ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1142/02

af Carlos Lage (PSE) til Kommissionen

(24. april 2002)

Om: Fødevarer, som indeholder genstande

Flere europæiske organisationer, som beskæftiger sig med børns sikkerhed, har givet udtryk for deres store bekymring over de ulykker, der skyldes, at børn sluger ikke-spiselige genstande, som findes i chokoladeæg, morgenmadsprodukter osv. Ifølge statistikkerne kan der hvert år i Europa registreres 2000 ulykker, ligesom der allerede er registreret mange dødsfald som følge af kvælning.

Kan Kommissionen oplyse, om den råder over undersøgelser eller statistikker vedrørende disse ulykker?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(30. maj 2002)

Med hensyn til indsamling af oplysninger i al almindelighed samfinansierer Kommissionen som led i programmet for forebyggelse af personskader de nationale dataindsamlingsprojekter vedrørende ulykker i hjemmet og i fritiden. Disse data indsamles normalt af kontrahenter i medlemsstaterne på hospitalernes skadestuer og omfatter oplysninger om det produkt, der var involveret i personskaden, og en beskrivelse af, hvordan personskaden opstod. Beskrivelsen gør det ligeledes muligt at indkredse farlige produkter.

En af kontrahenterne i programmet for forebyggelse af personskader har udarbejdet sin egen oversigt over undersøgelser og ulykker (Summary of studies and incidents), som vil blive sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat sammen med en supplerende kommentar til disse og andre undersøgelser.

For så vidt angår sikkerheden ved nonfoodprodukter i separat emballage, som findes i fødevareprodukter, skal Kommissionen henvise det ærede medlem til svarene på skriftlig forespørgsel E-504/02 af Anna Karamanou(1), E-548/02 af Alexandros Alavanos(3), E-2630/00 af Jorge Moreira da Silva(2), E-2631/00 af Elisa Maria Damião(4) og E-2632/00 af Carlos Lage(5).

(1) EFT C 205 E af 29.8.2002, s. 153.

(2) EFT C 136 E af 8.5.2001.

(3) EFT C 205 E af 29.8.2002, s. 153.

(4) EFT C 136 E af 8.5.2001.

(5) EFT C 136 E af 8.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0333/02

af Nuala Ahern (Verts/ALE) til Rådet

(12. februar 2002)

Om: Ressourcer til håndhævelse af Laeken-afgørelserne om atomkraft

Hvilke ekstra økonomiske ressourcer og personaleressourcer vil man bruge og med hvilken tidsramme til at iværksætte afgørelserne om atomkraft i punkt 59 fra Det Europæiske Råd i Laeken i december 2001 med hensyn til (1) analyse af de sikkerhedsrapporter, som skal forelægges Kommissionen af atomenergieksperter i medlemsstaterne, og (2) ansøgerlandenes udarbejdelse af rapporter om sikkerheden i deres respektive atomenergiprogrammer?

Svar

(25. juni 2002)

Indledningsvis vil Rådet gerne påpege, at atomkraftværkers sikkerhed ikke henhører under Fællesskabets kompetence, men under national kompetence, da Euratom-traktaten ikke indeholder særlige bestemmelser, der tillægger Fællesskabet beføjelser i så henseende.

Med hensyn til gennemførelsen af nr. 59 i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Laeken bør det ærede parlamentsmedlem derfor rette sin forespørgsel direkte til medlemsstaterne,

Med hensyn til især anden del af det ærede parlamentsmedlems spørgsmål anmoder Det Europæiske Råd om med jævne mellemrum at få forelagt rapporter fra atomenergieksperter i medlemsstaterne, som skal holde tæt kontakt med Kommissionen. Tiltrædelsesstaterne henregnes i denne sammenhæng ikke til medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0962/02

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(15. april 2002)

Om: Eventuelle tilfælde af nepotisme i forbindelse med EU-midler i Schwerin

I svaret på min skriftlige forespørgsel E-2806/01(1) har Kommissionen den 3. december 2001 meddelt mig, at den allerede i en skrivelse af 30. august 2001 har anmodet delstatsregeringen i Schwerin om oplysninger i forbindelse med de anklager, som tidsskriftet Der Spiegel har fremsat. Deri var der tale om manipulationer i forbindelse med tildelingen af kontrakter om forvaltningen af EU-midler og om nepotisme, som bl.a. også viceministerpræsidentens kone skulle have draget fordel af.

