ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0165/98 af Constanze Krehl (PSE) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: Mulighed for stoette til foranstaltninger, der medfinansieres af europaeiske strukturstoettebevillinger

Kan Kommissionen oplyse, om strukturfondsforordningen fastlaegger, at statsborgere fra tredjelande, som legalt opholder sig i et maalomraade, principielt er udelukket fra strukturfondsstoetten?

Hvis strukturfondsforordningen ikke fastlaegger dette, om den saa tillader, at de ansvarlige nationale, henholdsvis regionale myndigheder i deres retningslinjer til fremme af foranstaltninger, der medfinansieres af europaeiske strukturstoettemidler, principielt udelukker statsborgere fra tredjelande, der er bosiddende i det paagaeldende maalomraade, fra en saadan stoette?

Vil det sige, at en kvinde med polsk statsborgerskab, som er gift med en EU-borger og sammen med denne er bosiddende i en EU-stat, af denne aarsag kan faa naegtet adgang til europaeiske strukturstoettemidler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (12. marts 1998)

Der er ingen bestemmelser i strukturfondsforordningerne, som tillader udelukkelse af statsborgere i tredjelande, der legalt opholder sig i et omraade i en stoetteberettiget medlemsstat, fra strukturfondsstoette, og forordningerne tillader heller ikke nationale eller regionale myndigheder at udelukke statsborgere i tredjelande fra at modtage stoette.

Ifoelge forordningerne kan der dog kun ydes stoette til aktiviteter, som gennemfoeres paa EF's omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0059/98 af Ian White (PSE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Ekstremt lavfrekvente radioboelger

Siden Sovjetunionens sammenbrud ser det ud til, at nogle ekstremt lavfrekvente radiosendere er fortsat med at fungere, nogle af dem fra lande, der soeger om EU-medlemskab. Er Kommissionen klar over en saadan fortsat udsendelse, og er der sket nogen overvaagning af frekvens og feltstyrke?

Har Kommissionen kendskab til, at der er blevet drevet forskning, at der drives forskning, eller at der vil blive drevet forskning med henblik paa at fastslaa de sundhedsfarlige virkninger foraarsaget af cyklotron resonans i forbindelse med disse udsendelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (11. marts 1998)

Kommissionen er ikke foer blevet gjort opmaerksom paa det spoergsmaal, det aerede medlem rejser.

Kommissionen offentliggjorde i 1996 et omfattende dokument om kilder, udsaettelse for og sundhedsvirkninger af ikke-ioniserende straaling, som daekkede ekstremt lave frekvenser, herunder jordens naturlige magnetfelt.

Vurdering af risikoen for mennesker ved at blive udsat for ekstremt lave frekvenser har ogsaa indgaaet i mange forskningsaktiviteter, hvoraf nogle har modtaget stoette fra Faellesskabet. Derudover koordinerer Verdenssundhedsorganisationen (WHO) en oversigt over alle internationalt tilgaengelige undersoegelser vedroerende disse spoergsmaal. Kommissionen deltager som observatoer i disse bestraebelser, og der vil blive afholdt et moede i maj 1998 i Moskva for at faa et fornyet overblik over den forskning, der vedroerer udsaettelse for lave og hoeje frekvensfelter. Materialet fra dette moede vil blive udgivet paa russisk og engelsk.

Oplysninger om det projekt, der gennemfoeres af WHO kan findes paa Internettet (http://www.who.ch:programmes/peh/emf/emf-home.htm). Kommissionen sender en kopi af dokumentet fra 1996 og en liste over undersoegelser vedroerende cyclotron resonans direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0311/98 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (10. februar 1998)

Om: Italienske offentlige finansielle forpligtelser

I det nederlandske Andetkammer er foelgende spoergsmaal blevet stillet til den nederlandske finansminister. Vil Kommissionen venligst ligeledes besvare disse spoergsmaal for hermed at sikre Italien maksimal objektivitet?

