ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2383/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: En jernbane langs Egnatia-vejen

Som bekendt hoerer Graekenland til de EU-medlemsstater, der har meget vanskeligt tilgaengelige geografiske omraader, og har endvidere problemer paa grund af afstanden og den omstaendighed, at det ikke har faelles graenser med de oevrige EU-lande. Der boer derfor goeres en stor indsats for at skabe transportinfrastrukturer i Graekenland for saa vidt muligt at afhaelpe landets isolation.

Overvejer Kommissionen at stoette bygningen af en jernbane langs Egnatia-vejen fra Igoumenitsas havn til den graesk-tyrkiske graense, hvilket endvidere ville give mulighed for transport fra og til Mellemoesten via havnen i Volos og desuden fremme handelen paa Balkan til aabenlys gavn for EU's interesser i omraadet generelt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (23. september 1997)

De investeringer i jernbaneinfrastrukturer i Graekenland, der medfinansieres af Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling og Samhoerighedsfonden for perioden 1994-1999, omfatter hovedsagelig fordobling og elektrificering af linjen Athen-Thessaloniki. Forbedringsarbejder paa linjen Thessaloniki-Alexandroupolis medfinansieres ogsaa.

Spoergsmaalet om eventuel anlaeggelse af en ny linje til Igoumenitsa, saaledes at der skabes en jernbanependant til Egnatia-vejen, skal i princippet behandles og analyseres sammen med de graeske myndigheder i forbindelse med udarbejdelsen af dossierer vedroerende de investeringer i infrastrukturer, der skal medfinansieres i perioden 2000-2006.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2480/97 af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Menneskelige normer for faeldefangst mellem EU, Rusland og Canada samt miljoemaerkning

Mener Kommissionen, eftersom der er ved at blive indfoert normer for faeldefangst, at der er grund til at indfoere maerkning i EU med angivelse af, at der ikke er gennemfoert dyreforsoeg i forbindelse med produktet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (24. september 1997)

Kommissionen vil gerne henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa, at der ikke kan etableres nogen direkte forbindelse mellem eksistensen af normer for human faeldefangst, som er resultatet af aftalen mellem Faellesskabet, Canada og Den Russiske Foederation, godkendt af Raadet den 22. juli 1997, og en eventuel maerkning, der angiver, at bestemte produkter ikke er blevet afproevet paa forsoegsdyr. Der er tale om to forskellige problemstillinger, idet den foerste udelukkende gaelder indfangning af dyr, mens den anden vedroerer forsoeg med dyr i videnskabeligt oejemed.

Faellesskabsbestemmelserne paa det sidstnaevnte omraade udgoeres hovedsagelig af Raadets direktiv 86/609/EOEF om beskyttelse af dyr, der benyttes til forsoeg og andre videnskabelige formaal ((EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. )), samt, naar det drejer sig om kosmetik, af Raadets direktiv 76/768/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler ((EFT L 262 af 27.9.1976, s. 169. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2880/97 af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Synskrav i forbindelse med udstedelse af koerekort

Raadet vedtog den 29. juli 1991 direktiv 91/439/EOEF ((EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1. )) om koerekort, hvori der fastsaettes en raekke krav med hensyn til fysisk og psykisk egnethed til at foere motorkoeretoej, herunder en raekke nye synskrav. Der kraeves med de nye regler, for udstedelse eller fornyelse af koerekort til gruppe 2, at man skal have en synsstyrke paa mindst 0,8 paa det bedste oeje og mindst 0,5 paa det daarligste oeje. Flere koerelaerere er nu kommet i den situation, at de ikke opfylder de nye skaerpede krav og derfor ikke fortsat kan udfoere det erhverv, de hidtil har udfoert uden problemer.

