SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1983/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Kosmetiske produkter og BSE

1. Er sikkerheden ved de anvendte raastoffer garanteret i EU?

2. Hvilken betydning har de officielle anbefalinger? I hvor hoej grad er kosmetikproducenterne bundet af disse?

3. I hvilke kosmetiske produkter anvendes oksetalg?

4. Hvilke yderligere stoffer, der stammer fra kvaeg, anvendes i kosmetikindustrien? Til hvilke produkter?

5. Hvor stor er risikoen i tilfaelde af saar paa huden?

6. Traeffes der i Storbritannien ved anvendelse af raastoffer, der stammer fra kvaeg, de samme sikkerhedsforanstaltninger som i Tyskland og andre medlemsstater? Findes der garantierklaeringer herom fra kosmetikproducenter i Storbritannien?

7. Er det af oplysningerne om anvendte raastoffer paa listen over tilsaetningsstoffer muligt at udlede, hvilke bestanddele af oksen, der er anvendt, og fra hvilket land, de stammer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (4. oktober 1996)

1. I EU er sikkerheden ved kosmetiske produkter og ved de bestanddele, som indgaar i sammensaetningen af kosmetiske produkter, reguleret i Raadets direktiv 76/768/EOEF ((EFT L 262 af 27.9.1976. )), kaldet »kosmetikdirektivet«, med senere aendringer. Direktivet fastlaegger de betingelser, der skal opfyldes, for at kosmetiske produkter kan bringes i handelen uden risiko for forbrugerne.

Med Raadets direktiv 93/35/EOEF ((EFT L 151 af 23.6.1993. )) om sjette aendring af kosmetikdirektivet er sikkerhedsgarantierne for kosmetiske produkter blevet forbedret. Direktivet paalaegger producenter og importoerer af kosmetiske produkter i EU at give de nationale myndigheder adgang til at foretage kontrol paa grundlag af oplysninger om bl.a. midlets kvalitative og kvantitative formel, raavarernes og det faerdige produkts fysisk/kemiske og mikrobiologiske specifikationer, kriterierne for de kosmetiske produkters renhed og for den mikrobiologiske kontrol heraf samt om fremstillingsmetoden og om evalueringen af sikkerheden for menneskets sundhed ved brug af det faerdige produkt.

2. Med hensyn til bovin spongiform encephalopati (BSE) henstillede WHO, Det Videnskabelige Udvalg for Kosmetiske Produkter og forskellige andre beroerte udvalg paa saavel nationalt plan som paa EU-plan i begyndelsen af 90'erne til industrien at anvende bestanddele fra kvaeg fra BSE-fri lande. Forbindelsesudvalget for Perfume- og Kosmetikindustriens Europaeiske Foreninger (Colipa) oplyser, at de har fulgt denne henstilling siden da.

Det forholder sig saaledes, at ekstrakter udvundet af bestemte organer fra kvaeg skal vaere ledsaget af et oprindelsescertifikat, naar de ankommer til fabrikanterne. Colipa forsikrer desuden, at ekstrakter af bovint materiale saa som hjerne, rygmarv og oejne, som kunne taenkes at indebaere en forhoejet smitterisiko, ikke anvendes til fremstilling af kosmetiske produkter i EU.

Der blev paa EU-plan truffet vaesentlige veterinaermaessige bestemmelser straks ved sygdommens opstaaen. Disse er for nylig blevet suppleret med Kommissionens beslutning 96/239/EF af 27. marts 1996 ((EFT L 78 af 28.3.1996. )), i henhold til hvilken Det Forenede Kongerige har forbud mod at udfoere produkter, der er fremstillet af kvaeg slagtet i Det Forenede Kongerige og bestemt til medicinsk, kosmetisk eller farmaceutisk anvendelse.

Beslutning 96/362/EF ((EFT L 139 af 12.6.1996. )) af 11. juni 1996 indeholder en bestemmelse om, at Det Forenede Kongerige kun maa tillade produktion af ovennaevnte produkter under officiel veterinaerkontrol i virksomheder, for hvis vedkommende det er godtgjort, at produktionen finder sted i overensstemmelse med de anfoerte betingelser. Det fremgaar af beslutningen, at de bestemmelser, der gaelder for produkter fra Det Forenede Kongerige, ogsaa omfatter fremstillingen af saadanne produkter bestemt for hjemmemarkedet. Med beslutningen har Kommissionen desuden givet tilladelse til en gradvis ophaevelse af embargoen for bl.a. gelatine og talg. Embargoen haeves efterhaanden som de naermere angivne betingelser opfyldes.

Endvidere har Det Forenede Kongerige siden 1988 truffet en raekke foranstaltninger, herunder destruktion af det specificerede slagteaffald.

3. - 4. Talg anvendes hovedsageligt til saebefremstilling. Af de andre bovine ekstrakter, som indgaar i sammensaetningen af kosmetiske produkter, udvindes nogle, som f.eks. gelatine, af forskellige vaevstyper, herunder ben- og hudvaev. De anvendes i fremstillingen af forskellige produkter, bl.a. shampo, saebe og haarplejemidler. Andre ekstrakter udvindes af bestemte organer som f.eks. placenta og brissel. Disse anvendes kun i sammensaetningen af et meget begraenset antal kosmetiske produkter.

Hvad angaar anvendelsen af ekstrakter af bovint materiale i kosmetiske produkter er det vigtigt at praecisere:

- at ekstrakter af bovint materiale ikke indgaar i de kosmetiske produkter i ubearbejdet form, men foerst gennemgaar forskellige kemiske processer

- at det animalske raamateriale i de fleste tilfaelde kun udgoer en meget beskeden procentdel af sammensaetningen af det faerdige kosmetiske produkt.

5. Kommissionen har ikke kendskab til undersoegelser, der beskaeftiger sig med smitterisikoen ved paafoering af kosmetiske midler paa beskadiget hud.

6. Producenterne i Det Forenede Kongerige skal overholde saavel de nationale bestemmelser som EU-bestemmelserne paa omraadet. Som allerede naevnt omfatter bestemmelserne i beslutning 96/362/EF ogsaa fremstillingen af de i beslutningen naevnte produkter i Det Forenede Kongerige.

7. I henhold til den tidligere omtalte sjette aendring skal de bestanddele, der indgaar i det kosmetiske produkt, vaere anfoert paa etiketten. For saa vidt angaar de ekstrakter af bovint materiale, der er opfoert i den netop offentliggjorte fortegnelse over anvendte bestanddele i kosmetiske produkter ((Kommissionens afgoerelse 96/335/EF af 8.5.1996 - EFT L 132 af 1.6.1996. )), identificeres organet, hvorfra ekstrakten er udvundet, naar det drejer sig om et veldefineret organ som f.eks. milt eller placenta.