ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0321/00

af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen

(11. februar 2000)

Om: Fødevaresikkerhed

Lidet velunderbyggede videnskabelige undersøgelser har ført til problemer som kogalskab og thalidomid. Dette har i meget høj grad påvirket menneskers og dyrs sundhed i negativ retning og undergravet forbrugernes tillid til fødevaresikkerheden. Vil forsigtighedsprincippet blive anvendt af den nye myndighed, og hvordan vil denne myndigheds forhold være til andre institutioner som f.eks. Verdenshandelsorganisationen?

Omkostningerne ved sådanne problemer i form af menneskelige lidelser kan ikke gøres op, for slet ikke at nævne det økonomiske tab. Hvordan agter Kommissionen at afgøre, hvem der bærer ansvaret, og hvilke sanktioner der skal pålægges, hvis dette ansvar tilsidesættes?

Eller er Kommissionen tilfreds med det produktansvarsdirektiv, der er ved at blive udarbejdet i en drøftelse med Europa-Parlamentet?

Svar afgivet på Kommissionen vegne af David Byrne

(7. april 2000)

Kommissionen har vedtaget en meddelelse om forsigtighedsprincippet, som bl.a. indeholder en beskrivelse af Kommissionens fremgangsmåde og retningslinjerne for princippets anvendelse; desuden er denne meddelelse et bidrag til debatten om emnet, både i Fællesskabet og på internationalt plan.

Kommissionen mener, at anvendelsen af forsigtighedsprincippet er en beslutning, som hører under begrebet risikostyring. Den nye europæiske levnedsmiddelmyndighed skal foretage risikovurderinger og informere om risici, mens risikostyringen fortsat sikres af Kommissionen, Parlamentet og Rådet.

Artikel 5, stk. 7 i Verdenshandelsorganisationens SPS-aftale indeholder rammerne for sanitære og fytosanitære lovgivningsmæssige foranstaltninger, der påvirker international handel i tilfælde, hvor de videnskabelige beviser er utilstrækkelige. Kommissionen mener ikke alene, at retningslinjerne for anvendelsen af forsigtighedsprincippet som foreslået i meddelelsen er i overensstemmelse med artikel 5, stk. 7, men også, at de er et godt redskab til at sikre, at den nævnte artikel rent faktisk anvendes. Anvendelsen af forsigtighedsprincippet strider derfor ikke mod Fællesskabets internationale forpligtelser.

Med hensyn til produktansvar påpeger Kommissionen, at den i juli 1999 vedtog en grønbog(1). Kommissionen er i færd med at analysere de kommentarer, den har modtaget til grønbogen, og vil fremlægge en rapport om anvendelsen af direktivet om produktansvar inden udgangen af 2000.

(1) KOM(1999) 396, endelig udg. Produktansvar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0870/00 af Alejandro Agag Longo (PPE-DE) til Kommissionen. Det østrigske stabilitetsprogram.



EF-Tidende nr. 374 E af 28/12/2000 s. 0175 - 0175



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0870/00 af Alejandro Agag Longo (PPE-DE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Det østrigske stabilitetsprogram Den 1. marts udløb fristen for forelæggelse af medlemsstaternes stabilitetsprogrammer. Pr. denne dato havde den østrigske regering endnu ikke forelagt sit program. Har Kommissionen kendskab til årsagerne til denne forsinkelse samt til, hvornår den østrigske regering agter at forelægge sit program? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (18. april 2000) Østrigs nye forbundsregering blev taget i ed den 4. februar 2000. Såvel budgettet for 2000 som stabilitetsprogrammet behandles som højtprioriterede spørgsmål. Finansministeren forelagde budgetforslaget for det østrigske parlament den 21. marts 2000. Umiddelbart efter sin tiltrædelse af embedet meddelte finansminsteren Kommissionen ved en skrivelse, at forbundsregeringen vil ajourføre stabilitetsprogrammet, som allerede er blevet drøftet med de lokale myndigheder, inden udgangen af marts 2000 efter forelæggelsen af budgettet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1372/00

af Marianne Thyssen (PPE-DE) til Kommissionen

(26. april 2000)

Om: Forslag til direktiv om kosttilskud

I øjeblikket er der ingen harmoniseret lovgivning om kosttilskud i Den Europæiske Union. Dette har alvorlige og vedvarende følger for den fri udveksling af sådanne produkter i Den Europæiske Union.

