ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2774/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(14. september 1998)

Om: En lavere momssats

Er det Kommissionens hensigt, naar den nuvaerende ordning under det sjette moms-direktiv udloeber den 31. december 1998, at fremsaette forslag til andre, maaske lavere moms-satser for varer og tjenesteydelser af social karakter?

I bekraeftende fald, hvilke planer har Kommissionen da, og hvornaar kan der ventes konkrete forslag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(19. oktober 1998)

Hvad angaar det momssystem, der er indfoert ved det sjette direktiv(1), formoder Kommissionen, at det aerede medlem henviser til udloebsdatoen for den normale momssats, for hvilken Kommissionen vil fremlaegge et forslag, naar tiden er inde.

Hvad angaar det nye faelles momssystem for det indre marked, skrider det arbejde, Kommissionen annoncerede i det program, der blev forelagt i 1996, planmaessigt frem.

Med hensyn til den nedsatte momssats paataenker Kommissionen at foretage en fornyet gennemgang af indholdet i bilag H til det sjette direktiv. I overensstemmelse med konklusionerne i rapporten om satserne(2) oensker Kommissionen udelukkende at anvende en nedsat momssats paa noedvendighedsvarer og varer, der daekker et socialt behov.

(1) Direktiv 77/388/EOEF, EFT L 145 af 13.6.1977, senest aendret ved direktiv 96/95/EF.

(2) KOM(97) 559 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2352/98

af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Sikkerhed i forbindelse med landbrugskoeretoejer

Efter en tragisk ulykke i den vestflamske kommune Kortrijk-Heule, hvor en cyklist kom ind under en traktors paahaengsvogn oensker jeg at stille Kommissionen foelgende spoergsmaal:

Selv om traktoren efter reglerne var udstyret med flere sidespejle, var cyklisten usynlig for traktorfoereren. Ifoelge fagfolk kan blinde pletter kun undgaas, hvis endnu en person befinder sig i traktoren, eller hvis der foretages konstruktionsaendringer, navnlig installeringen af et kighul forneden i doeren.

Kan Kommissionen oplyse, om der allerede er foretaget undersoegelser om, hvorvidt en saadan konstruktionsaendring kan gennemfoeres, og om der allerede er taget initiativer desangaaende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(24. september 1998)

Kommissionen vil gerne over for det aerede medlem understrege, at den ligeledes beklager den tragiske ulykke, der fandt sted i Kortrijk/Heule kommune og kostede livet for en cyklist, som blev vaeltet af en landbrugstraktors anhaenger.

Det aerede medlem skal vide, at Kommissionen er meget opmaerksom paa de problemer, der vedroerer de forskellige sikkerhedsmaessige aspekter.

For at undgaa denne form for faerdselsulykke har Kommissionen skoennet det noedvendigt at aendre Raadets direktiv 74/346/EOEF om foererspejle til landbrugs- og skovbrugshjultrak-torer(1). Disse aendringer blev vedtaget den 8. juni 1998 (Kommissionens direktiv 98/40/EF(2)), og tager hensyn til de forskellige typer foererspejle, der benyttes, samt, hvordan disse reguleres af traktorfoereren. Disse aendringer opfylder saaledes det oenske, det aerede medlem har udtrykt, for saa vidt angaar forbedring af udsynet til siderne fra traktorer.

Dog kan Kommissionen bekraefte, at maaden hvorpaa disse anordninger benyttes, ligeledes er af vaesentlig betydning. Det forholder sig saaledes, at de typegodkendte foererspejle, som installeres efter faellesskabsforskrifterne, skal vaere korrekt reguleret af koeretoejets foerer, for at dennes synsfelt omfatter alle situationer og ikke rummer nogen doed vinkel, idet der maa tages hensyn til, hvilke redskaber traktoren er udstyret med og hvordan anhaengeren er laesset.

(1) EFT L 191 af 15.7.1974.

