ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0284/99

af Irini Lambraki (PSE) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Kvoter for tobakssorten Katerini

I Kommissionens seneste forslag vedroerende garantitaerskler for tobak for de enkelte medlemsstater samt for 1999-, 2000- og 2001-hoesten fastlaegges der for foerste gang en kvote for sorten Katerini for Italien. Kommissionens repraesentant for landbrug har paapeget, at dette skete efter en anmodning fra en privat forarbejdningsvirksomhed, som foretog nogle forsoeg med denne sort i Italien.

Kan Kommissionen, idet der ses bort fra tvivlsspoergsmaalene i forbindelse med Kommissionens omgaaende imoedekommelse af denne konkrete anmodning, forelaegge oplysninger vedroerende den ovennaevnte private forarbejdningsvirksomheds aktiviteter samt alle oevrige informationer (sted, tidsperiode, resultater) vedroerende den forsoegsproduktion, som virksomheden har gennemfoert?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. marts 1999)

I beretningen til Raadet og Europa-Parlamentet om den faelles markedsordning for raatobak(1) understregede Kommissionen noedvendigheden af, at kvoten for de bedste sorter udvides til skade for kvoten for de sorter, der er svaere at afsaette, og som opnaar uacceptabelt lave priser. I sektion V, stk. 3, punkt b4, i naevnte dokument (s. 38) er det fastsat, at kvoten for gruppe V - sun-cured - boer justeres i nedadgaaende retning, og de paagaeldende maengder overfoeres til andre grupper saasom VI og VII, uden at EF-budgettet beroeres.

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at forslaget til Raadets forordning om aendring af Raadets forordning (EOEF) 2075/92 og om fastsaettelse af praemier og garantitaerskler for tobak i blade pr. sortsgruppe og pr. medlemsstat for 1999-, 2000- og 2001-hoesten(2) tager sigte paa denne omlaegning ved at overfoere kvoter fra gruppe V til gruppe VII i Italien. Der er foretaget forsoeg paa at indfoere sorter fra gruppe VII i denne medlemsstat fra 1997-hoesten i produktionsomraadet Puglia, og resultaterne vurderes af de nationale organer.

(1) KOM(96) 554 endelig udg.

(2) EFT C 361 af 24.11.1998.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler
(11. november 1999)
Et skema med de łnskede oplysninger sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalse-
kretariat.
(2000/C 27 E/217) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1890/99
af Pietro-Paolo Mennea (ELDR) til Kommissionen
(14. oktober 1999)
Om: Opfłrelse af faciliteter i nærheden af Castel del Monte
Byrådet i Andria (BA) i Italien har vedtaget et projekt, der indebærer, at der i nærheden af det ottekantede
slot, som Frederik II af Schwaben lod opfłre mellem 1240 og 1250, og som er kendt som Castel delMonte, skal etableres et område med forskellige faciliteter såsom et billetkontor, en boghandel, etrestaurationscenter, diverse andre faciliteter og en parkeringsplads.
Det forhold, at slottet er klassificeret som et kunstnerisk monument, viser, at slottet og bjerget tilsammen
udgłr Øt enkelt kulturgode, som UNESCO i łvrigt har opfłrt på sin ansete liste over verdens mestværdifulde kulturarv.
Det er helt klart, at hvis projektet gennemfłres i sin nuværende form, ville det ændre dette historiske steds
og det omgivende landskabs integritet og påfłre det uacceptabel skade.
Der er afsat EU-stłtte til projektet, som indgår i den række af projekter, hvortil der vil blive ydet stłtte
med henblik på at udvikle og fremme turismen i mål 1-områder (multiregional operationel plan for
Mezzogiorno).
Kan Kommissionen oplyse om projektet har været genstand for de foreskrevne udtalelser fra de
kompetente myndigheder, især fra Bari-kontoret for miljłarv, arkitektonisk arv og kunstarv og fraMinisteriet for Kulturgoder og Kulturaktiviteter?
Kan Kommissionen oplyse m den agter at træffe foranstaltninger for at blokere den stłtte, som Den
Europæiske Union har afsat, for at sikre, at gennemfłrelsen af projektet udsættes i overensstemmelse medden gældende italienske bevaringslov og med gældende europæiske bestemmelser på dette område?
Kan Kommissionen endelig oplyse, om den agter at głre EU-stłtten afhængig af en passende ændring af
projektet, således at det område, hvor faciliteterne skal opfłres, og parkeringspladsen flyttes længere ned adbjergsiden for at bevare det omkringliggende landskabs naturlige karakteristika samt monumentetshistoriske værdi og kunstneriske skłnhed?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier
(27. oktober 1999)
Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsmålet, og
skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
(2000/C 27 E/218) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1912/99
af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen
(29. oktober 1999)
Om: Dårlig udfłrelse af vejforbindelser som finansieres under den anden fællesskabsstłtteramme for
Grækenland
I sit svar på mit tidligere spłrgsmål (P-3016/98) (1) erkender Kommissionen, at der findes store problemer
på grund af den dårlige kvalitet af de vejforbindelser, som bygges i Grækenland med finansiering under denanden fællesskabsstłtteramme, og den bekræftede, at den ville fłlge dette spłrgsmål opmærksomt, og atden om nłdvendigt ikke ville undlade at anvende de relevante lovgivningsmæssige bestemmelser.29.1.2000 DA C 27 E/175 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0217/99

