ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1982/02

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Fødevaresikkerhed som hindring for handlen med Rumænien

Siden marts 2002 er forskellige nederlandske transporter med grøntsager og frugt af god kvalitet blevet standset ved den rumænske grænse, fordi eksportørerne tilsyneladende ikke er i besiddelse af de korrekte dokumenter. Det lader til, at de rumænske myndigheder fortolker forskellige EU-direktiver vedrørende kvalitetsstandard, fytosanitære foranstaltninger og krav til fødevaresikkerhed forkert, hvorved eksport af grøntsager og frugt hindres. Den dag i dag eksisterer denne tekniske handelsbarriere, og skaden er i mellemtiden løbet op til EUR 2 mio.

1. Er Kommissionen klar over de problemer, som de nederlandske eksportører bliver udsat for ved eksporten af grøntsager til Rumænien?

2. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at få de rumænske myndigheder til at afskaffe denne tekniske handelshindring?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. september 2002)

Kommissionen er opmærksom på de problemer, som eksportører i medlemsstaterne støder på som følge af en ny rumænsk forordning vedrørende sikkerheds- og kvalitetsbestemmelser for frisk frugt og grøntsager til forbrug. Det er Kommissionens opfattelse, at bestemmelserne i denne forordning er overdrevne.

Kommissionen har haft formel og uformel kontakt med de kompetente rumænske myndigheder og især den rumænske landbrugsminister. Kommissionen har gjort det klart, at de indførte foranstaltninger ikke må udgøre en hindring for lovlig handel, og søger at få forordningen ophævet eller bragt på linje med fællesskabsretten.

Kommissionen vil fortsætte og intensivere sin indsats så længe der findes overdrevne foranstaltninger, da ikke-toldmæssige handelsbarrierer er i strid med bestemmelserne i den Europa-aftale, som er indgået mellem Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side.

Kommissionen vil endvidere bistå de rumænske myndigheder med udformningen af ny lovgivning i forbindelse med Rumæniens forberedelse til tiltrædelsen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2008/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Nigeria

Kan Kommissionen for Nigerias vedkommende gøre rede for, hvilke projekter der blev finansieret over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede støtte til landet har været i 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2971/02

af Christa Prets (PSE) til Kommissionen

(22. oktober 2002)

Om: Generaldirektoratet for Beskæftigelse og Sociale Anliggender informationspolitik

Det østrigske nyhedsbureau (APA) udsendte den 12. september kl. 18.00 en hastemeddelelse med titlen EU retter hård kritik mod Østrigs beskæftigelsespolitik. I denne meddelelse refererer APA med eneret til Kommissionens årlige rapport som led i de nationale handlingsplaner. Den 13. september 2002 ville jeg have nærmere oplysninger derom, og vores kontor henvendte sig til Kommissionens ansvarlige kontor, men fik ingen oplysninger med henvisning til at rapporten først bliver offentliggjort i november. Hvorfor bliver Kommissionens oplysninger gjort senere tilgængelige for EP-medlemmer end for pressen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(29. november 2002)

Kommissionen vedtog udkastet til den fælles rapport om beskæftigelsen 2002 den 13. november 2002(1). Kommissionen vurderer i rapporten, hvor langt medlemsstaterne er kommet med gennemførelsen af beskæftigelsesretningslinjerne for 2001. Efter vedtagelsen blev rapporten fremsendt til de øvrige institutioner, herunder Europa-Parlamentet, og blev gjort tilgængelig for både pressen og offentligheden.

I den indledende fase af udarbejdelsen af udkastet til den fælles rapport om beskæftigelsen og det tilhørende bilag afholdt Kommissionen bilaterale møder med alle medlemsstaterne for at sikre korrektheden af alle oplysninger. Dette års møde med Østrig fandt sted den 13. september 2002. Kort før mødet blev det foreløbige udkast til bilaget, som det normalt sker, sendt til det østrigske ministerium for beskæftigelse og økonomiske anliggender.

