ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1838/97 af Klaus-Heiner LEHNE til Kommissionen. Direktiv 90/314/EØF om pakkerejser



EF-Tidende nr. C 076 af 11/03/1998 s. 0058



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1838/97 af Klaus-Heiner Lehne (PPE) til Kommissionen (28. maj 1997) Om: Direktiv 90/314/EOEF om pakkerejser Hvilke medlemsstater har gennemfoert direktiv 90/314/EOEF ((EFT L 158 af 23.6.1990, s. 59. )) i hvilken udstraekning og hvornaar? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (1. juli 1997) Fristen for omsaetning af direktiv 90/314/EOEF var den 31. december 1992. Alle medlemsstaterne har meddelt deres nationale gennemfoerelsesforanstaltninger: Belgien: Loi régissant le contrat d'organisation de voyages et le contrat d'intermédiaire de voyages af 16.2.1994 og arrêté ministériel af 19.9.1994. Danmark: Bekendtgoerelse om pakkerejser af 21.9.1993. Tyskland: Gesetz zur Durchfuehrung der Richtlinie des Rates vom 13. juni 1990 ueber Pauschalreisen af 24. Juni 1994 (BGB 26.6.1994). Graekenland: Décret présidentiel nr. 339, Den Graeske Statstidende af 11.9.1996. Spanien: Ley 21/1995 reguladora de los viajes combinados. BOE af 6. juni, af 7.7.1995, og Resolución af 4.7.1996 - BOE af 24.7.1996. Frankrig: Loi 92-645 af 13. juli 1992 (JO af 14.7.1992). Irland: Package Holidays and Travel Trade Act, 1995, af 17.7.1995. Italien: Decreto legislativo 13.3.1995 nr. 111, Gazetta Ufficiale della Republica Italiana 14.4.1995. Luxembourg: Loi af 14 juin 1994 - Mémorial af 6.7.1994. Nederlandene: Lov af 24.12.1992 (Staatsblad 1992/689) og bekendtgoerelse af 15.1.1993 (Staatsblad 1993/43). OEstrig: Bundesgesetzblatt af 10.1.1997. Portugal: Decreto-Lei nr. 198/93 af 27.5.1993 (Diario da Republica - I, Serie A, nr. 123 - 27.5.1993). Finland: Lag nr. 1079/1080/1080/1085 af 28.11.1994 - Finlans Foerfattningssamling af 5.12.1994. Sverige: 1 Lagen om paketresor SFS 1992: nr. 1672 af 30.12.1992. 2. Lag om aendring i resegarantilagen 1972: 204. 3. Lag om aendring i sjoelagen 1981: 35 s.1. 4. Konsumentverkets foereskrifter och allmaenna raad om paketresor (KOVFS 1993: 3 af 30.7.1993). Det Forenede Kongerige: Statutory Instrument 1992 3288 Consumer Protection. De nationale gennemfoerelsesforanstaltninger i Graekenland, Frankrig og Sverige giver ikke anledning til problemer i forhold til direktivet, hvilket ikke er tilfaeldet i Danmark, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal og Det Forenede Kongerige. De nationale gennemfoerelsesforanstaltninger i Belgien, Tyskland, Spanien, Italien, OEstrig og Finland undersoeges i oejeblikket.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1728/97 af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: Ensartede OEMU-kriterier men asymmetriske virkninger mellem lande med en nordisk velfaerdsmodel og andre EU-lande

Unionens medlemsstater er ikke homogene, idet deres samfundsmaessige og oekonomiske strukturer adskiller sig vaesentligt fra hinanden. Ifoelge den nordiske velfaerdsmodel har alle individuelt ret til social sikring. Som foelge heraf er kvinderne blevet frigjort fra de hjemmegaaende husmoedres pasningspligt og forsoergelsen fra mandens side.

Den offentlige sektors tjenester skaber arbejdspladser for kvinderne og muligheder for dem til at komme ud paa arbejdsmarkedet. Kvindernes afhaengighed af staten medfoerer, at nedskaeringerne i de offentlige udgifter direkte beroerer forudsaetningerne for kvindernes eksistens. Derfor behandler OEMU-kriterierne, isaer de snaevre rammer for den offentlige sektor, maend og kvinder forskelligt i de enkelte lande afhaengigt af, hvordan den sociale sikring er struktureret i den paagaeldende medlemsstat.

