ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3473/02

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(6. december 2002)

Om: Kommissionens nye regnskabsfører

Europa-Kommissionen har med virkning fra 1. september 2002 udnævnt Marc Oostens til ny regnskabsfører.

Kan Kommissionen sende mig en kopi af sin afgørelse om udnævnelse af Marc Oostens?

Kan Kommissionen meddele, hvor mange ansøgere, der var til den stilling, Marc Oostens blev valgt til, samt om det er rigtigt, at kun tjenestemænd fra Kommissionen havde mulighed for at ansøge om stillingen?

På hvilket tidspunkt efter udnævnelsen af Marc Oostens skete der opstilling af det midlertidige regnskab, som skal foretages i henhold til artikel 18 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen?

Hvad var skæringsdatoen for opstillingen af dette midlertidige regnskab?

Hvornår blev det midlertidige regnskab underskrevet?

Hvornår blev det midlertidige regnskab kontrasigneret af den nye regnskabsfører?

Gav han i forbindelse hermed udtryk for forbehold?

Hvis dette er tilfældet, kan Kommissionen da sende mig ordlyden heraf?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(5. marts 2003)

1. Det ærede medlem og Parlamentets sekretariat vil direkte få tilsendt en kopi af afgørelsen om udnævnelse af Marc Oostens.

2. Der var to valgbare kandidater til denne stilling. Det er ikke korrekt, at kun tjenestemænd fra Kommissionen havde mulighed for at søge denne stilling; tjenestemænd fra de andre institutioner blev også opfordret til at indgive ansøgning.

3. Det midlertidige regnskab blev opstillet af regnskabsafdelingerne i fjerde kvartal 2002. Marc Oostens underskrev det den 27. januar 2003. Denne forsinkelse skyldes det forhold, at finansieringsoversigterne omfatter ekstra oplysninger om periodiseringselementer, der er indhentet i en række forskellige generaldirektorater, kontrolleret af GD BUDGET og af regnskabsførerens tjenestegrene indført i regnskabssystemet baseret på et dobbelt system.

4. Når en regnskabsfører fratræder, skal der udarbejdes et midlertidigt regnskab indtil datoen for hans fratrædelse. Der blev således opstillet et midlertidigt regnskab pr. 31. august 2002.

5. Philip Taverne undertegnede den 21. januar 2003 et bevis for overdragelse af det midlertidige regnskab i egenskab af afgående regnskabsfører pr. 31. august 2002. Marc Oostens, den nyudnævnte regnskabsfører fra 1. september 2002, undertegnede et bevis for modtagelse af det midlertidige regnskab den 27. januar 2003.

6. Den ny regnskabsfører kontrasignerede det midlertidige regnskab den 27. januar 2003.

7. Ja.

8. Det ærede medlem og Parlamentets sekretariat vil direkte få tilsendt en kopi af disse beviser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2596/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(18. september 2002)

Om: Ødelæggelse af oldgræske og romerske mindesmærker i Tyrkiet

Ifølge meddelelser i den tyrkiske presse er der opstået utallige revner i det antikke teater i Efesus i Lilleasien som følge af en række rockkoncerter, der blev afholdt på stedet med tilladelse fra de tyrkiske myndigheder. I det antikke teater i Efesus er der tillige blevet afholdt kamelkampe (!!), hvilket har påført dette mindesmærke alvorlige skader og samtidig er en indlysende krænkelse af dets historie.

Som bekendt er det ikke første gang, at antikke mindesmærker i Tyrkiet udsættes for ødelæggelse, og det samme er tilfældet med de oldgræske og kristne mindesmærker i det tyrkisk-besatte Nordcypern.

