ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0429/98 af Spalato Belleré (NI) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Cuba

Kan Kommissionen oplyse, om der forberedes politiske og handelsmaessige forbindelser mellem EU og Republikken Cuba, eller om der er planer om udviklingsprogrammer?

Er Kommissionen i besiddelse af oplysninger og statistikker eller overvaager den selv menneskerettighedssituationen i Cuba, herunder kraenkelse af de grundlaeggende rettigheder og de politiske fangers forhold?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (26. marts 1998)

Unionen og Cuba opretholder normale diplomatiske forbindelser. En cubansk ambassadoer, der er bosiddende i Bruxelles, er akkrediteret Unionen, og lederen af Kommissionens delegation i Mexico er akkrediteret den cubanske regering.

De to parter opretholder ligeledes normale handelsmaessige forbindelser uden saerlige begraensninger. Cuba nyder godt af den generelle praeferenceordning, som Faellesskabet tilbyder udviklingslandene.

Paa det politiske og udviklingsmaessige omraade er forbindelserne mellem Unionen og Cuba bestemt af den faelles holdning, som Unionen vedtog den 2. december 1996, og hvis gyldighed blev forlaenget henholdsvis den 26. juni og den 8. december 1997. Som vaesentlige elementer i Faellesskabets holdning til Cuba naevnes heri:

- fremme af en proces hen imod demokratisk pluralisme, overholdelse af menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder samt en varig forbedring af det cubanske folks levestandard

- modstand mod at fremkalde aendringer ved brug af tvangsforanstaltninger

- Unionens (medlemsstaternes og Kommissionens) villighed til paa saerlige betingelser at yde Cuba humanitaer bistand og tilbyde landet et oekonomisk samarbejde, med det formaal at stoette reformer og at give borgerne mere frihed

- en sammenkaedning af det cubanske styres fremskridt paa vej til demokrati og intensivering af samarbejdet mellem Unionen og Cuba, herunder i givet fald indgaaelse af en samarbejdsaftale.

I overensstemmelse med de i den faelles holdning indeholdte retningslinjer yder Faellesskabet hvert aar ca. 15 mio. ECU til samarbejdet med Cuba, hvoraf stoerstedelen gaar til humanitaer bistand, foedevarehjaelp og mikroprojekter, der kanaliseres via ikke-statslige europaeiske organisationer (ngo'er), medens restbeloebet gaar til foranstaltninger til fremme af oekonomiske reformer og til en styrkelse af den europaeiske kulturelle tilstedevaerende paa Cuba.

Kommissionen foelger opmaerksomt menneskerettighedssituationens udvikling paa Cuba. Denne opgave vil dog gradvis blive overtaget af den arbejdsgruppe vedroerende menneskerettigheder, som de medlemsstater, der er repraesenteret paa Cuba, nedsatte i 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0317/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Raadet (17. februar 1998)

Om: Kommissionens forslag om tredjelandes statsborgere

Kommissaer Gradin forelagde i juli 1997 forslag til en ny konvention vedroerende indvandring af tredjelandes statsborgere i EU (»Draft Proposals on a Draft Convention for Rules of Admission for Third Countries Nationals«).

Der findes paa det europaeiske kontinent 18 millioner arbejdsloese, og Gradins forslag indeholder et mindstemaal af det, der boer goeres for at fritage de europaeiske borgere fra den vedvarende bekymring, som manglen paa beskaeftigelse er aarsag til. Disse forslag er dog endnu ikke vedtaget, selvom de dog er blevet forelagt for Raadet til behandling og omgaaende afgoerelse.

Kan Raadet oplyse, hvad der er aarsagerne til denne forsinkelse? Hvornaar agter Raadet at traeffe en afgoerelse i dette spoergsmaal, som beskaeftiger samtlige borgere i Europa?

Svar (28. maj 1998)

Det aerede medlem henviser til Kommissionens forslag til Raadets retsakt om udarbejdelse af konventionen om reglerne for tredjelandes statsborgeres tilladelse til indrejse i medlemsstaterne ((EFT C 337 af 7.11.1997, s. 9. )). Raadet modtog forslaget den 29. september 1997. Det er for tiden til behandling i Raadets instanser.

