ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1448/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (28. april 1997)

Om: Graekenlands arbejdsloeshedsprocent

»Europe« genoffentliggjorde den 3. marts 1997 under titlen »Weekly EUROPE Selected No 996« oplysninger fra EUROSTAT-udgivelserne, Chômage /2/97 og Unemployment /2/97, om arbejdsloesheden i EU's medlemslande, Japan og USA. Som det gentagne gange er blevet paapeget mangler der i disse statistikker oplysninger om arbejdsloesheden i Graekenland. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvorfor er der ingen oplysninger om arbejdsloesheden i Graekenland?

2. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for, at paalidelige oplysninger om arbejdsloesheden i Graekenland rettidigt kommer til at figurere i de forskellige udgivelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (20. juni 1997)

1. De arbejdsloeshedstal, som offentliggoeres af Eurostat, udarbejdes i overensstemmelse med retningslinjerne fra ILO og med udgangspunkt i resultaterne af arbejdsstyrkeundersoegelserne. I medfoer af Raadets forordning (EOEF) 3711/91 ((EFT L 351 af 20.12.1991. )) gennemfoeres denne undersoegelse i alle medlemsstater hvert foraar og giver derfor en arbejdsloeshedsprocent, der refererer til denne periode. Den graeske arbejdsstyrkeundersoegelse giver en arbejdsloeshedsprocent, der refererer til andet kvartal, men der findes ikke en indikator, der goer det muligt paalideligt at vurdere arbejdsloeshedsprocenten uden for denne periode.

2. Det graeske nationale statistiske institut paataenker fra 1998 at ivaerksaette en kontinuerlig arbejdsstyrkeundersoegelse, der vil give en arbejdsloeshedsprocent for hvert kvartal. Kommissionen vil offentliggoere disse oplysninger, saa snart de bliver tilgaengelige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0665/97 af Antonio Tajani (UPE) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Forsinkelser i anvendelsen af strukturfondene i Regionen Lazio

Den alvorlige oekonomiske situation og beskaeftigelseskrisen i Lazio kraever en stadig stoerre faellesskabsintervention til fordel for smaa og mellemstore virksomheder. Forsinkelserne hos de regionale myndigheder er i faerd med at bringe udnyttelsen af de europaeiske muligheder i fare.

Vil Kommissionen derfor oplyse:

1. Hvorfor den i august afviste det samlede programmeringsdokument for Regionen Lazio for perioden 1997-1999, og om det er rigtigt, at Regionen Lazio endnu ikke har truffet foranstaltninger med henblik paa ivaerksaettelse af det nye aendrede samlede programmeringsdokument?

2. Om det er rigtigt, at det samlede programmeringsdokument for Lazio er det eneste regionale samlede programmeringsdokument, der ikke er blevet vedtaget?

3. Hvilke foelger de alvorlige forsinkelser hos Lazios regionale myndigheder vil faa for regionens oekonomi?

4. Om den regner med at indfoere ekstraordinaere kompensationsinstrumenter til fordel for de erhvervsdrivende, der - uforskyldt - foerst vil kunne anvende de europaeiske fonde med stor forsinkelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (23. april 1997)

Den omstillingsplan under maal 2 for regionen Lazio, som de italienske myndigheder forelagde den 8. august 1996, blev ikke accepteret til behandling af Kommissionen, fordi den paa en raekke vaesentlige punkter var ufuldstaendig (f. eks. ingen oplysninger om foranstaltningerne, ingen forudgaaende vurdering). Planen for Lazio var den eneste italienske plan, der ikke blev accepteret.

Supplerende oplysninger, som Kommissionen modtog den 3. oktober 1996, satte den i stand til at fastlaegge sin forhandlingsposition med henblik paa droeftelser i Rom den 6. november. Kommissionen afventer stadig en revideret version af Lazio-dokumentet, hvori der tages hensyn til disse droeftelser.

