ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3659/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Ile-de- France



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0093



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3659/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Ile-de-France Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Ile-de-France og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2847/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Stoette til atomkraftvaerker i Den Slovakiske Republik

I det andet halvaar af 1996 optog Den Slovakiske Republik ud over laan fra Kreditanstalt fuer Wiederaufbau og Societé Générale Paris yderligere laan (f.eks. 150 mio US$ som syndikatlaan hos 27 udenlandske banker gennem J. P. Morgan).

Hvorledes vurderer Raadet risikoen for, at fristerne for tilbagebetalinger af laan ikke overholdes, f.eks. som foelge af, at de slovakiske elektricitetsvaerker og Den Slovakiske Republik i sammenligning med det foregaaende aar allerede i det foerste halvaar af 1996 har et underskud paa 27 mia SK (slovakiske kroner) paa deres handelsbalance?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (12. december 1996)

De internationale ratings for Slovakiet (indikatorer for opfattelsen af markedets kreditvaerdighed) er forblevet stabile siden Moody's i maj 1995 tildelte Slovakiet en karakter for investeringssikkerhed (Moody's langsigtede valutabedoemmelse er Baa3; Standard and Poor's er BB+). Slovakiet har faaet tildelt denne status paa baggrund af sin forsigtige finans-, penge- og valutapolitik. De fleste makrooekonomiske indikatorer i Slovakiet viser fortsat en positiv udvikling. Efter et overskud paa betalingsbalancen i 1995 er der i 1996 et underskud. Underskuddet paa betalingsbalancen bliver dog finansieret gennem omfattende kapitaltilstroemning, og de officielle reserver har holdt sig paa et paent niveau (de svarede midt i september 1996 til mere end 4 maaneders import).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2889/96 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Staalstoetteordning

Kommissionen bedes redegoere for sit standpunkt med hensyn til dens seneste undersoegelser i forbindelse med jern- og staalvaerket Forges de Clabecq og oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at traeffe, hvis det fastslaas, at den planlagte stoette til virksomheden fra den vallonske regionalregering er i modstrid med staalstoetteordningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel van Miert (21. november 1996)

Kommissionen besluttede den 18. september 1996 at indlede proceduren i artikel 6, stk. 4, i Kommissionens beslutning nr. 3855/91/EKSF af 27. november 1991 ((EFT L 362 af 31.12.1991. )) (staalstoettereglerne). Denne beslutning blev offentliggjort ((EFT C 301 af 11.10.1996. )) for at give de oevrige medlemsstater og andre interesserede parter mulighed for at fremsaette deres bemaerkninger til sagen inden en maaned efter offentliggoerelsen.

Naar Kommissionen har indsamlet alle noedvendige oplysninger, traeffer den en endelig beslutning om karakteren af den belgiske intervention til fordel for Forges de Clabecq. Hvis den udgoer statsstoette, vil den sandsynligvis blive anset for uforenelig med reglerne, og Belgien vil blive bedt om at rette sig efter en saadan beslutning. Det hedder i artikel 6, stk. 4, i staalstoettereglerne, at EKSF-traktatens artikel 88 finder anvendelse, saafremt en medlemsstat ikke efterkommer en saadan beslutning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2953/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Stoette til fremme af olivenolieforbruget

Har Kommissionen planer om at aendre, nedsaette, forhoeje eller afskaffe stoetten til fremme af olivenolieforbruget; en stoette som har bevirket, at olivenolie er blevet konkurrencedygtig over for andre olieerstatningstyper?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2953/96, E-2954/96, E-2955/96, E-2956/96, E-2957/96, E-2958/96, E-2959/96, E-2960/96, E-2961/96, E-2962/96 og E-2964/96 (26. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige valgmuligheder i forbindelse med reformen af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil saa hurtigt som muligt blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems bemaerkninger og spoergsmaal vedroerende beskaeftigelse, interventionsstoette til virkelig produktion, stoette pr. trae, forbrugsstoette, kvalitet, miljoevirkning og de specifikke problemer i Spanien og nogle af landets producentregioner.

Det ville ikke vaere korrekt at kommentere de forskellige valgmuligheder for reform detaljeret paa dette stadium, men det kan gentages, at den nye faelles markedsordning skal vaere gennemsigtig, enkel, let at kontrollere og rettes effektivt mod producenterne.

