ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1221/00

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(10. april 2000)

Om: Transport af levende dyr anvendelse af godkendte mellemstationer i Italien

I henhold til Rådets direktiv 91/628/EØF(1), som ændret ved Rådets direktiv 95/29/EF(2), om beskyttelse af dyr under transport skal dyr efter en transporttid på 29 timer for fårs og kvægs vedkommende og 24 timer for svins vedkommende aflæsses og hvile i 24 timer, fodres og vandes.

Denne obligatoriske aflæsning, fodring, vanding og hvile skal finde sted på en mellemstation, som er godkendt af medlemsstaten i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1255/97(3).

Mange svin, får og kreaturer transporteres over lange afstande til Italien fra andre medlemsstater. Hvilke godkendte italienske mellemstationer anvendes i praksis til, at dyr, som indføres til Norditalien fra andre medlemsstater med henblik på transport gennem Italien til Syditalien eller Grækenland, kan aflæsses, fodres, vandes og hvile?

(1) EFT L 340 af 11.12.1991, s. 17.

(2) EFT L 148 af 30.6.1995, s. 52.

(3) EFT L 174 af 2.7.1997, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(4. maj 2000)

Rådets forordning (EF) nr. 1255/97 af 25. juni 1997 om fællesskabskriterier for mellemstationer og tilpasning af den ruteplan, der er omhandlet i direktiv 91/628/EØF, som ændret ved Rådets direktiv 95/29/EF af 29. juni 1995 om beskyttelse af dyr under transport, fastslår i artikel 3, stk. 1, at medlemsstaterne drager omsorg for at mellemstationer godkendes af den kompetente myndighed i den medlemsstat, på hvis område de er beliggende. Kommissionens kompetence fastsættes i stk. 3 i samme artikel, hvori det fastsættes, at den kompetente myndighed meddeler Kommissionen listen over godkendte mellemstationer tillige med eventuelle ajourføringer heraf. Kommissionen meddeler medlemsstaterne disse oplysninger inden for rammerne af Den Stående Veterinærkomité.

Derudover har Kommissionen for at udstrække udbredelsen af denne liste til offentligheden, herunder især ikke-statslige organisationer som transportfirmaer og foreninger til dyrenes beskyttelse, stillet listen over mellemstationer til rådighed på følgende internetadresse:

http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dg6/vets/info/data/stagpt/stagpt.htm

Vedrørende transport af dyr til Grækenland eller Syditalien var der på den sidste ajourførte liste fra den 31. marts 2000 syv mellemstationer i Italien. Den sidste mellemstation, de italienske myndigheder har meddelt, ligger i provinsen Bari (regionen Puglia), som svarer til den vigtigste rute, ad hvilken der transporteres får til Grækenland.

En anden italiensk mellemstation ligger i provinsen Roma (regionen Lazio) ved en af hovedruterne til Syditalien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1300/00

af Charles Tannock (PPE-DE) til Rådet

(27. april 2000)

Om: Rådets ofte manglende evne til rettidigt at besvare Parlamentets forespørgsler

Kan Rådet oplyse, hvorvidt sene besvarelser fra visse medlemsstater er årsag til, at Rådet hyppigt er ude af stand til rettidigt at besvare Parlamentets forespørgsler, og har det i bekræftende fald overvejet eventuelt at fastsætte en tidsfrist for medlemsstaternes mulighed for at gøre indsigelse mod de foreslåede svar, således at disse svar kan forelægges Parlamentets medlemmer inden for den fastsatte tidsramme?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1299/00, E-1300/00 og P-1541/00

(10. juli 2000)

Rådet minder det ærede parlamentsmedlem om, at det ikke er bundet af ovennævnte frister, for så vidt disse er et resultat af Europa-Parlamentets forretningsorden, artikel 44, stk. 5, 6 og 7.

Rådet ønsker dog at understrege, at det med henblik på et bedre samarbejde med Europa-Parlamentet på dette område hurtigt har truffet en række interne foranstaltninger, der tager sigte på at gøre det muligt for Rådet at besvare de skriftlige forespørgsler inden for en frist, der ikke overstiger to måneder. Som led heri har det i sine forberedende organer fastlagt en procedure, som tager sigte på at opfylde kravet om ligevægt mellem dette mål og nødvendigheden af at sikre, ved konsultation af de kompetente tjenestegrene og en procedure, der giver Rådet mulighed for at gøre indsigelse, at de afgivne svar er af den højest mulige kvalitet.

