ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2478/96 af Antonio Tajani (UPE) til Kommissionen (13. september 1996)

Om: Olivenoliesamhandelen med Tunesien - gentagelse af skriftlig forespoergsel paa grundlag af svar fra Kommissionen af 16.7.1996 (E-1737/96)

Den 27.3.1996 besvarede Kommissionen en foerste forespoergsel af februar 1996 (E-0470/96 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 33. ))).

I juni 1996 fremsattes en ny forespoergsel, som indeholdt nogle specifikke spoergsmaal (E-1737/96 ((EFT C 297 af 8.10.1996, s. 133. ))).

Svaret paa sidstnaevnte forespoergsel er at betragte som undvigende og uacceptabelt.

Anser Kommissionen det ikke for hensigtsmaessigt:

- at uddybe svaret af 27.3.1996, eftersom spoergsmaalene var klare og tydelige?

- at udarbejde en henstilling til det paagaeldende ansvarlige tunesiske organ for at udvirke, at det bekraefter virkningerne af praesidentens dekret af 25.12.1995 og den deraf foelgende blokering af olivenolieeksporten?

Kommissionen goeres opmaerksom paa, at virkningerne af ovennaevnte dekret udloeber den 31.10.1996, og at Kommissionens vedvarende ubeslutsomhed over for faellesskabslandenes reducerede oliekapacitet er ved at foraarsage en stigning i forbrugerpriserne med oejeblikkelig virkning for inflationstallet.

Kommissionen bedes derfor traeffe foranstaltninger over for den tunesiske stat, bl.a. i form af sanktioner, fordi den ikke opfylder Euro-Middelhavsaftalen af 17.5.1995.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. oktober 1996)

Som supplement til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1737/96 fra det aerede medlem ((EFT C 297 af 8.10.1996. )) skal det praeciseres, at Kommissionen ikke betragter den tunesiske praesidents dekret af 25. december 1995 som uforeneligt med den bilaterale aftale mellem Faellesskabet og Tunesien, der har vaeret i kraft siden 1978. Denne aftale gaelder fortsat, og Kommissionen agter derfor ikke at anmode de tunesiske myndigheder om at annullere det paagaeldende dekret.

Ifoelge den nye aftale, der blev indgaaet i 1995 mellem Faellesskabet og Tunesien, skal der dog ske en tilpasning af de kommercielle statsmonopoler. Denne tilpasning skal finde sted over en periode paa fem aar regnet fra aftalens ikrafttraeden. Aftalen traeder i kraft, naar ratifikationsproceduren i parlamenterne er afsluttet. Kommissionen vil foere tilsyn med, at Tunesien overholder den nye aftale.

Efter Kommissionens opfattelse er det et faldende udbud i EF og paa verdensmarkedet, der er skyld i prisstigningen i olivenoliesektoren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2162/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Kontrol med tilbagekoeb af frugt og groentsager i Italien

Ifoelge Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1994 kunne denne institutions inspektoerer fastslaa uregelmaessigheder i forbindelse med tilbagekoeb af frugt og groentsager i Italien, hvad der gav anledning til tvivl om de italienske myndigheders omhu ved gennemfoerelsen af kvalitetskontrollen.

Kan Kommissionen paa baggrund af sit svar til Revisionsretten om, at dets inspektoerer ville gennemfoere en grundig undersoegelse af de naevnte forhold oplyse, hvilke resultater der er opnaaet, og hvilke foranstaltninger den har truffet for at afhjaelpe denne situation og de finansielle foelger af afregningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. september 1996)

I Revisionsrettens aarsberetning for 1994 udtrykte Retten ganske rigtigt tvivl om, hvorvidt de italienske myndigheders kvalitetskontrol blev gennemfoert omhyggeligt.

Retten har ikke haevdet, at der uretmaessigt blev udbetalt godtgoerelser for tilbagekoeb. I forbindelse med den revision, der skal gennemfoeres i Italien vedroerende tilbagekoeb af frugt og groentsager, vil Kommissionen imidlertid tage hensyn til Rettens bemaerkninger, og den vil ved regnskabsafslutningen for regnskabsaaret 1994 drage alle noedvendige finansielle konsekvenser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2187/96 af Ian White (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: »UK Hum«

Videnskabsmaend har opdaget et faenomen kendt som »UK Hum«, der er en lavfrekvenslyd, som siges at paavirke 6% af Det Forenede Kongeriges befolkning. 2% af befolkningen i USA siges at vaere ramt af et lignende faenomen.

