SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2787/00

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Ulovlig indvandring fra Albanien

Det Europæiske Råd i Tampere angav i oktober 1999 elementerne i en fælles EU-politik vedrørende asyl og migration: Partnerskab med hjemlandene i forbindelse med en samlet strategi, som omfatter de politiske spørgsmål, menneskerettigheder og udvikling i hjem- og transitlandene og hjem- og transitregionerne, et fælleseuropæisk asylsystem, retfærdig behandling af tredjelandsborgere, forvaltning af migrationsstrømme på grundlag af en fælles, aktiv politik vedrørende visa og falske dokumenter og på grundlag af bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, som medfører ulovlig indvandring, samt bekæmpelse af menneskehandel og økonomisk udnyttelse af migranter.

I marts 1999 vedtog Rådet også fælles aktioner, som omfattede et bidrag fra Den Europæiske Union til genoprettelse af effektive politistyrker i Albanien.

I de seneste år er situationen blevet uholdbar i betragtning af de forskellige episoder, hvor mange personer blandt de ulovlige indvandrere og de italienske politistyrker har mistet livet. Man kan særlig nævne ulykken den 24. juli 2000 langs Puglias kyst, hvor nogle af de bådførere, der foretager menneskehandel, vædrede en af skatte- og toldpolitiets patruljebåde, hvilket medførte døden for to italienske betjente fra finanspolitiet, en kurdisk flygtning og to bådførere.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. Mener den ikke, at Den Europæiske Union bør varetage dette problem, da de italienske grænser nu er de europæiske grænser, og da immigranter, narkotika, cigaretter og våben ikke blot forbliver på den italienske kyst, men også når frem til europæiske hovedstæder som Paris, Amsterdam osv.?

2. Mener den ikke, at Albanien bør give mere konkrete svar på bekæmpelsen af organiseret kriminalitet?

3. Mener den ikke, at den bør blokere de forskellige finansieringer til Albanien?

4. Kan den afgive en generel bedømmelse af de ovennævnte begivenheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(3. oktober 2000)

1. Kommissionen er fuldt ud bevidst om de problemer, der skyldes menneskesmugling og -handel over Adriaterhavet. Albanien er et knudepunkt for ulovlig indvandring fra Balkan til EU. På toldområdet har Fællesskabet helt tilbage fra juni 1997 haft en toldmæssig bistandsmission (CAM-A) i Albanien for at støtte moderniseringen af det albanske toldvæsen. Bistanden omfatter særlige foranstaltninger til bekæmpelse af smugling, bl.a. i samarbejde med den italienske Guardia di Finanzia. På politiområdet sikres rådgivning og uddannelse af det albanske politi ved hjælp af en multinational politimission, der ledes af Den Vesteuropæiske Union (WEU) og støttes af en fælles EU-aktion og EU-bistand. Siden 1999 har denne bistand også bestået i, at mobile team uddanner albansk politi i marken.

På grundlag af arbejdet i Gruppen på Højt Plan for Asyl og Migration, der blev nedsat i 1999, vedtog Rådet (almindelige anliggender) i juli 2000 en omfattende handlingsplan for Albanien og naboregionen (lignende handlingsplaner er blevet vedtaget for Iraq og Sri Lanka) med fokus på bekæmpelse og forebyggelse af ulovlig indvandring. Ligeledes er der i forbindelse med stabilitetspagten for Sydøsteuropa og Adriaterhavsinitiativet og med udgangspunkt i Ancona-erklæringen af 19.-20. maj 2000 blevet fastlagt en række foranstaltninger vedrørende retlige og indre anliggender med henblik på beskyttelse mod menneskesmugling og -handel.

2. Som følge af statskrisen i 1997 og senest Kosovo-konflikten i 1999 er den organiserede kriminalitet steget i Albanien. Bekæmpelsen af organiseret kriminalitet skal ses i en større sammenhæng, hvor der er behov for at forbedre den offentlige orden og håndhævelsen af loven og sætte stærkere ind over for korruption (også inden for landets egen administration). Som et første skridt på vejen er det vigtigt at indføre de relevante lovgivningsrammer. I samarbejde med CAM-A er der i 1999 udarbejdet og vedtaget en ny toldkodeks, der udgør et solidt retsgrundlag for handelen, og som de albanske myndigheder skal håndhæve fuldt ud. Med hensyn til handel med mennesker, der i særlig grad har grebet om sig siden 1999, er den nuværende lovgivning absolut utilstrækkelig til at hindre ulovlige handelsnetværk. Dette problem er blevet behandlet gentagne gange ved bilaterale forbindelser. Et nyt sæt love forventes vedtaget i løbet af efteråret 2000.

3. Fællesskabets bistand til Albanien tager specielt sigte på opbygning af institutioner (herunder reform af toldvæsen, politi, retsvæsen og offentlig administration) og udvikling af infrastruktur (veje, vandforsyning, kloakering). Der ydes budgetstøtte under specifikke sektorbetingelser eller, som i 1999, for at dække udgifter i forbindelse med Kosovo-krisen, under hvilken Albanien det fattigste land i Europa midlertidigt tog imod 500 000 kosovoalbanere (over 8 % af landets egen befolkning). Kommissionen er af den opfattelse, at det kun ville have en destabiliserende virkning, hvis man indefrøs støtten til Albanien på grund af utilfredsstillende kontrol med ulovlig indvandring.

4. Om sommeren er omfanget af ulovlig indvandring og menneskehandel ofte større end normalt, hvilket også forårsager hændelser som den, det ærede medlem nævner. Bortset fra den menneskelige tragedie i dette tilfælde, viser det desuden, at der skal skelnes mellem albaneres ulovlige indvandring og handel med flygtninge eller indvandrere fra tredjelande. Albanien vil bestemt ikke være i stand til at imødegå dette problem alene, selv med den størst mulige indsats. Problemet skal gribes an fra en meget bredere vinkel, idet alle landene langs de ulovlige indslusningsveje og de pågældende menneskers hjemland skal inddrages i arbejdet. Dette er grunden til, at EU aktivt er i gang med forhandlinger med De Forenede Nationer (FN) om en protokol om menneskehandel, der skal supplere FN-konventionen om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet.