ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1589/96 af Wayne David (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Saerundervisning i Wales

Er Kommissionen bekendt med, at Ministeriet for Wales for nylig har udgivet en rapport med titlen »The Welsh Office and Local Government, Redefining the Relationship«.

I denne rapport foreslaas det, at sektion 210 (midler, som ministeren kan give til de lokale myndigheder med henblik paa at fremme undervisningen af sigoejnere og deres boern, flygtninge og fordrevne) bliver nedlagt.

Vil Kommissionen oplyse om en nedlaeggelse af sektion 210 vil stride mod europaeisk lov?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (8. juli 1996)

Finansiering af uddannelse for sigoejnere og deres boern samt flygtninge og personer, der er fordrevet af de lokale myndigheder er et ansvarsomraade, der hoerer under medlemsstaterne.

Det er derfor ikke i strid med EU-lovgivningen, naar det walisiske ministerium nedlaegger den omtalte budgetpost.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1001/96 af Richard HOWITT til Kommissionen. Kommissionsmedlemmers deltagelse i Europa- Parlamentets udvalgsmøder



EF-Tidende nr. C 305 af 15/10/1996 s. 0036



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1001/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996) Om: Kommissionsmedlemmers deltagelse i Europa-Parlamentets udvalgsmoeder Vil Kommissionen udarbejde en sammenlignende oversigt over antallet af udvalgsmoeder, som hver kommissaer har deltaget i i Europa-Parlamentet i perioden fra udnaevnelsen af den nye Kommission til den 31. december 1995? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (29. maj 1996) Kommissionen goer opmaerksom paa, at naar dens medlemmer deltager i parlamentsudvalgenes moeder, er det naesten altid paa udvalgets opfordring. En sammenlignende oversigt ville derfor vaere af ringe vaerdi. Det ville vaere ukorrekt af Kommissionen at offentliggoere statistikker over Parlamentets organer. Kommissionen henviser det aerede medlem til referaterne af udvalgsmoederne, hvor der findes lister over deltagerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0161/96 af Nel van Dijk (V) til Kommissionen (1. februar 1996)

Om: Positiv diskriminering ved opstilling af kandidater til valg

Har arbejdsretten i Leeds, der den 8. januar 1996 udtalte, at det britiske arbejderpartis Emily's List-kampagne, hvorefter der i en raekke valgdistrikter udelukkende kommer kvinder i betragtning som kandidater til Underhuset, var ulovlig, bl.a. baseret sin dom paa direktiv 76/207/EOEF ((EFT L 39 af 14.2.1976, s. 40. )) og/eller artikel 119 i EF-traktaten ((The Guardian, 9. januar 1996; De Volkskrant, 10. januar 1996. ))?

Er Kommissionen enig i Domstolens opfattelse, hvorefter medlemskab af parlamentet er et erhverv ((De Volkskrant, 10. januar 1996. )), og at tildelingen af politiske embeder derfor henhoerer under direktiv 76/207/EOEF og artikel 119?

I bekraeftende fald, udgoer saa ogsaa den af forskellige medlemsstater og politiske partier anvendte kvote for kvinder paa valglister en form for positiv diskriminering, som i betragtning af dommen afsagt af De Europaeiske Faellesskabers Domstol i sag C-450/93 (Kalanke versus Bremen) er i strid med faellesskabsretten?

Hvis direktiv 76/207/EOEF og/eller artikel 119 ogsaa omfatter procedurerne for kandidatopstilling og valg til politiske embeder, finder saa ogsaa det af Domstolen i dens retspraksis udviklede forbud mod indirekte diskriminering af kvinder anvendelse herpaa?