Kommissionen har valgt en samlet strategi i migrationsspoergsmaalet og foreslaar en bred vifte af loesninger, der vil medfoere grundlaeggende aendringer af de gaeldende nationale bestemmelser, som er meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat, og hvoraf nogle foerst lige er blevet vedtaget. Derfor forventes arbejdet med forslaget at medfoere langvarige droeftelser.

Der goeres endvidere opmaerksom paa, at det luxembourgske formandskab for Raadet i overensstemmelse med artikel K.6, stk. 2, i traktaten om Den Europaeiske Union har forelagt forslaget for Europa-Parlamentet til udtalelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 324/98 af Bernard CASTAGNEDE til Kommissionen. Kornforsyninger i Fællesskabets yderste randområder



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0071



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0324/98 af Bernard Castagnède (ARE) til Kommissionen (17. februar 1998) Om: Kornforsyninger i Faellesskabets yderste randomraader Kommissionen har i de seneste to aar faaet forelagt forespoergsler vedroerende den betydelige nedskaering i stoetten til forsyninger, saerlig med korn. Hvad agter den at goere for at genoprette et tilstraekkeligt stoetteniveau, der kan imoedekomme de maal, der er fastlagt i POSEICAN, POSEIDOM og POSEIMA, og saerlig sikre forsyningerne i disse regioner med produkter til lave priser? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0288/98, E-0289/98, E-0324/98 og E-0400/98 (17. marts 1998) De aerede parlamentsmedlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig spoergsmaal P-327/98 fra Dominique Souchet ((Se side 78. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0430/98 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (25. februar 1998)

Om: Den antisemitiske radiosender i Polen

1. Er Raadet bekendt med den polske nationale radiosender ved navnet »Maria«, som nyder stor popularitet hos den polske befolkning?

2. Er Raadet bekendt med, at der i disse udsendelser fremsaettes heftigt antisemitiske udtalelser?

3. Deler Raadet den opfattelse, at saadanne radioudsendelser tilskynder befolkningen til fremmmedhad?

4. Er Raadet rede til som et led i de kommende tiltraedelsesforhandlinger med Polen at undersoege, hvorvidt der i polsk lovgivning indgaar en lov, der goer tilskyndelse til fremmedhad til en strafbar handling?

5. Er Raadet i benaegtende fald rede til at foreslaa den polske regering at overveje en saadan lov?

Svar (28. maj 1998)

Forhandlingerne om Polens tiltraedelse indledtes den 31. marts 1998. Det er Unionens holdning, at tiltraedelsen indebaerer fuld accept og anvendelse af gaeldende EU-ret. Dette gaelder navnlig bestemmelserne om bekaempelse af racisme og fremmedhad samt andre foranstaltninger i forbindelse hermed, hvoraf de vigtigste anfoeres i det foelgende:

i) Faelles aktion af 15. juli 1996 vedtaget af Raadet paa grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europaeiske Union, om bekaempelse af racisme og fremmedhad (EFT L 185 af 24.7.1996, s. 5).

Afsnit I, del A, litra a): For at lette bekaempelsen af racisme og fremmedhad forpligter hver medlemsstat sig til, efter proceduren i afsnit II, at sikre et effektivt retligt samarbejde vedroerende lovovertraedelser, der bygger paa foelgende former for adfaerd, og om noedvendigt med henblik paa dette samarbejde enten at sikre, at denne adfaerd er strafsanktioneret, eller i stedet i afventen af, at de noedvendige bestemmelser eventuelt vedtages, at fravige princippet om dobbelt strafbarhed for foelgende adfaerd:

a) Offentlig tilskyndelse til diskrimination, vold og racehad over for en gruppe mennesker eller et medlem af en saadan gruppe, der bestemmes ved henvisning til farve, race, religion eller national eller etnisk oprindelse.

ii) Raadets direktiv af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende udoevelse af tv-radiospredningsvirksomhed (EFT L 298 af 17.10.1989, s. 23)

Artikel 12: Fjernsynsreklame maa ikke vaere diskriminerende med hensyn til race, koen eller nationalitet.