(2) EFT L 171 af 17.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2223/98 af John McCARTIN til Kommissionen. Industriområde i Upper Shannon-regionen



EF-Tidende nr. C 118 af 29/04/1999 s. 0044



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2223/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (16. juli 1998) Om: Industriomraade i Upper Shannon-regionen Har Kommissionen afsluttet behandlingen af den irske regerings forslag om at give skattelettelser til virksomheder i Upper Shannon-regionen som led i planerne om fornyelse af landdistrikter? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (3. september 1998) Kommissionen har endnu ikke modtaget nogen anmeldelse fra de irske myndigheder i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3, vedroerende den stoetteordning til fremme af landbrugsfornyelse, hvori der forudses skattebegunstigelser til stoetteberettigede i Upper Shannon, Irland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3147/98

af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Det psykiatriske hospital i Vladivostok

Det psykiatriske hospital i Vladivostok, det eneste af sin art i en by med en million indbyggere, har ikke modtaget nogen finansielle midler siden juli 1997. Guvernoeren for denne fjernoestlige region og byens borgmester skyder det finansielle ansvar for denne institution med 515 patienter og ca. 100 ansatte over paa hinanden.

Forholdene er katastrofale: mangel paa laegemidler, foedevarer, uforsvarlige hygiejniske forhold (ingen saebe eller vaskemidler) bevirker, at mange patienters helbredelse dag for dag bliver mere problematisk.

Har Kommissionen kendskab til denne situation? Har den allerede taget kontakt til hospitalets leder, Vladimir Usjakov, for at vurdere problemets omfang og midlerne til at afhjaelpe problemerne, herunder via en ekstraordinaer hjaelp fra EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(10. november 1998)

Kommissionenen deler det aerede medlems bekymring med hensyn til den nuvaerende situation i Rusland og isaer over forholdene paa det psykiatriske hospital i Vladivostk.

Kommisssionen har ydet humanitaer bistand til Rusland gennem De Europaeiske Faellesskabers Kontor for Humanitaer Bistand (ECHO) siden begyndelsen af 1990. Denne bistand har vaeret rettet mod hjaelp til ofrene for vaebnede konflikter ( f. eks. i Kaukasus), katastrofehjaelp, medicinsk bistand til Tjernobylofre og tuberkuloseforebyggende projekter. Som foelge af Ruslands enorme udstraekning ville det dog vaere umuligt for en udenlandsk hjaelpeorganisation at loese problemet med den udbredte fattigdom og de ofte utilstraekkelige materielle ressourcer inden for det offentlige sundhedsvaesen.

Det lader til, at forholdene paa det hospital, som naevnes af det aerede medlem, er temmelig daarlige efter vestlige normer. Uheldigvis er dette ikke usaedvanligt i Rusland. Det ville ogsaa vaere vanskeligt at retfaerdiggoere saerlige foranstaltninger til fordel for én institution uden samtidig at yde samme grad af bistand til alle andre institutioner, som er stillet lige saa daarligt eller endnu vaerre.

Under hensyntagen til de relativt begraensede midler, der er til raadighed, maa Kommissionen fastlaegge prioriteterne paa omraader, hvor problemerne til en vis grad kan loeses. At bistaa med materiel hjaelp i stort omfang til den offentlige sundhedssektor som helhed er desvaerre et urealistisk maal, som gaar langt ud over de tilgaengelige ressourcer. Derfor har Kommisssionen besluttet at koncentrere sin indsats inden for de naevnte omraader. Kommissionen har for nylig undersoegt mulighederne for yderligere at udvide sit program for tuberkulosebehandling, der er en af de mest akutte prioriteter inden for det offentlige sundhedsvaesen for oejeblikket.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2247/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: Kattes velfaerd

Findes der paa EF-plan dyrevelfaerdsregler om, hvilken avlscyklus der skal respekteres ved opdraet af katte til laboratorieformaal? Hvilke "minimumshvileperioder" er der fastsat for disse dyr, og hvilke velfaerdskrav stilles der vedroerende de forhold, de lever under?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(1. oktober 1998)

I Raadets direktiv 86/609/EOEF om(1) beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal, er der fastsat en raekke minimumsstandarder, for saa vidt angaar opbevaring og pleje af dyrene.

