ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2610/98

af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Overtraedelsesprocedurer paa det social- og arbejdsmarkedspolitiske omraade

Hvor mange overtraedelsesprocedurer paa grund af manglende gennemfoerelse af faellesskabsdirektiver paa det social- og arbejdsmarkedspolitiske omraade har Kommissionen indledt siden 1996?

Hvilke direktiver drejer det sig konkret om og hvilke medlemsstater?

Hvilke mekanismer er blevet anvendt for at konstatere den manglende gennemfoerelse af faellesskabsreglerne?

Hvilke sanktioner er blevet ivaerksat?

I hvilke tilfaelde har overtraedelsesproceduren faaet medlemsstaten til at gennemfoere de paagaeldende regler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(11. september 1998)

Kommissionen henviser det aerede medlem til den 15. beretning om kontrol med gennemfoerelsen af faellesskabsretten(1), hvor han vil kunne finde de oenskede oplysninger.

(1) KOM(98) 317 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2577/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Bilpriser

Hvad goer Kommissionen for at mindske skaevheder i bilpriserne i medlemsstaterne, i betragtning af at en nyligt foretaget undersoegelse viste, at bilerne i Det Forenede Kongerige kan vaere mellem 7 og 40 % dyrere end i andre medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(14. september 1998)

Kommissionen har siden 1993 overvaaget forskellene i bilpriserne i Faellesskabet i sine halvaarlige rapporter om bilpriser(1). Denne publikation er baseret paa de vejledende detailpriser, som bilfabrikanterne indsender til Kommissionen henholdsvis 1. maj og 1. november for deres mest solgte modeller i Faellesskabet.

Hvad angaar Det Forenede Kongerige har Kommissionen konstateret, at de store prisforskelle, der har kunnet registreres i de seneste rapporter, til dels har kunnet henfoeres til det britiske punds styrke frem for aendringer i de vejledende listepriser. Endvidere tager bilfabrikanterne i deres prispolitik i de enkelte medlemsstater hensyn til de afgifter, der skal betales ved koeb af bil. Listepriserne foer afgifter er derfor lavere i de medlemsstater, hvor der opkraeves hoeje afgifter, end i de medlemsstater, hvor der ikke opkraeves nogen saerlig afgift ved bilkoeb, f.eks. Det Forenede Kongerige. Fabrikanterne fastsaetter ogsaa deres listepriser under hensyntagen til en raekke oekonomiske betragtninger, f.eks. efterspoergselsmoenster og markedsstrategier. Endelig kan der vaere tale om et mindre pristillaeg paa grund af udstyr til hoejrestyrede biler til det britiske marked.

Kommissionen blander sig ikke i fabrikanternes prispolitik undtagen i tilfaelde, hvor der er tale om overtraedelse af EU's konkurrenceregler. Det er heller ikke dens maal at have ens priser i hele EU. Paa grund af den voksende gennemsigtighed paa prisomraadet, som blandt andet skyldes ovennaevnte bilprisrapporter, begynder kunderne i stigende grad at koebe biler i de medlemsstater, hvor priserne og salgsvilkaarene er mest favorable. Denne frihed, der er sikret ved bestemmelserne i gruppefritagelsesforordningen om salg af motorkoeretoejer (Kommissionens forordning (EF) 1475/95 af 28. juni 1995(2)), er faktisk en vigtig markedsrelateret faktor, der bidrager til at opnaa en bedre harmonisering af priserne paa faellesskabsplan. Indfoerelsen af den faelles valuta som led i traktaten om den Europaeiske Union vil for de lande, der er med i eurozonen, betyde, at man undgaar de valutaudsving, som hidtil har vaeret én af aarsagerne til prisforskellene.

(1) IP/98/652 af 10.7.1998 og IP/98/154 af 13.2.1998 og IP/97/640 af 11.7.1997.

