ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2887/00

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(14. september 2000)

Om: Farlige hunde

Har Kommissionen planer om at lovgive om farlige hunde i EU?

Hvis dette er tilfældet, hvad er da Kommissionens begrundelse for at træffe foranstaltninger på unionsplan i stedet for på medlemsstatsplan? Er det ifølge subsidiaritetprincippet ikke medlemstaterne, der skal træffe afgørelse om dette spørgmål?

Har Kommissionen planer om at indføre regler om at forbyde Staffordshire bull-terriere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(26. oktober 2000)

Kommissionen meddeler det ærede medlem, at den ikke på nuværende tidspunkt har til hensigt at foreslå en harmonisering på fællesskabsplan med det formål at forbyde farlige hunde. Deraf følger, at Kommissionen på ingen måde har til hensigt at foreslå lovgivning, der forbyder at holde Staffordshire bull terriere.

Kommissionen mener i den forbindelse, at det tilfalder medlemsstaterne at vedtage de rette nationale foranstaltninger under hensyntagen til bestemmelserne i EF-traktaten, særlig artikel 28 og 30 (tidligere artikel 30 og 36).

Selv om det i artikel 28 forbydes medlemsstaterne at vedtage nationale foranstaltninger, der hindrer den frie bevægelighed for den pågældende type hunde, er det faktisk i henhold til artikel 30 ovenfor tilladt, hvis det er begrundet i hensynet til beskyttelse af menneskers sundhed, for så vidt som hindringen står i forhold til det ønskede mål og anvendes uden forskelsbehandling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3617/00

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(22. november 2000)

Om: Importafgifter på fiskeprodukter importeret af Polen fra Den Europæiske Union

Kan Kommissionen redegøre for, hvordan dens forventede tidsplan ser ud vedrørende dens erklærede politik med at forhandle om reducerede importafgifter på fisk og fiskeprodukter til de 10 central- og østeuropæiske lande, inklusive Polen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(22. december 2000)

I henhold til det mandat, som er givet Kommissionen, er der optaget kontakter med de ti central- og østeuropæiske lande (CØEL), med hvilke tiltrædelsesforhandlingerne er indledt.

Kommissionen har gennemført en første forhandlingsrunde med otte af disse. En anden forhandlingsrunde sidst i november, der resulterede i et aftalememorandum til forelæggelse for de respektive myndigheder, omfattede fire af de central-og østeuropæiske lande, herunder Polen.

Hvis medlemsstaterne vedtager Kommissionens forslag, vil handelsaftalerne kunne træde i kraft i begyndelsen af 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2915/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2000)

Om: Fælles pensionspolitik

Europa må med sin aldrende befolkning tage konkret og problemorienteret stilling til spørgsmålet om en fælles pensionspolitik.

De enkelte EU-landes sociale sikringssystemer i almindelighed og deres pensionsordninger i særdeleshed er meget forskellige på grund af forskellene i de institutionelle rammebetingelser, i budgetsituationen og den økonomiske situation og i den sociale indstilling og den demografiske udvikling. I alle medlemsstater drøfter man reformer. På europæisk plan er det muligvis ikke tilstrækkeligt kun at drøfte dette spørgsmål ud fra nogle generelle principper. Man må tværtimod øge bestræbelserne på efterhånden at skabe en fælles pensionspolitik.

Har Kommissionen på baggrund heraf allerede udarbejdet konkrete forslag eller skabt sig et billede af, hvordan en sådan fælles pensionspolitik kan gennemføres, og hvordan den skal se ud?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(10. oktober 2000)

Kommissionen er enig i, at pensioner er et vigtigt politisk emne set i lyset af de aldrende befolkninger. Kommissionen havde i sin meddelelse af 14. juli 1999, En samordnet strategi til modernisering af den sociale beskyttelse(1), sikre pensioner og bæredygtige pensionsordninger som en af sine fire hovedmålsætninger. Dette har efterfølgende fået Rådets tilslutning, og på Det Europæiske Råds møde i Lissabon blev der givet mandat til den nyligt nedsatte Gruppe på Højt Plan vedrørende Social Beskyttelse til under hensyn til det arbejde, der udføres i Udvalget for Økonomisk Politik (mldr) som højeste prioritet på grundlag af en meddelelse fra Kommissionen at udarbejde en undersøgelse af, hvordan den sociale beskyttelse vil udvikle sig på lang sigt med særlig vægt på holdbarheden af pensionsordningerne inden for forskellige tidsrammer i årene indtil 2020 og eventuelt derefter.

