ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2002/03

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2003)

Om: Styrkelse af en europæisk undervisningskultur

Universiteterne bør spille en nøglerolle i den europæiske konstruktion ved at styrke den europæiske identitetsfølelse og uddanne ikke blot fagspecialister, men også samfundsborgere, og i forbindelse hermed udvikle en ny undervisningskultur.

De tekniske aspekter i forbindelse med etableringen af det fælles europæiske uddannelsesområde er allerede ledt ind på rette spor, men det gælder ikke de politiske spørgsmål. Der er stadig brug for at styrke den europæiske identitetsfølelse i medlemsstaterne, udvikle forskellige indhold og metoder i undervisningen og indarbejde europæiske holdninger og værdier i universitetsuddannelserne.

Hvad gør Kommissionen for at nå disse mål, som støttes af de fleste europæiske universitetsrektorer, eftersom der ikke vil ske en virkelig konvergens, hvis de ikke nås, og det derfor vil være absolut nødvendigt at indarbejde ovennævnte nye undervisningskultur på området?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(16. juli 2003)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at der er brug for at styrke den europæiske identitetsfølelse i medlemstaterne, udvikle forskellige indhold og metoder i undervisningen og indarbejde europæiske holdninger og værdier i universitetsuddannelserne.

For at nå dette mål yder Kommissionen et bidrag til programmer som Socrates-Erasmus og Leonardo da Vinci, til en række projekter og netværk, hvor lærere fra hele Europa samarbejder om pædagogiske emner inden for hver deres specielle områder. Projektet Tuning Educational Structures in Europe er et eksempel herpå, hvor lærere fra 135 universiteter fra 29 lande har etableret et snævert samarbejde for at definere fælles referencer for undervisning og læring inden for ni forskellige fagområder. Gennem Jean Monnet-projektet forsøger Kommissionen at fremme emner om europæisk integration på universiteter i og udenfor det europæiske kontinent.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1275/03

af Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) til Rådet

(31. marts 2003)

Om: Manglende lægetilsyn vedrørende de baskiske politiske fanger

Manglende lægetilsyn for de baskiske politiske fanger viser, hvordan lovene ikke gennemføres lige i det spanske kongerige.

Bautista Barandallas sag er et af de klareste eksempler herpå. Denne 38-årige mand fra Navarra har været fængslet i over 12 år. I 2000 fik han diagnosticeret en ulcerøs proctitis, men han blev først indlagt på hospitalet i marts 2002. På dette tidspunkt fik han både sin tyktarm

og endetarmen delvis fjernet 13 gange. Han er altid blevet udskrevet fra hospitalet til fængslet for tidligt. I betragtning af Barandallas tilstand blev der indsendt en anmodning til Zaragozas fængselsdomstol om løsladelse af Barandalla i henhold til artikel 92 i fængselskodeksen på grund af hans lidelser og uhelbredelige sygdom. Denne ansøgning er blevet indsendt gentagne gange, og hver gang er den blevet afvist på trods af yderligere rapporter fra forskellige læger og hospitaler, der anser det for absolut nødvendigt, at Barandalla løslades.

Kan Rådet oplyse, hvilke skridt det vil tage for at finde frem til en humanitær løsning af dette problem?

Svar

(7. oktober 2003)

Det tilkommer ikke Rådet at kommentere en straffesag, der hører under nationale retsmyndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1621/03

af Marco Cappato (NI) til Rådet

(8. maj 2003)

Om: Nordkoreas ulovlige handel med heroin og meta-amfetamin

I en rapport fra den sydkoreanske efterretningstjeneste nævnes det, at der på medicinalfabrikken i Nanam er blevet oprettet en afdeling til produktion af narkotika direkte af de nordkoreanske myndigheder. Endvidere fremgår det af det amerikanske udenrigsministeriums årsberetning vedrørende den internationale narkotikahandel, at det nordkoreanske regime ulovligt dyrker opium, der raffineres til heroin, og fremstiller meta-amfetamin med det formål ved hjælp af ulovlig handel med disse stoffer at tjene hård valuta.