Har Kommissionen kendskab til ødelæggelserne af mindesmærkerne i Efesus? Hvad mener Kommissionen om de arrangementer, der gennemføres på stedet? I hvor mange tilfælde (præcist angivet) har Kommissionen formelt gjort tyrkiske officielle repræsentanter opmærksomme på ødelæggelserne af mindesmærker i Tyrkiet (der oven i købet blev skabt af andre folkeslag men uheldigvis befinder sig på det nuværende tyrkiske territorium), og hvor mange gange (igen præcist angivet) har de tyrkiske officielle repræsentanter givet tilstrækkelige og tilfredsstillende forklaringer herpå?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(17. oktober 2002)

Kommissionen har ikke kendskab til de særlige omstændigheder, som det ærede medlem henviser til. Det er bekendt, at teatret i Efesus er vært for teater- og musikfestivaler i løbet af sommeren. Nogle af disse arrangementer har stor politisk betydning. Den 30. august 2002 var det antikke teater i Efesus for første gang vært for en koncert med sange på armensk, kurdisk og græsk.

Kommissionen lægger stor vægt på beskyttelsen af den arkæologiske arv. Der findes imidlertid ingen særskilte bestemmelser i den gældende EU-ret vedrørende beskyttelsen af antikke mindesmærker. Fællesskabets program Kultur 2000 for perioden 2000-2004 bidrager til fremme af god praksis vedrørende bevarelsen og beskyttelsen af den fælles kulturarv, som har betydning for Europa, og støtter projekter for samarbejde på dette område. I 2000 finansieredes 75 kulturarvsprojekter gennem dette program.

Skønt Tyrkiet ikke for øjeblikket deltager i programmet, er Kommissionen villig til at fremme tyrkisk deltagelse i fremtiden.

Fællesskabet bevilgede i 2001 11,5 mio. EUR til beskyttelse af Tyrkiets kulturarv i den sydøstlige del af landet. Projektet vil blive gennemført i løbet af de næste tre til fire år. Under hensyntagen til de midler, der er til rådighed, planlægger Kommissionen ikke for øjeblikket andre projekter til støtte for kulturarven i Tyrkiet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2945/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(18. oktober 2002)

Om: Uretmæssig anvendelse af EU-midler i Rumænien

Ifølge Liberation fra den 27. september 2002 har de rumænske myndigheder bekendtgjort, at der vil blive indledt en undersøgelse af den uretmæssige anvendelse af EU-midler, der var beregnet til konstruktion af havneinfrastruktur ved Donau.

Kan Kommissionen bekræfte, at denne pressemeddelelse er korrekt?

Kan Kommissionen garantere, at den følger denne sag med al nødvendig opmærksomhed, og at den til sin tid vil sende Parlamentet en udførlig rapport i forbindelse med dechargeproceduren for gennemførelsen af 2001-budgettet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne Günter Verheugen

(5. december 2002)

De rumænske myndigheder har meddelt Kommissionen, at der er iværksat en undersøgelse vedrørende et Phare-samfinansieret projekt under Credo-programmet.

Credo-programmet var en multilande-tilskudsordning for projekter inden for grænseoverskridende samarbejde mellem de central- og østeuropæiske lande og mellem disse og tilgrænsende lande blandt de nyligt uafhængige stater. Formålet var at fremme gode naboskabsforbindelser, social stabilitet og økonomisk udvikling i grænseregionerne gennem finansiering af projekter, der kunne give håndgribelige fordele på begge sider af grænsen.

Det projekt, som er til undersøgelse, var en færgeforbindelse for store køretøjer mellem Tulcea og Reni på den rumænsk-ukrainske grænse. Det samlede projektbeløb var på 302 530 EUR, hvoraf Phare bevilgede 239 466 EUR.

Kommissionen har over for de rumænske myndigheder bekræftet, at den er rede til at hjælpe til med undersøgelsen i Rumænien. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) er automatisk blevet underrettet om sagen. Det skal dog bemærkes, at Kommissionen på nuværende tidspunkt ikke har modtaget oplysninger, som bekræfter noget misbrug af EU-midler.

