ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1620/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Inddragelse af udviklingslandene i regeringskonferencen

Hvilke hoeringer og undersoegelser har Kommissionen anstillet hos regeringer og organisationer i udviklingslandene som led i udarbejdelsen af dens oplaeg til regeringskonferencen om den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik?

Er Kommissionen enig i, at en faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik uundgaaeligt vil rette Europas opmaerksomhed mod dets egne graenser og vil mindske den prioritering, udviklingslande i hele verden er genstand for?

Har Kommissionen planer om nogen initiativer i den forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (29. juli 1996)

Refleksionsgruppens rapport, Kommissionens udtalelse og det italienske formandskabs interimsrapport paapeger klart, at den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) bidrager til at styrke Unionens identitet og oege dens indflydelse verden. Hvorledes Unionen faar en klar identitet udadtil, er ganske rigtigt et af de vigtige spoergsmaal, der ofte har vaeret droeftet paa regeringskonferencerne.

Efter Kommissionens opfattelse kraever dette, at Faellesskabets traditionelle ansvar paa nogle omraader tilpasses, saa de afspejler forholdene i verden idag, at FUSP gives mere substans og kontinuitet og at de forskellige politiske instrumenter benyttes paa en mere sammenhaengende og koordineret maade.

Hovedmaalet er derfor at goere Unionen til en effektiv international partner. Et udvidet FUSP-samarbejde kan saaledes danne rammen om prioriteringerne og de foerte politikker. Det er ubegrundet at mene, at dette skulle goere Unionen mere introvert eller faa en negativ indflydelse paa Unionens forbindelser med de mindre udviklede lande.

Unionens partnere i verden foelger regeringskonferencen med interesse og Kommissionen vil holde dem informeret, ligesom den vil hoere deres synspunkter som et led i de forskellige former for struktureret eller bilateralt samarbejde, der bestaar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1470/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Phosphorsyreesterforgiftning som foelge af anvendelse af praeparatet »Tiguvon« (Fenthion) fra firmaet Bayer Leverkusen

1. Er det Kommissionen bekendt, at husdyrejere, som flere gange har behandlet deres husdyr med loppemidlet Tiguvon, har paadraget sig alvorlige phosphorsyreforgiftninger?

2. Hvornaar blev det tilladt at anvende dette praeparat til mindre dyr?

3. Er praeparatet Tiguvon i overensstemmelse med EU-direktiverne?

4. Har man undersoegt Tiguvons virkning paa mennesker og dyr og vekselvirkningerne med andre cholinesterasehaemmende midler?

5. Hvilken institution undersoeger virkningen af parasitbekaempelsesmidler, der faas paa recept eller i haandkoeb, isaer med henblik paa at fastslaa, om de er uskadelige for mennesker og dyr og for miljoeet?

6. Ville det vaere muligt i forbindelse med markedsfoering af Tiguvon og andre nervegifte paa europaeisk plan at vende bevisbyrden om i forbindelse med skader, saaledes at der kan ydes passende erstatning til dem, der lider af kroniske helbredsmaessige foelger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (19. juli 1996)

Kommissionen kender intet til de problemer, det aerede medlem bringer paa bane. Den indhenter de noedvendige oplysninger herom hos Det Europaeiske Agentur for Levneds-middelvurdering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1803/96 af Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Emigranter og anden generation - optagelse i a-kasse

Det forlyder med det portugisiske samfund i Frankrig som kilde, at boern og borgere i EU-medlemslande, som er bosat og foedt i landet, skal tilmelde sig a-kassen for udlaendinge, dvs, borgere fra tredjelande.

Eftersom dette forhold tilsyneladende er en tilsidesaettelse af princippet om Unionsborgerskab og derfor af ligestillingen af borgere fra en hvilken som helst medlemsstat med borgere i bopaelslandet, bedes Kommissionen oplyse, om den har kendskab til situationen, og om den vil henvende sig til de franske myndigheder for at afstedkomme en aendring?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (1. august 1996)

I henhold til artikel 5 i forordning (EOEF) nr. 1612/68 ((EFT L 257 af 19.10.1968. )) modtager en statsborger fra en medlemsstat, som soeger beskaeftigelse paa en anden medlemsstats territorium den samme bistand, som denne medlemsstats arbejdsanvisningskontorer yder landets egne statsborgere, naar de soeger beskaeftigelse.