I marts 2003 fandt det japanske politi i forbindelse med en inspektion af et nordkoreansk skib ud for Japans kyster en stor mængde ulovligt meta-amfetamin om bord på skibet. Den 21. april 2003 fremstilledes besætningen på et nordkoreansk skib for en australsk domstol sigtet for narkotikasmugling. De australske myndigheder havde således overrasket skibets besætning, medens den var i færd med at bringe 50 kg heroin ind på australsk jord.

Har Rådet kendskab til lignende sager på europæisk område? Er dette problem blevet rejst over for de nordkoreanske myndigheder?

Svar

(2. oktober 2003)

Rådet er for nylig blevet gjort bekendt med de rapporter, der er nævnt i forespørgslen, om at Nordkorea skulle være involveret i narkotikaaktiviteter i Asien og Stillehavsområdet. Rådet har dog til dato ikke modtaget efterretninger om sådanne hændelser i Europa.

Rådet har endnu ikke taget formelt stilling til dette konkrete spørgsmål. Generelt er Rådet ubetinget imod enhver form for ulovlig narkotikahandel. Det vil fortsat følge situationen nøje.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1932/03

af Dirk Sterckx (ELDR) til Kommissionen

(5. juni 2003)

Om: Olympic Airways

Det fremgår af forskellige informationskilder, at Grækenland fortsat tolererer adfærd, som den, der er beskrevet i artikel 2 i Kommissionens afgørelse af 11. december 2002 om Olympic Airways. Hvad har Kommissionen gjort efter december 2002 for at sikre, at Grækenland og Olympic Airways ophører med en sådan adfærd (som f.eks. at det tolereres, at der vedvarende ikke sker betaling af socialsikringsbidrag osv.)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(18. juli 2003)

Den 11. december 2002 traf Kommissionen ganske rigtigt en negativ beslutning, der var rettet til Grækenland og vedrørte den statsstøtte, der var blevet ydet luftfartselskabet Olympic Airways. I beslutningen konkluderedes det, at den støtte, som den græske stat tidligere havde ydet, og som Kommissionen havde givet tilladelse til i 1998, ikke var forenelig med EF-traktatens bestemmelser, fordi de dertil knyttede betingelser ikke var blevet overholdt; det blev også fastslået, at Olympic Airways havde nydt godt af nye ulovlige støtteforanstaltninger. Den græske regering modtog den 13. december 2002 underretning om Kommissionens beslutning.

Grækenland havde to måneder til at tilbagesøge beløbene af den støtte, der var uforenelig med traktaten og dermed ulovlig. Denne frist udløb den 13. februar 2003.

En brevveksling mellem Kommissionen og de græske myndigheder i løbet af februar og marts 2003 har vist, at den græske regering ikke har truffet nogen konkrete foranstaltninger i sagen, og derfor besluttede Kommissionen den 23. april 2003 at indanke sagen for Domstolen med henvisning til, at dens beslutning om Olympic Airways ikke var blevet efterkommet.

Ud over denne forelæggelse for Domstolen fortsætter Kommissionen regelmæssigt med at henlede den græske regerings opmærksomhed på de forpligtelser, som den skal opfylde i henhold til Kommissionens beslutning af 11. december 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1331/03

af André Brie (GUE/NGL) til Rådet

(9. april 2003)

Om: Minefelter ved Grækenlands (østlige) grænse til Tyrkiet

Under henvisning til Rådets svar (E-2960/02(1) af 20. februar 2003) på min forespørgsel angående minefelterne ved Grækenlands (østlige) grænse til Tyrkiet, ønsker jeg at henlede Rådets opmærksomhed på følgende meddelelse i det athenske dagblad Kathimerini (26. marts 2003):

I går blev en illegal indvandrer fra Somalia dræbt, da han trådte på en mine i et forsøg på at komme ind i Grækenland fra Tyrkiet gennem Evros-regionen i Thrakien. Den pågældende, hvis identitet ikke er offentliggjort, gik ind i et indhegnet, skiltet minefelt sammen med en anden somalier, som ifølge hæren blev såret. Yderligere 18 somaliere blev anholdt i udkanten af minefeltet.