af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Genoprettelse af soeen Karla som led i 2. faellesskabsstoetteramme

I det sydoestlige omraade af Thessaloniki-sletten i Midtgraekenland fandtes der tidligere en soe ved navn Karla, der udtoerrede for henved 40 aar siden. Dette havde saerdeles alvorlige foelger for saavel miljoe som oekonomi i omraadet, baade paa grund af de klimatiske aendringer og disses konsekvenser for dyrkningsmulighederne og paa grund af det lavere grundvandsspejl, den forringede kvalitet af grundvandet, fremkomsten af tektoniske faenomener (fordybninger og revner i jorden) samt belastning af Pagasito-bugten. Myndighederne i Larisa og Magnisia har vedvarende anmodet om, at der bliver sat gang i det planlagte projekt med henblik paa genoprettelse af soeen Karla, hvortil der vil kraeves medfinansiering fra EU's side.

Vil ovennaevnte projekt blive omfattet af 2. faellesskabsstoetteramme og hvornaar? Hvilke yderligere foranstaltninger vil der kraeves til gennemfoerelse af dette projekt, som er af livsvigtig betydning for omraadet som helhed?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 855/99 af Bill MILLER Punktafgifter



EF-Tidende nr. C 348 af 03/12/1999 s. 0139



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0855/99 af Bill Miller (PSE) til Kommissionen (7. april 1999) Om: Punktafgifter Mener Kommissionen, at Bossard-undersoegelsen fra 1994 samt dens resultater stadig er relevante? Har Kommissionen i benaegtende fald til hensigt at ajourfoere undersoegelsen? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (4. maj 1999) Bossard-undersoegelsen fra 1995 var baseret paa statistikker fra slutningen af 80'erne og begyndelsen af 90'erne. Kommissionen har derfor besluttet, at denne undersoegelse skal ajourfoeres, foer den udarbejder sin rapport om minimumsafgiftssatserne for alkoholholdige drikkevarer. Den vil ligeledes hoere alle beroerte parter igen og anmode dem om at ajourfoere deres synspunkter paa disse minimumssatser i lyset af den udvikling, der er sket, siden minimumssatserne sidst blev gennemgaaet(1). (1) KOM(95) 285 endelig udg.
ind over for lignende praksis i fremtiden, men det ærede medlem bedes forstå, at spłrgsmålet om salg af
billetter til dette års Europa Cup-finale adskiller sig meget fra baggrunden for ovennævnte beslutning. Detville derfor være upassende for Kommissionen at basere et eventuelt słgsmål mod dem, der er ansvarligefor salg af billetter til årets Europa Cup-finale på de konklusioner, der blev draget i forbindelse med salg afbilletter til VM i fodbold i Frankrig sidste år.
På grundlag af en generel vurdering af de fremlagte oplysninger, synes den praksis, det ærede medlem
omtaler, ikke at være i strid med EF-traktaten, selv om den kan forekomme beklagelig. Kommissionen vilderfor ikke iværksætte en undersłgelse af spłrgsmålet om, hvordan billetterne til den pågældende kampblev tildelt og solgt.
(2000/C 27 E/168) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1578/99
af Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Sundhed og forbrugerbeskyttelse
Den 26. juli 1999 fremlagde Europa-Kommissionen hovedlinjerne for sin handlingsplan for lłsningen af
den såkaldte dioxinkrise efter afslłringen i sidste uge af forekomsten af dioxinforurenede svinebedrifter ifuld produktion. Kommissionen anslog, at det ville vare omkring seks måneder, fłr planen var fuldstændigtiværksat.
Hvilke forsigtighedsforanstaltninger vil der på baggrund af sagens alvor og de skader, som indtagelsen af
dette stof kan påfłre mennesket, blive truffet, indtil handlingsplanen er iværksat?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne
(8. oktober 1999)
