ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1368/98 af Graham WATSON til Kommissionen. EF's støtte til skolemælk



EF-Tidende nr. C 402 af 22/12/1998 s. 0119



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1368/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: EF's støtte til skolemælk I betragtning af formandskabets ønske om, at letmælk medtages i EF's støtteordning for skolemælk, agter Kommissionen da at foreslå, at mælkestøtten til letmælk hæves til det samme niveau som for sødmælk? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. juni 1998) Kommissionen vil gerne understrege, at letmælk allerede er omfattet af den nuværende EF-støtteordning for skolemælk. Hvad angår størrelsen af støtten til dette produkt, har Kommissionen ikke til hensigt at foreslå ændringer af de rådsforskrifter, som indeholder kriterierne for fastsættelsen af støtteniveauer for de forskellige mejeriprodukter, der er omfattet af ordningen. Ifølge de nuværende forskrifter kan støtten til letmælk ikke hæves til det samme niveau som for sødmælk.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1335/98 af Glyn FORD til Kommissionen. Udvikling af MOX-reaktorbrændsel (plutonium og uran)



EF-Tidende nr. C 402 af 22/12/1998 s. 0113



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1335/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Udvikling af MOX-reaktorbrændsel (plutonium og uran) Kan Kommissionen med udgangspunkt i ordningerne for bortskaffelse af radioaktivt affald og i den anden mulighed for behandling af plutonium, dvs. immobiliseringsmetoden for udskilt plutonium, oplyse, hvilke midler der er til rådighed til denne metode? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (29. juni 1998) Inden for den del af forskningsprogrammet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, som omhandler udforskning af helt nye metoder, er der foretaget en række teoretiske undersøgelser af brug af "avanceret" blandet oxidbrændsel (MOX-brændsel) med henblik på transmutation af plutonium. Desuden har Kommissionen over en længere årrække studeret de særlige egenskaber ved MOX-brændsel og dets opførsel. Der er ligeledes blevet finansieret en del forskning og teknologisk udvikling i immobilisering af brugt brændsel, f.eks. ved deponering i dybliggende geologiske formationer. Imidlertid kan der ikke ydes nogen støtte fra Fællesskabet til investeringer i immobilisering af brugt brændsel eller i fremstilling af MOX-brændsel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1231/98

af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Begrænsning af støjgener omkring lufthavnene

I sin beslutning af 10. juni 1997 om Kommissionens grønbog "Fremtidens støjpolitik" (A-0183/97)(1) anmoder Europa-Parlamentet Kommissionen om at opstille bindende normer for flytrafikken og ensartede krav til begrænsning af støjen fra fly og fra områderne omkring lufthavnene (punkt 29 i beslutningen).

1. Hvilke foranstaltninger eller initiativer har Kommissionen iværksat med henblik på at imødekomme denne anmodning?

2. Deler Kommissionen den opfattelse, at man kun ved bindende EU-normer for begrænsning af støjen kan undgå, at visse regionale lufthavne fører en mere lempelig politik med hensyn til støjbegrænsning for derved at styrke deres konkurrenceposition over for de store lufthavne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(29. maj 1998)

Som opfølgning på sin grønbog om fremtidens støjpolitik(2) har Kommissionen oprettet arbejdsgrupper, der skal tage fat på den tekniske forberedelse af fremtidens politik i tæt samarbejde med eksperter fra medlemsstaterne. Resultatet af denne tekniske vurdering skal give Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at kunne tage de mest passende initiativer på de områder, som det ærede medlem henviser til.

Kommissionen har til hensigt at udsende en meddelelse om lufttransport og miljø i slutningen af året. Denne meddelelse vil bl.a. omhandle miljøspørgsmål i og omkring lufthavne.

(1) EFT C 200 af 30.6.1997, s. 28.