Da der ikke foreligger et revideret forslag, kan det nye samlede programmeringsdokument for Lazio for 1997-1999 ikke godkendes. Dette kan have uheldige foelger for regionen, idet foranstaltninger ikke gennemfoeres, foer godkendelsen har fundet sted. Kommissionen vil fortsat over for de italienske myndigheder insistere paa, at de reviderer deres forslag, men den kan ikke tage ansvaret for forsinkelser i denne forbindelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0326/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - Udgifter til restitutioner i Frankrig

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Af disse udgifter tegnede restitutionerne til olivenolie sig for 38,2 mio og 40,0 mio ecu i henholdsvis 1995 og 1996.

Hvor stor har udgiften i alt vaeret til restitutioner til olivenolie i Frankrig?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0327/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - Udgifter til restitutioner i Graekenland

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Af disse udgifter tegnede restitutionerne til olivenolie sig for 38,2 mio og 40,0 mio ecu i henholdsvis 1995 og 1996.

Hvor stor har udgiften i alt vaeret til restitutioner til olivenolie i Graekenland?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1079/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Genbrug af biler

Det forlyder, at der snart vil blive vedtaget et direktiv ifoelge hvilket bilfabrikkerne bliver forpligtet til at indsamle de gamle biler og reservedele.

Kommissionens bedes oplyse, hvornaar det er planlagt at vedtage direktivet, hvornaar det vil traede i kraft, samt hvorvidt det kun vedroerer personbiler, eller om det ogsaa vil vedroere tunge motorkoeretoejer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (6. maj 1997)

Kommissionen agter at forelaegge et direktivforslag vedroerende udrangerede koeretoejer Kommissionen har dog endnu ikke lagt sig helt fast paa indholdet. Den regner med, at forslaget bliver vedtaget i loebet af indevaerende aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1394/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: OEdelaeggelsen af miljoeet paa Cypern paa grund af militaeroevelser

Akamas-Halvoeen er et af de faa omraader paa det frie Cypern, som er forblevet uberoert af udviklingen. Dens naturskoenhed er legendarisk, og dens oekologiske betydning fremgaar ogsaa af den omstaendighed, at der findes 33 endemiske planter i omraadet.

Akamas-Halvoeen udsaettes dog for en uhoert belastning som foelge af de uafbrudte militaeroevelser, som foretages af de britiske styrker, og som konstant foraarsager brande. Det kan for eksempel naevnes, at 53 ha i 1988 blev oedelagt af tre brande, og at der i 1995 (af to brande) blev oedelagt 7 ha.

Ovennaevnte forhold vil uvaegerligt medfoere en fuldstaendig oedelaeggelse af Akamas som foelge af ukontrollerede brande, og der sker ogsaa en uhoert kulturel forringelse, idet der paa det omraade, hvor briterne traener, findes 16 anerkendte arkaeologiske pladser, hvor der endnu ikke er foretaget udgravninger.

Problemet er yderst alvorligt, eftersom Cypern er et at de lande, der har ansoegt om tiltraedelse af EU, og EU er interesseret i at beskytte det naturlige miljoe og Europas kulturarv.

Er Kommissionen officielt blevet informeret om sagen? Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe for at bringe disse skadelige aktiviteter paa Akamas-Halvoeen til ophoer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (30. maj 1997)

Kommissionen er vidende om de forhold, som det aerede medlem henviser til.

Kommissionen har med henblik paa beskyttelse og bevarelse af naturressourcerne paa Akamas-halvoeen siden 1988 via sit program MEDSPA/LIFE ((EFT L 206 af 22.7.1992. )) finansieret flere projekter i omraadet.

De cypriotiske myndigheder har dog ikke officielt underrettet Kommissionen om militaeroevelserne, som i oevrigt ikke henhoerer under dens kompetence og er et anliggende i forbindelserne mellem den cypriotiske og britiske regering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1231/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: Rensningsanlaeg i Thessaloniki

Projekt nr. 94/09/61/043 med titlen »Bygning af spildevandsrensningsanlaeg i ferieomraadet ved Thessaloniki« kom ind under Samhoerighedsfonden i 1995 og skulle have vaeret afsluttet den 31. december 1996.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Er dette projekt afsluttet?

