ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2304/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Sundheds- og sikkerhedsmaessige konsekvenser af mobiltelefonfirmaers opstilling af telekommunikationsmaster

Er Kommissionen klar over, at mange mennesker frygter de sundheds- og sikkerhedsmaessige konsekvenser af mobiltelefonfirmaers opstilling af telekommunikationsmaster, der efterhaanden dukker op flere og flere steder?

Ifoelge uafhaengige undersoegelser af de sundhedsmaessige aspekter er det foerst og fremmest farligt at blive udsat for mikroboelger, naar det drejer sig om hoeje koncentrationer af mikroboelgestraaling - de hoejeste straalingskoncentrationer forekommer inden for en afstand af 100-800 fod fra masterne. Koncentrationerne falder derefter til et minimalt niveau, naar man befinder sig mere end 8000 fod fra masterne.

Den britiske regering har foretaget en deregulering af telekommunikationsmarkedet, og adskillige firmaer har nu planer om at placere master inden for en enmilszone i Taverham i naerheden af byen Norwich i Norfolk. Borgerne er dybt bekymrede over den sundhedsfare, en saadan koncentration kan give anledning til, men det er ikke muligt at hente beskyttelse i lokale planlaegningsbestemmelser, og der er her tydeligvis tale om en situation, som ogsaa kan forventes at opstaa andre steder i Europa.

Hvilke oplysninger har Kommissionen om de sundheds- og sikkerhedsmaessige konsekvenser af opstillingen af saadanne master, og hvordan agter Kommissionen at udnytte sine befoejelser til at beskytte offentligheden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. oktober 1996)

Kommissionen er godt klar over, at offentligheden er betaenkelig ved de foelger, som radiofrekvensemissioner inden for mobiltelefonsektoren, herunder fra telekommunikationsmaster, kan have for sundhed og sikkerhed. I 1995 besluttede Kommissionen at undersoege de foelger, som brug af mobiltelefon kan have for sundhed og sikkerhed. Kommissionen anmodede derfor en gruppe af internationalt anerkendte, uafhaengige eksperter fra forskellige institutter i Faellesskabet om at identificere de omraader, hvor der allerede forskes, og udarbejde et forslag til generel forskning paa omraader, som maaske endnu ikke er daekket.

Kommissionen henviser endvidere det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel E-737/96 fra fr. Malone ((EFT C 217 af 26.07.1996. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2449/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Klinisk og sundhedsmaessig kontrol inden for sport

Fodboldspilleren Nwankwo Kanu, der var vinder ved olympiaden i Atlanta, har reddet livet takket vaere tilbundsgaaende laegeundersoegelser, som foretages paa foranledning af Inter F.C., et italiensk sportsforbund, af alle dets medlemmer inden de paabegynder en sportskamp.

En alvorlig hjertefejl, som Kanu lider af, var aldrig tidligere blevet diagnosticeret, fordi den hollandske forening Ajax ikke havde foretaget tilstraekkelige laegeundersoegelser.

Der findes endnu ingen faellesskabslovgivning om tilbundsgaaende og obligatoriske undersoegelser af klinisk og sanitaer art for alle medlemmer af sportsforeninger.

Mener Kommissionen ikke, at den boer intervenere med henblik paa inden for hele Den Europaeiske Union at kraeve sundhedsundersoegelser for alle sportsudoevere saavel paa professionelt plan som paa amatoerplan med henblik paa at beskytte sundheden for alle europaeiske borgere, der udoever sportsaktiviteter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (25. oktober 1996)

Det er op til medlemsstaterne at afgoere spoergsmaalet om laegeligt tilsyn med sportsudoevere, uanset om de er professionelle og/eller medlemmer af sportsklubber.

Det skal dog bemaerkes, at tilsyn med arbejdstageres sundhed og laegeligt tilsyn med visse kategorier af arbejdstagere er underlagt faellesskabsbestemmelser i henhold til artikel 118 i EF-Traktaten og artikel 31 og 32 i Euratom-Traktaten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2600/96 af Frédéric Striby (NI) til Kommissionen (24. september 1996)

Om: Antidumpingbestemmelserne

Jeg har forstaaet, at Kommissionen har til hensigt at indfoere antidumpingtoldafgifter, men kun paa raavarer (fibre og uforarbejdede stoffer).