(2) KOM(96) 540 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1151/98

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: NUTS II

Når BNP per capita på NUTS II-niveau er acceptabelt for mål 1, men ikke for mål 2 på NUTS III-niveau, hvorfor er så BNP per capita for statsstøtte på NUTS III-niveau acceptabel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(26. maj 1998)

Bruttonationalproduktet (BNP) er et bredt mål for regional velstand og udvikling og er derfor en passende indikator for udvælgelse af de mindst udviklede mål 1 - regioner. Det er særlig relevant for store regioner (Nomenklatur for statistiske territoriale enheder (NUTS) II-niveau), hvor pendlingsstrømmen normalt er begrænset, så at det frembragte BNP i regionen kan tillægges den bosiddende befolkning.

På grund af disse to forhold er BNP en upassende indikator for det nye mål 2, som Kommissionen har foreslået. De områder, der er potentielt støtteberettiget under dette mål, er områder, der er hårdt ramt af økonomisk omstrukturering, der ikke direkte står i relation til deres velstandsniveau. Sådanne områder er stillet over for andre problemer, der kommer til udtryk i arbejdsløshedsprocenten, graden af beskæftigelse i industrien, graden af og udviklingen i aktiviteten i landbruget og fiskeindustrien og graden af social udstødelse. Mål 2 - områder er også normalt betydeligt mindre end de store mindre udviklede regioner under mål 1. For mindre områder er BNP-statistik ofte et dårligt udtryk for velstandsniveauet på grund af pendlingsstrømmen. Således kan ellers velstående boligkvarterer have et lavt BNP pr. capita, fordi de virksomheder, der skaber velstanden, ligger i en tilstødende region.

Med hensyn til ret til statsstøtte skal BNP pr. capita på NUTS III-niveau efter de nye retningslinjer ikke anvendes til udvælgelse af biståede områder efter artikel 92, stk. 3, litra c), i EF-traktaten, men skal sammen med arbejdsløshedsprocenten bruges til at beregne befolkningsloftet for støtteberettigede områder i hver medlemsstat. BNP pr. capita benyttes således som en generel indikator for forekomst af problematiske regioner i en medlemsstat, hvorimod den nuværende udvælgelse af områder ville blive baseret på en række andre kriterier.

Når BNP pr. capita anvendes til at træffe afgørelse om biståede områder, dvs. de mindst udviklede områder efter artikel 92, stk. 3, litra a), i EF-traktaten, baseres denne afgørelse igen på data på NUTS II-niveau.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1067/98

af David Hallam (PSE) til Kommissionen

(6. april 1998)

Om: Indførelse af en russisk importkvote for tæpper

Er Kommissionen klar over, at det frygtes, at Den Russiske Føderation vil indføre en importkvote for tæpper fra EU og i bekræftende fald, hvornår vil disse kvoter sandsynligvis blive indført og hvor stor forventes kvoten at være?

Er Kommissionen klar over, at en sådan importkvote vil have en yderst alvorlig virkning også for de producenter, som i øjeblikket ikke eksporterer til Rusland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(19. maj 1998)

Kommissionen er naturligvis klar over, at Den Russiske Føderation har indført en ensidig importkvote for tæpper fra EU, som anført af det ærede medlem.

Kommissionens bestræbelser på at løse dette problem, som kan være ødelæggende for EU's producenter, førte til en tekstilaftale den 28. marts 1998, ifølge hvilken Rusland med virkning fra 1. maj 1998 skulle eliminere alle ensidigt indførte kvantitative lofter for tæpper og forpligtede sig til at iværksætte handelspolitiske betydningsfulde initiativer med henblik på at lette certificeringskravene for tekstilimport fra EU. EU har også fjernet sine lofter på russisk tekstileksport med virkning fra 1. maj 1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1171/98

af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen

(2. april 1998)

Om: Salg af Mælkecentralen i Rom

Kan Kommissionen oplyse, om det er rigtigt, at der er bebudet en overtrædelsesprocedure mod Italien og Roms kommune vedrørende privatiseringen af Mælkecentralen?