Har Kommissionen i mellemtiden modtaget et svar fra Schwerin?

I bekræftende fald kan Kommissionen forelægge mig en kopi af dens korrespondance med delstatsregeringen?

(1) EFT C 134 E af 6.6.2002, s. 110.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(31. maj 2002)

I sin skrivelse af 30. august 2001 til Den Europæiske Socialfonds (ESF) ledende organ anmodede Kommissionen om oplysninger vedrørende tildeling af kontrakter til BBJ Servis GmbH, Schwerin, særligt hvad angår overholdelse af EU-bestemmelserne om offentlige udbud. Derudover anmodede Kommissionen det ledende organ om at fremsende de kontrolrapporter, der måtte blive udarbejdet i forbindelse med disse kontrakter.

Efter adskillige telefoniske henvendelser bekræftede ESF's ledende organ i en skrivelse af 4. december 2001, at Landesrechnungshof (den regionale revisionsret) havde iværksat undersøgelser, og lovede at sende Landesrechnungshof's første ikkebindende udkast til rapport, som forventedes ultimo december 2001.

Et Unverbindlicher Entwurf (ikkebindende udkast til rapport) blev afsluttet i slutningen af januar 2002 og sendt til arbejdsministeriet i begyndelsen af februar 2002. Denne rapport og en erklæring fra arbejdsministeriet blev drøftet af ministeriet og Landesrechnungshof den 26. februar, hvorefter Landesrechnungshof trak sin rapport tilbage. Landesrechnungshof forklarer, at denne tilbagetrækning var et resultat af supplerende oplysninger og nye juridiske overvejelser, som skulle gennemgås, inden en ny rapport kunne udarbejdes og offentliggøres.

Landesrechnungshof har til dato endnu ikke offentliggjort den endelige rapport.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0390/02

af Charles Tannock (PPE-DE) til Rådet

(22. februar 2002)

Om: Eventuel medtagelse af terroristhandlinger under bestemmelserne i Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol

Artikel 7 (forbrydelser mod menneskeheden) i bestemmelserne i Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol opregner en række handlinger herunder drab, udryddelse, tortur og andre umenneskelige handlinger af lignende karakter, der forsætligt forårsager stor lidelse eller alvorlig skade på legeme, sjæl eller helbred som alle udgør en forbrydelse mod menneskeheden, når de begås som led i et omfattende eller systematisk angreb mod en civilbefolkning og med viden om angrebet.

I artikel 8 (krigsforbrydelser) henvises til:

andre grove overtrædelser af ret og sædvaner, der finder anvendelse under internationale væbnede konflikter, inden for folkerettens rammer, det vil sige enhver af følgende handlinger:

i) forsætligt at angribe civilbefolkningen som sådan eller civile enkeltpersoner, der ikke tager direkte del i fjendtlighederne;

Inden det i artikel 8, litra f) anføres, at:

stk. 2 e) finder anvendelse i ikke-internationale væbnede konflikter, og finder således ikke anvendelse på interne uroligheder og spændinger, såsom optøjer, isolerede og sporadiske voldshandlinger eller tilsvarende handlinger. Det finder anvendelse i væbnede konflikter, der finder sted på en stats territorium, når der er en langvarig væbnet konflikt mellem regeringsmyndigheder og organiserede væbnede grupper eller mellem sådanne grupper.

Mener Rådet, at en almindelig læsninger af disse eller andre artikler i stattuten betyde, at terrorister (hvis de er tilstrækkeligt organiserede) samt oprørsgrupper falder inden for stattuttens bestemmelser, eller er den enig i det synspunkt, som den franske regering gav udtryk for i sin erklæring i forbindelse med ratificeringen, og som andre regeringer samt størstedelen af offentligheden deler, at terroristhandlinger ikke falder inden for disse bestemmelser?