Under henvisning til ovenstaaende bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal: Hvad agter Kommissionen at goere for at rette op paa den urimelighed, der opstaar, naar de ensartede OEMU-kriterier behandler maend og kvinder forskelligt i de enkelte lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves -Thibault de Silguy (31. juli 1997)

Ifoelge OEMU-kriterierne er nedskaeringer i de offentlige udgifter ikke et maal. Hvis der i EF-traktaten laegges vaegt paa begraensninger af de offentlige underskud og den offentlige gaeld - blandt en raekke andre ligeledes vigtige betingelser - er det for at sikre et policy-mix, der fremmer vaekst og beskaeftigelse. Langsigtet stabilitet i de offentlige finanser er en noedvendig forudsaetning for stabilitet paa penge- og kreditmarkedet, et lavt renteniveau og tillid i den private sektor, som igen er af afgoerende betydning for investeringer, vaekst og jobskabelse.

OEMU-kriterierne er de samme for alle medlemsstaterne. De er ikke nogen hindring for den nordiske velfaerdsmodel eller for nogen af de sociale ordninger, der stadig hoerer under medlemsstaternes kompetenceomraade. Enhver socialpolitiks finansielle levedygtighed afhaenger i sidste instans af oekonomiens styrke og evne til at skabe indkomster.

OEMU-kriterierne paavirker ikke det forhold, at maend og kvinder har de samme rettigheder, og beroerer saaledes ikke ligebehandlingen af maend og kvinder paa arbejdsmarkedet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2393/97 af Carmen Fraga Estévez (PPE) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Overvaagning af fiskeressourcerne inden for CITES

De Forenede Stater har foreslaaet, at der oprettes en CITES-gruppe om fiskearter, for at behandle spoergsmaalet om ressourcerne, der reguleres af de forskellige kompetente organisationer inden for fiskeriet.

Saavel FAO's adfaerdskodeks som FN-aftalen om faelles fiskebestande og staerkt vandrende fiskebestande anerkender, at vedtagelse af enhver CITES-foranstaltning i disse tilfaelde skal bygge paa en udtalelse fra de organisationer, der forvalter fiskeriet af disse arter, og som derfor har det bedste videnskabelige kendskab til virkeligheden omkring den aktivitet, der udfolder sig.

Alligevel har Kommissionen stillet sig positivt til oprettelse af en saadan CITES-gruppe. Hvad har vaeret Kommissionens bevaeggrunde til at stoette en saadan holdning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (4. august 1997)

Kommissionen gik ind for oprettelsen af en arbejdsgruppe for havfiskearter under konferencen for international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES), altsammen under forudsaetning af, at gruppen skulle tage stilling til CITES-aspekterne af bevarelsen af havfisk og ikke beskaeftige sig med omraader, som henhoerer under FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) og de regionale fiskerioverenskomster. En arbejdsgruppe under CITES-partskonferencen udarbejdede en udgave af forslaget herom, hvori der blev taget fuldt hensyn til ovennaevnte betingelse, og det heraf foelgende nye forslag fik Faellesskabets stoette.

Det boer paapeges, at sigtet med forslaget var at undgaa, at CITES blev aktivt involveret i havfiskearter, snarere end det modsatte. Til trods herfor blev forslaget afvist af CITES-partskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1888/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juni 1997)

Om: EF-varemaerker og international varemaerkeregistrering

Der henvises til »Forslag til Raadets afgoerelse om godkendelse af Det Europaeiske Faellesskabs tiltraedelse af protokollen til Madrid-arrangementet om den internationale registrering af varemaerker vedtaget i Madrid den 27. juni 1989« (KOM(96)0367 - 96/0190(CNS) ((EFT C 293 af 5.10.1996, s. 11. )) og til »Forslag til Raadets forordning (EF) om aendring af Raadets forordning (EF) nr. 40/94 af 20. december 1993 om EF-varemaerker med henblik paa Det Europaeiske Faellesskabs tiltraedelse af protokollen til Madrid-arrangementet om den internationale registrering af varemaerker vedtaget i Madrid den 27. juni 1989« (KOM(96)0372 - 96/0198(CNS)) ((EFT C 300 af 10.10.1996, s. 11. )).

Den 20. december 1993 vedtog Raadet forordning (EF) nr. 40/94 ((EFT L 11 af 14.1.1994, s. 1. )) om EF-varemaerker (i det foelgende benaevnt »forordningen«).