Så snart Kommissionen modtager yderligere oplysninger fra de rumænske myndigheder om udviklingen i deres undersøgelse, vil det ærede medlem blive underrettet herom skriftligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3460/02

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(6. december 2002)

Om: Oprettelse af en europæisk anklagemyndighed

Mener Kommissionen, at der er behov for Corpus Juris, for at den europæiske anklagemyndighed kan arbejde tilfredsstillende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(31. januar 2003)

I næsten ti år har grupper af strafferetseksperter fra alle medlemsstaterne efter anmodning fra Parlamentet og Kommissionen arbejdet med spørgsmålet om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser. Resultatet af deres arbejde er blevet gjort til genstand for en omfattende undersøgelse inklusive henstillinger om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser gennem strafferet, corpus juris(1). Kommissionen har heri fundet inspiration til sin grønbog om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og oprettelse af en europæisk anklagemyndighed(2).

Kommissionen har dog givet udtryk for sine egne præferencer. Corpus juris foreslog en højere grad af harmonisering af den almindelige strafferet (artikel 9-17) og bestemmelserne om bevisførelse (artikel 32) og satte spørgsmålstegn ved lægdommeres evne til at dømme i vanskelige tværnationale finansielle sager [artikel 26, stk. 1]. Kommissionen giver i sin grønbog udtryk for, at de enkelte medlemsstaters retsorden må respekteres i henhold til subsidiaritetsprincippet. Kommissionen har mere generelt i sine forslag koncentreret sig om den forberedende fase og har foreslået, at man så vidt muligt bygger på nationale bestemmelser og ordninger.

(1) Corpus juris om strafferetlige bestemmelser til beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser, redaktion: M. Delmas-Marty, forlaget Economica, Paris, 1997. Gennemførelsen af corpus juris i medlemsstaterne, M. Delmas-Marty/J.A.E. Vervaele, Intersentia, Utrecht, 2000 (4 bind).

(2) KOM(2001) 715 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2469/02

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(29. august 2002)

Om: Valg i Kashmir

Hvad er Kommissionens synspunkt med hensyn til det ønskelige i uafhængige valgobservatørers overvågning af det kommende valg i den indisk-kontrollerede del af Kashmir?

Har Kommissionen allerede henvendt sig eller agter den at henvende sig til den indiske regering om dette spørgsmål, og hvilken reaktion var der i bekræftende fald tale om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(23. september 2002)

Den indiske regering har givet løfte om, at den vil arrangere frie og retfærdige valg i staten Jammu & Kashmir. Den indiske valgkommission har fastlagt rammer for valget for at undgå, at der forekommer fejl, som det er sket tidligere.

Det er i den forbindelse vigtigt at minde om, i hvilken overordnet situation valget finder sted: det fremgår klart af den seneste tids begivenheder, at Kashmir stadig befinder sig lige i hjertet af stridighederne mellem Indien og Pakistan, og der rapporteres regelmæssigt om vold og uro.

Det ville være værdifuldt og ønskeligt, om der kunne være internationale valgobservatører til stede ved valget. Spørgsmålet er blevet drøftet med de indiske myndigheder ved flere lejligheder og på forskellige niveauer. Den indiske regering har imidlertid forklaret, at der ifølge indisk lov ikke er mulighed for, at internationale valgobservatører kan være til stede, men at regeringen vil give tilladelse til, at udenlandske diplomater vil kunne være til stede som privatpersoner.

Et sådant arrangement er ikke i overensstemmelse med retningslinjerne for EU-valgovervågning som skitseret i Kommissionens meddelelse fra 2000 om valghandlinger og valgovervågning. Kommissionen og medlemsstaterne er ved at vurdere, om det vil være muligt at udsende folk på dette grundlag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2319/02

af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen

(26. juli 2002)

Om: Anvendelse af den nationale slovakiske konkurrencelovgivning i overensstemmelse med EU-bestemmelserne

Slovakiet har i forbindelse med procedurerne for tiltrædelsen af Den Europæiske Union forpligtet sig til gradvis at tilpasse sit retssystem til gældende fællesskabsret. Dette gælder især også for konkurrencelovgivningen.

For nogle uger siden ophævede den slovakiske højesteret afgørelsen om sammenslutning af en række bryggerier og henviste den til konkurrencemyndighederne (Protimonopolny Urad). Som begrundelse blev der åbenbart anført en forkert beregning af markedsandele. Allerede inden den oprindelige afgørelse blev truffet, var det flere gange blevet givet udtryk for betænkeligheder i forbindelse med den stærke koncentration på det slovakiske ølmarked.

