ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2844/01

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Motorvejen Aosta-Milano

Mens tiden nærmer sig for genåbningen af Monte Blanc-tunnelen, giver det stadig anledning til stor bekymring, at der langs samme vejstrækning, som ikke uden grund er indføjet i det transeuropæiske transportnet pga. af dets betydning, er en afbrydelse af motorvejen mellem A4 og A5 fra og til Milano, som drives under koncession af selskabet Ativa, og som berører en hel vejbane på højde med Pavone Canavese kommune (Torino), der blev ødelagt af oversvømmelsen for et år siden, og hvor reparationsarbejdet endnu ikke er begyndt. Hvilke oplysninger har Kommissionen, og agter den officielt at tage nogen initiativer på baggrund af denne stræknings betydning for det transeuropæiske net?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(28. november 2001)

Kommissionen kan bekræfte, at motorvejsstrækningen imellem Milano og Aoste udgør en del af det transeuropæiske transportnet, samt at denne delstrækning derfor må forventes at omfatte projekter af fælles interesse, som defineret i Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet.

Til dato har Kommissionen ikke modtaget nogen anmodning fra den italienske regering om eventuel fællesskabsstøtte til de istandsættelsesarbejder, der er nødvendige efter de skader, der forvoldtes for et år siden af en oversvømmelse.

Kommissionen minder om, at anlæggelse, drift og vedligeholdelse af de vejstrækninger, der indgår i det transeuropæiske transportnet, henhører under de nationale myndigheders ansvar eller under de institutioner, til hvem de pågældende myndigheder har overdraget forvaltningen af disse færdselsårer. I den forbindelse skal medlemsstaterne navnlig sikre et højt færdselssikkerhedsniveau.

Kommissionen er rede til mere indgående at undersøge den situation, det ærede medlem omtaler, på grundlag af et komplet baggrundsmateriale, som det ærede medlem bedes tilstille Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2068/01

af Stefano Zappalà (PPE-DE) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Ikke-EU-fartøjer i de italienske farvande

Ejere af fartøjer, der ikke er bosiddende i Den Europæiske Union, kan højst opholde sig seks måneder i de italienske farvande, hvorefter de skal forlade disse, for ellers bliver de anmeldt for smugleri (hvis de ikke indregistrerer fartøjet).

Denne midlertidige registrering bliver obligatorisk for dem, der ønsker at opholde sig hele vinteren i Italien, og der er ikke blot tale om velhavere, men også om mennesker, som elsker havet og rejser frem og tilbage mellem deres oprindelsesland og den havn, hvor de har efterladt deres fartøj.

Kommissionen har allerede i nogen tid haft et forslag liggende om at forny tilladelsen op til to år i tilfælde, hvor fartøjerne forlader de nationale farvande mindst én dag.

En række fællesskabslande, som ikke ligger i Middelhavsområdet, er allerede begyndt at anvende denne nye regel.

Kan Kommissionen oplyse, om ovenstående er korrekt, og hvilke hasteforanstaltninger den agter at træffe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(4. september 2001)

Ikke-EU-fartøjer, der skal videreeksporteres, kan opholde sig i Fællesskabets toldområde uden at skulle betale importafgifter, hvis de pågældende fartøjer henføres under proceduren for midlertidig toldfri indførsel.

Denne toldprocedure skal afsluttes inden for en given frist. Den sædvanlige måde at afslutte en midlertidig toldfri indførselsprocedure på er at videreeksportere varerne fra Fællesskabets toldområde. Fristen for afslutning af proceduren er for fartøjer til søtransport eller til transport ad indre vandveje, der anvendes til privat brug, på 18 måneder (Artikel 562, litra e), i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993, ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 993/2001 af 4. maj 2001 om ændring af forordning (EØF) nr. 2454/93 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks(1).

Efter reformerne af toldprocedurerne af økonomisk betydning er situationen rent juridisk set nu bedre end før for dem, der ønsker at opholde sig på EU's område i over 6 måneder. Den længere frist på 18 måneder er gældende fra 1. juli 2001.

(1) EFT L 141 af 28.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2159/01

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(19. juli 2001)

Om: Foranstaltninger til forebyggelse af misbrug i forbindelse med indførelsen af euroen

I perioden umiddelbart op til indførelsen af euroen frygter de europæiske forbrugere især, at dette vil medføre prisstigninger.

Den største bekymring er, at de handlende vil benytte overgangen til euroen til at hæve deres priser, når tallene rundes op. Frygten for at blive snydt breder sig mere og mere.

