ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/529

(2004/C 88 E/0542)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0760/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om: Gennemførelsen af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser i de nye medlemsstater

Agter Kommissionen at iværksætte ledsageforanstaltninger vedrørende gennemførelsen af handlingsplanen for finansielle ydelser i de nye medlemsstater, som i det væsentlige ikke har medvirket ved udarbejdelsen af de vigtige direktiver, der indføres i forbindelse med handlingsplanen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(21. april 2004)

De foranstaltninger under handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser (FSAP), hvis gennemførelsesfrist er fastsat til en dato før den 1. maj 2004, vil indgå i den EU-ret, som alle nye medlemsstater vil skulle overtage og gennemføre fra tiltrædelsestidspunktet.

Hvis gennemførelsesfristerne for FSAP-foranstaltninger er fastsat til et senere tidspunkt end maj 2004, gælder den senere frist også for de nye medlemsstater. For at holde de nye medlemsstater fuldt orienterede om disse foranstaltninger havde repræsentanter for disse lande sidste år (2003) sæde som observatører i alle relevante forberedende og forskriftsmæssige institutionelle udvalg.

Kommissionen minder om, at tiltrædelsesakten indeholder bestemmelser om — indholds- og tidsmæssigt begrænsede — overgangsforanstaltninger vedrørende bestemte direktiver i sektoren for finansielle tjenesteydelser. Disse overgangsforanstaltninger gælder for det lokale marked, og det vil ikke være muligt at nyde godt af direkte adgang til det europæiske indre marked og samtidig være omfattet af lempeligere forskrifter. Samtlige overgangsforanstaltninger udløber senest ved udgangen af 2007. Foranstaltningerne vedrører minimumskapitalkravene til kooperative kreditinstitutter under bankdirektivet (1) (for Cypern, Ungarn, Polen og Slovenien) og garantiordningerne for indskud og investorer (2) (for Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen og Slovakiet).

Endelig har Kommissionen i nogen tid ført en intens dialog med de nye medlemsstater på området finansielle tjenesteydelser, bl.a. ved hjælp af såkaldte »peer reviews« (interkollegiale evalueringer) foretaget af eksperter fra EU-15. Dette har ført til, at de nye medlemsstater er i fuld gang med at udarbejde henstillinger og handlingsplaner med henblik på at sikre en effektiv gennemførelse af EU-retten på dette område, herunder de allerede vedtagne FSAP-foranstaltninger.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut, EFT L 126 af 26.5.2000.

(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF af 30. maj 1994 om indskudsgarantiordninger, EFT L 135 af 31.5.1994.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/372

(2004/C 84 E/0430)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0355/04

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(12. februar 2004)

Om: Støtte til unge kunstnere

Den kulturelle sammenslutning »Prometeo« i Alatri i provinsen Frosinone har i mange år været engageret i fremme og formidling af en international kunstnerisk og litterær pris, hvis mål bl.a. er formidling af forskellige kulturer og traditioner i form af billeder og skulpturer udført af kunstnere fra flere EU-lande.

Præmien uddeles for et kunstværk, hvis motiv er et emne, der fastlægges fra år til år, samtidig med at det står kunstnerne frit for at udføre deres værker med den teknik, som de finder mest hensigtsmæssig.

Sigtet med initiativet er at fremme grænseoverskridende formidling af kulturen og udveksling af kunstnere, hvad der er et af målene i »Kultur 2000«.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. hvilke foranstaltninger og programmer der findes til finansiering af sådanne initiativer som led i »Kultur 2000«?

2. om der findes tilsvarende initiativer i EU?

3. om dette områder er omfattet af målene for 2004?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(19. marts 2004)

1.og 2. Det ærede parlamentsmedlem henvises til svar afgivet af Kommissionen på skriftligt spørgsmål E-0938/03 (1).

3. Kommissionen må gøre det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at fristen for indkaldelse af forslag til projekter, som gennemføres i 2004, udløb den 30. oktober 2003 for etårige projekters vedkommende og den 14. november 2003 for flerårige projekters vedkommende.

(1) EUT C 242 E af 9.10.2003, s. 212.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/283

(2004/C 88 E/0290)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1114/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(14. april 2004)

Om: Civilbeskyttelse

Under mine seneste møder med Dublin Fire Brigade Union, har repræsentanterne udtrykt ønske om fremover at blive hørt under udarbejdelsen af Fællesskabets handlingsprogrammer inden for civilbeskyttelse.

For at sikre at de irske brandmænd er forberedt på gennemførelsen af Fællesskabets nuværende handlingsprogrammer, mener repræsentanterne fra Dublin Fire Brigade, at der bør afholdes en konference for brandkorps i alle EU's 25 medlemsstater og tiltrædelseslande.

Konferencen ville give de ansvarlige for beskyttelse af europæiske civile borgere mulighed for at drøfte koordineringen af EU's aktiviteter. Det ville være et afgørende skridt mod bedre beskyttelse mod og reaktioner på krisesituationer. Jeg mener, at en konference for brandkorps og politistyrker i EU er bydende nødvendig set i lyset af de tragiske bombeangreb i Madrid i marts.

Vil Kommissionen overveje en sådan konference? I bekræftende fald, hvilke EU-midler er da til rådighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

EF-handlingsprogrammet for civilbeskyttelse har til formål at støtte og supplere medlemsstaternes indsatsmuligheder og at fremme samarbejdet, udvekslingen af erfaringer og den gensidige bistand mellem medlemsstaterne inden for civilbeskyttelse. I den forbindelse rådfører Kommissionen sig regelmæssigt med medlemsstaternes kompetente myndigheder. Brandkorps bør samarbejde med de nationale civilberedskabsmyndigheder for at bidrage til det fremtidige handlingsprogram for civilbeskyttelse.

Det nyligt færdigudviklede brandsikringsprojekt, der er et led i handlingsprogrammet for civilbeskyttelse, sigter mod at oprette et netværk af nationale civilberedskabsmyndigheder med henblik på at få klarlagt de mest presserende problemer, der skal løses af brandkorpsene i EU. Her er det bl.a. værd at nævne koordineringen af EU's aktiviteter, der kunne være et afgørende skridt mod bedre beskyttelse mod og reaktioner på krisesituationer, der kræver en indsats fra brandvæsenets side.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/627

(2004/C 84 E/0704)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0556/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om: Fastlæggelse af kriterierne for anerkendelse af et handicap

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet som opfølgning på punkt 7 h) i Europa-Parlamentets beslutning (P5-TA(2003)0369) af 3. september 2003 om resultattavle for gennemførelsen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, hvori Parlamentet opfordrede Kommissionen til at fastlægge kriterierne for anerkendelse af et handicap og vedtage en handlingsplan med henblik på en effektiv forebyggelse af muskel- og knogleskader på arbejdspladsen?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/704

(2004/C 88 E/0725)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0678/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om: Bushmeat – handlingsplan for biodiversitet

Hvilke investeringer er der foretaget efter Europa-Parlamentets støtte til De Rossa-betænkningen om andragende 461/2000 og handlingsplanen for biodiversitet fra 2000 for at støtte den forbedrede forvaltning af vildtlevende dyr med henblik på at opfylde målene i handlingsplanen?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/323

(2004/C 84 E/0375)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0166/04

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om: Kommissionens regnskabssystemer

Ifølge mine oplysninger har den interne revisionstjeneste i en rapport med titlen »Den interne revisionstjenestes gennemgang af Kommissionens regnskabssystem — endelig rapport« af 15. april 2003 fremsat en række anbefalinger til Kommissionen med hensyn til regnskabssystemerne.

Kan Kommissionen bekræfte, at den har revideret skemaerne for immaterielle og materielle anlægsaktiver for at forenkle dem og gøre dem mere forståelige?
—

Eftersom religions- og forsamlingsfrihed er prioriterede områder for EU og under henvisning til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003, hvor det påpeges, at EU's og de nye medlemsstaters retlige forpligtelser i forbindelse med gældende fællesskabsret skal opfyldes fra dag 1 efter tiltrædelsen, kan Kommissionen oplyse, om den agter at give disse to landes myndigheder besked om sine hensigter på dette område? Med andre ord, hvordan vil Kommissionen få disse lande til at opfylde gældende fællesskabsret fra dag 1 efter tiltrædelsen af EU, hvis der samtidig finder en krænkelse sted af disse rettigheder, hvis overholdelse er strengt nødvendig for selve tiltrædelsen?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/599

(2004/C 84 E/0673)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0477/04

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om: Bananhandel

I 1998 igangsatte EU et treårigt »Nyt program for fremme af bananproduktion«. Kan Kommissionen bekræfte, om bananproduktionen er steget eller faldet siden dette tidspunkt?

Er der foretaget en undersøgelse i forbindelse med det treårige program for at finde ud af, om det var en succes? I bekræftende fald bedes om oplysninger herom.

Blev der efter afslutningen af programmet igangsat et nyt program til fremme af bananproduktion? I bekræftende fald bedes om oplysninger herom. Hvem godkendte dette program?