Det er ikke Kommissionens politik at stille udkast til forslag til rådighed for pressen, inden de vedtages og sendes til de øvrige EU-institutioner. I henhold til rammeaftalen offentliggør Kommissionen ikke lovgivningsmæssige initiativer eller andre vigtige initiativer eller beslutninger uden først at underrette Parlamentet. I overensstemmelse med rammeaftalen informerer Kommissionen derfor normalt Parlamentet om de vigtigste beslutninger truffet af Kommissionens medlemmer umiddelbart efter Kommissionens ugentlige møde.

(1) KOM(2002) 621 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1880/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Granada

Kan Kommissionen udarbejde en opstilling over de projekter, som var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001 og angive størrelsen af det samlede investerede beløb i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1357/02

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(14. maj 2002)

Om: Bankhemmeligheden i medlemsstaterne

Bankhemmeligheden spiller en vigtig rolle i forbindelse med bekæmpelse af finansiering af terrorhandlinger såvel som hvidvaskning af penge.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål:

1. I hvilke medlemsstater er bankhemmeligheden omfattet af retsakter?

2. I hvilke medlemsstater eksisterer bankhemmeligheden på grundlag af bankens almindelige forretningsbetingelser og arbejdskontrakter med dens medarbejdere?

3. I hvilke medlemsstater findes der ingen bankhemmelighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(14. juni 2002)

Bankhemmelighed eller fortrolige kundeoplysninger, som er omfattet af straffeloven, specifik lovgivning eller civilretten, findes i en eller anden form i alle medlemsstaterne.

I direktivet vedrørende bekæmpelse af hvidvaskning af penge, dvs. Rådets direktiv 91/308/EØF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge(1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/97/EF af 4. december 2001(2), stilles der krav om, at bankhemmeligheden suspenderes, hvis der er mistanke om hvidvaskning af penge,

og at der udarbejdes en rapport om suspekte transaktioner til de kompetente myndigheder. Direktiv 2001/97/EF, som skal gennemføres senest den 15. juni 2003, indebærer en betydelig udvidelse af omfanget af kriminelle handlinger, der omfattes af fællesskabsdefinitionen på hvidvaskning af penge. Da direktivet blev vedtaget, enedes medlemsstaterne om, at enhver form for kriminalitet i tilknytning til finansiering af terrorisme udgør alvorlige lovovertrædelser som defineret i direktivet.

Den ofte komplekse situation i de enkelte medlemsstater kan i store træk opsummeres som følger:

Bankhemmelighed er reguleret ved lov i Danmark, Grækenland, Frankrig, Luxembourg, Østrig, Portugal, Finland og Sverige.

I Belgien, Tyskland, Spanien, Irland, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige er begrebet bankhemmelighed ikke fastlagt i specifik lovgivning, men er primært baseret på den civilretlige aftale mellem banken og kunden, ifølge hvilken banken er forpligtet til at holde oplysninger om kunden fortrolige.

(1) EFT L 166 af 28.6.1991.

(2) EFT L 344 af 28.12.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1657/02

af Ioannis Souladakis (PSE) til Rådet

(11. juni 2002)

Om: Finansiering af programmer for infrastrukturprojekter under Cards

Det femårige strategiske program Cards omfatter ikke finansiering af store infrastrukturprojekter, eftersom midlerne er utilstrækkelige. Støtte til udbygning og forbedring af de infrastrukturer, der er nødvendige for den langsigtede udvikling af Sydøsteuropa, er følgelig udelukket fra fællesskabsrammen. Dette giver anledning til at stille nogle spørgsmål angående finansieringsmetoderne for disse infrastrukturer.

1. Hvilke metoder for gennemførelse af finansieringen af store infrastrukturer har Rådet planlagt for Sydøsteuropa?

2. Hvilke tjenestegrene og hvilke af Den Europæiske Unions finansieringsinstitutioner agter Rådet at involvere i proceduren for finansiering af disse infrastrukturprojekter?