I årenes løb har forskellige faktorer været medvirkende til, at det har været vanskeligere at sikre denne ligevægt, hvilket forsinker svarerne; der er ikke alene er tale om en betydelig stigning i antallet af skriftlige forespørgsler til Rådet, hvilket er en ikke-ubetydelig faktor, men også om, at der nu stilles af forespørgsler på områder, der forudsætter en indgående undersøgelse, eller også det forhold, at svarene skal være aktuelle, hvilket undertiden kræver en frist, for at parlamentsmedlemmet kan blive orienteret om den seneste udvikling i situationen.

Rådet nærer således de samme bekymringer som det ærede parlamentsmedlem, det bekræfter igen sit ønske om under alle omstændigheder af afgive de mest hensigtsmæssige og mest fyldestgørende svar på de skriftlige forespørgsler, det får forelagt. Det vil overveje, hvorledes det kan optimere de nuværende undersøgelsesprocedurer under iagttagelse af ovennævnte krav.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0407/00

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(15. februar 2000)

Om: Erstatning til Donau-skibsredere og speditionsfirmaer som følge af afspærringen af den jugoslaviske Donau-strækning

I byen Regensburg (Tyskland) er der adskillige firmaer, der udelukkende beskæftiger sig med transport på Donau fra Tyskland til områder syd for Jugoslavien. Kosovo-krigen, ødelæggelsen af Donau-broerne og den efterfølgende afspærring af den jugoslaviske Donau-strækning har resulteret i, at disse virksomheders forretningsmæssige aktiviteter er stagneret. Som følge af, at disse virksomheder har specialiseret sig på bestemte former for transport på Donau, er der næsten ingen mulighed for at overgå til andre forretningsmæssige aktiviteter.

Derfor spørger jeg Kommissionen om følgende:

1. Skal disse firmaer betragtes som skadelidte som følge af Kosovo-krigen, således som det er tilfældet med virksomheder i Kosovo?

2. Kan disse virksomheder få finansiel genopbygningsstøtte til at udligne deres skader?

3. Har disse virksomheder ret til en støtte til genopbygning og virksomhedssikring, der ikke skal tilbagebetales, til udligning af de nuværende tab og til støttemidler med henblik på investeringer ved hjælp af simpel kaution?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(29. marts 2000)

Kommissionen er bekendt med de særlige problemer, som de pågældende virksomheder både direkte og indirekte er udsat for i forbindelse med Donau-transporten som følge af afspærringen af Donau på grund af NATO's ødelæggelse af broerne ved Novi Sad.

Spørgsmålet om udligning af disse tab kan imidlertid først behandles, når det eventuelle ansvar herfor er blevet fastlagt i de pågældende retlige instanser.

Hvad angår genoptagelsen af sejlads på Donau, er Europa-Kommissionen for øjeblikket ved at behandle en anmodning fra Donau-Kommissionen om samfinansiering af et projektforslag om rydning af et sejlløb ved fjernelse af ruinerne fra de broer, der er blevet ødelagt af NATO, og af eventuel ikke-eksploderet ammunition, samt udbedring af flodsengen og dens bredder. Projektet og hele dets baggrund er, både ud fra et politisk, teknisk og juridisk synspunkt, meget kompliceret.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0811/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet

(20. marts 2000)

Om: Minister Christian Sautters opførsel

Frankrigs finansminister Christian Sautter har under EU-finansministrenes møde den 28. februar i Bruxelles vakt opsigt med et usædvanligt selvklæbende mærkat. Hans frakke og senere hans habit var prydet med et mærkat på størrelse med en håndflade, som i form af et forbudsfærdselsskilt viste en overstreget butterfly, den nye østrigske forbundskanslers kendemærke. Fordi han ikke er indforstået med den østrigske regeringskoalition drejede finansministeren sig ved sin ankomst til den belgiske hovedstad flere gange i alle retninger, for at jounalisterne også blev opmærksom på mærkatet og det dermed forbundne

budskab. Han sagde, at hans delegation havde nok mærkater til de andre ministre. Senere fulgte også den belgiske finansminister Didier Reynders sin franske kollegas eksempel. Man kan jo diskutere smag, men en del er dog smagløst.

