DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/797

(2004/C 78 E/0847)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3266/03

af Torben Lund (PSE) til Kommissionen

(4. november 2003)

Om: Genetisk modificerede afgrøder påvirker naturen

I uge 42 kunne man i bl.a. Financial Times og på BBC's hjemmeside læse om de opsigtsvækkende resultater af en undersøgelse af, hvorvidt genetisk modificerede (GM) afgrøder påvirker naturen. Undersøgelsen er baseret på forsøg i England, og dokumenterer at marker med GM-afgrøder i flere tilfælde ødelægger de naturlige betingelser også mere end konventionelle marker. Undersøgelsen viste bl.a., at der eksempelvis var færre fugle, sommerfugle og bier omkring marker med GM-afgrøder sammenlignet med konventionelle marker.

I den forbindelse bedes Kommissionen redegøre, for hvorledes disse skræmmende resultater påvirker EU's politik, særlig mhp. tilladelsen af GM-produkter. Agter Kommissionen på baggrund af disse resultateter at iværksætte nye undersøgelser om GM-produktion og dens negative indflydelse på naturen, og mener Kommissionen, at regler for sameksistens mellem GM-afgrøder og ikke-GM-afgrøder bør revideres i lyset af disse resultater? Endelig bedes Kommissionen tilkendegive, hvorledes GM-producenter stilles økonomisk ansvarlig for de negative ændringer, de påfører naturen.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(16. januar 2004)

Der blev den 16. oktober 2003 offentliggjort otte rapporter om ekstensive dyrkningsforsøg, som er gennemført i Det Forenede Kongerige i de seneste tre år, kendt under betegnelsen på Farm Scale Evaluations (»FSE«). Forskningsarbejdet gik ud på at undersøge, hvilke virkninger dyrkningen af tre genmodificerede (GM) herbicidtolerante afgrøder (majs, forårssået raps og roer) eventuelt ville have på forekomsten og diversiteten af visse nøglekomponenter i agerlandets vilde flora og fauna sammenlignet med konventionelle ikke-herbicidtolerante afgrøder. I løbet af de tre år observerede man således et antal marker, hvor den ene halvdel var sået med konventionelle frø og den anden halvdel med GM-frø af den samme afgrøde. Begge halvdele blev forvaltet af landbrugere efter de samme metoder, som de ville have brugt til kommercielle afgrøder.

Et af undersøgelsens hovedresultater er, at virkningerne af herbicidtolerante afgrøder på markernes biodiversitet afhænger af den pågældende afgrøde. HT-majs var således mere skånsom mod markens biodiversitet end konventionel majs, mens herbicidtolerant raps og roe var skadeligere end de tilsvarende konventionelle afgrøder.

Disse forsøg i Det Forenede Kongerige var klassificeret som forsøgsudsætninger. Sådanne udsætninger reguleres nu under del Β i direktiv 2001/18/EF (1) (tidl. del Β i direktiv 90/220/EØF (2), som blev afløst af direktiv 2001/18/EF den 17. oktober 2002). Forsøgsudsætninger godkendes efter en »decentraliseret« procedure. Dette indebærer, at den medlemsstat, hvor udsætningen skal finde sted, skal gennemføre en miljørisikovurdering forud for godkendelsen. Kun den pågældende medlemsstat har ansvaret for sådanne udsætninger, herunder også for passende forvaltnings- og tilsyns/kontrolforanstaltninger. Anmeldelser af markedsføring af GMO'er skal indeholde oplysninger om resultaterne af forsøgsudsætninger af de pågældende GMO'er.

I betragtning af ovenstående er det derfor vigtigt at mærke sig udtalelsen fra ACRE (den britiske regerings officielle instans for udsætning af GMO'er) vedrørende de følger, resultaterne vil få for igangværende, uafgjorte og fremtidige udsætninger af GM-afgrøder.

Det skal også huskes, at FSE-resultaterne kun gælder for de tre afgrøder, der er blevet undersøgt, og kun ved anvendelse af de pågældende herbicider. For at kunne ekstrapolere resultaterne til andre typer GM-afgrøder kræves der derfor yderligere undersøgelser.

I rapporten hedder det: »der er ikke tegn på, at dyrkning af en afgrøde, der er modificeret med moderne bioteknologi, har negative virkninger på biodiversiteten.« Forskellen i virkningerne mellem den konventionelt dyrkede og den GM-dyrkede markhalvdel kan måske forklares ved forskellen mellem de herbicider, der er anvendt på de herbicidtolerante afgrøder, og dem der er anvendt på de konventionelle afgrøder.

Før udsætning i miljøet i forskningsøjemed eller i kommercielt øjemed skal hver enkelt GMO vurderes på et sag til sag-grundlag. Dette betyder, at hver GMO vurderes for sig under hensyntagen til forældreafgrøden (majs eller raps osv.) og GMO'ens biologiske egenskaber (selvbestøvning/krydsbestøvning, insekt-/vindbestøvning, etårig/toårig afgrøde mv.), det indsatte GM-træk (herbicidtolerance, insekttolerance mv.) såvel som recipientmiljøet.

Hvis der fremkommer nye videnskabelige oplysninger om sundheds- eller miljørisici ved en GMO, efter at tilladelse er givet, skal anmelderen ifølge artikel 20 i direktiv 2001/18/EF straks træffe foranstaltninger til at beskytte sundhed og miljø og underrette den kompetente myndighed herom.

FSE-rapportene indeholder ikke oplysninger af relevans for forvaltningen af sameksistens. Det Forenede Kongeriges ministerium for miljø, fødevarer og landbrug har imidlertid offentliggjort tre yderligere undersøgelser af genoverførslen fra GM-afgrøder til ikke-GM-afgrøder (3). Undersøgelserne byggede på modelberegninger og markforsøg. Resultaterne heraf er vigtige til at bedømme effektiviteten af forvaltningsforanstaltninger på bedriftsplan til begrænsning af GMO'ers blanding med andre afgrøder. I denne sammenhæng vil undersøgelserne kunne have interesse for drøftelserne af spørgsmålet om sameksistens.

Kommissionens henstilling af 23. juli 2003 med retningslinjer for udarbejdelse af nationale strategier og bedste praksis til sikring af sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug (4) kommer ind på spørgsmålet om ansvaret for forvaltningsforanstaltninger på bedriftsplan til begrænsning af genoverførsel. Med hensyn til erstatningsansvar i tilfælde af økonomiske skader som følge af iblanding af GMO'er i andre afgrøder anbefaler Kommissionen, at medlemsstaterne undersøger deres lovgivning om civilretligt ansvar, for at se, om de gældende nationale love giver tilstrækkelig og samme beskyttelse i denne henseende.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF, EFT L 106 af 17.4.2001.

(2) Rådets direktiv 90/220/EØF af 23. april 1990, EFT L 117 af 8.5.1990.

(3) DEFRA pressemeddelelse: http://www.defra.gov.uk/news/2003/031013b.htm.

(4) EUT L 189 af 29.7.2003.