(2) EFT L 145 af 29.6.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0246/98

af Thomas Mann (PPE) til Kommissionen

(13. februar 1998)

Om: Diskriminerende lovgivning i EU

I henhold til § 10, stk. 1, nr. 1 i den tyske lov om indkomstskat ("Einkommensteuergesetz", EStG) betragtes underholdsbetalinger som "Sonderausgaben", naar den fraskilte kone bor i Tyskland. Bor en EU-udlaendings (f.eks. en englaenders) eks-kone imidlertid i andre EU-lande (f.eks. i England) anerkendes underholdsbetalingerne i henhold til § 33a, stk.1 EStG, kun som "aussergewoehnliche Belastung"; den beloebsmaessige forskel er saerdeles stor.

I en ny udgave af § 33a, stk. 1, af 1.9.1997 hedder det, at en forudsaetning for fradraget er, at den skattepligtige person dokumenterer, at den i udlandet boende person har behov for underhold. Bor eks-konen i Tyskland, kraeves ikke en saadan dokumentation, her kraeves kun dokumentation for, at den person, der modtager underholdsbetalingerne, svarer skat af disse.

Er der her tale om diskriminering af unionsborgere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. maj 1998)

Det aerede medlem synes at henvise til lovgivning og administrative instrukser, som ikke laengere finder anvendelse paa EF-borgere.

De tyske skatteregler er blevet aendret ved skattelov af 1996. I henhold til § 1a, stk. 1, nr. 1, i indkomstskatteloven er underholdsbidrag til ekshustruer, der bor i andre medlemsstater, saaledes nu ogsaa fradragsberettiget som en saerlig udgift, jf. § 10, stk. 1, nr. 1, i indkomstskatteloven. Saadanne fradrag er betinget af, at der fremlaegges et certifikat fra den kompetente skattemyndighed, hvoraf det fremgaar, at underholdsbidraget opgives til skattevaesenet. Dokumentation for, at modtageren har behov for underhold, jf. § 33a i indkomstskatteloven, er dog ikke noedvendig i de tilfaelde, der falder ind under naevnte lovs § 1a. Underholdsbidrag til en ekshustru, der bor i en anden medlemsstat, ligestilles saaledes i skattemaessig henseende med et underholdsbidrag til en ekshustru, der bor i Tyskland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1542/98

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(19. maj 1998)

Om: Korsfaestning af en due i Orvieto pinsedag

Det er en folketradition i Orvieto, at en due som symbol paa helligaanden pinsedag korsfaestes paa et hjul af kanonslag, som koerer paa et staalkabel fra San Francesco-kirken (dyrenes skytshelgen) til domkirkens port. Ofte er duen doed eller doeende, naar den ankommer. Paa grundlag af dyrets tilstand ved ankomsten til domkirken kan man udlede gode eller daarlig varsler for byen.

Denne "uciviliserede" ceremoni finder sted med byens biskops velsignelse og stoettes af regionen Umbrium og Den Europaeiske Union, saaledes som det fremgaar af den illustrerede brochure om begivenheden.

Paa trods af gentagne protester fra de forskellige foreninger til beskyttelse af dyrs rettigheder (Friends of the Earth, LAV, den nationale dyrebeskyttelsesorganisation, Verdensnaturfonden), der er repraesenterede i omraadet, vil endnu en due blive ofret i overtroens navn ogsaa i aar.

Anser Kommissionen en ceremoni af denne art for at vaere i overensstemmelse med behovet for at beskytte dyrenes velfaerd, som i oevrigt blev anerkendt paa regeringskonferencen som mundede ud i Amsterdam-traktaten? Med hvilken begrundelse er der ydet stoette til initiativet? Mener Kommissionen ikke, at billedet af EU's flag er anvendt uberettiget, og hvordan agter den at forebygge dette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(19. juni 1998)

Som det er blevet sagt ved flere lejligheder beklager Kommissionen dybt alle former for grusomhed over for dyr og har i sine forslag om dyrevelfaerd til stadighed soegt at skabe de bedst mulige velfaerdsnormer.

EF har dyrevelfaerdsforskrifter for husdyr (driftsmetoder, transport og slagtning) og laboratoriedyr. Disse forskrifter er blevet ajourfoert fra tid til anden under hensyntagen til den nye udvikling og den seneste videnskabelige viden.

