ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2127/98

af José Pomés Ruiz (PPE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Stoette til nye virksomhedsanlaeg

Nye industrianlaeg har maksimalt loft over offentlig stoette i henhold til offentliggjorte oplysninger kunne dette loft vaere overskredet med det nye anlaeg til virksomheden Alfacel i Dueñas i provinsen Palencia, hvilket har medfoert konkurrenceforvridninger til skade for sektoren som helhed.

Kommissionen bedes foelgelig oplyse foelgende:

- Hvilke foranstaltninger har GD XVI indfoert for at foere kontrol med den samlede statsstoette, herunder statsmidler og enhver anden form for offentlig, lokal og regional stoette, samt fra stats- eller faellesskabsorganer?

- I fald den offentlige stoette rent faktisk overstiger 65 % og naar op paa 90 %, hvilken holdning vil GD IV da indtage?

- Raader Kommissionen over oplysninger eller undersoegelser vedroerende den stoette, som er ydet ovennaevnte virksomhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(25. september 1998)

Kommissionen raader over forskellige mekanismer, som skal hindre en overskridelse af stoettelofterne. Saaledes skal alle de programmer, hvortil der ydes stoette gennem strukturfondene, godkendes af Generaldirektoratet for Konkurrence inden underskrivelsen af beslutningen om at yde stoette. I selve gennemfoerelsesperioden deltager Kommissionen i overvaagningsudvalgene og i den loebende vurdering. Den modtager ogsaa gennemfoerelsesrapporter. Naar det drejer sig om enkeltstaaende problemer, henvender den sig til myndighederne i den beroerte medlemsstat. Efter programmernes gennemfoerelse deltager Kommissionen i den efterfoelgende evaluering.

Til trods for disse forskellige ordninger kan det stigende antal programmer, der er omfattet af stoetteordninger, der medfinansieres af Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), give anledning til problemer med kontrollen i tilfaelde af kumulering af stoette. For Spaniens vedkommende har dette foert til et krav om indfoerelse af mere sofistikerede kontrolordninger. I regionen Castilla y León er man saaledes i faerd med at oprette et stoetteregister. Der er tale om en forsoegsordning, men Kommissionen har planer om at indfoere et saadant register i samtlige stoetteberettigede omraader i den naeste programmeringsperiode.

Med hensyn til virksomheden Alfacel har Kommissionen anmodet de spanske myndigheder om yderligere oplysninger for at sikre sig, at loftet for kumulering af den stoette, som Alfacel har modtaget fra staten, regionen og EF til gennemfoerelse af sit investeringsprojekt, ikke er overskredet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2943/98

af Gianfranco Dell'Alba (TDI) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: B-707 - Menneskerettigheder og demokrati i landene i Asien

Paa Europa-Parlamentets initiativ er der paa konto B7-707 i Den Europaeiske Unions budget, Menneskerettigheder og demokrati i landene i Asien, opfoert 5 mio ecu, som bl.a. skal bruges til fremme af radioudsendelser for tibetanere.

Den 31. juli 1998, dvs. 7 maaneder efter at budgetmyndigheden havde vedtaget budgettet, var der ikke opfoert nogen forpligtelsesbevillinger, skoent der var forelagt specifikke projekter for Kommissionen. Hvorfor har Kommissionen endnu ikke foretaget sig noget, og hvad afholder den fra at ivaerksaette posten, eftersom den i sit foreloebige budgetforslag har opfoert denne post med samme bemaerkning, og Raadet har bibeholdt den under foerstebehandlingen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(17. november 1998)

Respekt for og bevarelse af kulturel, etnisk, sproglig identitet for etniske mindretal i Kina, og specielt i Tibet er et af de hovedmaal, som Kommissionen har sat sig i forbindelse med den almindelige dialog med Kina og med den mere specifikke dialog med Kina om menneskerettigheder.

Kommissionen har besluttet at foelge en meget konkret fremgangsmaade og har som hovedmaal sat udviklingen af projekter i selve Tibet, som er rettet mod lokale befolkningsgrupper af tibetansk oprindelse.