Mener Kommissionen ikke, at der for at dæmpe denne frygt hos forbrugerne i forbindelse med indførelsen af den nye europæiske møntenhed bør indføres en adfærdskodeks om dette spørgsmål, herunder tvangsforanstaltninger, således at forbrugerne med sindsro og uden frygt for eventuelle forseelser fra visse handlendes side kan bruge den nye valuta?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(8. oktober 2001)

Kommissionen er enig i det ærede medlems analyse. Den tilskyndede derfor den 2. april 2001 til indgåelse af en aftale på europæisk plan, der går ud på, at de handlende frivilligt forpligter sig til ikke at udnytte overgangen til euroen til at foretage skjulte prisforhøjelser og til med al magt at sikre, at deres priser som helhed forbliver faste i forbindelse med disses omregning til euro. Aftalen omhandler anvendelse af det fælles slagord ny valuta, faste priser. Til dato har Spanien, Frankrig og Italien vedtaget gennemførelsesforanstaltninger eller lignende aftaler. Den europæiske aftale kan også finde anvendelse uden nationale gennemførelsesforanstaltninger. I almindelighed følger Kommissionen nøje spørgsmålet om prisstabilitet, og den bidrager til Euro-gruppens drøftelser desangående.

Tvangsforanstaltningerne kan kun gå på overtrædelse af de europæiske regler om omregning i tilfælde af dobbelt prisskiltning. Prisfastsættelsen er og bliver fri. Det er op til forbrugersammenslutningerne at gøre opmærksom på eventuelle forsyndelser, således at disse kan underkastes straffeforanstaltninger på markedet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3017/01

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 2001)

Om: Kommerciel, seksuel udnyttelse af børn

Den anden verdenskongres om kommerciel, seksuel udnyttelse af børn vil finde sted i Yokohama i Japan fra den 17. til den 20. december.

Vil Kommissionen deltage i denne kongres? Hvilke holdninger og forpligtelser vil den give udtryk for som EU's bidrag til den internationale bekæmpelse af seksuel og kommerciel udnyttelse af børn, og hvordan vurderer den sin hidtidige politik?

Har den en evaluering af gennemførelsen af de handlingsplaner, der blev vedtaget på den første verdenskongres i Stockholm i 1996?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(7. januar 2002)

Kommissionen deltog i den anden verdenskongres om kommerciel seksuel udnyttelse af børn.

Dens bidrag bestod i et indlæg til plenarforsamlingen, hvori man gennemgik de aktiviteter, der er gennemført på dette område siden den første kongres i Stockholm i 1996. Gennemgangen omfattede såvel lovgivning som den bedste praksis, man er nået frem til gennem finansiering af projekter som led i EU-programmerne Daphne og STOP, der er et stort fremskridt siden den første verdenskongres.

Desuden var Kommissionen leder af en workshop for ikke-statslige organisationer (ngo'er) med henblik på at udtænke og planlægge kommende aktioner.

De aktiviteter, Kommissionen har udført, viser dens engagement i den handlingsplan, der blev udarbejdet i Stockholm. Daphne- og STOP-programmerne har driftsbudgetter for i hvert fald et par år endnu.

Kommissionen vil snarest muligt underrette det ærede medlem af Parlamentet om resultaterne af kongressen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2619/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Rådet

(27. september 2001)

Om: Rådets møde af 25. og 26. juni 2001

Vil Rådet oplyse, om der er foretaget nogen afstemninger på Rådets (almindelige anliggender) møde den 25.-26. juni 2001, og i bekræftende fald, hvor mange og vedrørende hvilke emner?

Vil Rådet ydermere registrere stemmerne fra alle dem, som stemte om hvert enkelt emne på mødet?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2619/01, E-2621/01, E-2623/01, E-2625/01 og E-2627/01

(12. februar 2002)

Rådet henleder det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på besvarelserne af hans forespørgsler E-3938/00 og E-3939/00, hvori der gøres opmærksom på, at Generalsekretariatet for Rådet udarbejder månedlige oversigter over Rådets akter, som indeholder lister over retsakter og andre instrumenter, Rådet har vedtaget, herunder afstemningsresultater, stemmeforklaringer og erklæringer til mødeprotokollen, når Rådet optræder som lovgivende myndighed. Siden januar 2001 har de ligeledes indeholdt henvisninger til den afstemningsprocedure, der blev fulgt i forbindelse med Rådets vedtagelse af de pågældende retsakter (enstemmighed, kvalificeret flertal, simpelt flertal). Disse månedlige oversigter kan findes på Rådets websted (http://ue.eu.int, under Åbenhed og Rådets retsakter). Endvidere offentliggøres resultatet af afstemninger om retsakter i de pressemeddelelser, der udsendes efter samlingerne i Rådet.

