ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2217/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (30. juni 1997)

Om: Fiskeriaftale mellem EU og Marokko

Fra regeringskredse i Marokko forlyder det, at man ikke agter at forny den gaeldende fiskeriaftale med EU. Som foelge heraf vil kun den marokkanske flaade have tilladelse til at drive fiskeri.

Har Kommissionen kendskab til, om udelukkelsen af EU-flaaden udvides til ogsaa at omfatte f.eks. den japanske og russiske flaade?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-2217/97 og E-2219/97 (18. september 1997)

Fiskeriaftalen med Marokko blev indgaaet for en varighed paa fire aar fra den 1. december 1995, og den har saaledes kun vaeret i kraft i ca. halvandet aar. Kommissionen mener derfor, at det er for tidligt at udtale sig om arten af fiskerirelationerne med Marokko fra den 1. december 1999.

Forinden er det noedvendigt at se paa, om de maal, de to parter indgik forpligtelse for i den nugaeldende aftale, er blevet opfyldt, og at evaluere udviklingen i deres fiskerisamarbejde, som er et grundlaeggende element i de fremtidige forbindelser mellem Faellesskabet og Marokko.

Med hensyn til Marokkos fiskeriaftaler med andre lande raader Kommissionen ikke over oplysninger om de marokkanske myndigheders planer hvad angaar fornyelse.

Vedroerende Euro-Middelhavsaftalen om en associering mellem Faellesskabet og dets medlemsstater paa den ene side og Marokko paa den anden side skal Kommissionen goere opmaerksom paa, at den er indgaaet for en ubegraenset periode. Det er imidlertid korrekt, at Faellesskabet og Marokko har forpligtet sig til fra den 1. januar 2000 at vurdere situationen for handel med landbrugsprodukter og fiskerivarer med det formaal at opnaa stoerre liberalisering i den indbyrdes samhandel fra den 1. januar 2001.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2547/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Forberedelse af Det Europaeiske Raads ekstraordinaere moede om beskaeftigelse

Hvordan forbereder Kommissionen Det Europaeiske Raads ekstraordinaere moede om beskaeftigelse, saa der kan indgaas aftaler og afgives loefter om aktive politikker til fordel for beskaeftigelsen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádriag Flynn paa skriftlige forespoergsler E-2547/97, E-2548/97 og E-2549/97 (3. oktober 1997)

Indfoejelsen af et afsnit om beskaeftigelse i Amsterdam-traktaten stiller beskaeftigelsen paa linje med monetaere og fiskale spoergsmaal som et prioriteret arbejdsomraade i Unionen. Mens det primaere ansvar for beskaeftigelsespolitikken ligger hos den enkelte medlemsstat, betragtes beskaeftigelse nu som et spoergsmaal af faelles interesse, som kraever en koordinering af politikken paa det europaeiske plan.

Det kraeves endvidere i den nye traktat, at der tages hensyn til beskaeftigelsen i Faellesskabets politik paa alle andre omraader. Dette betyder, at der vil ske en eksplicit vurdering af virkningen for beskaeftigelsen af udformningen og gennemfoerelsen af alle politiske aktioner.

Indkaldelsen til et ekstraordinaert moede i Det Europaeiske Raad i november 1997 viser, i hvor hoej grad medlemsstaterne er indstillet paa en oejeblikkelig gennemfoerelse af bestemmelserne i den nye traktat. Moedet forventes at fokusere paa tre spoergsmaal: for det foerste en vurdering af beskaeftigelsessituationen og de fremskridt, der er gjort under gennemfoerelsen af den europaeiske beskaeftigelsesstrategi, for det andet en undersoegelse af, hvordan hver enkelt medlemsstat har til hensigt at gennemfoere traktatens bestemmelser og en identificering af den bedste praksis paa det nationale plan til bekaempelse af arbejdsloeshed og marginalisering, og for det tredje fastlaeggelse af operationelle maal for den nationale beskaeftigelsespolitik paa grundlag af de retningslinjer for beskaeftigelsen, som Kommissionen vil foreslaa medlemsstaterne.