Hidtil har de projekter, som Kommissionen har faaet forelagt, ikke kunnet indpasses i rammerne for denne positive strategi, og Kommissionen har derfor ikke kunnet yde stoette til dem.

Kommissionen er naturligvis som foer rede til at gennemgaa enhver ansoegning fra ikke-statslige organisationer, som er aktive i den autonome region Tibet, og hvis indsats vil kunne bidrage til at styrke den ovenfor omtalte strategi.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4095/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Spindhampprodukterne i Europa

Det graeske politi har i den senere tid retsforfulgt en del forretninger, som saelger tekstil og beklaedning og andre produkter fremstillet af raamaterialet spindhamp (hamp, sativa), produkter, der som regel importeres fra andre EU-lande, hvor det er lovligt at saelge dem.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Foreligger der oplysninger i EU, der giver anledning til at naere mistanke om, at disse produkter paa en eller anden maade kan foere til et oeget forbrug eller afhaengighed af narkotika?

2. Hvis ja, hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at forbyde salget af disse produkter i Tyskland, Danmark, Storbritannien og andre EU-lande?

3. Hvis nej, hvordan vil Kommissionen skride ind for ikke at hindre handlen med disse produkter i Graekenland? Vil den kunne fremme produktionen af spindhamp ogsaa i Graekenland?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-3679/98 og E-4095/98

(18. marts 1999)

I de sidste to maaneder har Kommissionen modtaget klager over forbuddet mod salg af hampeprodukter i Graekenland. Ifoelge de personer, der klager, fremstilles og saelges disse produkter, hovedsagelig beklaedningsgenstande, legalt i andre medlemsstater (Danmark, Tyskland og Det Forenede Kongerige).

Der var tre aarsager til salgsforbuddet i Graekenland: a) problemet med hensyn til fremme af anvendelsen af ulovlige og farlige stoffer, b) overtraedelse af markedsbestemmelserne og c) manglende godkendelse fra officiel side af salg af visse produkter. Kommissionen undersoeger for oejeblikket sagen for at tage stilling til, om der er sket en mulig overtraedelse af EF-traktatens artikel 30. Med henblik herpaa har man anmodet klagerne skriftligt om yderligere oplysninger baade om fakta og om de graeske myndigheders begrundelse for at forbyde produkterne. Hvis de graeske myndigheders tiltag viser sig at vaere en unoedvendig og uberettiget hindring for handelen mellem medlemsstaterne, indleder Kommissionen overtraedelsesprocedurer i medfoer af EF-traktatens artikel 169.

Den faelles markedsordning for hoer og hamp(1) er fastlagt i Raadets forordning (EOEF) 1308/70 af 29. juni 1970. Kommissionens forordning (EF) 2814/98 af 22. december 1998(2) om aendring af forordning (EOEF) 1164/89 af 28. april 1989(3) indeholder detaljerede bestemmelser om stoette til spindhoer og hamp. Alle graeske tekstilhampproducenter, der opfylder disse bestemmelser, kan faa faellesskabsstoette.

(1) EFT L 146 af 4.7.1970.

(2) EFT L 349 af 24.12.1998.

(3) EFT L 121 af 29.4.1989.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3854/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: EU-besoegsprogrammet

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange procent af deltagerne i EU-besoegsprogrammet der i det forgangne aar besoegte EU-landene for foerste gang?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(4. februar 1999)

I 1998 blev 160 ikke-EU-borgere inviteret til at deltage i Den Europaeiske Unions besoegsprogram (EUVP), og inden aarets udgang havde 141 af dem aflagt besoeg i Bruxelles, Strasbourg eller en af medlemsstaterne. Inden for de seneste fem aar havde 27 % af dem ikke vaeret paa besoeg i Faellesskabet, 42 % af dem havde deltaget i konferencer eller seminarer eller vaeret paa korte forretningsrejser til Faellesskabet, men ikke regelmaessigt, 4 % havde regelmaessigt vaeret paa besoeg i Faellesskabet (dvs. mindst en gang om aaret), 3 % havde vaeret udstationeret i medlemsstaterne i over seks maaneder, 11 % havde vaeret paa privat rejse til Europa, og 1 % havde vaeret paa et mindst seks maaneder langt universitetsophold i en af medlemsstaterne. For 12 % af de besoegende foreligger der ingen relevante oplysninger.

