ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0939/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(10. april 2002)

Om: Varemærkerettigheder

Efter EF-Domstolens afgørelse om at give varemærkeindehavere ret til at fastsætte betingelser for salg af deres produkter i EU i sagen Tesco v. Levi Strauss (sag C-414/99, C-415/99 og C-416/99) bedes Kommissionen oplyse, om den agter at foreslå en ændring af gældende lovgivning for at fremme forbrugerenes ret til at købe produkter til rimelige priser i det indre marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(28. maj 2002)

Kommissionen er fuldt og helt opmærksom på, at der må sikres en passende balance mellem forbrugernes og varemærkeindehavernes økonomiske interesser.

Den dom, EF-Domstolen for nylig har truffet i sagen Tesco mod Levi Strauss, og som bekræfter Domstolens hidtidige retspraksis, for så vidt angår konsumptionsprincippet, har ikke givet Kommissionen anledning til at revurdere sin afgørelse om ikke at forelægge et forslag om ændring af reglerne for konsumption. Kommissionen vil dog også fremover nøje følge udviklingen inden for konsumption, og tage affære, hvis der skulle opstå nye forhold, som kan begrunde, at sagen tages op til fornyet behandling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0781/02 af Brian Simpson (PSE) til Kommissionen. Euro-pensionistpas.



EF-Tidende nr. 205 E af 29/08/2002 s. 0214 - 0214



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0781/02 af Brian Simpson (PSE) til Kommissionen (20. marts 2002) Om: Euro-pensionistpas Overvejer Kommissionen muligheden af at indføre et euro-pensionistpas med forskellige rabatordninger for pensionister, herunder rabat ved benyttelse af offentlige transportmidler og ved køb af museums- og udstillingsbilletter? I benægtende fald, hvorfor ikke? I bekræftende fald, hvornår forventer Kommissionen da at forelægge forslag? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (19. april 2002) Kommissionen henviser det ærede medlem til svarene på de skriftlige forespøgsler E-2326/01 af Pat Gallagher(1), E-2406/99 af John McCartin(2) og E-1054/99 af Angela Billingham(3) samt svarene på de mundtlige spørgsmål H-1148/98 af Nial Andrews til spørgetiden under Parlamentets mødeperiode i december 1998(4) og H-1023/98 af Robert Evans til spørgetiden under Parlamentets mødeperiode i november 1998(5). (1) EFT C 93 E af 18.4.2002, s. 109. (2) EFT C 93 E af 18.4.2002, s. 126. (3) EFT C 348 af 3.12.1999. (4) Skriftligt svar af 15.12.1998. (5) Mundtligt svar af 17.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0429/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(21. februar 2002)

Om: Tekniske læreanstalters opgradering til højere læreanstalter

Der føres i Grækenland en heftig diskussion om, hvorvidt de tekniske læreanstalter skal have status af højere læreanstalter. Uden først indgående at have konsulteret akademikerkredse har regeringen besluttet at gøre de tekniske læreanstalter til højere læreanstalter. Denne beslutning har forståeligt nok rejst en del spørgsmål blandt såvel undervisere som universitetsuddannede.

Kan Kommissionen oplyse, i hvilke EU-lande de ovennævnte læreanstalter sidestilles med de højere læreanstalter? Er færdiguddannede kandidater fra højere læreanstalter i de øvrige EU-lande økonomisk og juridisk fuldt ud ligestillede med personer, der har studeret ved en teknisk læreanstalt? Er underviserne på de tekniske læreanstalter ligestillede med underviserne på de højere læreanstalter? Hvilke forudsætninger skal de tekniske læreanstalter i henhold til fællesskabslovgivningen opfylde for at kunne blive fuldstændig ligestillede med de højere læreanstalter? Kan det på det grundlag konkluderes, at de ved at blive opgraderet til højere læreanstalter opnår fuldstændig ligestilling med andre højere læreanstalter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(3. april 2002)

I henhold til artikel 149 i EF-traktaten skal Fællesskabet vise fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for opbygningen af uddannelsessystemerne.

