ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0419/00

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. februar 2000)

Om: Stop for risiciene ved anvendelse af forarmet uran i civilluftfarten

1. Har Kommissionen kendskab til beretningen i New Scientist (UK) af 15. januar 2000, der behandler flyulykken med Boing 747 fra Korean Air i Essex, Storbritannien, i december 1999, hvoraf det bl.a. fremgår at denne (civile) maskine i halen medførte 300 kg forarmet uran, ikke som ladning, men som modvægt?

2. Har Kommissionen kendskab til, at dette forarmede uran navnlig i større stil anvendes i ældre flyvemaskiner?

3. Har Kommissionen ligeledes kendskab til de alvorlige risici, som forarmet uran kan medføre for den offentlige sundhed, idet der kan henvises til kendte eksempler som flyulykken i Bijlmermeer (Amsterdam, Nederlandene) og i endnu større målestok Golfkrigen i Irak?

4. Kan Kommissionen oplyse, hvilke bestemmelser der gælder for anvendelsen af forarmet uran ved konstruktionen af flyvemaskiner både på europæisk plan og på verdensplan?

5. Kan Kommissionen oplyse, hvilke bestemmelser der findes for forarbejdning af forarmet uran ved demontering af flyvemaskiner og forarbejdning af forarmet uran i tilfælde af katastrofer?

6. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for definitivt at sætte en stopper for de risici, som anvendelsen af forarmet uran i flyvemaskiner frembyder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. april 2000)

Kommissionen har ikke detaljeret kendskab til ulykken med Korean Airs B 747 i Det Forenede Kongerige i december 1999, men den har for nylig undersøgt spørgsmålet efter anmodning fra Parlamentets Udvalg for Andragender.

Undersøgelsen har bekræftet at forarmet uran på grund af sin høje densitet har været brugt i fremstillingen af fly, bl.a. i B 747. Men den praksis blev opgivet i 1981, og siden da er man gradvis gået over til andre metaller.

Det er rigtigt at der stadig er fly i brug som indeholder forarmet uran, men den undersøgelse som de nederlandske myndigheder foretog af ulykken med en Boeing fra El Al den 4. oktober 1992 ved Amsterdam, har vist at sandsynligheden for skadevirkninger for befolkningens helbred som følge af en ulykke med et af disse fly er så lille at der kan ses bort fra den.

EF-retten indeholder ingen regler om at der ikke må benyttes forarmet uran til konstruktion af fly. Ovennævnte undersøgelse har bekræftet at der med den nuværende viden ikke er grundlag for at forbyde brug af de få fly der stadig indeholder forarmet uran.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0773/00

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(9. marts 2000)

Om: Indførsel af rensdyrkød fra Rusland til lande i EU

Ifølge oplysninger fra de finske rensdyravleres sammenslutning traf EU's Stående Veterinærkomité den 12. januar 2000 en principbeslutning (om ændring af beslutning 97/217/EF)(1) om indførslen af rensdyrkød fra Kola halvøen i Rusland. Hidtil har indførsel af kød fra Rusland ikke været tilladt, fordi landet er erklæret som mund- og klovsyge-område, og fordi forholdene på slagterierne og i forbindelse med forarbejdningen af kød ikke opfylder de fastsatte krav. Repræsentanter for EU's Stående Veterinærkomité har foretaget en inspektionsrejse til Kola halvøen vedrørende dette spørgsmål.

Ved Kommissionen, om inspektionsrejsen, som indvirkede på forberedelsen af spørgsmålet i Den Stående Veterinærkomité og denne komités afgørelse, blev foretaget under upartiske forhold? Tjekkede Kommissionen overvågningen af sygdommen, kødforarbejdningen og kvalitetskontrollen, og afklarede Kommissionen mulighederne for at skabe et eksternt kontrolsystem, som på en pålidelig måde kan påvise rensdyrkøds oprindelse i alle tilfælde?

(1) EFT L 88 af 3.4.1997, s. 20.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. marts 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel nr. H-0179/00 fremsat af Seppänen i spørgetiden under Parlamentets møde den marts 2000(1).

