ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2880/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(14. september 2000)

Om: Planer om at forbinde Galicien med de centrale dele af EU ved hjælp af højhastighedstog

Det galiciske regionalstyre har oplyst, at der snart vil blive indgået en aftale med den spanske regering om i 2000-2007 at anlægge en højhastighedsjernbane, som med udgangspunkt i Madrid via Valladolid skal nå Galicien i Orense og forbinde byer som La Coruña, Ferrol, Santiago, Lugo, Vigo og Pontevedra. Knudepunktet Valladolid skal fungere som Galiciens forbindelse til jernbanen mellem Madrid og den franske grænse via Baskerlandet. I de oplysningerne, som medierne har modtaget, hedder det, at sporvidden bliver den europæiske sporvidde for højhastighedstog, selv om der på nogle strækninger ikke vil kunne køres over 200 km/t. Ifølge oplysningerne gjaldt det for sikkert, at jernbanelinjen delvist ville blive finansieret af EU med midler fra Samhørighedsfonden.

Har Kommissionen kendskab til denne aftale? Har Kommissionen i samråd med den spanske regering truffet afgørelse om anvendelsen af midler fra Samhørighedsfonden til denne jernbane, som skal forbinde Galicien med de centrale dele af Unionen? Kan Kommissionen bekræfte, at toget på nogle af de galiciske strækninger ikke vil kunne op på en hastighed på over 200 km/t?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(31. oktober 2000)

Kommissionen er som led i sine regelmæssige kontakter med myndighederne i de forskellige europæiske regioner blevet underrettet om aftalerne mellem den spanske centralregering og lokalregeringen i Galicia vedrørende infrastrukturer.

Som led i revisionen af TEN-retningslinjerne, som skal finde sted i løbet af dette år, er Kommissionen i løbende kontakt med den spanske regering og vil undersøge dette spørgsmål nærmere med henblik på at fastslå hvilken indflydelse det vil få på det transeuropæiske højhastighedsnet.

Kommissionen har ikke modtaget ansøgninger om finansiel støtte fra Samhørighedsfonden i forbindelse hermed.

I Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet fastslås det, at det transeuropæiske højhastighedsnet(1) består af de linjer, der fremgår af bilag I til beslutningen:

- Linjer, der er specielt anlagt til højhastighed og indrettet til hastigheder på generelt 250 kilometer i timen eller derover ved hjælp af gængse eller nye teknologier

- Linjer, der er specielt udbygget til højhastighed og indrettet til hastigheder i størrelsesordenen 200 kilometer i timen

- Linjer, der er specielt udbygget til højhastighed, men med særlige karakteristika på grund af topografiske begrænsninger som følge af terrænforhold eller beliggenhed i bymæssig bebyggelse, hvorfor hastigheden må afpasses i hvert enkelt tilfælde.

(1) EFT L 228 af 9.9.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3082/00

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(2. oktober 2000)

Om: Unionens udvidelse henimod Central- og Østeuropa

Industriudvalget konstaterer i sin betænkning om Unionens udvidelse (PE 286 105), at Kommissionen ikke har forelagt Parlamentet nogen kvantitativ vurdering af udvidelsens mulige indvirkning på skabelsen af nye handelsrelationer og omlægningen af handelen.

Findes der videnskabelige undersøgelser i Kommissionen, der beskæftiger sig med virkningerne af udvidelsen for skabelsen af nye handelsrelationer og omlægning af handelen?

I bekræftende fald, hvilke konkrete resultater kan afledes for disse områder?

Hvordan bedømmer Kommissionen disse resultater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(21. november 2000)

Siden den overordnede gennemgang i Agenda 2000 og dennes konsekvensanalyse vedrørende den indflydelse, som udvidelsen med de central- og østeuropæiske lande vil øve på Fællesskabets politikker, har Kommissionen bestilt eller er i gang med at foretage forskellige generelle undersøgelser af udvidelsens virkninger.

I handelsmæssig henseende er den samlede værdi af Fællesskabets samhandel med de 13 kandidatlande næsten blevet tredoblet fra 1993 til 1999, og Fællesskabet er nu langt den vigtigste handelspartner for disse lande. Handelsoverskuddet over for disse 13 kandidatlande (25 800 mio. i 1999) opvejer i vid udstrækning Fællesskabets samlede underskud.

