ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3730/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: Leverancer af tun som raavare til EU's konservesindustri

Produktionen af tun og fileter kaldet »stykker« af tun fra AVS-landene og de oversoeiske lande og territorier, der er omfattet af Lomé-konventionen, samt Andespagt-landene og Det Mellemamerikanske Faellesmarked, som er omfattet af de generelle toldpraeferencer, vil kunne udvikle sig til en raavareleverance til EU's konservesindustri paa baggrund af den seneste tids mangel paa denne vare. Mener Kommissionen i betragtning heraf, at toldkontingenterne for denne vare med oprindelse i ovennaevnte lande er tilstraekkelige til at forsyne EU's fiskekonserveringsindustri, eller vil det vaere noedvendigt at forhoeje dem?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-3729/97 og E-3730/97 (23. januar 1998)

AAbningen af et autonomt faellesskabstoldkontingent til import af 1000 t tunfileter med en toldsats paa 12% for 1997 blev vedtaget paa grund af den europaeiske tunkonservesindustris forsyningsproblemer. Disse problemer skyldes den almindelige situation paa tunmarkedet paa verdensplan (ringe udbud over for en usvaekket efterspoergsel) og ogsaa udviklingen i metoderne til forarbejdning af raavarerne (udbredelse af filetering i landene taet paa fiskepladserne, saa at det kun var det »egnede« produkt, der skulle transporteres til emballering i daase).

Toldkontingentet for tunfileter bestemt til Faellesskabets forarbejdningsindustri tager sigte paa andre tredjelande end AVS-landene, da disse allerede nyder godt af fuldstaendig toldfri adgang for de paagaeldende produkter.

Hvert aar gennemgaar Kommissionen paa ny forholdene paa alle de markeder, for hvilke medlemsstaterne har anmodet om toldkontingenter eller -suspensioner. Gennemgangen er ved at blive foretaget for 1998, og Kommissionens forslag forventes klar i slutningen af januar 1998, hvilket er det normale tidspunkt for dette arbejde. Med hensyn til tun er Kommissionen ved at gennemgaa en anmodning om aabning af et kontingent for fileter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3823/97 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (28. november 1997)

Om: Skatteparadiser

Hvilke omraader eller zoner i Europa kaldes for skatteparadis?

Har Kommissionen oprettet, ladet oprette eller agter den i den naermeste fremtid at oprette eller deltage i oprettelsen af saadanne steder?

Hvilken rolle varetager de eksisterende skatteparadiser, og hvilken rolle skal de varetage i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (2. februar 1998)

Begrebet »skattely« er ikke defineret i den europaeiske lovgivning. I mangel af en definition er det vanskeligt at identificere eksisterende skattely, og det er derfor ikke muligt at besvare spoergsmaalene om Kommissionens rolle ved oprettelsen af disse. Kommissionen ivaerksatte imidlertid for nylig et vigtigt initiativ, der har til formaal at fremme samordningen af skattespoergsmaal inden for Faellesskabet. Kommissionen foreslog en ny og global tilgang til beskatning, baade direkte og indirekte, inden for Faellesskabet. I sin meddelelse til Raadet af 5. november 1997 ((KOM(97) 564. )) foreslaar Kommissionen en pakke til bekaempelse af skadelig skattekonkurrence. Pakken omfatter et udkast til en adfaerdskodeks for erhvervsbeskatning, der har til formaal at definere og bekaempe skadelige skatteforanstaltninger. Raadet og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Raadet vedtog den 1. december 1997 en resolution om en adfaerdskodeks for erhvervsbeskatning. Adfaerdskodeksen indeholder en definition af potentielt skadelige skatteforanstaltninger og en revisionsproces, hvorunder det konstateres, hvilke af disse forantaltninger der rent faktisk er skadelige. Saadanne foranstaltninger skal ophaeves og nye maa ikke indfoeres, hvis der er tale om nye foranstaltninger. Ifoelge resolutionen kan Raadet endvidere beslutte at offentliggoere rapporter, der udarbejdes som led i revisionsprocessen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3907/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (11. december 1997)

Om: Mantova kommunens kraenkelse af direktiv 92/50/EOEF og 93/38/EOEF om indgaaelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler

1. Har Kommissionen vurderet indholdet af beskyldningen fra minoritetsgrupper mod Mantovas byraad, om at byraadet ikke overholder faellesskabslovgivning ved at tildele kontrakter om sygeforsorgen og helbredsforebyggelse paa arbejdspladsen samt sikkerhedstjeneste uden at indhente licitationstilbud?