Hvordan vil Kommissionen sikre den nødvendige bistand, således at Slovakiet anvender alle relevante bestemmelser og procedurer i den nationale konkurrencelovgivning i overensstemmelse med EU-bestemmelserne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(20. september 2002)

Kommissionen overvåger afstemningen med og gennemførelsen af EF-konkurrencereglerne i Slovakiet, både som led i Europaaftalen og i forbindelse med den igangværende tiltrædelsesproces. Hvad lovgivningen angår, indeholder den slovakiske lov om beskyttelse af konkurrencen hovedbestemmelserne i Fællesskabets antitrustregler om restriktive aftaler, misbrug af dominerende stilling og fusionskontrol. Loven blev ændret indgående i februar 2001 efter konsultationer med Kommissionen. Loven i sin ændrede form bringer i vid udstrækning den slovakiske lovgivning på antirustområdet, også om fusioner, på linje med substansbestemmelserne vedrørende konkurrence i den gældende EU-ret.

Hvad den administrative kapacitet angår, er det Monopolkontoret, der er den ansvarlige konkurrencemyndighed i Slovakiet og skal anvende de nationale konkurrencebestemmelser og procedurer i overensstemmelse med EU-retten. Kommissionen mener, at dette kontor fungerer godt, opviser gode resultater og sikrer et vedvarende højt uddannelsesniveau blandt personalet. For at støtte de slovakiske myndigheder med at anvende konkurrencereglerne forsvarligt yder Kommissionen hyppigt de slovakiske myndigheder teknisk bistand på et ad hoc-grundlag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3526/02

af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(10. december 2002)

Om: Rejseforbud over for Sadri Khiari

To gange siden begyndelsen af oktober 2002 har Radhia Nasraoui, advokat i Tunis, henvendt sig til den øverste undersøgelsesdommer i håbet om at få nærmere belyst, hvorfor hendes klient, Sadri Khiari, kunstmaler og medlem af RAID (Attac Tunisie) og af CNLT, retsforfølges for forhold, der, som det påstås, går tilbage til marts 1997 og marts 2000. Som ved tidligere henvendelser fik Radhia Nasraoui heller ikke denne gang noget svar. Det er imidlertid disse påståede forhold, hvormed myndighederne i det tunesiske indenrigsministerium begrundede forbudet mod, at Sadri Khiari måtte forlade tunesisk område, da de den 16. juni 2001 tilbageleverede hans pas et år efter, at han havde ansøgt om fornyelse. Siden er Sadri Khiari mødt op i Tunis-Carthago-lufthavnen seks gange og hver gang blevet forhindret i at rejse.

Er Kommissionen bekendt med sagen om rejseforbudet over for Sadri Khiari? Finder Kommissionen ikke, at domstolsmyndighedernes vægring ved at give den mindste oplysning om de forhold, der ligger til grund for rejseforbudet og de mange tilfælde, hvor Sadri Khiari er blevet nægtet fri udrejse, endnu en gang viser den vilkårlighed, som præger politimyndighedernes adfærd i Tunesien, og udgør endnu et eksempel på den foragt, som de tunesiske myndigheder udviser over for princippet om domstolenes uafhængighed, de gældende love og de internationale konventioner, som Tunesien har ratificeret? Hvilke initiativer har Kommissionen taget eller agter den at tage for at opnå, at den tunesiske part inden for rammerne af associeringsaftalen mellem Tunesien og Den Europæiske Union bringer den forfølgelse, som Sadri Khiari er offer for, til ophør, og at den mere generelt til fulde overholder artikel 2 i nævnte aftale?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. januar 2003)

Kommissionen er underrettet om at Sadri Khiari ikke kan forlade og rejse til Frankrig for at forsvare sin doktordisputats. Kommissionen ved imidlertid ikke præcist hvad der er grunden til dette forbud, eller hvilket retsgrundlag de tunesiske myndigheder baserer dette forbud på.

Hvad angår det andet punkt der rejses af det ærede medlem, må Kommissionen have yderligere oplysninger inden den kan tage stilling til Tunesiens argumenter og vurdere om de krænker associeringsaftalen.