1. Er Kommissionen bekendt med, at Banca d'Italia gennem denne transaktion har opnaaet en fortjeneste paa 7 billioner Lire, hvoraf banken har betalt en afgift paa 50%, svarende til 0,175% af BNP til den italienske stat?

2. Er Kommissionen ikke enig i, at denne fortjeneste kun kan vaere opnaaet ved at det paagaeldende guld er blevet solgt langt under markedsvaerdien? Er der her tale om en regnskabsteknisk manoevre, der sigter mod via en omvej at kunne lade transaktionen indgaa i beregningen af OEMU-underskuddet, hvilket salg af guld - eller andre statslige vaerdier - ikke i sig selv kan?

3. Kan Kommissionen undersoege, om denne transaktion af Eurostat betragtes som relevant for OEMU-underskuddet?

4. Vil Kommissionen undersoege, om der som led i den saerlige underskudsberegningsprocedure, der gaar forud for godkendelsen til OEMU, i forbindelse med alle medlemsstater tages hensyn til, i hvilken udstraekning underskud for 1997 paavirkes af midlertidige foranstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (16. marts 1998)

For at imoedegaa et spekulationsangreb paa liren optog den italienske centralbank i 1974 et laan paa 2 mia. USD (1 840 mio. ECU) hos den tyske Bundesbank. For laanet blev der stillet en sikkerhed i form af 543 t guld, som Ufficio Italiano Cambi (UIC) koebte hos den italienske centralbank. Laanet blev tilbagebetalt i september 1978, men guldet figurerede fortsat paa UIC's balance. I de efterfoelgende aar blev guldet opskrevet hvert kvartal, men de heraf foelgende kapitalgevinster blev ikke beskattet. I henhold til den italienske skattelovgivning beskattes kapitalgevinster foerst, naar de realiseres. I juli 1997 solgte UIC guldet tilbage til den italienske centralbank. Salget resulterede i en kapitalgevinst for UIC og en skatteforpligtelse paa 3,076 billioner ITL (1 577 mio. ECU) eller 0,16% af bruttonationalproduktet (BNP), som blev betalt i november 1997.

Eurostat har analyseret denne transaktion for at undersoege, om den er i overensstemmelse med det europaeiske nationale regnskabssystem (ESA 79). I sin afgoerelse af 27. januar 1998 anfoeres det, at Eurostat har besluttet at behandle betalingen som en finansiel transaktion, der ikke paavirker beregningen af det offentlige underskud som defineret med henblik paa proceduren ved for store underskud. Transaktionen vil med andre ord ikke mindske underskuddet i den definition, som er afgoerende for deltagelse i Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU).

Kommissionen vil fremkomme med sin vurdering af det italienske og de oevrige medlemsstaters budgetters baeredygtighed i den konvergensrapport, der i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 109 J, stk. 1, offentliggoeres den 25. marts 1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 177/98 af Mark WATTS til Kommissionen. Udledning af kloak- og spildevand



EF-Tidende nr. C 223 af 17/07/1998 s. 0134



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0177/98 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (5. februar 1998 Om: Udledning af kloak- og spildevand Findes der nogen allerede eksisterende eller foreslaaet EU-lovgivning, der soeger at forhindre udledning af urenset spildevand i havet, naar rensningsanlaeggende ikke har kapacitet til at foretage den noedvendige rensning efter kraftige regnskyl og oversvoemmelser? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (5. marts 1998) Ifoelge Raadets direktiv 91/271/EOEF af 21. maj om rensning af byspildevand ((EFT L 135 af 30.5.1991. )) skal udvikling, opfoerelse, drift og vedligeholdelse af rensningsanlaeg foregaa paa en saadan maade, at der sker en begraensning af isaer forurening af vandrecipienter efter en overbelastning af anlaeggene p.g.a tordenskyl.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0084/98 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Raadet (30. januar 1998)

Om: »Parlamentariske« valg i Cuba

Cuba har for nylig afholdt valg til Folkeforsamlingen (Asamblea del Poder Popular), der har 601 pladser. I sine erklaeringer har Fidel Castro udfordret »imperialisterne« til at tage ved laere af demokratiet paa Cuba, saadan som det kommer til udtryk ved dette valg.