En række EU-medlemsstater har nu ratificeret Rom-statutten. I betragtning af omfanget af terroristangrebene på De Forenede Stater i september 2001 samt de tusinder af mennesker, som er døde i årenes løb i flere lande i verden, herunder også i EU's medlemsstater, mener Rådet da, at det længere kan accepteres at behandle terroristforbrydelser anderledes end forbrydelser mod menneskeheden eller krigsforbrydelser begået af statslige myndigheder eller oprørsgrupper, og at ratificeringen af en statut uden ændringer ville være at udsende en helt forkert signal om det internationale samfunds vilje til at bekæmpe terrorisme?

Svar

(27. juni 2002)

Det er ikke Rådets opgave at udtale sig om det ærede parlamentsmedlems spørgsmål, der vedrører fortolkningen af Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol. Den Europæiske Union er ikke kontraherende part i Rom-statutten, hvori det i øvrigt fastslås, at Den Internationale Straffedomstol selv fortolker statutten, når den anvendes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0357/02

af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet

(22. februar 2002)

Om: Det Internationale Bjergår

År 2002 er Det Internationale Bjergår og bør derfor navnlig beskæftige sig med bjergområders specielle sider og skønhed samt også med problemerne i disse områder.

Kan Rådet oplyse, hvilke konkrete foranstaltninger på agrar- og regionalområdet der er planer om for dette bjergår?

Kan Rådet endvidere oplyse, om der er afsat midler til de planlagte initiativer, og hvor store disse er?

Svar

(27. juni 2002)

Støtte til landbrug i bjergområder har i mange år været genstand for Fællesskabets interesse og stadige bekymring. Allerede i 1975 vedtog Rådet et direktiv om landbrug i bjergområder og i visse ugunstigt stillede områder, der gav medlemsstaterne mulighed for at indføre en særlig støtteordning, bl.a. for bjergområder, med henblik på at fremme landbrugsaktiviteter i disse områder. Bjergområderne blev derefter integreret i fællesskabslovgivningen for ugunstigt stillede områder.

Senere fastsatte Det Europæiske Råd i Berlin i marts 1999 de budgetmæssige og politiske retningslinjer for Agenda 2000, hvor den fælles landbrugspolitiks anden søjle vedrørende landdistriktudvikling blev indført. Formålet med en politik for udvikling af landdistrikterne er at indføre en sammenhængende og bæredygtig ramme for landdistrikternes fremtid. Principperne for den anden søjle er det multifunktionelle landbrug, effektivitet, decentralisering af ansvaret og fleksibilitet samt et tiltag på tværs af flere sektorer.

Således erstattede forordning 1257/1999, vedtaget i maj 1999, de eksisterende forordninger om landdisstriktudvikling. Kapitel V vedrører bl.a. ugunstigt stillede områder, hvortil bjergområderne hører. Landbrugere i disse områder kan modtage udligningsgodtgørelse på visse betingelser, f.eks. anvendelse som led i god landbrugspraksis af driftsmetoder, der er forenelige med miljøbeskyttelse.

I de programmer for udvikling af landdistrikterne, som medlemsstaterne har udarbejdet, har det været muligt at inddrage aktioner vedrørende bjergområderne.

Rådet har ikke modtaget nogen forslag fra Kommissionen om specifikke aktioner i forbindelse med det internationale bjergår.

Det er naturligvis muligt og ønskeligt at foreslå initiativer med henblik på aktioner eller tilrettelæggelse af seminarer om økonomien i bjergområder, men det angår ikke Rådet som institution.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1608/02

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. juni 2002)

Om: Afvisning i Nederlandene af at give en del borgere med statsborgerskab i en anden EU- eller EØS-medlemsstat national hypotekgaranti (Nationale Hypotheek-Garantie)

1. Er Kommissionen klar over, at garantifonden for ejerboliger i Nederlandene (Stichting Waarborgfonds Eigen Woningen in Nederland), som udsteder den nationale hypotekgaranti efterfølgeren af den kommunale garanti (Gemeentegarantie) og som beskytter køberen af en bolig mod fremtidige risici og mod forhøjet rentebetaling til hypotekbanken i forbindelse med risici, på side 12 i de nye bestemmelser, der er indført i år, kræver, at en ansøger fra en medlemsstat af Den Europæiske Union eller Det Europæiske Økonomiske Område er i besiddelse af en opholdstilladelse på ubestemt tid i Nederlandene for at komme i betragtning til et lån med henblik på erhvervelse af en ejerbolig eller til forbedring af en bolig, som tilhører den låneinteresserede?