I sin hvidbog om fødevaresikkerhed bebudede Kommissionen at ville forelægge et forslag til direktiv om kosttilskud for Rådet og Parlamentet i marts 2000. En sådan harmoniseringsforanstaltning ville kunne løse ovenstående problem.

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er kommet i forberedelsen af forslaget til direktiv, og hvornår Kommissionen konkret vil forelægge dette for Rådet og Parlamentet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(26. maj 2000)

Forslaget til Parlamentets og Rådets direktiv om kosttilskud, som blev bebudet i afsnit 105 i hvidbogen om fødevaresikkerhed, blev vedtaget af Kommissionen den 8. maj 2000. Det vil snart blive forelagt Rådet og Parlamentet og offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1112/00 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen. Godtgørelse af ikke-erhvervsmæssige udgifter i henhold til den britiske lov af 1994 om moms.



EF-Tidende nr. 026 E af 26/01/2001 s. 0156 - 0156



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1112/00 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Godtgørelse af ikke-erhvervsmæssige udgifter i henhold til den britiske lov af 1994 om moms Kommissionen bedes bekræfte, at ordningerne i henhold til den britiske lov af 1994 om moms vedrørende godtgørelse af ikke-erhvervsmæssige udgifter til organer, som f.eks. de lokale myndigheder, ikke er i modstrid med fællesskabslovgivningen? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (12. maj 2000) Det er ikke i modstrid med nedennævnte direktiv at godtgøre den moms, der er betalt på udgifterne for et offentligt organ, som ikke er afgiftspligtigt, på grundlag af artikel 4, stk. 5, i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag(1). (1) EFT L 145 af 13.6.1977.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0835/00

af Anna Karamanou (PSE) til Rådet

(20. marts 2000)

Om: Miljøkatastrofen i Donau og de omkringliggende områder som følge af NATOs bombardementer

Ifølge erklæringer fra den rumænske miljøminister, Liliane Mara, er Donau som følge af NATOs bombardementer, som ødelagde broer, olieraffinaderier og kemiske fabrikker, blevet ramt af en større miljøkatastrofe end den, der forårsagedes af det nylige cyanidudslip. Ødelæggelsen af flodregionens miljø, økonomi og kulturarv rækker langt videre end til Serbien og berører samtlige områder omkring Donau og vil få alvorlige konsekvenser i adskillige år fremover.

Har Rådet kendskab til ødelæggelsernes omfang, og med hvilke foranstaltninger agter Rådet at bistå de pågældende lande i arbejdet med så hurtigt som muligt at få genoprettet den miljømæssige og økonomiske ligevægt samt restaurere kulturværdierne i dette følsomme område?

Svar

(10. juli 2000)

1. Det fremgår klart af den rapport, der blev udarbejdet i slutningen af 1999 af FN's Balkan-taskforce, at nogle af bombardementerne under Kosovo-konflikten har bidraget til forureningen af Donau, men rapporten anfører ligeledes, at Donau i lang tid og helt bestemt inden konflikten har været en af de mest forurenede floder i Europa på grund af et stort antal forureningskilder, der direkte kan tilskrives de lande, som den gennemløber.

2. Rapporten anfører ligeledes, at det på grund af den høje forureningsgrad i regionen allerede inden konflikten er vanskeligt at foretage en sammenlignende vurdering af skaderne.

Rådet noterer sig også, at Ungarn og Rumænien efter ulykken i Baïa Mare har nedsat en ekspertkommission til at vurdere de skader, som Donau er blevet påført. Rådet vil omhyggeligt studere dens konklusioner så vel som konklusionerne fra den taskforce, der efter samme ulykke blev oprettet af Kommissionen.