Vil Kommissionen sikre, at der laves en overgangsordning, der giver mulighed for, at folk, som ved valg af deres erhverv ikke har haft nogen mulighed for at tage hensyn til disse bestemmelser, og som maaske kun har faa aar af deres erhvervsaktive periode, kan tildeles en dispensation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. september 1997)

Raadets direktiv 91/439/EOEF ((EFT L 237 af 24.8. 1991, s. 1. )) fastsaetter mindstekrav med hensyn til fysisk og psykisk egnethed til at foere motorkoeretoej. Sigtet med disse mindstekrav er at forbedre faerdselssikkerheden og samtidig fremme den gensidige anerkendelse af koerekort i Faellesskabet. Kravene med hensyn til synsstyrke for foerere i gruppe 2 af motorkoeretoejskategorierne C og D (f.eks. lastbiler og busser) er fastlagt i bilag III, punkt 6.3. Disse krav blev udarbejdet i samarbejde med de nationale myndigheder og godkendt af samtlige medlemsstater i 1991, da direktivet vedtoges. Ved en nyvurdering foretaget for nylig blev der ikke sat spoergsmaalstegn ved synsstyrkekravene (henholdsvis 0,8 og 0,5).

I henhold til direktivet kraeves det af alle foerere, at de opfylder direktivets mindstekrav, og der gaelder ingen overgangsperioder eller undtagelser fra disse. Dog kan medlemsstaterne fastsaette strengere krav, hvis de oensker det.

Selv om Kommissionen foreslog at indfoeje en saerlig klausul, hvorefter medlemsstaterne havde mulighed for at forny koerekort under samme betingelser med hensyn til medicinske krav som dem, der gjaldt paa tidspunktet for den foerste udstedelse af koerekortet, blev denne mulighed afslaaet af Raadet ved direktivets vedtagelse. Kommissionen vil foelgelig ikke fremsaette et forslag som oensket af det aerede medlem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3096/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: De Olympiske Lege og den anden faellesskabsstoetteramme

Kan Kommissionen bekraefte, at der som foelge af afholdelsen af De Olympiske Lege i Athen ikke vil ske bortledning af midler under den anden faellesskabsstoetteramme eller den foelgende faellesskabsstoetteramme fra projekter, som udfoeres i den graeske provins?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (28. oktober 1997)

Ifoelge strukturfondsbestemmelserne revideres EF-stoetterammerne midtvejs paa basis af resultaterne af overvaagningen, evalueringen og nye relevante oplysninger.

Revisionsproceduren for EFSR for perioden 1994-1999 er for tiden i gang for Graekenlands vedkommende. Efter Kommissionens opfattelse er der ikke nogen grund til, at denne revision skulle rokke ved de grundlaeggende maalsaetninger for EFSR.

Hvad angaar perioden fra aar 2000, er det givet, at Faellesskabets strukturpolitikker fortsat vil kunne stoette udviklingen af de mest ugunstig stillede regioner som dem i Graekenlands periferi.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2116/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Sortsgodkendelse

1. Er det korrekt, at alle planteprodukter, der er sortsgodkendt, heller ikke laengere skal anmeldes eller noedvendigvis gennemgaa den forenklede godkendelsesprocedure i Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. ))?

2. Skal forarbejdede produkter, der er fremstillet paa grundlag heraf, i bekraeftende fald godkendes i henhold til Novel Food-forordningen?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2112/97, E-2116/97, E-2124/97 og E-2142/97 (31. oktober 1997)

De naermere betingelser for anvendelsen af direktiv 70/457/EOEF ((EFT L 225 af 12.10.1979, s. 1. )) og 70/458/EOEF ((EFT L 225 af 12.10.1970, s. 7. )) samt forordning nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. )) om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser, som er vedtaget af Europa-Parlamentet og Raadet i overensstemmelse med proceduren i traktatens artikel 189 B, isaer hvad angaar tilladelses- og maerkningsprocedurerne, fremgaar af ovennaevnte forordning, navnlig af artikel 3, stk. 2.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1782/97 af Manuel Porto (PPE) til Raadet (27. maj 1997)

Om: Ensidige indroemmelser i forbindelse med Uruguay-runden

Den internationale samhandel boer vaere baseret paa regler, som er klart fastlagte og respekterede, for kun paa denne maade kan de oekonomiske aktoerer trygt planlaegge deres aktiviteter.