Dr. jur. Wolfgang Schüssel er Republikken Østrigs forbundskansler. Som mangeårig sekretær for Det Østrigske Folkepartis parlamentariske gruppe, som generalsekretær for den østrigske erhvervssammenslutning, som forbundsminister for erhvervsanliggender, forbundsminister for udenrigsanliggender og vicekansler har han aldrig gjort sig skyldig i noget; siden 1995 er han Bundesparteiobmann for ØVP, et parti, der som intet andet parti i Østrig gang på gang er gået ind for et demokratisk Europa. Den 4. februar 2000 blev Wolfgang Schüssel taget i ed som forbundskansler. Igennem årene har den østrigske befolkning kunnet danne sig et billede af hans effektive og professionelle arbejdsmetode. Der kan ikke være den mindste tvivl om hans europæiske sindelag og holdning. Derfor spørges Rådet, hvornår det omsider påtænker at standse denne nedværdigende smædekampagne og at sørge for forbindelser mellem europæiske partnere og venner, der er præget af fornuft.

Svar

(25. maj 2000)

Rådet har ikke taget stilling til dette emne og kan derfor ikke kommentere de spørgsmål, som det ærede medlem rejser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0996/00

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: Hvidbogen om fødevaresikkerhed

I punkt 101 i hvidbogen om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719) udtaler Kommissionen, at den vil ændre direktivet om mærkning af levnedsmidler (79/112/EØF(1)) for at behandle spørgsmålet vedrørende ernæringsmæssige påstande og funktionelle påstande.

Vil Kommissionen redegøre for:

1. hvad den mener med begrebet funktionelle påstande, dvs. omfatter denne definition styrkede funktionelle påstande således som defineret i udkast til kodekshenstillinger vedrørende anvendelse af sundhedsanprisninger (Alinorm 99/22A)?

2. årsagen til, at Kommissionen ikke har behandlet spørgsmålet vedrørende påstande om reduktion af sygdomsrisici i hvidbogen?

(1) EFT L 33 af 8.2.1979, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(22. maj 2000)

1. I hvidbogen om fødevaresikkerhed(1) udtaler Kommissionen, at den vil overveje, om der bør indføres særlige bestemmelser i EU-lovgivningen om funktionelle påstande og ernæringsmæssige påstande vedrørende fødevarer. Det vil blandt andet omfatte definitioner af de forskellige kategorier af påstande. Arbejdet på dette område er stadig i en tidlig fase, og på nuværende tidspunkt er definitionerne endnu ikke blevet drøftet indgående. I hvidbogen om fødevaresikkerhed refereres der til funktionelle påstande som påstande vedrørende et næringsmiddels positive virkning på visse normale kropsfunktioner; det svarer til definitionen af ernæringsmæssige funktionelle påstande i retningslinjerne i Codex Alimentarius CAC/GL 23-1997. I det foreslåede udkast til kodekshenstillingerne vedrørende brugen af sundhedsanprisninger beskrives styrkede funktionelle påstande som en særlig kategori af sundhedsanprisninger. Det bør bemærkes, at høringerne i forbindelse med udkastet til kodekshenstillingerne er i en meget tidlig fase, og at der endnu ikke er enighed om definitionerne deri.

2. Under den nuværende fællesskabslovgivning (artikel 2 i Rådets direktiv 79/112/EØF af 18. december 1978 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler bestemt til den endelige forbruger samt om reklame for sådanne levnedsmidler(2)) er det forbudt at tillægge et levnedsmiddel egenskaber til forebyggelse, behandling og helbredelse af en menneskelig sygdom eller give indtryk af sådanne egenskaber. Som angivet i hvidbogen om fødevaresikkerhed har Kommissionen ingen planer om at ændre princippet for denne bestemmelse. Påstande om reduktion af sygdomsrisici betragtes som forebyggelse af sygdom og er derfor omfattet af dette forbud.

(1) KOM(1999) 719 endelig udg.