Det interinstitutionelle EU-besoegsprogram er beregnet paa at goere det muligt for unge ledere fra tredjelande at besoege Faellesskabet, herunder isaer EU-institutionerne, og derigennem goere det muligt for dem at opnaa et foerstehaandskendskab og en bedre forstaaelse af Faellesskabet, dets institutioner og politikker. Haabet er, at det vil vaere til fordel for dem baade professionelt og personligt. Flere af deltagerne i besoegsprogrammet udvaelges, fordi de har en saerlig faglig interesse i Faellesskabet i kraft af deres stilling som politikere, regeringsembedsmaend, journalister eller akademikere. Det kan saaledes ikke undgaas, at et stort antal allerede har besoegt en af medlemsstaterne ved en tidligere lejlighed. Det er imidlertid ikke ensbetydende med, at de har faaet nogen indgaaende indfoering i, hvordan EU-institutionerne fungerer. Med hensyn til deltagere fra europaeiske nabolande kan det sandsynligvis heller ikke undgaas, at en forholdsvis hoej procentdel allerede tidligere har vaeret paa besoeg i en af medlemsstaterne.

Besoegsprogrammets styrelsesudvalg, hvis formandskab varetages i faellesskab af en af Parlamentets naestformaend og et medlem af Kommissionen, vil ikke blandt kandidaterne til at deltage i besoegsprogrammet indstille personer, som ofte har vaeret paa besoeg i Faellesskabet, eller som har vaeret paa besoeg for nylig.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2295/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EU's eksport af oksekoed til tredjelande

Kan Kommissionen fremlaegge tal, der viser den samlede eksport af oksekoed til tredjelande inden for de seneste tre aar, og oplyse, hvilket gennemsnitligt beloeb der blev udbetalt pr. kilo i eksportrestitutioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(3. september 1998)

Eksporten af oksekoed var paa 1 199 255 tons slagtet vaegt i 1995, 1 103 951 tons i 1996 og 1 050 034 tons i 1997.

Eksportrestitutionerne for oksekoed og levende dyr fastsaettes mindst hver tredje maaned og offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Eksportrestitutionen for oksekoed er gradueret, og satsen varierer alt efter destination. Den nuvaerende restitution for andre levende dyr end racerene avlsdyr til destinationerne med de hoejeste restitutioner er paa 52,00 ECU/100 kg levende vaegt for hankvaeg, medens restitutionen for fersk koed af voksent hankvaeg er paa 110,50 ECU/100 kg slagtet vaegt. For fersk koed af voksent hankvaeg har restitutionen ligget mellem 110,50 ECU/100 kg og 169,00 ECU/100 kg i de sidste tre aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2764/98

af Armelle Guinebertière (UPE) til Kommissionen

(10. september 1998)

Om: Afbrydelse af arbejdet i forbindelse med direktivforslaget om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser

Kommissionen har gentagne gange understreget, at det er saerdeles vigtigt at indfoere regler for fjernsalg af finansielle tjenesteydelser. Denne opfattelse var baseret paa et berettiget oenske om at harmonisere lovgivningen i Den Europaeiske Unions medlemsstater, forbedre forbrugerbeskyttelsen og etablere en mere retfaerdig konkurrence paa markedet. Det oestrigske formandskab syntes ogsaa at laegge vaegt paa disse maal.