EU's medlemsstater gjorde i forbindelse med Uruguay-runden en ret stor indsats for at aabne op for indfoersel paa tekstil- og beklaedningsomraadet trods bevidstheden om, at flere hundrede tusinde arbejdspladser stod paa spil. Der blev derfor opnaaet enighed om en gradvis proces, som gjorde det muligt at planlaegge de noedvendige omstruktureringer og omstillinger.

Hvordan skal man saa nu forstaa eftergivenheden i forhold til de afgivne forsikringer?

Hvordan skal man navnlig kunne forstaa, at ikke-overholdelsen af en aftale ensidigt accepteres, naar det rammer de fattigste lande og regioner med det formaal at opnaa nogle fordele for de rigeste landes og regioners eksport?

Svar (10. november 1997)

Raadet bekraefter igen den vaegt, det laegger paa integreringen af tekstilvarer og beklaedningsgenstande i GATT 1994's regler og discipliner paa de betingelser, der er fastsat i aftalen om tekstilvarer og beklaedningsgenstande (ATC). Raadet goer opmaerksom paa, at ATC bl.a. fastsaetter en gradvis integrering i en overgangsperiode paa 10 aar for at muliggoere en gradvis tilpasning af Faellesskabets industri til de nye internationale konkurrencevilkaar.

I denne sammenhaeng har Raadet vedtaget de retsforskrifter, der er noedvendige for at opfylde den forpligtelse, som Faellesskabet har indgaaet som led i ATC, herunder de retsforskrifter der kraeves for en korrekt forvaltning af importkontingenterne fra tredjelande.

I oevrigt har Raadet ved at vedtage forordning (EF) nr. 825/95 om oekonomisk stoette fra EF paa 400 mio. ECU for perioden 1995-1999 til Portugal til et specifikt program til modernisering af tekstil- og beklaedningssektoren ligeledes opfyldt den forpligtelse, som Raapdet har indgaaet over for Portugal, og det viser, at det ligger Raadet paa sinde at skabe vilkaar, der vil kunne formindske eventuelle problemer for de fattigste regioner i Faellesskabet mest muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2864/97 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: Transport af levende fjerkrae

Finder Kommissionens ikke, at bestemmelserne i artikel 39, stk. 3, litra a), i den europaeiske konvention om beskyttelse af dyr under international transport (19.12.1968) er urimelige derved, at de fastsaetter en 12-timers-graense for transport af levende dyr, eftersom kyllinger, aender, gaes og kalkuner ikke spiser eller drikker, mens de hviler?

I de skotske Highlands and Islands hviler fugle i vintermoerket i op til 18 timer i doegnet uden mad og drikke, og for rugende fugles vedkommende kan der gaa meget laengere tid, uden at de tager naering til sig. Mener Kommissionen derfor ikke, at fugle, der transporteres i moerklagte containere i over 12 timer, ikke vil lide nogen skade?

Vil Kommissionen overveje at aendre gaeldende lovgivning paa dette omraade, da denne holder sig til den 12-timers graense, der er fastlagt i ovennaevnte europaeiske konvention?

Hvilke skridt har Kommissionen taget eller agter den at tage for at hoere anerkendte ikke-statslige organisationer i forbindelse med fastlaeggelsen af politikken paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. oktober 1997)

Artikel 39, stk. 3, litra a), i den europaeiske konvention om beskyttelse af dyr under international transport begraenser ikke transporten af fjerkrae til 12 timer. Den kraever, at der skal vaere passende foder og om noedvendigt vand til raadighed under transporten i tilstraekkelige maengder, undtagen naar det drejer sig om en transport af under 12 timers varighed. Kommissionen har ingen begrundelse for at betragte dette som urimeligt, og den har ingen planer om at aendre bestemmelserne i Raadets direktiv 91/628/EOEF om beskyttelse af dyr under transport og om aendring af direktiv 90/425/EOEF og 91/496/EOEF ((EFT L 340 af 11.12.1991, som aendret ved Raadets direktiv 95/29/EF (EFT L 148 af 30.6.1995). )) baseret paa konventionen.