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (marts 2000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0339/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: Overtrædelse af bestemmelser i direktiv 89/391/EØF om foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet

I artikel 4, stk. 2, i direktiv 89/391/EØF(1) om forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet hedder det, at medlemsstaterne navnlig skal påse, at der sikres fyldestgørende kontrol og tilsyn. Eftersom der har været fremsat mange klager over, at medlemsstaterne ikke udøver nogen væsentlig kontrol med gennemførelsen af det ovennævnte direktiv, sådan som dette direktiv pålægger dem, bedes Kommissionen besvare følgende: Hvilke foranstaltninger har Kommissionen mulighed for at træffe for at sikre, at direktivet overholdes hvad angår medlemsstaternes forpligtelser til at føre fyldestgørende kontrol og tilsyn? Hvilke oplysninger råder Kommissionen over med hensyn til denne kontrol og de sanktioner, der eventuelt af de nationale myndigheder er blevet pålagt selskaber, som overtræder bestemmelser i direktiv 89/391/EØF?

(1) EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(28. marts 2000)

Kommissionen deler det ærede medlems holdning, som tillægger det stor betydning, at de nationale bestemmelser, der gennemfører Rådets rammedirektiv 89/391/EØF af 12. juni om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet, anvendes på effektiv vis i alle medlemsstater.

På baggrund heraf og i henhold til artikel 4, stk. 2, i rammedirektiv 89/391/EØF bør ethvert konkret tilfælde, hvor der kan være tale om en overtrædelse af de nationale bestemmelser, som gennemfører ovennævnte direktiv, meddeles de nationale myndigheder, som derefter arrangerer og gennemfører de nødvendige kontrol- og tilsynsforanstaltninger med henblik på en tilfredsstillende anvendelse af disse foranstaltninger.

Såfremt Kommissionen fik kendskab til konkrete oplysninger, som påviser, at de nationale myndigheder ikke lever op til deres forpligtelser i denne henseende, ville den træffe de nødvendige foranstaltninger og, hvis resultaterne af en undersøgelse af den konkrete sag krævede dette, indlede en overtrædelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169).

Hvad angår omfanget af kontrol og sanktioner, der af de nationale myndigheder er pålagt virksomheder, som overtræder bestemmelserne i direktiv 89/391/EØF, er Kommissionen netop ved at indsamle oplysninger fra de nationale arbejdstilsyn. Så snart disse oplysninger foreligger, vil Kommissionen sende dem direkte til det ærede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0104/00

af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen

(26. januar 2000)

Om: Fordeling af bevillingerne til Media II-programmet mellem forskellige stater

Media II-programmet fremmer audiovisuelle projekter. Det dækker de tre hovedområder videreuddannelse, projektudvikling og distribution af europæiske film- og fjernsynsproduktioner i andre medlemsstater.

Hvilke bevillinger har de forskellige medlemsstater modtaget inden for de tre hovedområder siden programmets begyndelse? Med hvilken begrundelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(2. marts 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens rapport om resultaterne af MEDIA II-programmet (1996-2000) i perioden 01.01.1996-30.06.1998(1), som er sendt til Parlamentet den 16. marts 1999.

Det bør præciseres, at udvælgelsen af modtagere foretages af Kommissionen i henhold til de vilkår, der findes nedfældet i Rådets afgørelse 95/564/EF af 22. december 1995 om et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (Media II Uddannelse)(2) og 95/563/EF af 10. juli 1995 om iværksættelse af et program til fremme af udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner (MEDIA II Udvikling og Distribution) (1996-2000)(3).

De projekter, hvis finansiering Kommissionen deltager i, udvælges ikke ud fra deres nationalitet eller oprindelsesland, men ud fra deres kvalitet og europæiske merværdi. Indkaldelser af forslag offentliggøres i De Europæiske Fællesskabes Tidende. I retningslinjerne præciseres de forskellige kriterier for støtteberettigelse og udvælgelse.

En endelig rapport vil blive tilsendt Parlamentet efter afslutningen af MEDIA II-programmet ved udgangen af 2000.

(1) KOM(1999) 91, endelig udg.

(2) EFT L 321 af 30.12.1995.

(3) EFT L 321 af 30.12.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0404/00

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Kommissionen

(8. februar 2000)

Om: Ligestilling mellem mænd og kvinder

Ifølge Eurostats statistiske rapport for 1999 er der lang vej igen, inden kvindelige arbejdstagere i Europa opnår samme løn som mænd. I den forbindelse er de græske kvinder dårligst stillet.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at sikre respekt for og gennemførelse af princippet om ligeløn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme art i alle medlemsstaterne og navnlig i Grækenland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(1. marts 2000)

Princippet om lige løn for mænd og kvinder for lige arbejde eller arbejde af samme værdi har været stadfæstet i fællesskabsretten siden Rom-traktaten (artikel 141 (tidl. artikel 119) i EF-traktaten). Ligeløn har desuden siden 1975 været omfattet af et direktiv, nemlig direktiv 75/117/EØF af 10. februar 1975 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder(1), som er gennemført i alle medlemsstaterne, også i Grækenland.