Denne bestemmelse gaelder for boern af en arbejdstager fra Faellesskabet, som modtager ventepenge fra arbejdsloeshedsforsikringen, indtil de finder en foerste beskaeftigelse.

Hvis det drejer sig om boern af en arbejdstager fra Faellesskabet, som modtager arbejdsloeshedsunderstoettelse, fordi de har mistet deres beskaeftigelse, er de selv arbejdstagere og daekkes af artikel 7 i samme forordning, hvori det hedder, at en arbejdstager, der er statsborger i en medlemsstat, ikke paa grund af sin nationalitet maa behandles anderledes paa de oevrige medlemsstaters omraade end indenlandske arbejdstagere med hensyn til beskaeftigelses- og arbejdsvilkaar, blandt andet i forbindelse med genoptagelse af beskaeftigelse i tilfaelde af arbejdsloeshed.

Hvis det aerede medlem vil have den ulejlighed at indsende praecise oplysninger om de omtalte forhold til Kommissionen, vil den henvende sig til den franske regering for at goere den opmaerksom paa denne situation.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1676/96 af Anita POLLACK til Kommissionen. Hundegalskab



EF-Tidende nr. C 345 af 15/11/1996 s. 0097



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1676/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996) Om: Hundegalskab Hvornaar forventer Kommissionen, at Det Forenede Kongerige ophaever sine karantaene-regler til fordel for anerkendelse af bekraeftede vaccinationer mod hundegalskab for kaeledyr? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. juli 1996) Kommissionen kan ikke udtale sig om, hvornaar Det Forenede Kongerige vil ophaeve sine karantaeneregler med hensyn til rabies. Efter EF-forskrifterne har Det Forenede Kongerige ret til at bibeholde sine karantaeneregler. Kommissionen forstaar, at Underhusets saerudvalg om rabies anbefalede, at reglerne blev aendret, til dels paa grund af udviklingen af vaccination mod rabies. Regeringen konkluderede imidlertid, at det ville vaere for tidligt at aendre de gaeldende ordninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1909/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Direktiv 85/337/EOEF (vurdering af indvirkning paa miljoeet)

Hvilke medlemsstater har endnu ikke i fuldt omfang overfoert direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 05.07.1985, s. 40. )) til national lovgivning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. august 1996)

Kommissionen vaager i egenskab af 'traktatens vogter' over, at faellesskabsdirektiverne omsaettes korrekt til national ret.

I tilfaeldet med Raadets direktiv nr. 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet har Kommissionen indledt en raekke overtraedelsesprocedurer som foelge af manglende overensstemmelse med faellesskabsretten mod Tyskland, Graekenland, Spanien, Irland, Italien og Portugal. Disse procedurer er stadig i gang.

Desuden er Belgien af Domstolen med en dom af 2. maj 1996 blevet doemt for mangelfuld omsaetning af dette direktiv til national ret.

Hvad angaar de tre nye medlemsstater, er gennemgangen af, om deres gennemfoerelses-lovgivning for det paagaeldende direktiv er i overensstemmelse med faellesskabsretten endnu ikke afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1411/96 af Georges Berthu (EDN) til Raadet (28. maj 1996)

Om: Frihandelszoner

Paa EU's landbrugsministres arbejdsmoede den 7. maj 1996 i Otrante i Italien forelagde raadsformanden et dokument, hvori der udtrykkes bekymring over farerne ved det voksende antal frihandelszoner, og det ifoelge pressen paapeges, at denne politik fuldstaendig ignorerer foelgerne for de enkelte sektorer af saadanne aftaler eller anser det for givet, at produktive sektorer uindskraenket kan overleve de voldsomme virkninger af markedernes aabning.