I forbindelse med denne meddelelse spørger jeg Rådet, om det fastholder den i svaret angivne vurdering:

Hvad angår specielt Grækenland og Tyrkiet, er begge lande nu næsten rede til sammen at deponere deres instrumenter med henblik på ratifikation (Grækenland) eller tiltrædelse (Tyrkiet) af Ottawa-konventionen. Afmærkning og beskyttelse af græske minefelter langs den tyrkiske grænse har ifølge græske kilder allerede reduceret antallet af ulykker med næsten 90 % (jf. Landmine Monitor Report 2002 fra the International Campaign to Ban Landmines)?

I den forbindelse spørger jeg Rådet, hvor mange personer der efter Rådets kendskab er blevet dræbt eller såret ved denne grænse siden Ottawa-konventionens ikrafttrædelse (1.3.1999) (opfør venligst på særskilt liste)?

(1) EFT C 155 E af 3.7.2003, s. 68.

Svar

(29. september 2003)

1. Efter et møde i den tyrkiske kystby Kas den 3. maj oplyste den græske og den tyrkiske premierminister i en fælleserklæring, at de procedurer, der er nødvendige for, at deres lande kan blive parter i Ottawa-konventionen (ratifikation for Grækenland, tiltrædelse for Tyrkiet), nu er afsluttet både i Grækenland og Tyrkiet. De erklærede, at de to lande nu samtidig vil forelægge deres respektive instrumenter for FN's generalsekretær.

2. Rådet råder ikke over statistikker over ulykker forårsaget af landminer ved den græsk/tyrkiske grænse. Det ærede medlem kan henvende sig til de respektive nationale myndigheder herom. Ifølge den seneste årsrapport (2002) fra International Campaign to Ban Landmines (ICBL) findes der imidlertid ikke i Grækenland noget centralt register over ulykker forårsaget af landminer, mens den tyrkiske Menneskerettighedsfond i Tyrkiet indsamler ulykkesrapporter, som udsendes i månedlige bekendtgørelser. ICBL's informationskilder kan ses på websiten (www.icbl.org).

3. Med hensyn til resultaterne af afmærkning og beskyttelse af græske minefelter langs den tyrkiske grænse er Rådet ikke i stand til at efterprøve omfanget af den reduktion af antallet af ulykker, som græske kilder nævner (næsten 90 %).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2069/03

af Véronique De Keyser (PSE) til Kommissionen

(17. juni 2003)

Om: Den hollandske 2-euro-mønt

Den hollandske 2-euro-mønt refererer på den nationale side til en gud. Kan Kommissionen oplyse, hvilken gud det drejer sig om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(3. juli 2003)

De forskellige euromønters udseende blev beskrevet i De Europæiske Fællesskabers Tidende(1) på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne.

Randskriften på 2-euro-mønterne varierer fra land til land. På den nederlandske 2 euro-mønt står der GOD * ZIJ * MET * ONS (Gud være med os). De nederlandske myndigheder gav ingen yderligere oplysninger.

(1) EFT C 373 af 28.12.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1253/03

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Rådet

(3. april 2003)

Om: Krise i den europæiske turistsektor

Ved udgangen af 2002 var muligheden for en væbnet konflikt i Irak årsag til, at reservationerne for sommeren 2003 gik fuldstændig i stå og dermed også den beskedne opadgående tendens i turistsektoren, som havde kunnet konstateres siden midten af 2002. Med udbruddet af krigen i Irak er denne situation blevet yderligere forværret.

Disse usikre forhold vil kunne påføre den europæiske turistsektor betydelig skade, hvilket igen vil indvirke negativt på EU's økonomi.