Kommissionen har ingen oplysninger, der tyder paa, at fjerkraes stofskifte under transport er det samme som i hvile- eller rugeperioder. Det skal bemaerkes, at i overensstemmelse med artikel 16 i direktiv 91/628/EOEF, som aendret ved direktiv 95/29/EF, kan medlemsstaterne fravige direktivets bestemmelser for at tage hensyn til afstanden til nogle af deres omraader.

Kommissionen raadfoerer sig regelmaessigt med ikke-statslige organisationer om politikken paa dyrevelfaerdsomraadet. Det gaelder specielt den europaeiske paraplyorganisation for dyrevelfaerdsgrupper, Europagruppen for Dyrs Velfaerd.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2525/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Foranstaltninger til begraensning af energiforbruget

Begraenset energiforbrug og beskyttelse af miljoeet er to af hovedmaalsaetningerne i Kommissionens program JOULE-THERMIE. Har Kommissionen ud over de forskningsmaessige foranstaltninger derfor truffet andre med henblik paa oplysning af borgerne/forbrugerne og industrien om ivaerksaettelse af foranstaltninger og projekter til begraensning af energiforbruget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (16. september 1997)

SAVE og Altener er to programmer, som supplerer forsknings- og udviklingsprogrammet Joule-Thermie, og som vedroerer fremme af effektiv energiudnyttelse og brugen af vedvarende energikilder i Faellesskabet.

Hovedformaalet med disse programmer er at lette udbredelsen paa markedet af begrebet energieffektivitet og anvendelsen af vedvarende energikilder med henblik paa at reducere forbruget af fossile energiformer. Som led i begge programmer stoettes en lang raekke informationsaktiviteter i naert samarbejde med de enkelte landes myndigheder og de nationale energistyrelser, som spiller en vigtig rolle med hensyn til formidling af resultaterne af de stoettede aktioner.

Alle Europas borgere og det europaeiske erhvervsliv har via Internettets Cordis-database fri adgang til resultaterne af 290 SAVE-projekter vedroerende energieffektivitet i bygninger, inden for industrien samt i transportsektoren, og 109 Altener-projekter omfattende alle sektorer inden for vedvarende energi.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1984/97 af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Medlemsstaternes gaeld til pensionsforpligtelser og forvaltningen af disse i en situation med en faelles valuta

EU's medlemsstater er forskellige med forskellige oekonomiske og sociale strukturer. Der er forskellige pensionsordninger i de enkelte lande, og den offentlige sektor har langtfra alle steder soerget for daekning til de fremtidige pensionsudgifter.

Med henvisning til ovenstaaende bedes Kommissionen oplyse:

Har Kommissionen undersoegt stoerrelsen af de enkelte medlemslandes gaeld til pensionsforpligtelser, og hvordan det sikres, at det enkelte land i en situation med en faelles valuta selv forvalter sine pensionsforpligtelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (4. september 1997)

Der er store forskelle i pensionsordningerne i de enkelte medlemsstater med hensyn til f.eks. daekning, stoetteberettigelse, bidragene samt ydelsernes stoerrelse. I de fleste medlemsstater er der desuden typisk mere end én ordning afhaengig af de forskellige erhvervsgrupper (arbejdere, funktionaerer, tjenestemaend). Et faellestraek for de statslige pensionsordninger er imidlertid, at de fleste er baseret paa »pay-as-you-go«-princippet, hvorunder pensionerne loebende finansieres af skatter, der betales af den erhvervsaktive befolkning. Der findes derfor ikke nogen »daekning« for fremtidige pensionsforpligtelser i form af kapital og systemets levedygtighed afhaenger af solidariteten mellem de enkelte generationer - viljen hos hver generation i den erhvervsaktive alder til at stoette den aeldre generation.

