ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1832/96 af Antonio Tajani (UPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Told paa eksporten af italienske guldvarer

Tarifbestemmelserne i de forskellige lande medfoerer forskelsbehandling i forbindelse med italienske og europaeiske guldvarer.

Dette problem er saerlig alvorligt i forbindelse med eksporten til USA, hvor italienske varer inden for denne sektor belaegges med en afgift paa 6,2%, medens andre konkurrerende lande nyder godt af nul-afgifter i kraft af praeferenceordninger.

Inden for guldsektoren har ogsaa tilsyneladende beskedne afgifter, der paalaegges varernes samlede vaerdi, en forstaerket oekonomisk virkning, som kan naa op paa og undertiden overstige hele foraedlingsvaerdien.

Denne forskelsbehandling har medvirket til en reduktion i eksporten til USA med ca. 10% i 1995 i sammenligning med 1994, men dog udgoer det amerikanske marked stadig en andel, der svinger mellem 25 og 30% af den samlede italienske eksport af guldvarer.

Mener Kommissionen ikke, at det er hensigtsmaessigt at genforhandle tolden for denne sektor baade paa bilateralt plan (»USA Transatlantic Business Dialogue« er allerede i gang) og paa multilateralt plan (WTO-revision af Uruguay-rundens aftaler paa Singapore-konferencen i december 1996)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (16. september 1996)

Faellesskabet arbejder i oejeblikket paa over en bredere front at forbedre faellesskabsproducenternes adgang til handelspartnernes markeder. Hovedelementerne i denne strategi er indeholdt i Kommissionens meddelelse med titlen: »De globale udfordringer, der knytter sig til verdenshandelen: Den Europaeiske Unions strategi til sikring af markedsadgang ((Dok. KOM(96) 53 endelig udg. ))«.

I denne forbindelse har foreningen af europaeiske juvelerer, der ligesom det aerede medlem oensker en nedsaettelse af afgifterne paa Faellesskabets vigtigste eksportmarkeder, rettet henvendelse til Kommissionen, som deler dette standpunkt.

Under fremtidige forhandlinger om afgiftsnedsaettelser paa multilateralt niveau vil Kommissionen have det aerede medlems forslag i mente med henblik paa at forbedre situationen paa afgiftsomraadet. »Transatlantic Business Dialogue« er en sammenslutning af ledende forretningsfolk med raadgivende funktioner. Den korrekte fremgangsmaade vil derfor vaere, at de implicerede parter rejser spoergsmaalet i den gruppe, der beskaeftiger sig med liberalisering inden for handel, herunder afgifter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2379/96 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Det nationale indikativprogram for Eritrea

Er Kommissionen klar over, at der er alvorlige problemer med gennemfoerelsen af det nationale indikativprogram for Eritrea? Kan Kommissionen oplyse, hvor mange midler der indtil videre er afsat til dette formaal, og give en analyse af problemerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (20. september 1996)

Der er ikke opstaaet problemer i forbindelse med gennemfoerelsen af det nationale indikativprogram for Eritrea (NIP), men kun forsinkelser som foelge af at samarbejdet mellem Faellesskabet og Eritrea, i sammenligning med andre AVS-lande, lige er paabegyndt. Det foerste nationale indikativprogram (35 mio. ECU) blev foerst undertegnet i maj 1994 efter Eritreas tiltraedelse af Lomé-konventionen i slutningen af 1993.

Samarbejdet med Eritrea fra 1994 indtil nu skal ses i sammenhaeng med foelgende elementer:

- den politiske baggrund i Eritrea, et nyt land i en opbygningsfase, hvor administrative organisationer og sektorpolitikker stadig er ved at blive dannet,

- manglen paa kvalificerede menneskelige ressourcer i regeringsinstitutionerne sammenholdt med de staerke forbehold over for udenlandsk faglig bistand,

- utilboejeligheden til at droefte enhver form for betingelser (sektorpolitikker), der af den nye administration ses som et forsoeg paa at underminere Eritreas suveraenitet,

- indlaeringsprocessen vedroerende Den Europaeiske Udviklingsfonds (EUF) regler og procedurer og den omstaendighed, at Eritrea ikke har faaet vejledning og stoette, fordi Kommissionens delegation foerst blev aabnet i Asmara i maj 1995.