Artikel 22: Medlemsstaterne skal soerge for, at udsendelserne ikke paa nogen maade tilskynder til had paa grund af race, koen, religion eller nationalitet.

iii) Raadets forordning af 2. juni 1997 om oprettelse af et europaeisk observatorium for racisme og fremmedhad (EFT L 151 af 10.6.1997, s. 1).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0125/98 af Petrus Cornelissen (PPE) til Kommissionen (30. januar 1998)

Om: Undersoegelse af flyvehaendelser inden for civil luftfart

1. Kan Kommissionen give en oversigt over antallet af alvorlige flyvehaendelser inden for den civile luftfart, som er blevet undersoegt i EU's forskellige medlemsstater siden ikrafttraedelsen af direktiv 94/56 ((EFT L 319 af 12.12.1994, s. 14. )) af 21. november 1994?

2. Hvilke myndigheder og organer har modtaget undersoegelsesrapporterne, og hvilke sikkerhedsfremmende og andre foranstaltninger har dette bevirket?

3. Hvornaar agter Kommissionen at fremsaette forslag om undersoegelse af de oevrige flyvehaendelser inden for civil luftfart, saaledes som det blev lovet under Parlamentets behandling af ovennaevnte direktiv?

4. Agter Kommissionen under forberedelsen af sine forslag at tage hensyn til Europa-Parlamentets tidligere oenske om ikke kun at offentliggoere rapporterne om flyvehavarier men ogsaa rapporterne om flyvehaendelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (23. marts 1998)

Nogle medlemsstater, Belgien, OEstrig, Luxemborg og Italien, har endnu ikke gennemfoert bestemmelserne i Raadets direktiv 94/56/EF af 21. november 1994 om fastlaeggelse af de grundlaeggende principper for undersoegelse af flyvehavarier og flyvehaendelser inden for civil luftfart. Kommissionen sendte en begrundet udtalelse til de medlemsstater, som ikke havde svaret tilfredsstillende paa Kommissionens aabningskrivelse, som blev udsendt i maj 1997. Selv naar den juridiske gennemfoerelse har fundet sted, er der stadig praktiske problemer ved undersoegelser af alvorlige flyvehaendelser, grundet forskellige undersoegelsesmetoder. Kommissionen har saaledes kun modtaget faa undersoegelsesrapporter om alvorlige flyvehaendelser, og det har derfor ikke vaeret muligt at traeffe yderligere foranstaltninger.

Pilotprojektet om et europaeisk koordinationscenter for rapporteringssystemer af flyvehaendelser (European co-ordination center for aviation incidents reporting systems (ECCAIRS)),som Kommissionen har udarbejdet, menes nu at vaere saa langt fremme, at det kan saettes igang. En formel praesentation af systemet vil ske i marts og Kommissionens forslag, der vil tage hensyn til de kommentarer som denne praesentation vil medfoere, vil blive fremsat i 1998.

Raadets direktiv 94/56/EF fastsaetter en offentliggoerelse af havarirapporter og en mere begraenset offentliggoerelse af flyvehaendelsesrapporter, saaledes at der tages hensyn til haendelsernes meget forskellige karakter. Kommissionen har ikke til hensigt at aendre disse krav i den naermeste fremtid. Kommissionen vil dog indledningsvis undersoege spoergsmaalet om indsamling og videregivelse af sikkerhedsoplysninger foer den overvejer et eventuelt forslag om offentliggoerelse af sikkerhedsoplysninger. Borgernes interesse vil altid blive taget i betragtning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0625/98 af Juan Colino Salamanca (PSE) og Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (9. marts 1998)

Om: Den faelles markedsordning for raatobak - Udnyttelse af forskningsfond

Det foreliggende forslag til reform af den faelles markedsordning for raatobak indeholder oprettelse af en EF-tobaksfond, som skal finansieres gennem fradrag af et beloeb svarende til 2% af praemien. I dag fradrages 1% af praemiebeloebet. Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvad har den samlede praemiefinansiering af fonden beloebet sig til i de seneste tre aar?