2. Er Kommissionen klar over, at Mantovas byraad ikke overholdt direktiv 92/50/EOEF ((EFT L 209 af 24.7.1992, s. 1. )) og 93/38/EOEF ((EFT L 199 af 9.8.1993, s. 84. )) da det oprettede et aktieselskab med hovedsagelig offentlig kapital som partner, som det tildelte kontrakten for at drive byraadets databehandlingscenter?

3. Er Kommissionen enig med raadmandsraadets fortolkning i, at Mantova-byraadets afgoerelser er en kraenkelse af ovennaevnte direktiver?

4. Hvad agter Kommissionen at foretage mod disse kraenkelser, hvis de bekraeftes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. februar 1998)

1. og 2. Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig gennemgang af de af det aerede medlem omtalte tilfaelde.

3. Gennemgangen af disse sager vil give Kommissionen mulighed for at finde ud af, om der er sket brud paa EU-reglerne vedroerende offentlige tjenesteydelsesaftaler.

4. Hvis dette er tilfaeldet, vil Kommissionen ikke toeve med at ivaerksaette den i EF-traktatens artikel 169 fastsatte procedure.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3770/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: Adgang til advokaterhvervet

Med liberaliseringen af advokaterhvervet i Europa er der opstaaet alvorlig risiko for systematisk misbrug, idet nyudklaekkede jurister vil forsoege at faa autorisation i en stat, hvor betingelserne for adgang til advokaterhvervet er mindre skrappe, for siden at overgaa til advokatstanden i en anden stat med strengere adgangsbetingelser.

For at imoedegaa denne risiko reagerer medlemsstaterne med overdrevent protektionistiske bestemmelser ved f.eks. at vanskeliggoere eller komplicere de eksaminer, der er udformet specielt med henblik paa at omdanne hjemstedsmedlemsstatens advokatautorisation til den autorisation, der gaelder i vaertslandet.

Vil Kommissionen udarbejde et direktiv indeholdende faelles bestemmelser vedroerende standardisering af eksaminer for »vandrende« advokater, saaledes at der for samtlige medlemsstater opstilles samme retningslinjer for de procedurer, der skal foelges ved kontrollen af, om der kan udstedes advokatautorisation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (6. januar 1998)

Kommissionen mener, at direktiv 89/48/EOEF om indfoerelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for videregaaende uddannelser af mindst tre aars varighed ((EFT L 19 af 24.1.1989. )) og Europa-Parlamentets og Raadets kommende direktiv om lettelse af adgangen til varig udoevelse af advokathvervet i en anden medlemsstat end den, hvor beskikkelsen er opnaaet, indeholder de noedvendige regler for at lette adgangen til udoevelse af advokathvervet i det indre marked. Kommissionen har ikke til hensigt at foreslaa et direktiv om indfoerelse af en harmonisering af egnethedsproeven, som medlemsstaterne i princippet ifoelge direktiv 89/48/EOEF kan kraeve bestaaet. Kommissionen vil dog fortsat sikre, at medlemsstaterne ikke anvender egnethedsproeven som en urimelig hindring for udoevelse af advokaternes etableringsret.

Det skal bemaerkes, at egnethedsproeven ifoelge Europa-Parlamentets og Raadets nye direktiv ikke maa indgaa som en betingelse for advokaters etablering, hvis de har bestalling i en anden medlemsstat. Sidstnaevnte direktiv sikrer etableringsret med hjemlandets advokattitel paa basis af hjemlandets bestalling og uden kontrol af kvalifikationer, ligesom det indeholder regler om opnaaelse af vaertslandets advokattitel paa basis af en erhvervspraksisperiode i vaertslandet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3896/97 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (11. december 1997)