3. I alle tilfælde, og som den højtstående FUSP-repræsentant erindrede om ved åbningen af den regionale finansieringskonference den 29. marts 2000, kan man ikke anfægte EU's engagement i Sydøsteuropa.

Dette engagement inden for rammerne af Stabilitetspagten omfatter allerede et betydeligt finansielt element, så vel fra Fællesskabet som fra medlemsstaterne, og det vil bl.a. kunne komme til udtryk i støtte til det regionale program for genopretning af miljøet (Regional Environment Reconstruction Programme for South Eastern Europe, ReReP), som er under udvikling.

Dette program er endvidere udtryk for landenes bestræbelser for indbyrdes samarbejde, der støttes af EU, og er nødvendigt, hvis man virkelig ønsker en genopretning af miljøet i denne region.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1064/00

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(4. april 2000)

Om: Tilladelse af GMO i USA som følge af vildledende og forkerte oplysninger

Ifølge udtalelser af Steven M. Drucker, doktor i retsvidenskab og specialist i forvaltningsret, henholder Kommissionen sig ved tilladelse af genetisk modificerede plantesorter til forkerte vurderinger fra Food and Drug Administration i USA.

Da de amerikanske godkendelsesmyndigheder f.eks. gav tilladelse til markedsføring af flavr savr-tomaten, der også sælges i EU i form af tomatpuré og ketchup, gjorde de det i modstrid med deres egne forskeres udtrykkelige undersøgelsesresultater. Laboratorietest viser nemlig, at der ved fodring af rotter med disse tomater er opstået maveblødninger. På grund af denne høje sikkerhedsrisiko frarådede forskerne, at man gav tilladelse til markedsføring af dette produkt som levnedsmiddel. Der blev stillet endnu ringere krav til sikkerhedsundersøgelserne af senere tilladte GMO i mange tilfælde blev der slet ikke foretaget undersøgelser.

1. Er Kommissionen bekendt med disse oplysninger?

2. Er Kommissionen rede til at undersøge denne seneste erkendelse med hensyn til maveblødninger?

3. Hvilke konsekvenser vil Kommissionen drage af denne nye erkendelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(19. juni 2000)

Kommissionen er bekendt med, at en række organisationer i USA har anlagt sag mod Food and Drug Administration (FDA) vedrørende genmodificerede levnedsmidler.

Fællesskabet har ikke behandlet nogen anmodning om tilladelse til markedsføring af eller meddelelse om det specifikke produkt, det ærede medlem nævner, i Fællesskabet, og det er derfor ikke lovligt at markedsføre det i Fællesskabet. Det er op til medlemsstaterne at kontrollere, at dette ikke sker.

Kommissionen er altid indstillet på at bede Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler evaluere nye videnskabelige resultater, som sår tvivl om sikkerheden i forbindelse med produkter afledt af genmodificerede organismer (GMO), der er tilladt eller givet meddelelse om i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser(1), som skal markedsføres på det europæiske marked.

På baggrund af resultaterne af eksperimenterne vedrørende fodring af rotter med flavr savr-tomaten har Kommissionen bedt komitéen om supplerende oplysninger om sikkerheden i forbindelse med de produkter afledt af genmodificerede forarbejdede tomater, for hvilke virksomheden Zeneca har søgt om tilladelse.

Fællesskabslovgivningen vedrørende nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser sikrer, at der gennemføres en sikkerhedsvurdering, før genmodificerede levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser markedsføres i Fællesskabet. Artikel 12 i forordningen om nye levnedsmidler bestemmer også, at man kan revurdere eller tilbagekalde alle beslutninger vedrørende specifikke produkter, hvis der fremkommer nye oplysninger.

(1) EFT L 43 af 14.2.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0906/00 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen. Forringelse af kulturarven i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM).