Svar

(5. november 2002)

1. Ud over EF-støtten i henhold til Cards-forordningen får investeringsprojekter i kandidatlandene i Central- og Østeuropa navnlig støtte gennem den generalgaranti, Fællesskabet stiller over for EIB til dækning af eventuelle tab på lån til investeringsprojekter i disse lande. Loftet over udlån, der er omfattet af fuld garanti i denne region, blev i november 2001 sat til 9 280 mio. EUR indtil 2007.

2. Desuden har EIB oprettet en førtiltrædelsesfacilitet på ca. 8 500 mio. EUR, der kan anvendes indtil 2003 til ikke-garanterede lån til investeringsprojekter i kandidatlandene.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2430/02

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(26. august 2002)

Om: Æteriske olier

Har Kommissionen overvejet at etablere en ny industrigren under betegnelsen aromaterapi, i hvilken æteriske olier kunne klassificeres i to kategorier:

1. landbrugsprodukter

2. kemiske produkter

hvor landbrugsprodukterne skulle være baseret på en simpel destillationsproces, mens de kemiske produkter skulle være olier med en ændret kemisk sammensætning og indhold standardiseret efter fastlagte industrinormer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(16. oktober 2002)

Til toldmæssige og statistiske forål klassificeres varer som regel i varefortegnelser (det harmoniserede system, den kombinerede nomenklatur (KN)) efter objektive kriterier, som f.eks. fysiske eller kemiske egenskaber.

Æteriske olier er af vegetabilsk oprindelse og fremkommer ved forskellige processer (f.eks. udpresning, destillation og udtrækning). De klassificeres som sådanne i varefortegnelser (KN-position 3301: Flygtige vegetabilske olier (også befriet for terpener) ) i overensstemmelse med de planter, de er fremstillet af (f.eks. bergamot, appelsin eller pomerans, citron, lime, geranium, jasmin, lavendel, pebermynte osv.). De har som regel en kompleks sammensætning og indeholder mange kemiske stoffer, såsom alkoholer, aldehyder, ketoner, fenoler, estere, ethere og terpener i varierende forhold.

Syntetiske æteriske olier produceres ikke som sådanne. Specifikke kemiske stoffer fremkommet ved syntese, som kan vise sig at være billigere, tilsættes til æteriske olier for at styrke disses aroma. Ifølge klassificeringsreglerne klassificeres disse stoffer efter deres kemiske struktur som Organiske kemikalier (KN-kapitel 29). For at kunne klassificere disse produkter korrekt er det derfor nødvendigt at kende deres nøjagtige sammensætning. Rene stoffer med en veldefineret struktur, som er ekstraheret af æteriske olier, klassificeres som Organiske kemikalier.

Det kan således konkluderes, at det af systemmæssige årsager vil kunne vise sig vanskeligt at foretage en sondring mellem landbrugsmæssige (naturlige) og kemikalie(syntetiske)-indeholdende æteriske olier til aromaterapi inden for varefortegnelserne, og så vidt vides har det aldrig været krævet af industrien.

Set ud fra et undustrielt synspunkt omfatter Fællesskabets aktivitetsfortegnelse NACE rev. 1 for øjeblikket undergruppe 24.63 Fremstilling af æteriske olier. Denne undergruppe omfatter kun fremstilling af ekstrakter af naturlige aromatiske produkter og ikke fremstilling af syntetiske aromatiske produkter.