1. Agter Raadet at offentliggoere dette dokument og fremsende det til alle parlamentsmedlemmer og navnlig til medlemmerne af Landbrugsudvalget og af Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser?

2. Mener Raadet ikke, at det ville vaere hensigtsmaessigt at goere samtlige foelger af Faellesskabets frihandelspolitik til genstand for en upartisk og pluralistisk undersoegelse (hvor hverken gennemfoerelsen eller tildelingen og undertegnelsen af kontrakterne henhoerer under Kommissionen)?

3. Hvordan agter Raadet at genskabe en situation, hvor Kommissionens rolle er at sikre noeje gennemfoerelse af de retningslinjer, som det fastlaegger? Kunne Raadet ikke benytte regeringskonferencen til at afskaffe uklarhederne i traktatens artikel 113 og 228 angaaende omfanget af Kommissionens handlefrihed paa dette omraade, navnlig ved at sikre stoerre gennemsigtighed omkring internationale handelsforhandlinger og klart at naegte Kommissionen enhver forudgaaende underskriftsbemyndigelse, som kan forpligte Faellesskabet retligt eller faktisk?

Svar (14. oktober 1996)

Landbrugsministrene fra Den Europaeiske Unions medlemsstater og landbrugskommissaeren holder traditionelt moede en gang hvert halvaar i det land, som har formandskabet. De inviteres til under uformelle forhold at droefte emner af generel interesse, som paa et senere tidspunkt vil kunne finde konkret udtryk i formelle retsakter, som skal udarbejdes efter de traktatfaestede institutionelle procedurer.

Det var tilfaeldet med det uformelle moede den 7. maj i Otrante, hvor formandskabet foreslog at droefte temaet »oprettelse af frihandelsomraader og virkninger heraf for EF's landbrug«. Han fremlagde et indledende arbejdsdokument med henblik herpaa.

Hvad specielt angaar de tre spoergsmaal fra det aerede medlem, skal foelgende praeciseres:

ad 1: Som foelge af moedets uformelle karakter er formandskabets arbejdsdokument ikke officielt, og det er kun bestemt for moededeltagerne.

ad 2: Kommissionen skal, foer den udarbejder forslag, traeffe de noedvendige foranstaltninger (undersoegelse, seminarer, hoering af eksperter osv.), saaledes at den kan skaffe sig oplysninger og data, der kan danne grundlag for dens forslag.

ad 3: Spoergsmaalene om institutionelle tilpasninger af det system, der gaelder ifoelge i de eksisterende traktater, droeftes under den igangvaerende regeringskonference, som Raadet ikke deltager i.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 958/96 af Christine ODDY til Rådet. Elektronisk telekommunikation



EF-Tidende nr. C 356 af 25/11/1996 s. 0009



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0958/96 af Christine Oddy (PSE) til Raadet (29. april 1996) Om: Elektronisk telekommunikation Hvilke aftaler har den britiske regering indgaaet med andre europaeiske regeringer, som giver det britiske luftvaaben (RAF) ret til at opfange elektronisk telekommunikation fra Europa? Har RAF lov til at dele oplysninger om handel, oekonomi eller andre former for opfangede informationer med USA's militaere sikkerhedstjeneste? Svar (14. oktober 1996) Aftaler af den art, som det aerede medlem naevner, henhoerer under den enkelte medlemsstats kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1648/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Udmoentning af direktivet om beskyttelse af vilde fugle i Forbundsrepublikken Tyskland

1. Kan Kommissionen forelaegge en oversigt over de fuglebeskyttelsesomraader, der er udpeget i de enkelte delstater (inddelt efter delstater)? Kan forespoergeren i bekraeftende fald faa forelagt denne oversigt?

2. Anser Kommissionen denne udmoentning af fuglebeskyttelsesdirektivet 79/409/EOEF ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )) for tilfredsstillende?