2. Hvilke forskningsprogrammer eller andre foranstaltninger er gennemfoert i de foregaaende aar med midler fra denne forskningsfond?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. marts 1998)

Kommissionen kan oplyse de aerede parlamentsmedlemmer om, at den i loebet af de seneste tre aar (1995, 1996 og 1997) har udbetalt i alt 3,26 mio. ECU under faellesskabsfonden for forskning og oplysning inden for tobak. Disse betalinger svarer til gennemfoerelsen af foerste fase af en raekke projekter, der som oftest er fleraarige (og som for forskningsprojekternes vedkommende loeber over en femaarig periode). Kommissionen har saaledes truffet beslutning om en samlet finansiering paa 25,88 mio. ECU af forsknings- og oplysningsprojekter, hvoraf de sidste vil blive afsluttet i 2003.

Listen over de programmer, der efter to indkaldelser af projektforslag er blevet udvalgt til finansiering under faellesskabsfonden for forskning og oplysning inden for tobak, sendes direkte til de aerede medlemmer og til Europa-Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0208/98 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (11. februar 1998)

Om: Problemerne for olivenoliemarkedet

Olivenoliemarkedet befinder sig i alvorlige vanskeligheder, fordi der baade i Faellesskabet og paa verdensplan er tale om en overproduktion, saaledes at produktet ikke kan afsaettes paa markedet, og priserne falder.

Der er risiko for, at den seneste beslutning paa privat plan om at oplagre 30.000 tons graesk olivenolie maaske ikke vil have de forventede virkninger, fordi den skal gennemfoeres af producentgrupper, som ikke er tilstraekkeligt organiseret til at kunne gennemfoere en saadan foranstaltning. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe paa baggrund heraf for at aflaste markedet og holde priserne paa et niveau, som er acceptabelt for baade producenter og forbrugere? Agter Kommissionen at fremrykke tidspunktet for faellesskabsinterventionens begyndelse, der som en sikkerhedsventil giver garanti for landmaendenes indtaegter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. marts 1998)

Kommissionen foelger meget opmaerksomt udviklingen i den vanskelige situation, der i oejeblikket praeger markedet for olivenolie. For at aflaste markedet efter de indtraadte prisfald har den allerede foreslaaet foranstaltninger, der gaar ud paa at yde stoette til privat oplagring af olivenolie, ved forordning (EF) nr. 94/98 af 14. januar 1998 om oplagringskontrakter for olivenolie for produktionsaaret 1997/98 ((EFT L 9 af 15.1.1998. )). Af de 180.000 tons, foranstaltningen omfatter, har Graekenland faaet tildelt 30.000 tons. I Graekenland synes anvendelsen af denne foranstaltning at give anledning til visse vanskeligheder som foelge af det begraensede antal producentorganisationer, der har bemyndigelse til at indgaa oplagringskontrakter. Kommissionen soeger derfor gennem retlige midler at hjaelpe de graeske myndigheder med at overvinde disse vanskeligheder og med at anvende foranstaltningen.

Hvad angaar en eventuel fremskyndet paabegyndelse af interventionsopkoebene, vil Kommissionen foerst evaluere resultaterne af den private oplagring i de enkelte medlemsstater, inden den planlaegger andre foranstaltninger til aflastning af markedet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0290/98 af Jan Bertens (ELDR) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: EU's diplomatiske repraesentation i Malaysia

1. Er Kommissionen klar over, at den eksterne handel mellem Malaysia og EU stort set er af samme stoerrelsesorden som handelen mellem Mexico, Rusland eller Brasilien og EU?

2. Er Kommissionen klar over, at Malaysia ud fra et politisk synspunkt er et af noeglelandene i Sydoestasien?

3. Er Kommissionen klar over, at en stor del af de resterende regnskove befinder sig i Malaysia og at der er store problemer med at bevare disse skove?