Kommissionen har ikke selv foretaget noget skoen over medlemsstaternes pensionsforpligtelser, men der er inden for de seneste aar gennemfoert en raekke undersoegelser heraf. Nutidsvaerdien af de pensioner, der skal betales i fremtiden paa basis af akkumulerede rettigheder, overstiger typisk et lands aarlige loebende bruttonationalprodukt (BNP). Saadanne beregninger er imidlertid meget foelsomme over for aendringer i de tilgrundliggende antagelser (forventet levetid, beskaeftigelsessituation, pris- og loenudvikling) og skal fortolkes med forsigtighed. At pensionsforpligtelserne udgoer en stor andel af BNP betyder ikke noedvendigvis, at der er uligevaegt i »pay-as-you-go«-pensionsordningerne. Enhver vurdering af en ordnings baeredygtighed afhaenger af de projicerede midler, der er til raadighed til at betale de akkumulerede pensioner og den fremtidige udvikling i beskaeftigelsen og per capita-indkomsten (((For supplerende oplysninger, herunder ovennaevnte resultater af skoennene over pensionsforpligtelser, jf. European Commission, 1997 Annual Economic Report, Brussels, 12.2.1997; II/671/96-EN). )).

Det er under alle omstaendigheder ikke Kommissionens opgave at soerge for, at medlemsstaterne kan betale deres pensionsforpligtelser. Det er den enkelte medlemsstats eget ansvar. Den OEkonomiske og Monetaere Union og indfoerelsen af den faelles valuta har ingen indvirkning paa dette ansvar eller paa pensionsordningernes baeredygtighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2663/97 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (25. juli 1997)

Om: Rationelle planlaegningsmetoder i elektricitets- og gasdistributionssektoren

Hvad er der sket med direktivet om de rationelle planlaegningsmetoder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Chtristos Papoutsis (18. september 1997)

Kommissionens oprindelige forslag vedroerende rationel planlaegningsteknik tilgik Raadet og Europa-Parlamentet den 14. november 1995. Den 24. marts 1997 forelagde Kommissionen et aendret forslag ((EFT C 180 af 14.6.1997 )) efter en udtalelse fra Europa-Parlamentet, som var blevet vedtaget den 13. november 1996; og som indeholdt en lang raekke aendringsforslag.

Der fandt ingen droeftelser sted i Raadet vedroerende det aendrede direktivforslag, saa laenge Nederlandene havde formandskabet. Imidlertid har det luxembourgske formandskab nu medtaget forslaget i det foreloebige udkast til dagsordenforslag for ministerraadsmoedet (energiministrene), som efter tidsplanen finder sted den 8. december 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2170/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Personaleforudsaetninger for kontrol

1. Er der personalekapacitet til raadighed til de forskellige kontrolforanstaltninger, eller skal den skabes?

2. Skal der gennemfoeres saerlige uddannelsesforanstaltninger for det paagaeldende personale?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2168/97, E-2170/97 og E-2174/97 (28. oktober 1997)

Raadet er ikke blevet underrettet om medlemsstaternes foranstaltninger paa disse omraader.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2803/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Menneskerettigheder i Honduras

Har Kommissionen kendskab til de grumsomheder, der i oejeblikket begaas i Honduras, hvor mindst to gadeboern er blevet myrdet?

Hvilke skridt tager Kommissionen for at sikre, at menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder overholdes fuldt ud i Honduras i overensstemmelse med nationale love og internationale normer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (30. september 1997)

Kommissionen er klar over, hvilke problemer Honduras er stillet over for med hensyn til gadeboern og frihedsberoevede boern.

For saa vidt angaar problemet omkring faengsling af boern sammen med voksne, har Kommissionen taget de foranstaltninger til efterretning, som de honduranske myndigheder har truffet med henblik paa at afhjaelpe denne situation med de muligheder, de har til raadighed.

Kommissionen har svaret positivt paa en anmodning om bistand, saa meget desto mere som regeringen klart har udtrykt vilje til at traeffe effektive foranstaltninger til sikring af en passende behandling af de frihedsberoevede boern og til en loesning af problemerne i tilknytning til gadeboernene.