Kommissionens naervaerelse paa stedet har vaeret medvirkende til at styrke dialogen og borteliminere forhindringer og forsinkelser, der har vanskeliggjort samarbejdet.

NIP har allerede bevilget 5,5 mio. ECU (16%) og 1,7 mio ECU vil blive bevilget inden aarets slutning. Disse tal daekker sektorundersoegelser for de to hovedmaalssektorer, der er identificeret og som aftalt skal omfattes af NIP som prioriteter (transport og energi) og foranstaltninger under den pan-afrikanske kvaegpestkampagne.

Disse to hovedmaalssektorer er nu i vurderingsfasen, og finansieringsafgoerelsen for bygningen af vejen mellem Nefasit - Tera Imni (ca. 18 mio. ECU) og rehabiliteringen af Massawa-transmissionssystemet (ca. 10 mio. ECU) kan forventes i begyndelsen af 1998. Med disse to projekter vil 100% af NIP vaere bevilget.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2045/96 af Martina Gredler (ELDR) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Information om risikoen for smitte med tuberkulose under langdistanceflyvninger

En undersoegelse foretaget af »Center for Disease Control« i Atlanta, USA, bekraefter, at flypassagerer under langdistanceflyvning kan blive smittet med tuberkelbakterier, hvis en anden passager lider af smitsom tuberkulose (BMJ312, 1996, 1110). Patienter, der lider af smitsom tuberkulose boer derfor internationalt faa paabud om ikke at rejse.

Har Kommissionen kendskab til denne undersoegelse?

Overvejer Kommissionen at videregive informationer om denne form for smittefare til rejsebureauer, flyselskaber samt specialklinikker og deres tuberkulosepatienter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. september 1996)

Kommissionen er i besiddelse af de oplysninger, det aerede medlem henviser til, som stammer fra en artikel i »New England Journal of Medicine« (1996; 334:933-8).

Det skal understreges, at forfatterne i artiklen goer opmaerksom paa de saerlige forhold ved denne smitte, nemlig en staerkt smitsom passager, en langdistanceflyvning og en snaever kontakt med den smittede.

For saa vidt angaar det sidste spoergsmaal, henhoerer det under medlemsstaternes kompetence at traeffe alle noedvendige foranstaltninger for at sikre sige en passende behandling af personer, der er ramt af smitsom tuberkulose.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1930/96 af Luigi Florio (UPE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Udgifterne til Molitor-gruppen

Hvordan og ud fra hvilke kriterier har man udvalgt de enkelte medlemmer af Molitor-gruppen, der beskaeftiger sig med lovgivningsmaessig og administrativ forenkling i EU?

Hvor meget har gruppens arbejde kostet?

Hvor meget har hvert enkelt medlem af gruppen faaet udbetalt i vederlag, godtgoerelse af udgifter eller i anden form?

Hvor meget personale har denne ekspertgruppe haft til sin raadighed og hvor laenge?

Hvor har gruppen afholdt sine moeder, og hvor mange moeder har den afholdt i alt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (13. september 1996)

Gruppen til lovgivningsmaessig og administrativ forenkling, som Kommissionen nedsatte i september 1994, bestod af 17 uafhaengige eksperter. Kommissionen udvalgte gruppens medlemmer, som kom fra alle medlemsstaterne, paa en saadan maade, at man fik samlet den ekspertise, som en raekke hoejtstaaende personer sad inde med, under hensyntagen til deres respektive erfaringer fra arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger, offentlige myndigheder og akademiske og retslige miljoeer.

Kommissionen varetog sekretariatet for gruppen i hele dens arbejdsperiode (fra 26. september 1994 til 14. juni 1995).