4. Er Kommissionen klar over, at alle EU'S 15 medlemsstater har en ambassade i Malaysia, hvilket er udtryk for den betydning, som de tillaegger landet, og at Kommissionen i henhold til Maastricht-traktaten har en samordnende rolle i forhold til disse ambassader?

5. Mener Kommissionen ikke, at Malaysia er et lige saa vigtigt land for EU som f.eks. De Kapverdiske OEer, Sri Lanka og Fiji, hvor EU har en fast repraesentation?

6. Er det korrekt, at ambassadoergruppen i Malaysia skriftligt har anmodet om aabning af en EU-delegation i Malaysia?

7. Kan Kommissionen paa baggrund af svarene paa ovennaevnte spoergsmaal forklare, hvorfor EU ikke har nogen delegation i Malaysia?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (27. februar 1998)

1. Kommissionen er klar over, at Malaysia er en vigtig handelspartner for Faellesskabet.

2. Kommissionen er ogsaa klar over, at Malaysia spiller en vigtig politisk rolle i Sydoestasien, og erkender, at Malaysia indtager en noegleposition i samarbejdet mellem landene i Sammenslutningen af Sydoestasiatiske Lande (ASEAN) og i regionen som helhed.

3. Kommissionen er helt klar over, at en stor del af de resterende regnskove ligger i Malaysia, og at bevarelsen af disse skove, navnlig i provinserne Sarawak og Sabah, er en stor udfordring. Faellesskabet er aktivt paa dette omraade med projekter, der finansieres over bugetposten for regnskove.

4. Kommissionen er fuldstaendig klar over, hvor stor en rolle den har at spille i Malaysia i samarbejde med Faellesskabets medlemsstater. Lederen af Kommissionens delegation i Bangkok er ogsaa akkrediteret ved regeringen i Malaysia og spiller en ligevaerdig rolle paa de moeder, som medlemstaterne afholder i Kuala Lumpur.

5. Kommissionen er klar over betydningen af et land som Malaysia. I lande som Kap Verde, Sri Lanka og Fiji har Kommissionen i flere aar gennemfoert vigtigere udviklingsprogrammer, der har noedvendiggjort en noeje og permanent overvaagning.

6. Det er korrekt, at medlemsstaternes ambassadoerer i Malaysia har udtrykt oenske om, at Kommissionen ville aabne en delegation.

7. Kommissionen undersoeger for oejeblikket, hvilken prioritering der skal laegges til grund ved udbygningen af netvaerket for dens udlandsrepraesentation, hvilket kunne give anledning til aabning af nye delegationer og omdannelse eller lukning af bestaaende delegationer inden for de snaevre rammer, der er fastlagt af budgetmyndighederne. Det vil i denne forbindelse blive overvejet, om der eventuelt skal aabnes en delegation i Malaysia.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0082/98 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Raadet (30. januar 1998)

Om: Informationsteknologi fra NATO

Raadet besvarede min skriftlige forespoergsel (E-1133/97) ((EFT C 82 af 17.3.1998, s. 82. )) om opfoelgning af rapporter om teknologisk koordinering fra NATO og om forskning i luftfartsteknologi med »at der ikke findes noget forum under Raadet - og at der heller ikke er planer om at oprette et saadant forum - til udveksling af synspunkter med NATO-organer om dette emne«. Svaret indeholder foelgende konklusion:«Det forventes derfor ikke, at Raadet vil gennemgaa eller foelge de rapporter, som omtales i forespoergslen.«

Som Raadet vil vide, har Kommissionen forelagt en meddelelse om Den Europaeiske Unions strategi vedroerende Europas forsvarsrelaterede industri og en handlingsplan. Raadet har for nylig behandlet den saakaldte »Bangemann-rapport« om rum- og luftfartsindustriens fremtid. I Europa-bulletinen af 11. december 1997 fremgaar det endvidere, at Bangemann stoetter initiativet fra Bonn, Paris og London som led i en oeget integrering af luftfartsindustrien.

Vil Raadet oplyse, om det stadig er indifferent over for tekniske oplysninger fra NATO?