Ville en saadan beslutning efter Kommissionens opfattelse ikke give mere arbejde til arbejdstagere i Faellesskabet, hvis den ogsaa fandt anvendelse paa faerdige produkter, og vil den kendsgerning, at den kun finder anvendelse paa raavarer, ikke resultere i hoejere priser paa faerdige produkter fra Faellesskabet. Er der derfor ikke risiko for, at Faellesskabets konkurrenceevne mindskes, hvilket kun kan komme importerede faerdige tekstilprodukter til gode?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (15. oktober 1996)

Som anfoert af det aerede medlem skal Kommissionen efter afslutningen af tre antidumpingundersoegelser vedroerende garn af polyester og ubleget stof af bomuld nu traeffe afgoerelse om en eventuel indfoerelse af beskyttelsesforanstaltninger.

Kommissionen kan forsikre det aerede medlem om, at eftersom de paagaeldende varer anvendes i begyndelsen af produktionskaeden for tekstiler, giver problemet med saadanne foranstaltningers foelgevirkninger for brugerindustrien i hoej grad anledning til betaenkeligheder. Ifoelge gaeldende EF-lovgivning kan der saaledes kun indfoeres antidumpingforanstaltninger, hvis anvendelsen heraf er i Faellesskabets interesse. Dette indebaerer, at der foretages en undersoegelse af alle involverede parters interesser, herunder ogsaa brugervirksomhedernes interesser i henseende til de varer, der importeres til dumpingpriser. De beroerte parter, og isaer brugervirksomhederne, har i henhold til EF-lovgivningen ret til at goere deres synspunkter gaeldende, at blive hoert af Kommissionen og at fremsaette bemaerkninger til de oevrige beroerte parters bemaerkninger. Kommissionen kan foelgelig traeffe afgoerelse om de foranstaltninger, der skal indfoeres, under hensyntagen til de af det aerede medlem anfoerte problemer.

Hvad angaar anvendelsen af antidumpingforanstaltninger paa faerdige tekstilvarer skal Kommissionen erindre om, at den generelt kun kan indlede en antidumpingundersoegelse, og foelgelig om noedvendigt vedtage beskyttelsesforanstaltninger, efter skriftlig anmodning fra de EF-producenter, der er beroert af dumpingimport. Kommissionen har til dato kun modtaget en klage over sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan. Denne klage blev indgivet den 30. juli 1996, og der er ivaerksat en undersoegelsesprocedure den 13. september 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2518/96 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (25. september 1996)

Om: Dumpingsalg af billigt skotoej paa det europaeiske marked

Kan Kommissionen bekraefte, at den paa baggrund af sit loebende undersoegelsesarbejde vil ivaerksaette de staerkest mulige foranstaltninger mod skotoejsfabrikanter, der konstateres at have gjort sig skyldige i dumping af billige eksportvarer paa det europaeiske marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (15. oktober 1996)

Kommissionen behandler i oejeblikket to procedurer vedroerende fodtoej. Den ene vedroerer fodtoej med overdel af laeder og plast med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Indonesien og Thailand, og den anden vedroerer fodtoej med overdel af tekstiler med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik og Indonesien.

Selv om der endnu ikke er truffet afgoerelse i disse procedurer, kan Kommissionen bekraefte, at hvis der konstateres skadevoldende dumping, og hvis det af hensyn til beskyttelsen af Faellesskabets interesser er paakraevet, vil der blive indfoert foranstaltninger til afhjaelpning af situationen i overensstemmelse med Faellesskabets antidumpinglovgivning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2471/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) og Peter Pex (PPE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Handelsspionage via Kommissionens datamater

Kan Kommissionen bekraefte, at den amerikanske efterretningstjeneste har skaffet sig adgang til Kommissionens (og Europa-Parlamentets) datamater for at opnaa fortrolige handelsoplysninger (jf. beretningen den 6. august 1996 i den nederlandske avis De Telegraaf)?

