ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1175/96 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Forskningsprogrammet FAIR

1. Hvem har hidtil i perioden indtil 1994 modtaget stoette til hvilke projekter og med hvilke beloeb som led i FAIR-programmet, der er ivaerksat inden for rammerne af forskningsprogrammet paa landbrugs- og fiskeriomraadet?

2. Hvilke sagkyndige har Kommissionen gjort brug af ved afgoerelsen om stoette som led i FAIR-programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (28. juni 1996)

1. FAIR-programmet om landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter) er et af Faellesskabets saerprogrammer til gennemfoerelse af det fjerde rammeprogram. Det blev vedtaget ved Raadets beslutning af 23. november 1994 ((EFT L 334 af 22.12.1994. )) og vil loebe fra godkendelsesdatoen til udgangen af 1998. Der er afsat et budget til programmet paa 728 mio. ECU.

Den foerste indkaldelse af forslag blev offentliggjort den 15. december 1994 og afsluttet den 15. marts 1995. Der blev saaledes ikke ydet stoette til FAIR-forskningsprojekter i loebet af 1994. Den foerste indkaldelse af forslag resulterede i, at i alt 114 projekter blev udvalgt med henblik paa stoette i 1995 (jf. svar paa skriftlig forespoergsel E-207/96 fra Mendez de Vigo ((EFT C 173 af 17.6.1996 ))). Det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat har faaet tilsendt en liste over alle udvalgte projekter og disses benaevnelse og varighed.

2. De eksperter, der har bistaaet Kommissionen med at vurdere kvaliteten af FAIR-forslag efter den foerste indkaldelse af forslag, blev valgt paa grundlag af deres videnskabelige og tekniske kvalitet. Eksperterne findes i FAIR-databasen over eksperter, der er udpeget af medlemsstaterne, industrien, videnskabelige selskaber og sammenslutninger.

De eksperter, der deltager i vurdering af forslag, skal underskrive en aftale, som forpligter dem til at arbejde uafhaengigt og hemmeligholde resultaterne af deres vurdering. Eksperterne selv sikres anonymitet, saa de kan udtale sig frit uden risiko for at blive paavirket af tredjeparter forud for vurderingen eller kritiseret efter vurderingen.

Tildelingen af forslag eller programomraader til de enkelte eksperter offentliggoeres saaledes ikke, men det aerede medlem kan anmode om at faa adgang til databasen over FAIR-programmets eksperter, hvis han oensker det.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1271/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Den faelles markedsordning for frugt og groentsager

Afsnit III i forslag til forordning om den faelles markedsordning for frugt- og groentsagssektoren (KOM(95)0434) ((EFT C 52 af 21.2.1996, s. 1. )) vedroerer tvaerfaglige ordninger indfoert paa initiativ af individuelle virksomheder eller allerede eksisterende virksomheder, som repraesenterer en vaesentlig del af de forskellige faglige kategorier inden for frugt- og groentsagssektoren. Disse tvaerfaglige organisationer kan bidrage til at skabe stoerre bevidsthed om markedet, fremme udviklingen af oekonomisk adfaerd for at forbedre kendskabet og tilrettelaeggelse af produktionen samt praesentationen af produkterne og markedsfoeringen heraf. Forslaget til forordning indeholder ligeledes bestemmelser om at naar arten af aktioner er fastlagt, skal der ske en saerlig anerkendelse af de organisationer, som er virkelig repraesentative og som anvender positive foranstaltninger for at naa ovennaevnte maal.

Kommissionen opfordres i overensstemmelse med markedskraefterne at tage hensyn til de forskellige medlemsstaters saerkende og goere anvendelsen af tvaerfaglige aftaler fakultativ.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. juni 1996)

Kommissionens forslag om en reform af sektoren for frugt og groentsager indeholder i afsnit III en raekke bestemmelser om brancheorganisationer og brancheaftaler. Disse bestemmelser har almen gyldighed. Under droeftelserne i Raadet har flere delegationer dog gjort opmaerksom paa, at bestemmelserne i dette afsnit ikke passer til strukturerne i de medlemsstater, de repraesenterer.

Droeftelserne fortsaetter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1382/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Samarbejde mellem Den Europaeiske Union og gastronomiske selskaber

Den 22. marts 1996 undertegnede Kommissionen i Venedig en principiel aftale om samarbejde mellem Den Europaeiske Union og Det Internationale Akademi for Gastronomi.

Hvad bestaar dette samarbejde i?

Ud fra hvilke kriterier har Kommissionen valgt det naevnte Internationale Akademi for Gastronomi til dette samarbejde?