Var der nogen EP-medlemmer, der i væsentlig grad var involveret i dette program? I bekræftende fald bedes om oplysninger herom.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. marts 2004)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at der i den fælles markedsordning for bananer, der er indført ved Rådets forordning (EØF) nr. 404/93 af 13. februar 1993 om den fælles markedsordning for bananer (1) fastsættes en række rammebestemmelser og bestemmelser om støtte til banansektoren.

Hvad angår strukturstøtte, indgår foranstaltninger til forbedring af kvaliteten og konkurrenceevnen inden for bananproduktionen i de operative programmer for strukturinterventioner i mål 1-regioner i perioden 1994-1999, og de videreføres for perioden 2000-2006. Der findes derfor ikke et særligt treårigt program for banansektoren under strukturfondene.

Det skal også bemærkes, at der fra starten er ydet støtte til finansieringen af oprettelsen og igangsættelsen af sammenslutninger af bananproducenter.

I øvrigt kan bananproducenterne få udligningsstøtte, hvis størrelse udregnes for hvert produktionsår.

Endelig skal det nævnes, at der ultimo 2004/primo 2005 skal foreligge en evalueringsrapport om, hvorledes de forskellige instrumenter i den fælles markedsordning for bananer fungerer.

(1) EFT L 47 af 25.2.1993.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/298

(2004/C 84 E/0346)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0043/04

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(20. januar 2004)

Om: Euroens indvirkning på handelen

I sit svar på skriftlig forespørgsmål E-1883/03 (1) af Christopher Huhne fremsatte kommissionsmedlem Solbes en række bemærkninger vedrørende euroens indvirkning på handelen. Kan Kommissionen nu give yderligere oplysninger på grundlag af den økonomiske udvikling i de sidste seks måneder?

(Den oprindelige forespørgsel af Huhne lød som følger: »Kan Kommissionen kort redegøre for konklusionerne af forskellige større undersøgelser, herunder dens egne, af euroens indvirkning på handelssamkvemmet i euroområdet? Kan den skønsmæssigt angive, hvor stor en eventuel vækst i handelen har været som et resultat af euroens indførelse?«)

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(23. februar 2004)

I sit svar på den skriftlige forespørgsel E-1883/03 fra det ærede medlem, Christopher Huhne (2) gav Kommissionen et overblik over resultaterne af adskillige akademiske undersøgelser af euroens konsekvenser for handelen inden for euroområdet. I den kvartalsberetning om euroområdet, der blev offentliggjort den 30. september 2003, anslår Kommissionen ved brug af handelstal fra første kvartal 1991 til fjerde kvartal 2002, at der har været en konsekvens på mellem 7 % og 18 %. Kommissionen kan derfor konkludere, at euroen allerede har haft en mærkbar konsekvens for samhandelen inden for euroområdet, og at denne virkning kan forstærkes.

Ud over de undersøgelser, der nævnes i svaret på den skriftlige forespørgsel E-1883/03, kan det nævnes, at der også er konstateret konsekvenser af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) på handelsstrømmene til og fra enkelte medlemsstater.

Kommissionen kender ikke til nylige studier på dette område, hvori der anvendes nyere oplysninger end de studier, der er nævnt i svaret på den skriftlige forespørgsel E-1883/03. Det anses dog ikke for sandsynligt, at cykliske økonomiske udsving i handelen i de seneste seks måneder vil ændre de grundlæggende konstateringer i tidligere undersøgelser.

(1) EUT C 58 E af 6.3.2004, s. 106.

(2) EUT C 58 E af 6.3.2004, s. 106.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/555

(2004/C 88 E/0567)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0990/04

af Jan Wiersma (PSE) til Kommissionen

(30. marts 2004)

Om: Den nylige uro mellem syriske kurdere og de syriske myndigheder (marts 2004)

Er Kommissionen orienteret om den nylige uro mellem syriske kurdere og den syriske hær, og hvad er dens reaktion herpå?

Kan Kommissionen give oplysninger om årsagerne til denne uro, der har kostet mange dræbte og om, hvorvidt den er en følge af det dårlige forhold mellem de syriske myndigheder og de syriske kurdere?

Vil Kommissionen tage dette spørgsmål op under drøftelserne af associeringsaftalen mellem Syrien og EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. april 2004)

Gennem sin delegation i Damaskus og sammen med medlemsstaternes ambassader har Kommissionen forsøgt at skabe et så klart og fyldestgørende billede af begivenhederne i ugen efter den 12. marts 2004 som muligt. Den lokale EU-trojka mødtes med det syriske udenrigsministerium den 18. marts 2004 for at indhente oplysninger og udtrykke sin bekymring over situationen og understrege vigtigheden af at respektere menneskerettighederne. Trojkaen udtrykte den Europæiske Unions fortsatte interesse i spørgsmålet og anmodede om at blive informeret om udviklingen i situationen.