Kommissionen laegger stor vaegt paa kvalitet og er af den opfattelse, at ligegyldigt hvilken mulighed der vaelges, vil medlemsstaterne og regionerne have en vigtig rolle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3152/96 af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Udbrud af lungebetaendelse i Alcalá de Henares (Spanien)

Udbruddet i august 1996 i Alcalá de Henares af lungebetaendelse, som skyldtes legionella-bakterien, har indtil videre medfoert 16 doedsfald og mere end 240 tilfaelde af smitte, hvoraf den stoerste del beroerer aeldre personer, som lider af andre former for lungelidelser.

Som foelge af manglen paa oplysninger om sygdommens egentlige oprindelse, og det faktum, at Alcalá de Henares i 1980'erne var en af de byer, der blev haardest ramt af rapsolie-syndromet, hvilket gav sig udslag i adskillige doedsfald paa grund af »atypisk lungebetaendelse«, er en social uro ved at brede sig.

Overvejer Kommissionen at bede de spanske sundhedsmyndigheder om en vurdering af dette sygdomsudbruds oprindelse, smittemekanismer og paavirkning af befolkningen?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen taenkt sig at traeffe for, at byen forsynes med de noedvendige menneskelige og tekniske ressourcer til at fjerne aarsagen til denne sygdom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (14. januar 1997)

Kommissionen har specifikt faaet oplyst, at byen Alcalá de Henares siden ultimo september 1996 har vaeret ramt af en legionellose-epedemi. Pr. 18. oktober var der registreret i alt 260 formodede tilfaelde, heriblandt 197 hospitalsindlaeggelser og 11 doedsfald. Ved serologisk kontrol er sygdommen blevet paavist hos 49 patienter, hvor man i 6 tilfaelde har isoleret serotype 1 (Pontiac) af bakterien legionella pneumophila. I miljoesammenhaeng er den samme serotype blevet fundet i koeletaarne og vandreservoirer og i beboelsesomraader. Den epidemiologiske undersoegelse fortsaetter med bistand fra Instituto Carlos III i Madrid.

En raekke forebyggende foranstaltninger er allerede blevet indfoert af sundhedsmyndighederne i Madrid-regionen, bl.a. er koelesystemerne blevet standset i den region, der er ramt af denne epidemi, ligesom der er tilsat klor i hele vandforsyningssystemet, og koeletaarnene og vandreservoirerne i distriktet er blevet rengjort og desinficeret.

De spanske sundhedsmyndigheder har ikke anmodet Kommissionen om at bidrage med yderligere tekniske og menneskelige ressourcer udover dem, der allerede er indsat i bekaempelsen af denne epidemi.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3077/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Oksekoed

1. Hvor mange ton oksekoed pr. aar og pr. medlemsstat er der siden 1990 fjernet fra markedet ved intervention?

2. Hvor mange ton oksekoed af interventionsmaengderne er pr. aar og pr. medlemsstat lagt paa

a) offentlige lagre

b) private lagre?

3. Hvor stor er lagerkapaciteten i ton for hhv. offentlige og private lagre for oksekoed i de enkelte EU-medlemsstater?

4. Hvor mange stykker kvaeg er der siden 1990 slagtet om aaret i Det Forenede Kongerige?

Hvor mange heraf paa grund af

a) inficering med BSE

b) mistanke om BSE?

5. Hvor mange ton oksekoed har de i punkt 4 naevnte slagtninger givet?

6. Hvor mange stykker kvaeg er der hidtil slagtet i Det Forenede Kongerige som led i BSE-nedslagtningsprogrammet?

7. Hvor mange hhv. offentlige og private lagre findes der i Det Forenede Kongerige? Hvor stor er den respektive oplagringskapacitet i ton?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (31. januar 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3161/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Kandidater til LEONARDO-programmet fra Det Forenede Kongerige

Har Kommissionen nogen planer om at aendre de finansielle ordninger for udvekslinger under LEONARDO-programmet med henblik paa at goere det muligt for unge arbejdsloese britiske statsborgere at deltage, som i oejeblikket ikke har nogen mulighed for oekonomisk stoette til udlandsopholdet uanset hvilken laengde, eller hvis deres deltagelse i projekter i Det Forenede Kongerige overstiger 16 timer om ugen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (20. december 1996)

Placering i erhvervsuddannelse som et led i udveksling under Leonardo da Vinci-programmet er allerede aaben for unge arbejdsloese, som deltager i en organiseret ordning. Modtagerne faar finansiel stoette gennem de enkelte medlemsstaters nationale koordineringsenhed for at bidrage til afholdelsen af omkostningerne i forbindelse med deres erhvervsuddannelsesperiode i udlandet, herunder rejse, bolig, sproglig og kulturel forberedelse.