Med hensyn til de oevrige spoergsmaal henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1987/95 fra Heidi Hautala ((EFT C 300 af 13.11.1995. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1679/96 af Raymonde Dury (PSE) til Raadet (24. juni 1996)

Om: Beboelse paa campingpladser

I Belgien og navnlig i regionen Vallonien sker det stadig oftere, at ubemidlede slaar sig fast ned paa campingpladser.

Ifoelge Kommissionen er dette spoergsmaal blevet behandlet i en raekke rapporter udarbejdet af NGO'er (skriftlig forespoergsel P-0973/96) ((EFT C 217 af 27.7.1996, s. 131. )).

Kan Raadet oplyse, om spoergsmaalet vil blive taget op paa naeste samling i Raadet af boligministre, der finder sted i Irland i oktober 1996?

Svar (10. oktober 1996)

Det spoergsmaal, som det aerede parlamentsmedlem har stillet, falder ikke ind under Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1932/96 af Luigi FLORIO til Kommissionen. Antallet af gældende forordninger



EF-Tidende nr. C 345 af 15/11/1996 s. 0114



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1932/96 af Luigi Florio (UPE) til Kommissionen (16. juli 1996) Om: Antallet af gaeldende forordninger Hvor mange gaeldende forordninger udstedt af Kommissionen er der i oejeblikket i EU? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-1931/96 og E-1932/96 (29. juli 1996) De kan finde al gaeldende EU-lovgivning i den oversigt, der to gange om aaret offentliggoeres af Kontoret for EU's Officielle Publikationer. Retsakterne i denne oversigt udvaelges fra Celex-databasen, der siden 1981 har vaeret aaben for offentligheden. Celex indeholder idag 1587 direktiver og 3188 forordninger vedtaget af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2057/96 af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen (12. juli 1996)

Om: De seneste oplysninger vedroerende sundheds- og sikkerhedsmaessige aspekter af mobiltelefoner

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe som foelge af de seneste offentliggjorte oplysninger i de britiske medier om de eventuelle sundheds- og sikkerhedsrisici som foelge af anvendelsen af mobiltelefoner med henblik paa at beskytte baade arbejdstagere og borgere mod disse risici?

Vil dette vaere et af de aspekter, der medtages under »nye risici og risici, der er ved at opstaa« i Kommissionens handlingsprogram paa sundheds- og sikkerhedsomraadet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. september 1996)

Kommissionen offentliggjorde for nylig en rapport med titlen »Non-ionizing radiation, sources, exposure and health effects«, hvori man gennemgaar den eksisterende litteratur om dette emne samt de gaeldende retningslinier og bestemmelser om beskyttelse mod ikke-ioniserende straaling (brug af mobiltelefoner omtales ogsaa i rapporten). Rapportens konklusioner understoetter Kommissionens holdning til beskyttelse af arbejdstagere, hvad angaar forebyggelse af sundhedsrisici ved ikke-ioniserende straaling.

Med fremlaeggelsen af aendret forslag til Raadets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes udsaettelse for risici paa grund af fysiske agenser ((EFT C 230 af 19.08.1996. )) tog Kommissionen fat paa spoergsmaalet om forebyggelse af risici forbundet med arbejdstageres brug af mobiltelefoner. Et bilag i det paagaeldende direktivforslag omhandler elektriske og magnetiske felter. I Kommissionens meddelelse om et faellesskabsprogram vedroerende sikkerhed, hygiejne og sundhed paa arbejdspladsen (1996-2000) ((KOM(95) 282 endelig udgave. )) bekraeftede Kommissionen, at den ville presse paa for at faa dette forslag vedtaget af Raadet, men endnu er der ikke sket fremskridt paa raadsplan.