Den af Det Europæiske Råd krævede meddelelse vil blive vedtaget om kort tid og vil præsentere en ramme for et fremtidigt samarbejde med det formål at gøre pensionerne sikre og pensionsordningerne bæredygtige. Kommissionen vil imidlertid ikke fremsætte forslag om en fælles pensionspolitik. Ansvaret for pensionsreformer vil fortsat ligge hos de enkelte medlemsstater, selv om de klart ville kunne drage fordel af en udveksling af information på fællesskabsniveau.

Det er ikke desto mindre Kommissionens opfattelse, at en europæisk debat om pensionernes fremtid ikke kun bør finde sted på regeringsplan, og den opfordrer alle interesserede parter til at bidrage til debatten.

(1) KOM(1999) 347 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0813/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet

(20. marts 2000)

Om: Eventuel tilbagetrækning af Schweiz' ansøgning om tiltrædelse af EU

De 14 medlemsstaters behandling af Østrig har både inden for og uden for EU bevirket kritiske reaktioner. I Schweiz har Det Schweiziske Folkeparti i et uopsætteligt andragende opfordret Forbundsrådet til at tilbagetrække sin ansøgning om tiltrædelse af EU for ikke at bringe afstemningen om de bilaterale aftaler i fare. Deri hedder det også, at det definitivt var uundgåeligt, at man vendte sig imod EU-tiltrædelsen som strategisk mål. Med det hårrejsende tilfælde Østrig som eksempel kunne også den sidste EU-fanatiker få øje på Bruxelles sande ansigt.

Medens Den Europæiske Union er beskæftiget med sin udvidelse, der skal give mulighed for omsider at overvinde en århundredelang deling, falder EU på grund af isolationsstrategien over for Østrig i unåde hos mange europæiske borgere og tiltrædelsesvillige stater.

Med den boykot, der blev indledt overfor Republikken Østrig, viser de ofte benyttede ord som europæisk partnerskab, europæisk samarbejde og et sammenvokset Europa sig at være tomme floskler.

Med initiativet dialog om Europa, som blev indledt i februar, agter Kommissionen sammen med Europa-Parlamentet at yde et bidrag til indledning af en offentlig diskussion om Europa. Formålet er at bringe Europa nærmere dets borgere. Samtidig lader det dog til, at rådsformandsskabet med sin politiske isolering af Wien gør alt, hvad der står i dets magt for at rykke Unionen i et negativt lys og ikke længere blive forstået af sine borgere. EU-kritikere får således desværre igen opsving. Det er desuden desværre et faktum, at EU-integrationspolitikken i Schweiz er blevet sat år tilbage på grund af de 14 landes afgørelse og den adfærd, som den belgiske udenrigsminister eller den franske finansminister udviser.

Jeg spørger derfor Rådet, om hvordan og hvornår det påtænker at gøre en tillidsvækkende indsats for demokrati, tolerance og partnerskab for alle EU-lande og borgere i form af en dialog og ikke en isolation?

Svar

(10. november 2000)

De foranstaltninger, som det ærede medlem henviser til, er omhandlet i en erklæring, som den portugisiske premierminister har fremsat på 14 medlemsstaters vegne. Rådet er ikke bundet af denne erklæring.

Rådet har ikke udtalt sig om dette spørgsmål, og det er derfor ikke i stand til at besvare det ærede medlems forespørgsel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2934/00

af Peter Mombaur (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2000)

Om: Kombinerede gas/damp-kraftværker

Inden for rammerne af energi- og klimapolitikken har kombinerede gas/damp-kraftværker en særlig status, dette gælder til dels også for de anvendte gasturbiner.

1. Er det korrekt, at de europæiske turbineproducenter siden 1992 har været forfordelt i forhold til USA, fordi industrien i USA støttes ved hjælp af et ATS-program?

2. Er det korrekt, at de amerikanske turbineproducenter fremover skal støttes af et Vision-21-Programme?

3. Hvordan vurderer Kommissionen USA's statsstøtteprogrammer?

4. Anser Kommissionen det for muligt, at europæiske gasturbineproducenter får støtte fra EU eller medlemsstaterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(15. november 2000)

1. Kommissionen er orienteret om USA's programmer for avancerede turbinesystemer og Vision 21 med henblik på at udvikle gasturbiner til brug i den amerikanske industri.

USA har besluttet med virkning fra 1992 at lade installere gasturbiner som én af landets højest prioriterede opgaver. I fællesskabsprogrammerne er vedvarende energiformer højt prioriteret.