2. Er Kommissionen samtidig klar over, at denne opholdstilladelse først udstedes i Nederlandene, når vedkommende har været opført i folkeregisteret i en nederlandsk kommune i fem år, også selv om vedkommende kan få andre til at bevidne eller ved fremlæggelse af en arbejdskontrakt kan bevise, at han/hun allerede har opholdt sig i længere tid i Nederlandene?

3. Er Kommissionen enig med mig i, at det at kunne forelægge en permanent opholdstilladelse er et overflødigt middel til at hindre personer, der ikke har bopæl i Nederlandene, i at spekulere, da hypotekgarantien ifølge bestemmelserne kun er gyldig, hvis låneren selv har permanent opholdsadresse i boligen, og kun for det tidsrum, der reelt er tale om ophold i boligen?

4. Er der efter Kommissionens vurdering tale om forskelsbehandling på grund af nationalitet, eftersom de personer, der ønsker at tage ophold af længere varighed i Nederlandene, og ægtefæller til nederlandske statsborgere, som selv har et andet EU- eller et EØS-statsborgerskab, stilles ugunstigt med hensyn til muligheden af at købe en bolig, de selv agter at bo i?

5. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at bringe denne ulige behandling og forskelsbehandling på grund af nationalitet til ophør?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(3. juli 2002)

Kommissionen er i øjeblikket ved at foretage en grundig undersøgelse af det af det ærede medlem nævnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0731/02 af Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Kommissionen. Retsakter fra Fællesskabet.



EF-Tidende nr. 205 E af 29/08/2002 s. 0205 - 0206



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0731/02 af Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Kommissionen (15. marts 2002) Om: Retsakter fra Fællesskabet Hvor mange retsakter fra Fællesskabet er blevet ophævet i henholdsvis 1999, 2000 og 2001? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding (8. maj 2002) Man har fortolket udtrykket retsakter fra Fællesskabet således, at det omfatter fællesskabslovgivning i form af forordninger eller direktiver. Ud over ophævede retsakter er der taget hensyn til retsakter, hvis gyldighedsperiode er udløbet i løbet af de pågældende år. Svaret på spørgsmålet fremgår af følgende tabel: >TABELPOSITION> Ovennævnte oplysninger stammer fra Celex databasen for EU-retsakter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0003/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Rådet

(23. januar 2002)

Om: Kristi nye flugt fra Bethlehem

Sharon-regeringens nægtelse som stødte på modstand hos en stor del af de israelske borgere af at lade den palæstinensiske leder Yasser Arafat besøge Bethlehem i julen, indgår ikke alene som led i den generelle plan om at nedværdige og ydmyge Arafat men også i bestræbelserne på etnisk udrensning af Bethlehem-området for de arabiske kristne indbyggere.

Andelen af palæstinensiske kristne (hvoraf hovedparten er græskortodokse, men som også omfatter et stort antal katolikker og armenske kristne), der var på 95 % i 1948, hvor staten Israel blev grundlagt, er nu faldet til 45 %. De palæstinensiske kristnes udvandring hovedsagelig til Australien, Nordafrika og Sydafrika har i de seneste måneder antaget faretruende dimensioner efter, at israelske panservogne er trængt ind i Bethlehem, tyve palæstinensere omkommet i oktober og 200 huse tilhørende græskortodokse palæstinensere ødelagt.

Sharon-regeringen forsøger med såvel militære som politiske midler, såsom ved at forbyde Arafat at besøge Bethlehem julenat, at udslette det palæstinensiske kristne element i Bethlehem, eftersom disse indbyggere forbliver tro mod deres arabiske identitet, er moderate og på grund af deres religiøse overbevisning ikke lader sig påvirke i radikal islamistisk retning, hvilket blot ville gøre dem politisk sårbare. De støttes af de kristne kirker i Vesten, og de er teoretisk set i stand til at overleve økonomisk på grund af religionsturismen.