Kommissionen er opmaerksom paa at meldingerne i medierne har pustet nyt liv i debatten om sundhedsfarerne ved radiofrekvens-emission. I denne forbindelse har Kommissionen indbudt en raekke uafhaengige eksperter til at udarbejde et omfattende forskningsprogram for at fastslaa, i hvilket omfang radiofrekvens-straaling paavirker sundheden. Dette program foreligger senere paa aaret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1686/96 af Michl Ebner (PPE) til Raadet (24. juni 1996)

Om: Udbygning af de frivillige brandkorps i Middelhavslandene

Paa baggrund af at der i sommermaanederne altid opstaar oedelaeggende skovbrande i Middelhavslandene i EU, der kun kan bringes under kontrol ved stor indsats og med stoette fra mange frivillige, bedes Raadet oplyse, i hvilken udstraekning det stoetter en udbygning af de frivillige brandkorps i Middelhavslandene, svarende til det, der kendes fra f.eks. Sydtirol, OEstrig og Tyskland.

Svar (10. oktober 1996)

Som det er det aerede parlamentsmedlem bekendt, henhoerer foranstaltninger paa civilbeskyttelsesomraadet i Faellesskabet hovedsageligt under det mellemstatslige samarbejde, selv om visse foranstaltninger til uddannelse og udveksling af eksperter, herunder paa brandbekaempelsesomraadet, finansieres over faellesskabsbudgettet.

Opmaerksomheden skal dog henledes paa, at Raadet den 23. maj 1996 havde en omfattende droeftelse af et forslag fra Kommissionen om et EF-handlingsprogram for civilbeskyttelse, som skal bidrage til beskyttelsen af personer, miljoeet og ejendom i tilfaelde af naturkatastrofer og teknologiske katastrofer.

Raadet og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer har i en resolution af 31. oktober 1994 ((EFT C 313 af 10.11.1994, s. 1. )) generelt anerkendt den vigtige rolle, som frivillige spiller paa talrige civibeskyttelsesomraader.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1501/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Ny holdning hos medlemslandene til begraensning af anvendelsen af drivgarn

Der er sket en vaesentlig aendring i forbindelse med det omstridte spoergsmaal om anvendelse af drivgarn som foelge af den nye tyske holdning til fordel for en begraensning af anvendelsen af dette oedelaeggende fiskeredskab.

Paa denne maade kan Kommissionens hensigt om fuldstaendig at forbyde disse garn fra 1. januar 1998 komme taettere paa dens forslag om at aendre sin holdning, hvis et flertal af staterne anmoder om det.

Mener Kommissionen, at det ville fremme et saadant flertal, hvis den gaar ind for 12 mile-alternativet og dermed fremkalder en tilnaermelse af Irlands og Det Forenede Kongeriges holdninger over for den stejle holdning, som Frankrig og Italien indtager i forbindelse hermed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (18. juli 1996)

Under droeftelserne i Raadet den 12. april 1994 om Kommissionens forslag vedroerende anvendelse af drivgarn ((Dok. KOM(94) 131 endelig udg. )) udtalte Tyskland sig til fordel for dette. Kommissionen er ikke bekendt med, at Tyskland skulle have skiftet holdning.

Kommissionen har allerede flere gange givet udtryk for, at den har udfyldt sin rolle med forslaget om forbud mod drivgarn i april 1994, og at det nu er Raadet, som maa finde en loesning paa grundlag af dette forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1487/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Praemier til praemieberettigede dyr (geder og faar) i 1995

Ifoelge oplysninger fra Sammenslutningen af Kvaegavlere i Evia er praemierne for 1995 til de praemieberettigede geder og faar endnu ikke naaet frem til producenterne. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvornaar blev de faktiske beloeb godkendt?

2. Hvornaar blev de udbetalt?

3. Mener Kommissionen, at producenterne burde have modtaget dem?

4. Er der i tilfaelde af forsinkelser mulighed for at faa de paaloebne renter godtgjort?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. juli 1996)

Den endelige EF-praemie for faar og geder, som omtales af det aerede medlem, blev den 2. februar 1996 fastsat af Kommissionen for produktionsaaret 1995 til 24,821 ECU pr. moderfaar, der producerer tunge lam, og 19,857 ECU pr. ged og pr. moderfaar, der producerer lette lam. I henhold til de gaeldende bestemmelser skal Graekenland udbetale denne praemie inden den 15. oktober 1996.