Disse forskellige bestemmelser har affødt en omfattende retspraksis fra Domstolen, som især har fortolket begrebet løn meget bredt. Trods bestemmelserne og retspraksis har det vis sig, således som også det ærede medlem gør opmærksom på, at der fortsat er betydelige forskelle mellem mænds og kvinders løn. Kommissionen vedtog derfor i 1996 en adfærdskodeks, som har til formål at forbedre betingelserne for at gennemføre ligeløn. Denne kodeks er tænkt som et redskab til at fremme ligeløn i praksis.

Kommissionen erindrer ligeledes om, at Domstolen for længe siden har fastslået, at EF-traktatens artikel 141 betyder, at alle kvindelige arbejdstagere, som mener at være ofre for forskelsbehandling, kan påberåbe sig denne artikel over for nationale domstole.

På trods af de nuværende problemer med den praktiske anvendelse af princippet og i lyset af de mange retslige garantier, der allerede ligger i fællesskabsretten, har Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt planer om at træffe andre lovgivningsmæssige initiativer vedrørende ligelønsprincippet.

Kommissionen gør dog atter det ærede medlem opmærksom på, at målet med at mindske lønforskelle mellem mænd og kvinder siden 1999 har været en integrerende del af retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. I denne sammenhæng har medlemsstaterne forpligtet sig til at vedtage foranstaltninger til fremme af ligeløn for mænd og kvinder.

(1) EFT L 45 af 19.2.1975.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0829/00

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(10. marts 2000)

Om: Miljøskadelige bestemmelser om udyrkede randbælter af landbrugsjord

Over 50 % af de udyrkede bælter rundt om markerne i min valgkreds (det sydvestlige England) er på over 2 meter. Kommissionen og Revisionsretten har for nylig pålagt Ministeriet for Landbrug, Fiskeri og Levnedsmidler (MAFF) at begrænse støttebeløbene til landbrugere, der har marker, som er omgivet af randbælter på over to meter. Hvis landbrugere i det sydvestlige England ikke ønsker at

miste et gennemsnitligt beløb på £ 969 om året, vil de skulle pløje helt op til deres hegn og eventuelt skære dem tilbage. Dette vil skade dyrelivet og fjerne jordlag, der i høj grad medvirker til at forhindre jorderosion på stejle marker, og vil modarbejde de miljømål, som EU har vedtaget.

Det Forenede Kongerige har anmodet Kommissionen om inden for rammerne af braklægningsordningen at øge dette bælte til tre meter for Det Forenede Kongerige. Vil Kommissionen i miljøbevarelsens navn være villig til at tage sin holdning op til revision, i det mindste for landbrugere, som traditionelt har opretholdt brede randbælter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. marts 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0535/00 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen. Europa 2000-programmet.



EF-Tidende nr. 303 E af 24/10/2000 s. 0202 - 0202



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0535/00 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Europa 2000-programmet Hvilke 55 projekter har Kommisionen udvalgt til Europa 2000-programmet? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (18. april 2000) I mangel af oplysninger, der ville gøre det muligt at foretage de nødvendige efterforskninger vedrørende spørgsmålet, må Kommissionen beklage, at den ikke i øjeblikket kan besvare forespørgslen. Den skal herefter anmode det ærede medlem om at præcisere sit spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0097/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. januar 2000)

Om: De spanske autonome regioners deltagelse i EU's institutioner

Efter et generelt spørgsmål om dette emne, som jeg rejste den 12. oktober 1999 (P-1823/99)(1), svarede Kommissionen den 25. november 1999, at i medfør af EF-traktatens artikel 203 (tidligere artikel 146) kan medlemsstaterne bestemme deres repræsentation i Rådet ud fra den specifikke situation i landet.

For nylig nægtede den spanske regering de spanske autonome regioner ret til i EU-institutionerne direkte at repræsentere deres stat på områder, som faldt ind under deres kompetence, selv om det spanske Deputeretkammer allerede for to år siden havde godkendt denne mulighed.

Da de autonome regioner selv de, der som Galicien er anerkendt som nationer på denne måde nægtes retten til at udøve deres forfatningsmæssige beføjelser, vil Kommissionen da tage initiativ til, at denne deltagelse medtages og garanteres i forbindelse med den reform af traktaterne, der skal udarbejdes på regeringskonferencen i 2000 under hensyntagen til, at denne ret allerede anerkendes i lande som f.eks. Tyskland, Østrig og Belgien?

