SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3664/00

af Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) til Kommissionen

(27. november 2000)

Om: EIB's optræden på det finske lånemarked

Ifølge oplysninger i medierne er EIB's optræden på det finske lånemarked begyndt af skade de finske banker. Bankerne oplever EIB som en konkurrent, der yder lån til delvis samme formål, men på gunstigere vilkår. Ifølge de finske banker kan EIB yde lån på mere fordelagtige vilkår, fordi EIB ikke behøver at bekymre sig om markedsøkonomiske principper og har lavere omkostninger. Repræsentanterne for de finske banker påpeger, at de ikke ville kritisere EIB, hvis EIB holdt sig til at finansiere projekter, som ikke ville blive finansieret, hvis man fulgte almindelige markedsøkonomiske kriterier. Det bekymrer imidlertid de finske banker, at EIB yder lån til almindelige erhvervsaktiviteter.

De finske banker frygter, at der vil ske en fordrejning af lånemarkedet.

1. Hvordan vil Kommissionen sikre, at EIB ikke fordrejer konkurrencen på erhvervslånemarkedet?

2. Hvordan vil Kommissionen i forbindelse med omorganiseringen af EIB's virksomhed sikre, at EIB's aktiviteter ikke kommer til at kollidere med de private lånemarkeder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(31. januar 2001)

Den Europæiske Investeringsbank (EIB) er en fællesskabsinstitution som er oprettet i EF-traktaten, og som ejes af medlemsstaterne, der stiller kapital til rådighed. Den Europæiske Investeringsbanks styrende organ er styrelsesrådet, som er sammensat af medlemsstaternes finansministre. Alle bankens udlån skal godkendes af bestyrelsen; 24 af dennes medlemmer er udpeget af medlemsstaterne, og 1 af Kommissionen.

Den Europæiske Investeringsbanks opgave er i henhold til EF-traktaten at bidrage til en vel afbalanceret og løbende udvikling af det fælles marked i Fællesskabets interesse. De i EF-traktaten fastsatte principper, og herunder også princippet om fri konkurrence, gælder også for Den Europæiske Investeringsbank. Bankens vigtigste finansieringsopgave siden dens oprettelse i 1958 har været regionaludviklingsprojekterne i Fællesskabets politik. Mere end 2/3 af Den Europæiske Investeringsbanks lån i medlemsstaterne går til projekter i tilskudsberettigede områder, og herunder også i Finland. Af andre prioriterede områder kan nævnes de tværeuropæiske net samt små og mellemstore virksomheder. I Den Europæiske Investeringsbanks særlige Amsterdam-handlingsprogram lægger der vægt på finansiering af bl.a. små og mellemstore virksomheder, sundheds- og uddannelsesvæsenet, bysanering, miljø og tværeuropæiske net. Formålet med Den Europæiske Investeringsbanks Innovation 2000 initiativ, der blev iværksat efter mødet i Det Europæiske Råds møde i Lissabon, er at forbedre Fællesskabets innovationsevne; med henblik herpå kanaliseres bankens udlånsressourcer over i investering i informations- og kommunikationsteknologi, samt i forskning og udvikling, og andre immaterielle investeringer.

Det er fastsat i bankens vedtægt at den skal yde lån på rimelige vilkår når der ikke står midler til rådighed fra anden side, og at der så vidt muligt kun ydes lån, hvis der også indgår finansiering fra anden side. Det følger af Den Europæiske Investeringsbanks vedtægt at banken maksimalt kan finansiere op til 50 % af projektomkostningerne. Bankens finansieringsandel af omkostningerne i forbindelse med store projekter i Finland har i de seneste år ligget under denne grænse. Sådanne transaktioner indebærer sædvanligvis at kommercielle finansieringsinstitutioner tager aktivt del som garant eller medfinansierende organ. Det bør endelig nævnes at Den Europæiske Investeringsbank er indstillet på dialog og samarbejde med de lokale finansieringsinstitutioner, således at man får den bedst mulige udnyttelse af de fordele som parterne hver især byder på.