I artikel 5, litra a), er det fastsat, at "alle forsoegsdyr bliver anbragt i passende omgivelser og under forhold, der giver dem i det mindste en vis bevaegelsesfrihed, og som er forsvarlige for deres sundhedstilstand og velbefindende, samt at de faar foder, vand og pasning, der opfylder samme formaal". Endvidere fortsaetter artikel 5, at "ved ivaerksaettelse af bestemmelserne i litra a) og b) tager medlemsstaterne udgangspunkt i de retningslinjer, der er anfoert i bilag II".

I direktivets bilag II gives der retningslinjer for hold og pasning af dyrene. Heri indgaar bl.a. burhoejde, gulvareal og stuetemperatur for forskellige dyregruppers vedkommende, heriblandt katte. Desuden findes der generelle retningslinjer med hensyn til fysiske faciliteter, miljoeet i opbevaringsrummene og kontrollen hermed samt pleje af dyrene, inklusive saadanne punkter som helbred, fodring, vandforsyning, soveplads, fysisk udfoldelse samt haandtering, renholdelse og endelig en human aflivningsmetode.

Direktivet rummer ingen bestemmelser om avlsperioder. Dog staar der i artikel 15, at "Opdraetter- og leverandoervirksomheder skal godkendes af eller registreres hos myndighederne og opfylde kravene i artikel 5 og...". I henhold til denne bestemmelse er det op til det paagaeldende lands myndigheder at fastsaette, hvilke kriterier opdraetningsvirksomhederne skal opfylde for at blive godkendt eller registreret.

(1) EFT L 358 af 18.12.1986.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2867/98

af Clive Needle (PSE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Adfaerdskodeks vedroerende vaabenkontrol

Paa trods af den adfaerdskodeks vedroerende vaabenkontrol, der blev vedtaget i maj, har det tyske selskab Heckler und Koch indgaaet en kontrakt med den tyrkiske virksomhed MKEK, i henhold til hvilken MKEK skal fremstille 200.000 kampgevaerer.

Er dette ikke - i betragtning af menneskerettighedskraenkelserne i Tyrkiet - i modstrid med den vedtagne adfaerdskodeks, og hvad agter Kommissionen at foretage sig i den anledning?

Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(5. november 1998)

Unionens adfaerdskodeks for vaabeneksport blev formelt vedtaget af Raadet (almindelige anliggender) den 8. juni 1998. Denne adfaerdskodeks naevner forskellige kriterier, som medlemsstaterne skal tage i betragtning, naar de saelger vaabenmateriel til tredjelande. Til disse kriterier hoerer blandt andet, at medlemsstaternes internationale forpligtelser overholdes, og at menneskerettighederne respekteres i modtagerlandet. Adfaerdskodeksen er imidlertid ikke et faellesskabspolitisk instrument, og Kommissionen har derfor ikke i henhold til traktaten bemyndigelse til at sikre gennemfoerelsen heraf. Det er op til hver enkelt medlemsstat at fortolke ovennaevnte kriterier i kodeksen og afgoere, hvordan de skal anvendes paa deres vaabensalg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3167/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Sikkerhedskontrol af forlystelsesparkers tekniske anlaeg

Kommissionen meddelte i sit svar paa spoergsmaal H-0669/97(1), at den havde paalagt den europaeiske standardiseringsorganisation at udarbejde en europaeisk standard for de tekniske krav for forlystelsesparkers tekniske anlaeg.. Er dette blevet gennemfoert, og mener Kommissionen ikke, at de tekniske krav for saa vidt er i orden, men at det vigtigste, som boer tages op, er spoergsmaalet om normer for regelmaessig kontrol med disse anlaeg for at garantere, at sikkerhedsnormerne hele tiden overholdes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(23. november 1998)

Udarbejdelse af sikkerhedsnormer for forlystelsesparker i henhold til den opgave, som Kommissionen gav Den Europaeiske Standardiseringsorganisation (CEN), foelger den tidsplan, som CEN har fastsat, efter at man gik bort fra ideen om udarbejdelse af et direktiv, hvori der tages hensyn til konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Edinburgh i 1992. De nationale medlemmer af det tekniske udvalg nr. 152 faar saaledes forelagt et foerste dokument inden udgangen af 1998. Tekniske aspekter i proceduren medfoerer imidlertid, at CEN forventer, at den officielle afstemning om sikkerhedsnormerne blandt de nationale standardiseringsorganer, der er medlemmer af CEN, finder sted i aar 2000.