I bekraeftende fald, er det saa i princippet taenkeligt, at Domstolen faar forelagt spoergsmaalet, om det engelske distriktvalgsystem (»first past the post«), der kraever, at kandidater opfylder en raekke stereotype forventninger og dermed udgoer en alvorlig hindring for opstilling og valg af kvinder som kandidater til politiske embeder, indeholder en form for indirekte diskriminering, der er i strid med traktaten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. marts 1996)

Det er Kommissionens opfattelse, at baade artikel 119 i EF-traktaten og Raadets direktiv 76/207/EOEF om gennemfoerelse af princippet om ligebehandling af maend og kvinder for saa vidt angaar adgang til beskaeftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkaar kun tager sigte paa arbejdsforbindelser, som daekkes af en kontrakt indgaaet mellem arbejdstageren og dennes arbejdsgiver. Eftersom kandidaturet til et valg ikke er en arbejdsforbindelse i denne forstand, kan de ikke falde ind under anvendelsesomraadet for hverken artikel 119 i EF-traktaten eller direktiv 76/207/EOEF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1101/96 af Doris Pack (PPE) til Raadet (26. april 1996)

Om: Den Europaeiske Unions anerkendelse af den nye Foederale Republik Jugoslavien

I sin beslutning af 29. februar 1996 opfordrede Europa-Parlamentet Raadet til i form af en faelles aktion i medfoer af EU-traktatens artikel J.3 at beslutte, at der foerst ville blive givet fuld diplomatisk anerkendelse af den nye Foederale Republik Jugoslavien, naar der opnaas en fuldstaendig og tilfredsstillende loesning mellem Milosevic og de valgte repraesentanter for befolkningen i Kosovo.

I sin erklaering af 9. april 1996 omtalte Raadets formand respekten for menneskerettighederne og etniske mindretal som en forudsaetning for formel anerkendelse.

Paa trods heraf har flere medlemsstater anerkendt den nye Foederale Republik Jugoslavien.

Som De sikkert ved, at der klare beviser paa, at de serbiske myndigheder ikke respekterer menneskerettighederne og det albansktalende mindretals rettigheder i Kosovo. Tvaertimod sker der en konstant undertrykkelse af Kosovos befolknings grundlaeggende rettigheder, og der er ingen tegn paa, at denne undertrykkelse er i tilbagegang.

Hvilken tidsplan, hvilke fremtidsudsigter og hvilke initiativer overvejer Raadet i forbindelse med Den Europaeiske Unions anerkendelse af Den Foederale Republik Jugoslavien?

Svar (7. august 1996)

Som det aerede medlem ved, henvises der i den erklaering, som formandskabet fremsatte paa Den Europaeiske Unions vegne den 9. april 1996, ikke til Unions anerkendelse af den nye Foederale Republik Jugoslavien. Det fremgaar kun af erklaeringen, at »... den aftale, som myndighederne i FRJ og FYROM i gaar undertegnede..., baner vej for medlemsstaternes anerkendelse i overensstemmelse med deres respektive procedurer af Forbundsrepublikken Jugoslavien som en af efterfoelgerstaterne for Den Socialistiske Republik Jugoslavien«.

Den Europaeiske Union udtaler endvidere i denne erklaering, at »... oprettelsen af gode forbindelser med Forbundsrepublikken Jugoslavien og landets stilling i det internationale samfund herefter vil afhaenge af en konstruktiv holdning fra FRJ's side til« fem spoergsmaal, herunder »... tildeling af en hoej grad af selvstyre for Kosovo inden for FRJ«.

Efter denne erklaering har alle medlemsstater indledt deres interne procedurer med henblik paa at anerkende FRJ og eventuelt ophoeje deres diplomatiske forbindelser med FRJ til ambassadoerniveau, og mange af dem har allerede taget de noedvendige skridt. De har alle gjort det med udtrykkelig henvisning til ovennaevnte erklaering og dens praemisser og betingelser.