Kan Kommissionen bekraefte, at de amerikanske forhandlingsdeltagere under sidste aars forhandlinger om en ny verdensfrihandelsaftale var i besiddelse af yderst fortrolige oplysninger fra Kommissionen?

Har Kommissionen ogsaa fra andre lande (og f.eks. AVS-lande) faaet meddelelse om, at USA har skaffet sig fortrolige handelsoplysninger og gjort brug af disse?

Hvad kan Kommissionen goere for at imoedegaa saadanne metoder saavel i sine egne tjenestegrene som i AVS-udviklingslandenes forvaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (23. oktober 1996)

Kommissionen har, bortset fra pressens paastande, ingen beviser for nogen af disse udtalelser.

Kommissionen har i de senere aar gjort sig store anstrengelser for at forbedre sikkerheden omkring sine computernetvaerk, og disse bestraebelser fortsaetter. Den kan ikke blande sig i interne forholdsregler i stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1191/96 af James Nicholson (PPE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Befolkningskontrolprogrammer i udviklingslande

Kan Kommissionen

1. forelaegge en fortegnelse over alle programmer vedroerende befolkningskontrol, som modtager stoette fra Det Europaeiske Faellesskab,

2. oplyse navnet paa hver enkelt modtagerorganisation, det udbetalte stoettebeloeb og stoetteformaalet saavel som modtagerlandet og

3. forelaegge en fortegnelse over alle ikke-statslige organisationer, som modtager EU-stoette til befolkningskontrolprogrammer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (17. juni 1996)

En fortegnelse over befolkningskontrolprojekter, som modtager stoette fra Kommissionen, fremsendes direkte til det aerede medlem og Europa-Parlamentets Sekretariat. Fortegnelsen omfatter de projekter, der for oejeblikket finansieres over forskellige budgetposter og finansprotokoller.

Efter at spoergsmaalet om en reproduktiv og seksuel helbredsapproach var blevet omfattet af handlingsprogrammet paa den internationale konference om befolkning og udvikling, der fandt sted i Cairo ((Offentliggjort i FN's informationskontors publikation DPI/1618/POP-95-93124- marts 1995 - 3OM. )) i september 1994, kan de eksisterende befolkningsprogrammer ikke laengere defineres som »befolkningskontrolprogrammer«, der kun fokuserer paa foedselskontrol. Disse programmer gaar videre og omfatter al information- og alle tjenester, der goer det muligt for kvinder og maend at have seksuelle forhold uden frygt for smitte, uoensket svangerskab, tvang eller vold. De paagaeldende har saaledes mulighed for at administrere deres fertilitet efter eget oenske uden ubehagelige eller farlige bivirkninger, hvilket oeger deres muligheder for at foede og opdrage sunde boern.

En fortegnelse over ikke-statslige organisationer (NGO'er), der modtager stoette, fremsendes ogsaa direkte til det aerede medlem og Europa-Parlamentets Sekretariat. NGO'er, som tidligere har modtaget stoette, er ligeledes omfattet. Hvad angaar NGO-samfinansieringsordningen (B7-6000, ex-B7-5010), bliver de fleste familieplanlaegningsprojekter (udover dem, der er omfattet af mere omfattende projekter) samfinansieret med to NGO'er, Marie Stopes International og Population Concern, i et stort antal udviklingslande til et samlet beloeb af mere end 5 mio. ECU i 1993 - 1995. Som foelge af omfanget af alle disse oplysninger om de forskellige projekter fremsendes dokumentation vedroerende disse, herunder fortegnelsen over projekter, navnene paa modtagerorganisationerne samt beloebene og modtagerlandene, direkte til det aerede medlem og til Europa-Parlamentets Generalsekretariat.