Kommissionen agter at gøre brug af de midler der har til sin rådighed bl.a. den politiske dialog, der koordineres af EU's formandskab og at rejse forskellige krænkelse af menneskerettighederne over for de tunesiske myndigheder.

Kommissionen skal endvidere anmode om at blive holdt underrettet om udfaldet dersom det ærede medlem iværksætter supplerende tiltag som led i parlamentets dialog med det tunesiske parlament.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3789/02

af Olivier Dupuis (NI) til Rådet

(6. januar 2003)

Om: Antonio Russo-sagen

En vis G.G. har foretaget en gennemgang af hændelsesforløbet i forbindelse med mordet på den italienske journalist Antonio Russo, der var udsendt som korrespondent for den italienske Radio Radicale. Mordet fandt (sandsynligvis, men ikke helt sikkert) sted den 16. oktober 2000 i Tbilisi i Georgien. I en redegørelse gengiver G.G. forløbet som følger: Bagholdsangrebet blev tilrettelagt og gennemført af medlemmer af den russiske sikkerhedstjeneste FSB, som alle stammede fra republikkerne i Kaukasus, både SNG-republikker og selvstændige republikker. Ligeledes medvirkende var flere medlemmer af velkendte mafialignende familier af tjetjensk, georgisk, aserbajdsjansk og armensk oprindelse, der var blevet anstiftet til at gennemføre mordplanen af medlemmer af den russiske efterretningstjeneste. Planen er ikke fremmed for russeren Fedo Sergijejevic' Petov. Han nyder ikke alene dr. Arlacchis tillid, men har takket være dennes beskyttelse kunnet etablere en række kanaler til opbygning af en blomstrende forretning med hvidvaskning af penge fra ulovlige aktiviteter, hovedsagelig gennemført i SNG, og overførsler til banker i Østrig og Ungarn samt i Kroatien og Grækenland Denne redegørelse vil snarest blive overgivet til de georgiske og italienske myndigheder, der står for undersøgelsen af mordet på Antonio Russo. I Rådets svar på skriftlig forespørgsel P-2110/01(1) bekræftes det endvidere, at såvel EU-medlemsstaternes repræsentanter i Tbilisi som Kommissionens delegation på stedet til stadighed følger begivenhederne i forbindelse med mordet på Antonio Russo.

Hvilke skridt agter Rådet at tage for at fastslå pålideligheden af det hændelsesforløb i forbindelse med mordet på Antonio Russo, som G.G. har forelagt? Hvilke oplysninger er Rådet i besiddelse af med hensyn til undersøgelsen af sagen? Hvilke initiativer har Rådet taget efter sin besvarelse af 21. oktober 2001, og hvilke nye initiativer agter det at tage bl.a. i samarbejde med de georgiske, franske og italienske myndigheder for at kaste lys over mordet på Antonio Russo?

(1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 109.

Svar

(5. og 6. maj 2003)

Som fastslået i svaret på den foregående forespørgsel om samme emne er Rådet hverken i stand til at kommentere eller i det hele taget beskæftige sig med antydninger omkring en straffesag. Rådet har i øvrigt ikke modtaget detaljerede oplysninger om, hvor langt man er kommet med efterforskningen. Rådet må have tillid til, at de italienske, franske og georgiske myndigheder efterforsker omstændighederne omkring Antonio Russos død. Eventuelle forespørgsler om efterforskningen bør derfor rettes til vedkommende myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3843/02

af Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) til Rådet

(9. januar 2003)

Om: Udvisning fra Italien af familien Al-Shari

Det italienske politi har udleveret ingeniøren Muhammad Al-Shari (der blev dødsdømt for mange år siden i Syrien, fordi han tilhørte de muslimske brødres organisation) til det syriske politik. Foruden ham er også hans hustru og fire børn blevet udleveret. Dette skete, efter at de blev tilbageholdt i fem dage i lufthavnen Milano Malpensa, hvor de blev forhindret i at kontakte tredjepersoner, idet man med overlæg ignorerede de internationale konventioner vedrørende asyl og det højtpriste EU-charter om grundlæggende rettigheder. Familien Al-Shari kom fra Irak. Derfor burde de være blevet sendt tilbage til dette land, men de blev udleveret til det syriske diktatur.