Ifoelge en protokol til Amsterdam-traktaten skal Kommissionen og medlemsstaterne fuldt ud tage hensyn til dyrs velfaerdsbehov inden for landbrug, transport, det interne marked og forskningen. I protokollen understreges det dog, at religioese ceremonier, kulturelle traditioner og skik og brug paa regionalt plan fortsat boer respekteres.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2181/98

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: BSE og de negative konsekvenser for eksport af dyr og animalske produkter fra de paagaeldende lande

Forekomsten af BSE i visse EU-medlemsstater har store negative konsekvenser for de paagaeldende landes muligheder for eksport af dyr og animalske produkter. F.eks. kan der henvises til Nederlandene, hvor 2 tilfaelde af BSE i 1997 fortsat forhindrer genoptagelse af den traditionelle eksport til visse medlemsstater.

1. Hvilken politik foerer Kommissionen for at bistaa de paagaeldende lande i at genoptage deres traditionelle eksportmuligheder og eventuelt skabe nye?

2. Hvilken politik foerer Kommissionen i internationale fora for at fastlaegge regler for indfoerelse af handelsbegraensninger paa baggrund af en klar risikoanalyse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. september 1998)

Kommissionen er klar over, at mange tredjelande for oejeblikket paalaegger dyr og produkter fra medlemsstaterne uberettigede importrestriktioner med den begrundelse, at der forekommer bovin spongiform encephalopati (BSE). Kommissionen udfolder enhver taenkelig bestraebelse paa at sikre, at EF's eksport ikke undergives saadanne restriktioner, saavel ved bilaterale droeftelser med de paagaeldende lande som i de relevante internationale organisationer.

EF gjorde bl.a. sin stilling klar paa moedet i Det Internationale Epizootikontor (OIE) i Paris i maj 1998. Naar det gaelder BSE, er OIE referenceorganisation for vedtagelse af normer, retningslinjer og henstillinger, der anerkendes af WTO-aftalen om anvendelsen af sundhedsmaessige og plantesundhedsmaessige foranstaltninger (SPS-aftalen), som er af betydning for den internationale samhandel med dyr og animalske produkter. Ifoelge SPS-aftalen skal sundhedsforanstaltninger, som paavirker den internationale samhandel, baseres paa videnskabelige principper. Her spiller vurderingen af omstaendighederne og risiciene for mennesker, dyr eller planter eller for sundheden som anfoert i SPS-aftalens artikel 5 en vigtig rolle.

Kommissionen vil fortsat presse paa for at faa SPS-aftalen respekteret af lande, som importerer dyr og animalske produkter fra EF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1963/98

af Joaquim Miranda (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Transeuropaeisk hoejhastighedsnet

Portugals beliggenhed i et af EU's randomraader burde i sig selv berettige til en kraftig investering i jernbaner for at afboede dette forhold.

De investeringer, der foretages eller er planlagt paa dette omraade, gaelder imidlertid andre lande - navnlig Spanien i forbindelse med det transeuropaeiske hoejhastighedsnet - og vil goere denne beliggenhed endnu mere perifer, hvis ikke nettet hurtigt og resolut udvides til Portugal.

Da der aabenbart ikke foreligger nogen planer om, at dette skal ske, bedes Kommissionen besvare foelgende:

Er der overhovedet udsigt til, at Portugal bliver integreret i det transeuropaeiske hoejhastighedsnet? Hvornaar? Vil det blive integreret i nettet paa samme maade, som andre lande bliver det? Hvorfor er dette spoergsmaal foerst blevet taget op til overvejelse nu? Har den portugisiske regering forelagt nogen ansoegninger desangaaende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(30. juli 1998)

Portugal er medtaget i det europaeiske hoejhastighedsnet i retningslinjerne for udvikling af det transeuropaeiske transportnet (TEN)(1). Der figurerer heri to jernbanelinjer, hvoraf den ene er nord-sydgaaende og forbinder Lissabon med Oporto, mens der med den anden skabes en forbindelse fra denne nord-sydgaaende linje til det spanske net via Madrid.