Kommissionen undersoeger i oejeblikket ordningerne for placering og udveksling under Leonardo da Vinci-programmet, og den satte fokus paa problemerne vedroerende en kombination af erhvervsuddannelsesperioder i udlandet med de gaeldende regler for social sikring i medlemsstaterne i sin groenbog, der blev offentliggjort for nylig, »Uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning: Hindringer for graenseoverskridende mobilitet« ((KOM(96) 462 endelig udg. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2775/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og Den Monetaere Union med en politisk overbygning

Den irske europaminister og raadsformand Gay Mitchell naevnte i sin tale i Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spoergsmaal den 25. september 1996 ikke spoergsmaalet om den faelles moent, hvilket er i overensstemmelse med den faste holdning hos regeringskonferencens parter, der mener, at dette spoergsmaal allerede er afgjort og under alle omstaendigheder intet har at goere med konferencen, hvor der udelukkende behandles rent institutionelle spoergsmaal.

Siden Maastricht-traktatens ratificering har flere europaeiske og nationale ledere imidlertid erklaeret, at den saaledes vedtagne Monetaere Union ikke vil kunne fungere uden omfattende institutionelle udbygninger. F.eks. erklaerede forbundskansler Helmuth Kohl i Europaraadet den 28. september 1995, at Den Monetaere Union ikke kunne fungere uden en politisk overbygning, og at det ikke var realistisk at taenke anderledes.

Agter formandskabet at foreslaa regeringskonferencen at goere sig overvejelser om foelgerne af disse erklaeringer?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2765/96, E-2766/96, E-2767/96, E-2768/96, E-2769/96, E-2770/96, E-2771/96, E-2772/96, E-2773/96, E-2774/96, E-2775/96 og E-2776/96 (30. januar 1997)

Det er ikke Raadets opgave at udtale sig om de forskellige forslag, der er under behandling paa regeringskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3188/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Beskyldninger om et tredjelands ambassadoer ved EU

Hvilken praecedens findes der for Kommissionens eller efter Kommissionens erfaringer for andre EU-institutioners fremfaerd i situationer, hvor der rettes alvorlige beskyldninger om finansielle uregelmaessigheder, og kriminelle eller antidemokratiske aktiviteter mod et tredjelands ambassadoer ved Den Europaeiske Union?

Hvilke procedurer finde der for fastlaeggelsen af EU's reaktion i en saadan situation, hvor beskyldningerne fremsaettes i det paagaeldende tredjeland?

Svar af givet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (8. januar 1997)

Kommissionen har indtil nu ikke maattet intervenere i en situation som den, det aerede medlem beskriver.

Saafremt dette blev noedvendigt, og det skulle vise sig, at beskyldningerne var velfunderede, ville Kommissionen gennemgaa sagen om den paagaeldende ambassadoer med medlemsstaterne samt eventuelt med myndighederne i de andre lande, hvor denne ambassadoer var akkrediteret, og ville traeffe de noedvendige forholdsregler.

Disse forholdsregler kunne gaa saa vidt som til ivaerksaettelse af de i artikel 9 i Wienerkonventionen om diplomatiske forbindelser fastsatte bestemmelser, d.v.s. at ambassadoeren erklaeres for »persona non grata«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3037/96 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Beskyttelse af de britiske forbrugere mod bovin spongiform encephalopati

EU har som led i sine befoejelser paa at sikre et hoejt forbrugerbeskyttelsesniveau jf. artikel 129 A i traktaten truffet forebyggende foranstaltninger for at undgaa uoprettelige skader som foelge af salg af produkter fremstillet paa grundlag af britisk oksekoed. Disse foranstaltninger, foerst og fremmest forbuddet mod eksport af disse produkter til tredjelande, beskytter imidlertid alle EU's forbrugere undtagen de britiske.

Hvorfor beskytter Kommissionen ikke de britiske forbrugere i samme omfang?

Mener Kommissionen, at de foranstaltninger, som regeringen i Det Forenede Kongerige har truffet til at beskytte de britiske forbrugere mod risikoen ved forbrug af britisk oksekoed er tilstraekkelige?