For så vidt angår det ærede parlamentsmedlems mere specifikke forespørgsler med hensyn til afstemningerne på en række samlinger i Rådet i juni og juli 2001, kan der gives følgende svar:

- 2 362. samling i Rådet den 25.-26. juni 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 364. samling i Rådet den 27.-28. juni 2001:

- Vedtagelse af Rådets forordning om supplering af bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92, hvor 3 stemte imod (DK, FIN, S) og en undlod at stemme (A).

- Vedtagelse af en fælles holdning til direktivet om tyvende ændring af direktivet vedrørende begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater, hvor tre stemte imod (B, DK, NL)

- 2 365. samling i Rådet den 10. juli 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 367. samling i Rådet den 16. juli 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 368. samling i Rådet den 20. juli 2001:

- Ingen afstemning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2835/01

af Lousewies van der Laan (ELDR) til Kommissionen

(12. oktober 2001)

Om: Polsk tiltrædelse

Det nederlandske dagblad Het Financieele Dagblad gengiver den 27. september 2001 en udtalelse fra en højtstående tjenestemand i Kommissionen: Udvidelse uden Polen svarer til at indføre euroen uden Tyskland.

Er Kommissionen ikke enig i, at hvert enkelt land skal evalueres særskilt på grundlag af de oprindelige vilkår for tiltrædelse, og at Polen ikke udgør nogen undtagelse?

Er Kommissionen ikke også enig i, at de øvrige ansøgerlande ikke behøver at vente på Polen, hvis dette land ikke kan opfylde tiltrædelseskriterierne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(14. november 2001)

I Kommissionens strategidokument fra år 2000 mindede den om, at det historiske løfte, som Det Europæiske Råd afgav i København i 1993, vil blive indfriet. I henhold hertil vil de central- og østeuropæiske lande, som måtte ønske det, kunne blive medlemmer af Den Europæiske Union. Tiltrædelse vil kunne finde sted, så snart et associeret land er i stand til at påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab og opfylde de givne økonomiske og politiske forpligtelser.

Det Europæiske Råd i Nice (7. til 9. december 2000) og i Göteborg (15. og 16. juni 2001) har bekræftet dette højtidelige løfte, der blev afgivet på højeste plan, idet de henviste til Rådets konklusioner (almindelige anliggender) af 4. december 2000 om den differentiering, der baseres på hvert enkelt kandidatlands egne fortjenester og på muligheden for at indhente det forsømte, således at de bedst forberedte lande får mulighed for at gøre hurtigere fremskridt. Ovennævnte kriterier gælder for alle kandidatlande, herunder Polen.

Det Europæiske Råd i Göteborg mindede om, at formålet med den køreplan, som Kommissionen havde fremlagt, var at afslutte forhandlingerne med de lande, der var parat, inden udgangen af 2002, således at de vil kunne deltage i valget af Europa-Parlamentet i 2004 som fuldgyldige medlemsstater. På grundlag af den fase, landene befinder sig i med hensyn til deres forberedelse af tiltrædelsen, samt på grundlag af deres interne planlægning vil op til 10 lande have en reel mulighed for at afslutte forhandlingerne ved udgangen af 2002, og Polen er et af disse 10 lande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2391/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(20. august 2001)

Om: Komitologi

Vil Kommissionen garantere, at Forsikringskomiteen og Det Rådgivende Bankudvalg altid har opfyldt forpligtelserne til åbenhed i aftalerne og bestemmelserne vedrørende komitologi? Betragter Kommissionen disse organers optræden som en passende model for værdipapirtilsynskomiteen og værdipapirkomiteen (Lamfalussy-komiteerne)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. oktober 2001)

Hverken Forsikringskomitéen eller det Rådgivende Bankudvalg, som begge bistår Kommissionen, har på noget tidspunkt udøvet nye komitologibeføjelser i tiden, efter Rådet vedtog sin afgørelse om komitologi den 28. juni 1999(1). Kommissionen fremsender imidlertid på eget initiativ resuméer af udvalgenes dagsordener til Parlamentet. Kommissionen videresender tillige mødereferater fra Forsikringskomitéen. Hidtil har de videresendte oplysninger ikke givet anledning til bemærkninger fra Europa-Parlamentet.

Hvad angår Det Rådgivende Bankudvalg, har Kommissionen ligeledes holdt Parlamentet underrettet om diskussionen af kapitalkrav til bankerne under møderne i Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål.