Medtagelsen af disse jernbanelinjer i hoejhastighedsnettet betyder, at de vil blive anlagt med henblik paa en maksimal hastighed paa mindst 250 km/timen. Dog ligger Kommissionen ikke inde med andre tekniske enkeltheder med hensyn til dens projektering og anlaeggelse. De spanske myndigheder planlaegger at aabne deres delstraekning af den nye hovedlinje fra Madrid til Frankrig hen imod aar 2004.

Hvad angaar forbindelsen mellem Lissabon og Oporto, yder Faellesskabet stoette, bl.a. til gennemfoerlighedsundersoegelserne, som efter planerne skal vaere afsluttet senest aar 2000.

(1) EFT L 228 af 9.9.1996, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1495/98

af Heinz Kindermann (PSE) , Jan Mulder (ELDR) , Jan Sonneveld (PPE) og Robert Sturdy (PPE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Disponibilitet af laegemidler til heste

1. Kommissionen er sikkert klar over, at dyrlaeger, der er specialiseret i heste, staar over for et stadig mere begraenset antal veterinaerlaegemidler, som er tilladt til behandling af heste, og at behandlingens kvalitet derfor forringes, og dyrenes velfaerd bringes i fare.

Som foelge heraf er Kommissionen sikkert klar over, at dyrlaeger, der er specialiseret i heste, naar der ikke findes noget tilladt produkt i deres egne medlemsstater, saafremt de stadig oensker at behandle de heste, de har ansvaret for, ingen andre alternativer har end at benytte produkter importeret fra tredjelande eller at benytte produkter, som er tilladt i deres egne medlemsstater, men ikke til heste, hvilket i begge tilfaelde er ulovligt.

Hvad agter Kommissionen at goere for at genoprette det medicinarsenal, som staar til raadighed for dyrlaeger, der er specialiseret i heste?

2. Deler Kommissionen vor opfattelse gaaende ud paa, at i betragtning af det begraensede antal af heste til fritidsbrug, som slagtes hvert aar i EU, burde saadanne heste ikke betragtes som foedevareproducerende dyr, og at, saafremt de ikke desto mindre skulle blive slagtet og komme til at indgaa i foedekaeden, kunne folkesundheden beskyttes ved en fastsat karenstid forud for slagtning (f.eks. 3 maaneder)? En saadan karenstid ville give tilstraekkelig tillid til, at alle restkoncentrationer af produkter, der er blevet anvendt i loebet af dyrets levetid, vil vaere faldet til et saa lavt niveau, at det ikke vaekker bekymring hos forbrugeren.

Under disse omstaendigheder er Kommissionen da indstillet paa at skelne mellem heste til fritidsbrug og heste, der fremavles med henblik paa koedproduktion, og at acceptere, at veterinaerlaegemidler kan anvendes til heste til fritidsbrug, naar der ikke er fastsat maksimale graenser for restkoncentrationer for heste?

3. Til trods for de eksisterende foranstaltninger til foroegelse af antallet af veterinaerlaegemidler, der staar til raadighed for mindre arter eller mindre formaal, staar dyrlaeger over for et begraenset antal produkter, som er tilladt til saadanne brug og saadanne arter. Er Kommissionen villig til at undersoege, hvilke yderligere foranstaltninger der kunne traeffes for at foroege antallet af saadanne produkter og udforme en politik med de foranstaltninger, som er truffet i forbindelse med generiske laegemidler, der er noedvendige for behandling af sjaeldne humanmedicinske sygdomme, som forbillede?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1456/98

af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Humleavl i provinsen León (Spanien)

Det er almindeligt kendt, at dyrkningsarealet for humle i provinsen León (Spanien) er gaaet drastisk tilbage fra 1985 til i dag, hvor under halvdelen af de oprindelige 2.000 ha opdyrkes.

Disse forhold har haft alvorlige sociale konsekvenser paa grund af de arbejdspladser, der er gaaet tabt, og det netop i et omraade, som er haardt ramt af arbejdsloeshed, hvorfor forsoeg paa yderligere nedskaeringer af det naevnte areal uundgaaeligt vil medfoere en skaerpelse af denne uheldige sociale situation.