Hvilket oekonomisk bidrag vil Kommissionen give til udvikling af dette samarbejde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (9. september 1996)

Kommissionen og Det Internationale Akademi for Gastronomi underskrev den 22. marts 1996, efter anmodning fra sidstnaevnte og i overensstemmelse med Kommissionens traditionelle politik for samarbejde med forskellige organisationer, en faelleserklaering med henblik paa at fremme gastronomien i EU.

Kommissionen er - i overensstemmelse med traktaten - rede til at goere det samme med lignende organisationer, der maatte vaere interesseret i det, forudsat at de har en europaeisk dimension.

Gastronomien er et aspekt ved den europaeiske kultur, der i dag har en saerlig betydning og placering inden for de enkelte medlemsstaters kultur.

Kommissionen mener, at dens indsats paa dette omraade fuldt ud falder inden for rammerne af bestemmelserne i traktatens artikel 128, hvori det hedder, at Faellesskabet bidrager til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den fremmer samarbejdet med henblik paa at forbedre kendskabet til og formidlingen af disse kulturer.

Det Internationale Akademi for Gastronomi under forsaede af hr. Nuvoletti omfatter de gastronomiske akademier i Benelux, Danmark, Tyskland, Graekenland, Spanien, Frankrig, Italien, OEstrig, Portugal, Finland, Sverige og Storbritannien.

Den naevnte erklaering har ikke haft nogen oekonomiske konsekvenser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1517/96 af Mark Killilea (UPE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Kommissionen og de ikke-statslige organisationers rolle

Er Kommissionen med hensyn til handicapomraadet enig i, at det er vigtigt at opretholde ikke-statslige organisationers virksomhed paa et saa hoejt niveau som muligt, og kan den oplyse, ud fra hvilke kriterier man vil udvaelge ikke-statslige organisationers virksomhed i de naeste to aar? Hvad er det samlede foreslaaede niveau i forbindelse med finansiering af ikke-statslige organisationer, og hvilke aktiviteter vil vaere stoetteberettigede?

Vil Kommissionen paa baggrund af det udmaerkede udgangspunkt i meddelelsen om menneskerettigheder anvende FN's standardregler som ramme om ikke-statslige organisationers virksomhed?

Kommissionen planlaegger at oprette et observationsorgan og en gruppe paa hoejt niveau om handicappethed. Hvad vil dette organs formaliserede forbindelser blive med ikke-statslige organisationer, der repraesenterer handicappede og deres familier, dvs. kan Kommissionen give garantier for, at det ikke blot vil blive begraenset til regeringsrepraesentanter eller akademikere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (10. september 1996)

Kommissionens forslag er blevet droeftet i Parlamentets udvalg. Kommissionen har naturligvis noteret sig de fremsatte bemaerkninger omhyggeligt, blandt andet vedroerende sikkerhedsaspekter ved at lade et parkeringskort omfatte personlige detaljer.

Efter Parlamentets vedtagelse af en udtalelse, som kan forventes om kort tid, vil Kommissionen gennemgaa denne udtalelse og efter omstaendighederne udarbejde et aendret forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1759/96 af Leen van der Waal (EDN) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Kraenkelse af religioese mindretals rettigheder i Marokko

Gennem Europaeisk Evangelisk Alliance har jeg modtaget en rapport fra organisationen »Middle East Concern« fra december 1995, hvoraf det fremgaar, at mennesker, der har omvendt sig fra islam til kristendom, i stigende grad forfoelges af det lokale politi og retsvaesen i Marokko. Dette er bemaerkelsesvaerdigt, eftersom religionsfriheden er grundlovsfaestet i Marokko, og Marokko har undertegnet forskellige internationale menneskerettighedskonventioner. Der synes da ogsaa at vaere tale om manglende overensstemmelse mellem de nationale myndigheders politik, der er baseret paa tolerance, og de lokale myndigheders anvendelse heraf.

1. Kan Kommissionen bekraefte oplysningen fra »Middle East Concern« om de religioese mindretals stilling og den manglende overensstemmelse mellem de nationale myndigheders politik og de lokale myndigheders optraeden i Marokko?

2. Hvilke skridt agter Kommissionen at tage mod denne situation inden for rammerne af associeringsaftalen, som for nylig godkendtes af Europa-Parlamentet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (26. juli 1996)

1. Ifoelge den marokkanske forfatning (artikel 6) er islam den statsreligion, der sikrer alle religionsfrihed.

Ifoelge islamisk lov er det imidlertid strengt forbudt for muslimer at skifte religion. Endvidere er visse former for proselytisme ligeledes forbudt ifoelge den marokkanske straffelov fra 1962 (artikel 220, stk. 2). Der har saaledes i fortiden vaeret adskillige tilfaelde, hvor marokkanske statsborgere er blevet doemt for at have udoevet den kristne tro.