I AVS-landene omfatter visse sundhedsprogrammer vedroerende den primaere sundhedstjeneste, som stoettes af Faellesskabet, familieplanlaegning som en del af den minimumspakke med tjenesteydelser, der sikres paa primaert plan. Det samlede beloeb til sundhedsprojekter under 7. Europaeiske Udviklingsfond, udgoer 310 mio. ECU. Ud over dette beloeb er ca. 500 mio. ECU af counterpartmidlerne fra strukturtilpasningsfaciliteten oeremaerket til nationale sundhedsprojekter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2249/96 af Umberto Bossi (ELDR) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Forskelle mellem tidspunkter for offentliggoerelse af oplysningsmateriale og ansoegningsskemaer til brug ved ansoegninger til EU-programmer afhaengig af de enkelte sprog

Under henvisning til det lidet udtoemmende svar paa skriftlig forespoergsel E-1257/96 ((EFT C 305 af 15.10.1996, s. 69. )) gentages foelgende spoergsmaal: Naar Kommissionen offentliggoer udbud og indkaldelser af ansoegere og tilbud osv. i tilknytning til EU-programmerne, sker det samtidig paa alle de officielle sprog i EU. Interesserede virksomheder eller privatpersoner kan indgive deres kandidatur ved brug af saerlige formularer paa de forskellige sprog, der udfaerdiges af Kommissionens generaldirektorater.

Dette materiale foreligger imidlertid meget sjaeldent paa alle de officielle sprog, men ofte kun paa engelsk, fransk og tysk. Nogle gange kan materialet dog fremskaffes paa de andre sprog flere uger senere.

Kan Kommissionen retfaerdiggoere valget af de naevnte sprog?

Mener Kommissionen ikke, at dette udvaelgelseskriterium reelt skader privatpersoner og virksomheder fra medlemsstater, hvis sprog ikke er blandt de naevnte?

Naar der fastsaettes tidsfrister for indgivelse af ansoegninger eller kandidaturer (f.eks. i EFT), er de ens for alle, men reelt er fristerne udtryk for en forskelsbehandling af landene, der er betinget af sprogsituationen. Hvad vil Kommissionen goere for at afboede de forskelle med hensyn til disponibel tid, som personer, der ansoeger om deltagelse i EU-programmer, udsaettes for?

Hvis den forsinkede offentliggoerelse af materialet paa alle de forskellige sprog skyldes »banale« oversaettelsesproblemer, saadan som det nogle gange forklares, mener Kommissionen saa ikke, at disse tekniske problemer svaekker tilliden til de principper vedroerende gennemsigtighed og lighed, der udgoer det ideologiske fundament for Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (23. oktober 1996)

Det kan forekomme, at dokumenterne foerst foreligger paa de sprog, der har vaeret anvendt ved udarbejdelsen i Kommissionen, men Kommissionen oensker saa vidt muligt at undgaa de problemer, som det aerede medlem henviser til, og soerger derfor for, at dokumenter, der direkte vedroerer udvaelgelsesproever, indkaldelse af forslag og interessestilkendegivelser, offentliggoeres samtidig paa alle EU-sprog.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2237/96 af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Salg af blaeksprutte- og fiskeyngel i EU's Middelhavslande

En vaelger i forespoergerens valgkreds har afgivet oejenvidneberetninger om det vidt udbredte salg af blaeksprutte- og fiskeyngel paa restauranter og fiskemarkeder i EU's Middelhavslande. Kommissionen bedes venligst kommentere dette. Kan Kommissionen, saafremt disse beretninger holder stik, anfoere sin holdning til denne handel med fiskeyngel, da den med sikkerhed maa vaere i strid med enhver politik, Kommissionen har foreslaaet til bevaring af fiskebestande? Hvad agter Kommissionen at goere for at sikre, at fiskeyngel ikke bliver fanget og solgt i disse lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (10. oktober 1996)

Med henblik paa at bevare fiskeressourcerne ville det vaere oenskeligt, hvis de kommercielle fangster udelukkende bestod af voksne fisk. I realiteten kan man dog ikke til trods for en intens bevarelsesindsats undgaa, at fangsterne indeholder en vis procentdel af ungfisk. Dette faenomen er ikke udelukkende begraenset til Middelhavet.

Det maa imidlertid tages i betragtning, at Middelhavsfiskerierne ofte udnytter lokale bestande, hvor individerne aldrig naar saa store stoerrelser som i Atlanterhavet og de nordlige farvande. Dette gaelder ikke mindst for blaeksprutter, hvor en stor del af fangsterne er voksne individer af slaegten Alloteuthis, der generelt er meget mindre end dem, der fanges i Atlanterhavet, hvor de fleste blaeksprutter er af slaegten Loligo. Paa den anden side bliver fisk af samme art ofte koensmodne i meget mindre stoerrelser i Middelhavet, hvilket bl.a. er tilfaeldet for kulmule.