I konklusionerne af 13. maj udtaler Raadet, at Unionen er rede til i samarbejde med den hoeje repraesentant at undersoege, hvorledes forbindelserne med FRJ gradvis kan forbedres, og til at vedtage passende foranstaltninger paa baggrund af landets holdning, navnlig efter kriterierne i formandskabets erklaering af 9. april om EU-medlemsstaternes anerkendelse af FRJ smat under henvisning til flygtningenes ret til at vende tilbage og til pligten til at tage egne statsborgere tilbage.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0790/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (3. april 1996)

Om: Forbraending af affaldspapir

Hvilken holdning indtager Kommissionen til debatten om, hvorvidt det er bedre at genanvende affaldspapir eller at forbraende det med henblik paa energiproduktion?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (7. maj 1996)

I henhold til den politik for forvaltning af affald, der er udviklet i Faellesskabet, gives der hoejeste prioritet til genanvendelse frem for udnyttelse af energiindholdet ved forbraending ((Raadets henstilling nr. 81/972/EOEF af 3.12.1981 om genanvendelse af returpapir og anvendelse af genbrugspapir (EFT L 355 af 10.12.981, s. 56). )).

Begge disse fremgangsmaader indgaar som led i den baeredygtige udvikling i og med, at der herigennem muliggoeres besparelser i form af raastoffer eller energi, men set ud fra en oekonomisk synsvinkel er genbrug normalt den mest rentable loesning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1017/96 af Jessica Larive (ELDR) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: En europaeisk dag mod racisme og for fair play

Vil Kommissionen vaere rede til i taet samarbejde med Europaraadet fra 1997 (det europaeiske aar mod racisme) hvert aar at afholde en europaeisk dag mod racisme og for fair play, hvorunder

1. Ruud Gullit (der den 11. april blev udnaevnt til europaeisk sportsambassadoer) skal indtage en central rolle i en stor pan-europaeisk mediebegivenhed, og

2. der samme dag i et taet samarbejde mellem Europaraadets Udvalg for Udvikling af Sporten og Regionsudvalget arrangeres tilsvarende begivenheder overalt i Europa med deltagelse af nationale og regionale sportshelte?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. juli 1996)

Kommissionen har ydet finansiel stoette til det foerste moede om tolerance og fair play, som Europaraadet og statssekretaeren for sportslige anliggender arrangerede den 11. april 1996 i Amsterdam. Paa dette moede blev Ruud Gullit udnaevnt til ambassadoer for fair play.

Kommissionen har stillet forslag til Raadet om at goere 1997 til europaeisk aar mod racisme. Raadet har endnu ikke vedtaget dette forslag.

I henhold til Kommissionens forslag skal der i loebet af det europaeiske aar gennemfoeres diverse aktiviteter og arrangementer baade paa faellesskabsplan og paa nationalt og lokalt plan.

Der skal ligeledes tilstraebes et naert samarbejde med Europaraadet, dels for at undgaa dobbeltarbejde, dels for at skabe forudsaetningerne for, at Faellesskabets indsats i fuld udstraekning kan bygge paa de resultater, som Europaraadet opnaar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1299/96 af Ulla Sandbaek (EDN) til Kommissionen (31. maj 1996)

Om: EURATHLON-programmet

Hvor mange penge er der brug paa EURATHLON-programmet siden oktober 1994? Hvor mange og hvilke projekter har faaet stoette? Efter hvilke kriterier gives der stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (23. juli 1996)

Inden for rammerne af EURATHLON-programmet ((EFT C 262 af 7.10.1995. )) har Kommissionen i 1995 givet i alt 0,7 millioner ECU i stoette til 82 projekter og i 1996 i alt 2 mio. ECU til 175 projekter. Lister over de udvalgte projekter vil blive sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Stoettekriterierne findes under punkt 4.1 i EURATHLON-programmet, og en kopi heraf sendes ligeledes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1360/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, NGO'er og diverse organisationer

Vedroerende budgetpost B7-5071 (rehabiliteringsprogrammer i det sydlige Afrika) bedes Europa-Kommissionen fremlaegge en fuldstaendig fortegnelse over, hvilke foreninger, NGO'er eller organisationer der har modtaget faellesskabsstoette, samt det noejagtige stoettebeloeb for det senest afsluttede regnskabsaar?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-1360/96 og E-1361/96 (21. juni 1996)

Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1044/96 af José VALVERDE LÓPEZ til Kommissionen. Spaniens manglende overholdelse af direktivet om forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0075