Om: Momssaenkning i arbejdskraftintensive sektorer

Kommissionmedlem Montis forslag om forsoegvis indfoerelse af en reduceret moms i visse arbejdskraftintensive sektorer har faaet stor stoette fra de sektorer, der vil blive beroert heraf, og som goer opmaerksom paa den positive virkning, som det kunne faa paa beskaeftigelsen. Den Europaeiske Union af Haandvaerksvirksomheder og Smaa og Mellemstore Virksomheder (UEAPME), Confederation of National Hotel and Restaurant Associations of the European Community (HOTREC) og byggeindustriens europaeiske sammenslutning (ECIF) har givet udtryk for optimisme over for muligheden af, at der generelt anvendes en nedsat moms for deres tjenesteydelser, fordi dette efter deres mening ville styrke deres evne til at skabe beskaeftigelse og imoedegaa konkurrencen fra tredjelande og samtidig begraense den afgiftsmaessige konkurrence mellem landene i Unionen.

Saa vidt jeg har forstaaet, undersoeger Kommissionen i oejeblikket spoergsmaalet om at saenke momsen for visse tjenesteydelser med mulighed for at vedtage et direktivforslag herom.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke sektorer der principielt skulle nyde godt af dette forslag, og om den oensker at indfoere generel anvendelse af en nedsat moms for alle deres tjenesteydelser.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (13. februar 1998)

Kommissionens tanker om det emne, som det aerede medlem beskaeftiger sig med i sin skriftlige forespoergsel, er noeje beskrevet i dens meddelelse til Raadet om »Jobskabelse: Mulighed for nedsat moms paa arbejdskraftintensive tjenesteydelser i en forsoegsperiode og paa frivillig basis« ((SEK(97) 2089 endelig udg. )).

I denne meddelelse siger Kommissionen, at de tjenesteydelser, der kunne komme paa tale med henblik paa en momsnedsaettelse, skal vaere tjenesteydelser, der reelt er arbejdskrafttunge, der leveres direkte til forbrugerne, der hovedsagelig involverer lavt kvalificeret arbejdskraft, der er af isaer lokal karakter (for at hindre fordrejninger af den graenseoverskridende konkurrence), og som er kendetegnet ved en meget snaever sammenhaeng mellem en prisnedsaettelse og en stigning i efterspoergslen og beskaeftigelsen.

Kommissionen peger i sin meddelelse paa, at det nok isaer er foelgende kategorier af tjenesteydelser, der tilbyder de bedste chancer for at skabe nye arbejdspladser, saa hvis Raadet giver sin stoette til Kommissionens forslag, kunne medlemsstaterne vaelge blandt disse kategorier:

- tjenesteydelser bestaaende i reparation af loesoere (ekskl. transportmidler bortset fra cykler)

- tjenesteydelser bestaaende i renovering og reparation af boliger (ekskl. nybyggeri)

- forlystelsesparker, rengoerings- og vaskeritjenester samt diverse former for hjemmeservice saasom pasning af boern og unge, pleje af handicappede, aeldre og syge personer.

Kommissionen er ikke i faerd med at undersoege muligheden for at saenke momsen generelt paa alle tjenesteydelser inden for arbejdskrafttunge sektorer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3993/97 af Olivier Dupuis (ARE) til Raadet (15. december 1997)

Om: Tunesien, tilfaeldet Khémaïs Csila

Khémaïs Csila, tunesisk statsborger, vicepraesident i den tunesiske menneskerettighedsliga, blev arresteret den 29. september 1997 paa grund af en politisk erklaering, han var fremkommet med for at forklare aarsagerne til, at han var gaaet i sultestrejke, herunder bl.a. genindtraeden i sit erhverv og tilbagelevering af sit pas. Det drejer sig aabenbart om »misbrug« af meningsfriheden. Under sit seneste besoeg i Tunis fremfoerte Europa-Parlamentets delegation i oevrigt en raekke eksempler paa overtraedelse af menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder, herunder tilfaeldet Khémaïs Csila.

Hvilke foranstaltninger har Raadet truffet eller agter det at traeffe for at udvirke, at den vilkaarlige tilbageholdelse af Khémaïs Csila og den ubegrundede forfoelgelse, han udsaettes for, bringes til ophoer? Hvilke initiativer agter Raadet mere generelt at tage for at faa de tunesiske myndigheder til at bringe kraenkelserne af menneskerettighederne til ophoer og ufortoevet paabegynde demokratiseringen og opbygningen af en retsst

Svar (30. marts 1998)

Raadet tillaegger det stor politisk betydning, at menneskerettighederne fremmes og overholdes i Tunesien, og det foelger noeje udviklingen i situationen i dette land.