Er alle de procedurer, der skal sikre offentliggørelsen af salget, overholdelse af de europæiske regler samt overholdelse af princippet om den fri konkurrence blevet fulgt i forbindelse med salget af Mælkecentralen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. maj 1998)

Kommissionen kan bekræfte, at den den 30. marts 1998 besluttede at indlede overtrædelsesproceduren i EF-traktatens artikel 93, stk. 2, over for den støtte, som Italien yder til afvikling af Mælkecentralens årlige driftsgæld. Kommissionen er ikke modstander af privatiseringen af Mælkecentralen, men den betvivler, at visse former for støtte, der synes at være ydet i forbindelse med privatiseringen, overholder konkurrencereglerne.

Som led i proceduren vil Kommissionen opfordre den italienske regering til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter datoen for meddelelsen af beslutningen. De øvrige medlemsstater og andre interesserede parter vil i en meddelelse, der offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende, også blive opfordret til at fremsætte bemærkninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1137/98

af José Apolinário (PSE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Samhørighedsfonden og Azorerne

Regionen Azorerne (Portugal) befinder sig i Fællesskabets yderste periferi og indtager derfor en særlig stilling som omhandlet i EU-traktaten. Kan Kommissionen på den baggrund oplyse, hvor meget denne region har modtaget i EF-støtte fra Samhørighedsfonden? Hvor stor en støtte ventes der tildelt Azorerne fra Samhørighedsfonden i finansieringsperioden 2000-2006?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(28. maj 1998)

De portugisiske myndigheder har til dags dato fremlagt ét projekt vedrørende regionen Azorerne med henblik på samfinansiering fra Samhørighedsfonden. Det drejer sig om behandling og endelig bortskaffelse af byaffald på øerne São Miguel, Pico og Terceira. Denne ansøgning indgik hos Kommissionen den 19. marts 1998, og den er nu ved at blive behandlet.

Kommissionen har foreslået, at fonden bevares i den kommende programmeringsperiode. Eftersom det er medlemsstaternes opgave at foreslå Kommissionen, hvilke projekter der skal støttes af Samhørighedsfonden, er det ikke muligt at give et overslag over den fremtidige støtte fra Samhørighedsfonden til regionen Azorerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1379/98 af Richard CORBETT til Kommissionen. La Laguna Hundehjem på Tenerife



EF-Tidende nr. C 402 af 22/12/1998 s. 0121



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1379/98 af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: La Laguna Hundehjem på Tenerife Er Kommissionen klar over situationen i La Laguna Hundehjem på Tenerife? Giver protokollen om dyrevelfærd, der er vedføjet Amsterdam-traktaten, Kommissionen yderligere muligheder for at undersøge påståede brud på reglerne om dyrevelfærd i en sådan situation, hvor hverken religiøse rettigheder, kulturelle traditioner eller den regionale arv kan bruges som en undskyldning for ikke at respektere dyrs velfærdskrav? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. juni 1998) Den protokol om dyrevelfærd, der er vedføjet Amsterdam-traktaten, dækker kun landbrug, transport, det indre marked og forskning. Hundes velfærd på et hundehjem falder således uden for protokollens anvendelsesområde og sorterer alene under de nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1416/98

af Riitta Myller (PSE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Ligebehandling af unionsborgerne som medarbejdere i virksomheder i EU

Virksomheden Schering A.G. i Berlin har gennemført en emission af medarbejderaktier, som moderselskabets og det tyske datterselskabs medarbejdere fik lov til at deltage i. Imidlertid fik de medarbejdere, der arbejder i datterselskaber i andre EU-lande, ikke lov til at deltage i emissionen af medarbejderaktierne.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe, for at koncernerne i de enkelte EU-lande - både moder- og datterselskaberne - i forbindelse med deres emissioner af medarbejderaktier behandler alle unionsborgere på lige fod?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(19. juni 1998)

Lønmodtagernes andel i virksomhedens kapital har allerede i en årrække stået på Kommissionens arbejdsprogram. I 1991 udsendte Kommissionen således PEPPER I-rapporten (Promotion of Employee Participation in Profits and Enterprise Results - fremme af lønmodtagernes andel i overskud og virksomhedens resultater). På grundlag af denne rapport blev Rådets henstilling 92/443/EØF(1) vedtaget i 1992. I denne forbindelsen aflagde Kommissionen en rapport for Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg, der er udarbejdet på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, om hvorledes henstillingen anvendes i praksis. Kommissionen vedtog denne rapport - Pepper II-rapporten - i januar 1997(2).