Naar alle medlemsstaterne har ratificeret artikel 5 i afsnittet om beskaeftigelse, vil Raadet faa mulighed for at vedtage foranstaltninger til styrkelse af samarbejdet mellem medlemsstaterne og stoette deres aktion gennem initiativer med sigte paa at udvikle udveksling af erfaringer og den bedst mulige praksis.

Formandskabets konklusioner og den resolution om vaekst og beskaeftigelse, der blev vedtaget i Amsterdam, indeholder en politisk forpligtelse til en hurtig gennemfoerelse af disse bestemmelser. Kommissionen vil traeffe alle noedvendige foranstaltninger for at goere dette muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2439/97 af Friedhelm Frischenschlager (ELDR) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Socrates-handlingsprogrammet

De seneste to aar har det vist sig, at Socrates-handlingsprogrammet har ydet et vigtigt bidrag paa det europaeiske uddannelsesomraade.

I betragtning af, hvor kendt og populaert Socrates-programmet er, og at de nye medlemsstater er blevet tilsluttet det, synes de finansielle midler at vaere meget knapt beregnet.

- Vil samarbejdet med de nye central- og oesteuropaeiske lande komme til at betyde en kvalitetsforringelse af Socrates-programmet?

- Hvorledes agter Kommissionen at oege gennemskueligheden endnu mere ved tildelingen af finansielle midler, saaledes at der kan daemmes op for misbrug?

- Hvor mange ecu er de seneste to aar gaaet til OEstrig som led i dette program? Hvor hoej var udnyttelsesgraden i de to nye medlemsstater Finland og Sverige i forhold til OEstrig?

- Hvor mange mobilitetsstipendier og undervisningsopgaver i udlandet benyttede professorer, docenter og studerende sig af? Hvor stor en procentdel af midlerne blev udnyttet i OEstrig sammenlignet med Frankrig og Tyskland?

- Hvor mange personer deltog i uddannelsesprojekter og udvekslingsaktioner, og hvor mange sproglaerere udnyttede muligheden for videreuddannelse i udlandet? Hvor stor en procentdel af midlerne blev udnyttet i OEstrig sammenlignet med Italien og England?

- Hvilke omraader agter Kommissionen at prioritere paa uddannelsesomraadet de kommende to aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (7. oktober 1997)

Kommissionen konstaterer, at denne forespoergsel er identisk med det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-2347/97.

Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til det svar, der allerede er afgivet paa denne forespoergsel ((Se side 61. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1997/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (10. juni 1997)

Om: Vaeksthormoner

1. Hvilke vaeksthormoner er det i USA tilladt at give til hvilke dyr (koeer, tyre, okser, ungkreaturer, kalve af hun- og hankoen)?

2. Hvordan, i hvilken form, hvor ofte, i hvilken dosis og paa hvilket alderstrin gives disse hormoner til dyrene?

3. Hvorledes erhverver landbrugerne disse hormoner?

4. Hvem giver dyrene medicinen?

5. Hvilken opgave har dyrlaegerne i forbindelse med vaeksthormoner?

6. Hvem kontrollerer, at vaeksthormonerne anvendes forskriftsmaessigt?

7. Hvorledes forhindres ikke-forskriftsmaessig anvendelse?

8. Hvilke foranstaltninger har USA truffet for at hindre anvendelse af ikke-godkendte vaeksthormoner?

9. Hvilke praecise virkninger har behandling med de respektive vaeksthormoner paa ovenanfoerte dyrs organisme, for saa vidt angaar alle morfologiske og fysiologiske forhold? I den forbindelse sigtes saerlig til de endokrine kirtler.

10. Via hvilke videnskabelige arbejder kan USA bevise, at ingen af koedets mange indholdsstoffer aendres negativt af behandlingen med de enkelte vaeksthormoner?