EF-Tidende nr. 374 E af 28/12/2000 s. 0184 - 0184



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0906/00 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen (25. marts 2000) Om: Forringelse af kulturarven i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM) Ifølge oplysninger er der i den senere tid foretaget omfattende indgreb i og ændringer af Ajios Dimitrios-kirken i byen Monastiri i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM), hvilket indebærer en åbenlys forringelse af den kulturarv, som denne historiske kirke repræsenterer, samt af området generelt. Kan Kommissionen oplyse, om den har kendskab til denne situation, hvilke foranstaltninger den agter at træffe for omgående at få standset disse handlinger, og om Kommissionen har truffet eller agter at træffe foranstaltninger til beskyttelse af de historiske mindesmærker og kulturarven i Balkanområdet generelt? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten (16. maj 2000) Kommissionen takker det ærede medlem for sin forespørgsel vedrørende kulturarven i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM). Den beklager imidlertid, at den ikke har kunnet opnå præcise oplysninger om tilfældet med Agios Dimitrios kirken, men generelt skal Kommissionen henvise det ærede medlem til sit svar på skriftlig forespørgsel E-0077/99 fra Kaklamanis(1), navnlig andet afsnit af dette svar. (1) EFT C 297 af 15.10.1999, s. 142.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1252/00

af Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) til Kommissionen

(14. april 2000)

Om: Tjæreindhold i cigaretter i Grækenland

EU er i færd med at harmonisere indholdet af tjære i cigaretter, der ikke må overstige 10 milligram. Kommissionen har imidlertid givet Grækenland tilladelse til i en længere periode at opretholde et væsentligt højere tjæreindhold i cigaretter, der sælges i landet.

Hvorfor kar Kommissionen givet Grækenland denne undtagelsesordning, der ikke stemmer overens med EU's målsætninger på folkesundhedsområdet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(26. maj 2000)

I forbindelse med Rådets direktiv 90/239/EØF af 17. maj 1990 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om maksimalt tilladt tjæreindhold i cigaretter(1), er der faktisk gjort en undtagelse på Grækenlands anmodning, der tillader, at kravet om et maksimalt tjæreindhold på 12 milligram (mg) pr. cigaret udsættes til at gælde fra den 31. december 2006. Undtagelsen skyldes socio-økonomiske vanskeligheder, der gør sig særligt gældende i denne medlemsstat.

Som led i bearbejdelsen af Rådets direktiv 89/622/EØF(2) af 13. november 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om mærkning af tobaksvarer, og direktiv 90/239/EØF samt Rådets direktiv 92/41/EØF(3) af 15. maj 1992 om ændring af direktiv 89/622/EØF, foreslået af Kommissionen(4), og som på nuværende tidspunkt drøftes i Europa-Parlamentet og i Rådet, foreslår Kommissionen at opretholde undtagelsen for Grækenland under henvisning til de samme socio-økonomiske vanskeligheder, der gør sig gældende i denne medlemsstat.

Der skal dog gøres opmærksom på, at selv om undtagelsen opretholdes indtil den 31. december 2006 (eller 6 år at regne fra vedtagelsesdatoen), er det maksimale tjæreindhold pr. cigaret blevet reduceret til 10 milligram (mg).

Den omstændighed indgår allerede i betragtningerne i direktivet om tjære 90/239/EØF og henviser til, at den tobak, der dyrkes i Grækenland, har et højt tjæreindhold. Denne medlemsstat bliver altså mere berørt af direktivets bestemmelser end andre producerende lande. Derudover kræver det megen tid at ændre tobakssorterne, og endelig er den arbejdskraft, der er nødvendig for tobaksproduktionen i Grækenland, meget intensiv og involverer et stort antal familier.

(1) EFT L 137 af 30.5.1990.

(2) EFT L 359 af 8.12.1989.

(3) EFT L 158 af 11.6.1992.