I det for nylig vedtagne sociale handlingsprogram for 1998-2000(3) har Kommissionen påtaget sig at iværksætte et initiativ, der skal motivere virksomhederne til i større omfang at sikre lønmodtagerne en andel i virksomhedens kapital, og Kommissionen har i denne forbindelse på grundlag af henstillingen fra 1992 indkredset god praksis og afgrænset forskellige problemstillinger. Et af de primære mål for dette initiativ er netop at afgrænse de problemer, som internationale virksomheder støder på, når de indfører ordninger om lønmodtagernes andel i virksomhedens kapital generelt og ordninger om medarbejderaktier i særdeleshed.

(1) EFT L 245 af 26.8.1992.

(2) KOM(96) endelig udg.

(3) KOM(98) 256 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1425/98

af Karin Jöns (PSE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Forslag vedrørende særlige ansættelsesforhold

I EFT C 40 af 7. februar 1998 meddelte Kommissionen, at den havde trukket forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv vedrørende konkurrenceforvridninger i forbindelse med visse ansættelsesforhold tilbage på trods af, at der endnu ikke er indført fællesskabsbestemmelser for alle aspekter i forslaget.

1. Kommissionen bedes oplyse, hvad der foranledigede den til at trække det pågældende forslag tilbage?

2. Hvad har Kommissionen til hensigt at foretage sig for at sikre, at de aspekter i forslaget, som endnu ikke er blevet gjort til genstand for fællesskabsbestemmelser, bliver det?

3. Er Kommissionen enig i, at der navnlig på det sociale område er et presserende behov for fællesskabsbestemmelser, f.eks. om deltidsarbejde, tidsbegrænsede arbejdsforhold og vikararbejde, for at sikre, at det ikke diskrimineres i forhold til de varigt fuldtidsbeskæftigede?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(6. juli 1998)

1. Forslaget vedrørende konkurrenceforvridninger var på Rådets dagsorden i over syv år. Det fremgik klart af drøftelserne i Rådet, at forslaget aldrig ville blive vedtaget.

2. Rådet behandler stadig et direktivforslag om arbejdsvilkårene i forbindelse med visse ansættelsesforhold, fremsat på grundlag af EF-traktatens artikel 100(1). Arbejdsmarkedets parter har indledt forhandlinger om tidsbegrænsede kontrakter som opfølgning af den aftale, de indgik om deltidsarbejde.

3. Kommissionen vil afvente resultatet af debatten om atypiske ansættelseskontrakter, inden den foretager sig yderligere.

(1) EFT C 224 af 8.9.1990.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0469/98

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(27. februar 1998)

Om: Betydningen af retningslinjer for vedtagelse af strukturfondsprogrammer, som vedtaget på det uformelle rådsmøde i Irland (14.-15.11.1996)

Hvad er Kommissionens egen vurdering af, i hvilket omfang det indvirker på de igangværende programmer i medlemsstaterne, at der offentliggøres retningslinjer på kommissionsplan? Hvilken fremgangsmåde følger Kommissionen ved en sådan vurdering? Er det Kommissionens hensigt også at lade sådanne retningslinjer indgå i dens forslag til nye strukturfondsprogrammer? Hvilke nye konsultationer vil i bekræftende fald blive afholdt om disse retningslinjer, og inden for hvilken tidsplan forventer Kommissionen at vedtage dem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(6. april 1998)

Som angivet i Kommissionens dokument, der blev udsendt den 30. maj 1997(1), danner retningslinjerne sammen med de mellemliggende evalueringer af programmerne grundlaget for tilpasningerne som led i den generelle midtvejsevaluering af seksårsprogrammerne 1994-1999.