Bortset fra den kendsgerning, at det var optøjer i forbindelse med en fodboldkamp i byen Quamishli, der startede det hele, er Kommissionen ikke i besiddelse af oplysninger, som gør det muligt at fastlægge de umiddelbare årsager til den udbredte vold. Urolighederne spredte sig hurtigt til andre byer med et stort antal kurdiske indbyggere og førte til voldelige reaktioner og dødsfald.

Som nævnt har Kommissionen rejst dette spørgsmål sammen med medlemsstaterne i Damaskus og i forbindelse med dialogen med de syriske myndigheder.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/787

(2004/C 84 E/0884)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0412/04

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2004)

Om: Kontrol med eksport af tømmer fra Indonesien

Organiserede grupper på de vestlige og centrale indonesiske øer Sumatra, Kalimantan og Sulawesi har ulovligt fældet dele af regnskoven og eksporteret tømmer uden hensyn til miljøet og de lokale samfund, der er afhængig af det. Vestpapua er nu i fare for at blive hjemsøgt af disse grupper.

Kan Kommissionen fortælle, hvilke foranstaltninger der tages for at sikre, at tømmer, der importeres til EU, er fældet korrekt, registreret og lovligt eksporteret i overensstemmelse med Indonesiens lovgivning og handelsaftalerne mellem EU, Indonesien og WTO?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(31. marts 2004)

Medmindre det drejer sig om træarter, der er omfattet af konventionen om handel med udryddelsestruede arter (CITES), findes der ingen fællesskabslovgivning, som kun tillader import i EU af lovligt fældet tømmer. Der er endvidere ingen multilaterale aftaler, heller ikke under Verdenshandelsorganisationen (WTO), som direkte berører handel med ulovligt fældet tømmer.

Kommissionen har opstillet en række foranstaltninger vedrørende ulovlig træhugst og dertil knyttet handel i sin handlingsplan »Retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT)« (1), som blev vedtaget i 2003 og drøftet i Parlamentets Udvalg om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi. Disse foranstaltninger omfatter bl.a. et forslag om, at EU skal indgå frivillige FLEGT-partnerskabsaftaler med træeksporterende lande. Efter sådanne aftaler skulle kun træ fra disse lande, forsynet med et »lovlighedscertifikat«, kunne indføres i EU. I denne handlingsplan erklærer Kommissionen også, at den vil undersøge andre lovgivningsmuligheder.

Indonesien har udtrykt interesse for et sådant frivilligt FLEGT-partnerskab og samarbejder nu med Kommissionen om udarbejdelsen af et omfattende projekt, som skal hjælpe landet med at håndtere problemet med ulovlig tømmerhugst. Kommissionen vil i 2004 fremsætte forslag til en forordning, som skulle åbne mulighed for gennemførelse af ordningen med frivillige FLEGT-certifikater ved EU's grænser.

(1) KOM(2003)251 endelig udg.
1.

Det ærede medlem henviser indirekte til projektet »s-Travel« (ref: IST-2001-3825). Det må ikke glemmes, at projekter støttet af Fællesskabet skal gennemføres inden for EU's og medlemsstaternes eksisterende lovrammer. Hovedmålet med dette projekt var at forbedre luftfartspassagerers sikkerhed ved tidligt i udviklingsforløbet at indføre biometriske teknologier i ombordstigningsproceduren i lufthavne. En af projektets opgaver gik ud på at udforme og gennemføre de sikkerhedsforanstaltninger, der skulle etableres som pilotaktiviteter i Athens Eleftherios Venizelos Internationale lufthavn og Milanos lufthavn. Disse sikkerhedsforanstaltninger var i overensstemmelse med dem, der blev opstillet i lyset af arbejdsdokumentet (1) vedtaget den 1. august 2003 af den nedennævnte arbejdsgruppe (se spørgsmål 2). Formålet med dette dokument er at tilvejebringe generelle retningslinjer for behandlingen af biometriske data og bidrage til at opnå en fælles forståelse af forskellige problemstillinger. En anden opgave gik ud på at drive kioske til biometrisk registrering og kontrol. Der blev anmodet om tilladelser til at drive disse kioske i juli 2003, før denne opgave blev påbegyndt. Den græske myndighed gav et afslag i oktober 2003. Det blev besluttet at afslutte projektet i overensstemmelse med Kommissionens procedurer og ikke at finansiere denne afsluttende prøvefase. Det bør bemærkes, at tilsvarende eksperimenter (som ikke er finansieret af fællesskabsprogrammer) er iværksat og gennemført i andre EU-lufthavne, f.eks. Paris' lufthavn (Frankrig), Schiphol (Nederlandene) og London City Airport (Det Forenede Kongerige), uden at de relevante myndigheder har gjort indsigelse.
2.