Imidlertid har Kommissionen netop vedtaget ikke at fortsaette det arbejde, der var indledt med henblik paa udarbejdelse af et direktiv paa omraadet. Hvis det nuvaerende juridiske tomrum fortsaetter, kan det frygtes, at de europaeiske borgere mister overblikket, og at det vil vanskeliggoere adgangen til forbrugerkredit, realkreditlaan, aktier og forsikringer.

Med hvilke midler agter Kommissionen under disse omstaendigheder at forsvare forbrugernes interesser nu, hvor man fejrer euroens indfoerelse?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2573/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Fiskeriaftalen med Comorerne 1994-1997

Kan Kommissionen give oplysninger om fangstmaengden, markedsvaerdien, og hvor landingen af fiskene fandt sted under fiskeriaftalen med Comorerne 1994-1997?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-2572/98 og E-2573/98

(7. oktober 1998)

Den fiskeriaftale, der var undertegnet med Comorerne, gjaldt perioden 20. juli 1994-19. juli 1997, dvs. for tre aar. Ud af et samlet tilladt antal fartoejer paa 37 androg antallet af fiskerilicenser fra myndighederne paa Comorerne til Faellesskabets notfartoejer til tunfiskeri 35 fartoejer (1. aar), 33 fartoejer (2. aar) og 37 fartoejer (3. aar), hvilket udtrykt i licenser svarer til en udnyttelsesgrad paa 95 %.

Den gennemsnitlige tonnage for fartoejer, der fisker i omraadet, androg 1 320 bruttoregistertons, hvor yderpunkterne gik fra 760 til 2 640 bruttoregistertons.

Den samlede aarlige fangst var:

- 1994: 3 606 tons tun til en omtrentlig vaerdi af 2,5 mio. ecu

- 1995: 1 728 tons tun til en omtrentlig vaerdi af 1 mio. ecu

- 1996: 3 143 tons tun til en omtrentlig vaerdi af 2 mio. ecu

- 1997 (til 17.7.1998): 1 830 tons tun til en omtrentlig vaerdi af 1,5 mio. ECU.

Der blev landet flest bugstribet bonit (± 70 %), fulgt af gulfinnet tun (± 20 %).

Da tun er en udpraeget vandrende art, har de fartoejer, som har licens til at fiske inden for rammerne af aftalen med Comorerne, generelt ligeledes licens inden for rammerne af andre aftaler med stater i omraadet, nemlig Seychellerne, Madagaskar og Mauritius. Det goer det vanskeligt at beregne antal dage, der alene er tilbragt i den oekonomiske zone Comorerne.

Landinger af fangster foregaar normalt i havnene i Victoria (Seychellerne), Port-Louis (Mauritius) og Antsiranana (Madagaskar).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3861/98 af Clive NEEDLE Autoriserede lastmotorkøretøjer



EF-Tidende nr. C 341 af 29/11/1999 s. 0017



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3861/98 af Clive Needle (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Autoriserede lastmotorkoeretoejer Ligger Kommissionen inde med optegnelser over antallet af autoriserede lastmotorkoeretoejer og autoriserede chauffoerer i samtlige medlemsstater? Kan den for hver enkelt medlemsstat oplyse de samlede tal for alle relevante kategorier? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (11. februar 1999) Kommissionen foerer ikke bog over antallet af autoriserede lastvogne og lastbilchauffoerer i samtlige medlemsstater. Mens de statististiske oplysninger, der er tilgaengelige for Kommissionen, for saa vidt angaar antallet af autoriserede lastbilchauffoerer i hver medlemsstat, er for ufuldstaendige til at give et samlet billede, er situationen bedre med hensyn til antallet af autoriserede lastmotor-koeretoejer i hver medlemsstat. Nedenstaaende tabel, som er baseret paa et arbejde, udfoert under det fjerde rammeprogram, skelner mellem lette varebiler (paa indtil 3,5 tons maksimalt tilladt nyttevaegt) og svaere lastmotorkoeretoejer (fra 3,5 tons maksimalt tilladt vaegt og derover): >TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4013/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. januar 1999)