(2) EFT L 33 af 8.2.1979.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0879/00

af Chris Davies (ELDR) til Rådet

(23. marts 2000)

Om: EU-initiativer om uddannelse i Den tredje Verden

Der henvises til forespørgsel af Graham Watson, MEP, af 19. november 1999 (nr. P-2163/99(1)) om initiativer til at bekæmpe analfabetisme i de mindre udviklede lande. Kan Rådet redegøre for, hvilke kollektive foranstaltninger medlemsstaterne hidtil har truffet for at fremme uddannelse i Den tredje Verden? Hvordan ønsker Rådet mere specifikt at fremme uddannelse i forbindelse med dets hjælpeprogrammer?

(1) EFT C 219 E af 1.8.2000, s. 107.

Svar

(8. juni 2000)

1. Rådet skal gentage, at det tillægger støtte til uddannelse i udviklingslande den største betydning, navnlig fordi den kan yde et væsentligt bidrag til kampen mod fattigdom, som er et af de vigtigste mål i Fællesskabets udviklingspolitik.

2. Rådet har ingen oplysninger om foranstaltninger truffet af medlemsstaterne inden for rammerne af deres bilaterale bistand med henblik på at fremme uddannelse i den tredje verden.

3. Rådet ønsker at henlede det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på, at Kommissionen er ansvarlig for udviklingen og forvaltningen af Fællesskabets bistandsprogrammer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0745/00

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(13. marts 2000)

Om: Sundhed, aids og befolkningspolitik i EU

Kan Kommissionen redegøre for, hvilken status EF-dokumentet Sundhed, aids og befolkningspolitik har? Blev det godt modtaget af medlemsstaterne? Er det tilfældet, at der ikke er taget behørigt hensyn til det på administrativt plan i Kommissionen? Kan Kommissionen forelægge dokumentet til behandling i Parlamentet?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson på skriftlige forespørgsler E-0745/00 og E-0746/00

(17. april 2000)

Kommissionen analyserer for øjeblikket de erfaringer, Fællesskabet tidligere har gjort på området for sundhed, aids og befolkningspolitik, med henblik på fastlæggelsen af retningslinierne for Fællesskabets fremtidige arbejde.

Analysen er en del af den generelle drøftelse og nyformuleringen af Fællesskabets udviklingspolitik og af drøftelserne vedrørende handlingsplanerne for bekæmpelse af fattigdom og for kønspolitiske spørgsmål og af nyvurderingen af prioriteterne på området for socialpolitik.

Der har været afholdt uformelle drøftelser med eksperter fra medlemsstaterne og enkelte andre vigtige partnere. Retningslinierne er generelt blevet gunstigt modtaget og vil nu blive drøftet på ledelsesplan efterfulgt af yderligere konsultationer.

De politiske retningslinier vil naturligvis også blive gjort til genstand for drøftelser i Parlamentet, men skal i alle tilfælde ses i den ovenfor nævnte større sammenhæng.

Hvad angår forvaltningen af den særlige budgetpost, som nævnes af det ærede medlem, skal der ved fastlæggelsen af den generelle politik og prioriteterne for tildeling af midlerne tages hensyn til de menneskelige ressourcer og den faglig bistand. Dele af denne analyse vil blive taget op i forbindelse med opfølgningen af hvidbogen(1) om reformen af Kommissionen.

Fordelingen af de menneskelige og finansielle ressourcer vil ligeledes udgøre en del af den generelle opgave med fastsættelse af prioriteterne og fordelingen af ressourcerne, der vil blive afsluttet inden september 2000.

(1) KOM(2000) 200 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0713/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(17. marts 2000)

Om: Iværksætterånden hos erhvervsdrivende, der tilhører etniske grupper

Kan Kommissionen for hver medlemsstat i løbet af de seneste fem år forelægge en oversigt over betydningen af iværksætterånden hos erhvervsdrivende, der tilhører etniske grupper? Agter Kommissionen i fremtiden i sin årsberetning om de små og mellemstore virksomheder at medtage et afsnit om iværksætterånden hos erhvervsdrivende, der tilhører etniske grupper?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(28. april 2000)

Der findes endnu ikke pålidelige statistikker over etniske iværksættere og over omfanget af etniske iværksættervirksomheder i Fællesskabet.