Som følge heraf ligger genstanden for den skriftlige forespørgsel uden for EU's kompetenceområde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1114/02

af Luigi Cocilovo (PPE-DE) til Kommissionen

(18. april 2002)

Om: Lovgivningsforanstaltninger planlagt af Kommissionen som reaktion på EF-Domstolens dom af 15. januar 2002 (sag C-55/2000)

Artikel 12 og 39 i EF-traktaten forbyder alle former for forskelsbehandling på grundlag af nationalitet mellem medlemsstaternes borgere. Den 15. januar 2002 afsagde Domstolen sin dom i sag 55/2000 (Gottardo mod INPS). Den sag, der var henvist til Domstolen i henhold til EF-traktatens artikel 234, drejede sig om, at myndighederne i en medlemsstat havde afvist at lade en europæisk statsborger, som var statsborger i en anden medlemsstat, være omfattet af pensionsbestemmelser indeholdt i en bilateral aftale indgået med et tredjeland, idet disse bestemmelser udelukkende fandt anvendelse på statsborgere i de to aftaleparters lande. Domstolen lagde vægt på følgevirkningerne af artikel 39 og understregede, at en medlemsstat ved fastlæggelse af pensionsrettigheder skal tage hensyn til de forsikringsperioder, statsborgere i en anden medlemsstat har tilbagelagt i en medlemsstat i alle de tilfælde, hvor den ville tage hensyn til sådanne perioder, for så vidt angår dens egne statsborgere.

Der er mange europæiske statsborgere, som kunne drage fordel af denne dom, jf. hvilke lovgivningsforslag har Kommissionen fremsat på denne baggrund eller agter den at fremsætte for Europa-Parlamentet og Rådet for at sikre, at medlemsstaterne efterlever Domstolens dom?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(7. maj 2002)

I henhold til Gottardo-dommen(1) skal de fordele, der er fastlagt i en bilateral aftale mellem en medlemsstat og et tredjeland, også gælde for arbejdstagere fra andre medlemsstater, som ikke er part i aftalen. Dette skal finde sted i henhold til princippet om ligebehandling af medlemsstatens egne arbejdstagere og statsborgere fra andre medlemsstater, som fastlagt i EF-traktatens artikel 39.

Som følge af denne dom har Kommissionen henvendt sig til medlemsstaterne for at få oplyst eventuelle problemer med den praktiske anvendelse af denne retspraksis. Samtidig skal medlemsstaterne give meddelelse om eventuelle planlagte foranstaltninger til at tilpasse de forskellige aftaler til Domstolens dom. På nuværende tidspunkt behandler Kommissionen medlemsstaternes svar.

(1) Sagsnr. C-55/00 Domstolens afgørelser 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0759/02

af Brigitte Langenhagen (PPE-DE) til Kommissionen

(19. marts 2002)

Om: 1-net-ordningen

Jeg har fra forskellig side modtaget informationer om, at danske og nederlandske fiskekuttere fisker med to eller endog fire net på samme tid for på denne måde at udligne de små fangstmængder i stedet for at sejle til andre fangstpladser. Dette ville være i fuldstændig modstrid med bestræbelserne på at opnå et bæredygtigt fiskeri og bevare biomassen, da man med denne metode regulært affisker de pågældende områder. I umiddelbar forbindelse hermed opstår spørgsmålet om anvendelsen af bifangster. Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål:

1. Har Kommissionen kendskab til denne fremgangsmåde?

2. Er denne fangstmetode i overensstemmelse med 1-net-ordningen?

3. Hvis denne metode ikke er i overensstemmelse med de europæiske ordninger, hvorledes agter Kommissionen da at imødegå denne metode?

Svar afgivet på Kommissionens vegne Af Franz Fischler

(24. april 2002)

Ved forskellige former for fiskeri anvendes der mere end et net samtidig. Et eksempel herpå er fiskeri med bomtrawl (dobbelrigget bomtrawl), hvor fartøjerne typisk anvender to net samtidig, et på hver side af fartøjet. Et andet eksempel er fiskeri efter jomfruhummer eller fladfisk med dobbelt (eller tredobbelt) skovltrawl, hvor fartøjerne anvender et udstyr, der består af to eller flere sammenkædede trawl.

Den såkaldte et-net ordning (Rådets forordning (EF) nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne ved hjælp af tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer(1) (kapitel 1, artikel 4) forbyder ikke anvendelse af mere end et net ad gangen, så længe maskestørrelsen er i overensstemmelse med de i forordningen fastsatte betingelser. Dette betyder typisk, at nettene skal have samme maskestørrelse, hvis de skal anvendes samtidig. Så vidt det er Kommissionen bekendt, er dette tilfældet i fiskeri, hvor der anvendes mere end et net samtidig.

(1) EFT L 125 af 27.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0410/02

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Rådet

(11. februar 2002)

Om: EU-mægling til fordel for løsladelse af fangerne fra Vestsahara-konflikten

Den lange konflikt om Vestsahara har blandt andet resulteret i et stort antal fanger fra begge sider, som henslæber år efter år i fængsel uden nogen klar bevidsthed om, hvorfor de skal spilde deres liv i årtier under trange forhold, der strider imod de internationale konventioners bestemmelser om human behandling.

