ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2015/99

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(9. november 1999)

Om: Organisationsplan over den nye Kommissions tjenestegrene

Jeg anmoder om at få tilsendt den nye organisationsplan over Kommissionens tjenestegrene med klar angivelse af lederne for de enkelte generaldirektorater, direktorater, tjenestegrene og eventuelle andre selvstændige afdelinger. De ansvarlige ledere bedes angivet med navn, nationalitet og køn.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(1. december 1999)

På baggrund af Kommissionens organisationsplan er der blevet sendt en fortegnelse over tjenestemænd i ledende stillinger med angivelse af lønklasse, køn og nationalitet direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat.

Med hensyn til den nye Kommissions organisationsplan henvises det ærede medlem til den elektroniske udgave på Internettet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1899/99

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 1999)

Om: Kalejdoskop-programmet (1996-1998)

Kan Kommissionen oplyse, hvilke organer (offentlige eller private), institutioner, selskaber, andelsvirksomheder og personer der er blevet tildelt hvilke beløb eller bidrag (herunder udbetalinger, hvad enten de allerede er foretaget eller ej), for så vidt angår Kalejdoskop-programmet til støtte for kunstneriske og kulturelle arrangementer (1996-1998) (budget 26,5 mio., svarende til ca. 51 mia. lire).

Står det klart, hvad beløbene rent faktisk er blevet brugt til, og om initiativerne har været en succes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(23. november 1999)

For så vidt angår spørgsmålets første del, er svaret ret fyldigt og omfatter adskillige publikationer, hvorfor Kommissionen sender alle svarets elementer direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat.

For så vidt angår spørgsmålets anden del, følges de udvalgte projekter op gennem foreløbige og endelige rapporter, og de bevilgede finansielle bidrag ydes ikke, før Kommissionen har gennemlæst og godkendt disse rapporter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1739/99

af Umberto Bossi (TDI) til Kommissionen

(1. oktober 1999)

Om: Direktiv 96/0009/EF

Kan Kommissionen oplyse, om og i hvilket omfang Italien har gennemført direktiv 96/0009/EF(1) af 11. marts 1996 om retlig beskyttelse af databaser?

Kan den desuden specificere, hvilke lande der endnu ikke har vedtaget nationale foranstaltninger til gennemførelse af ovennævnte direktiv?

(1) EFT L 77 af 27.3.1996, s. 20.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(12. november 1999)

Italien har gennemført Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/0009/EF af 11. marts 1996 om retlig beskyttelse af databaser(1) ved decreto legge nr. 169 af 6. maj 1999(2). Kommissionen er ved at gennemgå den pågældende tekst.

Kommissionen har besluttet at indbringe klage for Domstolen om Grækenlands, Irlands, Luxembourgs og Portugals manglende gennemførelse af direktivet inden for de angivne tidsfrister.

(1) EFT L 77 af 27.3.1996.

(2) Gazzetta Ufficiale nr. 138, 15.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1708/99

af Hervé Novelli (PPE-DE) til Rådet

(30. september 1999)

Om: Uoverensstemmelse mellem EU's regionalpolitik og visse beslutninger truffet af de franske myndigheder

Departementet Indre-et-Loire er for øjeblikket genstand for overvejelser omkring en ny områdeinddeling i forbindelse med EU's regionalpolitikreform. Nouatre kommune i kantonen Sainte-Maure, der hidtil har været berettiget til støtte fra EFRU under mål nr. 5b, vil muligvis kunne komme i betragtning under mål nr. 2.

Sideløbende hermed har de franske myndigheder imidlertid truffet en beslutning, der sigter på næsten helt at lukke kasernen i Nouatre, som har 400 ansatte, heraf 250 civile, hvilket vil være et hårdt slag for økonomien i lokalområdet. Skolen i Nouatre, hvorpå de ansattes børn går, vil f.eks. blive truet af nedlæggelse i en mere eller mindre nær fremtid.

1. Mener Rådet ikke, at der er et uholdbart modsætningsforhold mellem dets regionalpolitiske mål for Indre-et-Loire og den beslutning, som de franske myndigheder uden at rådføre sig med nogen har truffet i en kommune i det omtalte departement?