På grund af udviklingen i Belgien i »dioxinkrisen« i slutningen af juli 1999 så Kommissionen sig nłdsaget
til at ændre de foranstaltninger, der havde været i kraft siden krisens begyndelse. Kommissionensbeslutning 1999/551/EF af 6. august 1999 om ændring af beslutning 1999/449/EF af 9. juli 1999 ombeskyttelsesforanstaltninger over for animalske produkter til konsum eller foderbrug, som er forurenet meddioxiner (
1) fastsatte således, at sporbarhedssystemet ikke længere kunne benyttes som basis for udstedelse
af attester for kłd, æg og produkter afledt heraf af belgisk oprindelse til afsætning, samhandel med
medlemsstaterne og eksport til tredjelande. Denne beslutning betłd derfor, at de belgiske myndighedermåtte udstede certifikater på grundlag af analyseresultaterne for PCBer og dioxin som bevis for, at depågældende levnedsmidler ikke var forurenet med dioxin. Foranstaltningen vedrłrende suspension afsporbarhedssystemet blev forlænget ved Kommissionens beslutning 1999/601/EF af 1. september 1999om ændring af beslutning 1999/551/EF for så vidt angår genbehandling af beskyttelsesforanstaltningerneover for dioxinforurening (
2).
I łvrigt er Kommissionen ved at overveje, hvilke konklusioner man på længere sigt kan drage af denne
krise. Overvejelserne drejer sig især om fremstillingsmetoderne for dyrefoder, kontrollen med de råvarer,der benyttes i fremstillingen af dyrefoder, og kontrollen med levnedsmidlernes forureningsniveau imedlemsstaterne.
(1) EFT L 209 af 7.8.1999.
(2) EFT L 232 af 2.9.1999.C 27 E/138 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0205/99

af Manuel Escolá Hernando (ARE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Finansiering af rensningsanlaeg i Aragonien

Det oplyses i Kommissionens aarsrapport om Samhoerighedsfonden for 1997, at der ydes stoette til ni forskellige vandrensningssystemer i den selvstyrende provins Aragonien til et beloeb af 29 mio. ecu.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter og hvor store beloeb der er tale om, og hvordan den aktuelle situation for de enkelte projekter er?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(16. marts 1999)

De ni afvandingssystemer, der henvises til, vedroerer anlaeggelse af samleledninger og rensningsanlaeg for spildevand i byerne Alcañiz, Barbastro, Calatayud, Ejea de los Caballeros, Binéfar, Calamocha, Cariñena, Fraga og Taragona.

Disse projekter er under realisering. Arbejdet forventes afsluttet mellem november 1999 og december 1999. Samhoerighedsfonden bidrager med 23,43 mio. ecu over for en samlet investering paa 29,29 mio. ecu.

Beskrivelserne af disse projekter vil blive sendt direkte til det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1024/99

af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Kommissionens meddelelse om udviklingen i folkesundhedspolitikken og kvinders sundhed

Vil Kommissionen soerge for, at der ved udarbejdelsen af dokumenter om folkesundheden fremover ikke alene fokuseres paa de saedvanlige spoergsmaal vedroerende kvinders sundhed, men ogsaa paa forskning og stoetteprogrammer med henblik paa bekaempelse af sygdomme, som navnlig kvinder er udsat for som f.eks. osteoporose og artritis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(29. april 1999)

Kommissionen er specielt opmaerksom paa kvinders sundhed. Inden for det nuvaerende folkesundhedsprogram behandles et antal spoergsmaal vedroerende kvinders sundhed. I 1997 offentliggjorde Kommissionen en saerlig rapport om sundhedssituationen for kvinder i Det Europaeiske Faellesskab(1). Spoergsmaal vedroerende kvinders sundhed faar den fulde opmaerksomhed i den fremtidige udvikling inden for folkesundhedspolitikken.