Gennem forordningen indfoeres et EF-varemaerkesystem, som giver maerkerne (maerker paa produkter og paa tjenesteydelser) en samlet beskyttelse inden for Det Europaeiske Faellesskab paa grundlag af indgivelse af én enkelt anmodning om registrering.

Den 1. januar 1996 begyndte Kontoret for Harmonisering i Det Indre Marked, som har hjemsted i Alicante, at acceptere indgivelsen af anmodninger om EF-varemaerker, og den 1. april 1996 blev det fuldt ud operativt, hvilket ogsaa gaelder Madrid-protokollen, som var traadt i kraft den 1. december 1995.

1. Vi stiller os positivt til Det Europaeiske Faellesskabs tiltraedelse af protokollen til Madrid-arrangementet om den internationale registrering af varemaerker;

2. vi stiller os positivt til indfoerelsen af afsnit XIII i forordning (EF) nr. 40/94, men anmoder Kommissionen om at foreslaa initiativer med henblik paa harmonisering af lovgivningerne inden for tegninger og modeller.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. juli 1997)

Kommissionen er glad for, at det aerede medlem kan stoette de to forslag om Faellesskabets tiltraedelse af Madrid-protokollen og aendringen af EF-varemaerkeforordningen med henblik paa en saadan tiltraedelse.

Hvad angaar det udtrykte oenske om at Kommissionen skal foreslaa en raekke initiativer med henblik paa harmonisering af moensterlovgivningerne, skal Kommissionen meddele det aerede medlem, at den rent faktisk i december 1993 udarbejdede to forslag paa omraadet. Det foerste vedroerer et forslag til Parlamentets og Raadets forordning om indfoerelse af en EF-ordning til retlig beskyttelse af moenstre ((KOM(93) 344. )). Det andet vedroerer et forslag til Parlamentets og Raadets direktiv om retlig beskyttelse af moenstre, hvor maalet er at harmonisere visse aspekter af den nationale lovgivning paa omraadet ((KOM(93) 342. )). Det foerste forslag foreligger for oejeblikket stadig for Parlamentet med henblik paa en udtalelse. Hvad angaar det andet forslag har Raadet vedtaget en faelles holdning den 17. juni 1997. Denne tekst vil blive forelagt Parlamentet med henblik paa anden behandling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 862/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Kræftbekæmpelse (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0011



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0862/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Kraeftbekaempelse Kan Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-4301: Kraeftbekaempelse oplyse, om der er udbetalt stoette til Italien og i bekraeftende fald redegoere for dennes omfang til hver enkelt sammenslutning og hver enkelt aktivitet? Samlet supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 og E-0871/97 (22. september 1997) Som supplement til sit svar af 25. april 1997 ((EFT C 319 af 18.10.1997, s. 81. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger. Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2625/97 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Dyrevelfaerd

Er Kommissionen klar over, at der hvert aar i april maaned slagtes tusindvis af faar i Frankrig som led i ritualerne i forbindelse med Eid-el-Kabir hoejtiden? En lignende skaebne rammer mange heste, der indfoeres fra OEsteuropa med henblik paa slagtning.

EU har erklaeret denne praksis ulovlig, men den fortsaetter.

Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at haandhaeve den beskyttelse af alle dyr, der er vedtaget for at sikre dem en human behandling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. september 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1690/97 fra Mark Francis Watts ((EFT C 45 af 10.2.1998, s. 81. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1651/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Gennemfoerelse af forordning (EF) nr. 258/97 om nye levnedsmidler

Forordning (EF) nr. 258/97 om nye levnedsmidler ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. )) traeder i kraft den 15. maj 1997, og inden da skal alle medlemsstater vide, hvorledes den skal fortolkes. Mange spoergsmaal vedroerende gennemfoerelsen er ikke loest, og Kommissionen har ikke offentliggjort retningslinjer for de vanskeligste spoergsmaal vedroerende anvendelsesomraade og maerkning.

1. Hvorfor har Kommissionen ikke i betragtning af de store muligheder for uenighed om fortolkningen offentliggjort retningslinjer vedroerende artikel 1 og 2 (anvendelsesomraade) samt artikel 8 (maerkning)?

2. Vil genetisk modificeret majs og soja, der allerede har opnaaet tilladelse til markedsfoering, nu blive maerket i henhold til direktiv 79/112/EOEF om maerkning af levnedsmidler ((EFT L 33 af 8.2.1979, s. 1. )) og i bekraeftende fald, under anvendelse af hvilke kriterier?