Om: Erstatning af gamle fiskekuttere med nye

Som et led i politikken med at forny fiskeflaaden indgaar ogsaa erstatning af gamle fiskekuttere med nye. De gamle fartoejer fjernes og destrueres. For Graekenlands vedkommende medfoerer dette imidlertid, at de traditionelle fiskerbaade, kaikerne, hvoraf mange i skibsbygningsmaessig henseende er sande kunstvaerker, oedelaegges. Sammen med baadene (de destrueres paa saerdeles effektive maader: de knuses bogstavelig talt af kraner, der kaster dem ned paa jorden fra stor hoejde; de skaeres i "skiver" af maskinsave osv.) tilintetgoeres desuden professionel og produktionsteknisk erfaring, kulturelle normer og symboler paa sameksistens med havet og soefarten.

Ville Kommissionen eventuelt have mulighed for at traekke disse fartoejer ud af det professionelle fiskeri uden at oedelaegge dem paa denne frygtelige maade, for eksempel ved at skaenke dem til anerkendte foreninger til bevarelse af skibsfarten eller ikke-profitorienterede organisationer med et tilsvarende sigte?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(16. marts 1999)

I det forslag til forordning om de naermere regler og betingelser for strukturforanstaltninger for fiskeriet, som Kommissionen for nylig sendte Raadet(1), er der bl.a. fastsat foranstaltninger til justering af fiskeriindsatsen, herunder fartoejers endelige ophoer med fiskeri.

Foranstaltningerne kan kun omfatte fartoejer af en alder paa over femten aar. Der ydes offentlig stoette til ophugning af fartoejer, endelig overfoersel af fartoejer til tredjelande og endelig overgang til anden anvendelse end fiskeri i EF-farvande. Ifoelge forslaget kan der, hvis et fartoej endeligt anvendes til formaal, der tjener til bevarelse af historiske vaerdier paa en medlemsstats omraade, ydes offentlig stoette paa samme betingelser som for ophugning af et fartoej, dvs. den maksimale offentlige stoette.

(1) EFT C 16 af 21.1.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2965/98

af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Stoette til EF-fiskere, som rammes af biologisk betingede fiskeristop i tredjelande

Det biologisk betingede fiskeristop, som den mauretanske regering har indfoert for september og oktober maaned, har tvunget talrige EF-fiskerfartoejer, som er specialiseret i fangsten af sort kulmule, til at gaa i havn, medens de afventer ophaevelsen af det mauretanske forbud.

Eftersom de gaeldende bestemmelser umuliggoer saavel stoette fra EU som stoette over medlemsstaternes budgetter med henblik paa at modvirke tabene i forbindelse med biologiske fiskeristop, maa man overveje, hvorledes de beroerte redere og fiskere kan opveje de oekonomiske tab, de lider i de hvileperioder, som paabydes af de paagaeldende lande.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den i lyset af de beroerte fiskeres forsvarsloeshed over for saadanne tiltag fra tredjelandes side agter at traeffe for at sikre, at Faellesskabets virksomheder i fiskerisektoren via en obligatorisk forsikring eller lignende kan faa daekket de oekonomiske tab, som rammer tusindvis af familier ved Europas kyster?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(3. december 1998)

Den oekonomiske stoette under Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) kan i henhold til Raadets forordning (EF) 3699/93 af 21. december om kriterier og betingelser for EF-strukturinterventioner inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsaetning af fiskerivarer og akvakulturprodukter(1) alene ydes til foranstaltninger til delvis kompensation af indtaegtstab forbundet med et midlertidigt fiskeristop, der skyldes uforudsigelige, enkeltstaaende begivenheder, som isaer er biologisk betingede. I den sammenhaeng er fiskeristoppet inden for rammerne af fiskeriaftalen mellem Faellesskabet og Mauretanien ikke en uforudsigelig begivenhed, da denne mulighed er eksplicit naevnt i aftalen.