(4) KOM(1999) 594 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0838/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. marts 2000)

Om: Brug af kemiske stoffer mod demonstranter

Til bekæmpelse af demonstrationer bruger det græske politi kemiske stoffer, som påvirker åndedrætssystemet, huden og slimhinderne, idet de forårsager åndedrætsbesvær, muskelkramper og synsforstyrrelser

hos alle, der befinder sig inden for virkningsområdet. Fra journalistiske kilder er det blevet oplyst, at de kemikalier, som er indeholdt i politiets håndgranater og sprøjtepistoler, tilhører kategorien CS og CN, og de støvkorn, som de indeholder, forbliver i miljøet i lang tid, trænger ind i de menneskelige lunger og skader huden i alvorlig grad.

Kan Kommissionen oplyse:

1. Hvilke stoffer er der tale om, hvor fremstilles de, og hvordan er de sammensat?

2. Hvor længe forbliver de i den menneskelige organisme og i miljøet generelt, og hvilke sundhedsskader forårsager de? Er det sandt, at de sandsynligvis er kræftfremkaldende?

3. Agter den at undersøge spørgsmålet, især hvad angår risiciene for folkesundheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. maj 2000)

Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger om de stoffer, som det ærede medlem nævner. Den kan derfor ikke vurdere de eventuelle sundhedsskadelige virkninger, der måtte opstå som følge heraf.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1195/00

af William Newton Dunn (ELDR) til Rådet

(13. april 2000)

Om: Religionsforfølgelse i Indien

Der berettes om angreb på kristne samfund i flere delstater i Indien i form af mord, gruppevoldtægter, pryglinger og trusler samt ødelæggelse og vanhelligelse af kirker. I mellemtiden er der i en række indiske delstater blevet taget lovgivningsmæssige initiativer, som søger at begrænse religionsfriheden. F.eks. vedtog delstatsregeringen i delstaten Orissa i slutningen af 1999 en beslutning om forbud mod konversion uden forudgående tilladelse fra det lokale politi og distriktsdommeren. I delstaten Gujurat blev der sidste år stillet et lovforslag om religionsfrihed, som fastsatte store bøder for forbrydelsen bestående i at konvertere enkeltpersoner fra den ene religion til den anden. Selv om lovforslaget blev skrinlagt i februar 2000, anses det for sandsynligt, at der kan blive gjort forsøg på at tage det op på et senere tidspunkt. Kristne på stedet mener, at lovforslaget står åbent for subjektiv fortolkning og kan bruges til at standse deres humanitære indsats blandt de fattige og begrænse enhver offentlig trostilkendegivelse.

På baggrund af disse begivenheder agter Rådet da at behandle spørgsmålet vedrørende religiøs tolerance og religionsfrihed på det kommende EU-Indien-topmøde?

Svar

(10. juli 2000)

Rådet er klar over de problemer, som det ærede parlamentsmedlem peger på i sit spørgsmål. Rådet har allerede inden for rammerne af den regelmæssige politiske dialog mellem EU og Indien ved flere lejligheder rejst spørgsmålet om tolerance, religionsfrihed og mindretallenes rettigheder i Indien. På samme måde har EU's missionschefer direkte gjort de indiske myndigheder opmærksom på individuelle problemer. Rådet vil fortsat give udtryk for sin bekymring over problemer i forbindelse med overholdelse af menneskerettighederne bl.a. på det kommende topmøde mellem EU og Indien.

EU fortsætter ligeledes på multilateralt plan sine bestræbelser på at imødegå intolerance og vold, der har udgangspunkt i religion og tro. I den forbindelse stod medlemsstaterne for nylig sammen om resolutionen Gennemførelse af erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og diskrimination på grundlag af religion eller tro, som blev forelagt af Irland og vedtaget ved konsensus på 56. møde i FN's Menneskerettighedskommission den 20.-28. april 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1313/00

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(27. april 2000)

Om: Licitationsdokumenters egnethed som basis for en aftale om levering af arbejdstøj til italienske postarbejdere

CESAR-forskningscentret (center for luftfarts- og miljøstudier) optræder som konsulent for forskellige offentlige instanser (herunder departementet for civil beskyttelse under ministerpræsidentens kontor) vedrørende sager om miljøbeskyttelse og beskyttelse af arbejdstageres sundhed og sikkerhed. CESAR har derfor i egenskab heraf anmodet om udtalelse om licitationstilbud og de vedføjede licitationsbetingelser, som Poste Italiane SpA (det italienske postvæsen) har udsendt vedrørende en aftale om levering af tøj, herunder 100.000 stk. personlige værnemidler (DPI).