Næste revision af NACE vil ske i 2007. Revisionsprocessen er allerede startet, og selv om Kommissionen hidtil ikke har modtaget nogen forslag vedrørende denne sektor, vil et forslag sendt til Kommissionen indgå i revisionsprocessen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1996/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Mauritius

Kan Kommissionen for Mauritius' vedkommende gøre rede for, hvilke projekter der blev finansieret over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede støtte til landet har været i 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2635/02

af Brian Simpson (PSE) til Kommissionen

(18. september 2002)

Om: Lavprisflyselskaber og forbrugerrettigheder

Vil Kommissionen på baggrund af det øgede antal klager fra forbrugere vedrørende de såkaldte lavprisflyselskaber iværksætte en undersøgelse af disse flyselskabers virksomhed for at sikre, at EU's forbrugerlovgivning overholdes af denne type flyselskab?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(24. oktober 2002)

Kommissionen tillægger det stor betydning, at flypassagerernes rettigheder beskyttes, og er ved at udvikle en lovramme herfor. I 2000 fremsatte Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2027/97 om luftfartsselskabers ansvar i tilfælde af ulykker(1), som er blevet vedtaget i år(2). Ved udgangen af 2001 fremsatte Kommissionen et nyt forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer ved boardingafvisning og ved aflysning eller lange forsinkelser(3) (til erstatning for den gældende rådsforordning (EØF) nr. 295/91 af 4. februar 1991 om en ordning for kompensation til ruteflypassagerer, der afvises på grund af overbookning(4)). Dette forslag er nu til behandling i Europa-Parlamentet og Rådet. Endelig offentliggjorde Kommissionen tidligere på året et høringsdokument om flyselskabers kontrakter med passagererne med henblik på at forberede et forslag til retsakt til næste år.

Individuelle tvister mellem passagerer og flyselskaber er anliggender, som sorterer under de nationale domstole, som igen kan henvise spørgsmål, der kræver udlægning af fællesskabsretten, til De Europæiske Fællesskabers Domstol i medfør af traktatens artikel 234. Skulle der imidlertid foreligge veldokumenterede og overbevisende vidnesbyrd om, at medlemsstaternes myndigheder ikke træffer passende foranstaltninger til at sikre, at fællesskabslovgivningen gennemføres og/eller håndhæves på korrekt vis, vil Kommissionen i sin egenskab af traktatens vogter naturligvis være rede til at se nærmere på sådanne klager.

(1) EFT C 337 E af 28.11.2000.

(2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 889/2002 af 13. maj 2002; EFT L 140 af 30.5.2002.

(3) EFT C 103 E af 30.4.2002.

(4) EFT L 36 af 8.2.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2272/02

af Pere Esteve (ELDR) til Rådet

(24. juli 2002)

Om: Rådets manglende overholdelse af fristen for besvarelse af prioriterede forespørgsler

Den prioriterede skriftlige forespørgsel P-0296/02(1), som undertegnede rettede til Rådet den 30. januar 2002, og som blev registreret den 5. februar 2002, om det spanske formandskabs rolle under Menneskerettighedskommissionens 58. samling i Genève (den 18. marts til den 26. april 2002) var endnu ikke blevet besvaret den 25. juni 2002. Ikke alene var det på dette tidspunkt to måneder siden, at Menneskerettighedskommissionens samling var afsluttet, men desuden var der kun fem dage tilbage af det spanske formandskabs periode.

I henhold til artikel 44, stk. 5, i Parlamentets forretningsorden, skal sådanne forespørgsler besvares inden for en frist på tre uger fra den dato, hvor de er registreret i Rådet, dvs. senest den 26. februar 2002.

I sit samlede svar på de skriftlige forespørgsler E-1299/00, E-1300/00 og P-1541/00(2) den 10. juli 2000 gjorde Rådet opmærksom på, at det ikke er bundet af fristerne i Europa-Parlamentets forretningsorden. Rådet understregede dog, at det med henblik på et bedre samarbejde med Europa-Parlamentet på dette område hurtigt havde truffet en række interne foranstaltninger for at kunne besvare de skriftlige forespørgsler inden for en frist, der ikke oversteg to måneder.

Den pågældende prioriterede forespørgsel fra undertegnede blev besvaret næsten fem måneder efter, at den var blevet registreret, og svaret var ikke længere af nogen relevans, idet Menneskerettighedskommissionens 58. samling på daværende tidspunkt var afsluttet, ligesom det spanske formandskab næsten var ovre.