2. Mener Rådet ikke, at det bør rette henvendelse til den franske regering for at bringe denne uoverensstemmelse ud af verden?

3. Har Rådet generelt kendskab til andre lignende tilfælde, og hvilke foranstaltninger agter det at træffe for fremover at undgå tilsvarende modsætningsforhold?

Svar

(9. december 1999)

1. Rådet vedtog i juni den nye forordning om strukturfondene, der fastlægger de prioriterede mål, de almindelige principper og programmeringsmetoden for perioden 2000-2006.

2. I henhold til denne forordning påhviler det Kommissionen at vurdere sammenhængen mellem udviklingsstrategierne for mål 2-regionerne, som de præsenteres af medlemsstaterne, og målene i Fællesskabets regionalpolitik.

Det tilkommer hverken Rådet at gribe ind i dette arbejde eller at kommentere medlemsstaternes politikker og nationale valg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1582/99

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Grøn forarbejdning af fisk

Vil Kommissionen overveje at give finansiel støtte til fiskeindustrien, således at den tilskyndes til at fremskaffe anlæg til udnyttelse af fiskeaffald snarere end til industrielt fiskeri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. oktober 1999)

Modsat hvad der synes at være underforstået i det ærede medlems spørgsmål, søger Kommissionen ikke at fremme industrifiskeri (i betydningen fiskeri efter andet end spisefisk).

Når det gælder finansielle incitamenter for forarbejdningsindustrien, er det udtrykkeligt anført i det gældende retsgrundlag, Rådets forordning (EF) 2468/98 af 3. november 1998 om kriterier og betingelser for EF-strukturinterventioner inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter(1), at der ikke ydes støtte til investeringer, der gælder fiskerivarer og akvakulturprodukter, som er bestemt til at blive anvendt og forarbejdet til andre formål end konsum, medmindre investeringerne udelukkende gælder behandling, forarbejdning og afsætning af affald fra fiskerivarer og akvakulturprodukter (bilag II, nr. 2.4). Kommissionen har foreslået, at denne bestemmelse også medtages i det retsgrundlag, som kommer til at gælde for strukturfondenes næste programmeringsperiode (2000-2006).

(1) EFT L 312 af 20.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1800/99

af Helena Torres Marques (PSE) til Rådet

(13. oktober 1999)

Om: Forslag til direktiver, som afventer afgørelse i Rådet

På mødet den 23. september 1999 i Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme bekræftede formanden for Rådet (transport), at der befandt sig en lang række forslag til direktiver i Rådet, som dette endnu ikke havde truffet nogen afgørelse om, på trods af at nogle af disse sager havde været i venteposition i årevis.

Vil Rådet oplyse, hvilke forslag til direktiver det drejer sig om?

Svar

(17. december 1999)

De forslag til direktiver, som det ærede medlem henviser til, vedrører bl.a. dem, der var emnet for den beslutning, som Europa-Parlamentet vedtog på mødet den 16. september 1999 (jf. dok. PE 279.943).

Med denne beslutning har Europa-Parlamentet under førstebehandlingen som led i den fælles beslutningsprocedure efter Amsterdam-traktatens ikrafttrædelse bekræftet en række tekster, der blev vedtaget i foregående valgperiode.

I forlængelse af Europa-Parlamentets beslutning vil Rådet fremover søge at fremme disse sager.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2690/99

af Thierry La Perriere (UEN) til Rådet

(3. januar 2000)

Om: Forbindelserne mellem EU og Tyrkiet, menneskerettigheder og kristne mindretal

I forbindelse med forhandlingerne om toldunionens gennemførelse og om Tyrkiets ansøgning om EU-medlemskab er Rådet særligt opmærksomt på kurdernes situation.

Der findes andre mindretal i Tyrkiet. En ikke ubetydelig del af landets befolkning er kristen. Disse kristne tyrkere har tidligere været ofre for massive menneskerettigskrænkelser. Deres situation er fortsat yderst prekær.