Kommissionen skal minde om, at den i slutningen af juni 1995 gav medlemsstaterne mulighed for at udbetale to forskud paa 7,814 ECU pr. moderfaar (tunge lam) og 6,251 ECU pr. ged og moderfaar (lette lam). Da det er frivilligt at udbetale disse forskud, er det medlemsstaternes myndigheder, der skal traeffe beslutning om udbetaling, idet den samme regel dog skal anvendes paa hele en medlemsstats omraade.

Ifoelge de oplysninger, Kommissionen raader over, har Graekenland mellem februar og april 1996 paabegyndt udbetalingen af 69,6 mio. ECU i forskud paa praemien og 46,8 mio som en del af restbeloebet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2150/96 af Richard HOWITT til Kommissionen. Adfærdskodeks vedrørende ansættelse af handicappede



EF-Tidende nr. C 345 af 15/11/1996 s. 0116



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2150/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (3. august 1996) Om: Adfaerdskodeks vedroerende ansaettelse af handicappede Hvilke fremskridt er der gjort med hensyn til vedtagelse af den adfaerdskodeks, som skal sikre lige muligheder i forbindelse med ansaettelse af handicappede i EU-institutionerne? Hvilke saerlige foranstaltninger er der i den forbindelse truffet i baade GD IX og GD V? Paa hvilken maade er Europa-Parlamentet inddraget i udarbejdelsen af udkastet til denne kodeks? Hvornaar forventes den vedtaget? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (16. september 1996) Et udkast til adfaerdskodeksen om ansaettelse af handicappede i Kommissionen og andre institutioner er blevet omdelt til generaldirektoraterne og personalerepraesentanterne for at indhente deres kommentarer. Derefter vil Kommissionen droefte den med de andre institutioner, inden den vedtager den endelige udgave. Som naevnt i Kommissionens meddelelse om lige muligheder for handicappede ((KOM(96) 406. )) har den til hensigt at vedtage kodeksen i slutningen af 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1662/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Produktionskvote for sukker

Spanien har i oejeblikket en produktionskvote for sukker paa en million tons.

Forbruget anslaas at vaere 1,15 mio tons.

Er det efter Kommissionens mening muligt at aendre den produktionskvote, der er tildelt Spanien, og oege den med 50.000 tons?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. juli 1996)

Produktionskvoterne for sukker og isoglukose i Spanien blev fastsat under tiltraedelsesforhandlingerne i 1985 og er siden regelmaessigt blevet revideret paa samme maade som det har vaeret tilfaeldet i Faellesskabets oevrige produktionsregioner.

Den seneste revision fandt sted i april 1995 med beslutningen om at viderefoere produktionskvoterne for yderligere seks produktionsaar indtil den 30. juni 2001. I Raadets forordning (EF) nr. 1101/95 ((EFT L 110 af 17.5.1995. )) fastsaettes, at det kvotesystem, der skal anvendes efter denne dato, fastlaegges inden den 1. januar 2001.

Forbruget har aldrig vaeret et kriterium for beregning af produktionskvoter i sukkersektoren. Italien, Irland, Portugal, Finland og Det Forenede Kongerige har sammen med Spanien underskud af sukker. For alle disse medlemsstater med underskud fastsaettes hoejere afledte garanterede priser for at tilskynde til handel med sukker fra medlemsstaterne med overskud.

Kommissionen anser det ikke for muligt at revidere produktionskvoten for Spanien under disse omstaendigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1347/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, ngo'er og forskellige organisationer

Kan Kommissionen opstille en fuldstaendig liste over foreninger, ngo'er og andre organisationer, der har modtaget faellesskabsstoette i henhold til post B7-211 (foedevarehjaelp til udviklingslande og lande, der rammes af naturkatastrofer og alvorlige kriser), og angive den noejagtige stoerrelse af denne stoette i det sidste afsluttede regnskabsaar?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-1346/96, E-1347/96 og E-1348/96 (15. juli 1996)

De budgetposter der omtales af det aerede medlem, vedroerer humanitaer bistand, og man skal derfor goere opmaerksom paa at man herved forstaar hjaelp til ofre for naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer (krig og andre konflikter). Stoetten ydes direkte til de ramte personer, fuldstaendig upartisk og uden hensyn til race, religion eller politisk observans, og dette sker normalt via Kommissionens »saedvanlige« partnerorganisationer.