Ikke desto mindre er det af yderste vigtighed for Middelhavsfiskerierne at beskytte de smaa fisk. Den omstaendighed, at der eksisterer lokale markeder for smaa fisk, goer denne beskyttelse endnu mere noedvendig.

Foer 1994 var dette spoergsmaal ikke omfattet af EF-forskrifterne. I 1994 vedtog Raadet imidlertid for foerste gang tekniske foranstaltninger for Middelhavet (forordning (EF) nr. 1626/94 ((EFT L 171 af 6.7.1994. )) indeholdende bl.a. en definition af mindstemaal for en raekke arter). Som foelge af saerlige forhold som beskrevet ovenfor er disse mindstemaal i nogle tilfaelde mindre end for de tilsvarende arter i andre fiskerier. Med indfoerelsen af naevnte forordning er der nu etableret et grundlag for reel beskyttelse af ungfisk i Middelhavet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2134/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (3. august 1996)

Om: Indien - menneskerettighedssituationen i Punjab

Der verserer forlydender om kraenkelser af menneskerettighederne, forsvundne personer og mishandling af sagfoerere og menneskerettighedsforkaempere i Punjab, herunder menneskerettighedsforkaemperen Jaswant Singh Khalra, der tilhoerer sikherne.

Hvilke skridt agter Faellesskabet at tage for at sikre, at menneskerettighederne i Punjab overholdes, og at der foretages tilbundsgaaende og uvildige undersoegelser af de enkelte sager og tilfaelde af forsvundne personer, som f.eks. Jaswant Singh Khalra?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (13. september 1996)

Kommissionen og alle medlemsstaterne tillaegger spoergsmaalet om menneskerettighederne stor betydning og er saerlig opmaerksom paa problemet i forbindelse med aftalemaessige forbindelser med tredjelande. Paa denne baggrund foelger Kommissionen omhyggeligt udviklingen i den indiske stat Punjab og vil fortsaette med at goere alt, hvad der staar i dens magt, for i forbindelserne med de indiske myndigheder at anspore dem til fuldstaendig aabenhed og respekt for retsstaten.

Fortsat politisk dialog mellem Faellesskabet og Indien er en prioritet som naevnt i en nylig meddelelse vedroerende et udvidet partnerskab mellem EU og Indien ((KOM(96) 275 endelig udg. )). Kommissionen mener, at det er inden for disse rammer, at de spoergsmaal, som det aerede medlem har bragt op, boer droeftes og uddybes, saaledes som det er sket i tidligere tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2097/96 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: OEkonomiske foelger af en udvidelse af antallet af officielle sprog i EU

Kan Kommissionen angive, hvilke oekonomiske foelger det vil faa at oege antallet af officielle sprog, naar nye medlemsstater tiltraeder Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (9. september 1996)

Kommissionen mener, det paa nuvaerende tidspunkt er for tidligt at besvare det aerede medlems spoergsmaal praecist, da den kommende udvidelse af EU giver anledning til en raekke overvejelser med hensyn til sprog paa grund af antallet af ansoegerlande og nye sprog.

Indtil nu har hver udvidelse paa det sproglige omraade givet sig udslag i, at der er sket en foroegelse af det vedtaegtsmaessige personale i sprogtjenesterne, en stigning i budgettet for freelanceoversaettelse og -tolkning, en forhoejelse af budgettet for undervisning i de nye sprog og en foroegelse af udgifterne til publikationer, og der er desuden opstaaet en raekke udgifter, fordi det er noedvendigt at tilpasse bygninger og inventar (kontorplads til de nye medarbejdere og udstyr til moedelokalerne).

