekter med henblik på at hjælpe de fattige og nødlidende, er ofte blevet udsat for intimidering og forfølgelse. Dette er et forsøg fra myndighedernes side på at forhindre pastoren og hans grupper i at udøve såvel religiøse som sociale aktiviteter.

I oktober 2001 fik pastor Quang et ultimatum om at ophøre med sine kirkeaktiviteter fra sit hjem/center i Binh Khanh ward i Ho Chi Minh City.

Er Kommissionen enig i, at artikel 18 i Menneskerettighedserklæringen og Den Internationale Konvention om Borgerlige og Politiske Rettigheder, som giver borgerne ret til at nyde de grundlæggende rettigheder om religionsfrihed, ytrings- og forsamlingsfrihed på denne baggrund ikke overholdes?

Er Kommissionen da enig i, at der bør tages skridt til at sikre, at enhver vietnamesisk borger kan forvente at nyde godt af disse grundlæggende menneskerettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. marts 2002)

Kommissionens delegation i Hanoi følger, sammen med medlemsstaternes diplomatiske repræsentanter, menneskerettighedssituationen i Vietnam meget nøje.

I de seneste år har Kommissionen konstateret betydelige fremskridt for hovedparten af den religiøst aktive del af den vietnamesiske befolkning, herunder en stor del af den befolkning, der frit praktiserer den kristne eller buddhistiske tro. Der findes dog stadig områder, hvor yderligere fremgang er nødvendig, og også et antal individuelle tilfælde giver anledning til bekymring.

I tilfældet med pastor Nguyen Hong Quang har Kommissionen kendskab til de meddelte oplysninger, men har endnu ikke modtaget nogen uafhængig bekræftelse af de nævnte begivenheder. Kommissionens delegation i Hanoi er derfor blevet anmodet om at indhente yderligere oplysninger og derefter sammen med medlemsstaternes repræsentationer at træffe de nødvendige foranstaltninger.

Kommissionens holdning over for Vietnam vedrørende menneskerettigheder er ligesom over for andre lande at fremme og støtte fremgang for menneskerettighederne og demokratisering og inden for rammerne af de internationale instrumenter vedrørende menneskerettigheder at give udtryk for bekymring i tilfælde af misbrug.

Kommissionens delegation i Hanoi og medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer drøfter fortsat problemerne vedrørende menneskerettighederne i Vietnam. F.eks. kan Kommissionen meddele det ærede medlem, at menneskerettighedssituationen i Vietnam blev drøftet i Den Fælles Kommission Fællesskabet-Vietnam i Hanoi den 6. november 2001 og igen på mødet i donorlandenes rådgivende gruppe i Hanoi den 7. og 8. december 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0991/02

af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen

(12. april 2002)

Om: Affaldshåndtering i Irland

EU har under det femte rammeprogram givet 3 millioner til opførelse og igangsætning af en biomassefabrik (kraftvarmeværk) i North Monaghan, Irland.

Hvad lød ansøgning på? På hvilke betingelser blev pengene bevilget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(28. maj 2002)

Forslag nr. NNE5/1999/20229 om et 28 Mwe optimeret biomasse samforbrændingsværk i Co. Monaghan, Irland blev indsendt som led i energi, miljø og bæredygtig udvikling del B: energiprogram efter at forslagsindkaldelse 1999/C 77/14(1) var offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Forslagets titel var Optimised Biomass Combined Heat and Power (CHP) plant for Monaghan integrating condensing economiser technology.

Værket skal demonstrere en boblende fluid-bed-kedel med en innovativ integreret kondenserende economizer som anvender brændsel i form af brugt champignonkompost. Kraft/varme forholdet bliver 1:1 og elektricitetseffektiviteten 26 %, hvilket er betydeligt mere end det mest avancerede p.t. (23,6 %). De samlede projektomkostninger anslås til 43 081 000 EUR og forslagsstillerne anmodede i ansøgningen om et EU-bidrag på 8 083 250 EUR. Andre biobrændsler som hønsestrøelse og træaffald planlægges også anvendt.

Fire eksterne eksperter vurderede forslaget, som blev shortlistet til støtte. Evalueringsresultatet blev bekræfter af programudvalget, som består af medlemsstaternes repræsentanter, og Kommissionen indbød konsortiet til kontraktforhandlinger den 5. oktober 2000. Fællesskabsstøtten andrager samlet maksimalt 2 975 000 EUR. Kontrakten blev undertegnet den 27. april 2001.

Hvad angår affaldsforbrænding skal konsortiet opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/76/EF af 4. december 2000 om forbrænding af affald(2). Kommissionens økonomiske støtte sendes til kontrahenterne på basis af statusrapporter og påløbne udgifter.

Procedurerne og generel information om ansøgnings- og evalueringsprocedurer kan hentes på: www.cordis.lu

(1) EFT C 77 af 20.3.1999.

(2) EFT L 332 af 28.12.2000.