Det paagaeldende projekt, der vil blive ivaerksat i naer fremtid, indebaerer en raekke foranstaltninger, der skal skaffe et bedre kendskab til gadeboernsproblematikken og finde frem til loesninger af problemerne omkring disse boern. Blandt disse foranstaltninger kan naevnes en institutionel styrkelse af de instanser, der beskaeftiger sig med boernene, saasom det nationale raad for social velfaerd og hoejesteret, og foranstaltninger af forebyggende art og til foroegelse af bistandskapaciteten hos de NGO'er, der arbejder til fordel for gadeboernene. Projektet rummer ogsaa saerlige aktiviteter vedroerende oplysning om og anvendelse af den nye kodeks for behandling af boern, som Honduras for nylig har vedtaget.

Det godkendte projekt falder helt i traad med den honduranske regerings politik, der tager sigte paa en styrkelse af retsstaten. Derfor er Kommissionen overbevist om, at den med dette projekt vil forsyne den honduranske regering med nogle nyttige redskaber, der kan bidrage til loesning af disse problemer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1746/97 af Honório Novo (GUE/NGL) og Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Raadet (22. maj 1997)

Om: Import af tekstilvarer og beklaedningsgenstande fra Indonesien

I medfoer af aendringerne til forordning (EOEF) nr. 3030/93 ((EFT L 275 af 8.11.1993, s. 1. )) godkendt i januar 1997 og vedtaget af Raadet den 29.4.1997 har Kommissionen vedtaget en saerforordning om import af yderligere tekstilvarer og beklaedningsgenstande fra Indonesien.

Mener Raadet, at dens afgoerelse af 29.4.1997 er forenelig med Indonesiens manglende overholdelse af FN's resolutioner samt med Europa-Parlamentets og EU's krav om, at opretholdelsen af handelsforbindelserne med Indonesien goeres betinget af, at der findes en loesning paa spoergsmaalet om OEsttimor?

Svar (28. oktober 1997)

De yderligere maengder af visse tekstilvarer med oprindelse i Indonesien, der nu kan importeres, blev fastlagt i Kommissionens forordning nr. 560/97 af 26.03.97 ((EFT L 85 af 27.3.1997. )), der traadte i kraft inden vedtagelsen af forordning (EF) nr. 824/97 ((EFT L 119 af 8.5.1997. )), som aendrer forordning (EF) 2020/93 om den faelles ordning for indfoersel fra visse tredjelande.

Ovennaevnte forordning (EF) nr. 824/97 blev vedtaget, uden at dette i oevrigt beroerer Den Europaeiske Unions holdning til politiske spoergsmaal i forbindelse med tredjelande. Befoejelserne med hensyn til denne forordning tilkommer Kommissionen, som bistaas af Forvaltningskomitéen for Tekstiler.

Raadet vedtog den 25. juni 1996 en faelles holdning, der fastlaegger Den Europaeiske Unions politik i forhold til OEsttimor. Denne faelles holdning omhandler ingen handelsmaessige foranstaltninger over for Indonesien.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2130/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Godkendelseskriterier

Efter hvilke noejagtige kriterier skal EU vurdere ansoegninger om godkendelse af produkter i henhold til Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. )) for at afgoere, om der skal kraeves en tilladelse, eller om en simpel anmeldelse skal betragtes som tilstraekkelig, saafremt producenten ikke selv har ansoegt om godkendelse?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2126/97, E-2128/97 og E-2130/97 (20. oktober 1997)

Artikel 3, stk. 4, i forordning 258/97 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser indeholder en undtagelse fra forordningens tilladelsesprocedure, saafremt levnedsmidler eller levnedsmiddelingredienser paa baggrund af tilgaengelige og almindeligt anerkendte videnskabelige oplysninger eller paa baggrund af en udtalelse fra et af de kompetente organer i alt vaesentligt svarer til de eksisterende levnedsmidler eller levnedsmiddelingredienser med hensyn til sammensaetning, naeringsvaerdi osv.

I paakommende tilfaelde kan det efter proceduren i forordningens artikel 13 afgoeres, om en art levnedsmiddel eller levnedsmiddelingrediens hoerer under den paagaeldende undtagelse. De naermere bestemmelser for anmeldelse af disse produkter er fastsat i forordningens artikel 5.