CESAR har meddelt, at ovennævnte licitationsdokumenter var uegnede af to årsager: på den ene side gjorde licitationsbetingelserne det yderst sandsynligt, at de personlige værnemidler, virksomhederne tilbød, ville være fuldstændig uanvendelige til at beskytte arbejdstagere (idet det var materialer af ringe kvalitet) og dels ville det være ubrugeligt (hvis licitationstilbud om levering af personlige værnemidler ikke ledsagedes af et licitationstilbud om vask, erstatning og reparation af disse artikler, ville det ikke være muligt at anvende tøjet).

Der er hidtil blevet set bort fra disse oplysninger og Kommissionen bedes således oplyse, om fællesskabsretten vedrørende licitation og sikkerhed på arbejdspladsen er blevet overholdt og i benægtende fald pålægge det italienske postvæsen at ophæve og/eller annullere den pågældende kontrakt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(5. juni 2000)

Ud fra de oplysninger, det ærede medlem har givet, kan Kommissionen ikke afgøre, om den udbudsbekendtgørelse, det ærede medlem henviser til, er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne for offentlige indkøb og særlig Rådets direktiv 93/36/EØF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmåderne ved offentlige indkøb(1).

Oplysningerne synes snarere at vise, at man mener, at bestemmelserne i proceduredokumenterne gør det umuligt at nå frem til et tilfredsstillende resultat.

For at kunne give et fyldestgørende svar skal Kommissionen bede det ærede medlem fremsende de supplerende oplysninger, han har vedrørende de overtrædelser af fællesskabsreglerne for offentlige indkøb, der angiveligt har fundet sted under den procedure, Poste Italiane har iværksat.

Kommissionen vil, når den har undersøgt disse oplysninger, vurdere, om der bør indledes en overtrædelsesprocedure i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169), hvis den mener, at fællesskabsretten er blevet overtrådt.

(1) EFT L 199 af 9.8.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1291/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(19. april 2000)

Om: Projekt om opførelse af et rensningsanlæg i Gondomar som led i en totalsanering af Ria de Vigo, finansieret af Samhørighedsfonden

I Kommissionens afgørelse om ydelse af støtte fra Samhørighedsfonden som led i gruppen af projekter med henblik på en totalsanering af Ria de Vigo i Galicien (Kommissionens afgørelse nr. 95/11/61/035) er der bl.a. fastlagt en særlig foranstaltning til en samlet sanering af Gondomar og floden Minor. Udgifterne til dette særlige projekt beløber sig til i alt 4 836 036 ecu. Den første fase af saneringen af Gondomar består i bygning af et rensningsanlæg med forskellige opsamlingsreservoirer. Dette byggeri er allerede færdigt, men anlægget er endnu ikke officielt sat i drift. Dette projekt har givet anledning til stor polemik og er også blevet forelagt den galiciske ombudsmand (Valedor do Povo), idet der blev henvist til, at rensningsanlægget var opført på et privatejet område med kun én ejer, og salget af dette område var foregået ved en hemmelig og ureglementeret overenskomst, der indebar overordentlig store økonomiske fordele for ejeren. Ejeren har endvidere ansøgt om at få arealet erklæret for byområde for at muliggøre urbanisering. Endvidere går tilkørselsvejen til dette rensningsanlæg gennem samme persons privatejede område (vejen forbinder Ramallosa-Gondomar med Dorna kommune i Gondomar-distriktet) og er endnu ikke færdiganlagt, hvilket hindrer adgangen til rensningsanlægget.

Kan Kommissionen sørge for, at der foretages en undersøgelse af disse forhold samt en evaluering af videreførelsen af dette projekt, som fortsat ligger stille hen og tilmed er præget af uregelmæssigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(7. juni 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.