Svar (16. oktober 1997)

Som Raadet allerede ved mange lejligheder over for Europa-Parlamentet har paapeget, er det i EF-traktaten fastsat, at Raadet handler paa forslag af Kommissionen. Inden Kommissionen fremlaegger forslag, stoetter den sig paa udtalelser fra eksperter, som den mener den boer hoere. Den raader bl.a. over en raekke videnskabelige raadgivende udvalg, som vil kunne give den de praecise oplysninger, som det aerede parlamentsmedlem anmoder om.

Ud over disse normale aktiviteter indkaldte Kommissionen til en videnskabelig konference netop om vaeksthormer, der blev afholdt i november/december 1995, og hvori der ogsaa deltog medlemmer af Europa-Parlamentet. Paa denne konference blev der peget paa nogle af de virkninger, som de forskellige stoffer, der gives dyrene for at fremme deres vaekst, kan have.

Det aerede parlamentsmedlem vil kunne henvende sig til Kommissionen for at faa videnskabelige svar paa de stillede spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2229/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Sundhedsoplysning i de graeske skoler

Sundhedsoplysning er et foerste skridt til forebyggelse og bidrager saaledes til at fremme unges fysiske og psykiske sundhed. I dens metodologi indgaar indfoering i, opdragelse til og endelig overtagelse af en sund levemaade, men gennem den kan der ogsaa ske imoedegaaelse af problemer, som findes i elevsamfund, f.eks. narkotika.

I programmet »Uddannelse og Foerste Erhvervsuddannelse« for Graekenland, findes et underprogram 1., »almen og teknisk uddannelse«, hvori der i foranstaltning 1. henvises til sundhedsoplysningsaktioner.

Eftersom der findes en tidsplan for det ovennaevnte underprogram om sundhed, bedes Kommissionen oplyse:

1. Hvilke aktioner har fundet sted med henblik paa gennemfoerelsen af foranstaltningen, og hvordan er udnyttelsesgraden?

2. Er der sket forsinkelser, og hvad skyldes det?

Svar adgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. oktober 1997)

Den naevnte aktion er et underordnet program under aktion 1.1.f [Miljoeundervisning - undervisning i visse hygiejnespoergsmaal (narkotikaforebyggelse, AIDS, alkohol; ernaering) - forbrugeroplysning] under foranstaltning 1.1 (»Styrkelse af undervisningsprogrammerne i gymnasiet«) i underprogram 1 (Almen og teknisk uddannelse) under det paagaeldende program.

Indholdet af underprogrammet »Indfoerelse af kurser i hygiejne i gymnasie-undervisningen« er blevet fastlagt af undervisningsministeriet og officielt vedtaget i opfoelgningsudvalget for dette program i maj 1996. De projekter, der omfattes af denne operation, vedroerer udvikling af undervisningsprogrammer og -materiel, skabelse af et net af ledere paa omraadet, uddannelse af undervisningspersonale, gennemfoerelse af visse programmer i skolerne samt evaluering og udbredelse af konklusionerne.

Underaktionens samlede budget beloeber sig til ca. 8,23 mio ECU, i alt vaesentligt fordelt som foelger: i 1996: 0,32 mio ECU, i 1997: 3,21 mio ECU, i 1998: 2,44 mio ECU og i 1999: 2,21 mio ECU.

34% af budgettet er beregnet til udvikling af undervisningsprogrammer og -materiel, 25% til uddannelse af undervisningspersonale, 17% til udvikling af nettet, 17% til gennemfoerelse af operationen paa skolerne og 6% til evaluering og udbredelse af resultaterne.

AArsagerne til aktionens forsinkede paabegyndelse er de samme som i forbindelse med programmets andre operationer (en utilstraekkelig forberedelse i 1994, 1995 og begyndelsen af 1996, svaghed i strukturerne til fastlaeggelse, forberedelse, forvaltning og gennemfoerelse af operationen, manglende erfaring i ministerierne med programmer finansieret af strukturfondene og hertil en forsinket ansaettelse af programmets ledelse og hyppige udskiftninger i ledelsen).