Har Rådet på denne baggrund taget skridt til at mildne følgerne af denne krise og i bekræftende fald hvilke? Hvis det ikke har taget sådanne skridt, ville det da under hensyntagen til nærhedsprincippet finde det opportunt at iværksætte en fælles turistpolitik, hvorigennem EU kunne fremme samordningen og struktureringen af denne sektor, der rammes af de samme problemer i hele Europa?

Svar

(29. september 2003)

Det ærede parlamentsmedlem gøres opmærksom på Rådets resolution af 21. maj 2002 om den europæiske turismes fremtid, hvori Kommissionen pålægges hvert år at forelægge Det Rådgivende Udvalg for Turisme en regelmæssigt ajourført note, som skitserer Kommissionens forskellige planlagte foranstaltninger, som kan indvirke på turistsektoren, og hvori det samme udvalg foreslås inddraget i overvågningen af de foranstaltninger, der foreslås i meddelelsen fra Kommissionen: Samarbejde om europæisk turismes fremtid. Rådet skal endvidere henlede det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på de konklusioner, som Rådet vedtog på samlingen den 19. maj 2003.

I øvrigt understregede Det Europæiske Råd i Bruxelles (den 20.-21. marts 2003) turistsektorens betydning i det punkt i konklusionerne, der omhandler de foranstaltninger, der er nødvendige for at øge virksomhedernes konkurrenceevne og fremme iværksætterkulturen. I den sammenhæng mindede Det Europæiske Råd om, at der er behov for yderligere bestræbelser på både EU-plan og nationalt plan for at forbedre det generelle erhvervsklima for alle sektorer, herunder for turistsektoren (etablering af og vækst i små og mellemstore virksomheder, mindskelse af de administrative og lovgivningsmæssige byrder osv.).

For så vidt angår initiativer til at afhjælpe denne krise og til at genskabe tilliden i denne sektor, skal Rådet minde det ærede parlamentsmedlem om, at det er Kommissionen, der har kompetence til at foreslå alle de foranstaltninger, der anses for nødvendige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2037/03

af Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) til Rådet

(18. juni 2003)

Om: Tyrkiet og benægtelsen af folkedrabet på armenerne

I løbet af de seneste måneder er de tyrkiske myndigheders politik for benægtelse af folkedrabet på armenerne blevet stadig mere aggressiv. Således har European Armenian Federation for Justice and Democracy klaget over, at den tyrkiske regering gennem undervisningsministeriet gennemfører en kampagne for at imødegå beskyldningerne om folkedrabet på det armenske folk. Ministeriet afholder indoktrineringsseminarer for lærere og embedsmænd for at sikre, at folkedrabet benægtes i undervisningen, hvormed deres ytringsfrihed indskrænkes. Desuden opfordrede ministeriet med et dekret af 14. april til, at skoler på primær- og sekundærtrinnet afholdt konferencer, hvor det skulle påvises, at armenere og andre folk, der havde været ofre for folkedrab, aldrig i Tyrkiet havde været udsat for nogen form for forfølgelse. Endvidere opfordredes der til, at eleverne skulle skrive stile om emnet bekæmpelse af beskyldninger om folkedrab.

Manipulationen af den historiske sandhed i undervisningen er en fremgangsmåde, som er i strid med de europæiske uddannelsesstandarder. Dertil kommer, at benægtelse af folkedrab strider mod de europæiske værdier om beskyttelse af menneskerettighederne og mindretallene og dermed mod Københavnskriterierne.

Finder Rådet, at de tyrkiske myndigheders benægtelsespolitik er i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i samarbejdsaftalen med Tyrkiet og med det forhold, at Tyrkiet anerkendes som kandidatland?

Mener Rådet, at en anerkendelse fra de tyrkiske myndigheders side af folkedrabet på armenerne, som Europa-Parlamentet fastslog i juni 1987 (A2-0033/87(1)) og i flere senere beslutninger, bør være en uomgængelig forudsætning for, at der i en ikke alt for fjern fremtid kan indledes tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet?