2. Den Europaeiske Union er konstant optaget af overholdelsen af menneskerettighederne og de demokratiske principper.

Erklaeringen fra Barcelona-konferencen, der er undertegnet af Marokko, understreger udtrykkeligt parternes forpligtelser.

Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne ikke undlade at goere de marokkanske myndigheder opmaerksom paa sin optagethed af overholdelsen af menneskerettighederne, isaer som led i den politiske dialog, der vil finde sted inden for rammerne af den nye associeringsaftale, der foerst traeder i kraft, naar den er blevet ratificeret af samtlige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1497/96 af Vassilis Ephremidis (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Benyttelse af brandvaesenet som ordensmagt

Det graeske brandvaesen opfordres til at traede ind som ordensmagt i forbindelse med oploesningen af offentlige forsamlinger under politiets kommando, idet det understoetter de politienheder, der er saerligt beregnet til dette formaal.

Under henvisning til, at brandvaesenets opgave er at beskytte borgernes liv og formue imod brand, uvejr og ulykker, og paa baggrund af, at der i Graekenland kun er beskaeftiget 5.400 personer i brandvaesenet til trods for, at der skal oprettes 7.000 stillinger, og at dette indebaerer, at der er mindre end én brandmand for hver 1.800 indbyggere, og forholdet i de oevrige europaeiske lande er én til 700, bliver brandvaesenet ude af stand til at varetage sine opgaver ved at blive anvendt til at oploese forsamlinger. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Mener Kommissionen, at der skal saettes en stopper for anvendelsen af brandvaesenet til oploesning af forsamlinger og demonstrationer, fordi det derved overskrider sine befoejelser, forfejler sit maal og sine opgaver samt modarbejder og oedelaegger den sociale karakter af sin indsats?

2. Ved Kommissionen i hvilke EU-lande, brandvaesenet bruges til at bevare ro og orden?

3. Bruges faellesskabsmidlerne til understoettelse af brandvaesenets midler og funktion til at fremme politiets magtudoevelse i stedet for at styrke bestraebelserne paa at beskytte borgernes liv og formuer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (18. juli 1996)

1. Det henhoerer ikke under Kommissionens kompetenceomraade at vurdere, hvorvidt en medlemsstat skal anvende brandvaesenet som ordensmagt eller ej.

2. Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger herom.

3. Kommissionen har tidligere finansieret udstyr til graeske brandkorps, men har ikke finansieret korpsenes drift. Denne finansiering fremmer paa ingen maade politiets magtudoevelse, men tjener udelukkende til at beskytte borgerne mod brand.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1130/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Emission af forurenende luftarter

Vi glaeder os over Kommissionens forslag KOM(95)0350 ((EFT C 328 af 7.12.1995, s. 1. )) om emission af forurenende luftarter fra ikke-vejgaaende maskiner, hvormed formaalet er at begraense forureningen fra disse maskiner, og understreger, at der er tale om det foerste forslag til EU-direktiv til imoedegaaelse af dette vigtige problem.

Mener Kommissionen ikke, at det ville vaere hensigtsmaessigt at sikre, at der bruges alternative oekologiske og biologisk nedbrydelige braendstoffer paa baggrund af de erfaringer, der er gjort med anvendelse af oekodiesel, hvormed der pr. anvendt liter kan opnaas en samlet begraensning af CO2-emissionerne i atmosfaeren paa 2,3 kg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. juli 1996)

Forslaget ((KOM(95)350. )) tager sigte paa at regulere kravene til motorernes emissionsniveau og vedroerer ikke braendstoffernes miljoevenlighed.

Kommissionen oensker at fremme udviklingen af mere miljoevenlige braendstoffer som et middel til at mindske emissionen af drivhusgasser fra mobile kilder. Alternative braendstoffer, som f.eks. biobraendstoffer, kan synes at have visse fordele i denne henseende, men disse fordele skal sammenholdes med andre faktorer, saasom miljoekonsekvenserne af de anvendte dyrkningsmetoder. Netto-reduktionen i CO2 -emissionen er ofte mindre end angivet af det aerede medlem, og omkostningerne ved at opnaa denne reduktion er meget stoerre end ved andre foranstaltninger til mindskelse af CO2- emissionerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1204/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Komitologiprocedure i forbindelse med forslag til forordning om aktioner paa omraadet bistand til flygtninge, fordrevne og hjemvendende personer i ALA-udviklingslandene