Antallet af kandidater ved dette valg var tilfaeldigvis ogsaa 601. Vaelgerne blev opfordret til at anvende metoden med en »enhedsstemme«, hvilket indebaerer et kryds ud for listen med samtlige kandidater.

Mener Raadet, at dette valg er et skridt i retning af den demokratisering, som der udtrykkes oenske om i den faelles holdning om Cuba? Mener Raadet endvidere, at medlemsstaterne, hvoraf nogle maaske kaldes »imperialister« som foelge af den faelles holdning, har faaet en lektion i aegte demokrati i denne anledning?

Svar (27. april 1998)

Raadet vurderer den politiske udvikling i Cuba efter samme normer som dem, der anvendes i Den Europaeiske Unions forbindelser med andre lande.

I den forbindelse mener Raadet bestemt ikke, at de nylig afholdte valg til Folkeforsamlingen er et skridt i retning af demokrati.

Mangelen paa pluralistisk demokrati i Cuba, som er emnet for det aerede parlamentsmedlems forespoergsel, kraenkelsen af menneskerettighederne og de fundamentale frihedsrettigheder, navnlig ytrings- og foreningsfriheden, goer, at disse valg ikke kan karakteriseres som frie og retfaerdige valg.

I overensstemmelse med Unionens faelles holdning af 2. december 1996 vedroerende Cuba fortsaetter Raadet ved hjaelp af de midler, som det raader over, navnlig med at tilskynde til en overgang til et pluralistisk demokrati og respekt for menneskerettighederne og de fundamentale frihedsrettigheder i Cuba.

Raadet haaber, at det ved denne dialog kan henlede de cubanske myndigheders opmaerksomhed paa deres ansvar over for det cubanske folk og deres internationale forpligtelser, og overbevise dem om, at kun reelle fremskridt hen imod demokratiet vil kunne sikre en fredelig overgang, som beskytter Cubas interesser.

Raadet giver udtryk for haabet om, at frigivelsen af et halvt hundrede politiske fanger som foelge af pave Johannes Paul II's besoeg i Cuba vil blive efterfulgt af andre konkrete skridt i retning af demokrati og respekt for menneskerettighederne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0175/98 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: Udledning af kloak- og spildevand

Kan Kommissionen oplyse, hvilke EU-direktiver og -forordninger der vedroerer udledning af kloak- og spildevand i havet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (5. marts 1998)

Den gaeldende faellesskabslovgivning om udledning af kloak- og spildevand i havet og i andre vandmiljoeer (ferskvand, estuairer) omfatter foelgende direktiver:

- Raadets direktiv 91/271/EOEF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand ((EFT L 135 af 30.5.1991.));

- Raadets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekaempelse af forurening ((EFT L 257 af 10.10.1996.)); dette direktiv omhandler industriel spildevandsudledning;

- Raadets direktiv 76/464/EOEF af 4. maj 1976 om forurening, der er foraarsaget af udledning af visse farlige stoffer i Faellesskabets vandmiljoe ((EFT L 129 af 18.5.1976.));

- Raadets direktiv 91/676/EOEF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening foraarsaget af nitrater, der stammer fra landbruget ((EFT L 375 af 31.12.1991.)). Dette direktiv indeholder bl.a. foranstaltninger til at undgaa vandforurening som foelge af afstroemning fra husdyrgoedning og oplagret plantemateriale, saasom ensilage.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0222/98 af Markus Ferber (PPE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: EU-stoette fra social- og regionalfonden til Bayerisch-Schwaben

Kan Kommissionen komme med foelgende oplysninger vedroerende den oekonomiske og regionale stoette fra EU til »Regierungsbezirk Bayerisch-Schwaben«:

1. Hvor meget modtog denne region i EU-strukturstoette i 1997, fordelt paa fonde og faellesskabsinitiativer?

2. Hvor stor en del heraf gik til landbrugsomraadet?

3. Hvor mange arbejdspladser blev der i 1997 skabt i regionen Bayerisch-Schwaben ved hjaelp af oekonomisk og regional stoette fra EU?