Kommissionen har anerkendt omkring 170 organisationer, internationale og NGO'er, heraf nogle under FN og Roede Kors, som partnerorganisationer og har indgaaet rammekontrakter med disser. De humanitaere projekter disse organisationer varetager, udfoeres paa grundlag af implementeringskontrakter.

Det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat vil direkte faa tilsendt en oversigt over hvor store beloeb der er ydet via budgetkonto B7-210, B7-211 og B7-217 til de forskellige NGO'er, internationale organisationer og forskellige partnerorganisationer som har varetaget foranstaltninger med finansiel stoette fra Kommissionen. Ydermere fremsendes en komplet liste over organisationer der har undertegnet en partnerskabs-/rammekontrakt med Faellesskabet vedroerende humanitaere aktioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1387/96 af María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Beskyttelse af Marjal de Pego-Oliva (Valencia - Spanien)

Marjal de Pego-Oliva, det naestvigtigste vaadomraade i den autonome region Valencia med et areal paa henved 1.000 hektar, er af enestaaende betydning som eksponent for et traditionelt oekosystem i Valencia, de sumpede kystomraader, som efterhaanden er ved at forsvinde paa grund af deres toerlaegning og indvinding til landbrugsomraader.

Marjal er blevet erklaeret naturpark af de valencianske myndigheder, og desuden er omraadet blevet klassificeret som saerlig beskyttelseszone for fugle og Ramsar-omraade.

Dette vaadomraade, som er af livsvigtig betydning for talrige vandplanters, vade- og traekfugles overleven, trues af de planer, som borgmesteren i Pego har om at lave det til »kommunal naturpark«, hvorved den beskyttelsesgrad, det i oejeblikket har, vil blive reduceret i alvorligt omfang.

Miljoeministeriet i Generalitat de Valencia (lokalregeringen i Valencia) har indledt den administrative procedure til udarbejdelse af en plan om forvaltning af naturressourcerne (PORN), som indebaerer forbud mod at foretage nogen form for aendringer af dette naturomraade.

Er Kommissionen parat til at indhente oplysninger hos de nationale og valencianske myndigheder og sammen med dem undersoege, hvilke foranstaltninger der kan traeffes for at beskytte dette vaadomraade, som er af saerlige interesse for Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (11. juli 1996)

Sumpomraaderne i Pego-Oliva er blevet fredet som saerligt beskyttet omraade (SPA) i medfoer af raadsdirektiv 79/409/EOEF ((EFT L 103 af 25.4.1979. )) ('fugledirektivet'). Desuden har en raekke foranstaltninger til bevarelse af omraadets naturrigdomme vaeret genstand for en faellesskabsfinansiering som led i Life-Nature siden 1992.

Kommissionen er allerede blevet alarmeret angaaende de kommunale myndigheders holdning i Pego. For nylig er der i dette omraade blevet foretaget en raekke anlaegsarbejder i landbrugsoejemed, som anses for at vaere illegale. Kommissionen henvendte sig omgaaende til de spanske myndigheder for at faa naermere oplysninger herom. Den mindede myndighederne om, at der i dette omraade, i og med, at det er klassificeret som saerlig beskyttet omraade, er tale om, at alle planer eller projekter, som maa formodes at kunne faa vaesentlig indflydelse herpaa, skal vurderes paa forhaand (artikel 6 i 'habitat'-direktivet, 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992. ))). Kommissionen har ligeledes tilkendegivet, at den agter at suspendere sine udbetalinger som led i LIFE-finansieringen, saafremt de spanske myndigheder ikke i rette tid har afgivet et fyldestgoe-rende svar paa denne henvendelse.