SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3432/01

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(21. december 2001)

Om: Forbindelserne mellem EU og Etiopien

Ifølge en meddelelse fra den etiopiske regering kom en delegation på fire medlemmer fra den etiopiske sukkerorganisation (Ethiopian Sugar Industry Support Centre) den 23.-26. november 2001 til Bruxelles for at tage kontakt med Generaldirektoratet for Landbrug og Generaldirektoratet for handel inden for Kommissionen.

Formålet med den etiopiske delegation er at gøre dette lands optagelse under fællesskabsinitiativet Everything But Arms sammen med yderligere otte udviklingslande officiel, så disse lande i de kommende ni år kan sælge det sukker, som de producerer, til EU til en garanteret præferencepris. De etiopiske myndigheder har beregnet, at Etiopien inden juni 2002 vil have modtaget 7,5 mio. USD fra EU, hvorimod dets indtægter kun ville have beløbet sig til 2 mio. USD, hvis det havde forsøgt at sælge sin produktion på det frie marked.

Det er værd at bemærke, at EU er den største sukkerproducent i verden, og at nogle medlemslande, såsom Grækenland, som producerer betydelige mængder sukker af meget høj kvalitet, vil komme til at mærke følgerne af dette fællesskabsinitiativ. EU er fast indstillet på og med rette at støtte de mindre udviklede lande og sikre dem præferenceordninger for deres produkter. Imidlertid nægter nogle af disse lande, såsom Etiopien, stædigt at ophæve de negative følger af de totalitære regimer, som tidligere stod for styret. Netop i Etiopien har man kunnet konstatere, at der er blevet ført en særlig ubøjelig politik med hensyn til at afværge følgerne af Mengistus kommunistiske styre. Under dette styre blev der foretaget massebeslaglæggelse af formuer, der tilhørte EU-borgere (italienere, franskmænd, grækere m.fl.), der boede i landet. Der er hidtil ikke taget skridt til at tilbagelevere disse formuer til deres retmæssige ejere, men ikke desto mindre viser EU sig nu parat til endnu en gang at hjælpe dette land.

Har de højtstående kommissionsembedsmænd over for Etiopiens officielle repræsentanter rejst spørgsmålet om tilbagelevering af de beslaglagte formuer tilhørende EU-borgere? Vil Kommissionen gøre bistanden til Etiopien afhængig af, at der tages konkrete skridt fra Etiopiens side til i det mindste delvis at ophæve beslaglæggelserne af disse formuer og ejendomme, som på trods af den formodede afskaffelse af det kommunistiske styre stadig fastholdes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(25. januar 2002)

Kommissionen har ikke på det seneste taget spørgsmålet om tilbagelevering af formuer og ejendomme ejet af EU-borgere, som er blevet beslaglagt, op over for de etiopiske myndigheder, og ydelsen af EU-støtte er heller ikke blevet betinget af, at denne tilbagelevering finder sted. Ifølge gældende praksis skal dette spørgsmål løses bilateralt, enten mellem stater indbyrdes eller mellem de etiopiske domstole og de pågældende EU-borgere.

EU gør sig imidlertid i stigende grad bekymringer over spørgsmål i relation til god regeringsførelse generelt, og Cotonou-aftalen indeholder en række instrumenter, hvorigennem standarden i regeringsførelsen kan påvirkes.

I Etiopiens tilfælde er Kommissionen bekendt med de fortsatte mangler i retssystemet og i andre områder af den offentlige forvaltning, og en voksende andel af EU's udviklingsbistand anvendes til kapacitetsopbygning inden for regeringsførelse, herunder specifikt reform af lovgivnings- og retssystemet og styrkelse af domstolssystemet.