Derimod fungerer Det Europæiske Værdipapirudvalg og Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg, som er oprettet som interne rådgivende udvalg ved Kommissionens afgørelser af 6. juni 2001(2), ikke som komitologiudvalg i dag. Hvad angår Det Europæiske Værdipapirudvalg, har Kommissionen dog foreslået, at det skal have en sådan rolle inden for prospekter(3) og markedsmisbrug(4). Kommissionen håber, at begge disse forslag samt fremtidige lovgivningsinitiativer,

hvorved handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser fra 1999(5) og Lamfalussy-rapporten fra 2001 vil blive gennemført, snart vil blive vedtaget efter en åben og gennemsigtig fremgangsmåde, som er tilfredsstillende for samtlige institutioner.

(1) Rådets afgørelse af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, EFT L 184 af 17.7.1999.

(2) Kommissionens afgørelse 2001/527/EF og 2001/528/EF af 6. juni 2001, EFT L 191 af 13.7.2001.

(3) Forslag til Parlamentets og Rådets direktiv om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til omsætning, EFT C 240 E af 28.8.2001.

(4) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug), EFT C 240 E af 28.8.2001.

(5) KOM(1999) 630 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2856/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Overtrædelsesprocedure imod Grækenland i forbindelse med gennemførelsen af den fælles markedsordning for bomuld

I Kommissionens svar på min forespørgsel E-4160/00(1) vedrørende de administrative foranstaltninger, som Grækenland traf for produktionsåret 2000/2001 med henblik på begrænsning af de arealer, hvor der må dyrkes bomuld, hedder det, at Kommissionen har indledt en overtrædelsesprocedure mod Grækenland i henhold til EF-traktatens artikel 226 for produktionsåret 2000/2001, og at den forbeholder sig ret til () at indlede en tilsvarende overtrædelsesprocedure i forbindelse med foranstaltningerne for produktionsåret 2001/2002.

Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om, hvilket stadium procedurerne for produktionsårene hhv. 2000/2001 og 2001/2002 befinder sig på?

(1) EFT C 187 E af 3.7.2001, s. 150.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. november 2001)

Hvad angår de foranstaltninger, som de græske myndigheder har truffet for at begrænse bomuldsdyrkningsarealet i produktionsåret 2000/01, meddelte Kommissionen i sit svar på skriftlig forespørgsel E-4160/00 det ærede medlem, at Kommissionen havde indledt en overtrædelsesprocedure over for Grækenland efter EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169), og at den forbeholdt sig ret til også at indlede en sådan procedure for produktionsåret 2001/02.

Kommissionen besluttede at stille overtrædelsesproceduren i forbindelse med foranstaltningerne for produktionsåret 2000/01 i bero, indtil de græske myndigheder havde vedtaget retsforskrifterne om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1051/2001 af 22. maj 2001 om støtte til bomuldsproduktionen(1) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1591/2001 af 2. august 2001 om gennemførelsesbestemmelser til støtteordningen for bomuld(2). Kommissionen har for meget nyligt modtaget de vedtagne bestemmelser. Kommissionens tjenestegrene er nu i gang med at se på disse bestemmelser, så de kan foreslå Kommissionen, hvad den videre skal foretage sig i denne sag.

(1) EFT L 148 af 1.6.2001.

(2) EFT L 210 af 3.8.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2393/01

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(20. august 2001)

Om: Vold forøvet af sortklædte demonstranter på G8-mødet i Genova og et italiensk parlamentsmedlems aktive deltagelse

Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage efter de meget alvorlige episoder forårsaget i Genova af de sortklædte demonstranter, som er en international anarkistisk oprørsorganisation, der har tilhængere i mange EU-medlemsstater?

Kan Kommissionen og på hvilken måde bidrage til en konstatering af fakta?

Har Kommissionen kendskab til eventuelle internationale forbindelser mellem ekstremistiske antiglobaliseringsorganisationer, som har organiseret sammenstødene i Genova?

Har Kommissionen kendskab til en eventuel international dækning af de sortklædte demonstranter?

Kan Kommissionen med hjælp fra den italienske stat kontrollere, om oplysningen om, at et italiensk parlamentsmedlem aktivt hjalp anti-G8-demonstranterne med at skabe en murbrækker med henblik på at åbne huller i indhegningen til beskyttelse af deltagerne i topmødet, er i overensstemmelse med sandheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(18. oktober 2001)

Kommissionen gør opmærksom på, at det som anført i EU-traktatens artikel 33 er medlemsstaterne, der har ansvaret for at opretholde lov og orden og sikre den interne sikkerhed under topmøder. Medlemsstaterne har i stadig højere grad erkendt, at der er behov for at forbedre samarbejdet på dette område for derved mere effektivt at sikre, at sådanne møder afholdes under fredelige forhold.