Historien har endnu ikke afgjort den endelige løsning hvad angår denne tidligere spanske kolonis fremtid, men ingen kan fortsat ignorere disse fanger, som ikke ser en ende på deres fangenskab og endnu mindre på selve konflikten.

Mener Rådet ikke, at det inden for rammerne af den fælles udenrigs- og forsvarspolitik, uden skelen til eventuelle politiske overvejelser eller de løsninger, der har været foreslået, bør foreslå en endelig humanitær løsning for samtlige fanger fra begge sider, som er i fangenskab som følge af en konflikt, hvis løsning tidsmæssigt ligger hen i det uvisse?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-0208/02 og P-0410/02

(21. maj 2002)

Rådet skal gøre det ærede medlem af Europa-Parlamentet opmærksom på, at det ikke har kendskab til de begivenheder i El Aiun-fængslet, som Carlos Carnero González henviser til.

Rådet er generelt fortsat meget optaget af situationen for mere end 1 350 krigsfanger, som for de flestes vedkommende har været fængslet i 20 år, og hvor der er behov for en hurtig løsning, der er i overensstemmelse med Genève-konventionens forpligtelser. Det har hele tiden understreget, at man ikke skal vente

på afslutningen af den politiske proces for at søge at nå frem til en løsning på de presserende humanitære spørgsmål, som f.eks. udveksling af familiebesøg eller frigivelse af krigsfanger. På trods af begrænsede fremskridt beklager Rådet fortsat den meget bekymrende situation for de vestsaharanske flygtninge i Tindouf-lejrene, idet det dog peger på, at den spændte situation i Vestsahara gør løsningen på de humanitære spørgsmål endnu mere vanskelig. Det er også grunden til, at Rådet, der er i regelmæssig kontakt med FN's generalsekretærs personlige udsending, James Baker, og alle konfliktens parter, fortsat er til rådighed med henblik på at bidrage til at skabe et tillidsfuldt klima mellem de berørte parter for at gøre det lettere at opnå en acceptabel løsning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0976/02

af Ian Hudghton (Verts/ALE) til Kommissionen

(4. april 2002)

Om: Frankrigs importforbud mod britisk oksekød

Domstolen fastslog i september 2001, at Frankrig har unddraget sig sine EF-forpligtelser med det fortsatte importforbud mod britisk oksekød.

Denne ensidige handling har påført de britiske producenter omfattende salgstab.

- Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet med henblik på ophævelse af dette forbud på baggrund af Domstolens dom, som blev afsagt for hen ved seks måneder siden?

- Hvilken erstatning vil der blive ydet de britiske oksekødproducenter som kompensation for Frankrigs uretmæssige foranstaltninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(26. april 2002)

Domstolens dom i sag nr. C-1/00 Kommissionen mod Republikken Frankrig er dateret den 13. december 2001.

Hurtigt efter domsafsigelsen anmodede Kommissionen de franske myndigheder om at meddele de nærmere foranstaltninger til at efterkomme dommen. I mangel af et tilfredsstillende svar sendte Kommissionen en åbningsskrivelse i henhold til EF-traktatens artikel 228, stk. 2, til den franske regering den 21. marts 2002.

Den overtrædelsesprocedure, som Kommissionen nu har indledt, kan hvis den fuldføres, medføre, at Domstolen pålægger den franske regering at betale et engangsbeløb eller en tvangsbøde. Men artikel 228, stk. 2, giver ikke hjemmel for individuel kompensation.

Hvad angår Domstolens retspraksis i forbindelse med en medlemsstats forpligtelse til at yde erstatning til enkeltpersoner for skader, der er forårsaget af en overtrædelse af EU-retten, som den pågældende medlemsstat var ansvarlig for, henvises det ærede parlamentsmedlem til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-3625/01 af Christopher Huhne(1).

(1) EFT C 172 E af 18.7.2002, s. 99.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0830/02

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(26. marts 2002)

Om: Europæisk oversigt over virksomheder, som er tilknyttet det alternative net til bilæggelse af tvister (EEJ)

Efter at forsøgsfasen for det alternative net til bilæggelse af tvister (EEJ) er blevet iværksat, er det nu muligt for de europæiske forbrugere at få lettere adgang til alternative løsninger af tvister.