Der er endvidere tilstraekkelig belaeg for, at humlen ikke kan erstattes af nogen anden, rimeligt rentabel afgroede, der kunne loese den forvaerring af problemet, som en fastholdelse af omfattende nedskaeringer ville udloese.

Kommissionen bedes paa denne foruroligende baggrund besvare foelgende spoergsmaal:

Hvorfor tager den ikke som reference eller udgangspunkt for en eventuel nedskaering det areal, der var tilplantet i 1985, eftersom der allerede fra dette tidspunkt har fundet en omfattende og tilstraekkelig stor nedskaering sted?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(23. juni 1998)

Som svar paa det aerede medlems spoergsmaal kan det oplyses, at det er helt op til de humleproducerende medlemsstater selv at beslutte, om de vil anvende de saerlige, midlertidige foranstaltninger vedroerende midlertidigt produktionsophoer og arealnedskaering, som Raadet vedtog den 25. maj 1998.

1997 er blevet valgt som basisreferenceaar for foranstaltningerne, da priserne paa det frie marked, isaer for tysk humle (som udgoer 80 % af faellesskabsproduktionen) er faldet til et meget lavt niveau, der ligger betydeligt under gennemsnittet for de sidste tyve aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2592/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Overholdelse af kvalitetsbestemmelserne i forbindelse med offentlige arbejder i Graekenland

I rapporten fra den saerlige instans (ESPEL), der kontrollerer kvaliteten af offentlige arbejder i Graekenland og regionaludviklingsprojekter, der medfinansieres af den anden faellesskabsstoetteramme, er der konstateret omfattende overtraedelser af kvalitetsbestemmelserne, hvilket forvolder alvorlig fare og i visse tilfaelde foerer til, at projektet maa laves om.

Da den manglende overholdelse af kvalitetsbestemmelserne skaber store problemer for en korrekt og rettidig gennemfoerelse af projekterne inden for rammerne af de fastsatte budgetter, bedes Kommissionen give foelgende oplysninger:

1. Har Kommissionen eller medlemsstaterne stillet saerlige krav til de entreprenoerer, der paatog sig at gennemfoere projekterne, og som paaviseligt har overtraadt kvalitetsbestemmelserne?

2. Findes der procedurer, hvormed det er muligt at offentliggoere navnene paa de virksomheder (entreprenoerer), der er blevet tilskrevet overtraedelser af denne art, og hindre, at de faar overdraget projekter i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(7. oktober 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-2120/98 fra Antonios Trakatellis(1).

(1) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 131.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1843/98

af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen

(12. juni 1998)

Om: Finansiel stoette til en informationskampagne om Natura 2000

I tilslutning til Ritt Bjerregaards svar paa skriftlig forespoergsel E-0629/98(1) oenskes praeciseret, hvilke NGO'er der inden for rammerne af Raadets afgoerelse af 16. december 1997 om et EF-handlingsprogram til fremme af NGO'er, som foerst og fremmest er aktive inden for miljoebeskyttelse, har modtaget EU-tilskud til aktioner, der direkte vedroerer Natura 2000.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(10. juli 1998)

Som led i indkaldelsen af forslag til fremme af ikke-statslige europaeiske miljoeorganisa-tioner(2) tildelte Kommissionen i 1997 faellesskabsstoette til en raekke ikke-statslige organisa-tioner (NGO) med henblik paa aktioner, som direkte vedroerte Natura 2000 - nettet. Det drejer sig om World Wildlife Fund (WWF), European Policy Office (Belgien), Stichting Wetlands International (Nederlandene) samt endelig Birdlife International (OEstrig).

Den komplette liste over samtlige NGO, som har modtaget stoette i 1997, er blevet offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende(3).

I henhold til Raadets afgoerelse nr. 97/872/EF af 16. december 1997 om et EF-handlings-program til fremme af ikke-statslige organisationer, som foerst og fremmest er aktive inden for miljoebeskyttelse(4), har Kommissionen nu offentliggjort(5) en forslagsindkaldelsesmedde-lelse. Proceduren med hensyn til udvaelgelse af forslag er for oejeblikket i fuld gang.