Kan Kommissionen paa baggrund af sin erfaring med komitologiproceduren opstille et tilnaermelsesvist skoen for et helt kalenderaar for gennemfoerelse af alle afgoerelser over en graense paa henholdsvis 0,5 mio ecu, 2 mio ecu og 5 mio ecu for denne budgetpost, for saa vidt angaar

1. antallet af sider i dokumenter, som oversaettes og behandles

2. afgoerelsernes antal og andel

3. udgifter til afholdelse af og deltagelse i udvalgsmoeder ud over de gaengse arrangementer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (12. juni 1996)

Fordeling af afgoerelser ud fra faellesskabsbidrag

Ud af i alt 54 projekter, som Kommissionen har ydet bistand til i 1995:

- var 17 (31%) paa et beloeb mellem 0,5 og 2 mio. ECU

- var 14 (26%) paa et beloeb mellem 2 og 5 mio. ECU

- var ingen paa et beloeb over 5 mio. ECU.

Da de samlede forpligtelsesbevillinger paa 1996-budgettet andrager det samme som for 1995 (60 mio. ECU), kan der forventes et lignende antal afgoerelser og lignende procentsatser for det nuvaerende finansaar og for de efterfoelgende aar med de samme budgetbevillinger.

Antal sider, som skal oversaettes og behandles

Hvert projekt, der forelaegges udvalget, skal ledsages af en beskrivelse bestaaende af gennemsnitligt fem sider. Denne projektbeskrivelse skal oversaettes til 10 sprog (dvs. alle officielle sprog, bortset fra originalsproget).

Yderligere udgifter til afholdelse af og deltagelse i udvalgsmoeder

Disse projekter vil blive forelagt paa de ordinaere moeder i ALA-udvalget. Yderligere udgifter er saaledes ikke planlagt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1508/96 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Roms kommunale myndigheders manglende gennemfoerelse af direktiv 85/337 som omsat til italiensk lov ved ministerpraesidentielt dekret nr. 337/85

Af et spoergsmaal fremsat i kommunalraadet til Roms borgmester, Francesco Rutelli, fremgaar det, at Roms kommunale myndigheder ikke i forbindelse med det stoerste af de arbejder, som de agter at gennemfoere i anledning af 2000-aars jubilaeet, dvs. undergrundsbane C, har taget hensyn til direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) som omsat til italiensk lov ved ministerpraesidentielt dekret nr. 337/85 om miljoeindvirkningsvurdering.

Naevnte dekret fastsaetter i artikel 5, 6, 8 og 9, at kommunale myndigheder skal underrette borgerne om de arbejder, de agter at gennemfoere, at borgerne skal have mulighed for at udtale sig om dem, og at kommunale myndigheder skal offentliggoere og begrunde de afgoerelser, de traeffer. I det her omhandlede tilfaelde har de kommunale myndigheder imidlertid ikke overholdt nogen af disse bestemmelser.

Mener Kommissionen ikke, at det paa denne baggrund vil vaere hensigtsmaessigt, om den griber ind for at faa de kommunale myndigheder til at overholde naevnte direktiv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (12. juli 1996)

Et udkast til en undergrundsbane goeres ikke automatisk til genstand for en vurdering af dets indvirkning paa miljoeet i medfoer af Raadets direktiv 85/337/EOEF.

Der er her tale om et projekt henhoerende under bilag II til dette direktiv, og i den italien-ske lovgivning er der ikke fastsat bestemmelser om vurdering af den miljoemaessige indvirkning for denne projektkategoris vedkommende, hvilket i oevrigt heller ikke er tilfaeldet for mange andre kategorier i bilag II.

Foelgelig er der nu indledt en overtraedelsesprocedure mod Italien i medfoer af EF-trakta-tens artikel 169.

Desuden skal ethvert projekt, som har en vaesentlig indvirkning paa miljoeet paa grund af sin art, sine dimensioner eller sin placering, undergives den naevnte vurdering (artikel 2 i di-rektiv 85/337/EOEF).