Vil Rådet oplyse, om det i forbindelse med de igangværende forhandlinger med Tyrkiet er særligt opmærksomt på disse kristne mindretals situation?

Svar

(13. marts 2000)

Det Europæiske Råd besluttede på mødet i Helsingfors, at Tyrkiet er et kandidatland, der vil kunne tiltræde EU på grundlag af de samme kriterier som dem, der gælder i forhold til de andre kandidatlande. Opfyldelse af den politiske del af Københavnskriterierne er en forudsætning for, at der kan indledes tiltrædelsesforhandlinger. Rådet understreger, at institutionel stabilitet, som garanterer menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal, er et af de politiske kriterier i Københavnskriterierne. Dette vil naturligvis omfatte de kristne mindretal.

Ifølge konklusionerne fra det Europæiske Råd i Helsingfors vil Tyrkiet med udgangspunkt i den eksisterende Europastrategi, ligesom de andre kandidatlande, nyde godt af en førtiltrædelsesstrategi til at stimulere og understøtte dets reformer. Denne vil omfatte en udvidet politisk dialog med vægten lagt på fremskridt i retning af opfyldelse af det politiske kriterium for tiltrædelse bl.a. under særlig henvisning til menneskerettighedsspørgsmål. Dette vil naturligvis også omfatte de kristne mindretal.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1563/99

af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Medlemsmedarbejdere ansat i GD XII

1. Hvor mange medarbejdere til medlemmer af Europa-Parlamentet er blevet ansat i GD XII og FFC, med hvilken kontrakttype og til varetagelse af hvilke opgaver?

2. Er nogen af Kommissionens tjenestegrene, UCLAF eller andre organer i færd med eller har de afsluttet administrative og/eller retslige undersøgelser mod personer ansat i GD XII, der har haft en sådan udvikling i deres karriere?

3. Hvilke anklager er der i bekræftende fald og under fuld hensyntagen til de berørtes rettigheder og alle gældende bestemmelser blevet formuleret, og hvor langt er disse sager nået?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(14. oktober 1999)

1. Blandt de personer, der inden for den seneste valgperiode er blevet ansat i det tidligere generaldirektorat Videnskab, forskning og udvikling (GD XII), og Det Fælles Forskningscenter (FFC), har nogle tidligere været ansat i andre institutioner med en anden status, herunder bl.a. som medarbejdere hos parlamentsmedlemmer.

Kommissionen kan navnlig oplyse, at den er bekendt med, at nogle tidligere medarbejdere hos parlamentsmedlemmer (7 i GD XII og én i FFC), er blevet ansat i løbet af den seneste valgperiode enten som tjenestemænd, midlertidigt ansatte eller medhjælpere via de gældende administrative procedurer (udvælgelsesprøver, udvælgelser, tests), og i overensstemmelse med de gældende bestemmelser.

2. og 3. Der er for øjeblikket ikke nogen administrativ eller retslig procedure i gang og en sådan har heller ikke været indledt mod personer, der inden for de seneste fem år er blevet ansat i GD XII eller FFC, og som eventuelt tidligere har været medarbejdere hos parlamentsmedlemmer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2791/99

af Luís Queiró (UEN) til Kommissionen

(7. januar 2000)

Om: Krænkelse af konkurrencereglerne i Tyskland

I de seneste uger har man to gange været vidne til et regeringsindgreb i forbindelse med økonomiske aktiviteter i en af Den Europæiske Unions medlemsstater, nemlig Tyskland.

Årsagen til det første indgreb var at undgå virksomheden Philip Holzmanns forestående konkurs, hvorfor der blev ydet statsstøtte i en størrelsesorden af 256 mio. DM (svarende til 127,8 mio.).

Med det andet indgreb modsatte den tyske regering sig den engelske virksomhed Vodafone Air Touch's tilbud om køb af aktie majoriteten i den tyske virksomhed Mannesmann ved at opfordre til fastsættelsen af regler, som vanskeliggør denne form for transaktioner, med den begrundelse at det var nødvendigt at undgå et kultursammenstød mellem forskellige former for kapitalisme. Kommissionen bedes på baggrund heraf besvare følgende.