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1044/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (3. maj 1996) Om: Spaniens manglende overholdelse af direktivet om forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet Hvorledes vurderer Kommissionen paa omraaderne beskaeftigelse, arbejdsmarkedsforhold og sociale anliggender Spaniens manglende overholdelse af direktiv 89/391/EOEF ((EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1. )) om forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-1041/96, E-1042/96, E-1043/96 og E-1044/96 (12. juni 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens 13. aarsberetning til Parlamentet om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten i 1995 ((KOM(96)600. )), herunder isaer bilaget, som er en status over direktivernes anvendelse. Dette dokument vil i naer fremtid blive oversendt til Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1002/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Sociooekonomiske problemer i de nye byer i Den Europaeiske Union

Har Kommissionen gennemfoert eller har den kendskab til undersoegelser af de sociooekonomiske problemer, som eksisterer i de »nye byer« fra efter 1945 i Europaeiske Union? Accepterer Kommissionen, at saadanne byer lider under faelles problemer med hoejhusboliger, for stor afhaengighed af store virksomheder og social udstoedelse, hvilket kraever en indsats paa europaeisk plan?

Hvilke organisationer baade i medlemsstaterne og paa europaeisk plan foerer Kommissionen droeftelser med om disse spoergsmaal?

Planlaegger Kommissionen at tage nogen initiativer i denne retning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (29. maj 1996)

Der er taget hensyn til de af det aerede medlem naevnte nye byer fra efter 1945 sammen med mange andre tilfaelde i studierne »Europa aar 2000 - Fremtidsudsigterne for udviklingen af Faellesskabets omraade« og »Europa 2000+ - Samarbejde med henblik paa udviklingen af Faellesskabets omraade«.

Kommissionen er opmaerksom paa de sociooekonomiske problemer, som adskillige byer i Faellesskabet lider under. Disse problemer er ikke specifikke for de nye byer.

Det nylige EF-initiativ URBAN giver mulighed for at saette ind paa europaeisk niveau med henblik paa at forbedre levevilkaarene i vanskelige kvarterer. Kommissionen overvejer ogsaa, om der uden at anfaegte naerhedsprincippet er basis for yderligere indsats paa europaeisk niveau med det formaal at styrke bydimensionen i Faellesskabets eksisterende aktiviteter. I denne sammenhaeng planlaegges en meddelelse fra Kommissionen om spoergsmaal vedroerende byerne inden udgangen af 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1305/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (22. maj 1996)

Om: Anholdelsen af fire journalister i Tyrkiet

1. Har Kommissionen kendskab til anholdelsen i natten fra den tredje til fjerde maj af fire tyrkiske journalister, Sabiha Budak, Filiz Uziurk, Mehtap Kuruçay og Incigul Basel, som arbejder for det tyrkiske ugeblad »Alinteri«?

2. Har Kommissionen kendskab til, at Incigul Basel senere blev indlagt paa et sygehus og at man der formoder, at hun har vaeret udsat for tortur?

3. Har Kommissionen kendskab til, at de tre andre journalister nu ikke kan lokaliseres og at der tidligere allerede har vaeret flere tilfaelde, hvor tyrkiske borgere er forsvundne efter deres arrestation?

4. Er Kommissionen rede til snarest muligt at anmode de tyrkiske myndigheder om en forklaring for denne arrestation bl.a. i lyset af artikel 10 i den europaeiske menneskerettighedskonvention, som er omsat til tyrkisk lov og som sikrer ytringsfriheden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (24. juni 1996)

Kommissionen har anmodet de tyrkiske myndigheder om oplysninger vedroerende de haendelser, der beskrives af det aerede medlem.

Saa snart Kommissionen har faaet meddelt disse oplysninger, vil de blive videregivet til det aerede medlem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1154/96 af Luigi Florio (UPE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Indlaeg af Kommissionens formand, Santer, i Bangkok

Kan Kommissionen oplyse, om det er korrekt, hvad det italienske dagblad »La Stampa« af 12.4.1996 har refereret i en lederartikel af Barbara Spinelli, ifoelge hvilken kommissionsformanden Santer paa den euro-asiatiske konference i Bangkok den 1. marts skulle have udtalt: Vi agter ikke at foranledige et sammenstoed vedroerende menneskerettighederne; man kan foerst tale aabent om disse spoergsmaal, naar der er bygget broer og skabt alliancer.