Denne artikel er ikke blevet omsat til italiensk lovgivning, og dette klagepunkt indgaar da ogsaa i den ovennaevnte overtraedelsesprocedure. Der vil under alle omstaendigheder kunne gribes ind over for de italienske myndigheder vedroerende dette specifikke projekt paa grundlag af yderligere oplysninger om projektets vaesentligste kendetegn, saaledes at der kan foretages en miljoevurdering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1704/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (25. juni 1996)

Om: Stoette til skibsbygningsindustrien

Forslag til Raadets forordning (KOM(95)0410 ((EFT C 304 af 15.11.1995, s. 21. ))) om stoette til skibsbygningsindustrien indeholder nye bestemmelser med henblik paa opfyldelse af kravene i OECD-aftalen om overholdelse af normale konkurrencevilkaar i den kommercielle skibsbygnings- og skibsreparationsindustri, som forventedes at traede i kraft den 1. januar 1996 (med en eventuel revision tre aar efter denne dato). Naevnte aftale forbyder alle stoetteforanstaltninger til fordel for kommerciel skibsbygning, dog med foelgende undtagelser:

1. stoette til forskning og udvikling,

2. stoette til sociale foranstaltninger i forbindelse med lukning af skibsvaerfter,

3. eksportkreditter for skibe i overensstemmelse med den nye forstaaelse vedroerende eksportkreditter for skibe,

4. nationale kreditter ydet paa samme vilkaar og betingelser som kreditterne i ovennaevnte forstaaelse.

Hvilke instrumenter agter Kommissionen at tage i brug for at sikre, at der tages sanktioner i brug over for de skibe og skibsbyggere, der ikke er omfattet af OECD-aftalens bestemmelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (24. juli 1996)

OECD's aftale om skibsbygning er endnu ikke traadt i kraft, fordi den ikke er ratificeret af De Forenede Stater. Ifoelge aftalen maa der kun ydes stoette til forskning og udvikling, sociale foranstaltninger, til nationale kreditter eller til eksport, som er i overensstemmelse med den saakaldte »forstaaelse« vedroerende eksportkreditter til skibe.

Ikke-overholdelse af disse regler kan udloese de sanktioner eller modforanstaltninger, der er omhandlet i aftalens artikel 8. Faellesskabet vil saaledes i givet fald kunne anvende disse bestemmelser over for parter, der overtraeder reglerne.

Det skal imidlertid understreges, at disse foranstaltninger kun kan bringes i anvendelse over for parter, der har undertegnet aftalen (Faellesskabet, Japan, Korea, Norge, De Forenede Stater), og som dermed har accepteret internationale regler for stoette, som i deres helhed er strengere end reglerne i WTO-overenskomsten (Verdenshandelsorganisationen).

Skibe eller skibsbyggere i andre lande kan saaledes ikke paalaegges sanktioner, der er fastsat i en aftale, som de ikke har tiltraadt. WTO-aftalen om »subsidier« aabner imidlertid mulighed for modforanstaltninger. Ifoelge proceduren kan et panel saaledes bemyndige en part til at traeffe foranstaltninger over for en anden part, der har ydet subsidier, som ikke er i overensstemmelse med aftalen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1198/96 af Richard HOWITT til Kommissionen. Anvendelse af vandteknologiske metoder på Oikos plc, Canvey Island, Essex



EF-Tidende nr. C 345 af 15/11/1996 s. 0039



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1198/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996) Om: Anvendelse af vandteknologiske metoder paa Oikos plc, Canvey Island, Essex Er Kommissionen bekendt med, at en industrivirksomhed anvender vand-teknologiske metoder til recirkulering af olie, og findes der tilsvarende eksempler i andre medlemsstater? Kan Kommissionen, for saa vidt som der med udviklingen af denne metode er tale om en nyskabelse, praecist oplyse, hvilke europaeiske stoetteprogrammer, der er tilgaengelige for et saadant projekt? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. juli 1996) Kommissionen kender intet til en teknologi med dette navn og kan derfor desvaerre heller ikke give konkrete eksempler herpaa. Denne teknologis art fremgaar ikke klart af den terminologi, der er benyttet i forespoergslen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1433/96 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Decimering af bestanden af saeler i Hvidehavet

Kommissionen anfoerte i oktober 1995 i svaret paa min skriftlige forespoergsel nr. E-2385/95 ((EFT C 40 af 12.2.1996, s. 27. )), at alle aspekter af saeljagten i Hvidehavet i 1995 ville indgaa i et forskningsprogram, og at Kommissionen ville fremsende mig et eksemplar af rapporten med resultaterne af det russiske forskningsprogram.

Kan Kommissionen nu forklare, hvorfor resultaterne endnu ikke foreligger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. juli 1996)

Desvaerre er Kommissionens anmodning om at faa stillet resultaterne af det russiske forskningsprogram til raadighed hidtil forblevet ubesvaret.

Saa snart den har modtaget en rapport, vil det aerede medlem faa tilstillet en genpart heraf.