Flere elementer indgaar i sikkerheden i forlystelsesparker, herunder regelmaessig kontrol. Af den grund indeholder det oplysende bilag til normudkastene i oejeblikket en kontrolprocedure.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (september 1997).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2094/98

af Alfonso Novo Belenguer (ARE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Forurening af Segura-floden

Floden Segura loeber gennem tre autonome, spanske regioner, nemlig Andalucía, Murcia og Valencia.

Floden er meget forurenet, hovedsagelig som foelge af industri-, landbrugs- og turistvirksomhed, og dertil kommer, at vandet er meget saltholdigt.

Der udledes spillevand i floden mere end 1.500 forskellige steder.

Alt dette skader i hoej grad selve floden, miljoeet og livskvaliteten for den omkringboende befolkning.

Har Kommissionen kendskab til den aktuelle situation omkring vandkvaliteten i floden Segura? Kan den i bekraeftende fald goere naermere rede herfor? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen eventuelt truffet eller agter den at traeffe for at bekaempe det hoeje forureningsniveau i floden Segura?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3254/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(28. oktober 1998)

Om: Ansaettelse i Det Europaeiske Miljoeagentur (EEA)

Den europaeiske presse har flere gange beskaeftiget sig indgaaende med den maade, hvorpaa Europa-Kommissionen behandler spoergsmaal, der har forbindelse med ansaettelse i dens tjenestegrene og de decentrale organer, den har opsyn med. Spoergsmaalet er saerdeles alvorligt og har indflydelse paa det billede, den europaeiske borger danner sig af integreringen i EU, og er bestemt ikke noget, man kan tale om "med et blink i oejet", hvilket det ellers saedvanligvis serioese kommissionsmedlem, Bjerregaard, naevnte i sit svar paa min skriftlige forespoergsel E-2566/98(1). Navnlig efter de seneste tragikomiske haendelser med annulleringerne af almindelige udvaelgelsesproever og paastandene om manglende gennemsigtighed i ansaettelsesproceduren kunne man forvente, at Kommissionen og kommissionsmedlemmerne ville overveje problemet mere serioest.

Kan Kommissionen derfor oplyse, om den, ud over de aabenbart fuldstaendigt resultatloese "vejledninger" den giver EEA med hensyn til dets ansaettelsesprocedurer, har til hensigt at traeffe konkrete foranstaltninger for at udbedre den uligevaegtige fordeling pr. nationalitet af de ansatte, og om den har til hensigt at anmode Miljoeagenturets administrerende direktoer om udfoerlige og detaljerede oplysninger, hver gang der ansaettes tjenestemaend, for saaledes at undgaa, at kandidater fra de lande, der er underrepraesenteret, udelukkes fra ansaettelse i ovennaevnte organ?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(25. november 1998)

Kommissionen skal henvise til sin besvarelse af det aerede medlems skriftlige forespoergsler E-1007/98(2) og E-28/98(3) og til sin besvarelse af skriftlig forespoergsel E-3236/97 fra Papayannakis(4). Heri goeres det klart, at agenturet - i henhold til Raadets forordning (EOEF) 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europaeiske Miljoeagentur og Det Europaeiske Miljoeoplysnings- og Miljoeovervaagningsnet(5) - er et uafhaengigt organ, og at Kommissionen ikke har nogen befoejelser, hvad agenturets personale- og ansaettelsespolitik angaar.

Kommissionen vil goere agenturets administrerende direktoer opmaerksom paa det aerede medlems betaenkeligheder og anmode agenturets bestyrelse om en rapport, bl.a. med en redegoerelse for, hvordan de foreslaaede ansaettelsesprocedurer vil foregaa i 1999.

(1) Se side 73.

(2) EFT C 402 af 22.12.1998, s. 56.

(3) EFT C 304 af 2.10.1998, s. 19.

(4) EFT C 158 af 25.5.1998.

(5) EFT L 120 af 11.5.1990.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2721/98

af Leonie van Bladel (UPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Eksklusion af den marokkanske systemkritiker Ibrahim Serfaty

1. Har Kommissionen kendskab til, at den marokkanske regering har naegtet den marokkanske systemkritiker Ibrahim Serfaty, der allerede har levet syv aar i eksil i Frankrig, og som var faengslet i over 10 aar i Marokko, at vende tilbage til Marokko?