Har Kommissionen kendskab til forekomsten af dette faenomen i andre medlemsstater i Den Europaeiske Union og, i bekraeftende fald, raader den over nogen oplysninger med hensyn til dets geografiske udbredelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (24. september 1996)

Kommissionen raader ikke over naermere oplysninger vedroerende hoerelse i lavfrekvensomraadet.

Der gennemfoeres paa faellesskabsplan paa indevaerende tidspunkt ingen forskningsaktivitet vedroerende dette saerlige emne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2196/96 af Karl-Heinz Florenz (PPE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Hospitalsaffald

Er det sandt, at Kommissionen ikke vil aflaegge beretning om hospitalsaffald, selvom der fra medlemsstaternes side ikke er indkommet nogen beretninger paa grundlag af direktiv 91/156/EOEF ((EFT L 78 af 26.3.1991, s. 32. ))?

Er Kommissionen bevidst om risikoen for mikrobiologisk kontamination gennem hospitalsaffald? Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe for at faa denne risikofaktor under kontrol i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. september 1996)

Kommissionen kender ikke noget til en forpligtelse til at udfaerdige en saerskilt rapport om hospitalsaffald. Denne affaldsform er omfattet af Raadets direktiv 75/442/EOEF om affald, som aendret ved Raadets direktiv 91/156/EOEF. Kommissionen er nu i faerd med paa grundlag af medlemsstaternes rapporter herom at lade udarbejde en sammenfattende rapport om gennemfoerelsen af direktiv 75/442/EOEF (affald), 91/689/EOEF (farligt affald), 75/439/EOEF (spildolie) samt 86/278/EOEF (spildevandsslam); denne rapport vil snarest blive gjort offentligt tilgaengelig.

Kommissionen er helt klar over risikoen for mikrobiologisk kontamination gennem hospitalsaffald, og en saerlig projektgruppe der er sammensat af repraesentanter for de enkelte landes regeringer, Kommissionen, erhvervslivet samt miljoe- og forbrugerbeskyttelsesorganisationerne er blevet nedsat som led i programmet vedroerende hoejest prioriterede affaldsstroemme; denne gruppe har undersoegt de ganske saerlige problemer, der i en aarraekke har skyldes hospitalsaffald.

Paa grundlag af resultaterne af denne projektgruppes arbejde, der afsluttedes i 1995, er Kommissionen nu ved at undersoege, hvorvidt der er behov for at goere en indsats paa faellesskabsniveau.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2322/96 af Angela Sierra González (GUE/NGL), Marjatta Stenius-Kaukonen (GUE/NGL), Honório Novo (GUE/NGL) og Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Forsinket udbetaling af stoette til kursister

Under et besoeg i den autonome region Açorerne, Portugal, orienterede vi os om ivaerksatte eller afsluttede faellesskabsinitiativer med henblik paa at undersoege deres virkninger. Vi besoegte saaledes kommunen Rabo de Peixe paa oeen S. Miguel, hvor vi vidste, at der var gennemfoert foranstaltninger under faelllesskabsinitiativerne N0W og HORIZON.

Vi saa og blev underrettet om en raekke forhold, som gjorde et stort indtryk, og som senere vil blive fulgt op. Herudover blev vi gjort bekendt med, at en del af stoetten til kursisterne ikke var blevet betalt, og vi blev forelagt en underskrevet protestskrivelse dateret i maj med krav om udbetaling af stoettebeloebene.

Er Kommissionen vidende om denne situation, og hvad kan den goere, for at disse uforklarlige og uacceptable forsinkelser afhjaelpes med den hurtighed, som kursisternes situation goer det paakraevet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (8. oktober 1996)

De portugisiske myndigheder skulle have oversendt de endelige anmodninger om udbetaling vedroerende faellesskabsinitiativet Now (1991-1993) til Kommissionen den 31. december 1995.

Den anmodning om udbetaling af den endelige saldo for faellesskabsinitiativet Now (1991-1993), som de portugisiske myndigheder oversendte den 22. august 1996, er imidlertid ufuldstaendig. Kommissionen har i en skrivelse af 17. september 1996 gjort disse myndigheder opmaerksom paa, hvilke mangler der findes i det indsendte materiale.

For faellesskabsinitiativet Horizon (1991-1993) blev der indsendt en ufuldstaendig anmodning om endelig udbetaling den 30. juli 1996. Denne anmodning vil foerst kunne behandles, naar det manglende materiale er indsendt. Kommissionen har i en skrivelse af 11. september 1996 beskrevet for de portugisiske myndigheder, hvilke dele af materialet der mangler.