3. Hvis nej, hvor er der efter Kommissionens opfattelse tale om en utilstraekkelig udmoentning af direktivet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (30. juli 1996)

1. Kommissionen offentliggoer regelmaessigt en sammenfattende rapport med en opgoe-relse over alle de saerlig beskyttede omraader, der er fredet af de enkelte medlemsstater og officielt indberettet af disse i medfoer af artikel 4 i 'fugledirektivet' (79/409/EOEF). Der er nu ved at blive udarbejdet en ny fortegnelse for 1996, som forventes at foreligge sidst paa efteraaret 1996. Listen fra 1994, som for Tysklands vedkommende omfatter alle saerlig beskyttede omraader opgjort efter de enkelte delstater, sendes direkte til det aerede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.

2. & 3. Kommissionen vurderer loebende de fremskridt, medlemsstaterne goer med hensyn til at oprette et sammenhaengende net af saerlig beskyttede omraader for arter fra bilag 1 og for traekfugle (jfr. Natura 2000-nyhedsbrev fra maj 1996 om Natura 2000-barometer med vurdering af situationen).

Kommissionen skoenner, at alle medlemsstater, undtagen Belgien og Danmark, som stort set har fredet deres »bedst egnede territorier«, boer udpege yderligere saerlig beskyttede omraader med henblik paa at efterkomme deres forpligtelser i henhold til artikel 4 i Raadets direktiv 79/409/EOEF. Kommissionen benytter som referencer en raekke videnskabelige oversigter over betydningsfulde fugleomraader.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1852/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Kontraktmaessig forskelsbehandling over for naturaliserede italienske statsborgere

Ifoelge EF-Domstolens dom af 2. august 1993 skulle 88 lektorer ved Istituto Universitario Orientale i Napoli have vaeret ansat paa samme kontraktmaessige vilkaar som deres italienske kolleger, men de valgte at afvise en arbejdskontrakt, der indeholdt daarligere vilkaar og indebar en faglig nedplacering, hvorefter de blev fyret.

Foelgerne af denne absurde politik betaler de sprog- og litteraturstuderende paa instituttet, der vil vaere helt utilstraekkeligt kvalificerede med hensyn til det praktiske kendskab til de sprog, de har valgt.

Agter Kommissionen i betragtning af denne alvorlige overtraedelse af princippet om lige behandling mellem Unionens statsborgere, som denne forskelsbehandling udgoer, at traeffe foranstaltninger til at sikre, at faellesskabsretten overholdes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (1. august 1996)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-1092/96 fra Hugh McMahon ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 135. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0990/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Deltagelse af lokale myndigheder fra det sydoestlige England (udenfor London) i regionale konferencer arrangeret af Den Europaeiske Union

Hvor mange og hvilken andel af moededeltagerne fra den sydoestlige region i Det Forenede Kongerige deltog i DIRECTORIA-arrangementet, der var organiseret af Kommissionen, i forhold til deltagelsen fra de andre regioner i Det Forenede Kongerige og det oevrige Europa?

Er Kommissionen i besiddelse af tal for deltagelsen fra denne region ved andre regionale konferencer og arrangementer, som den har afholdt, og vil den offentliggoere tallene i det officielle svar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (29. maj 1996)

Der var 54 delegationer fra Det Forenede Kongerige paa DIRECTORIA-moedet i december 1995 sammenlignet med 516 fra EF som helhed. Elleve myndigheder fra det sydoestlige England (uden for London) (ROSE) deltog. Andre var repraesenteret af disse deltagere eller af regionale kontorer i Bruxelles.

Kommissionen raader ikke over tal for ROSE's deltagelse i andre regionale konferencer og arrangementer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1519/96 af Amedeo Amadeo (NI) og Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: OEkonomisk EU-plan vedroerende kogalskab (BSE)

EU's foranstaltninger mod Det Forenede Kongerige vedroerende BSE-problemet bestaar i slagtning og destruktion af alle kreaturer over 30 maaneder (15.000 stykker kvaeg pr. uge, 700.000 stykker kvaeg om aaret, med en aarlig vaerdi paa over 600 mia lire).