Det skal praeciseres, at en stor del af udgifterne til oversaettelse og publikation (saerlig EF-Tidende) haenger sammen med, at de fleste EF-retsakter finder direkte anvendelse i medlemsstaterne og derfor skal udsendes paa alle medlemsstaternes officielle sprog.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1992/96 af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: PR-aktiviteter

Kan Kommissionen efter dens supplerende svar paa min skriftlige forespoergsel E-0561/96 ((EFT C 297 af 8.10.1996, s. 8. )) oplyse, hvorfor der paa den til svaret vedfoejede liste ikke var opfoert licitationsudbud fra de enkelte generaldirektorater eller EU-instanser med henblik paa udfoerelsen af paneuropaeiske opgaver snarere end blot opgaver i de enkelte lande?

Hvad klassificerer Kommissionen som PR-virksomhed?

Paa den liste, der var vedfoejet svaret paa det tidligere spoergsmaal, var der opfoert en lang raekke juridiske personer, som havde faaet tildelt opgaver.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (30. september 1996)

I sit svar paa forespoergsel E-561/96 og i den oversigt, der blev sendt til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat, gav Kommissionen oplysning om de PR-kontrakter, den har indgaaet i forbindelse med sine egne informationsaktiviteter, der ledes af generaldirektoratet for information, kommunikation, kultur og Av-sektoren. Kommissionen har ikke udarbejdet nogen specifik klassifikation for PR-virksomhed i forbindelse med dens forskellige kontrakter om eksterne aktiviteter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1691/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Det europaeiske observatorium for smaa og mellemstore virksomheder

Stoerstedelen af det dokument, observatoriet har udarbejdet, vedroerer udviklingen af de smaa og mellemstore virksomheders saakaldte Internal Market Monitor (SIMM), der skal vurdere virkningerne af gennemfoerelsen af det indre marked for saa vidt angaar de smaa og mellemstore virksomheder. Gennemfoerelsen af det indre marked har paavirket de resultater, de smaa og mellemstore virksomheder sigtede mod med sine aktiviteter, ogsaa i den kontekst, hvori de arbejder.

I vurderingen af beretningen skal foelgende fremhaeves:

1. Beretningen indeholder stadig huller og uensartede statistikker, hvilket ikke netop befordrer analyserne, og Kommissionen anmodes om at bestraebe sig yderligere for inden for kort tid at skabe en sikker og trovaerdig statistisk ramme.

2. Det er absolut noedvendigt at faa hurtige opdaterede data for analyserne af udviklingen i virksomhederne, og det vil vaere umuligt at foretage disse, hvis beretningen bliver et opslagsvaerk vedroerende de nuvaerende strukturer, hvorimod den ville vaere mere anvendelig med en mere praecis ajourfoering.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (16. september 1996)

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at det er vigtigt at have relevante statistiske data af god kvalitet om antallet af virksomheder, deres stoerrelse, deres struktur og demografi, blandt andet for at kunne faa afsluttet Kommissionens eget arbejde inden for udformning og evaluering af politiske initiativer til fremme af SMV'er.

I overensstemmelse med bestemmelserne i Raadets afgoerelse 93/379/EOEF af 14. juni 1993 ((EFT L 161 af 2.7.1993. )) bestraeber Kommissionen sig aktivt paa baade kvalitativt og kvantitativt at forbedre statistikkerne over SMV'er. Specielt indgaar der i den dataindsamling, der blev igangsat i 1988, stadig flere medlemsstater, aktivitetssektorer og variabler, og der er blevet igangsat flere statistiske projekter og programmer paa dette omraade, idet hovedvaegten laegges paa en bedre daekningsgrad og relevans af dataene. I den forbindelse udnytter man de eksisterende data i stedet for at paalaegge virksomhederne nye oplysningskrav. Der vil ogsaa ske en opfoelgning af projekterne og programmerne.

Desuden vil Kommissionen saette ind paa at faa aendret strukturen i aarsberetningerne fra Det Europaeiske Observationscenter for SMV, saaledes at det bliver nemmere at foretage mere praecise ajourfoeringer, blandt andet med hensyn til vurderingen af miljoeaspekter og virksomhedernes resultater inden for det indre marked. Samtidig skal det sikres, at ogsaa de kommende beretninger kan danne et egnet diskussionsgrundlag for tvaergaaende spoergsmaal vedroerende SMV'er, og det maa desuden sikres, at Observationscenterets analyser forbliver uafhaengige.