Ved Kommissionen, hvad det er for foranstaltninger, som de britiske myndigheder har truffet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (13. januar 1997)

I spoergsmaalet om eventuelle risici hidroerende fra bovin spongiform encephalopati (BSE) har Det Forenede Kongerige allerede meget tidligt truffet passende foranstaltninger til beskyttelse af de britiske forbrugere. Disse foranstaltninger er siden blevet styrket yderligere. I 1989 blev det saaledes forbudt at anvende bestemte slagteprodukter i levnedsmidler til mennesker. I 1995 blev listen over disse specifikke produkter udvidet og kom bl.a. til at omfatte hele kraniet. For at begraense risikoen for kontaminering af koedet fra rygmarven blev det desuden forbudt at indvinde koedet omkring ryggraden mekanisk. Endelig blev det i 1996 forbudt at saelge koed fra dyr, der er mere end 30 maaneder gamle og slagtet i Det Forenede Kongerige, og dette forbud gaelder ogsaa anvendelse til levnedsmidler, kosmetiske midler og laegemidler. Paa samme tid traf Det Forenede Kongerige foranstaltninger til bekaempelse af BSE med det formaal at udslette denne sygdom fuldstaendigt, hvilket er den bedste vej til beskyttelse af de britiske forbrugere.

Kommissionen har opmaerksomt fulgt de foranstaltninger, Det Forenede Kongerige har truffet beslutning om, og har aktivt tilskyndet til de loebende bestraebelser. Ioevrigt har Kommissionen paa forskningsomraadet fremmet samarbejdet mellem Faellesskabets institutter og finansieret et program for tilsyn med Jacob-Creutzfeldt's sygdom, som har til formaal at belyse en ny variant af denne sygdom i sammenhaeng med BSE. Den nye dialog mellem Kommissionen og forbrugerorganisationerne, de foranstaltninger, der er truffet med henblik paa at forbedre informationen, de vedtagne forskningsprogrammer samt de forslag, der er ved at blive udarbejdet eller allerede droeftes, vedroerende forbud mod anvendelse af bestemte slagteprodukter fra okser, faar og geder i levnedsmidler til mennesker og dyr og ved fremstilling af kosmetiske midler samt om at muliggoere en detaljeret og virkelig informerende maerkning om koedets og de afledte produkters oprindelse, vedroerer ligeledes britiske forbruger, og vil hjaelpe til med at genoprette tilliden til de forskellige oksekoedsprodukter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3262/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det belgiske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3081/96 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Statsstoette til radio- og tv-stationer

Har Kommissionens frikendelse af Radiotelevisão Portuguesa for at have modtaget ulovlig statsstoette mellem 1992 og 1995 skabt et praecedens, der gaelder for alle radio- og tv-stationer?

Betyder dette mere noejagtigt, at det nu helt klart bliver betragtet som lovligt, at medlemsstaterne oekonomisk stoetter radio- og tv-stationer, der har retlige eller saedvanemaessige forpligtelser til at yde offentlige tjenester?

Kan saadanne forpligtelser indebaere, at der skal sendes f.eks. kulturelle programmer (eksempelvis serioese skuespil, bestemte former for musik, daekning af minoritetsinteresser eller minoritetssprogede programmer), som sandsynligvis tiltraekker et mindre publikum end udsendelser, der alene vaelges for deres kommercielle levedygtighed?

Kan privatejede stationer modtage en saadan stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (13. december 1996)

Den beslutning, der blev truffet i sagen vedroerende finansiering af et portugisisk offentligt radio- og tv-selskab, hvortil det aerede medlem henviser, skal betragtes som vaerende en individuel beslutning i en konkret sag og kan ikke transponeres til kanaler fra andre medlemsstater, der har forskellige finansieringsordninger end den, der gaelder for det portugisiske radio- og tv-selskab, og hvor koncessionsbetingelserne ikke kan sammenlignes.

Kommissionen vil fra sag til sag, naar den finder det noedvendigt, undersoege, i hvilket omfang de forskellige ordninger til finansiering af offentlige tv-selskaber kan indeholde statsstoetteelementer og vil saa eventuelt analysere, om de er forenelige med det faelles marked.

Kommissionen vil ikke udelukke, at de forpligtelser med hensyn til programmernes indhold, som det aerede medlem henviser til, kan betragtes som en forpligtelse til at udfoere en offentlig servicefunktion, der eventuelt kan medfoere saerlige omkostninger eller indtaegtstab, hvor en kompensation herfor ikke udgoer en statsstoette.

Det er op til medlemsstaterne at afgoere, hvem der skal have ret til finansiering og de naermere betingelser herfor. Kommissionens rolle er alene under EF-Domstolens kontrol at undersoege, i hvilket omfang en saadan finansiering udgoer statsstoette (hvilket de nationale domstole ogsaa kan fastslaa), og om den eventuelt er forenelig med det faelles marked. Den omstaendighed, at den virksomhed, til fordel for hvem finansieringen finder sted, er offentlig eller privat, har ingen indflydelse paa Kommissionens vurdering.