Kommissionen kan saaledes ikke i oejeblikket udbetale den endelig saldo for disse to initiativer til de portugisiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2145/96 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (3. august 1996)

Om: Eliminering af artikel B7-871 paa budgettet (Kompensation for AVS-bananproduktion

Er det i betragtning af det vedvarende prisfald og de ustabile priser paa det indre marked for bananer og den stadig stoerre overforsyning af frugt fornuftigt at eliminere denne facilitet, gennem hvilken der ydes haardt tiltraengt stoette til producenter, der befinder sig i en presset situation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (24. september 1996)

Budgetpost B7-871 er i 1996 budgetpost for Raadets forordning (EF) nr. 2686/94 ((EFT L 286 af 5.11.1994. )) om en saerlig stoetteordning for traditionelle AVS- leverandoerer af bananer.

Forordning (EF) nr. 2686/94 har fra starten kun vaeret ment som en overgangsforanstaltning til stoette for de traditionelle AVS-leverandoerer af bananer i en kortere periode, hvor der fandt en omstilling sted til den nuvaerende faellesmarkedsordning for bananer, der traadte i kraft i juli 1993, var paakraevet. Forordningen var som planlagt i kraft til den 28. februar 1996, og naar Kommissionen nu soeger at forlaenge ordningen til udgangen af december 1996 er det udelukkende begrundet i oensket om forsvarlig oekonomisk forvaltning.

Kommissionen er klar over den store betydning, bananproduktion har for mange AVS-landes oekonomi, og erkender, at der stadig er behov for tilpasninger. Derfor er forordning (EF) nr. 2686/94 blevet erstattet af en mere permanent loesning i bilag LXXXVIII til den reviderede Lomé IV-konvention, hvori der er afsat midler til fortsat faglig og finansiel bistand til alle AVS-leverandoerer af bananer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2358/96 af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Det foreloebige budgetforslag 1997

Kan Kommissionen fremlaegge aarsberetningen fra Det Europaeiske Institut for Syd- og Sydoestasiatiske Studier (A-3050), og kan den oplyse, hvilken virkning dette instituts aktioner har haft, navnlig under hensyntagen til maalet om at fremme den europaeiske opbygning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (26. september 1996)

Kommissionen sender et eksemplar af instituttets aarsberetning for 1995 og dets arbejdsplan for 1996 direkte til det aerede medlem samt til Europa-Parlamentets sekretariat.

I 1994, da instituttet begyndte sit virke, blev det benyttet som forum for droeftelser af forbindelserne mellem Europa og Asien. Allerede i 1995 havde instituttet gjort betydelige fremskridt og var blevet en »taenketank« og et forskningscenter for forbindelserne mellem Europa og Asien. I aar skiftede instituttet navn fra »Det Europaeiske Institut for Syd- og Sydoestasiatiske Studier« til »Det Europaeiske Institut for Asiatiske Studier«, fordi dets daekningsomraade skal udvides, saa det omfatter hele Asien.

Instituttets aktiviteter bestaar overvejende af seminarier og symposier, studieprojekter, »workshops« og forskning. Det haaber, at dets aktiviteter vil bistaa politikere og opinionsdannere og frembringe forskningsresultater af internationalt anerkendt kvalitet.

Instituttet medvirker til at fremme Faellesskabets opbygning ved at bidrage til at forbedre forbindelserne mellem Europa og Asien i en periode, hvor det asiatiske omraade faar stadig stoerre oekonomisk og politisk betydning for Unionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2665/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Strukturfonde

Den italienske presse har med eftertryk berettet, at Kommissionen har givet den italienske regering en paamindelse om at udnytte strukturfondene paa en passende maade og inden for tidsfristerne. Dette skal ses paa baggrund af, at kun 6% af de disponible midler var blevet anvendt i januar.

Kommissionen anmodes om en redegoerelse for anvendelse af midlerne i foelgende italienske regioner: Lombardiet, Piemonte, Liguria, Valle d'Aosta vedroerende maal 2, 3, 4 og 5b i 1995 og 1996.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-2217/96 og E-2665/96 (23 oktober 1996)

De oenskede oplysninger sendes direkte til de aerede medlemmer og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1906/96 af Erich Schreiner (NI) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Mangfoldigheden af normer i EU

De mange forskellige normer i Europa belaster de europaeiske virksomheder i stort omfang. Navnlig ved udbud anvendes gang paa gang nationale tekniske normer som grundlag for udbuddet.