Derfor overvejer mange forbrugerorganisationer i medlemsstaterne derfor nu, om tidspunktet er kommet til at udarbejde en europæisk oversigt over de virksomheder, som er tilknyttet systemet for alternativ bilæggelse eller mægling i forbrugersager, så både forbrugere og virksomheder kan få effektive muligheder for at fremme en gensidig tillid, som er helt nødvendig for, at et moderne og konkurrencedygtigt indre marked kan fungere.

Mener Kommissionen, at den efter iværksættelsen af forsøgsfasen for det alternative net til bilæggelse af konflikter kan gennemføre, at der udarbejdes en europæisk oversigt over de virksomheder, som er tilknyttet mægling i forbrugersager, så disse vil kunne opnå et officielt stempel, som ville vække tillid hos forbrugerne i alle medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(25. april 2002)

Pilotfasen for Det Europæiske Udenretslige Netværk (EEJ-Net) blev iværksat den 16 oktober 2001. Pilotfasen vil vare ét år. EEJ-Net har deltagelse af 17 lande (alle medlemsstaterne samt Norge og Island). Det blev skønnet ønskværdigt at starte med en forsøgsperiode, således at netværket kan gøres helt færdigt. Mæglingsorganerne kan dermed integreres i og lære netværket at kende, endelig kan der foregå en løbende evaluering for at forbedre netværkets funktion. Kommissionen har til hensigt at udarbejde en rapport om pilotfasens udfald i efteråret 2002.

Kommissionen har endvidere nedsat en gruppe bestående af regeringseksperter, som mødes regelmæssigt for at overvåge udviklingen i pilotfasen og drøfte spørgsmål i forbindelse med netværket. Selvom der på nuværende tidspunkt ikke er planer om at oprette et register over virksomheder, som er tilknyttet tvistbilæggelsessystemet, er Kommissionen enig i, at denne idé kan udvikles yderligere. Ekspertgruppen har allerede indledt drøftelser om dette spørgsmål, som vil blive yderligere uddybet i rapporten til efteråret.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0676/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(1. marts 2002)

Om: Annullering af udbudsproceduren for bygning af Thessalonikis metro

Tre år efter, at det græske parlament med lov nr. 2717/99 godkendte kontrakten for bygning af Thessalonikis metro, har regeringen ændret kurs og agter nu at annullere denne aftale for i stedet for at bekendtgøre et udbud om bygning af en sporvej.

Er Kommissionen orienteret om den græske regerings ovennævnte hensigter?

Hvad skyldes de hidtidige forsinkelser i forbindelse med bygning af Thessalonikis metro?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(3. april 2002)

Kommissionen er ikke underrettet om den græske regerings hensigter, som det ærede parlamentsmedlem henviser til. Kommissionen kan derfor hverken be- eller afkræfte de oplysninger, der fremføres af det ærede medlem med hensyn til, at den græske regering skulle have til hensigt at annullere det pågældende projekt til fordel for anlæg af en sporvej.

Hvad angår det andet spørgsmål fra det ærede medlem, skal Kommissionen påpege, at den faktiske iværksættelse af projekter i forbindelse med tildeling af offentlige aftaler i medlemsstaterne hører ind under kontraktindehaverens og den pågældende medlemsstats kompetence. Som gentagne gange anført af Kommissionen i Parlamentet lader det til, at finansieringsplanen for projektet endnu ikke er afsluttet, og at den stadig er genstand for drøftelser mellem medlemsstaten, kontraktindehaveren, Den Europæiske Investeringsbank og handelsbankerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0232/02

af Karla Peijs (PPE-DE) til Kommissionen

(31. januar 2002)

Om: Moms

De internationale flyttefirmaer, der hovedsagelig består af SMV'er, har alvorlige problemer med at sikre, at der betales moms af internationale flytninger på rette vis. Det er ikke altid klart for flyttefirmaerne, hvilke nationale skattemyndigheder momsen skal betales til, og omkostningerne ved anvendelse af en skatterepræsentant står ikke i forhold til det momsbeløb, der skal betales. Ydermere nægter de forskellige skatterepræsentanter normalt at arbejde med flyttefirmaerne på grund af ansvarsdelingen.

Vil Kommissionen indføre et system, hvorefter den pågældende moms betales til et centralt europæisk organ, der så skal udbetale de skyldige momsbeløb til de forskellige medlemsstater senere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(26. februar 2002)

Kommissionen overvejer ikke for tiden at indføre en ordning som den det ærede medlem skitserer.