Som det aerede medlem vil vide, var Tunesien det foerste Middelhavsland, der undertegnede en ny Euro-Middelhavs-associeringsaftale. Denne aftale etablerer en politisk dialog, hvorefter begge parter aabent kan droefte en raekke politiske spoergsmaal, herunder menneskerettighederne. Den omfatter yderligere en »menneskerettighedsklausul«, som fastsaetter, at bilaterale forbindelser »samt alle bestemmelserne i denne aftale bygger paa overholdelsen af de demokratiske principper og menneskerettighederne, som ligger til grund for deres interne og internationale politik, og som udgoer et vaesentligt element i aftalen«.

Som en delegation fra Europa-Parlamentet for nylig gjorde det, har ogsaa Raadet, og det vil fortsat goere det, rejst spoergsmaalet om menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder, baade generelt og med hensyn til specifikke tilfaelde, herunder tilfaeldet med Khémaïs Csila, idet det minder de tunesiske samtalepartnere om deres menneskerettighedsansvar og -tilsagn inden for rammerne af baade aftalen mellem EF og Tunesien og Barcelona-processen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3221/97 af Patricia McKenna (V) til Raadet (15. oktober 1997)

Om: Forlydender om summariske henrettelser i Filippinerne

Det forlyder, at medlemmer af det filippinske statspolitis Anden Mobile Gruppe den 4. september 1997 med magt traengte ind i den 25-aarige Marlon Fernandez' hjem i Barangay, Santo Domingo, og anklagede ham for at vaere medlem af den vaebnede oppositionsgruppe Den Nationale Folkehaer (National People's Army (NPA)).

Af en senere rapport fra de filippinske myndigheder fremgik det, at Marlon Fernandez var blevet draebt under et vaebnet sammenstoed med politiet. Imidlertid rapporteres det fra anden side, at han senere blev set hjemme hos et medlem af Santa Domingos provinsregering, hvor han blev gennembanket af medlemmer af samme politigruppe, som var traengt ind i hans hjem, samt at der hoertes skud i naerheden.

Vil Raadet i betragtning af de modsigende forlydender omkring Marlon Fernandez' doed henvende sig til de filippinske myndigheder og indtraengende anmode om, at der gennemfoeres en grundig og upartisk undersoegelse af omstaendighederne omkring hans doed?

Svar (9. marts 1998)

Ovennaevnte sag er ikke blevet forelagt Raadet.