Men udvidelsen må ikke kun måles efter væksten i samhandelen; der skal også tages hensyn til fordelene ved at udvide det indre marked som sikrer forenkling og normalisering af regler og procedurer, konkurrencemæssig praksis og intellektuel ejendomsret til at omfatte et større antal lande.

Kommissionen har ikke foretaget nogen undersøgelse, som specifikt vedrører de handelsmæssige virkninger, skabelsen af nye handelsrelationer og omlægningen af handelen. Nogle af de generelle undersøgelser, der er foretaget, benytter en delvis handelsbetonet approach(1).

(1) l'impact de l'élargissement à l'Est sur l'emploi et les salaires dans les Etats membres de l'Union, Boeri, Brückner et al, Berlin, 215 s., marts 2000; The impact of enlargement on Small and Medium sized Enterprises in the EU, RWI, Essen, EPRC Glasgown, 216 s., oktober 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2911/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet

(20. september 2000)

Om: Sanktioner over for Østrig

Rådet har i sine svar på forskellige spørgsmål fra undertegnede angående sanktioner over for Østrig gang på gang brugt formuleringen endnu ikke undersøgt eller endnu ikke behandlet. Hvordan vil Rådet forklare, at det ikke behandler et så aktuelt spørgsmål som De Fjortens sanktioner over for Østrig eller lader som om, det ikke beskæftiger sig med denne problematik?

Åbenbart har Rådet alligevel beskæftiget sig med spørgsmålet, hvilket fremgår af den officielle udgave, det portugisiske formandskab har udsendt af De Fjortens bekendtgørelse og erklæring.

Det fremgår også af beretninger i medierne, at man har talt om sanktionerne over for Østrig under forskellige arbejdsfrokoster og -middage på ministerplan, f.eks. under samlingen i Rådet (almindelige anliggender) den 14. februar, samlingen i Lissabon den 23. marts, samlingen på Azorerne den 5. maj og Det Europæiske Råds møde i Feira den 19. juni 2000.

Uden en konkret drøftelse af dette spørgsmål som ifølge Rådets utilfredsstillende svar ikke har fundet sted er det portugisiske formandskabs fremgangsmåde helt klart udtryk for en kompetenceoverskridelse.

Vil der på baggrund heraf blive indført sanktioner over for Portugal? Er der allerede indledt en undersøgelse? Hvornår kan der helt konkret forventes at foreligge nye oplysninger?

Svar

(22. december 2000)

Den erklæring, som det ærede parlamentsmedlem henviser til, blev udstedt af Portugals premierminister på vegne af 14 medlemsstaters regeringer. Den blev ikke drøftet i Rådet. Rådet kan faktisk ikke besvare de spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem rejser, da det aldrig har taget stilling til dem.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2405/00

af Diana Wallis (ELDR) til Rådet

(11. juli 2000)

Om: Udkast til fælles holdning om ophavsretsdirektivet (KOM(97) 628)

Udkastet til fælles holdning om ophavsretsdirektivet (KOM(97) 628)(1) indeholder en erklæring fra Kommissionen og Rådet om betragtning 23, som særskilt vedrører teknologiske forhold, idet der udelukkende henvises til proxy caching.

Benytter Rådet proxy caching som en betegnelse for network caching generelt, eller har Kommissionen og Rådet til hensigt at udelukke alle andre former for caching fra erklæringens anvendelsesområde?

Vil Rådet hvis det er hensigten, at erklæringen skal henvise til network caching generelt sørge for, at teksten til den fælles holdning kommer til at afspejle denne målsætning?

(1) EFT C 108 af 7.4.1998, s. 6.

Svar

(10. november 2000)

Rådet har endnu ikke vedtaget sin fælles holding vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet, som omtales i spørgsmålet. Derfor kan Rådet ikke på nuværende tidspunkt tage stilling til erklæringer, som det måtte beslutte at optage i mødeprotokollen for den samling, på hvilken det vedtager sin fælles holdning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3323/00

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Forsyningsopgørelse for sukker fra Azorerne i henhold til forordning (EF) 1482/2000

I forordning (EF) 1481/2000 af 6. juli 2000(1) henvises der til objektive oplysninger indgivet af de portugisiske [mldr] myndigheder med henblik på fastlæggelse af den foreløbige forsyningsopgørelse for Azorerne.

Kan Kommissionen gøre nærmere rede for de objektive oplysninger, de portugisiske myndigheder har indgivet?