(1) EFT C 190 af 20.7.1987, s. 119.

Svar

(13. oktober 2003)

1. Rådet er fuldt opmærksomt på, hvor følsomme spørgsmålene om behandlingen af det armenske folk under Det Ottomanske Imperium er, og er bekendt med Europa-Parlamentets beslutninger om forbindelserne mellem Tyrkiet og Armenien.

2. De krav, som Tyrkiet skal opfylde, før der kan træffes afgørelse om at indlede tiltrædelsesforhandlinger, er anført i den politiske del af det reviderede tiltrædelsespartnerskab med Tyrkiet, som Rådet vedtog i maj i år. Spørgsmålet om folkedrab behandles ikke heri.

3. Rådet udtrykker imidlertid tilfredshed med, at Tyrkiet og Armenien har optaget kontakter med henblik på at forbedre den gensidige forståelse. Som led i associeringsaftalerne med såvel Tyrkiet som Armenien og inden for rammerne af den udvidede politiske dialog, opfordrer Rådet Tyrkiet til at arbejde hen imod et godt naboskab med Armenien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1947/03 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet. 62 spanske militærfolk omkommet ved en ulykke i Tyrkiet ved deres tilbagevenden fra Afghanistan.



EU-Tidende nr. 051 E af 26/02/2004 s. 0163 - 0163



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1947/03 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet (13. juni 2003) Om: 62 spanske militærfolk omkommet ved en ulykke i Tyrkiet ved deres tilbagevenden fra Afghanistan Ifølge forlydender i pressen var det fly, som blev ramt af en tragisk ulykke, der kostede 62 spanske militærfolk livet, da de vendte tilbage fra Afghanistan, via det britiske firma Chapman Freeborn leaset til et ukrainsk selskab, UM Air, som af NATO havde fået til opgave at transportere tropper fra medlemsstaterne. Har Rådet kendskab til, hvorfor et selskab som UM Air kan få overdraget transporten af militærfolk fra en EU- og NATO-medlemsstat? Gav det pågældende selskab de fornødne garantier for gennemførelsen af denne opgave? Hvad er årsagen til, at medlemsstaterne ikke har deres egne transportmidler? Er Rådet klar over, at de omkomne militærfolks familier taler om at indbringe klager over flyets dårlige tekniske stand under henvisning til erklæringer fra militærpersoner, som er blevet transporteret med samme fly? Svar (7. oktober 2003) Det ærede parlamentsmedlem er sikkert klar over, at EU-Rådet ikke er involveret i de militære operationer i Afghanistan. Derfor har Rådet ingen specifikke oplysninger om planlægningen eller gennemførelsen af operationen, herunder logistiske aspekter såsom deployering af styrker og andre troppebevægelser, som f.eks. eventuel chartring af civilt materiel foretaget af deltagere fra tredjeparter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1810/03

af Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) til Rådet

(2. juni 2003)

Om: Erasmus Mundus-programmet

Rådet har for nylig truffet en politisk aftale om iværksættelsen af Erasmus Mundus-programmet. Formålet med dette program er at etablere et forum af høj kvalitet for at tiltrække flere universitetsstuderende fra hele verden.

Fra forskellige kredse forlyder det, at programmet kan give mulighed for at forbedre konkurrenceevnen ud over at bidrage til opfyldelsen af de målsætninger, som Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000 opstillede, nemlig at gøre Europa til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden.

Formålet med ovennævnte program er at indføre stipendier til universiteternes Master-uddannelse på betingelse af, at uddannelsen foregår på to af Unionens officielle sprog. Det katalanske sprog bliver dermed tilsyneladende forfordelt med hensyn til Master-uddannelsen og andre uddannelser. Katalansk er modersmål for mere end 7 mio. indbyggere, samtidig med at det er officielt sprog i Cataluña, regionen Valencia og på Baleaerne; det er imidlertid endnu ikke blevet anerkendt som officielt sprog på europæisk plan og vil derfor ikke kunne komme i betragtning til ovennævnte støtte. Dermed lider vort tusind år gamle sprog og kultur på ny uret, især når man tager i betragtning, at universitetet i Barcelona, hvor der hovedsageligt bliver undervist på katalansk, er det mest populære sted for Erasmus-studerende i Spanien.