2. Ja, det stemmer, og programmet Vision 21 er medtaget under de prioriterede emner for samarbejde mellem USA og Fællesskabet, der skal drøftes som led i iværksættelsen af samarbejdsaftalen inden for det videnskabelige og teknologiske område, som disse to parter har undertegnet. Herved skulle det også blive muligt for den europæiske industri af deltage heri.

3. Kommissionen er af den opfattelse, at disse programmer i høj grad bidrager til at fremme den teknologiske udvikling i forbindelse med gasturbiner.

4. Den del af aftalen, der vedrører teknologisk udvikling af gasturbiner, er medtaget i særprogrammet for energi under det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Kommissionen erkender den fundamentale betydning af gasturbiner, især for så vidt angår miljøbeskyttelse, og af hensyn til den europæiske industris konkurrenceevne blev der i oktober 2000 offentliggjort en indkaldelse af forslag rettet mod emnet elproduktion med gasturbiner. Desuden skal der efter planerne afholdes en række informationsmøder med industrien og andre forslagsstillere i løbet af november 2000. Tilsvarende vil det tematiske net vedrørende gasturbiner, som Kommissionen snart opretter, blive benyttet til at sikre den bedst mulige information til og konsultation af den europæiske industri.

Det er klart, at alle programmerne på dette område, uanset om de er amerikanske eller europæiske, skal overholde de internationale regler om støtte og tilskud.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2986/00

af Vittorio Sgarbi (PPE-DE) til Kommissionen

(20. september 2000)

Om: Færdselsårer på Sicilien

I regionen Sicilien er transportinfrastrukturerne motorveje, jernbaner, lufthavne og havne på regionalt, nationalt og internationalt plan klart underudviklede, og man er nu som led i et samarbejdsprojekt med Den Europæiske Union i gang med gennemførelsen af endelige aftaler om rammeprogrammer for etableringen af de nødvendige infrastrukturer.

Mener Kommissionen ikke at kunne konstatere en overdreven forsinkelse i forbindelse med gennemførelsen af ovennævnte aftaler og en uberettiget langsommelighed fra den italienske stats side med hensyn til at stille de nødvendige økonomiske midler til rådighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(9. november 2000)

Kommissionen er bekendt med de store forsinkelser på Sicilien inden for transportsektoren, og flere projekter på området er allerede blevet samfinansieret under strukturfondene for programperioden 1994-1999.

Vedrørende programperioden 2000-2006 vil strukturfondene samfinansiere foranstaltninger til forbedring af transportinfrastrukturen i denne region, der er en mål 1-region, enten under det operationelle program for Sicilien eller inden for rammerne af det nationale operationelle program for transport, som dækker alle regionerne i Mezzogiorno.

Den 8. august 2000 blev det operationelle program for Sicilien et af de første programmer for mål 1, der blev godkendt af Kommissionen. Supplementet til planlægningen, som indeholder betingelserne for det nævnte programs gennemførelse, er under udarbejdelse hos de regionale myndigheder.

Det nationale operationelle program for transport er til gennemgang i Kommissionen. Dets endelige udformning afhænger af, at de italienske myndigheder udarbejder et strumento operativo med de strategiske valg for denne del af Mezzogiorno ud fra den generelle transportstrategi, som blev offentliggjort i juli 2000.

Under disse to programmer kan der stilles forslag til projekter, som kan samfinansieres af strukturfondene som led i rammeprogramaftalerne mellem Region Sicilien og den italienske regering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2336/00

af Georg Jarzembowski (PPE-DE) til Kommissionen

(4. juli 2000)

Om: Eventuel ekspropriation af jord i Spanien og EU-støtte

En tysk EU-borger har erhvervet to grunde i Spanien for at tilbringe sin alderdom dér (adresse: Urbanisacion de la Torre de Benagalbon No. 2, E 29738 Rincon de la Victoria, Provincia Malaga, Andalusia, Spanien). På en af de to grunde findes der et gammelt tårn, på den anden et parcelhus, som i første omgang er blevet istandsat af den nye ejer. Det forlyder, at grunden, hvor tårnet står på, nu helt uventet skal eksproprieres for dér at indrette en park, og noget lignende skal muligvis ske for den anden grunds vedkommende. Indretningen af parken skal ske med støtte fra EU-midler.

På den baggrund spørger jeg Kommissionen om følgende:

1. På hvilke betingelser er det muligt med ekspropriation af fast ejendom i Spanien, som er erhvervet på retmæssig vis, og hvilken kompensation kan der gives i et sådant tilfælde?

2. Er det korrekt, at der til indretningen af en park på ovennævnte grund eller grunde er ansøgt om eller bevilget støtte fra EU? I bekræftende fald, hvornår har Kommissionen modtaget den pågældende ansøgning, hvornår er der truffet afgørelse om???, fra hvilket program kommer bevillingerne, og på hvilke betingelser er støtten bevilget?