1. Hvilke foranstaltninger traeffer Kommissionen i denne forbindelse?

2. Hvordan maa man bedoemme den konkurrencefordrejning, som resulterer af de mange forskellige normer?

3. Vil Kommissionen gaa ind for en harmonisering af de forskellige tekniske normer i Europa? I bekraeftende fald, hvornaar kan man forvente resultater paa dette omraade? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (10. september 1996)

Kommissionen deler helt det aerede medlems vurdering af, at eksistensen af indbyrdes afvigende standarder er til alvorlig skade for kvaliteten af Faellesskabets oekonomiske integrering. Siden 1983 har Kommissionen derfor foert en aktiv politik med henblik paa at styrke den europaeiske standardisering. De europaeiske instanser paa dette omraade praktiserer ligeledes en politik i samme retning.

Der er opnaaet enorme fremskridt, og for oejeblikket forholder det sig saadan, at de europaeiske standardiseringsorganisationer (Den Europaeiske Standardiseringsorganisation (CEN), 'Comité européen de normalisation électronique' (CENELEC) og Det Europaeiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation (ETSI)) udsender over 1000 forskellige standarder om aaret eller mere end fire pr. normal arbejdsdag. Ligeledes kan det fastslaas, at de nationale standardiseringsorganisationers vigtigste aktivitet fremover gaar ud paa at gennemfoere den europaeiske og internationale standardisering. De europaeiske standarder omsaettes til de enkelte landes ordninger, og det kraeves derfor, at alle herfra afvigende nationale standarder traekkes tilbage, hvorigennem der skabes en effektiv harmonisering.

Hvad angaar udarbejdelsen af helt nye nationale standarder, er det i kraft af mekanismerne i direktiv 83/189/EOEF ((EFT L 109 af 26.4.1983. )) muligt for de interesserede parter at faa kendskab hertil, at deltage aktivt i udarbejdelsen eller at anmode om, at der udarbejdes en faelleseuropaeisk standard i stedet for en rent national standard. Kommissionen beklager, at de muligheder, direktivet indebaerer, ikke fuldt ud er blevet udnyttet af de involverede parter.

Navnlig paa omraadet offentlige aftaler har Kommissionen ivaerksat en naermere undersoegelse, hvor man soeger at finde frem til, i hvilket omfang de ordregivende myndigheder rent faktisk henviser til de europaeiske standarder. Den vil til sin tid underrette det aerede medlem om resultaterne af denne undersoegelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2163/96 af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Anvendelse af budgetmidlerne til Det Europaeiske Menneskerettighedsinstitut

Det Europaeiske Menneskerettighedsinstitut modtager naesten en tredjedel af midlerne fra budgetkonto B7-5240.

Kan Kommissionen give naermere oplysninger

1. om de projekter, der finansieres gennem denne fond,

2. om fordelingen af de kontorer i organisationen, der finansieres gennem fonden saavel i Unionens medlemsstater som udenfor,

3. om muligheden for godtgoerelse af rejseudgifter gennem de bidrag, der udbetales af instituttet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-2163/96 og E-2164/96 (13. september 1996)

Som det aerede medlem naevner, aflaegger Kommissionen rapport til Parlamentet om anvendelsen af midlerne paa budgetpost B7-7040. I den sidste saadanne rapport vedroerende 1995, som blev sendt den 15. januar 1996, specificeredes maalene for budgetposten, som svarer noeje overens med budgetanmaerkningen. Projekterne udvaelges under henvisning til disse maal udelukkende paa basis af anmodninger fra ikke-statslige organisationer og uanset oprindelsesmedlemsstaten. Der finansieres saa mange projekter som muligt, forudsat at de er i overensstemmelse med de fastlagte kriterier, indtil bevillingerne for det paagaeldende regnskabsaar er opbrugt.

Det Europaeiske Menneskerettighedsinstitut offentliggoer en komplet aarsberetning om sin virksomhed og de til grund derfor liggende kriterier, og denne sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1937/96 af Enrico Ferri (PPE) og Pier Casini (PPE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Udeladelse af statsafgifter og regionale tillaegsafgifter ved beregningen af moms paa metangas

Den omstaendighed, at der ved beregningen af beskatningsgrundlaget for mervaerdiafgiften paa metangas i overensstemmelse med artikel 10 i det italienske lovdekret nr. 15/977 baade medtages den statslige forbrugsafgift og de regionale tillaegsafgifter, skaber ulige vilkaar paa EU-plan og foraarsager en udbredt usikkerhed paa nationalt plan med hensyn til lovligheden af beregningsgrundlaget.

Den pris, de italienske forbrugere betaler for metangas er saaledes hoejere end den pris, forbrugerne betaler i andre lande, hvilket ikke blot skyldes raavareprisen, men isaer den stadig haardere beskatning, der i loebet af faa aar er steget saa meget, at den nu udgoer mere end halvdelen af slutprisen.

