SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2849/00

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(4. september 2000)

Om: Kriminalitet i Albanien

De seneste sørgelige begivenheder i Puglia, hvor en patruljebåd fra det italienske toldpoliti blev torpederet af albanske bådførere, som indsluser ulovlige indvandrere, og to toldbetjente mistede livet, har på ny rejst problemet med forholdet mellem Italien og de europæiske lande generelt og Albanien.

Menneskehandelen fra Albanien viser ingen nedadgående tendenser, men er kendetegnet af kyniske episoder og vold.

Den albanske regering og myndighederne generelt er ikke i stand til at bremse dette fænomen, uvist om det er på grund af manglende vilje eller evne.

Albanien sikrer derfor ikke respekten for menneskerettighederne, som er af afgørende betydning for enhver intervention fra EU's side.

Kan Kommissionen overveje nødvendigheden af straks at afbryde alle former for finansielle interventioner til fordel for Albanien, indtil dette land konkret viser, at det har været i stand til at blokere handelen med mennesker samt med narkotika og våben, hvilket altsammen underminerer borgernes og EU-landenes sikkerhed, herunder særlig i Italien og Puglia?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. oktober 2000)

Kommissionen har fuldt kendskab til de problemer, der opstår i forbindelse med smugling af mennesker over Adriaterhavet. Albanien er en af de vigtigste ruter for ulovlig indvandring fra Balkan til Fællesskabet. Den organiserede kriminalitet har navnlig udviklet sig i Albanien efter statskrisen i 1997. Kampen mod den organiserede kriminalitet skal ses i sammenhæng med Albaniens behov for at forbedre den offentlige orden, retssikkerheden og korruptionsbekæmpelsen (også inden for landets egen forvaltning). Hvad angår menneskehandelen, der er tiltaget stærkt siden 1999, er den nuværende lovgivning tydeligt utilstrækkelig til at forhindre denne virksomhed. Dette problem er gentagne gange blevet drøftet inden for rammerne af de bilaterale forbindelser. En ny lovgivning på dette område vil sandsynligvis blive vedtaget i efteråret 2000.

Som svar herpå vedtog Rådet (almindelige anliggender) i juli 2000 en handlingsplan for Albanien og de omliggende områder, der er udarbejdet af den højtspecialiserede arbejdsgruppe for asyl og migration. Handlingsplanen fastsætter en række foranstaltninger på områderne for eksterne relationer, udviklingspolitik og retlige og indre anliggender, der skal bekæmpe menneskehandel. Disse aktioner finansieres af medlemsstaterne og over Fællesskabets nuværende budgetposter og fra 2001 over en særlig budgetpost for samarbejde med tredjelande på migrationsområdet.

Den støtte, som Fællesskabet yder til Albanien, er især rettet mod institutionsopbygning (herunder reformer inden for told, politi, retsvæsen, offentlig forvaltning) og udvikling af infrastrukturen (veje, vandforsyning, sanitetsvæsen) for at fremme landets stabilisering og udvikling. Budgetstøtten ydes i henhold til særskilte sektorspecifikke vilkår, eller som i 1999, med henblik på at dække udgifterne i forbindelse med Kosovo-krisen, under hvilken Albanien som er Europas fattigste land midlertidigt husede 500 000 kosovarer (mere end 8 % af befolkningen). Kommissionen mener som nævnt i svaret på skriftlig forespørgsel P-2787 fra Angelilli(1) at en indefrysning af hjælpen til Albanien på grund af manglende evne til at kontrollere den illegale migration ikke vil være nogen god løsning.

Bekæmpelsen af den organiserede kriminalitet i almindelighed og menneskehandelen i særdeleshed drøftes endvidere grundigt inden for rammerne af forskellige regionale initiativer såsom stabilitetspagten for Sydøsteuropa og det adriatiske initiativ, som er baseret på Ancona-erklæringen af 19.-20. maj 2000.

(1) Se side 9.