Kommissionens nylige forslag til en strukturfondsreform indeholder en specifik bestemmelse om, at Kommissionen skal fastlægge fælles vejledende prioriterede opgaver for hvert enkelt mål. Retningslinjerne vil blive gjort til genstand for en omfattende konsultation af de forskellige tjenestegrene i Kommissionen og vil blive udsendt såvel inden medlemsstaternes forelæggelse af planer og inden midtvejsevalueringen af programmerne. De vil således udgøre en generel politik og en ramme for opstillingen af strukturfondsprogrammer og senere tilpasninger af dem.

(1) Prioriterede opgaver i forbindelse med tilpasningen af strukturfondsprogrammerne frem til udgangen af 1999 - Kommissionens retningslinjer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0505/98

af Dominique Souchet (I-EDN) til Kommissionen

(2. marts 1998)

Om: Forbud mod anvendelse af drivgarn

Ifølge de seneste forslag fra Kommissionen, vil brugen af drivgarn blive forbudt i forbindelse med højsøfiskeri, men forsat være tilladt i kystområderne.

Derved bliver fiskeri med drivgarn forbudt for franske fiskere, der fanger langfinnet tun, der lever i åbent hav (den acoriske strøm), men tilladt alene for spanske fiskere, da en af denne arts vandreruter passerer forbi de spanske kantabriske kyster (den ibiriske strøm).

Med andre ord bliver drivgarn et "tilladt fangstredskab" (det vil sige et selektivt fangstredskab, som er uskadeligt for sejladsen, tunens naturlige vandring osv.) inden for 12 - sømilegrænsen, og et "forbudt fangstredskab" udenfor i internationalt farvand mere end 500 km fra kysterne.

Kan Europa-Kommissionen redegøre for de videnskabelige, økologiske eller tekniske sammenhænge, der retfærdigør en sådan forskel i ordningerne, således at de franske fiskere ikke føler, at Spanien og Portugal bliver favoriseret på deres bekostning?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1197/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Menneskerettighederne i Kina

Den 16. marts 1998 havde kommissær Brittan et møde med den kinesiske systemkritiker Wei Jingsheng vedrørende menneskerettighederne i Kina, hvorunder førstnævnte gjorde det klart, at EU hverken ville fremlægge eller støtte nogen resolution med kritik af Kina i FN's Menneskerettighedskommission.

Vil kommissæren forklare, hvad der har fået Kommissionen til at beslutte, at den hverken vil støtte eller fremlægge nogen form for resolution til forsvar for menneskerettighederne i Kina?

Mener Kommissionen ikke, at EU's politik for fremme af menneskerettighederne ville kræve en resolution i den retning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(8. maj 1998)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-1131/98 fra José Salafranca Sánchez-Neyra(1).

(1) EFT C 354 af 19.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0708/98

af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Levnedsmiddellovgivning - forbrugersundhed

Kommissionen har forelagt en grønbog med titlen "De generelle principper for Den Europæiske Unions levnedsmiddellovgivning" (KOM(97) 0176) og en meddelelse med titlen "Forbrugersundhed og levnedsmiddelsikkerhed" (KOM(97) 0183).

Vil Kommissionen tilstræbe forenkling og rationalisering af EU-lovgivningen om levnedsmidler og samtidig sørge for, at de nødvendige sikkerhedsstandarder opretholdes?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0941/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(30. marts 1998)

Om: Hård beskatning af brugte lastbiler i Grækenland

De græske myndigheder har planer om at lægge høje afgifter på import af brugte lastbiler, selv når det drejer sig om nyere modeller med EURO II-motorer. Hvis planerne gennemføres, vil omkostningerne ved de brugte lastbiler vokse til et overdrevent højt niveau, eftersom der indføres en høj afgift, som vil medføre, at priserne for lastbiler på over 3,5 tons vil stige drastisk.