I det sjette direktiv (77/388/EOEF) ((EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1. )) om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter med det formaal at skabe »et faelles mervaerdiafgiftssystem« hedder det udtrykkeligt og utvetydigt i afsnit VIII, artikel 11, punkt 2, at »foelgende medregnes i beskatningsgrundlaget: a) skatter, told, importafgifter og andre afgifter med undtagelse af selve mervaerdiafgiften«.

Saadan som den interne lovgivningssituation er i de enkelte lande, er det kun et EU-lovgivningsinitiativ, der vil kunne aendre paa dette generelt accepterede princip, som indebaerer, at den ene afgift beregnes paa grundlag af den anden. Vil Kommissionen paa denne baggrund traeffe foranstaltninger med henblik paa vedtagelsen af et direktiv, der kan aendre de nationale bestemmelser og goere det muligt (i paakommende tilfaelde) at undlade at beregne moms af de statslige afgifter og regionale tillaegsafgifter, der er lagt paa forbruget af metangas?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (17. september 1996)

Grundprincippet bag mervaerdiafgiften som en generel og global forbrugsafgift indebaerer, at beskatningsgrundlaget fastsaettes paa basis af den endelige forbrugers reelle omkostninger i forbindelse med levering af varer og tjenesteydelser eller med andre ord paa basis af prisen for en bestemt vare eller tjenesteydelse. Det er derfor logisk

at medregne skatter, afgifter og lignende, men ikke selve momsen, i det beloeb, der skal beskattes. Artikel 11A, stk. 2, litra a), i sjette momsdirektiv 77/388/EOEF er fuldt ud i overensstemmelse med dette momsprincip. Medlemsstaterne har derfor ikke droeftet denne bestemmelse. Kommissionen har ikke planer om at aendre denne ordning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2064/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Transportsektoren og arbejdstidsdirektivet

Vil Kommissionen oplyse om begrundelsen for sin beslutning om at udelukke transportsektoren fra arbejdstidsdirektivet?

Er Kommissionen klar over, at langturschauffoerer som foelge af deres branches natur ofte har meget lange arbejdstider og foeler sig unoedvendigt udelukket fra direktivet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. september 1996)

Kommissionens oprindelige forslag til direktiv om visse aspekter i forbindelse med tilrettelaeggelse af arbejdstiden ((KOM(90) 317 endelig udg. )) daekkede alle oekonomiske sektorer og aktiviteter. Raadet besluttede imidlertid at udelukke visse sektorer og aktiviteter fra direktivets anvendelsesomraade, herunder transportsektorerne. I henhold til et praeambel i direktivet som vedtaget ((Raadets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelaeggelse af arbejdstiden, EFT L 307 af 13.12.1993. )) kunne »et arbejdes saerlige natur« goere det noedvendigt at traeffe saerskilte foranstaltninger i disse sektorer.

Kommissionen er klar over, at der fortsat er mulighed for, at arbejdstagere i disse sektorer og aktiviteter skal arbejde i lang tid, ogsaa efter direktivets ikrafttraeden pr. 23. november 1996. For at forsoege at sikre en passende beskyttelse af disse arbejdstagere forbereder Kommissionen i oejeblikket en hvidbog om de sektorer og aktiviteter, der ikke falder ind under arbejdstidsdirektivets anvendelsesomraade. Kommissionen vil i denne hvidbog gennemgaa situationen i hver enkelt sektor, herunder ogsaa vejtransporten, og de mulige loesningsmodeller.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2008/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Oliventraeer i Italien

Hvor mange oliventraeer findes der efter Kommissionens oplysninger i oejeblikket i Italien?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2006/96, E-2007/96, E-2008/96, E-2009/96, E-2010/96, E-2011/96, E-2012/96 og E-2013/96 (9. september 1996)

De statistiske oplysninger om olivendyrkning kan variere maerkbart fra kilde til kilde og efter de anvendte definitioner. De skal derfor omgaas med forsigtighed. Med hensyn til de oplysninger, som det aerede medlem oensker, kan nedenstaaende statistikker fremlaegges.

Det samlede antal producerende oliventraeer i hver af de paagaeldende medlemsstater, som de nationale administrationer officielt meddeler Kommissionen i forbindelse med forordningerne om oliven- og olivenolieudbyttet, er for produktionsaaret 1994/95 foelgende:

>TABLE>

Oliventraeernes gennemsnitlige beplantningstaethed i de samme medlemsstater er foelgende udtrykt i traeer pr. hektar:

>TABLE>

Denne gennemsnitlige beplantningstaethed, der er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat, kan variere betydeligt fra region til region, ja fra bedrift til bedrift, ud fra olivendyrkningens mere eller mindre specialisering eller systematisering.