SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3090/00

af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen

(25. september 2000)

Om: Makedonsk i Grækenland

Sprog er en del af Europas rigdom. Med det næste Europæiske Sprogår har EU-institutionerne vist behovet for at prioritere dette spørgsmål. Ud over officiel anerkendelse af visse nationalsprog i EU-institutionerne er det også absolut nødvendigt, at EU og dets medlemsstater tackler beskyttelsen af den sproglige og kulturelle mangfoldighed i Europa, særlig de mindre anvendte sprog.

Mange internationale chartre anerkender borgernes ret til at bevare og udvikle deres egne sprog. Den 16. marts 2000 stemte Europa-Parlamentet for en sådan reference i sin betænkning om et charter om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder.

I Grækenland er makedonsk ikke officielt anerkendt. Selv om dette sprog er almindeligt i visse områder, eksisterer det simpelt hen ikke inden for uddannelsessystemet eller i massemedierne.

Finder Kommissionen, at et borgernes Europa skal fremme beskyttelse og udvikling af alle sprog? Vil Kommissionen overveje at støtte projekter fra organisationer, som handler til fordel for makedonsk i Grækenland? Hvilke konkrete foranstaltninger vil Kommissionen foreslå i forbindelse med Det Europæiske Sprogår?

Overvåger Kommissionen undertegnelsen og ratifikationen af det europæiske charter om regionale sprog og mindretalssprog? Vil Kommissionen anbefale, således som Europa-Parlamentet gjorde det den 16. marts 2000, at det undertegnes og ratificeres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(25. oktober 2000)

Respekten for den sproglige og kulturelle mangfoldighed udgør en af hjørnestenene i EU-integrationsprocessen, og Kommissionen følger meget opmærksomt den sproglige udvikling i de forskellige medlemsstater såvel som inden for de grupper, der taler regionale sprog og mindretalssprog. Den har iværksat en undersøgelse af dette emne, hvori der blev gjort status over udviklingen i de samfund, der omfatter de oprindelige regionale sprog og mindretalssprogene. Undersøgelsen, der kaldes Euromosaic, indeholder en analyse af det slavisk-makedonske samfund i Grækenland. Inden for rammerne af Kommissionens aktion om fremme og bevarelse af regionale sprog og mindretalssprog er det dog kun meget få af de indsendte projekter, der handlede om det makedonske sprog.

Hovedformålet med Det Europæiske Sprogår er at opfordre Europas borgere til at udvikle deres sproglige færdigheder og at gøre dem bekendt med den europæiske sproglige kulturarv uden at give nogle sprog fortrinsret eller sigte på bestemte sprog. Således omfatter de berørte sprog Fællesskabets officielle sprog såvel som irsk og luxemburgsk samt de øvrige sprog, som medlemsstaterne har anført i forbindelse med gennemførelsen af denne afgørelse.

De fleste aktiviteter bliver finansieret inden for rammerne af en indkaldelse af forslag, og de afhænger af de projekter, der forelægges af europæiske sammenslutninger og organismer. Alle de foreslåede projekter skal bidrage til at gennemføre de mål, der er beskrevet i afgørelsen om Det Europæiske Sprogår.

Kommissionen yder støtte i hver medlemsstat til arrangementer i forbindelse med præsentationen heraf, og en storstilet oplysningskampagne skal sætte fokus på den rige sproglige mangfoldighed i Europa.

Det europæiske charter om regionale sprog og mindretalssprog er et initiativ under Europarådet og i kraft af dets betydning følger Kommissionen proceduren om medlemsstaternes underskrift og ratificering af teksten meget opmærksomt. Som for ethvert af Europarådets initiativer står det medlemsstaterne frit at vedtage dem eller ej. Under henvisning til subsidiaritetsprincippet vil det derfor være uheldigt, hvis Kommissionen blander sig i deres afgørelse om, hvorvidt chartret skal underskrives eller ratificeres.