3. Kan Kommissionen bekraefte, at de fire saerskilte maerkningskrav i ovennaevnte forordnings artikel 8, stk. 1, litra a) - d), i medfoer af samme artikel vil blive anvendt individuelt og uafhaengigt af hinanden, saaledes at et levnedsmiddel skal maerkes, hvis kravene i blot et af disse litraer er opfyldt?

4. Hvilke bestemmelser paataenkes anvendt med henblik paa forbud mod brugen af nye ingredienser og produkter i babymad som anbefalet af Den videnskabelige Komité for Levnedsmidler?

5. Vil molekylestrukturen og brugen af DNA-oedelaeggende enzymer fremgaa af et produkts anvendelsesmuligheder og maerkning?

6. Vil produkter eller ingredienser, hvor der er anvendt genteknologi eller som indeholder en genetisk modificeret organisme, fortsat blive klassificeret som nye, hvis et vaesentligt tilsvarende produkt tidligere er blevet godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 258/97?

7. Vil genetisk modificerede levnedsmidler og afgroeder, som allerede er godkendt i henhold til EF-retten eller national lovgivning, blive betragtet, som om de hidtil i betydeligt omfang har vaeret anvendt til konsum i Faellesskabet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (24. juli 1997)

Kommissionen henviser til svar af 29. maj 1997 og til Kommissionens svar paa det aerede medlems mundtlige spoergsmaal 0-65/97 under den faelles forhandling om nye levnedsmidler, som var paa plenarsamlingens dagsorden i juni 1997. Med hensyn til de specifikke spoergsmaal, som ikke forekom i foernaevnte mundtlige spoergsmaal, vil Kommissionen goere en indsats for at svare herpaa i svar paa en raekke spoergsmaal, som netop er blevet stillet om samme emne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1608/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Samhoerighedsfondens investeringer i Andalusien

Kommissionen har paa baggrund af gentagne anmodninger fra Europa-Parlamentet fastlagt, hvordan medlemsstater, regioner og kommuner skal offentliggoere de projekter, som Samhoerighedsfonden yder stoette til.

Offentligheden har imidlertid stadig kun ringe mulighed for at vaere ajour med de projekter, som tildeles faellesskabsstoette. Selv for medlemmerne af Europa-Parlamentet er det vanskeligt at skaffe praecise og supplerende oplysninger.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke investeringer Samhoerighedsfonden foretager i Andalusien, og for hvert projekt angive det omraade hvori det gennemfoeres, det investerede beloeb samt afslutningsdatoen og give en samlet vurdering af de opfoelgende rapporter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (25. juni 1997)

Kommissionen raader ikke over specifikt regionale oplysninger i forbindelse med Samhoerighedsfonden.

Den sender imidlertid direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat aarsrapporterne om fondenes aktiviteter for 1994 og 1995. Bilag 1 hertil indeholder de vigtigste oplysninger om de medfinansierede miljoe- og transportprojekter i Spanien, herunder i Andalusien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2163/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Påvisningsmetoder



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2163/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Paavisningsmetoder 1. Hvilke paavisningssystemer skal der indfoeres i forbindelse med den fastsatte »relevante analyse«? 2. Hvilke metoder forventes anvendt? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2035/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (13. juni 1997)

Om: Toldmaessige konsekvenser af associeringen med Republikken Slovenien

Den mulige udvikling i associeringen mellem Republikken Slovenien og Den Europaeiske Union vil blandt andet kunne indebaere veterinaerkontrol ved indfoersel fra tredjelande.

Dette vil bringe de italienske strukturer, f.eks. i Gorizia og Fernetti (Trieste) i samme situation som strukturerne i Tarvisio (Udine) i forbindelse med OEstrigs tiltraedelse af EU for nylig.

Er der allerede planlagt interventioner eller stoette med henblik paa at aktivere og forberede kontrolstrukturerne ved Sloveniens graenser til Ungarn og Kroatien?

Findes der allerede eller er der planlagt projekter om fremtiden for de nuvaerende kontrolstrukturer i Gorizia, Sant'Andrea og Fernetti?