4. Hvor meget modtog tilsvarende regioner i andre EU-medlemsstater i 1997 i oekonomisk og regional stoette fra EU?

5. Hvor mange arbejdspladser blev der i 1997 skabt i tilsvarende regioner i andre EU-medlemsstater ved hjaelp af oekonomisk og regional stoette fra EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (16. marts 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0111/98 af Markus Ferber (PPE) til Kommissionen (30. januar 1998)

Om: Europa-Kommissionens publikationer

Kan Kommissionen give foelgende oplysninger om de publikationer den udgiver:

1. Hvor mange publikationer udgives af alle generaldirektorater, inklusive Det Faelles Forskningscenter og Kommissionens repraesentationer i medlemsstaterne?

2. Hvor mange publikationer udgiver hvert enkelt generaldirektorat og fra hvilke budgetkonti finansieres de enkelte generaldirektoraters publikationer?

3. Hvor hoeje er bevillingerne til de samlede publikationer som Kommissionen udgiver, og hvor hoeje er bevillingerne til publikationer fordelt paa de enkelte generaldirektorater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (16. marts 1998)

De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0180/98 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: Internationalt center for narkotikabekaempelse i Panamà

Panamàs og USA's regeringer har indgaaet en principaftale om, at der i en periode paa tolv aar, der traeder i kraft den 31. december 1999, indledes et samarbejde mellem de to regeringer i form af faelles drift af et internationalt center for narkotikabekaempelse.

Det er yderst oenskeligt, at andre latinamerikanske lande inddrages i dette projekt, og det vil sandsynligvis ogsaa ske.

Da der er tale om et vigtigt fokus for det panamerikanske samarbejde i bekaempelsen af narkotika, bedes Kommissionen oplyse, om den har overvejet vaerdien af Den Europaeiske Unions deltagelse i og samarbejde med dette internationale center for narkotikabekaempelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (6. marts 1998)

I forbindelse med Kommissionens kontakter til Panama og til De Forenede Stater er den blevet underrettet om de igangvaerende droeftelser mellem disse to lande om oprettelsen af et internationalt center for bekaempelse af narkotikahandel i »Howardbasen« i Panama-kanalzonen.

Paa nuvaerende tidspunkt synes der endnu ikke at vaere opnaaet enighed om, hvilken saerlig opgave centret skal loese i narkotikabekaempelsen i regionen, og heller ikke, hvilke latinamerikanske lande der eventuelt skulle inddrages i dette initiativ.

Paa den baggrund er spoergsmaalet om Faellesskabets eventuelle bidrag til dette centers aktiviteter endnu ikke blevet naermere droeftet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0500/98 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Raadet (17. februar 1998)

Om: En vaabenembargo mod Burundi

I sin beslutning af 18. december 1997 og efter henstilling fra FN's saerlige udsending til Burundi anmoder Europa-Parlamentet om en EU-vaabenembargo mod de krigsfoerende parter i Burundi.

Er Raadet rede til som et led i en aktiv fredspolitik at foelge denne anmodning og mere generelt at forbyde EU-medlemsstaterne at deltage i tredjelandes rustningsbestraebelser?

Svar (30. april 1998)

Raadet er bekendt med den beslutning, Europa-Parlamentet vedtog om Burundi den 18. december 1997, og udtrykker tilfredshed med beslutningens fordoemmelse af de grusomheder og kraenkelser af menneskerettighederne, der begaas mod civilbefolkningen, og af den konstante tilfoersel af vaaben til konfliktens parter.

