SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2582/99

af Malcolm Harbour (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Erhvervskonsekvensanalyser

I henhold til Rådets afgørelse 97/15/EF(1) af 9. december 1996 skal Kommissionen foretage erhvervskonsekvensanalyser af forslag, der kunne tænkes at få konsekvenser for virksomheder. Der hersker udbredt foruroligelse over, at der kun sjældent gennemføres erhvervskonsekvensanalyser, og at Kommissionens oprindelige ikke-offentliggjorte forslag vedrørende procedureregler er blevet erstattet af et krav, der kun indeholder få retningslinjer for tjenestegrenene og derfor ofte ignoreres. Følgelig er det muligt, at ikke-lovgivningsmæssige valgmuligheder måske får utilstrækkelig opmærksomhed, mens lovgivningsmæssige krav måske er forbundet med unødvendige udgifter, som berører virksomhedernes konkurrenceevne.

Kan Kommissionen oplyse:

1. hvor mange forslag vedrørende nye regler for virksomheder man har ladet falde som følge af anvendelsen af erhvervskonsekvensanalyser?

2. hvilke udgifter der a) er blevet sænket og b) undgået som følge af erhvervskonsekvensanalyser i det sidste år, for hvilket der foreligger tal?

3. om den vil aflægge rapport til Parlamentet om muligheden for at fastsætte kontrollérbare mål for begrænsningen af reguleringsbyrden målt ved a) omfanget af forskriftsmæssige krav og b) udgifterne som følge af disse krav, både alt i alt og for hvert enkelt generaldirektorat?

4. om den er enig i, at det er vigtigt, at der foretages erhvervskonsekvensanalysen af alle forslag, der kunne påføre virksomhederne udgifter?

5. hvilke foranstaltninger den er i færd med at træffe for at opfylde de i dens retningslinjer for lovgivningsmæssig politik fra januar 1999 indeholdte krav om at forelægge detaljerede retningslinjer for erhvervskonsekvensanalyser og om at samarbejde tæt med virksomhedssammenslutninger og medlemsstater for at sikre, at disse retningslinjer afspejler virksomhedernes behov og bedste praksis i medlemsstaterne?

6. om den vil sikre, at det bliver obligatorisk og ikke valgfrit at foretage erhvervskonsekvensanalyser?

7. hvorledes den, eftersom den har foreslået, at der oprettes en enhed under generaldirektoratet for virksomheder, som skal have til opgave at forvalte erhvervskonsekvensanalysesystemet, vil sikre, at enheden vil kunne træffe effektive foranstaltninger over for andre tjenestegrene, både for så vidt angår overholdelsen af kravet om erhvervsfrekvensanalyser og for så vidt angår konklusionerne af disse analyser?

(1) EFT L 6 af 10.1.1997, s. 25.

Svar afgivet på Kommissionens vegne ar Erkki Liikanen

(20. januar 2000)

Kommissionen har forpligtet sig til at forbedre og udbygge sit erhvervskonsekvensanalysesystem som led i udarbejdelsen af forslag til retsakter. Disse interne arbejdsprocedurer i Kommissionen indgår, sammen med omfattende høringer af andre parter, i den åbne og gennemsigtige politik, Kommissionen har opstillet i de retningslinjer for politikken på lovgivningsområdet, den havde bebudet i januar 1996.

Kommissionens erhvervskonsekvensanalysesystem kom til dagen i 1986 med oprettelsen af Task Forcen for små og mellemstore virksomheder (SMV). Dette system krævede, at alle Kommissionens forslag til retsakter skulle underkastes en konsekvensanalyse. Det blev imidlertid hurtigt klart, at systemet fungerede dårligt og var for bureaukratisk, navnlig hvis der skulle foretages konsekvensvurderinger af retsakter, som ikke havde noget med erhvervslivet at gøre. Fra 1. november 1990(1) indførte Kommissionen derfor ændringer af systemet, som primært gik ud på, at der kun skulle foretages konsekvensanalyser af forslag, som kunne ventes at få betydelige konsekvenser for erhvervslivet, navnlig SMV.

Kommissionen har endvidere indledt et projekt Det europæiske Virksomhedspanel, som led i handlingsplanen for det indre marked. Via dette panel kan foreslåede EF-retsakter vurderes kritisk af erhvervsvirksomheder i medlemsstaterne. Denne vurdering supplerer erhvervskonsekvensanalysesystemet og bidrager til at vise, om et givet forslag vil resultere i nye øgede omkostninger og administrative byrder for erhvervslivet, og giver samtidig en idé om omfanget heraf. Virksomhedspanelet, der er et pilotprojekt, vil blive taget op til revision i 2000.

Erhvervskonsekvensanalysen indgår i den dokumentation, der ledsager alle forslag til retsakter, som forventes at få betydelige konsekvenser for erhvervslivet. Analysen offentliggøres som en del af et KOM-dokument, der forelægges Rådet, Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale udvalg. Disse dokumenter, der udsendes af Publikationskontoret, er tilgængelige for alle interesserede parter, og kommentarer er velkomne.

Kommissionen har forslag om forbedring af erhvervskonsekvensanalysesystemet under overvejelse, samtidig med at generaldirektoraterne undergår en betydelig reorganisering. Kommissionen vil vurdere effektiviteten af de nuværende procedurer på baggrund af dens tilsagn om at forbedre lovgivningen. Endvidere vil disse overvejelser blive samordnet med andre af Kommissionens initiativer til at forenkle lovgivningen om det indre marked, som f.eks. projektet SLIM (enklere lovgivning for det indre marked) og pilotprojektet Det europæiske Virksomhedspanel.

Svar på det ærede medlems specifikke spørgsmål:

1. Da beslutningsprocessen er yderst kompleks, er det vanskeligt at sige, hvor mange lovgivningsforslag man har ladet falde i årenes løb som et direkte resultat af erhvervskonsekvensanalyser. Dette skulle i givet fald undersøges på et sag til sag-grundlag og ville kræve betydelige ressourcer.

2. Der er ikke hidtil foretaget nogen beregning af virkningerne af konsekvensanalysesystemet i retning af at mindske eller undgå omkostninger. I 1997 udsendte Kommissionen imidlertid en rapport en forbedring af lovgivningen for erhvervslivet Europa-Kommissionens erhvervskonsekvensanalysesystem. Denne rapport gjorde rede for baggrunden for udviklingen i erhvervskonsekvensanalysesystemet og gennemgik en lang række erhvervskonsekvensanalyser fra de seneste år.

3. Dette spørgsmål skal vurderes i forbindelse med revisionen af systemet.

4. Kommissionen er enig i, at det er vigtigt, at der foretages erhvervskonsekvensanalyser af forslag, der kan påføre virksomhederne udgifter, men systemet bør ikke i sig blive en unødig byrde og et rent bureaukratisk foretagende. Konsekvensanalysesystemet bør derfor kun anvendes på forslag, som har betydelige virkninger for virksomhederne.

5. Kommissionen er i færd med at undersøge mulighederne for mere detaljerede retningslinjer for konsekvensanalysesystemet, og dette arbejde vil blive videreført som led i revisionen af systemet.

6. Der kræves allerede en erhvervskonsekvensanalyse for alle lovgivningsforslag med betydelige virkninger for virksomhederne.

7. Den nye afdeling Koordinering af forskrifter lovforenkling og lovgivningens virkning for SMV'er blev arbejdsdygtigt den 1. januar 2000 og arbejder snævert sammen med andre generaldirektorater om udarbejdelsen af forslag til retsakter.

(1) SEK(90) 2188.