DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/864

(2004/C 84 E/0956)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0745/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om: Styrkelse af SMV'ers adgang til risikokapitalfonde

Hvad har Kommissionen gjort i indeværende valgperiode for at styrke de europæiske SMV'ers adgang til risikokapitalfonde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkii Liikanen

(16. april 2004)

Adgang til finansiering, især risikokapital, er et vigtigt led i den del af Fællesskabets politik, som går ud på at fremme iværksætterkultur i Europa. Denne Kommission har i løbet af sin mandatperiode været aktiv både med hensyn til at fremme tilvejebringelsen af formel og uformel risikokapital til virksomheder og med hensyn til at forbedre rammebetingelserne for finansiering, hvilket har bidraget til at fjerne hindringer og således gjort det muligt for iværksættere at opfylde deres ambitioner.

Kommissionen har tilskyndet til tilvejebringelse af risikokapital gennem iværksætterordningen under Den Europæiske Teknologifacilitet (ETF), der forvaltes af Den Europæiske Investeringsfond (EIF). Faciliteten blev indført ved vækst- og beskæftigelsesinitiativet (1998-2000), som blev etableret på anmodning af Europa-Parlamentet. Programmet har været gennemført siden 1999, og faciliteten blev videreført i det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd (2001-2005). ETF-iværksætterordningen har øget mængden af risikokapital til små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i deres tidlige udviklingsfase og inden for højteknologisektorerne, hvor markedet ikke fungerer tilfredsstillende.

Ved udgangen af september 2003 var der investeret 151 mio. EUR i 21 venturekapitalfonde under ETF-iværksætterordningen, hvilket har gjort det muligt at tilvejebringe mindst 558 mio. EUR i finansering fra andre kilder. 240 virksomheder med et højt vækstpotentiale har fået støtte under ETF-iværksætterordningen. Selvom de seneste tre år har været præget af store vanskeligheder på risikokapitalmarkederne, kan der forventes en yderligere positiv indvirkning på jobskabelsen i løbet af det næste år eller to, især inden for informationsteknologi og bioteknologi/biovidenskab. Risikokapitalinvesteringernes revolverende karakter betyder, selvom investeringerne er risikable, at vellykkede investeringer kommer tilbage til Fællesskabets budget med gevinst. Det bør også nævnes, at under SMV-garantifaciliteten er der indgået en aftale, der giver garantier for investeringer i kapitalandele i regionale venturekapitalfonde. I den eksterne evaluering af Kommissionens støtteordninger til SMV'er blev det konkluderet, at ETF-iværksætterordningen og SMV-garantifaciliteten har været effektive måder at hjælpe SMV'erne på.

CREA-startkapitalordningen blev finansieret af det tredje flerårige program for SMV'er (1997-2000), der blev lanceret i 1999. Med en budgettildeling på 8 mio. EUR er der gennem ordningen ydet støtte til nyoprettede startkapitalfonde, og den har 18 aktive fonde, der hidtil har investeret 151 mio. EUR i 218 virksomheder (hvor der stadigvæk er investeringer i 174 virksomheder), hvilket har skabt 2 205 nye arbejdspladser. Flertallet af disse fonde investerer lokalt eller regionalt i nye virksomheder inden for informationsteknologi, kommunikation og elektronik samt biovidenskab.

Under Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF) er der i programperioden 2000-2006 blevet lagt vægt på risikokapitalinstrumenter til finansiering af SMV'er. Kommissionen har opfordret medlemsstaterne til at medfinansiere produkter som risikokapital. Der blev i oktober 2002 offentliggjort en vejledning i finansiering af risikovillig kapital inden for regionalpolitik. Støtten til risikokapitalfinansiering fra EU-strukturfondene er steget til 1 152mio.EUR, hvor medlemsstaterne bidrager med yderligere 2 140 mio. EUR. De fleste medlemsstater har ordninger i den forbindelse eller er ved at indføre disse, og de nye medlemsstater opfordres til at gøre det samme.

Gennem handlingsplanen for risikovillig kapital fra 1998-2003 blev der i kraft af en forbedring af rammebetingelserne for finansiering opnået betydelige fremskridt, og alle de politiske og mange tekniske mål blev opfyldt. Erhvervslivets og de offentlige myndigheders bevidsthed om risikokapitalens strategiske betydning og de muligheder, den frembyder, er nu veletableret i Europa. Handlingsplanen for risikovillig kapital spillede en politisk rolle gennem støtte til direkte eller indirekte involverede i risikokapitalaktiviteter. Filosofien bag handlingsplanen har allerede en afsmittende virkning på andre politikker og programmer på regionalt og nationalt plan såvel som på fælleskabsplan.

I meddelelsen fra Kommissionen »Små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering« (1) af 1 december 2003 og i handlingsplanen »Den europæiske dagsorden for iværksætterkultur« af 11 februar 2004 blev Kommissionens engagement med hensyn til at fremme risikokapitalinvestering yderligere defineret, og der blev lagt vægt på behovet for at øge egenkapitalen i SMV'ernes balancer med fokus på venturekapital og andre privatpersoners investeringer. I forbindelse med et pilotprojekt 1998-2000, der er færdigevalueret, støttede Kommissionen også direkte etableringen af netværket af »business angels«. Ved et projekt i 2001-2002 blev der udpeget god praksis for »business angel-aktiviteter« i medlemsstaterne.

I meddelelsen fra Kommissionen »Investering i forskning: en handlingsplan for Europa« (2), der blev vedtaget i april 2003, påpeges det endvidere, at der bl.a. er behov for at tilpasse behandlingen af risikokapital, således at man undgår dobbeltbeskatning af investorer og fonde, og behov for at styrke kommende garantiordninger og risikokapitalaktiviteter, der forvaltes af EIF, med det formål at støtte FoU-aktiviteter.

Kommissionen offentliggjorde i august 2001 en meddelelse med titlen »Statsstøtte og risikovillig kapital« (3), som fastlagde detaljerede kriterier for godkendelse af nye risikokapitalordninger, der involverer statsstøtte. Kriterierne danner grundlag for at vurdere beløbet på enhver form for statsstøtte og beslutte, hvorvidt støtten kan accepteres. Yderligere undersøgelser af statsstøtte til afhjælpning af markedssvigt vil finde sted i 2004 og 2005.

(1) KOM(2003) 713 endelig udg.

(2) KOM(2003) 226 endelig udg.

(3) EFT C 235 af 21.8.2001.