Med henblik på indsamling af information om problemerne og perspektiverne for etniske iværksættere i EU blev der lanceret en undersøgelse om unge iværksættere, kvindelige iværksættere, med-iværksættere samt iværksættere fra etniske minoriteter (offentligt udbud nr. 98/S 137-92958/EN(1)). Når undersøgelsen er afsluttet vil Kommissionen gennemgå og efterfølgende offentliggøre resultaterne.

Forud for lanceringen af førnævnte undersøgelse offentliggjorde Kommissionen, inden for rammerne af det tredje flerårige program for SMV'er (1997-2000), en indkaldelse af forslag i forbindelse med støtte til håndværksvirksomheder(2). Formålet var at yde støtte til disse virksomheder med særligt fokus på foranstaltninger til fordel for kvindelige iværksættere, unge iværksættere og virksomheder med deltagelse af ugunstigt stillede grupper. En af pilotaktionerne under denne indkaldelse var The ethnic minority business network (Erhvervsnetværket for etniske minoriteter) (EMBNeT). Netværkets hovedformål er at hjælpe etniske iværksættere med at overvinde hindringer og lovmæssige begrænsninger i forbindelse med iværksættervirksomhed. Den endelige rapport ventes den 30. juni 2000.

Endelig vil Kommissionen i sin nært forestående rapport om koordinering af foranstaltninger til fordel for SMV'er og håndværksvirksomheder medtage oplysninger om foranstaltninger for særlige målgrupper, såsom etniske minoriteter. Dette vil ske under afsnittet om fremme af iværksætterånden og støtte til målgrupper, herunder etniske minoriteter.

(1) EFT S 137 af 18.7.1998.

(2) EFT C 117 af 15.4.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0978/00

af Niels Busk (ELDR) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: T5-dokumenter

Som opfølgning på mit tidligere spørgsmål (P-2817/99)(1) bedes Kommissionen i sit svar tage udgangspunkt i det forhold, at ansvaret forbliver eksportørens, mens dokumentet efter afstempling er i myndighedernes varetægt og dermed alene under myndighedernes kontrol.

Vil Kommissionen tage initiativ til, at ansvaret for returnering af T5-dokumenter overdrages til myndighederne, da myndighederne har dokumentet i deres varetægt?

(1) EFT C 225 E af 8.8.2000, s. 209.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(19. maj 2000)

Kommissionen fastholder, at det ikke er nødvendigt at overdrage ansvaret for returneringen af T5-dokumenterne til myndighederne, for så vidt som dette ansvar allerede nu påhviler dem. Den har da heller ikke fået meddelelse om, at den af det ærede medlem beskrevne situation skulle være særligt udbredt i én eller flere medlemsstater.

Når det i et konkret tilfælde konstateres, at myndighederne ikke har opfyldt deres forpligtelse til at returnere originalen af kontroleksemplar T5, har eksportøren altid som anført i Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsmål P 2817/99 mulighed for at anmode om en bekræftelse af, at varerne har fået den forudsete anvendelse eller bestemmelse. I sidste instans vil eksportøren altid have mulighed for at gøre sine rettigheder gældende, eventuelt for en domstol, især i tilfælde af, at en medlemsstat ikke har opfyldt sine forpligtelser, og den pågældende som følge heraf lider uret.

Ganske vist tilkommer det ikke Kommissionen at gribe ind i sådanne enkelttilfælde, men den er dog villig til med henblik på den generelle overholdelse af fællesskabsretten at minde medlemsstaterne om deres forpligtelser på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0877/00

af Karin Riis-Jørgensen (ELDR) til Kommissionen

(16. marts 2000)

Om: Ulovlig statsstøtte til DSB

Der er to udbydere af persontrafik mellem København og Ærø. Dels et privatejet busselskab og dels en togforbindelse, der drives af DSB (De Danske Statsbaner).

Den danske stat har siden den 1. januar 1999 været indkøber af offentlig trafik hos DSB. Her yder staten efter kontrakten et bruttokontrakttilskud på 2,9 milliarder DKR. Da Skatteministeriet i 1999 besluttede at der skal skulle pålægges moms af brobenyttelses-afgiften på Storebæltsbroen, blev DSB's kontrakttilskud forhøjet med følgende begrundelse:

Som følge af at DSB skal betale moms af baneafgift i 1999, forøges DSB's nettotilskud med 192,5 mio. DKR.