1. Kan den tyske regerings indgreb betragtes som markedsoperationer?

2. Var ovennævnte indgreb på forhånd blevet godkendt af Kommissionen?

3. Er der her tale om en omgåelse af Fællesskabets konkurrenceregler, som det påhviler Kommissionen at fremme og forsvare, eller ej?

4. Er der her behov for et konsekvent indgreb fra Kommissionens side svarende til dens indgreb i forbindelse med den portugisiske regerings modstand mod Champalimaud/Santander Central Hispano-aftalen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(1. februar 2000)

Det fjendtlige overtagelsestilbud, som Vodafone Airtouch har lanceret over for den tyske virksomhed Mannesmann, vil blive vurderet efter EU's konkurrenceregler, navnlig Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser(1) (fusionsforordningen).

Fusionsforordningen gør det muligt for den tyske regering at blokere for fusionen mellem Vodafone Airtouch og Mannesmann, hvis hensynet til den offentlige sikkerhed, mediernes pluralitet og tilsynsreglerne tilsiger det. Hvis de tyske myndigheder måtte finde, at transaktionen er til skade for andre offentlige interesser, skal de imidlertid meddele Kommissionen dette.

Efter en foreløbig undersøgelse af den anmeldte støtte til Holzmann på basis af rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fandt Kommissionen, at der herskede alvorlig tvivl med hensyn til støttens forenelighed med fællesmarkedet. Den 18. januar 2000 indledte Kommissionen derfor en procedure, og den vil som led heri foretage en tilbundsgående undersøgelse af støtteforanstaltningerne. Kommissionen forsikrer det ærede medlem, at sagen vurderes meget grundigt.

(1) EFT L 395 af 30.12.1989, senest berigtiget i EFT L 40 af 13.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2790/99

af Paul Lannoye (Verts/ALE) til Kommissionen

(7. januar 2000)

Om: Forskningsprojekter vedrørende behandlingssystemer inden for rammerne af det 5. rammeprogram

Fristen for indgivelse af ansøgninger om støtte til forskningsprojekter (Bekendtgørelsens nummer 1999/C 64/13) vedrørende behandlingssystemer inden for rammerne af det 5. rammeprogram er netop udløbet (den 15. november 1999). Vi er bekendt med, at der er ansøgt om støtte til en række forskningsprojekter, hvis formål er at evaluere ikke-konventionel medicin (Forskningsprogram 1.1.1. tematisk prioritet 1.1.1. 10.1 (i)(ii)(iii) Forsknings i offentlig sundhed, forsknings i sundhedsservice og sundhed og sikkerhed/ evaluering af effektiviteten af ikke-konventionelle behandlingsformer)

En korrekt og objektiv evaluering af forskningsprojekter sker normalt med bistand fra specialiserede eksperter inden for de berørte forskningsområder.

Kan Kommissionen oplyse, om de sagkyndige for evalueringen af kvaliteten af forskningsprojekter inden for de forskellige discipliner (homøopati, osteopati osv.) allerede er blevet udpeget?

Hvis det ikke er tilfældet, bedes Kommissionen oplyse, hvornår og efter hvilke objektive kriterier og efter hvilken procedure den regner med at udpege de sagkyndige?

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange forskningsprojekter omfattende hvor mange discipliner den allerede har modtaget støtteansøgninger for?

Er bevillingerne til disse projekter tilstrækkelige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(28. januar 2000)

Indkaldelsen af forslag(1) i henhold til særprogrammet for forskning Livskvalitet og forvaltning af bioressourcer(2) har resulteret i ca. 600 projektforslag inden for området Aktiviteter af generisk karakter. Tre af projekterne vedrører ikke-konventionel medicin.