I betragtning af, at EU allerede greb ind den 28. februar 1989 med Kommissionens forordning (EOEF) nr. 469/89 til fordel for opdraettere i Det Forenede Kongerige, og at dette faenomen derfor ikke er nyt, men allerede har eksisteret i mindst 8 aar, og EU's intervention ikke synes at straffe dem, der i aarevis har handlet ilde, men ligefrem synes at beloenne dem, vil Kommissionen da undersoege omgaaende foranstaltninger, som drastisk reducerer praemien til opdraettere i Det Forenede Kongerige og fastsaetter tildeling heraf til producenterne i de andre partnerlande, som lider under BSE-krisen uden at have nogen skyld?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. juli 1996)

Kvaegbrugere i Det Forenede Kongerige (UK) eller andre medlemsstater kan generelt ikke betragtes som ansvarlige for problemet med bovin spongiform encephalopati (BSE). Der vil derfor fortsat blive udbetalt praemier i hele EF paa ret og rimelig vis.

De foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med BSE, vedroerer alle BSE-producenter og skal stoette oksekoedsmarkedet i hele EF. Blandt de vigtigste foranstaltninger, Kommissionen allerede har truffet, kan naevnes:

- medfinansiering af destruktion af under seks maaneder gamle dyr, som er foedt i UK og holdes af producenter i Belgien, Frankrig og Nederlandene

- genindfoerelse af intervention med nogle midlertidige undtagelser for at goere interventionen mere effektiv. Denne foranstaltning er isaer blevet benyttet af producenter i andre medlemsstater end UK.

- forhoejelse af eksportrestitutionerne for levende kvaeg og oksekoed.

Endelig vedtog Raadet paa sit moede den 24. til 26. juni 1996 en pakke paa 850 mio. ECU som indkomststoette til oksekoedsproducenter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1453/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: FN's fjerde verdenskonference om kvinder og Raadets resolution af 20.12.1995

Hvilke skridt har Kommissionen taget til gennemfoerelse af Raadets (udviklingssamarbejde) resolution af 20.12.1995 om integrering af koensaspektet i udviklingssamarbejdet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin paa skriftlige forespoergsler E-1446/96 og E-1453/96 (10. juli 996)

Resolutionen af 20. december 1995 om integrering af koensaspektet i udviklingssamarbejdet er blevet udsendt i et stort antal sammen med en oversigt over de vigtigste konsekvenser af Beijing-konferencen for udviklingssamarbejde. Kommissionen er ved at tilrettelaegge konsultationer og droeftelser vedroerende resolutionens gennemfoerelse og opfoelgning af Beijing-konferencen.

Kommissionen har allerede indfoert obligatoriske procedurer for at sikre, at der bliver taget hensyn til koensaspektet paa hvert stadium af projektgennemfoerelsen. Disse vil blive fortsat og udbygget for alle almindelige udviklingssamarbejdsprojekter. Man vil systematisk soege at integrere koensaspektet i politiske og strategiske dokumenter. I en raekke vigtige tjenestegrene koncentrerer man sig om koensaspektet med henblik paa at undersoege behovene, begraensningerne og hvordan man bedst kan gennemfoere resolutionen. Der bliver afholdt en raekke uddannelses-workshops om koensaspektet for Kommissionens personale i juni og juli 1996. Det er planlagt senere at afholde andre workshops.

I hver udviklingsregion har man udvalgt en raekke pilotlande, hvor der skal foretages en naermere undersoegelse af koensspoergsmaal og udvikling i forbindelse med politik, programmering, og projekter, med stoette fra hoejt kvalificerede konsulenter. Det er planlagt i efteraaret 1996 at afholde det foerste ekspertmoede om koensaspektet og udviklingen sammen med medlemsstaterne, som oensket i resolutionen, for at droefte etablering af faelles kriterier og indikatorer for integrering af koensaspektet i udviklingen. En raekke omfattende positive handlingsprogrammer for at mindske koensulighederne indgaar allerede i udviklingssamarbejdsprogrammet for 1996. Der vil sandsynligvis blive inkluderet andre, efterhaanden som udviklingslandene afslutter udarbejdelsen af deres opfoelgningsaktionsplaner efter Beijing.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1559/96 af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Fri bevaegelighed for personer og arbejdstagere