2. Hvis ikke, hvor langt er man naaet med projektet?

3. Hvad er aarsagerne til eventuelle forsinkelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (30. april 1997)

Ifoelge de oplysninger, Kommissionen modtog fra de graeske myndigheder i marts 1997, er arbejdet vedroerende opfoerelse af installationer til spildevandsbehandling i Thessaloniki blevet afsluttet. Disse installationer befinder sig for oejeblikket i afproevningsfasen.

Myndighederne kan derfor indgive de tilhoerende betalingsanmodninger til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1099/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Stoette til fiskerflaaden

Kan Kommissionen bekraefte, at den har tilbageholdt den planlagte stoette til fiskerflaaden?

Hvad begrunder Kommissionen i bekraeftende fald dette med?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (12. maj 1997)

Kommissionen kan over for det aerede medlem bekraefte, at EU-stoetten til medlemsstaternes fiskerflaader blev suspenderet fra 1. januar 1997. Dette skete af foelgende grunde:

- Det fleraarige udviklingsprogram af tredje generation (FUP III) udloeb pr. 31. december 1996. Det fleraarige udviklingsprogram er et uundvaerligt element i programmeringen af strukturstoetten. Hvis der ikke foreligger et fleraarigt udviklingsprogram, er betingelserne for ydelse af stoette til fiskerflaaden ikke laengere opfyldt. Alle former for stoette (ifoelge afsnit II i forordning 3699/93 er der faelles bestemmelser for modernisering og bygning og for justering af fiskeriindsatsen) skal vaere led i en programmering.

- Medlemsstaterne er forpligtet til at sikre, at deres flaades fiskeriindsats ikke overstiger slutmaalene i FUP III. Denne forpligtelse foelger navnlig af artikel 1 i Raadets beslutning af 20. december 1993 (94/15/EF) og af artikel 5 i EF-traktaten.

Foelgelig blev ordningerne for medfinansiering af de foranstaltninger, som er omhandlet i artikel 7 - 10 i forordning (EF) nr. 3699/93, suspenderet pr. 1. januar 1997 for alle medlemsstaterne og for alle de foranstaltninger, der finder anvendelse paa fiskerflaaden.

Ikke desto mindre tilkendegav Raadet, at hvis det inden den 30. april 1997 vedtog en beslutning om FUP IV med virkning pr. 1. januar 1997, ville de foranstaltninger, som medlemsstaterne maatte have truffet fra og med denne dato med hensyn til omstrukturering af fiskerflaaderne, kunne medfinansieres gennem Det Finansielle Instrument til Finansiering af Fiskeriet.

Suspensionen af medfinansieringen er ikke ensbetydende med en suspension af national stoette til fiskerflaaden, forudsat at denne er led i en statsstoetteordning, som er godkendt af Kommissionen (artikel 92 i EF-traktaten). Finansiering af moderniseringer og nybygninger er kun tilladt, hvis maalsaetningerne for FUP III er naaet pr. 31. december 1996, og hvis en saadan finansiering bidrager til gennemfoerelse af maalsaetningerne for FUP IV, der blev vedtaget af Raadet den 15. april 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1237/97 af Paul Lannoye (V) til Kommissionen (8. april 1997)

Om: Opfoerelse i Havré af et sorteringscenter for husholdningsaffald fra regionen Mons-Borinage-Centre (som led i maal nr. 1 - Hainaut, 2)

Som led i maal nr. 1 - Hainaut, har den tvaerkommunale virksomhed ITRADEC indgivet en anmodning om stoette til et sorteringscenter for husholdningsaffald, som i anden fase skal suppleres af en enhed til omdannelse af organisk affald til biomethanol. Den grund, der er udvalgt til centrets opfoerelse, ligger i et omraade, der i henhold til sektoropdelingen er forbeholdt mindre virksomheder.

Omraadet kan principielt ikke huse et affaldssorteringscenter med en biomethanol-enhed. En undtagelse fra dette princip er i henhold til generaldirektoratet for fysisk planlaegning under de vallonske regionale myndigheder kun mulig, hvis undersoegelserne af projektets indvirkning giver myndighederne og befolkningen alle noedvendige garantier, for saa vidt angaar miljoe og landskab.

De gennemfoerte vurderinger af dette projekts indvirkning paa miljoeet omfatter dog udelukkende sorteringscentret og maa saaledes anses for ufuldstaendige, hvilket endog Valloniens Raad for Miljoe og Baeredygtig Udvikling erkender. I henhold til vurderingen er centrets opfoerelse i Havré-omraadet ikke byplanlaegningsmaessigt den mest hensigtsmaessige, og centret vil endvidere skaemme omraadet (ligeledes Det Vallonske Miljoeraads opfattelse). Tilfoejelsen af en biomethanol-enhed kan kun bekraefte disse konklusioner og burde vaere inddraget i vurderingen.

Har Kommissionen til hensigt at fremsaette krav om en vurdering af det samlede projekts indvirkning paa miljoeet, eftersom centret forventes opfoert i et virksomhedsomraade?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1236/97 og E-1237/97 (2. Maj 1997)

I medfoer af naerhedsprincippet henhoerer gennemfoerelsen af de operationelle programmer, der medfinansieres af strukturfondene, og foelgelig af de foranstaltninger, som vedtages i denne forbindelse, under de kompetente nationale eller regionale myndigheders kompetence. Desuden er det paagaeldende projekt omfattet af reglerne i det samlede programmeringsdokument for Hainaut ((Artikel 2c i Kommisisonens beslutning K(94) 1450 af 14.6.1994. )), hvori det bl. a. hedder, at miljoebestemmelserne skal overholdes.

De foreliggende oplysninger vedroerende navnlig evalueringen af projektets miljoevirkninger tyder ikke paa nogen overtraedelse af EF-retten.

Foelgelig skal de forelagte spoergsmaal afgoeres af de vallonske myndigheder, baade hvad angaar lokaliseringen af sorteringscentret og de feasibility-undersoegelser, der skal gennemfoeres.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 991/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. Landmænd i Belgien



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0044



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0991/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997) Om: Landmaend i Belgien Kan Kommissionen oplyse, hvor mange landmaend, der findes i Belgien, og hvor mange personer, der paa nuvaerende tidspunkt er direkte beskaeftiget i landbruget i Belgien? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0989/97, E-0990/97, E-0991/97, E-0992/97, E-0993/97, E-0994/97, E-0995/97, E-0996/97, E-0997/97, E-0998/97, E-0999/97, E-1000/97, E-1001/97, E-1002/97 og E-1003/97 (2. maj 1997) Undersoegelse vedroerende landbrugsstrukturernes struktur >TABLE> Kilde: Eurostat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1417/97 af Christoph Konrad (PPE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Konkurrencefordrejning som foelge af statsstoette til vedvarende energikilder, isaer vindkraft

1. Har den tyske forbundsregering besvaret Kommissionens klage i skrivelse af 25. oktober 1996 vedroerende de store subventioner til drift af vindkraftanlaeg, som stroemforsyningsloven giver mulighed for?

2. Hvis svaret ikke tilfredsstiller Kommissionen, vil den da tage yderligere skridt?

3. Paa hvilket retsgrundlag kan den konkurrencefordrejning, som denne specifikke stoette foraarsager, bringes i overensstemmelse med princippet om fri konkurrence?

4. Vurderer Kommissionen ogsaa stroemforsyningslovene i de andre EU-medlemsstater? Hvis der opdages de samme betingelser som i Tyskland, fremsendes der da de samme klager til de paagaeldende regeringer?

5. Agter Kommissionen at opstille en tidsramme for fuldstaendig afskaffelse af subventioner af denne art?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (29. maj 1997)

1-2. Den tyske oekonomiminister har over for Kommissionen accepteret, at den ekstra byrde paa grund af den tyske elforsyningslov (SEG - Stromeinspeisungsgesetz), navnlig i kystomraader, ikke maa blive foroeget, uden at der sker aendringer, og henviste til et udkast til forbundsraadets forslag om aendring af ovennaevnte lov. Den tyske regering er i oejeblikket i faerd med at undersoege en mulig begraensning eller reduktion af den mindstepris, der foreskrives i loven, og Kommissionens forslag indgaar i denne undersoegelse.