Siden april 1996 har situationen udviklet sig tydeligt i positiv retning, og man kan saaledes vaere betinget optimistisk med hensyn til operationens gennemfoerelse, nu hvor den er indledt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2755/97 af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Opfoelgning af Det Europaeiske AAr mod Racisme

Med henvisning til hensigtserklaeringen fra European Federation of Journalists (EFJ/IFJ), European Newspapers Publishers Association (ENPA) og European Broadcasting Union (EBU) om at ville samarbejde i bekaempelsen af racisme bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

Hvilke overvejelser har Kommissionen allerede nu gjort sig om foranstaltninger til opfoelgning af Det Europaeiske AAr mod Racisme i form af en styrkelse af faelles aktioner paa medieomraadet og andre omraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (22. september 1997)

Det er Kommissionens hensigt at fortsaette samarbejdet om bekaempelse af racisme med medierne efter 1997, som det ogsaa er tilfaeldet paa andre omraader.

Kommissionen hilser hensigtserklaeringen fra the International Federation of Journalists (IFJ), the European Newspaper Publishers Association (ENPA) samt the European Broadcasting Union (EBU) velkommen. Alle disse foreninger/organisationer spiller en aktiv rolle i Det Europaeiske AAr mod Racisme, isaer IFJ, der administrerer adskillige projekter med stoette fra Kommissionen. Dette omfatter ivaerksaettelse af initiativet »den internationale pris til unge journalister« samt tilrettelaeggelse af to konferencer med titlerne »Prime Time for Tolerance« og »Media and the Challenge of Intolerance«. Kommissionen stoetter endvidere et projekt med titlen »Saga Cities«, hvorigennem der udveksles Tv-programmer om etniske minoriteter i de europaeiske storbyer. I dette projekt deltager medlemmer fra EBU's multikulturelle udvekslingsgruppe.

For at informere om det Europaeiske AAr samarbejder Kommissionen med en raekke store TV-stationer som f.eks. MTV, TV 5 samt Eurosport, og der forhandles loebende om fremtidige projekter.

I forbindelse med Det Europaeiske AAr mod Racisme ydes der endvidere stoette til en raekke andre paneuropaeisk medieprojekter. En stor del af denne stoette stammer fra budgetposterne B3-4110 og B3-4114, der formentlig fortsaetter efter Det Europaeiske AAr.

Man vil fortsat konsultere den ekspertgruppe, der er blevet nedsat i forbindelse med Det Europaeiske AAr (af hvilken formanden for IFJ er medlem). Desuden er en repraesentant fra Kommissionen medlem af IMRAX-gruppens bestyrelse. IMRAX-gruppen er en europaeisk sammenslutning af journalister, redaktoerer, bladhuse, TV-stationer og medieeksperter, der moedes med det formaal at fremme kvalitetsjournalistik, naar det gaelder rapportering om race, tolerance og flerkulturelle samfund.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2594/97 af W.G. van Velzen (PPE) til Kommissionen (17. juli 1997)

Om: Statsstoette til forskning og udvikling og konkurrence

Paa det seneste har der bl.a. i den nederlandske presse vaeret beretninger om visse medlemsstaters statsstoette til forskning og udvikling.

I den forbindelse antydes det oftest, at denne stoette ikke kan vaere i overensstemmelse med EF-traktaten, navnlig ikke med artikel 92-94. Paa side 92 i den XXVI beretning om konkurrencepolitikken, 1996, anfoeres fire tilfaelde, hvor Kommissionen rejser alvorlig tvivl, f.eks. i forbindelse med SGS Thomson og Philips.

Kommissionen bedes besvare foelgende spoergsmaal:

1. Er SGS-Thomson-sagen og Philips-sagen ens tilfaelde i forhold til faellesskabsretten?

2. Hvorfor falder disse to sager uden for de nye rammebestemmelser for statsstoette til forskning og udvikling af 17. februar 1996?