Lader Kommissionen det indgå i sine betragtninger, når den foreslår foranstaltninger, at medlemsstaterne skal råde over et tilstrækkeligt højt beskatningsniveau, for at de kan opfylde deres forpligtelser over for borgerne og opretholde levevilkårene, og at medlemsstaterne tillige skal betale til EU og opfylde stabilitetspagtens restriktive kriterier?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/933

(2004/C 78 E/0987)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0109/04

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(19. januar 2004)

Om: Sikher og forbud mod religiøse symboler

Er Kommissionen opmærksom på følgevirkningerne for sikh-samfundene i de EU-medlemsstater, som overvejer at forbyde religiøse symboler?

Træffes der nogen foranstaltninger på EU-plan eller foretages der nogen analyse af denne situation, som giver anledning til stadig større bekymring for de europæiske etniske mindretal?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(17. februar 2004)

Kommissionen følger den udvikling, som det ærede medlem henviser til, herunder gennem en permanent dialog med trossamfund og humanistiske forbund, en dialog, der er baseret på en dyb respekt for religiøs mangfoldighed. Hvis de grundlæggende rettigheder krænkes (navnlig religionsfriheden), vurderer Kommissionen i overensstemmelse med fællesskabsretten, om den skal træffe foranstaltninger, og i så fald hvilke, for at sikre, at disse rettigheder respekteres.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/390

(2004/C 84 E/0453)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0417/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. februar 2004)

Om: Afskedigelser på fabrik under Finex-gruppen

Den finske gruppe Finex, som i Nogueira i Maia (Portugal) ejer en tekstilfabrik, der har haft omkring 1 000 ansatte, presser nu disse til at acceptere aftaler om afskedigelse. På nuværende tidspunkt, hvor der er kun er 430 ansatte, lægger Finex pres på hen ved 300 af disse, for at de skal gå ind på uantagelige aftaler med henblik på afskedigelse ved udgangen af denne måned. Det kan konstateres, at virksomheden har modtaget forskellige former for støtte.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

1. I hvilket omfang er der blevet udbetalt fællesskabsstøtte til Finex-gruppen, i Portugal og i andre EU-lande?

2. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen og den portugisiske regering træffe for at opretholde beskæftigelsen og beskytte de hovedsagelig kvindelige arbejdstageres rettigheder?

3. Vil Kommissionen være indstillet på at kræve tilbagebetaling af den støtte, som er blevet ydet til Finex, dersom gruppen vedblivende lægger pres på arbejdstagerne med henblik på at kunne afskedige dem?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Stavros Dimas

(31. marts 2004)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem af Europa-Parlamentet om, at FINEX har fået følgende støtte:

Fællesskabsstøtteramme (FSR II)

(i EUR) I alt Den Europæiske Socialfond (ESF) Orçameno da Segurança Social (OSS) PEDIP II 20467,54 15 350,65 5 116,89

Ved tildeling af støtte fra ESF til erhvervsfaglige uddannelsesaktioner stilles der ikke krav om, at virksomhederne skal være levedygtige, derimod skal de støttekriterier og de kriterier for støtteberettigelse overholdes, som er fastlagt i de bestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, da støtten fra ESF blev tildelt.

Det er Kommissionens opfattelse, at alle investeringer i menneskelige ressourcer har en afgørende betydning på nationalt og regionalt plan. Det skal understreges, at ESF-støtte ikke hjælper en virksomhed som sådan, men udgør en investering i menneskelige ressourcer, således at de uddannelsesforanstaltninger, som den enkelte nyder godt af, forbedrer deres chance for at blive ansat. Ifølge Kommissionens oplysninger har den pågældende virksomhed ikke overtrådt bestemmelserne vedrørende tildeling af støtte fra strukturfondene.

Kommissionen kan oplyse det ærede parlamentsmedlem om, at virksomheden har modtaget en medfinansiering fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling på 308 413 EUR til et projekt, som blev godkendt den 11. februar 1996 inden for rammerne af programmet vedrørende modernisering af erhvervsstrukturen (fællesskabsstøtterammen (FSR) 2) (1).

(1) Finansiel støtte til Portugal til et specifikt program for industriel udvikling.