(1) EFT L 167 af 7.7.2000, s. 6.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. december 2000)

Til fastlæggelse af den foreløbige forsyningsopgørelse råder Kommissionen over regelmæssige meddelelser fra de myndigheder, der er kompetente med hensyn til gennemførelsen af forsyningsprogrammerne. Opgørelsen for 2000/2001 blev fastlagt blandt andet ud fra en meddelelse fra den 5. maj 2000, hvori der var anført en mængde på 6 500 tons for 1999/2000.

Den 14. juni 2000 fremsendte landbrugsministeriet en begrundelse fra den selvstyrende region, Azorerne, for en forsyningsbehov på 9 000 tons i 2000/2001. Kommissionen gennemgik anmodningen og nåede frem til den konklusion, at det reelle forbrug på Azorerne ikke berettigede til en sådan forhøjelse af forsyningsbehovet, da de fremlagte oplysninger ikke på nogen måde kunne begrunde en forøgelse af det lokale forbrug.

Under hensyntagen til den lokale sukkerroeproduktion er et forsyningsbehov på 6 500 tons mere en tilstrækkeligt for det pågældende produktionsår.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1737/00

af Ioannis Souladakis (PSE) til Rådet

(5. juni 2000)

Om: Støtte til øområder i EU

Hvilket foranstaltninger agter Rådet at træffe med henblik på at skabe det nødvendige lovgrundlag for finansiering af EU's øområder fra Fællesskabernes budget for år 2001, som er under udarbejdelse, i overensstemmelse med det, der er fastsat i Amsterdam-traktaten, og med de retningslinjer for 2001-budgettet, som allerede er vedtaget i Europa-Parlamentet (punkt 33)?

Svar

(9. november 2000)

1. Rådet erkender, at der er strukturelle ulemper for øområder, der skyldes deres økarakter. Det har altid lagt stor vægt på de finansielle instrumenter, der er beregnet til, når det er berettiget, at integrere disse områder bedre i det indre marked på rimelige vilkår.

2. I forbindelse med den økonomiske og sociale samhørighed er strukturfondene i denne sammenhæng et vigtigt aktionsredskab, der har en positiv indvirkning på øområdernes vækst og konvergens.

3. I henhold til de nye regler for strukturfondene vil de mindst begunstigede øer i Den Europæiske Union, der opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i den generelle forordning, specifikt kunne modtage finansiel fællesskabsstøtte i henhold til mål 1 (regioner med udviklingsefterslæb) eller i henhold til mål 2 (områder under økonomisk og social omstilling).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2539/00

af William Newton Dunn (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juli 2000)

Om: Kommissionens nyvurdering af aktive stoffer i herbicider og pesticider

En mindre erhvervsvirksomhed i den af forespørgeren repræsenterede del af England fremstiller og sælger miljøvenligt ukrudtbekæmpelsesmiddel. Virksomheden har henvendt sig med en klage over, at den er blevet pålagt at deltage i EU's nyvurdering af disse produkter. En koordineringsmyndighed i Tyskland har forlangt et gebyr 5 000, som virksomheden må betale, hvis ikke dens produkt skal blive fjernet fra markedet. Senere vil den tyske myndighed underrette virksomheden om, hvilken medlemsstat der skal stå for nyvurderingen af det pågældende produkt, men virksomheden har ingen valgmulighed i dette anliggende. Hvis det er Grækenland, vil virksomheden blive afkrævet 90 000, hvis det er Det Forenede Kongerige, bliver gebyret 180 000, og hvis det er Sverige, bliver det næsten 500 000. Er disse oplysninger korrekte? Hvorfor er gebyrerne i bekræftende fald så forskellige i de forskellige EU-medlemsstater? Hvorfor tages der så ringe hensyn til en mindre og velfungerende erhvervsvirksomhed, som sandsynligvis vil blive presset ud af markedet på grund af disse unfair og tilsyneladende latterlige regler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(4. oktober 2000)

Kommissionen ønsker naturligvis ikke at straffe små innovative virksomheder, der beskæftiger sig med plantebeskyttelse, men har ifølge Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler(1) pligt til at tage sikkerheden ved alle plantebeskyttelsesmidler op til fornyet overvejelse med jævne mellemrum og på en effektiv måde for at sikre det højeste sikkerhedsniveau for mennesker og miljøet.

Det er rigtigt, at der altid er store udgifter forbundet med at udføre en nyvurdering af et plantebeskyttelsesmiddel. De store udgifter skal dog ses i sammenhæng med det meget komplekse arbejde, der kræver, at eksperter omhyggeligt og professionelt vurderer alle de mulige virkninger, som plantebeskyttelsesmidler kan have.