3. Hvor meget statsstoette yder medlemsstaterne i EU aarligt til forskning og udvikling? Og hvordan staar dette i forhold til den statsstoette, der ydes i Japan og USA?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (22. september 1997)

1. De undersoegelser, Kommissionen har indledt vedroerende SGS-Thomson og Philips-sagerne, omhandler begge individuel stoette til selskaber inden for halvledersektoren. I SGS-Thomson-sagen er der tale om teknologi til integrerede halvlederkredsloeb til applikationer inden for bl.a. edb, stroemforsyning, telekommunikation, automatisering, audio og radio. Philips-sagen vedroerer teknologi til integrerede halvlederkredsloeb til personal digital assistants (PDAs) og personal intelligent communicators (PICs).

2. Gennemgangen af sagerne med henblik paa indledningen af undersoegelserne er foretaget paa grundlag af kriterierne i EF-rammebestemmelserne for statsstoette til forskning og udvikling, der blev godkendt af Kommissionen i december 1995 ((EFT C 45 af 17.2.1996. )). Sagerne falder ind under EF-traktatens artikel 92, stk. 2, da stoetten ydes (individuelt) til de beroerte selskaber, som begge driver virksomhed paa det staerkt konkurrencepraegede marked for halvledere, hvor der er samhandel inden for Faellesskabet. Ved indledningen af undersoegelserne vedroerende de to sager gav Kommissionen udtryk for tvivl med hensyn til noedvendigheden af stoetten, stoettens »tilskyndende virkninger« - incitament til virksomheden til at gennemfoere forskning, som den ellers ikke ville have gennemfoert - samt med hensyn til indholdet af de foreslaaede aktiviteter. Det er disse spoergsmaal, som nu undersoeges naermere. Der er i De Europaeiske Faellesskabers Tidende offentliggjort en fuldstaendig redegoerelse for, hvorfor undersoegelserne i de to sager er blevet indledt (SGS-Thomson ((EFT C 358 af 27.11.1996. )), Philips ((EFT C 393 af 31.12.1996. ))). Kommissionen har endnu ikke truffet nogen endelig beslutning i disse sager.

3. Forskningsinvesteringerne i EU i 1995 androg 1,9% af bruttonationalproduktet (BNP) i forhold til 2,45% i USA og 2,95% i Japan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2691/97 af James Provan (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Anvendelsen af midler fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling i Sobral, Portugal

Jeg er blevet gjort opmaerksom paa, at der udbetales EU-stoette to gange til folk i Sobral, Porches, Portugal. Én gang i form af stoette til appelsindyrkning paa nyryddet jord og én gang for destruktion af disse nye appelsintraeer, der sker for at skabe plads til en infrastrukturudvikling i form af en ny motorvej - Via Infante de Sagres.

Hvilken kontrol oever Kommissionen med henblik paa at sikre, at nationale myndigheder ikke anvender EFRU-midler fra berettigede projekter til at betale kompensation for jord, som allerede faar EU-stoette af andre aarsager?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. september 1997)

Det paagaeldende projekt forvaltes af medlemsstatens myndigheder. Kommissionen har taget det af det aerede medlem rejste spoergsmaal op med dem og vil fremkomme med et grundigt svar saa hurtigt som muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2158/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Utilsigtet tilsaetning af maerkningspligtige stoffer til traditionelle levnedsmidler

1. Hvad skal der ske med produkter, der ikke bestaar af genetisk modificerede produkter, men (utilsigtet) kan indeholde en andel heraf?

2. Er der for disse tilfaelde fastsat bestemmelser om kontrol og om noedvendigt maerkning (f.eks. honning og honningprodukter med pollen fra transgene planter)?

3. Kontrolleres det, om pollenholdige produkter kan konsumeres uden sundhedsrisici?

Svar (28. oktober 1997)

Der erindres om, at den forordning, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Raadet efter proceduren i EF-traktatens artikel 189 B.