(1) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 106.

(2) EFT C 53 af 22.2.1997, s. 9.

(3) EFT C 85 af 20.3.1998, s. 3.

(4) EFT L 354 af 30.12.1997, s. 25.

(5) EFT C 25 af 24.1.1998, s. 22.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1721/98

af Pervenche Berès (PSE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Begraensning af stoejniveauet ved lufthavnene i Den Europaeiske Union (nattelukning)

Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 10. juni 1997 (A4-0183/97)(1)om Europa-Kommissionens groenbog "Fremtidens stoejpolitik" (KOM(96) 0540) Kommissionen til "at opstille bindende normer for flytrafikken og ensartede krav til begraensning af stoejen fra fly og fra omraaderne omkring lufthavne" (punkt 29) og gav udtryk for den opfattelse, "at flytrafikken navnlig om natten medfoerer stoejgener for borgerne og foelgelig maa begraenses" (punkt 31).

Kan Kommissionen oplyse, hvilke konkrete initiativer den har taget eller agter at tage for at imoedekomme Europa-Parlamentets krav om en koordineret begraensning af stoejgenerne som foelge af den natlige trafik i visse lufthavne i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(8. juli 1998)

Som led i sit arbejdsprogram for 1998 er Kommissionen ved at udarbejde en meddelelse om luftfarten og miljoeet, hvori indgaar en vurdering af raekkevidden og indholdet af en eventuel fremtidig EU-rammelovgivning om restriktioner i flydriften, specielt for saa vidt angaar natflyvninger til og fra lufthavne, hvor stoejgenerne er saerlig alvorlige. I mellemtiden har Kommissionen forelagt et forslag, som er baseret paa tidligere faellesskabslovgivning(2), med henblik paa at begraense registrering og anvendelse i Faellesskabet af visse typer subsoniske fly(3).

(1) EFT C 200 af 30.6.1997, s. 28.

(2) Raadets direktiv 92/14/EOEF af 2. marts 1992, EFT L 76 af 23.3.1992, s. 21, aendret ved Raadets direktiv 98/20/EF af 30. marts 1998, EFT L 107 af 7.4.1998, s. 4.

(3) EFT C 118 af 1.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2754/98 af Olivier DUPUIS til Kommissionen. Jagtlov vedtaget af det sicilianske regionalparlament



EF-Tidende nr. C 013 af 18/01/1999 s. 0158



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2754/98 af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Jagtlov vedtaget af det sicilianske regionalparlament Den 20. august 1998 vedtog det sicilianske regionalparlament et lovforslag om beskyttelse af vilde dyr og udoevelse af jagt, der er i modstrid med Italiens nationale lovgivning og forfatning samt med et saerligt EF-direktiv, idet det tillader jagt paa den sicilianske stenhoene. Dette repraesenterer en overtraedelse af direktiv 79/409/EOEF(1) og senere aendringer heraf, hvor stenhoenen er anfoert i bilag 1 over saerligt beskyttede arter paa EF-plan. Hvilke initiativer vil Kommissionen paa den baggrund tage for at genoprette ordnede tilstande og haandhaeve EF-bestemmelserne? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. oktober 1998) Kommissionen vil etablere de kontakter, der er noedvendige for at indsamle naermere oplysninger om de naevnte forhold, og skal, hvis det viser sig paakraevet, behandle sagen inden for rammerne af proceduren i EF-traktatens artikel 169. (1) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1676/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Phare-midlernes anvendelse i Letland

I medlemslandene har der vaeret meget opmaerksomhed omkring miljoeproblemerne i de baltiske lande og forureningen af OEstersoeomraadet. Der er blevet ydet finansiering til miljoebeskyttelsen og mindskelsen af forureningen i omraadet fra mange sider.

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor en andel af, og hvordan de Phare-midler, der er blevet afsat til Letland, i 1997 er blevet anvendt til udbedring af miljoeskader og forebyggelse af disse?