Internationale flytteforretningers største problem er de momsregler som er bestemmende for stedfæstelsen af den service de yder. Beskatningsstedet for transport som foretages inden for Fællesskabet for ubeskattede personer, er det sted hvor transporten begynder. Dette problem er også blevet fremhævet i mange svar fra branchen til den interne markedsstrategi for serviceydelser(1).

Kommissionen erkender at det indre marked ville fungere bedre på grundlag af et momssystem baseret på oprindelseslandet. Et sådant system er imidlertid ikke politisk gennemførligt på kortere sigt, således som det fremgår af den manglende fremgang i Rådets behandling af det program som Kommissionen fremsatte i 1996 med forslag om en gradvis overgang på et momssystem baseret på oprindelsesland. Kommissionen fastholder imidlertid et sådant definitivt system som sin målsætning for Fællesskabet på længere sigt.

Kommissionen har i sin nyeste strategi for momssystemets funktion på kort sigt(2) der blev varmt modtaget af medlemsstaterne ved forelæggelsen i Rådet fastslået at en ændring af reglerne for stedfæstelse af serviceydelser er en af de ting der nødvendigvis må tages op til behandling. Kommissionen vil anstrenge sig for at forelægge et forslag om stedfæstelse af serviceydelser snarest muligt, dvs. muligvis allerede i 2003, således at der kan findes en løsning på de problemer som de internationale flytteforretninger kæmper med.

(1) KOM(2000) 888 endelig udg.

(2) KOM(2000) 348 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1085/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(18. april 2002)

Om: Finansiering af programmer under fællesskabsstøtterammen for Grækenland

Ifølge nogle oplysninger offentliggjort i den græske presse har den græske regering anmodet Kommissionen om at fremskynde finansieringstempoet (eventuelt endda udover det, der er foreskrevet i forordning (EF) 1260/1999(1) om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene) for de operationelle programmer under fællesskabsstøtterammen, hvor der i fremtiden kan forventes hurtigere fremskridt. Dette ville kunne opveje den manglende finansiering af andre programmer, der endnu ikke er fuldt udviklede.

1. Er disse oplysninger rigtige?

2. Hvordan agter Kommissionen at reagere på den græske regerings anmodning?

(1) EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(27. maj 2002)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0081/02

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(25. januar 2002)

Om: Narkotika i fængslerne

Ifølge en forholdsvis recent rapport fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug er over 50 % af fangerne i EU stofmisbrugere. Det fremgår også af rapporten, at der er store forskelle mellem EU-medlemsstaterne. Således er procentsatsen højest i Portugal og Spanien og lavest i Østrig.

Kan Kommissionen i betragtning af, at bekæmpelse af narkotikamisbrug har høj prioritet for EU, oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet for at bekæmpe dette fænomen, hvilke resultater der er opnået og hvorvidt den i narkotikahandlingsplanen (2000-2004) har truffet konkrete foranstaltninger med henblik på bekæmpelse af den ulovlige handel med stoffer i fængslerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(21. februar 2002)

I årsberetningen for 2001 fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug står der, at procenten af brugere med problemer og/eller sprøjtenarkomaner () kan nå op på 50 % af de indsatte i visse regioner. Som angivet af det ærede medlem er der store udsving: procenterne for stofmisbrug blandt de indsatte varierer alt efter, hvilken medlemsstat der er tale om.

Politikken vedrørende fængselssektoren henhører under medlemsstaterne. I Unionens strategi for narko for tidsrummet 2000-2004 understreges det, hvor vigtigt det er at vedtage forebyggende foranstaltninger, der kan finde anvendelse i fængselsmiljøet, alternative foranstaltninger til fængsling samt særforanstaltninger for fanger, der er stofmisbrugere.

På grundlag af et forslag fra Kommissionen godkendte Det Europæiske Råd i Feira den 19.-20. juni 2000 desuden handlingsplanen for narkotika (2000-2004)(1), hvori medlemsstaterne anmodes om at forstærke dens foranstaltninger med henblik på at tilbyde indsatte og personer, der sættes på fri fod, tjenester vedrørende forebyggelse eller behandling af stofmisbrug og at træffe foranstaltninger med henblik på at afbøde de sygdomme, som disse personer kan have udviklet.

Kommissionen vil på grundlag af medlemsstaternes bidrag foretage en vurdering af den samlede handlingsplan for narkotika midtvejs (ved udgangen af 2002) og ved udløbet af det pågældende tidsrum (slutningen af 2004). Det fængselspolitiske aspekt vil blive taget omhyggeligt i betragtning, og Kommissionen vil i påkommende tilfælde overveje tiltag på dette område.

(1) KOM(2001) 301 af 8.6.2001.