Selv om der ikke er vedtaget nogen vaabenembargo som saadan mod Burundi, handler medlemsstaterne i overensstemmelse med de faelles kriterier, der er fastlagt i konklusionerne fra moederne i Det Europaeiske Raad den 29. juni 1991 og den 26.-27. juni 1992, som dannede grundlag for opfordringen fra Det Europaeiske Raads moede i Amsterdam (den 16.-17. juni 1997) til som led i den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) at udfolde fornyede og vedholdende bestraebelser paa at udforme en ansvarlig og sammenhaengende vaabeneksportpolitik i hele EU. Hvad Burundi angaar udsteder de kompetente nationale myndigheder ingen vaabeneksportlicenser. Hvis der kommer vaaben til Burundi fra eller via en medlemsstat, efterforskes sagen af de relevante nationale myndigheder.

Raadet vil fortsat noeje foelge situationen i Burundi og De Store Soeers omraade, herunder ogsaa spoergsmaalet om vaabenhandel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0310/98 af Magda Aelvoet (V) til Raadet (9. februar 1998)

Om: Sikkerhed i omraadet ved De Store Soeer i Afrika

Har Raadet til hensigt at stoette de internationale bestraebelser for en genoplivning af FN's Internationale Kommission (Rwanda) og en udvidelse af dens mandat til at omfatte undersoegelse af vaabenleverancer til omraadet ved De Store Soeer, saaledes som Europa-Parlamentet har opfordret til? Stoetter Raadet internationale opfordringer til udsendelse af militaere observatoerer fra FN eller Organisationen for Afrikansk Enhed til vigtige start- og landingsbaner og trafikknudepunkter i omraadet ved De Store Soeer?

Svar (30. april 1998)

Raadet vil meget gerne stoette de internationale bestraebelser for at genoplive FN's Internationale Kommission. De Forenede Stater har foreslaaet en udvidelse af denne kommissions mandat, saaledes at det ogsaa kommer til at omfatte Burundi, og har med repraesentanter for de afrikanske lande i FN droeftet elementer til et udkast til resolution fra Sikkerhedsraadet. Der er dog endnu ikke blevet foreslaaet nogen tekst.

Der er ikke fremsat forslag om at udsende observatoerer fra FN eller OAU til vigtige start- og landingsbaner og graenseovergange i omraadet. Raadet vil imidlertid behandle ethvert saadant forslag indgaaende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4101/97 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (16. januar 1998)

Om: Paastand om statsstoette til fordel for italienske juvelfabrikanter

Kan Kommissionen goere rede for, hvorfor italienske juvelfabrikanter tilsyneladende faar en gunstig skattebehandling som bevirker, at de saelger europaeiske kunder juveler til lavere priser, som kun repraesenterer guldindholdet og ikke omfatter udgifter til finansiering, distribution og salg?

Kan Kommissionen ligeledes give oplysninger med hensyn til den italienske regerings paastaaede aftale med juvelfabrikanter, som giver disse mulighed for at afskrive en procentsats af vaegten af det guld, de forarbejder, uanset om dette guld er tabt eller ej? Er dette ikke unfair diskriminering af juvelfabrikanter i de andre EU-stater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (3. februar 1998)

Ved telefax modtaget den 17. oktober 1997 gjorde det aerede medlem Kommissionen opmaerksom paa paastande fremsat af en britisk juveler, hvorefter de italienske konkurrenter skulle vaere indroemmet en saerlig gunstig skattebehandling og anden offentlig stoette. Ifoelge klageren skulle en del af disse oplysninger stamme fra artikler i fagblade for juvelerer.