Den græske stat fastsætter værdien af den importerede lastbil uden at tage hensyn til importprisen, idet der derimod tages udgangspunkt i salgsprisen for den nye lastbil, med et årligt fald, der medfører at værdien i løbet af seks år vil nå ned på 52 %.

Hvad er Kommissionens holdning i dette spørgsmål om den nye, høje beskatning af de brugte lastbiler samt de græske myndigheders tilsyneladende utilbøjelighed til at acceptere importprisen for lastbilerne, der dog udgør det officielle, fællesskabsmæssige afgiftsgrundlag, idet myndighederne agter at lægge salgsprisen for en ny lastbil til grund for beregningerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(29. maj 1998)

Kommissionen er i færd med at undersøge de nævnte forhold i den pågældende medlemsstat og skal holde det ærede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0646/98

af Monica Baldi (PPE) til Kommissionen

(9. marts 1998)

Om: Arter, der må jages

Ifølge direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979(1) er det tilladt at jage de arter, der er opført i bilag II til direktivet, når det sker i overensstemmelse med den relevante medlemsstats bestemmelser.

Arterne i bilag II, nr. 2, må imidlertid kun jages i de anførte medlemsstater. For stærens vedkommende er alle EU's Middelhavslande anført i bilag II, nr. 2, med undtagelse af Italien.

Det italienske landbrugsministerium har med en skrivelse af 6. august 1997, protokol nr. 23.035, anmodet om, at der gives tilladelse til at jage stære, selv om stæren ikke er opført på listen over arter, der må jages, i artikel 18 i lov nr. 157 af 11. februar 1992. Anmodningen støttes af Det Italienske Institut for Den Vilde Fauna, der påpeger, at bestanden har nået en tilfredsstillende størrelse og udbredelse, og at der er tale om trækfugle. Endvidere henvises der til de ødelæggelser, som stæreflokkene forårsager på afgrøderne.

1. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen på denne baggrund træffe for at efterkomme den italienske anmodning om tilføjelse af stæren til bilag II, nr. 2?

2. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at få indført en generel undtagelsesordning, der kan gælde frem til vedtagelsen af et ændret direktiv, for at begrænse skaderne i landbruget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(8. april 1998)

Bilag II.2 til det såkaldte "fugledirektiv" (Rådets direktiv 79/409/EØF) er blevet ændret i 1994 med det formål at muliggøre jagt på stære (Sturnus vulgaris) i Grækenland, Spanien, Frankrig og Portugal. Under drøftelserne i forbindelse med vedtagelsen af Rådets direktiv 94/24/EØF af 8. juni 1994 om ændring af bilag II til direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle(2) gav Italien ikke udtryk for noget ønske i den retning.

For at medtage Italien på listen over de lande, hvori det tillades at drive jagt på stære, kræves der en yderligere ændring af direktiv 79/409/EØF. Men i betragtning af, at direktivet er blevet ændret for ganske nylig (Kommissionens direktiv 97/49/EF af 29. juli 1997 om ændring af Rådets direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle(3)) med henblik på at muliggøre optagelse heri af arten Phalacrocorax carbo sinensis, og at Italien under drøftelserne i forbindelse hermed ikke kom ind på spørgsmålet om jagt på stære, agter Kommissionen på kortere sigt ikke at fremsætte forslag om nye ændringer af dette.

Der skal her mindes om, at det i henhold til artikel 9 i direktiv 79/409/EØF er tilladt rent undtagelsesvis og af nærmere specificerede grunde at gøre visse arter, som ikke er anført i bilag II til direktivet, til genstand for jagt. Håndhævelsen af denne undtagelsesbestemmelse henhører under hver enkelt medlemsstat. Dog tilser Kommissionen meget nøje, at betingelserne for anvendelse af undtagelsesbestemmelsen er opfyldt i hvert enkelt tilfælde, og at konsekvenserne af denne praksis ikke er uforenelige med direktivet.

(1) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(2) EFT L 164 af 30.6.1994, s. 9.

(3) EFT L 223 af 13.8.1997, s. 9.