Med hensyn til de beløb, der opkræves i de forskellige medlemsstater for at udføre dette arbejde, skal det nævnes, at udgiftsstrukturerne ikke er identiske. Det er derfor ikke muligt fuldstændigt at harmonisere gebyrernes størrelse. Ikke desto mindre skal gebyrbeløbet fastsættes på en gennemskuelig måde og svare til de faktiske udgifter til undersøgelsen.

Kommissionen er for øjeblikket i færd med at indsamle information om de gebyrer, der opkræves i de forskellige medlemsstater.

(1) EFT L 230 af 19.8.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2902/00 af Glyn Ford (PSE) til Rådet. Antallet af EP-medlemmer.



EF-Tidende nr. 113 E af 18/04/2001 s. 0210 - 0210



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2902/00 af Glyn Ford (PSE) til Rådet (18. september 2000) Om: Antallet af EP-medlemmer Kan Rådet i lyset af den britiske oppositionsleders udtalelse for nylig om, at antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet sagtens kunne nedsættes med 100(1)), skitsere den proces, der ville være nødvendig for at reducere Europa-Parlamentets nuværende medlemstal fra 626 til 526 medlemmer? Ville dette efter Rådets opfattelse være en overkommelig opgave? (1) GC Magazine, september 2000, s. 142. Svar (16. november 2000) Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at det, jf. artikel 48 (tidl. artikel N) i traktaten om Den Europæiske Union, påhviler deltagerne i regeringskonferencen, dvs. repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, i fællesskab at fastlægge de ændringer, der skal foretages i traktaterne. Det tilkommer ikke Rådet at udtale sig om regeringskonferencens arbejde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3053/00

af Sérgio Sousa Pinto (PSE) til Kommissionen

(28. september 2000)

Om: Forskelsbehandling af udenlandske statsborgere i fransk lovgivning (organisk lov nr. 98-404 af 25. maj 1998)

Kommissionen bedes oplyse, hvilke skridt den under den administrative procedure eller i forbindelse med overtrædelsesproceduren vil tage i anledning af den franske lovgivnings (organisk lov nr. 98-404 af 25. maj 1998) manglende overensstemmelse med Rådets direktiv 94/80/EF(1).

I henhold til denne lov skal unionsborgere, som ønsker at blive optaget på en valgliste, forelægge en erklæring om, at de ikke har mistet deres valgret i deres hjemland, hvad der er en klar forskelsbehandling i forhold til franske statsborgere.

Desuden er kravet om, at kandidaternes nationalitet skal anføres på stemmesedlen, en alvorlig forskelsbehandling på grund af nationalitet, jf. EF-traktatens artikel 12.

(1) EFT L 368 af 31.12.1994, s. 38.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(6. november 2000)

Organisk lov nr. 98-404 af 25. maj 1998, hvorved Rådets direktiv 94/80/EF af 19. december 1994 om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved kommunevalg for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere(1) gennemføres i fransk lovgivning, blev anmeldt til Kommissionen den 21. juli 1998.

I forbindelse med analysen af den franske lovs overensstemmelse med fællesskabsretten, har Kommissionen anmodet de nationale myndigheder om supplerende oplysninger vedrørende de to punkter, der af det ærede medlem har rejst.

Kommissionen er nu ved at undersøge de supplerende oplysninger, der er meddelt af de franske myndigheder, og vil ikke undlade at anvende sine beføjelser i henhold til EF-traktaten, såfremt den konkluderer, at den pågældende medlemsstat ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til traktaten.

(1) EFT L 368 af 31.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2374/00

af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen

(13. juli 2000)

Om: Genres-programmet

Under den tidligere Kommission indførtes Genres-programmet for at sikre, at værdifulde genetiske ressourcer i forbindelse med de forskellige arter af nytteplanter og -dyr blev ordentligt evalueret og bevaret. Parlamentet støttede aktivt dette program, der råder over et beskedent budget. Støttetildelingerne (ikke mere end 30) foretages på et konkurrencemæssigt grundlag.

Det forlyder nu, at støtte tildelt under den tidligere Kommission, siden da er blevet annulleret, og at de tildelte midler ikke er udbetalt.