I sine forbindelser med alle tredjelande laegger Raadet generelt stor vaegt paa overholdelse af de regler, der gaelder for en retsstat, og paa respekten for menneskerettighederne.
16. 6. 98 DA C 187/81 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Hvad angår de græske łers situation i fremtiden łnsker Kommissionen at głre opmærksom på, at
strukturfondenes programmer udarbejdes sammen med medlemsstaterne, som fremlægger deres regionaleudviklingsplan for Kommissionen. De vedtagne dokumenter er derfor et udtryk for de valg og prioriteter, somoprindeligt blev fastsat af hver medlemsstat.
Ud fra de statistikker som Kommissionen for łjeblikket råder over (gennemsnittet af bruttonationalproduktet
1992-1994), sættes der ikke spłrgsmålstegn ved de græske łers stłtteberettigelse under mål 1. I de forslag tilbestemmelser, som Kommissionen for łjeblikket er ved at udarbejde, er der planer om at viderefłre en hłjeresats for Fællesskabets medfinansiering til de fjernest beliggende łer, som har en ulempe på grund af afstanden.
(98/C 187/127) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3905/97
af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen
(11. december 1997)
Om: Malpensa-lufthavnen (Milano)
Der henvises til, at Malpensa er en af Den Europæiske Unions hłjst prioriterede projekter; desværre mangler
Malpensa stadig tilstrækkelige infrastrukturer for forbindelser med den vigtigste by i Norditalien, Milano, en bysom łkonomisk er et fremskridt i retning af Europa; der henvises til, at den italienske transportminister Burlandoskulle have vedtaget, at den milanesiske lufthavn Linate fra oktober kun skal anvendes til interne fly, mens allefly til Den Europæiske Union skal afgå fra Malpensa-lufthavnen; der henviser til, at det kræver 1 1/2 time med entaxiudgift på ca. 200.000 italienske lire i arbejdstiden at nå til Malpensa fra Milanos centrum.
Kommissionen opfordres til:
1. at anmode den italienske regering om at sikre, at Malpensa kan fungere inden der fastsættes nogen dato for at
forłge lufttrafikken på denne lufthavn?
2. Sikre, at fly fra Linate-lufthavnen, der forbinder Milano med den łvrige del af Unionen, navnlig Bruxelles,
ikke aflyses, eftersom hvis fly fra Milano til Rom (Italiens hovedstad) fortsat skal flyve, må fly fra Milano tilBruxelles (Europas hovedstad) også fortsat flyve?
(98/C 187/128) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3956/97
af Cristiana Muscardini (NI), Amedeo Amadeo (NI)
og Carlo Secchi (PPE) til Kommissionen
(12. december 1997)
Om: Malpensa-lufthavnen (Milano)
Malpensa er en af Den Europæiske Unions hłjst prioriterede projekter; desværre mangler Malpensa stadig
tilstrækkelige infrastrukturer for forbindelser med den vigtigste by i Norditalien, Milano, en by som łkonomisker et fremskridt i retning af Europa; den italienske transportminister Burlando skulle have vedtaget, at denmilanesiske lufthavn Linate fra oktober kun skal anvendes til interne fly, mens alle fly til Den Europæiske Unionskal afgå fra Malpensa-lufthavnen; det tager 1 1/2 time med en taxiudgift på ca. 200.000 italienske lire iarbejdstiden at nå til Malpensa fra Milanos centrum.
16. 6. 98 DA C 187/19 De Europæiske Fællesskabers Tidende
(98/C 187/29) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3545/97
af Gerardo Ferna ·ndez-Albor (PPE) til Kommissionen
(12. november 1997)
Om: Fremskridt i forbindelse med harmonisering af bilers nummerplader
Symboler er en af de mest hensigtsmæssige metoder til at få EU-borgerne til at vænne sig til tanken om at leve i et
fællesskab inden for Den Europæiske Union.
Derfor har et af disse symboler › nemlig anvendelsen af Unionens logo på bilernes nummerplader › været en af
de faktorer, der har bidraget mest til at udbrede kendskabet til de ide ·er, der som et hele udgłr fællesskabsånden.
Det er imidlertid ikke alle lande, der har fået indfłrt den nye harmoniserede nummerplade, hvilket har givet
anledning til nogen skuffelse blandt de borgere, som endnu ikke har en sådan nummerplade.
Kan Kommissionen oplyse, om den agter at tilskynde de lande, der endnu ikke har indfłrt den harmoniserede
nummerplade med Fællesskabets logo, til hurtigst muligt at afhjælpe denne mangel?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock
(19. decmeber 1997)
Kommissionen skal henlede det ærede medlems opmærksomhed på dens svar på medlemmets skriftlige
forespłrgsel nr. E-2574/92 (1).
Siden da har også Tyskland og Frankrig › på linje med Irland og Portugal › indfłrt EU-nummerpladen.
(1) EFT C 86 af 26.3.1993.
(98/C 187/30) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3550/97
af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen
(12. november 1997)
Om: Afskaffelse af geografiundervisningen i Italien
I et forsłgsprojekt for de to fłrste gymnasieklasser, der er sat i gang af det italienske Undervisningsministerium,
og som allerede er indledt i 150 skoler, er der ikke længere undervisning i geografi. Dette har en række uheldigekonsekvenser for lærerstaben, idet mange geografilærere tvinges til at tage deres afsked.
1. Finder Kommissionen ikke, at afskaffelsen af geografiundervisningen er en alvorlig forringelse af niveauet
og kvaliteten i undervisningen?
2. Finder Kommissionen ikke, at den italienske ministers beslutning er i strid med opprioriteringen af geografi
og fagets kulturelle betydning på alle tilsvarende undervisningstrin i Den Europæiske Union?
3. Agter Kommissionen at anmode den italienske regering om at ophæve denne alvorlige og foruroligende
beslutning?
(98/C 187/31) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3802/97
af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen
(26. november 1997)
Om: Afskaffelse af geografi i skolernes pensum i Italien
Den italienske undervisningsminister har bebudet, at han agter at afskaffe geografi fra pensummet for skoler på
sekundærtrinnet. Allerede fra i år har man på 150 skoler gennemfłrt et eksperiment, som foregriber afskaffelsenaf dette fag fra de toårige kursers pensum, hvilket allerede har været afprłvet i det stille inden for de sidste år inogen tekniske og erhvervsorienterede skoler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3593/97 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: Ekspertgruppe paa hoejt niveau vedroerende de sociale og samfundsmaessige aspekter af informationssamfundet