Kan Kommissionen i bekraeftende fald redegoere for den noejagtige betydning af denne udtalelse, som forekommer at vaere i klar modstrid med den politik for en respekt for og udbredelse af menneskerettighederne, som de europaeiske demokratier i EU altid er gaaet ind for?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (12. juni 1996)

Paa det euro-asiatiske moede (ASEM) i Bangkok og senere har Kommissionens formand lagt vaegt paa, at droeftelserne om menneskerettighederne mellem Europa og Asien snarere boer fortsaette som en konstruktiv dialog end som en konfliktbetonet kritik.

Dette har gjort det muligt for Bangkok-topmoedet at behandle disse spoergsmaal direkte paa plenarmoedet samt under bilaterale droeftelser til trods for visse asiatiske landes toeven med at behandle disse spoergsmaal, som de fandt kontroversielle. Som eksempler kan naevnes droeftelserne mellem stats- eller regeringscheferne fra Frankrig og

Kina og fra Portugal og Indonesien, formandens erklaering paa Bangkok-moedet om henvisninger til verdenserklaeringen om menneskerettigheder og Wienererklaeringen, og navnlig forpligtelsen for alle deltagerne i Bangkok-moedet (som naevnt i formandens erklaering) til at styrke den politiske dialog og uddybe samarbejdet mellem Asien og Europa paa en lang raekke omraader, herunder fremme af grundlaeggende rettigheder. Denne dialog vil sikkert blive fortsat under den fremtidige kontakt med ASEM-deltagerne, saaledes at disse vigtige spoergsmaal kan blive behandlet paa en positiv og konstruktiv maade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0724/96 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Beskaeftigelse til handicappede

Hovedformaalet med Raadets afgoerelse 93/136/EOEF ((EFT L 56 af 9.3.1993, s. 30. )) om fastlaeggelse af Faellesskabets tredje handlingsprogram til fordel for handicappede (HELIOS II 1993-1996) er at fremme lige muligheder for og integration af handicappede personer.

I vejledningen for personer, som ansoeger om at komme i betragtning til en almindelig udvaelgelsesproeve for videnskabelige medarbejdere, tales der om lige muligheder for maend og kvinder, men intetsteds naevnes integration af handicappede.

Deler Kommissionen ikke den opfattelse, at behovet for at fremme naevnte integration ogsaa burde naevnes?

Kan Kommissionen oplyse i procent, hvor mange handicappede personer, der for tiden er ansat ved Kommissionen, i forhold til antallet af ansoegninger fra denne gruppe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (22. maj 1996)

Kommissionen foerer, i overensstemmelse med Vedtaegten for tjenestemaend og oevrige ansatte ved De Europaeiske Faellesskaber, en ansaettelsespolitik, der bygger paa principperne om lige muligheder for alle ansoegere. Tjenestemaend og andre ansatte udvaelges uden hensyn til race, tro eller koen. Kommissionens ansaettelsespolitik tilstraeber saerligt at sikre maend og kvinder lige muligheder.

Kommissionen bestraeber sig endvidere paa at goere det muligt for handicappede at deltage i udvaelgelsesproeverne. Ansoegere med et anerkendt fysisk handicap kan faa dispensation fra reglerne om aldersbegraensning, og paa alle ansoegningsskemaer opfordres handicappede til at goere opmaerksom paa de saerlige forudsaetninger, der skal opfyldes, for at de kan deltage i en udvaelgelsesproeve. Maalet er at garantere, at handicappede personer til enhver tid kan deltage paa samme vilkaar som andre kandidater.

Den arbejdsplads og det materiale, handicappede tjenestemaend faar stillet til raadighed, er tilpasset deres saerlige behov, saa de faar de bedste forudsaetninger for at faa et tilfredsstillende arbejdsliv.