2. Er Kommissionen rede til at fordoemme den marokkanske regerings udvisningsordre fra 1991 og opfordre den til at lade Ibrahim Serfaty vende tilbage til Marokko og at bekraefte hans borgerlige rettigheder i Marokko?

3. Hvilke foranstaltninger mener Kommissionen, at den kan indlede som et led i Euro-Middelhavsaftalen, saafremt den marokkanske regering fortsat naegter at lade Serfaty rejse ind i Marokko og at give ham hans borgerlige rettigheder i Marokko tilbage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(25. september 1998)

1. Kommissionen foelger udviklingen i sagen sammen med medlemsstaterne.

2. Det er i denne sag ikke alene op til Kommissionen at tage et initiativ men ogsaa til Den Europaeiske Unions medlemsstater ifoelge reglerne vedroerende anden soejle i traktaten om Den Europaeiske Union.

3. Ved den nye associeringsaftale mellem Faellesskabet og Marokko etableres der en institutionaliseret politisk dialog med de marokkanske myndigheder om alle emner af faelles interesse. Som led i denne dialog vil Faellesskabet bestemt goere sin stilling klar med hensyn til de marokkanske myndigheders overholdelse af menneskerettighederne, baade generelt set og i forbindelse med konkrete tilfaelde. Denne dialog mellem partnere skal baseres paa positive foranstaltninger, som allerede er gaaet i gang. Faellesskabet yder tilskud til aktioner til fremme af menneskerettighederne i Marokko, f.eks. undervisning i menneskerettighedsspoergsmaal i skolerne, oprettelse af et professorat i menneskerettighedspoergsmaal ved det juridiske fakultet i Rabat og stoette til de vigtigste marokkanske ikke-statslige organisationers virksomhed paa menneskerettighedsomraadet. Denne fremgangsmaade med dialog og finansiering er et langsigtet forehavende. Resultaterne heraf vil blive loebende evalueret, navnlig med hensyn til fremskridt, inden der eventuelt skrides til mere radikale foranstaltninger som f.eks. suspension af aftalens bestemmelser som foelge af overtraedelse af det vaesentlige element, som menneskerettighederne udgoer i associeringsaftalen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3215/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. oktober 1998)

Om: Oplysninger om brande i Graekenland

I henhold til Raadets forordning (EF) 308/97 om beskyttelse af skovene i Faellesskabet mod brande skal medlemsstaterne tilsende Kommissionens ansvarlige tjenestegrene oplysninger om antallet, omfanget og varigheden af brandene.

Disse oplysninger anses for yderst gavnlige og noedvendige for overvaagningen og vurderingen af beskyttelsesforanstaltninger og brandbeskyttelse af skovene i medlemsstaterne, hvilket ogsaa fremgaar af den meget interessante beretning "Système communautaire d'information sur les incendies de forêt 1985-87" (Faellesskabets informationssystem for skovbrande i 1985-87), som blev udarbejdet af den tjeneste i Kommissionen, der har ansvar for skovene.

Kan Kommissionen for at oege trovaerdigheden af de oplysninger, medlemsstaterne fremsender, bekraefte, at der findes et ensartet system til registrering af oplysningerne om antal, omfang og varighed af brande, samt om hvor lang tid der gaar fra den foerste alarm til selve brandslukningens indledning?

Giver medlemsstaterne Kommissionens ansvarlige tjenestegrene meddelelse om eventuelle aendringer af den maade, hvorpaa brandene registreres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(26. november 1998)

Kommissionen takker for det aerede medlems interesse for beretningen om Faellesskabets informationssystem for skovbrande i perioden 1985-1987(1).

Den kan bekraefte, at paalideligheden af de oplysninger, medlemsstaterne fremsender, sikres i henhold til Kommissionens forordning (EF) 804/94 af 11. april 1994 om gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EOEF) 2158/92 for saa vidt angaar informationssystemer for skovbrande(2), der baade fastsaetter en liste over og en definition af de oplysninger, medlemsstaterne hvert aar skal sende Kommissionen i forbindelse med Faellesskabets informationssystem for skovbrande.