Svar (8. juni 1998)

Raadet bekraefter, at det ikke er blevet gjort bekendt med NATO-rapporter om teknologi, og at der ikke findes noget forum for udveksling af synspunkter med NATO om dette emne. Medlemsstater, som er medlemmer baade af EU og af NATO, kan dog, hvis de oensker det, traekke paa disse rapporter for at uddrage elementer, som kunne vaere relevante for droeftelserne i Raadet vedroerende Kommissionens meddelelse om den forsvarsrelaterede industri.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0519/98 af Ilona Graenitz (PSE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Afgiftsfrie butikker

De europaeiske afgiftsfrie butikkers omsaetning udgoer ca. 60 mia ATS om aaret. Den interne faellesskabshandel tegner sig for over to tredjedele af omsaetningen. Med bortfaldet af forbrugsafgiftsfritagelsen frygtes det, at der alene i OEstrig, paa trods af de lange overgangsfrister, er 300-500 arbejdspladser i fare.

Findes der fra Kommissionens side en undersoegelse om virkningerne for arbejdsmarkedet, hvis den afgiftsfrie handel afskaffes?

I benaegtende fald, agter Kommissionen at lade en saadan undersoegelse udfoere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (6. april 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-272/98 fra Danielle Darras ((Se side 67. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0288/98 af Blaise Aldo (UPE) til Kommissionen (17. februar 1998)

Om: Revisionsrettens saerberetning

Revisionsretten paapeger i saerberetning 5/97 (EFT C 159 af 26. maj 1997), at der boer foretages en fornyet vurdering af stoetten til kornforsyning til regioner i Faellesskabets ydre periferi og at beregningsmetoden herfor boer aendres: »POSEI-regionernes forsyningsproblemer kan maaske afhjaelpes ved, at der indfoeres en aarlig stoette paa et niveau, der udligner de ekstra omkostninger ved transporten mellem regionerne og de oevrige omraader i Den Europaeiske Union«.

Kan Kommissionen naermere redegoere for sine retningslinjer og afgoerelser paa omraadet efter de sidste to aars anmodninger om at aendre beregningsmetoden for denne stoette?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0288/98, E-0289/98, E-0324/98 og E-0400/98 (17. marts 1998)

De aerede parlamentsmedlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig spoergsmaal P-327/98 fra Dominique Souchet ((Se side 78. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0373/98 af Nuala Ahern (V) til Raadet (19. februar 1998)

Om: Handlingsplan vedroerende truslen fra Sellafield-anlaegget.

Hvad vil det britiske formandskab goere for at stille sig imoedekommende over for de betaenkeligheder, der blev ytret under forhandlingen efter formandens redegoerelse i Parlamentet den 14. januar 1998? Og hvilke konsultationer planlaegger formandskabet med den irske regering vedroerende Sellafield i loebet af formandskabsperioden?

Svar (18. maj 1998)

1. Raadet er fuldstaendig klar over betydningen af miljoe-, sundheds- og sikkerhedsmaessige spoergsmaal i forbindelse med atomkraftvaerker.

2. I den henseende skal Raadet minde det aerede parlamentsmedlem om, at kapitel 3 i Euratom-traktaten fastsaetter den retlige ramme for sundhedsbeskyttelse i hele Faellesskabet. I denne forbindelse omhandler artikel 37 specielt forbindelserne med andre medlemsstater.

3. Et raadsdirektiv, der tager hensyn til de seneste videnskabelige og teknologiske data blev endvidere vedtaget i 1996; det drejer sig om direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1996 om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling ((EFT L 159 af 29.6.1996, s.1. )).

4. Atomkraftvaerker, der er beliggende paa medlemsstaternes omraade, herunder det atomkraftvaerk, som der henvises til i forespoergslen, er derfor genstand for EF-retsforskrifter, der har til formaal at sikre deres drift paa et saa lavt risikoniveau som muligt. Gennemfoerelsen af disse bestemmelser hoerer under den paagaeldende medlemsstats ansvar.