Kommissionen har nedsat en arbejdsgruppe, der skal udarbejde en adfaerdskodeks vedroerende ansaettelse af handicappede og saaledes udbygge Kommissionens politik paa dette omraade.

Kommissionen har ikke udarbejdet nogen statistik over, hvor mange handicappede der for oejeblikket arbejder i Kommissionen, i forhold til antallet af ansoegere fra denne gruppe. Det er derfor desvaerre ikke muligt at give det aerede medlem de oplysninger, han beder om.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0998/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Europaeisk informationscenter i Essex

Er Kommissionen klar over, at dens nuvaerende europaeiske informationscentre i Norwich og London ikke tilbyder raadgivning til virksomheder i Essex?

Vil Kommissionen enten oprette et europaeisk informationscenter i Essex eller paabegynde forhandlinger med Essex's amtsraads bibliotekstjeneste med henblik paa at ophoeje dens informationsformidlings formelle status til et officielt europaeisk informationscenter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (13. juni 1996)

De europaeiske informationscentre i Norwich og London har faktisk givet raad og oplysninger til erhvervslivet i Essex, men paa grund af den store maalgruppe og de lange afstande har de erkendt, at det er blevet noedvendigt at have samarbejdspartnere i omraadet.

Europaeiske informationscentre kan kun oprettes paa grundlag af den relevante lovgivning og ifoelge de deri beskrevne vilkaar. Det er blevet paalagt Essex amtsraads bibliotekstjeneste at indlede droeftelser med det europaeiske informationscenter i Norwich om at deltage i centerets subnetvaerk, hvilket ville give dem ret til at anvende nettets logo og navn.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0802/96 af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen (3. april 1996)

Om: Krise i den faelles landbrugspolitik

Mener Kommissionen ikke, at de frihandelsaftaler om landbrugsprodukter, som baade Den Europaeiske Union som saadan og individuelle medlemsstater har indgaaet med tredjelande, risikerer at fremkalde en krise i hele den faelles landbrugspolitik og dermed i selve faellesskabspraeferencesystemet?

Mener Kommissionen endvidere ikke, at det i det mindste er besynderligt, at disse frihandelsaftaler er indgaaet med lande, hvis landbrugsproduktion ligner Middelhavslandenes, hvis produkter i oevrigt er blandt de mindst beskyttede og mindst subventionerede inden for rammerne af den faelles landbrugspolitik?

Mener Kommissionen endelig ikke, at det er foruroligende, at Den Europaeiske Union med denne raekke af aftaler fortrinsvis straffer de landbrugsoekonomier, der allerede lider under strukturelle og stoettemaessige mangler, og som er karakteriseret ved de smaa og mellemstore brug, der er saa vigtige for beskyttelsen af baade oekosystemet og de sociokulturelle traditioner og identiteter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. maj 1996)

Foruden deltagelsen i den multilaterale handelsproces gennem medlemskabet af GATT (den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel) har Faellesskabet opretholdt og udviklet et antal bilaterale handelsaftaler. Efter den heldige afslutning af den multilaterale Uruguay-runde soeger Faellesskabet at forbedre og udvide omfanget af bilaterale handelsaftaler.

Naar talen er om handel med landbrugsprodukter, maa det erindres, at ikke kun er Faellesskabet den stoerste enkelte importoer, det er ogsaa verdens naeststoerste eksportoer af saadanne produkter.

Naar Kommissionen foerer forhandlinger om handelsaftaler, og naar Raadet godkender resultatet, bliver der taget skyldigt hensyn til de af det aerede medlem naevnte sociooekonomiske faktorer. Raadet godkendte navnlig i 1992 et antal reformer af de faelles markedsordninger og en raekke ledsageforanstaltninger, som skal beskytte det europaeiske landbrugs specificitet og landdistrikterne.

For et begraenset antal landbrugssektorer, som ikke var omfattet af 1992-reformerne (navnlig ris, frugt og groentsager samt vin), har Kommissionen forelagt initiativer, som ligger i forlaengelse af 1992-reformprocessen. Hvad angaar ris, godkendte Raadet reformforslag i december 1995. For de oevrige sektorer forhandles der stadig.