Hvilke særlige foranstaltninger vil Rådet udover de generelle initiativer i forbindelse med Mellemøsten træffe over for den israelske regering med henblik på at give palæstinenserne, hvoraf størstedelen er kristne, mulighed for at blive i Bethlehem-området?

Svar

(27. juni 2002)

Rådet understreger, at det betydelige bidrag, EU som førende donor har ydet indtil nu for at forhindre, at Den Palæstinensiske Myndighed bryder sammen, og lægge grunden til en reel økonomisk udvikling, efter Rådets mening har været til gavn for palæstinensere af alle trosretninger i de besatte områder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0838/02

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(26. marts 2002)

Om: EF-traktatens artikel 151 og kulturarven budgetmæssige aspekter

I henhold til artikel 151, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab er en indsats mulig på EU-plan med henblik på bevarelse og beskyttelse af den kulturarv, der er af europæisk betydning.

Hvor stor en del af EU-budgettet er i alt siden 1999 blevet forpligtet til projekter på dette område, og under hvilke budgetoverskrifter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(21. maj 2002)

EF-traktatens artikel 151 bestemmer, at Fællesskabet skal fremme det kulturelle samarbejde mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte og udbygge deres indsats på en række områder, herunder bevarelse og beskyttelse af den kulturarv, der er af europæisk betydning. Denne målsætning søges opfyldt gennem rammeprogrammet Kultur 2000 til fordel for kulturelt samarbejde i Europa (budgetpost B3-2008) og, før dette program trådte i kraft i 2000, gennem programmet Raphaël (tidl. budgetpost B3-2000).

Bevillingerne under budgetpost B3-2000 var på 6,5 mio. EUR i 1999 og vedrørte udelukkende aktiviteter til fordel for kulturarven.

Bevillingerne under budgetpost B3-2008 vedrørende aktiviteter til fordel for kulturarven var på henholdsvis 14,4 mio. EUR i 2000 og 11,8 mio. EUR i 2001.

En detaljeret beskrivelse af de projekter, som i 2000 og 2001 støttes på området bevarelse og beskyttelse af kulturarven, kan findes på følgende internetadresse: http://europa.eu.int/comm/culture/eac/index_fr.html

Det bør bemærkes, at andre programmer og fællesskabsaktiviteter (som f.eks. strukturfondene, de beløb, som er afsat til miljøbeskyttelse, osv.) omfatter projekter, som også har til formål at bevare og beskytte den kulturarv, der er af europæisk betydning. Kommissionen har til hensigt at udarbejde en meddelelse om gennemførelsen af EF-traktatens artikel 151, stk. 4(1). I den forbindelse har man besluttet at sende et spørgeskema til medlemsstaterne om brugen af de fonde vedrørende strukturpolitikken, som de forvalter direkte, til kulturelle aktiviteter, herunder initiativer til bevarelse og beskyttelse af den kulturarv, der er af europæisk betydning.

(1) EF-traktatens artikel 151, stk. 4, bestemmer: Fællesskabet tager hensyn til de kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i denne traktat, navnlig med henblik på at respektere og fremme sine kulturers mangfoldighed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0465/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. februar 2002)

Om: Oprettelse af fire centre for kvalitetskontrol med egreneret bomuld i Grækenland

Under den anden fællesskabsstøtteramme og i de regionale operative programmer for det østlige Makedonien Trakien, det centrale Makedonien, Thessalien og det østlige Sterea Ellada indgår oprettelsen af fire centre for kvalitetskontrol, klassifikation og standardisering af egreneret bomuld. Formålet var at skabe moderne infrastrukturer med henblik på forbedring af kvaliteten og markedsføringen af den græske bomuld. Ifølge tidsplanen for gennemførelsen af projektet skulle disse fire centre have været færdige og været taget i brug inden udgangen af 1999.

1. Hvor langt er man nået med bygningen af hvert af de fire centre? Hvor meget støtte er der blevet ydet frem til i dag? Hvordan og hvornår vil byggeriet være færdigt og centrene kunne tages i brug?