3. Har Kommissionen i forbindelse med en eventuel ansøgning om økonomisk støtte fået oplysninger om, at begge grunde er privatejede?

4. Agter Kommisisonen, inden der bevilges økonomisk støtte og nu også som følge af de nye oplysninger undersøge, om en ekspropriation overhovedet er mulig for den grund, hvor tårnet står, og for den grund, hvor huset står, under hensyntagen til almindelige retsstatslige principper?

5. Hvorledes vurderer Kommissionen i henhold til forbuddet mod forskelsbehandling (EF-traktatens artikel 12) den omstændighed, at ekspropriationsproceduren og planlægning vedrørende oprettelse af en park først blev iværksat, efter at en tysk EU-borger havde erhvervet de pågældende grunde, og efter at de eksisterende bygninger var blevet grundigt istandsat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(19. september 2000)

Kommissionen beskæftiger sig ikke med udvælgelsen af individuelle projekter, der kan få tildelt strukturfondsstøtte, men udelukkende med større investeringer. Den har derfor ikke de detaljerede oplysninger, der anmodes om. Betingelserne vedrørende spørgsmål som ekspropriering med eller uden strukturfondsstøtte fastlægges af medlemsstaterne.

På grundlag af de fremlagte oplysninger vil Kommissionen anmode de spanske myndigheder om oplysninger om projektet for at sikre, at der ikke er tale om brud på fællesskabsbestemmelserne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3351/00

af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Bortskaffelse af PVC-affald

Vil Kommissionen i forbindelse med sin grønbog om miljøaspekterne i forbindelse med PVC (KOM(2000) 469) forsøge at få landbrugerne til at afholde sig fra unødvendig bortskaffelse af den PVC-folie, der anvendes ved dyrkning af tidlige afgrøder? På nuværende tidspunkt bliver folien ikke genbrugt, men smidt væk efter kun have været brugt på en enkelt afgrøde.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(4. december 2000)

Kommissionen vedtog den 26. juli 2000 en grønbog om de miljøaspekterne ved polyvinylchlorid (PVC). Et af de vigtigste aspekter, der analyseres i hvidbogen, er forvaltning af PVC-affaldet.

Ifølge en undersøgelse, som Kommissionen har ladet gennemføre vedrørende mekanisk genanvendelse af PVC(1), udgjorde mængden af PVC-affald fra landbrugssektoren i 1999 ca. 30 000 tons, hvilket svarer til 1 % af den samlede produktion af PVC-affald. Kun en meget lille del af dette affald genanvendes for øjeblikket, men Kommissionen har ikke præcise oplysninger herom.

På grundlag af grønbogens analyse og den nuværende ringe genanvendelsesgrad mener Kommissionen, at genanvendelsen af PVC-affald bør øges. Således vil genbrugen af de PVC-folier, der benyttes i landbruget, kunne øges under behørig hensyntagen til de tekniske, socioøkonomisk og miljømæssige aspekter.

Grønbogen præsenterer en række valgmuligheder med henblik på at nå det heri opstillede genanvendelsesmål for PVC. Ved udgangen af en forsøgsperiode, som slutter med udgangen af november 2000, vil Kommissionen først på året 2001 forelægge en meddelelse om en fællesskabsstrategi til løsning af miljøproblemerne ved PVC, herunder genbrug af PVC-affald.

(1) Prognos, Mechanical recycling of PVC waste, januar 2000, http://europa.eu.int/comm/environment/pvc/index.htm.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2830/00

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(6. september 2000)

Om: Udstyr til legepladser installeret af lokale myndigheder

Vil Kommissionen give oplysning om regulativer vedrørende udstyr til legepladser installeret af lokale myndigheder på offentlige arealer?

Hvorledes skaffer især små sogneråd en kopi af regulativerne med så vigtige retningslinjer, hvis sådanne eksisterer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(12. oktober 2000)

Det ærede medlem henvises venligst til Kommissionens svar på de skriftlige forespørgsler E-3376/98(1) af Anneli Hulthén og E-1260/98 af Fernández-Albor(2).

Arbejdet i Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CCEN)med udstyr til legepladser er nu afsluttet. De pågældende standarder kan således rekvireres fra de nationale standardiserings-organisationer (i Det Forenede Kongerige British Standards Institution).

Dette gælder for en generel standard for sikkerhedsforskrifter og afprøvningsmetoder, for standarder for tillæg til sikkerheds-forskrifter og afprøvningsmetoder for visse typer af særligt udstyr (vipper, rutschebaner etc.), for standarder for indretning, vedligehold og brug af legepladser og for standarder for overfladebelægninger.