Kommissionen har til hensigt at afvente resultatet af denne undersoegelse, inden den traeffer beslutning om yderligere foranstaltninger. Hvis den tyske forbundsdag beslutter at aendre loven, skal der formentlig indsendes forhaandsanmeldelse herom til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3, for at Kommissionen kan undersoege, om loven er i overensstemmelse med statsstoettereglerne. Hvis debatten i Bonn ikke resulterer i en aendring af loven, vil Kommissionen overveje, om den skal foreslaa den tyske regering passende foranstaltninger (EF-traktatens artikel 93, stk. 1).

3. I 1990 godkendte Kommissionen SEG, der blev anmeldt af Tyskland i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3. Situationen paa markedet for vindenergi har siden aendret sig fundamentalt. Kommissionen har modtaget en raekke klager fra elselskaber. Hvis subventionerne til vindenergi fortsaetter uaendret i henhold til SEG, vil Kommissionen undersoege, om denne praksis er forenelig med Faellesskabets statsstoetteregler.

4. Kommissionen godkendte en dansk lov i 1996, som den finder mindre konkurrencefordrejende end den tyske SEG.

5. Kommissionen agter ikke i oejeblikket at fastsaette en tidsramme for afskaffelse af denne form for stoette, men den vil anvende sine generelle principper for statsstoette i hvert enkelt tilfaelde, naar den modtager en stoetteanmeldelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 918/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. Krav til køretøjer, der anvendes til transport af levende dyr



EF-Tidende nr. C 367 af 04/12/1997 s. 0059



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0918/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Krav til koeretoejer, der anvendes til transport af levende dyr Koeretoejer, der anvendes til transport af levende dyr skal i henhold til direktivet om transport af levende dyr fra 1995 opfylde visse krav inden udgangen af 1997. Hvornaar agter Kommissionen at fremlaegge de krav, som koeretoejerne forventes at skulle opfylde, og som for laengst skulle have foreligget? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. april 1997) Kommissionen er i faerd med at udarbejde et udkast til raadsbeslutning om supplerende normer for koeretoejer, der anvendes til transport af husdyr, for transporter af over otte timers varighed og haaber at kunne forelaegge det for Raadet i naer fremtid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0887/97 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Fiskeri - EU-plan om flaadereduktion

Kan Kommissionen forklare, hvordan den kan foreslaa, at der gennemfoeres et program til reduktion af antallet af fiskerfartoejer under det fjerde fleraarige udviklingsprogram, samtidig med at den fremsaetter forslag til et EU-stoetteprogram, som vil goere det muligt for Spanien at forny sin fiskerflaade med det, der svarer til 1.155 nye fiskerfartoejer, naar sidstnaevnte forslag - selvom det ikke noedvendigvis vil foere til oeget kapacitet - tilsyneladende paa ingen maade er i traad med maalsaetningen om at reducere flaaderne med op til 40% over en periode paa seks aar fra januar 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (24. april 1997)

Der ydes oekonomisk stoette til fiskerisektoren i medlemsstaterne, inkl. Spanien, under EU-programmerne for fiskeri vedtaget for perioden 1994-1999. Gennemfoerelsen af disse programmer er et af de generelle principper i strukturfondsreformen, som blev vedtaget af Raadet i juli 1993.

Det spanske EU-program for fiskeri omfatter en foranstaltning, gennem hvilken der ydes oekonomisk stoette til bygning af fiskerfartoejer. Naar der bygges et fartoej, kraeves det imidlertid ifoelge den spanske ordning normalt, at der permanent traekkes stoerre kapacitet end det nye fartoej ud af fiskerflaaden. Denne foranstaltning fremmer derfor en nedskaering snarere end en foroegelse af fiskerflaadens kapacitet. Dette fremgaar tydeligt af resultaterne af det tredje fleraarige udviklingsprogram for fiskerflaaden i Spanien for perioden 1992-1996, hvor nybygninger og tilbagetrukne fartoejet taget sammen betoed en reduktion af fiskerflaadens kapacitet paa 158 859 BRT og af dens maskinkraft paa 343 879 kW.