Med andre ord betaler DSB moms af brobenyttelses-afgiften, men denne moms tilbageføres til DSB via kontrakten med staten. Det privatejede busselskab modtager ingen form for offentlig tilskud og betaler moms, der ikke tilbageføres.

Finder Kommissionen, at denne form for momskompensation som DSB modtager, er i overensstemmelse med Fællesskabets konkurrenceregler og statsstøtteregler?

Svar afgivet på Kommissionen vegne af Loyola de Palacio

(25. april 2000)

Kommissionen kan oplyse det ærede parlamentsmedlem om, at den allerede har modtaget oplysninger om sagen og er i øjeblikket i gang med at undersøge den pågældende ordning. Kommissionen har derfor bedt de danske myndigheder om at stille alle de relevante oplysninger til rådighed for Kommissionen, således at den kan foretage en vurdering af ordningen i henhold til de gældende statsstøtteregler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0974/00

af Ioannis Souladakis (PSE) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: Forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Iran

Resultaterne af det seneste parlamentsvalg i Iran viste, at de iranske vælgere i allerhøjeste grad ønsker at se en ende på den langvarige internationale isolation, deres land befinder sig i. Hidtil har Den Europæiske Union ikke reageret virkningsfuldt på de ændringer, der finder sted i Iran.

Kan Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at udnytte denne heldige omstændighed og forbedre Unionens forhold til Iran og på denne måde støtte de iranske samfunds bestræbelser på at åbne sig over for Vesten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(27. april 2000)

Efter det positive resultat af valget i Iran er Kommissionen i øjeblikket ved at omvurdere sit forhold til landet. Skønt det endnu er for tidligt at fremsætte specifikke forslag for udbygning af forholdet til Iran, er det sandsynligt, at et første skridt hovedsageligt kunne komme til at bestå i en bredere og mere dybtgående dialog, som kan finde sted inden for rammerne af den overordnede dialog, der blev indledt i slutningen af 1998. Der kunne også blive tale om samarbejde inden for områder som energi, flygtningehjælp og narkotikakontrol. I lyset af den politiske udvikling i Iran og afhængig af, om landet ønsker at spille en konstruktiv rolle hvad angår internationale spørgsmål såsom ikke-spredning og terroristbekæmpelse, kan der blive tale om udvidelse af samarbejdet til andre områder og i sidste ende en genoptagelse af normale forbindelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1581/00

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(12. maj 2000)

Om: Europæisk Kulturby

Hvordan ville Kommissionen reagere på en ansøgning fra op til tre byer, der gerne ville være Europæisk Kulturby?

Kunne det accepteres i henhold til de gældende kriterier, og ville sådanne regionale ansøgninger blive taget i betragtning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(5. juni 2000)

Kulturministrene har på regeringsniveau på møder i Rådet allerede truffet alle afgørelser om, hvilke byer der skal være europæiske kulturhovedstæder indtil 2004. Proceduren for udpegelse af kulturhovedstæderne i perioden 2005-2019 er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1419/1999/EF af 25. maj 1999 om en fællesskabsaktion vedrørende Den Europæiske Kulturhovedstad 2005-2019(1).

Det hedder i denne afgørelses artikel 2, stk. 1, at mldr den pågældende medlemsstat forelægger byens eller byernes ansøgning(er) mldr for Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget. Da der ikke er lagt begrænsninger på antallet af byer, som hver enkelt medlemsstat kan foreslå, kan der forelægges ansøgninger vedrørende et hvilket som helst antal byer. I artikel 2, stk. 2, i samme afgørelse fastlægges proceduren for vurdering af ansøgningerne, og afgørelsens bilag II indeholder en liste over de kriterier, der kan anvendes i denne forbindelse.

Da det i artikel 2, stk. 1, hedder, at en by mldr udpeges til Europæisk Kulturhovedstad efter tur, synes der ikke at være mulighed for regionale ansøgninger.

(1) EFT L 166 af 1.7.1999.