2. Hvilke garantier har Kommissionen fået for en hensigtsmæssig drift af centrene under henvisning til, at bomuldsorganisationen, som var blevet udnævnt til ansvarligt organ, også er blevet afskaffet, og det specialiserede personale, der var beskæftiget i denne organisation, nu er blevet overflyttet til andre tjenester?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. marts 2002)

Situationen ser ud som følger hvad angår de fire regionale centre:

- De forberedende undersøgelser for de regionale programmer for Kentrikí Makedonía og Stereá Elláda blev afsluttet under EU-støtterammen for 1994-1999 og kostede 0,3 mio. EUR for hvert af de to centre. Opførelsen og udrustningen af centrene er planlagt som led i EU-støtterammen for 2000-2006 og skal foregå efter de procedurer, der er aftalt i støtterammen, dvs. der skal forelægges en teknisk beskrivelse for de to programmers forvaltningsmyndigheder, og den skal evalueres på grundlag af de udvælgelseskriterier, som overvågningsudvalgene for programmerne har vedtaget.

- For de regionale programmer for Anatolikí Makedonía Thráki og Thessalía blev undersøgelserne og byggeriet afsluttet under EU-støtterammen for 1994-1999 og kostede i alt henholdsvis 1,51 mio. EUR og 3,79 mio. EUR. Erhvervelsen af udstyr er planlagt under EU-støtterammen for 2000-2006 efter de samme procedurer som ovenfor.

Alle fire centre er blevet foreslået af landbrugsministeriet, som er ved at undersøge, hvilket organ der skal forvalte centrene, da den bomuldsorganisation, der kunne have drevet centrene, er nedlagt. Ifølge de udvælgelseskriterier, der er vedtaget, kan programmernes forvaltningsmyndigheder helt klart ikke træffe nogen afgørelse, så længe de respektive tekniske beskrivelser ikke klart garanterer, at de medfinansierede projekter kan fungere. Kommissionen er klar over, at der endnu ikke er udpeget et organ til forvaltning af centrene, og følger sagen nøje.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0746/02

af Wolfgang Ilgenfritz (NI) til Kommissionen

(11. marts 2002)

Om: Mærkning af fødevarer

En italiensk forretningsmand ønsker at åbne en lavprisforretning i Kärnten (Østrig). Nu er spørgsmålet, hvorledes fødevarer skal mærkes for at kunne sælges i Østrig.

I henhold til § 3, stk. 1, i den østrigske forordning om mærkning af fødevarer fra 1993 LMKV, BGBl. Nr. 72, senest ændret ved forordning BGBl. Nr. 462/1999, skal de enkelte elementer i mærkningen være letforståelige og anbringes synligt, letlæseligt og varigt på emballagen eller en etiket i tilknytning hertil.

Jeg fremsender hermed en skrivelse fra forbundsministeren for social sikkerhed og generationerne, hvoraf fremgår, at man i Østrig ved letforståeligt sprog skal forstå tysk, og at mærkningen i Østrig derfor skal være affattet på tysk.

Kravet om mærkning af fødevarer på det nationale sprog er for mig en diskriminering af den italienske forretningsmand.

Kommissionen bedes derfor oplyse, om det er i overensstemmelse med EU-reglerne, at mærkningen af fødevarer skal affattes på det nationale sprog. Såfremt dette ikke er tilfældet, bedes Kommissionen oplyse, hvilke mærkningskrav der gælder for den italienske forretningsmand? (Hvor skal mærkningen anbringes? Hvilket sprog skal mærkningen affattes på? Hvilke lovbestemmelser gælder for mærkning i EU?)

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(29. april 2002)

Der er i artikel 16 i direktiv 2000/13/EF(1) fastsat regler for, hvilket sprog angivelserne på mærkningen af fødevarer skal være anført på.

Disse regler går i korthed ud på, at angivelserne på mærkningen skal være anført på et sprog, som er let forståeligt for forbrugeren, og at den medlemsstat, hvor varen afsættes, på sit område kan kræve, at disse angivelser som minimum figurerer på et bestemt officielt EF-sprog.

Pligten til som minimum at affatte mærkningen på tysk på Østrigs område er derfor i fuld overensstemmelse med ovennævnte regler og opfylder kravet om at oplyse og beskytte forbrugerne.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler EFT L 109 af 6.5.2000.