SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1386/01

af Guido Podestà (PPE-DE) til Rådet

(7. maj 2001)

Om: Eskalation af volden i Den Tidligere Jugoslaviske republik Makedonien (FYROM)

De utallige voldshandlinger i FYROM, som de albanske ekstremister har udløst, truer stabiliteten i landet så meget, at man taler om en ny krudttønde på Balkan. Den frygt, som det albanske mindretals fordringer har givet anledning til, skyldes ikke så meget kravet om selvstyre som skabelsen af et stort Albanien, som kunne give anledning til udbrud af en ny konflikt på Balkan.

FYROM har lidt meget som følge af krigen i Serbien, både økonomisk og socialt, og har modtaget utallige albanske flygtninge fra Kosovo.

Makedoniens og EU's undertegnelse for nylig af stabilitets- og associeringsaftalen er en bekræftelse på EU's støtte til Makedonien i landets gradvise tilnærmelse til Unionen.

Hvilke foranstaltninger har Rådet til hensigt at iværksætte med henblik på at gøre Makedoniens grænser mere sikre og forebygge, at albanske våben og guerillasoldater trænger ind i landet?

Hvilke skridt vil EU tage sammen med sine internationale partnere for at sætte en stopper for denne situation, inden den bliver endnu mere spændt?

Overvejer Rådet at anmode FN's Sikkerhedsråd om at udstede et tillægsmandat til KFOR i Makedonien, således at sikkerhedsstyrkernes aktiviteter ikke begrænses til grænsekontrol, men at de i henhold til dette mandat, som de eventuelt får overdraget, får mulighed for at gribe ind, hvilket er på linje med det, Europa-Parlamentets formand, Nicole Fontaine, anmodede om i sin åbningstale på Det Europæiske Råds møde i Stockholm?

Svar

(27. september 2001)

Rådet følger med stor alvor og har gentagne gange på det skarpeste fordømt den spændte situation og voldshandlingerne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM). Disse begivenheder er en farlig provokation fra etniske albanske ekstremister, der ønsker at drage FYROM's regering ind i en omfattende konfliktspiral.

Men der er også bedre nyheder og plads til håb: Rådets generalsekretær/højtstående repræsentant, Javier Solana, har gennem sit stærke personlige engagement og sine talrige besøg i landet siden krisens begyndelse medvirket til at skabe dialog mellem de etniske grupper inden for rammerne af det Europaudvalg, hvor alle parter deltager; den 13. maj 2001 blev der endelig dannet en national enhedsregering, der også har medlemmer fra de vigtigste etnisk albanske politiske partier. Rådet ser med stor tilfredshed på dette skridt i retning af et tættere samarbejde mellem forskellige etniske samfund i landet. Med undertegnelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen med FYROM den 9. april 2001 råder EU over et vigtigt redskab, og aftalen vil fortsætte med at være et virkningsfuldt instrument til at få FYROM's regering til at overholde sine forpligtelser.

EU har klart understreget behovet for, at den nye regering hurtigt kan fremvise konkrete resultater, navnlig med hensyn til mindretallenes situation (dvs. ny albansksproget tv-kanal, fremskridt med hensyn til åbningen af det albansksprogede Sydøsteuropa-Universitet i Tetovo, hurtig genopbygning af huse, der er ødelagt ved de væbnede sammenstød osv.). Den Europæiske Union vil støtte FYROM's bestræbelser i så henseende. EU finder, at hurtige konkrete resultater er af afgørende betydning for at holde den politiske proces i gang, isolere ekstremisterne og bringe FYROM tættere på Europa.

EU's ministertrojka betonede meget klart EU's budskab over for alle parter under besøget i Skopje den 16. maj 2001.