Endelig vil Kommissionen gerne bekræfte, at den i forbindelse med sit nye forslag til direktiv om produktsikkerhed i almindelighed(3) (der er under behandling i Parlamentet og i Rådet) har foreslået at vedtage nogle strengere fællesskabsbestemmelser for markedsovervågning ved de nationale myndigheder. En styrket markedsovervågning vil mærkbart hjælpe med til at højne forbrugersikkerheden, bl.a. hvad angår udstyr til legepladser.

(1) EFT C 320 af 6.11.1999.

(2) EFT C 13 af 20.1.1999.

(3) KOM(2000) 139 endelig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2563/00

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(1. august 2000)

Om: Arrestation af tre tyrkisk-cypriotiske journalister

Myndighederne i den besatte nordlige del af Cypern, har arresteret Sener Levent, som er chefredaktør for den tyrkisk-cypriotiske avis Avrupa (Europa),

samt to andre ledende medarbejdere på avisen. De tre journalister anklages for forræderi, fordi de gentagne gange har kritiseret den tyrkiske besættelsesmagt. Alle politikere i Republikken Cypern såvel som den cypriotiske redaktørsammenslutning har fordømt arrestationen.

Hvad mener Kommissionen om denne hændelse, og er der efter dens opfattelse tale om en krænkelse af den grundlæggende ytringsfrihed?

Agter den at anmode Tyrkiet og Denktash-styret om en forklaring på arrestationen af de tre tyrkisk-cypriotiske journalister?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Verheugen

(19. september 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlige forespørgsler P-1802/00 af Giannakou-Koutsikou(1) og P-2670/00 af Alavanos(2).

(1) EFT C 72 E af 6.3.2001, s. 121.

(2) EFT C 103 E af 3.4.2001, s. 208.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2553/00

af Antonio Di Pietro (ELDR) til Kommissionen

(28. juli 2000)

Om: Den belgiske lovgivning vedrørende klinisk biologiske laboratorier

I kommissær Bolkesteins svar af 10. maj 2000 på skriftlig forespørgsel nr.E-0939/00(1) bekræfter han, at Kommissionen også mener, at Domstolens retspraksis i forbindelse med etableringsfriheden har gennemgået en udvikling efter Domstolens dom af 12. februar 1987, hvori den afviste en klage fra Kommissionen, som gjorde indsigelse mod den belgiske lovgivning, der begrænser administrationen af klinisk biologiske laboratorier.

Kommissionen bekræftede endvidere, at den nøje ville undersøge denne lovgivning på grundlag af de nye elementer.

Det fremgår, at Kommissionen i forbindelse med denne undersøgelse har stillet en række spørgsmål til Belgien, som besvarede dem i slutningen af maj. Sagen er stadig under behandling, eftersom Belgien tilsyneladende ikke svarede udtømmende nok på de spørgsmål, som Kommissionen havde rejst med hensyn til lovgivningens overensstemmelse med EF-traktaten.

Er Kommissionen ikke bange for, at en national domstol i den mellemliggende tid kan træffe en afgørelse uden at være fuldt informeret om Kommissionens igangværende undersøgelse, og er der ikke risiko for modstridende afgørelser, eftersom den nationale domstol hverken er forpligtet til at henvise til Domstolen eller eventuelt at høre Kommissionen?

Hvordan ser Kommissionen i denne situation sin pligt til loyalt at samarbejde med medlemsstaterne i henhold til EF-traktatens artikel 10 på grundlag af fortolkningen af Domstolens retspraksis? (Se bl.a. dom af 28. februar 1991, sag C-234/89 Delimitis mod Henninger Bräu, samling 1991, side I-935, præmis 53)?

(1) EFT C 374 E af 28.12.2000, s. 189.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(6. oktober 2000)

Som det ærede medlem nævner, er man ved at undersøge, om den belgiske lovgivning om laboratorier til klinisk biologi er i overensstemmelse med fællesskabsretten.

De belgiske domstole, der har beføjelse til at tage stilling i sagen, inden Kommissionen kan udtale sig, er ifølge Kommissionens oplysninger blevet informeret om den igangværende undersøgelse. Domstolene har således inden for rammerne af de gældende nationale procedureregler mulighed for at bede Kommissionen oplyse, hvor langt man er nået i en given sag, således som det fremgår af den retspraksis, det ærede medlem henviser til. Kommissionen har ikke endnu modtaget en sådan anmodning om oplysninger.