Kommissionen goer opmaerksom paa, at medlemsstaten kan ivaerksaette andre foranstaltninger omfattet af det operationelle program FIUF, som ville kunne bidrage til en omstrukturering af flaaden. Der kan traeffes supplerende foranstaltninger under faellesskabsinitiativet PESCA, som sigter mod at hjaelpe fiskerisektoren med omstruktureringen.

Vedroerende tegning af forsikringer mod fiskeristop inden for rammerne af Faellesskabets fiskeriaftaler med tredjelande er det op til virksomhederne at undersoege saadanne muligheder. En saadan forsikring kan ikke udledes af de lovgivningsmaessige bestemmelser.

(1) EFT L 346 af 31.12.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3640/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Regionalstoetteordning - Upper Shannon, Irland

Vil Kommissionen oplyse, om den irske regerings ansoegning om en saerlig skattefordelsordning for et program til landdistriktfornyelse i Upper Shannon-omraadet for oejeblikket behandles, og om det behandles saerskilt fra andre ansoegninger fra den irske regering? Hvilke andre ansoegninger fra den irske regering behandles for oejeblikket af Kommissionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(11. januar 1999)

Kommissionen er i faerd med at undersoege skattefordelsordningen under programmet til landdistriktsfornyelse, som blev anmeldt i overensstemmelse med EF-traktaten. Ordningen behandles ganske rigtigt saerskilt fra andre irske stoetteordninger, der er under behandling.

Kommissionen undersoeger i oejeblikket skattefordelsordningen under byfornyelsesloven (Urban Renewal Act) af 1998, fradragsret i forbindelse med en ny geografisk udvidelse i Customs House havneomraadet i Dublin og tildeling af dobbelt boligtilskud, nedslag i kommuneskatten og fradrag i henhold til finansloven for 1994 og 1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3822/98 af Concepció FERRER Tilskud til den indiske lædersektor (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 341 af 29/11/1999 s. 0014



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3822/98 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (22. december 1998) Om: Tilskud til den indiske laedersektor Kommissionen bedes opstille en liste over de projekter, den har finansieret til fordel for den indiske laedersektor (laeder/sko/laedervarer), med angivelse af godkendelsesdato for og formaal med projekterne. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (18. januar 1999) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3811/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Optikeres momsregnskab

Har Kommissionen paa baggrund af problemerne i Det Forenede Kongerige med optikeres momsregnskab undersoegt andre medlemsstaters momsregnskabsordninger for optikere, og mener den, at den betydelige momsrefusion, der gaelder i Det Forenede Kongerige, ogsaa kan anvendes i andre medlemsstater?

Kan Kommissionen ganske kort redegoere for, hvorledes kravene til optikeres momsregnskab er i de forskellige medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(28. januar 1999)

Kommissionen har ikke modtaget nogen klager fra optikere paa grund af problemer med aflaeggelse af momsregnskab.

I henhold til artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), i Raadets sjette direktiv 77/388/EOEF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter - Det faelles mervaerdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag(1) er behandling af personer som et led i udoevelse af laegegerning og dertil knyttede erhverv, som fastsat af den paagaeldende medlemsstat, fritaget for moms. Domstolen har afsagt dom for(2), at denne fritagelse ikke omfatter levering af briller med korrigerende glas, der foreskrives af en laege eller af andre autoriserede personer.

Den omfattende momsrefusion i Det Forenede Kongerige, som det aerede medlem henviser til, skyldes de britiske domstoles afgoerelse mod den britiske centraladministrations fortolkning ("HM Customs and Excise") om, at levering af briller udgoer én enkelt levering og derfor er fuldt afgiftspligtig og ikke to separate leveringer - nemlig den foreskrivende ydelse (maaling og tilpasning) og leveringen af brillerne. I 1995 modtog optikerne i Det Forenede Kongerige opfordring til at fremsaette krav om refusion af for meget betalt moms tilbage til 1. september 1988.

(1) EFT L 145 af 13.6.1977.

(2) Sag 353/85, Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber mod Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.