SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2660/99

af Ari Vatanen (PPE-DE) til Rådet

(22. december 1999)

Om: Den demokratiske udvikling i Belarus

Den seneste tids begivenheder i Belarus har vist, at landet stadig befinder sig langt fra demokrati. Regeringen under ledelse af præsident Lukashenko søger til trods for befolkningens modstand at danne en forbundsstat med Rusland.

Senest den 17.10.1999 marcherede omkring 20.000 belarussere i Minsk i protest mod Lukashenkos styre. Som følge heraf kom det til blodige sammenstød mellem uropoliti og demonstranter, hvoraf de fleste blev anholdt. Repræsentanter for Belarus beskyldte også de vestlige lande for at stå bag demonstrationen.

Lukashenko er blevet kritiseret for systematisk undertrykkelse af oppositionen og bl.a. af pressen. I løbet af dette efterår er mindst tre betydningsfulde oppositionsledere i Belarus forsvundet. For at Belarus kan indtage sin plads i Europa som en fri stat uden diktatur, bør EU også ved sine egne aktiviteter bidrage positivt til demokrati og menneskerettigheder i Belarus.

Hvad har Rådet gjort, og hvad vil det gøre for at fremme den demokratiske udvikling og respekten for menneskerettigheder i Belarus?

Svar

(13. marts 2000)

Rådet har altid tillagt udviklingen af demokrati og respekt for menneskerettighederne i Belarus stor betydning. På baggrund af den politiske og forfatningsmæssige situation samt krænkelserne af menneskerettighederne i Belarus vedtog Rådet i september 1997 en række restriktive foranstaltninger (ministerielle kontakter skal kun etableres via formandskabet, EU's og medlemsstaternes programmer for teknisk bistand skal bringes til ophør, undtagen programmer til støtte for menneskerettighederne og demokratiseringsprocessen, ingen indgåelse af partnerskabs- og samarbejdsaftale).

For at holde døren åben og tilskynde Belarus til at gøre fremskridt med hensyn til menneskerettigheder og demokrati, fastlagde Rådet i april 1999 trinvist referencepunkter for ophævelsen af restriktionerne fra 1997. Med denne fremgangsmåde vil positive tiltag for så vidt angår menneskerettigheder, medier og genregistrering af politiske partier og ngo'er blive besvaret med en gradvis ophævelse af EU's restriktioner.

Den belarussiske regering har truffet nogle positive foranstaltninger såsom løsladelsen af tidligere premierminister Chigir og de personer, der blev arresteret efter demonstrationerne den 17. oktober, aftalen med oppositionen om adgang til statskontrollerede medier, undertegnelsen af Tacis-programmet for udviklingen af civilsamfundet og genregistrering af ngo'er og politiske partier.

Samtidig hermed er der imidlertid sket tilbageskridt i Belarus på en række punkter: Den tidligere premierminister, hr. Tjigir, som var varetægtsfængslet, er blevet løsladt, men anklagen opretholdes, og sagen mod ham fortsætter. En fremtrædende politisk fange, hr. Klimov, skal ifølge ubekræftede forlydender for nylig være blevet udsat for alvorlig mishandling. Præsident Lukashenko har lagt medieaftalen, som blev indgået under de indledende forhandlinger under OSCE's auspicier, på is, og hr. Sazonov, regeringens chefforhandler i den OSCE-sponsorerede dialog med oppositionen, er trådt tilbage. Endvidere har regeringen afbrudt dialogen med oppositionen i forbindelse med valglovforslaget. Det belarussiske parlaments underhus og overhus vedtog lovforslaget ved andenbehandling, og præsidenten har det nu til underskrift. Loven er dårligt formuleret og er på flere punkter usammenhængende.

To fremtrædende politikere er forsvundet inden for de sidste måneder: Hr. Zakharenko (tidligere indenrigsminister) forsvandt i maj 1999 og hr. Gontjar (formand for den 13. Øverste Sovjet) i september 1999; vi har ingen oplysninger om, hvor de befinder sig. Sagen vedrørende en tredje fremtrædende person, fr. Vinnikova (tidligere præsident for Belarus' centralbank), er opklaret. Ved udgangen af 1999 sluttede hun sig til sin søn i Det Forenede Kongerige.

På baggrund af denne udvikling kan Rådet ikke ophæve restriktionerne fra 1997. EU gør sin holdning klar for Belarus ved enhver given lejlighed og presser på for flere demokratiske reformer (besøg af trojkaen af højtstående embedsmænd i Minsk den 1.-2. november, møde mellem statssekretær Blomberg og udenrigsminister Latypov i Istanbul den 18. november og demarcher fra missionscheferne i det omfang, det er nødvendigt). Endvidere vil det for nyligt undertegnede Tacis-program for udvikling af civilsamfundet bidrage til at fremme den demokratiske reformproces i Belarus.

EU's overordnede mål er afholdelsen af frie og retfærdige valg i 2000, som overvåges og anerkendes internationalt. Rådet har noteret sig præsident Lukashenkos tilsagn om sådanne valg og vil holde ham fast på det.

For at sætte gang i valgprocessen er det nødvendigt med en dialog mellem regeringen og oppositionen. EU støtter fuldt ud OSCE's bestræbelser, da det er den eneste organisation, som kan sætte gang i denne dialog.