De aendringer, medlemsstaterne maatte foretage af deres nationale indsamlingssystemer, skal opfylde betingelserne i denne forordning.

(1) Endnu ikke offentliggjort.

(2) EFT L 93 af 12.4.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3017/98

af Luigi Florio (PPE) til Raadet

(2. oktober 1998)

Om: Israels anmodning om optagelse i Vestblokken

Staten Israel er den eneste af FN's 185 medlemsstater, der ikke kan vaelges i Sikkerhedsraadet; dette skyldes, at de asiatiske lande, til hvis omraade Israel hoerer, forbyder det at faa adgang til deres organisation, og at landene i Den Europaeiske Union endnu ikke har svaret paa den israelske anmodning om at kunne indgaa i Vestblokken.

USA, Australien, Canada og Norge har derimod allerede afgivet positiv udtalelse.

Hvilken holdning agter Raadet at indtage til den israelske anmodning?

Mener Raadet ikke, at en godkendelse af denne anmodning ville vaere et tydeligt tegn paa fordoemmelse af den diskriminering, Israel udsaettes for fra den asiatiske blok?

Svar

(7./8. december 1998)

Raadet minder om, at Israel efter EU's opfattelse geografisk hoerer til grupperingen af asiatiske lande. Imidlertid kan Israel desvaerre ikke i oejeblikket vaere medlem af den asiatiske gruppe, og det er derfor rigtigt af gruppen af vesteuropaeiske og andre lande (WEOG) at erkende denne vanskelige situation ved - fra sag til sag - at stoette Israels kandidatur ved valg til FN-organer, hvor der ikke er nogen WEOG-kandidater.

For saa vidt angaar spoergsmaalet om at tildele Israel midlertidigt medlemsskab af WEOG, er det stadig EU's holdning, at dette ikke vil vaere hensigtsmaessigt. Det skal endvidere bemaerkes, at EU's accept ikke er tilstraekkelig, da en saadan afgoerelse kraever tilslutning fra samtlige medlemmer af WEOG.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2275/98

af Glyn Ford (PSE) til Raadet

(28. juli 1998)

Om: OEkonomiske aktiver hidroerende fra kriminalitet

Hvilke foranstaltninger agter Raadet at traeffe for at udnytte den enestaaende mulighed for at indkredse oekonomiske aktiver, der hidroerer fra kriminalitet, ved konverteringen fra nationale valutaer til euroen?

Foreligger der planer om at udvide Europols sagsomraade til at omfatte en oekonomisk enhed, som kan staa for koordinering og samarbejde navnlig vedroerende narkopenge?

Svar

(16. november 1998)

Paa grundlag af forslag fra medlemsstaterne undersoeger forskellige arbejdsgrupper i Raadet i oejeblikket mulighederne for at identificere oekonomiske aktiver, der hidroerer fra kriminalitet, ved konverteringen fra nationale valutaer til euroen. Det oestrigske formandskab er i faerd med at tage initiativ til vedtagelse af bestemmelser, der skal sikre en passende beskyttelse af euroen.

Europol har kompetence, naar det drejer sig om hvidvaskning af penge i forbindelse med ulovlig narkotikahandel (artikel 2, stk. 3, nr. 1, sammen med artikel 2, stk. 2, i Europol-konventionen). Desuden er der som led i gennemfoerelsen af handlingsplanen til bekaempelse af organiseret kriminalitet(1) (jf. henstilling nr. 26) allerede ivaerksat flere initiativer for at sikre, at forskellige oekonomiske enheder i medlemsstaterne kan samarbejde og koordinere deres aktiviteter paa en hensigtsmaessig maade. Raadet har for nylig modtaget Kommissionens anden rapport om gennemfoerelsen af direktivet om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge(2), og det agter at traeffe de noedvendige foranstaltninger til opfoelgning af rapporten, bl.a. for at sikre, at kriminelle aktiver identificeres. I oevrigt behandler Raadets instanser et forslag om at udvide Europols mandat til at omfatte bekaempelse af falskmoentneri (herunder forfalskning af euro'en).

(1) EFT C 251 af 15.8.1997.

(2) EFT L 166 af 28.6.1991.