(1) EFT C 203 E af 18.7.2000.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(25. februar 2000)

Kommissionen erindrer om, at Rådet i henhold til EF-traktatens artikel 203 (tidligere artikel 146) består af en repræsentant for hver medlemsstat på ministerplan, som skal være beføjet til at forpligte denne medlemsstats regering. EU-institutionerne har ikke beføjelse til at blande sig i valget af denne repræsentant, der foretages af hver medlemsstat i overensstemmelse med de respektive forfatningsmæssige bestemmelser. Kommissionen ser ingen grund til at foreslå en ændring af denne bestemmelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0172/00

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(31. januar 2000)

Om: Året 1999 og dets betydning for institutionerne i EU's historie

Det forløbne år har med hensyn til begivenhederne i institutionerne været det år, hvor tingene gik hurtigst og samtidig været det mest afgørende siden Fællesskabets oprettelse i 1957.

Den Europæiske Union har både i forbindelse med den alvorlige institutionelle krise, hvor Kommissionen så sig nødsaget til at træde tilbage, og i sin nye rolle i den internationale politik oplevet en rystelse, som teoretikere og forskere inden for statsvidenskaben bør udforske for at uddrage konklusionerne og udtale sig om en fremtidig adfærd, som kan ligge til grund i institutionel sammenhæng.

Vil Kommissionen på baggrund af ovenstående støtte forskning og debatter mellem eksperter og interesserede i almindelighed vedrørende EU-institutionerne for at kunne uddrage resultater og konsekvenser af fortolkningen af den institutionelle krise, Den Europæiske Union oplevede sidste år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(20. marts 2000)

Europa-Kommissionen støtter undersøgelser og debatter mellem eksperter og forskere, der interesserer sig for EU's politiske og institutionelle udvikling. Inden for rammerne af Jean Monnet-projektet støtter EU f.eks. forskning og undervisning om spørgsmål i tilknytning til EU, herunder også spørgsmål om det politisk-institutionelle system.

I forbindelse med regeringskonferencen 2000 om institutionelle reformer har Kommissionen anmodet Det Europæiske Universitetsinstitut i Firenze om at undersøge mulighederne for en revision af traktaterne. Resultaterne af denne undersøgelse vil blive fremsendt til stats- og regeringscheferne i forbindelse med Det Europæiske Råd i juni.

Inden for netværket ECSA (European Community Studies Association) støtter og fremmer Kommissionen på internationalt plan debatter mellem forskere med speciale i EU og europæisk politik.

Kommissionen leder endvidere i samarbejde med eksterne partnere et stort projekt om EU's styring. Den deltager ligeledes i debatter og undersøgelser i forskningsinstitutter og offentlige og private tænketanke.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0169/00

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(31. januar 2000)

Om: Akkordarbejde

Den tyske Volkswagengruppe har genindført akkordarbejdet i den europæiske bilindustri. 5000 for 5000-planen er udtryk for et brud med den hidtidige praksis i denne industri, idet lønmodtageren nu får hovedansvaret for arbejdstidens længde.

Hvad mener Kommissionen om denne nye model på arbejdsmarkedet, som indebærer en fast løn med varierende arbejdstid? Finder Kommissionen, at den kan anvendes som en løsningsmodel i kampen mod ledigheden og for oprettelse af arbejdspladser i Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(3. marts 2000)

Kommissionen er af den opfattelse, at nye former for tilrettelæggelse af arbejdet har større mulighed for at blive en succes, når de indføres i enighed mellem arbejdsmarkedets parter. Det er også vigtigt at sikre en passende balance mellem smidighed og sikkerhed. Nyskabende former for tilrettelæggelse af arbejdet kan medføre en stigning i beskæftigelsen, men dette vil i høj grad afhænge af de særlige omstændigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0081/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(24. januar 2000)

Om: Forslag til ændring af direktiv 85/374/EØF vedrørende civilretligt erstatningsansvar for defekte produkter

Kommissionen opfordrede i forbindelse med sine planer om at forbedre direktiv 85/374/EØF(1) om produktansvar de berørte kredse til at fremsætte kommentarer til de spørgsmål, der er omhandlet i grønbogen om civilretligt erstatningsansvar for defekte produkter, inden der var gået fire måneder efter grønbogens udgivelse. Det nævnes i selve grønbogen, at dette initiativ naturligvis ville vække interesse i erhvervskredse, hos forbrugerne og det offentlige.

1. Finder Kommissionen de reaktioner, den har modtaget fra erhvervskredse og de offentlige myndigheder i medlemsstaterne, tilfredsstillende?