Evalueringen af forslagene, som skal foretages af uafhængige eksperter, finder sted i januar 2000. Som fastsat i evalueringsvejledningen for programmet (www.cordis.lu/life) skal hvert forslag evalueres af mindst fire uafhængige eksperter. Samtlige eksperter udvælges fra Kommissionens ekspert-database, som er sammensat på grundlag af interessetilkendegivelser. De udvælges efter deres videnskabelige ekspertise inden for hver af de discipliner, der er nævnt i arbejdsprogrammet. Navnene på de eksperter, som deltager i evalueringen, offentliggøres, når alle beslutninger vedrørende indkaldelsen af forslag er truffet.

Der er afsat 86 mio. til aktiviteter af generisk karakter i forbindelse med denne evaluering. Da det samlede fællesskabsbidrag til de 600 modtagne forslag ville overstige 900 mio., vil der efter al sandsynlighed kunne udvælges ca. et ud af ti projektforslag vedrørende aktiviteter af generisk karakter.

(1) EFT C 64 af 6.3.1999.

(2) EFT L 64 af 12.3.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2464/99

af Dominique Souchet (UEN) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Drivgarn

EU har besluttet at forbyde anvendelse af drivgarn fra den 31. december 2001 til tunfiskeri i Atlanterhavet og i Middelhavet.

I denne forbindelse har EU fastsat økonomisk bistand for at muliggøre fartøjernes tilpasning til andre fangstmetoder. Men i forlængelse af en række undersøgelser foretaget af fiskerikyndige synes fartøjer, som er udstyret til tunfiskeri med drivgarn, vanskeligt at kunne tilpasses andre fangstmetoder. Fiskerne er derfor tvunget til at påtænke bygning af nye fartøjer, som er bedre tilpasset den forskriftsmæssige udvikling inden for deres erhverv.

Kunne Kommissionen i dette præcise tilfælde i forbindelse med bygning af tilpassede fartøjer påtænke en særlig kilowatt-rammebevilling, der undtagelsesvis anvendes til det pågældende udstyr, naturligvis som supplement til og ud over det traditionelle program for bygning af fiskerfartøjer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. januar 2000)

Den 22. november 1999 nåede Rådet (fiskeriministrene) til enighed om en forordning om nærmere regler og betingelser for strukturforanstaltninger inden for fiskeriet, hvori det bl.a. fastsættes, på hvilke betingelser en medlemsstat kan forny og modernisere sin fiskerflåde med eller uden støtte fra det offentlige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1844/99

af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen

(11. oktober 1999)

Om: De belgiske skatteregler (artikel 58) for returkommission og konkurrencereglerne

I henhold til artikel 58 i de belgiske skatteregler har virksomheder udtrykkeligt ret til at yde returkommission, der eufemistisk beskrives som hemmelig provision, såfremt sådanne betalinger er anerkendt som gældende praksis. Den belgiske finansminister kan mldr godkende sådanne beløb som driftsudgifter, såfremt de ikke overstiger de normale grænser, og den pågældende virksomhed betaler de skyldige skatter og afgifter i den forbindelse mldr.

Er Kommissionen bekendt med disse returkommissionsbestemmelser i Belgien? Mener den, at disse bestemmelser er i overensstemmelse med traktaternes ånd og bogstav? Har Belgien underrettet Kommissionen om, hvilke medlemsstater der anerkende sådanne betalinger som gældende praksis? Kommissionen bedes navnlig præcisere, om Belgien anerkender betalinger i andre EU-lande som gældende praksis? Er Kommissionen endvidere også af den opfattelse, at returkommissionsbestemmelserne er i modstrid med konkurrenceprincipperne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(8. november 1999)

I mangel af harmoniseringsbestemmelser henhører direkte beskatning under medlemsstaternes kompetence, med forbehold af iagttagelse af fællesskabsretten og navnlig af de i traktaten fastsatte grundlæggende frihedsrettigheder.

