SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1690/99

af Rosa Díez González (PSE) til Rådet

(20. september 1999)

Om: Dødsdommen i USA over den spanske statsborger Joaquín José Martínez

Den 2. november 1999 vil Højesteret i Florida, USA, behandle anken over dødsdommen over den spanske statsborger Joaquín José Martínez, som sidder fængslet på dødsgangen i fængslet i Starke, USA. Forsvaret for denne unionsborger har fremhævet de manglende rettergangsgarantier og krænkelsen af princippet om forhåndsformodning om uskyld, som har ført til denne uhørte dom, og som stadig kendetegner mange stater i USA.

På grund af sagens hastende karakter og i betragtning af denne umenneskelige strafs uoprettelighed bedes følgende oplyst:

1. Hvad har Den Europæiske Unions Råd gjort på baggrund af de beslutninger og resolutioner, der er vedtaget af henholdsvis Europa-Parlamentet og De Forenede Nationer, samt artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention osv. for at sikre overholdelsen af et globalt moratorium for henrettelser (Europa-Parlamentets beslutning af 18. juni 1998) og endelig afskaffelse af en straf, der krænker de meste elementære demokratiske værdier?

2. Hvad kan Rådet gøre, og hvad agter det at gøre for at hindre henrettelsen af unionsborgeren Joaquín José Martínez og sikre ham en fri og retfærdig rettergang?

Svar

(2. december 1999)

1. EU's indsats mod anvendelsen af dødsstraf er et vigtigt element i EU's generelle menneskerettighedspolitik. I juni 1998 vedtog Rådet retningslinjer for EU's politik over for tredjelande i spørgsmålet om dødsstraf. Det endelige mål er universel afskaffelse af dødsstraf. Med henblik på at nå dette mål opfordrer Rådet stater, hvor der stadig er dødsstraf, til at indføre et moratorium og lægger vægt på, at minimumsregler overholdes. Det tilskynder endvidere staterne til at blive part i internationale retsakter, som forbyder dødsstraf.

2. På linje med disse retningslinjer tog EU på 55. møde i FN's Menneskerettighedskommission i Genève (1999) for første gang som samlet enhed initiativ til at forelægge et udkast til resolution om dødsstraf, som inden da var blevet forelagt af Italien. Initiativet vandt meget stor tilslutning. Dette udkast til resolution indeholdt ikke blot et stærkere sprog end de tidligere resolutioner, men det fik også tilslutning fra et større antal stater 72 stater imod 65 i 1998. EU tog i forbindelse med Menneskerettighedskommissionens møde også initiativ til at afholde et diskussionspanel om dødsstraf, hvori ngo'er og regeringsrepræsentanter fra forskellige lande deltog.

3. På baggrund af den tilslutning, som udkastet til resolution om dødsstraf fik på 55. møde i FN's Menneskerettighedskommission, forelagde EU ligeledes for første gang et udkast til resolution om dødsstraf på FN's Generalforsamlings 54. samling, som fandt sted i år. I resolutionen opfordres alle stater, som stadig har dødsstraf, til bl.a. at fastlægge et moratorium for henrettelser med henblik på helt at afskaffe dødsstraffen. Rådet er overbevist om, at dette EU-initiativ vil styrke den internationale tendens hen imod fuldstændig afskaffelse af dødsstraffen yderligere.

4. Ud over generelle initiativer i multi- eller bilaterale sammenhænge er der situationer, hvor Den Europæiske Union tager specifikke skridt i individuelle tilfælde. Den Europæiske Union er i særlig grad bekymret over tilfælde, som krænker minimumsreglerne for menneskerettigheder. Dødsstraf bør f.eks. under ingen omstændigheder idømmes personer, der var under 18 år på det tidspunkt, hvor den strafbare handling blev begået, gravide kvinder eller kvinder med børn samt personer, der lider af en sindssygdom. Den Europæiske Union lægger også stor vægt på, at normer, som giver retlige minimumsgarantier, overholdes, f.eks. klart og overbevisende bevismateriale, domstolens kompetence, nøje overholdelse af procedurerne samt tilstrækkelig juridisk bistand.

5. I tilfældet med Joaquín José Martínez vil Den Europæiske Union nøje følge resultaterne af hans appel til Floridas højesteret og reagere på baggrund af de ovenfor anførte principper.