Den 23. oktober 1997 skrev Kommissionen til det aerede medlem og forklarede, at det efter en undersoegelse af de paastaaede forhold havde vist sig, at oplysningerne ikke var tilstraekkelig detaljerede til, at Kommissionen kunne fortsaette sin undersoegelse af sagen. Det aerede medlem blev derfor anmodet om at bede klageren fremsende en detaljeret beskrivelse af den paastaaede konkurrenceforvridende statslige foranstaltning samt kopi af de omhandlede fagbladsartikler.

Kommissionen har endnu ikke modtaget disse yderligere oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3707/97

af Ulf Holm (V) til Kommissionen

(19. november 1997)

Om: EU's stoette til bilindustrien

Ifoelge oplysninger i pressen stoetter EU bilfabrikanten Jaguar med godt og vel 1.000 millioner kroner til videreudvikling af en Jaguar-model. Bilen kommer paa markedet til at koste over en million kroner. Ifoelge kommissionsformandens pressechef, Colin Cook, skal stoetten hjaelpe virksomheden til at "placere sig det segment, hvor man i dag finder BMW's 5 - serie". Jaguar-biler er kendt vidt og bredt bl.a. som luksuskoeretoejer og benzinslugere.

1. Hvilke andre bilfabrikker giver EU oekonomisk stoette til og i hvilken stoerrelsesorden?

2. Mener Kommissionen, at det er rimeligt at give stoette til udviklingen af en luksusbil, som det absolutte flertal af EU-borgerne aldrig vil kunne koebe?

3. Mener Kommissionen, at der fortsat kan ydes stoette til udviklingen af benzinslugende biler, hvortil bl.a. Jaguar hoerer, efter at Amsterdam-traktaten er traadt i kraft, i betragtning af at begrebet "baeredygtig udvikling" nu er indskrevet i traktaten og skal vaere et markant krav i EU's politik?

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(18. september 1998)

Dette supplerende svar omfatter de oplysninger, som det aerede medlem har anmodet om under punkt 1 i forespoergslen.

Som led i Faellesskabets andet rammeprogram for stoette til Portugal i perioden 1994 - 1999 og specielt industriprogrammet PEDIP II ydes der offentlig stoette til 97 individuelle projekter inden for bilsektoren (CAE 34100, 34200, 34300). De samlede foranstaltninger, der blev godkendt indtil udgangen af november 1997, beloeb sig til 310 mio. ECU, hvoraf 235 mio. ECU er blevet udbetalt. Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling finansierer 75% af de tilsvarende stoetteordninger.

Over samme fond og som led i industriprogrammet for 1994 - 1999 for de italienske maal 1 - regioner medvirker Kommissionen ved finansieringen af lov nr. 488/92, der vedroerer den generelle stoetteordning for produktionsinvesteringer i daarligere stillede omraader. I denne forbindelse har de italienske myndigheder foreslaaet 5 store projekter (investeringer paa over 15 mio. ECU) inden for bilindustrien: 3 til FIAT Auto (investeringer paa 635 mio. ECU med offentlig stoette paa 104 mio. ECU), 1 til FIAT Iveco (investeringer paa 16 mio. ECU med offentlig stoette paa 4 mio. ECU) og det sidste til Isotta Fraschini (investeringer paa 20 mio. ECU med offentlig stoette paa 10 mio. ECU). Disse projekter undersoeges for oejeblikket af Kommissionen.

Endelig har to bilfirmaer modtaget stoette over Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) i Spanien (Fabrication des Automobiles Renault España SA og Suzuki Manufacturing Spain SA). Ifoelge de spanske myndigheders oplysninger til tilsynsudvalget den 14. juli 1998 andrager de beloeb, der er ydet over driftsprogrammet, "Incentivos Regionales" for perioden 1. januar 1994 til 31. december 1997, 890 527 400 ESP (ca. 5,3 mio. ECU) til Suzuki Ciudad Real, 576 217 739 ESP (ca. 3,43 mio. ECU) til Renault Sevilla og 1 628 416 865 ESP (ca. 9,69 mio. ECU) til Renault Valladolid.