1. Påtænker Rådet at iværksætte foranstaltninger til at afhjælpe denne uret, der begås mod universitetsundervisningen på katalansk i sammenligning med andre europæiske sprog?

2. Er dette projekt ifølge Rådet foreneligt med Kommissionens bestræbelser på at fremme multilinguisme og indlæringen af mindretalssprog i EU's forskellige lande?

Svar

(2. oktober 2003)

Rådet vil gerne understrege, at der hverken i Kommissionens oprindelige forslag eller i den fælles holdning, Rådet vedtog den 16. juni, vedrørende Erasmus Mundus-programmet fastsættes betingelser for så vidt angår undervisningssprogene for masteruddannelserne under Erasmus Mundus-programmet. Det er i øvrigt udelukket at fastsætte sådanne betingelser som følge af overholdelsen af nærhedsprincippet og det grundlæggende princip om autonomi for de videregående uddannelsesinstitutioner, der vil blive involveret i programmet.

I øvrigt understreges det i betragtning nr. 7 i den fælles holdning, hvor vigtigt princippet om sproglig mangfoldighed er i EU's forbindelser med tredjelande, og i bilaget anføres det, at disse masteruddannelser, uden at dette anfægter undervisningssproget, skal sørge for brug af mindst to europæiske sprog, der tales i de medlemsstater, hvor de videregående uddannelsesinstitutioner, der deltager i Erasmus Mundus masteruddannelsen, er beliggende, og om nødvendigt sørge for de studerendes sproglige forberedelse og bistand. (Aktion 1: Erasmus Mundus masteruddannelser, punkt 2, litra i)).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2164/03

af Samuli Pohjamo (ELDR) til Kommissionen

(30. juni 2003)

Om: Kadmium i gødning

De nordiske lande og Østrig har skrappere grænser for indholdet af kadmium i gødning end andre EU-lande. Det er velkendt, at kadmium er skadeligt for miljøet, og EU burde derfor tilstræbe at begrænse kadmiumindholdet i gødning.

EU importerer især kadmium fra Marokko, som indeholder en betydelig mængde kadmium. Der findes imidlertid et alternativ i EU. I Sokli i Nordfinland er der en betydelig forekomst af fosfat uden kadmium.

Vil Kommissionen foreslå en stramning af kadmiumgrænserne i hele EU, således at grænserne bliver mindst lige så skrappe som i de nordiske lande og Østrig? Vil Kommissionen fremme, at fosfat, der anvendes i EU, stammer fra EU, hvilket vil skabe arbejdspladser og ny økonomisk aktivitet i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(4. august 2003)

Kommissionen er opmærksom på, at cadmium er skadeligt for sundheden og miljøet, og at den cadmium, som findes i phosphatgødning, nu udgør en af de største kilder til cadmium i miljøet.

Kommissionen er derfor ved at udarbejde et forslag til en forordning om cadmium i gødning, som vil løse dette problem ved at fastsætte øvre grænser for indholdet af cadmium i phosphatgødning og dermed sikre phosphatgødnings frie bevægelighed i det indre marked. De øvre grænser for cadmium vil i forslaget blive fastsat til et niveau, der er tilstrækkeligt lavt til at hindre yderligere akkumulering af cadmium i landbrugsjord og sikre, at et muligt optag i levnedsmidler ikke vil skade fødevaresikkerheden.

Det er planen, at forslaget forelægges Kommissionen til vedtagelse før udgangen af 2003. Forslaget vil fastsætte standarder på grundlag af videnskabelige undersøgelser og vil i overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO) regler tillade anvendelse af phosphat, som kan opfylde disse standarder uanset oprindelsesland.