I forbindelse med korruptionsbekæmpelse vedtog Ministerrådet for Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) i april 1996 en henstilling til medlemmerne om at forbyde fradrag for bestikkelse af udenlandske embedsmænd. Undertegnelsen af konventionen af 17. december 1997 om bekæmpelse af korruption af udenlandske embedsmænd i internationale forretningstransaktioner, der er blevet ratificeret af Belgien, har spillet en vigtig rolle ved revisionen af lovgivningerne i de kontraherende stater og sikret gennemførelsen af henstillingen fra 1996. Endvidere har Kommissionen i sin meddelelse af 21. maj 1997(1) om EU's politik mod korruption henvist til, at den over for medlemsstaterne vil rejse spørgsmålet om fradrag for bestikkelse i de rette instanser, med henblik på at nå frem til en aftale om en aktion, der tager sigte på afskaffelse af denne fradragsmulighed.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over, har Belgien en ordning, der efter finansministerens godkendelse giver virksomheder ret til på visse betingelser at behandle hemmelig provision som driftsudgifter, når virksomheden har betalt de pågældende skyldige skatter og afgifter, beregnet efter en standardsats, der fastsættes af ministeren, og som aldrig kan udgøre mindre end 20 %. Artikel 7 i loven af 10. februar 1999 om bekæmpelse af korruption bestemmer dog, at dennne godkendelse ikke gives ved erhvervelse eller videreførelse af offentlige kontrakter eller administrative tilladelser.

Med denne nye bestemmelse må Belgien således i lighed med andre medlemsstater efterkomme de holdninger, som OECD og Kommissionen har givet udtryk for vedrørende afskaffelse af fradrag til bestikkelse af udenlandske embedsmænd.

(1) KOM(97) 192 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2219/99

af Charles Tannock (PPE-DE) til Rådet

(23. november 1999)

Om: Afgiftsdrøftelser

1. Hvilke møder er blevet afholdt i løbet af den seneste måned for at drøfte elementer i den såkaldte Monti-afgiftspakke, og hvilke møder er planlagt med det samme formål i løbet af de næste to måneder?

2. Hvilke afgiftsspørgsmål er navnlig blevet drøfter under den sidste måneds møder, og hvilke spørgsmål er det hensigten at drøfte på de kommende møder?

3. Kan Rådet af hensyn til åbenheden forelægge Parlamentet sammenfattende rapporter af disse møder og alle de dokumenter, som drøftelserne har været baseret på?

4. Med hensyn til direktivforslaget om beskatning af indtægter fra opsparing (kuponskat) er det i beretninger fra pressen blevet tilkendegivet, at kommissær Bolkestein lader til være mere imødekommende end hidtil over for tanken om at give tilladelse til fritagelser for kuponskat for handel med euroobligationer. Hvad er udsigten til, at der opnås enighed om en sådan fritagelse? Hvad er de mest sandsynlige betingelser for en sådan fritagelse?

5. Vil Arbejdsgruppen vedrørende en Adfærdskodeks for Erhvervsbeskatning forelægge sin endelige beretning i tide? Vil denne beretning blive offentliggjort? Hvilke foranstaltninger i de enkelte medlemsstater er medtaget i denne beretning?

Svar

(14. februar 2000)

Afslutningen af de tre elementer i den såkaldte skattepakke inden Det Europæiske Råd i Helsingfors har i de sidste måneder været et af de højest prioriterede spørgsmål for formandskabet. Med henblik herpå har der været ført intensive drøftelser om både tekniske spørgsmål og grundlæggende træk i Rådet og dets kompetente organer (på teknisk og højt niveau). Rådet vil fortsat holde Europa-Parlamentet underrettet om sagens gang på den sædvanlige måde.

For så vidt angår forslag til direktiv om beskatning af renteindtægter fremgår det af de hidtidige drøftelser, at medlemsstaternes synspunkter stadig ikke er sammenfaldende med hensyn til nogle af de centrale spørgsmål.

Gruppen vedrørende en Adfærdskodeks for Erhvervsbeskatning har afsluttet sine drøftelser om vurderingen af potentielle skadelige foranstaltninger. Rapporten om dens arbejde blev fremsendt til samlingen i Rådet (økonomi og finans) den 29. november 1999. I henhold til adfærdskodeksens punkt H offentliggøres rapporten fra adfærdskodeksgruppen, hvis Rådet træffer beslutning herom.