SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1833/00

af Rosemarie Müller (PSE) til Rådet

(5. juni 2000)

Om: Terrorisme

På baggrund af navnlig den seneste udvikling på Filippinerne bedes Rådet oplyse følgende:

- Hvordan definerer Rådet begrebet terrorisme, og hvordan sondrer det mellem forskellige former for grænseoverskridende terrorisme?

- Sondrer Rådet mellem forskellige former for terrorisme?

- I bekræftende fald mellem hvilke og efter hvilken systematik?

- I benægtende fald: Hvorfor ikke?

Hvorledes evaluerer Rådet muligheden for:

- at Den Europæiske Unions område bliver et tilflugtssted for eksterne terrorister,

- at eksterne terrorister forøver attentater på Den Europæiske Unions område?

- at terrorister, der agerer statsuafhængigt, kan komme i besiddelse af masseødelæggelsesvåben?

- Hvorledes evaluerer det i givet fald muligheden for, at masseødelæggelsesvåben kan anvendes af terrorister, der agerer statsuafhængigt?

Hvilke foranstaltninger har Rådet indtil nu truffet med henblik på at analysere og imødegå terrortrusler?

I hvilken udstrækning samarbejder Rådet i den forbindelse med:

- medlemsstaternes myndigheder,

- med andre stater,

- med internationale organisationer?

Svar

(30. november 2000)

1. Hovedgrundlaget for Den Europæiske Unions indsats mod terrorisme er la Gomera-erklæringen, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 15.-16. december 1995 i Madrid.

Ifølge erklæringen:

- skal der ske øget udveksling af operationelle oplysninger om terroristorganisationer;

- skal der være en bedre samordning og samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder;

- skal terrorister overgives til de kompetente retshåndhævende myndigheder.

Endvidere har alle EU-medlemsstater undertegnet og med få undtagelser ratificeret de tolv internationale FN-konventioner om bekæmpelse af terrorisme. I artikel 29 i TEU er det tydeligt angivet, at målet at give borgerne et højt tryghedsniveau i et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed skal nås ved at forebygge og bekæmpe organiseret og anden kriminalitet, herunder bl.a. terrorisme.

Rådet besluttede den 3. december 1998 at pålægge Europol at beskæftige sig med strafbare handlinger, som er blevet begået, eller som det må antages vil blive begået i forbindelse med terroristiske aktiviteter, der er rettet mod personers liv og legeme, mod den personlige frihed eller mod ejendom.

2. For at gøre opmærksom på terroristtendenser og -trusler og for at advare medlemsstaterne får Rådet hvert halve år forelagt et fortroligt dokument om interne og eksterne terroristtrusler mod EU-landene.

Henstillingen vedrørende samarbejde om bekæmpelse af finansieringen af terroristgrupper, som Rådet vedtog den 9.12.99, er et vigtigt instrument til bekæmpelse af terrorisme. Arbejdet med en rådshenstilling om samarbejde mellem risikovurderingsmyndighederne er ved at blive gjort færdig.

3. a) Medlemsstaterne samarbejder inden for rammerne af Rådet og Europol. I Rådet mødes eksperter i terrorisme fra medlemsstaterne i COTER-gruppen og Terrorismegruppen, der henhører under bestemmelserne i henholdsvis afsnit V og VI i TEU. Der finder regelmæssigt fælles møder sted mellem disse grupper.

b) Samarbejde om bekæmpelse af terrorisme med ikke-EU-partnerne finder specielt sted inden for rammerne af EU's politiske dialog om terrorisme på ekspertplan. I den forbindelse holder trojkaen i COTER-gruppen møder to gange om året med USA samt med Rusland og med de associerede lande. På disse møder drøfter de to parter tendenser vedrørende terrorisme og andre spørgsmål af gensidig interesse.

Siden 1997 har EU også haft en dialog med Middelhavslandene inden for Barcelona-processen i form af ad hoc-møder med det formål at styrke samarbejdet om bekæmpelse af terrorisme.

Desuden vedtog Rådet den 13. april 2000 en fælles aktion, hvorefter EU i yderligere tre år fortsat vil kunne yde Den Palæstinensiske Myndighed bistand til bekæmpelse af terrorisme. Denne fælles aktion, som blev vedtaget i 1997, er udtryk for EU's sammenhængende støtte til fredsprocessen i Mellemøsten. Formålet med dette program på ti mio. EURO er at forbedre de palæstinensiske sikkerhedstjenesters og det palæstinensiske civile politis kapacitet.

Med hensyn til den konkrete indsats på politisk plan vil EU, hvor det er relevant:

- tilskynde alle stater, som endnu ikke har gjort det, til at undertegne eller ratificere de internationale konventioner mod terrorisme og tilskynde dem til at opfylde disse konventioner.

- lægge politisk pres på lande, som tilbyder terrorister tilflugtssteder. Den kan også foretage henvendelser i den forbindelse samt fordømme individuelle terroristhandlinger på grundlag af FUSP-procedurerne.