Vil Kommissionen paa baggrund af kommissionsmedlem VAN DEN BROEKs deltagelse i Schweiz i bilaterale og sektoropdelte forhandlinger med Det Schweiziske Edsforbund oplyse, hvilke resultater man naaede frem til, eller hvilke fremtidsudsigter der er for personers og arbejdstageres frie bevaegelighed, isaer paa baggrund af det store antal saesonarbejdere eller fastboende arbejdstagere i Schweiz fra en raekke EU-medlemsstater, som f.eks. Portugal?

Svar af givet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (4. juli 1996)

Kommissionen fortsaetter forhandlingerne med Schweiz om personers frie bevaegelighed paa grundlag af forhandlingsdirektiverne vedtaget af Raadet (generelle anliggender) den 31. oktober 1994, som forudser gensidig anvendelse af hele faellesskabsretten i forbindelse med fri bevaegelighed for EF-borgere og deres familiemedlemmer i Schweiz og for schweiziske borgere og deres familiemedlemmer i Faellesskabet. Under disse forhandlinger tilboed Schweiz for nylig at tilpasse sin lovgivning til faellesskabsretten, for saa vidt angaar EF-borgere, der allerede er bosat i Schweiz, men at opretholde de nuvaerende adgangskvoter for nyankomne loenmodtagere og selvstaendige erhvervsdrivende. Kommissionen anser dette tilbud for utilstraekkeligt og insisterer paa et bindende tilsagn om ophaevelse af disse kvoter. Kvantitative begraensninger er uforenelige med princippet om personers frie bevaegelighed, som nu er regelen i Vesteuropa. Kommissionen vil fortsaette forhandlingerne med Schweiz for at opnaa fuldstaendig fri bevaegelighed for personer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1409/96 af Gastone Parigi (NI), Cristiana Muscardini (NI), Amedeo Amadeo (NI) og Spalato Belleré (NI) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Etnisk udrensning i 1940'erne til skade for italierne paa Adriaterhavskysten

Den 26. april 1996 anfoerte Van den Broek paa Kommissionens vegne, at han var ude af stand til at tage stilling til de episoder, som der henvises til i skriftlig forespoergsel E-0644/96 ((EFT C 183 af 24.6.1996, s. 44. )). I den forbindelse skal det her praeciseres, at:

- de paagaeldende episoder udspillede sig under og efter anden verdenskrig, som alle maa have taget stilling til;

- disse episoder paa tragisk vis er blevet bevidnet af hundredevis af doede italienere, der er blevet gravet op af en lang raekke kartshuler, og af et tilsvarende antal andre italienere, der blev begravet i andre kartshuler, hvoraf en er blevet ophoejet til nationalmonument (Basovizza-kartshulen ved den italiensk-slovenske graense), for at de, der ikke har mulighed for at tage stilling til episoderne, finder begrundet anledning til at taenke naermere over forhistorien;

- disse episoder er den smertelige baggrund for de eksisterende kontroverser mellem Italien og Slovenien vedroerende sidstnaevntes optagelse i Den Europaeiske Union;

- disse episoder kan i oevrigt ogsaa illustreres med henblik paa Kommissionens stillingtagen i form af en rig, om end tragisk fotografisk udstilling, som, hvis de kompetente tjenestegrene skulle tillade det, undertegnede kunne tage initiativet til for egen regning i Europa-Parlamentets lokaler.

Paa baggrund heraf anmoder vi om at blive hoert vedroerende disse episoder, som alle har kendskab og allerede har taget stilling til, bl.a. paa grundlag af den kontraproeve paa balkansk grusomhed, som den seneste massakre i det tidligere Jugoslavien frembyder.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (18. juli 1996)

Kommissionen har noteret sig det aerede medlems synspunkter, men har ikke yderligere oplysninger at tilfoeje til det svar, den afgav den 26. april 1996 ((EFT C 183 af 24.06.1996. )) paa skriftlig forespoergsel E-644/96.