I henhold til artikel 36, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union deltager Kommissionen fuldt ud i arbejdet inden for det politimæssige og retlige samarbejde i forbindelse med straffesager og støtter aktivt medlemsstaternes indsats for at forebygge alvorlige forstyrrelser af møder på højt plan. I den forbindelse er den hele tiden bevidst om behovet for at sikre de grundlæggende rettigheder for alle, som stadfæstet i EU's charter.

Kommissionen støtter konklusionerne af det særlige møde i Rådet mellem justits- og indenrigsministrene den 13. juli 2001 for så vidt angår sikkerheden omkring Det Europæiske Råds møder og lignende begivenheder og har fortsat bidraget til drøftelserne om, hvorledes samarbejdet kan forbedres.

Kommissionen har desuden stillet sine tjenestegrenes ekspertise til rådighed for Rådets formandskab for at arbejde sammen om at forbedre samarbejdet med henblik på kommende møder på højt plan i Belgien frem til udgangen af december 2001.

Med hensyn til spørgsmålet vedrørende den konkrete sag i Italien vil Kommissionen minde om, at den ikke har beføjelse til at efterforske på dette område.

Kommissionen har desuden ingen oplysninger om, at Black Bloc tilbydes international dækning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2945/01

af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Oplysninger vedrørende indvandringen i Grækenland og foranstaltninger mod ulovlig tildeling af europæisk statsborgerskab

På grundlag af min forespørgsel H-705/01(1) om ulovlig tildeling af græsk statsborgerskab og overtrædelser af fællesskabsretten tilskyndede Rådet mig i sit svar til at anmode Kommissionen om at sende mig oplysninger vedrørende indvandringen i Grækenland i 1999 og 2000.

Hvilke taloplysninger foreligger der med hensyn til indvandrere, flygtninge, asylansøgere, illegale indvandrere, tildeling af græsk statsborgerskab samt antallet af tilfælde, hvor ulovligt udstedte pas eller identifikationskort er blevet inddraget i årene 1999 og 2000, i betragtning af, at Kommissionen i sit svar E-1438/01(2) kun har fremsendt oplysninger fra 1997 og 1998?

Er en medlemsstat, der har udstedt et pas eller identifikationskort til en person, om hvem det senere er blevet bevist, at vedkommende ikke opfyldte forudsætningerne for at få tildelt græsk og dermed europæisk statsborgerskab, forpligtet til at underrette de øvrige medlemsstater og give de relevante oplysninger, så det bliver muligt at finde frem til opholdsstedet for den person, der illegalt har slået sig ned i EU, og gælder denne forpligtelse også over for Europol?

Er det kun de græske justitsmyndigheder, der er ansvarlige for at træffe de nødvendige foranstaltninger og iværksætte sanktioner, eller påhviler det også Kommissionen i dens egenskab af traktaternes og fællesskabsrettens vogter samt de andre ansvarlige organer og tjenestegrene (f.eks. Eurojust) at træffe foranstaltninger og iværksætte aktioner i forbindelse med den ovennævnte ulovlige tildeling af europæisk statsborgerskab i EU, og hvilke foranstaltninger er der tale om?

(1) Mundtlig besvarelse af 3.10.2001.

(2) EFT C 350 E af 11.12.2001, s. 154.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(13. december 2001)

I forbindelse med skriftlig forespørgsel E-1438/01 fra det ærede medlem og Dimitrakopoulos(1) blev der fremlagt EU-statistikker om personer, der havde ansøgt om asyl, og personer, der var blevet tilkendt flygtningestatus i perioden 1997-2000 samt om indvandringer i 1997 og 1998. Grækenland har endnu ikke fremlagt oplysninger om indvandring i referenceperioden 1998 og 1999. Der er stadig restriktioner for offentliggørelse af oplysninger om ulovlig indvandring og indrejse.

Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at underrette de øvrige medlemsstater eller EU-organer om tilbagekaldelse af ulovligt tildelte statsborgerskab. I henhold til artikel 23 i Schengen-aftalen skal medlemsstater, der anvender denne aftale, tilbagesende tredjelandsstatsborgere, som opholder sig ulovligt på deres territorier.

Lov om statsborgerskab hører under medlemsstaternes egen kompetence. Kommissionen og Unionens organer er derfor ikke i stand til træffe foranstaltninger, der hører under national lovgivning og jurisdiktion.

(1) EFT C 350 E af 11.12.2001.