DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/597

(2004/C 84 E/0672)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0474/04

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om: Nedlæggelse af sprogafdelinger på Europaskolerne

Ifølge et dokument fra Kommissionen skal der tilsyneladende være planer om at lukke de italienske, nederlandske og tyske sprogafdelinger på fire Europaskoler (Bergen, Culham, Mol og Karlsruhe).

1. Kan Kommissionen bekræfte denne oplysning og forklare, hvorfor en sådan foranstaltning er truffet?

2. Mener Kommissionen ikke, at denne lukning kan skade den ret, som de tjenestemænd, der arbejder på ovennævnte steder, har til at lade deres børn uddanne i deres oprindelseslands kultur på deres eget modersmål?

3. Mener Kommissionen ikke, at de børn, der ikke kan følge undervisningen i en sprogafdeling på deres eget sprog, og som derfor er nødt til at følge undervisningen i en anden afdeling, kan blive til gæster, der skal påduttes en anden kultur på de sprog, der på grund af foranstaltninger som denne, bliver mere og mere dominerende?

4. Mener Kommissionen ikke, at respekten for den kulturelle og sproglige mangfoldighed, der så højtideligt erklæres i officielle taler og skrifter, også burde sikres i Europaskolernes skolesystem — et system, der blandt andet kan tilbyde et spændende og inspirerende miljø på grund af, at der tages højde for den europæiske dimension i undervisningen?

5. Hvilke initiativer vil Kommissionen foreslå regeringerne i medlemsstaterne for at få skolesystemerne i de respektive stater til at finde frem til organisatoriske og finansielle løsninger, der kan sikre retten til respekt for kulturel mangfoldighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(19. marts 2004)

Kommissionen er medlem af Europaskolernes Øverste Råd, der omfatter 16 medlemmer, og hvoraf de øvrige medlemmer udpeges af de enkelte medlemsstaters regeringer. Som medlem af Det Øverste Råd satte Kommissionen på mødet i dette forum i januar 2004 et punkt på dagsordenen, der gik ud på, at den ønskede, at de kriterier, som Det Øverste Råd vedtog på sit møde i oktober 2000 om åbning, drift og lukning af sprogafdelinger på Europaskolerne (kriterierne i den såkaldte »Gaignage«-rapport) blev taget i anvendelse over for visse sprogafdelinger på Europaskolerne i Culham, Mol, Bergen og Karlsruhe.

I henhold til disse kriterier, der enstemmigt blev vedtaget i år 2000 af Det Øverste Råd, der repræsenterer samtlige medlemsstaters regeringer, kan en sprogafdeling lukkes, såfremt der over en toårig periode er 37 elever eller færre i hele grundskolesektionen og 42 elever eller færre i hele sekundærskolesektionen, eller såfremt antallet af kategori I-elever (børn af ansatte i EU) er lavt.

Disse to kriterier kan anvendes hver for sig, men de gælder begge de facto for den italienske og den nederlandske sprogafdeling i Culham, for den italienske sprogafdeling i Mol, den italienske og tyske sprogafdeling i Bergen og den nederlandske sprogafdeling i Karlsruhe. For den italienske sprogafdeling i Karlsruhe gælder det, at skønt antallet af elever er en smule højere end det minimum, der kræver i henhold til Gaignage-kriterierne, er eleverne næsten udelukkende kategori III-elever (børn af forældre uden tilknytning til EU-institutionerne). Dette bevirker, at det andet Gaignage-kriterium får fuld virkning.

Kommissionen er rede til at forelægge det ærede medlem detaljerede oplysninger om antallet af elever på hver skole og i hver sprogafdeling. Det kan som eksempel nævnes, at der i den italienske sprogafdeling på Europaskolen i Mol for øjeblikket kun er 5 elever på grundskoletrinnet og 13 elever på sekundærskole-trinnet, hvoraf kun 2 er børn af EU-ansatte, mens der i den nederlandske sprogafdeling på Europaskolen i Culham er 32 elever på grundskoletrinnet og 33 elever på sekundærskoletrinnet, hvoraf ingen er børn af EU-ansatte.

Kommissionen hylder princippet om, at der gives en flersproget europæisk undervisning til børn af EU-ansatte på alle de steder, hvor EU-institutionerne er beliggende, og går under ingen omstændigheder ind for nogen form for »kulturimperialisme«. Hvad spørgsmålet om antallet af sprogafdelinger angår, mener Kommissionen og det øvrige Øverste Råd, at der på steder med et ringe antal EU-ansatte kan gennemføres flersproget europæisk undervisning på Europaskolerne på andre måder, og at denne undervisning ikke nødvendigvis altid skal foregå på elevens modersmål. Især på Europaskolen i Culham er situationen yderligere kompliceret, eftersom der ikke længere findes nogen EU-institutioner eller EU-ansatte dér.

Kommissionen beder det ærede medlem bemærke, at sprogafdelingerne i henhold til de vedtagne kriterier kun vil blive udfaset gradvist og ikke lukke pludseligt. Efter der er truffet en afgørelse på grundlag af de relevante kriterier, vil sprogafdelingerne fortsætte med at fungere mindst seks skoleår endnu, indtil de nuværende forløb for undervisning på primær-, sekundær- og studentereksamenstrinnet er afsluttet (i dette tilfælde juli 2011).

Kommissionen ser ikke nogen gyldige argumenter for — med store udgifter til følge for skatteborgerne og EU-budgettet — kunstigt at bevare særligt små sprogafdelinger på mindre Europaskoler, især ikke i lyset af Bösch-rapporten, som Europa-Parlamentet vedtog i 2002; denne rapport vedrører finansieringen af Europaskolerne og behovet for at sikre en bedre finansiel forvaltning under hensyntagen til det voksende udgiftsbehov, der skyldes EU-udvidelsen og den påkrævede oprettelse af nye polske, ungarske og tjekkiske sprogafdelinger på Europaskolerne i Bruxelles og Luxembourg.