2. Fra hvilke græske forbrugerorganisationer har den modtaget kommentarer? Er der kommet en udtalelse fra Forbrugergeneralsekretariatet?

(1) EFT L 210 af 7.8.1985, s. 29.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. marts 2000)

1. Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at den har modtaget næsten 100 kommentarer til grønbogen(1).

Reaktionerne stammer fra nationale og europæiske forbrugerorganisationer, sektorer inden for de berørte industrier (navnlig lægemiddel-, bil-, forsikrings-, og kemikalieindustrien samt industrien for landbrugsprodukter og elektrisk udstyr), offentlige myndigheder i medlemsstaterne (Danmark, Tyskland, Grækenland, Frankrig, Østrig, Portugal, Finland og Det Forenede Kongerige) og i tredjelande (Island, Norge, Slovenien, Schweiz) og organer, som er specialiseret i produktansvar (f.eks. Pan-European organisation of personal injury lawyers, United States Defense research institute og et særligt udvalg om forskrifter om produktansvar i EU).

Kommissionen har offentliggjort kommentarerne på Internet (http://europa.eu.int/internal_market/en/goods/liability/replies.htm).

Det er endnu for tidligt at udtale sig om indholdet af de modtagne reaktioner.

2. Kommissionen har endnu ikke modtaget kommentarer fra nogen græsk forbrugerorganisation.

(1) KOM(1999) 396 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0291/00

af Jan Wiersma (PSE) til Kommissionen

(11. februar 2000)

Om: Phare-programmet for Kroatien

Er Kommissionen i lyset af det positive resultat af valget i Kroatien den 3. januar 2000 villig til at genoverveje indefrysningen af Phare-programmet for Kroatien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. marts 2000)

Som følge af den seneste tids politiske udvikling i Kroatien har Kommissionen taget en række skridt for tydeligt at give udtryk for sin tilskyndelse og støtte til processen frem mod en fuldstændig demokratisering af Kroatien, der vil markere en ny æra i forbindelserne mellem Kroatien og Unionen.

Der har fundet besøg sted på højt niveau mellem formanden for Kommissionen og en række tjenestemænd ved Kommissionen med ansvar for de eksterne forbindelser på den ene side og de nye kroatiske ledere på den anden side. Det første møde i den rådgivende task force mellem Unionen og Kroatien, der blev nedsat af Rådet (almindelige anliggender, CAG) den 24. januar 2000, blev afholdt den 15. februar 2000. Kommissionen blev af CAG den 14. februar 2000 opfordret til at udarbejde en forundersøgelsesrapport med henblik på indledning af forhandlinger om indgåelse af en stabiliserings- og associeringsaftale.

Kommissionen vil i forbindelse med en tjenesterejse til Kroatien i begyndelsen af marts måned foretage de indledende vurderinger med hensyn til behov og prioriteter, så den kan gå i gang med at planlægge Fællesskabets bistand til Kroatien for året 2000.

Specielt hvad angår ydelse af PHARE-bistand til Kroatien, bør det anføres, at Kommissionen agter at fremlægge et nyt program til foråret, der kommer til at omfatte hele den vestlige Balkanregion. Derfor vil PHARE-programmet blive helt og holdent centreret om ansøgerlandene, medens det nye program fuldstændigt erstatter PHARE- og OBNOVA-programmerne for Balkanlandenes vedkommende, herunder Kroatien, der, så snart programmet træder i kraft, vil kunne drage fordel af det.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0012/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. januar 2000)

Om: Gennemførelse af direktivet fjernsyn uden grænser

Direktiv 97/36/EF(1) fjernsyn uden grænser som har været gældende siden 30. juli 1997, indeholder bl.a. bestemmelserne for teleshopping, beskyttelse af mindreårige og reklamer. Dette direktiv er endnu ikke blevet omsat til græsk lovgivning med det resultat, at der ikke findes regler for teleshopping, at forbrugerne ikke er beskyttet mod nogen form for reklame, og at direktivets bestemmelser om beskyttelse af mindreårige ikke bliver gennemført.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at træffe, for at dette direktiv kan blive gennemført i græsk lov, og for at seerne og især børn kan blive beskyttet mod uegnede programmer?

(1) EFT L 202 af 30.7.1997, s. 60.

Svar afgivet på vegne af Kommissionen af Viviane Reding

(28. februar 2000)

Kommissionen har for nylig besluttet at indbringe sagen for Domstolen, fordi gennemførelsen af Parlamentets og Rådets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997 om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv- og radiospredningsvirksomhed endnu ikke er fuldstændig gennemført i Grækenland.