Kan Kommissionen fremsende en foerste status over arbejdet i ekspertgruppen paa hoejt niveau vedroerende de sociale og samfundsmaessige aspekter af informationssamfundet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. januar 1998)

Ekspertgruppen paa hoejt niveau vedroerende de sociale og samfundsmaessige aspekter af informationssamfundet har afsluttet sit arbejde. Gruppen har for nylig forelagt en endelig rapport, og en kopi af denne rapport fremsendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Der udarbejdes i oejeblikket et resumé af de supplerende analyser, der naevnes i bilaget til denne endelige rapport, og som er blevet gennemfoert parallelt med denne gruppes arbejde, og det vil foreligge i begyndelsen af det nye aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4203/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Agenda 2000 og maal 1: investeringer 1993-1997

Generaldirektoeren for regionalpolitik og samhoerighed, Eneko Landáburu, vurderede paa et pressemoede i slutningen af november, at 11 europaeiske regioner, heriblandt Valencia (Spanien) ville miste deres status som maal 1-omraader som foelge af Kommissionens forslag om en reduktion af strukturfondene, inden der tiltraeder nye lande.

Denne vurdering var baseret paa de foreloebige data, Kommissionen raader over. Konkret med hensyn til Valencia viser Eurostats officielle statistik imidlertid, at denne autonome region i 1993 havde et BNP paa 74,9% af EU-gennemsnittet, og at tallet i 1994 var endnu lavere, nemlig 73,6%. Taersklen for maal 1-status er 75%, hvorfor der ikke er nogen grund til at antage, at Valencia inden for den naermeste fremtid skulle ophoere med at opfylde de objektive betingelser.

Bruger man gennemsnitsindkomsten i regionerne i perioden 1993-1997 som beregningsgrundlaget for BNP, er det vigtigt at kende de makrooekonomiske data for regionerne i hvert af de paagaeldende aar. Kommissionen bedes derfor oplyse foelgende:

Hvor store investeringsbeloeb under EFRU-maal 1 blev der i henholdsvis 1993, 1994, 1995, 1996 og 1997 ydet til foelgende regioner:

- Etolia, Makedonien, Thessalia, Kreta, Peloponnes, Central-Graekenland, Epirus, Attika, Ioniske OEer, AEgaeiske OEer og Sterea (Graekenland)

- Hainaut (Belgien)

- Thueringen, Brandenburg, OEst-Berlin, Sachsen-Anhalt, Sachsen og Muenster (Tyskland)

- Galicien, Extremadura, Castilla la Mancha, Castilla-León, Ceuta-Melilla, Valencia, Asturien, Andalusien, Kanariske OEer og Murcia (Spanien)

- Valenciennes, Avesnes, Douai og oversoeiske departementer (Frankrig)

- Ulster, Connaught og Leinster (Irland)

- Molise, Apulia, Sicilien, Basilicata, Sardinien, Calabria og Campania (Italien)

- Flevoland (Nederlandene)

- Burgerland (OEstrig)

- Nordlige Portugal, Alentejo, Algarve, Lissabon, E Vale do Tejo og Centrale Portugal (Portugal)

- Western Isles, Highlands, Merseyside og Nordirland (Det Forenede Kongerige)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-4202/97 og E-4203/97 (26. februar 1998)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.