Sagen vil blive indbragt for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg, men samtidig bedes Rådet oplyse, hvad det agter at gøre for at finde ud af, om den dødsdom, der i Syrien hænger over Muhammad Al-Shari, er blevet eksekveret eller ej, og hvilke initiativer Rådet agter at tage for at beskytte familien Al-Sharis fysiske sikkerhed og minde den italienske regering om, at den bør overholde sine internationale forpligtelser?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler P-3822/02 og E-3843/02

(5. og 6. maj 2003)

Rådet har ingen oplysninger om det af de ærede parlamentsmedlemmer nævnte tilfælde.

Rådet fortsætter på dette område sin gennemgang af forslaget til direktiv om minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere og statsløse som flygtninge eller som personer, der af anden grund behøver international beskyttelse, samt forslaget om minimumsstandarder for procedurer for tildeling og fratagelse af flygtningestatus.

Formålet med disse forslag er at fastsætte minimumsstandarder for visse af de spørgsmål, som er blevet bragt op af de ærede parlamentsmedlemmer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3384/02

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Rådet

(28. november 2002)

Om: Udviklingen af et verdensomspændende system af internet-filtre og andre former for data mining, som det amerikanske forsvarsministerium har givet i kommission

1. Har Rådet kendskab til meddelelsen i The Washington Post af 12. november 2002 fra USA's tidligere amerikanske nationale sikkerhedsrådgiver John Pointdexter, som er chef for Information Awareness Office, der driver forskning i det amerikanske forsvarsministeriums system med data mining, således at det overalt i verden kan undersøge og analysere databaser og informationsstrømme, som f.eks. hos luftfartsselskaber, immigrationskontorer, banker og kommunikation (trafik på internet)?

2. Havde Rådet forud for denne offentliggørelse kendskab til, at der i Amerika arbejdes på dette system, som ikke kun har indflydelse på informationsstrømmen inden for De Forenede Stater selv men også i resten af verden, herunder EU-medlemsstaternes territorium?

3. Hvilken udbredelse af aflytningsmulighederne sker der herved, hvad angår de muligheder, som aflytningssystemet Echelon frembyder, der allerede har eksisteret meget længere under amerikanske ledelse?

4. Hvilke konsekvenser vil dette få for nutidens beskyttelse af privatlivet samt for brevhemmeligheden, som nu i halvandet århundrede har været anerkendt i demokratiske retsstater?

5. Hvilke konsekvenser vil dette få for USA's eventuelle industrispionage af europæiske virksomheder?

6. Hvilke konsekvenser vil dette få for andre myndigheders, bl.a. EU's og medlemsstaternes, evne til at operere selvstændigt uden kontrol fra amerikansk side og uden uhensigtsmæssig påvirkning?

7. Er Rådet rede til at erklære, at EU ikke vil dele oplysninger, som lagres ifølge en eventuel opbevaringspligt for elektroniske kommunikationsdata, med USA, for så vidt angår dette nye system? Har den muligheder for at afslå dette samarbejde, og i bekræftende fald hvilke?

8. Har Rådet i mellemtiden rettet indvendinger mod de amerikanske planer, eller agter den at gøre dette?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-3384/02 og E-3401/02

(8. maj 2003)

Rådet kommenterer aldrig pressemeddelelser og understreger, at arbejdet med en prototype for det såkaldte Total Information Awareness (TIA)-system var offentligt tilgængeligt fra åbne kilder, før den pågældende meddelelse blev offentliggjort i The Washington Post den 12. november 2002.

Rådet henviser det ærede parlamentsmedlem til den erklæring, Rådet fremsatte om emnet under Europa-Parlamentets mødeperiode den 23. oktober 2002.

Mere generelt opretholder Rådet en konstant dialog med USA's regering, navnlig inden for rammerne af den transatlantiske dialog, hvor der udveksles information om emner af gensidig interesse.