Artikel 1 i denne forordning fastlaegger anvendelsesomraadet og vedroerer - med forbehold af gennemfoerelsen af stk. 3 i denne artikel - ikke levnedsmidler eller ingredienser, som utilsigtet falder ind under de kategorier, som er omhandlet i denne artikel.

Under alle omstaendigheder finder de generelle bestemmelser i EF-lovgivningen om kontrol med levnedsmidler (direktiv 89/397/EOEF ((EFT L 186 af 20.6.1989. )) og 93/99/EOEF) ((EFT L 290 af 24.11.1993. )) fortsat anvendelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2126/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - »Vaesentlig aekvivalens« i afledte sorter

1. Hvorledes sikrer man sig, at den »vaesentlige aekvivalens« vedbliver at eksistere - hhv. at dette kan kontrolleres - hos alle planter, der frembringes paa grundlag af en kontrolleret og godkendt linje?

2. Hvorledes skal afledte sorter behandles?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2126/97, E-2128/97 og E-2130/97 (20. oktober 1997)

Artikel 3, stk. 4, i forordning 258/97 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser indeholder en undtagelse fra forordningens tilladelsesprocedure, saafremt levnedsmidler eller levnedsmiddelingredienser paa baggrund af tilgaengelige og almindeligt anerkendte videnskabelige oplysninger eller paa baggrund af en udtalelse fra et af de kompetente organer i alt vaesentligt svarer til de eksisterende levnedsmidler eller levnedsmiddelingredienser med hensyn til sammensaetning, naeringsvaerdi osv.

I paakommende tilfaelde kan det efter proceduren i forordningens artikel 13 afgoeres, om en art levnedsmiddel eller levnedsmiddelingrediens hoerer under den paagaeldende undtagelse. De naermere bestemmelser for anmeldelse af disse produkter er fastsat i forordningens artikel 5.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2196/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Vurdering af foelgevirkningerne af indtagelse af Novel Food-produkter

1. Hvorledes og af hvem skal det overvaagningsprogram gennemfoeres, som EU's Videnskabelige Komité for Levnedsmidler har kraevet (udtalelse om vurdering af nye levnedsmidler III/5915/97) med henblik paa indsamling af oplysninger om de kort- og langsigtede foelgevirkninger af indtagelse af nye levnedsmidler efter deres indfoerelse paa markedet?

2. Hvilke data skal i den forbindelse registreres i hvilken periode?

3. Vil resultaterne af overvaagningsprogrammet blive gjort offentligt tilgaengelige?

Svar (28. oktober 1997)

Da den komité, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, henhoerer under Kommissionens kompetence, maa hun henvende sig til Kommissionen for at faa oplysninger om det paagaeldende program.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2435/97 af Laura González Álvarez (GUE/NGL), Angela Sierra González (GUE/NGL), María Sornosa Martínez (GUE/NGL) og Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Opfoelgning af henstilling om ligeberettigelse for boesser og lesbiske i EF

I 1994 vedtog Europa-Parlamentet en betaenkning af Udvalget om Borgerlige Frihedsrettigheder og Indre Anliggender om ligeberettigelse for boesser og lesbiske i EF udarbejdet af Claudia Roth.

Der blev i betaenkningen stillet forslag om udarbejdelse af en henstilling om dette for offentligheden saa vigtige emne.

Kan Kommissionen oplyse, hvilken fase denne henstilling befinder sig i?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-2307/97, E-2407/97 og E-2435/97 (9. september 1997)

Kommissionen vil gerne informere de aerede parlamentsmedlemmer om, at traktaterne om Faellesskabet ikke, da Roth-betaenkningen blev vedtaget i februar 1994, indeholdt nogen saerlig bestemmelse, i henhold til hvilken faellesskabsinstitutionerne kunne fjerne diskrimination paa grundlag af seksuel orientering.

Med Amsterdamtraktaten indfoeres et nyt retsgrundlag (ny artikel 6A i EF-traktaten), der giver hjemmel til vedtagelse af de noedvendige faellesskabsforanstaltninger til bekaempelse af bl.a. diskrimination paa grundlag af seksuel orientering.