Er Rådet sig de ulemper bevidst, som den manglende overholdelse af Europa-Parlamentets forretningsorden medfører? Har Rådet til hensigt at træffe reelt effektive foranstaltninger for at afhjælpe de forsinkelser, som optræder langt hyppigere og i alvorligere grad, end det er tilfældet med Kommissionens besvarelser?

(1) EFT C 229 E af 26.9.2002, s. 70.

(2) EFT C 46 E af 13.2.2001, s. 167.

Svar

(16.-19. december 2002)

Rådet kan kun bekræfte svaret på spørgsmål E-1299/00, E-1300/00 og P-1541/00 og forsikrer det ærede medlem om, at det altid så vidt muligt og i overensstemmelse med sine egne interne regler bestræber sig på at afgive svar så hurtigt som muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1872/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Fiji

Kan Kommissionen udarbejde en opstilling over de projekter, som var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001 og angive størrelsen af det samlede investerede beløb i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1733/02

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(17. juni 2002)

Om: Sikring af betalinger pr. bankkort

På trods af bankernes stadige anstrengelser stiger antallet af bedragerier med bankkort uophørligt.

Samtidig er antallet af bankkortindehavere steget med 6 % i 2001. Det er således ikke overraskende, at antallet af transaktioner pr. bankkort i løbet af ti år praktisk taget er fordoblet og er nået op på 4,8 mia. transaktioner i 2001.

Ved betaling med kort hos en handlende ved hjælp af en elektronisk betalingsterminal anvendes der er avanceret teknologi baseret på aflæsning af de data, der er indeholdt i den elektroniske chip. Det er den samme chip, som ligeledes anvendes i pengemaskinerne, og som muliggør en sikker godkendelse af den hemmelige kode. Imidlertid er den elektroniske chip ikke systematisk integreret på det kort, der udleveres af bankerne i de forskellige medlemsstater.

I denne forbindelse og på baggrund af det stigende antal tilfælde af bedrageri agter Europa-Kommissionen da at indføre en harmonisering af sikringsanordningerne på bankkortene, som ville gøre det muligt for de europæiske borgere sikkert at anvende dette betalingsmiddel, der bliver mere og mere udbredt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(26. juli 2002)

Kommissionen er bekendt med det stigende antal bedragerier med bankkort og er enig med det ærede medlem i, at der bør indføres chipkort i alle medlemsstater for at reducere antallet af forfalskninger. Falske kort er i øjeblikket den hyppigste form for betalingsbedrageri i EU og tegner sig for ca. 30 % af tabene. Betalingskortsystemerne og bankerne har besluttet, at der inden udgangen af 2005 skal indføres chipkort i alle medlemsstater. Denne frist er fastsat under hensyn til det store antal nye kort, der skal udstedes, og til det materiel (terminaler, pengeautomater osv.), der skal udskiftes eller ændres.

For at forebygge svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter vedtog Kommissionen i februar 2001 en treårig handlingsplan for forebyggelse af svig(1). Øget sikkerhed er kernen i handlingsplanen, hvori der slås til lyd for at indføre den højeste sikkerhed, som er økonomisk rentabel.

I 2003 agter Kommissionen at holde en konference om sikkerhed i forbindelse med betalinger i det indre marked for at forbedre informationen om sikkerheden ved moderne betalingsprodukter og -systemer. Overgangen til chipkort i EU drøftes jævnligt på møderne i EU's Ekspertgruppe for Forebyggelse af Svig, som er styringsgruppen for gennemførelsen af handlingsplanen for forebyggelse af svig.

Desuden indeholder handlingsplanen for smart cards, som indgår i E-europe-initiativet, også tiltag, der skal øge anvendelsen af chipkort for betalingsapplikationer, herunder også standardiseringsspørgsmål.

(1) Kommissionens meddelelse med titlen Forebyggelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter, KOM(2001) 11 endelig udg.