Kan der allerede nu opnaas en koordinering af toldbehandlingen mellem Fernetti og den tilsvarende terminal i Sesana (Slovenien), der ligger knap 200 meter vaek, saaledes at ventetiden for transittrafikken kan blive reduceret til gavn for levende dyr, speditoerer og transportoerer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (31. juli 1997)

Associeringsaftalen mellem Republikken Slovenien og Faellesskabet beroerer ikke den aktuelle veterinaerkontrol af dyr fra tredjelande. Slovenien vil dog fra tiltraedelsestidspunktet skulle sikre en effektiv kontrol ved Faellesskabets ydre graense for at efterleve EF-lovgivningen paa det veterinaere omraade. Det kraever passende faciliteter og personaleuddannelse inden tiltraedelse. Via Phare-programmet leveres der stoette til Slovenien til de noedvendige, lovgivningsmaessige, institutionelle og visse strukturbetingede tilpasninger.

Kommissionen er ikke vidende om planer vedroerende fremtiden for de bestaaende kontrolfaciliteter i Gorizia, Sant' Andrea og Fernetti (idet dette er et anliggende for de nationale myndigheder).

Kommissionen har ingen oplysninger om planer om specifikke bilaterale arrangementer vedroerende toldkoordination i Fernetti og Sesana.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1534/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Fosforsyreesterforgiftninger som foelge af anvendelse af praeparatet »Tiguvon« (Fenthion) fra firmaet Bayer i Leverkusen

Det af firmaet Bayern i Leverkusen fremstillede loppemiddel Tiguvon (Fenthion) foreligger i forskellige koncentrationer. Tiguvon 10 anvendes til katte paa 2 kg og derover. Til hunde paa mellem 3 og 10 kg anbefales Tiguvon 20, mens hunde paa 10 kg og derover skal behandles med Tiguvon 20 G. Husdyrejere, som gentagne gange har behandlet deres husdyr med loppemidlet Tiguvon (Fenthion), har paadraget sig alvorlige fosforsyreforgiftninger. Da Kommissionen ikke kunne besvare min forespoergsel E-1470/96 ((EFT C 345 af 15.11.1996, s. 76. )) om dette emne, anmoder jeg indtraengende Kommissionen om svar paa foelgende spoergsmaal:

Hvornaar blev det tilladt at anvende disse praeparater til smaa dyr, isaer katte? Hvem gav tilladelsen? Var der foretaget tilstraekkelige tests? Var testene blevet kontrolleret og i givet fald af hvem?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-1534/97, E-1540/97 og E-1544/97 (12. juni 1997)

Kommissionen er ikke bekendt med de af det aerede medlem naevnte forhold. Den vil undersoege sagen naermere ved en henvendelse til medlemsstaterne og Det Europaeiske Agentur for Vurdering af Laegemidler. Det aerede medlem vil blive informeret om resultatet heraf.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2060/97 af Pierre Bernard-Reymond (PPE) til Kommissionen (16. juni 1997)

Om: Radioaktivitet i Hautes-Alpes og Alpes-Maritimes

CRII-RAD haevder at have konstateret unormal hoej radioaktivitet i naturparkerne Mercantour (Alpes-Maritimes) og Ecrins (Hautes-Alpes) i Frankrig.

Er Kommissionen juridisk befoejet paa dette omraade, og kan den belyse dette spoergsmaal naermere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (3. juli 1997)

Kommissionen er klar over, at »Commission de recherche et d'information indépendante sur la radioactivité« (CRII-RAD) har konstateret hoeje niveauer af radioaktiv forurening i de omraader, det aerede medlem naevner.

I henhold til direktiv 96/29/Euratom om fastlaeggelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. )), er det de enkelte medlemsstaters ansvar at sikre, at Faellesskabets forpligtelser overholdes. Kommissionens rolle er begraenset til at vaere vogter af traktaten, og den griber da kun ind, naar der foreligger bevis for, at en medlemsstat ikke har efterkommet sine forpligtelser.

Idet foreliggende tilfaelde har CRII RAD konstateret hoeje niveauer af radioaktiv forurening i jordbund og svampe. Dog er det ikke saa ligetil at evaluere den heraf foelgende straalingsudsaettelse af befolkningen i regionen, da denne er afhaengig af hver enkelt persons levevis. Foelgelig er de maalte niveauer for jordforureningen ikke tilstraekkelige til at godtgoere over for Kommissionen, at der skulle vaere tale om en overtraedelse af Faellesskabetsbestemmelser. Hvad angaar svampe, gaelder graensevaerdien for indholdet af radioaktivt caesium paa 600 becquerel pr. kg for kommerciel import af visse landbrugsvarer fra tredjelande. Tilstedevaerelsen af hoejere niveauer i faellesskabsprodukter er ikke i sig selv noget brud paa faellesskabsbestemmelserne.