Kan Kommissionen gøre rede for årsagerne til, at støtte til projekter bevilget under den tidligere Kommission nu er trukket tilbage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. september 2000)

Det meddeles hermed det ærede medlem, at intet af de projekter, som Kommissionen har godkendt under forordning (EF) nr. 1467/94 af 20. juni 1994 om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget, er blevet annulleret.(1)

I 1998 blev syv projekter godkendt efter de i nævnte forordning fastsatte procedurer og kriterier. I begyndelsen af 1999 blev der indgået to kontrakter og i slutningen af året fem andre.

Den støtte, der er bevilget til de forskellige projekter, er ikke trukket tilbage, men udbetales efter den procedure, der gælder for nævnte forordning.

(1) EFT L 159 af 28.6.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2973/00

af Andre Brie (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. september 2000)

Om: Anvendelse af midler fra Den Europæiske Socialfond til ungdomsarbejde i Østtyskland som vedtaget af regeringen i Forbundsrepublikken Tyskland

Idet der henvises til, at forbundsregeringen har vedtaget af bevilge DM 75 millioner til ungdomsarbejde i Østtyskland (arbejds- og uddannelsesinitiativet til bekæmpelse af racisme og fremmedhad), og til,

at hovedparten af disse bevillinger stammer fra midler fra Den Europæiske Socialfond, bedes Kommissionen oplyse følgende:

- Har den kendskab til det dertil hørende aktionskatalog?

- Har den kendskab til de støtteberettigede initiativer og deres indhold?

- Han den kendskab til tildelingskriterierne for bevillingerne til de enkelte aktioner eller initiativer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(5. oktober 2000)

På grundlag af fællesskabsstøtterammen (CSF) for strukturelle interventioner i tyske mål 1-regioner og det samlede programmeringsdokument for mål 3 anmodede Kommissionen de tyske myndigheder om at bruge støtten fra Den Europæiske Socialfond, der skulle gives for tidsrummet 2000-2006, til aktioner til bekæmpelse af racisme og fremmedhad i forbindelse med arbejdsmarkedet.

Som opfølgning af denne anmodning er de tyske myndigheder nu ved at udarbejde ESF-støttede aktioner, der skal gennemføres under det førnævnte program for ungdomsarbejde både i den østlige og vestlige del af Tyskland inden for tre områder: ESF- mainstreampolitikområdet samfund uden udelukkelse; ESF-mainstreampolitikområdet lokal kapital til sociale formål; og det tematiske aktionsområde bekæmpelse af racisme og fremmedhad i forbindelse med arbejdsmarkedet under fællesskabsinitiativet EQUAL-programmet.

De tyske myndigheder har meddelt Kommissionen, at ESF-støtte på højst 25 mio. DEM om året sandsynligvis vil blive øremærket til aktioner inden for disse områder under det operationelle program (ESF) for mål 1, som først skal vedtages, og til det samlede programmeringsdokument for mål 3. De tyske myndighederer er ved at ordne de praktiske forhold i forbindelse med det, der skal gøres, og fastsætter kriterierne for tildeling af ESF-støtten inden for de tre førnævnte områder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3462/00

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. november 2000)

Om: Højspændingsledning på Riaño-bjerget, Castilla y León, Spanien

Det planlagte projekt om etablering af en højspændingsledning på Riaño-bjerget i regionalparken Picos de Europa kan medføre overtrædelse af forskellige naturbeskyttelsesbestemmelser, herunder bestemmelserne om regionalparker, særlige bevaringsområder (Natura 2000), særligt beskyttede områder for fugle (direktiv 79/409/EØF) og gennemførelsesområdet for planen for bevarelse af den brune bjørn.

Har Kommissionen kendskab til dette projekt?

Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen træffe for at sikre korrekt anvendelse af direktiv 92/43/EØF(1), 79/409/EØF(2) og 85/337/EØF(3) i denne sag?

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(3) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

Svar afgivet på Kommissionens vegne Af Margot Wallström

(5. december 2000)

Kommissionen kender udmærket til de forhold, som det ærede medlem nævner, vedrørende det pågældende projekt. Rent faktisk er en klage herom, som for nylig er tilgået Kommissionen, blevet registreret og er nu genstand for en nærmere analyse.

Kommissionen vil i sin egenskab af traktaternes vogter træffe alle de nødvendige forholdsregler med henblik på at sikre, at Rådets direktiver 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle, 92/43/EØF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, samt endelig 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF(1), overholdes behørigt i det foreliggende tilfælde.

(1) EFT L 73 af 14.3.1997.