Hvad angaar forskning, som stoettes under faellesskabets raekke af rammeprogrammer for forskning og udvikling, har mange projekter omhandlet kvinders sundhed og sygdomme, selv om man ikke specifikt har fokuseret paa projekter vedroerende kvinders sundhed. I det nye femte rammeprogram (1998-2000)bruger man under noegleaktionen vedroerende "befolkningens stigende gennemsnitsalder og nedsat funktionsevne" under der saerlige program "livskvalitet og forvaltning af bioressourcer" en stor del af ressourcerne paa spoergsmaal vedroerende kvinder. Kvinder udgoer stoerstedelen af den aeldre del af befolkningen (58 % af befolkningen over 60 aar og 69 % af dem over 80 aar i Faellesskabet), og forskellige sygdomme rammer isaer aeldre kvinder. Osteoporose og degenerative ledsygdomme (som artritis) naevnes eksplicit som prioriterede omraader i indkaldelsen af forslag til forskning for 1999.

(1) KOM(97) 224 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0101/99

af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen

(20. januar 1999)

Om: Den Europaeiske Unions strukturfondsmidler til virksomheden Boliden (Spanien)

Efter katastrofen i Doñana-parken og helt i traad med ngo'ernes bekymringer i denne sag oenskes foelgende oplyst:

- Hvad har Kommissionen til hensigt at goere med hensyn til bevillingen af de midler fra strukturfondene til virksomheden Boliden, som blev indefrosset efter miljoekatastrofen i april maaned sidste aar?

- Hvor stort et beloeb vil i givet fald blive stillet til raadighed for den naevnte virksomhed, hvornaar vil beloebet blive frigivet, og hvilke miljoemaessige krav vil der blive stillet i forbindelse med denne stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(24. februar 1999)

I forbindelse med det operationelle program "Incentivos regionales" (1994-1999) vil et projekt til fordel for virksomheden Boliden for minen i Aznalcóllar blive medfinansieret. Den offentlige stoette til projektet er paa 20,75 mio. EUR, hvoraf de 9,71 mio. blev udbetalt i perioden 1995-1997.

Da Kommissionen paa det sidste moede i tilsynsudvalget for dette program i juli 1998 blev underrettet om projektets gennemfoerelse, anmodede den straks de spanske myndigheder om at suspendere udbetalingen af restbeloebet. Beloebet er fortsat indefrosset.

Det boer understreges, at det vil kunne paalaegges virksomheden at tilbagebetale den udbetalte stoette, hvis det viser sig, at den var ansvarlig for katastrofen. Kommissionen afventer naermere oplysninger herom fra de spanske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1043/99 af Ilona GRAENITZ Screeningundersøgelse af ansøgerlandes miljølovgivning



EF-Tidende nr. C 370 af 21/12/1999 s. 0158



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1043/99 af Ilona Graenitz (PSE) til Kommissionen (20. april 1999) Om: Screeningundersoegelse af ansoegerlandes miljoelovgivning Hvilket referencetidspunkt opereres der med ved screeningundersoegelsen af ansoegerlandenes miljoelovgivning? Vil dette referencetidspunkt blive tilpasset varigheden af forhandlingerne? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (7. maj 1999) Ved undersoegelsen af ansoegerlandenes overtagelse af den gaeldende faellesskabsret paa miljoeomraadet tages der hensyn til alle de faellesskabsbestemmelser, der er vedtaget indtil 1. januar 1999. De bestemmelser, som Faellesskabet vedtager efter denne dato, vil dog ogsaa indgaa i screeningen med henblik paa en vurdering af, hvorvidt ansoegerlandene har overtaget disse og gennemfoert dem i national ret. Derfor vil Kommissionen droefte de for nylig vedtagne bestemmelser med ansoegerlandene paa et belejligt tidspunkt i forhandlingsprocessen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0664/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under "maal 1-regioner" og nyder godt af betydelig faellesskabsstoette.

For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Raadets forordning, KOM(98) 0131(1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre aar, hvor der foreligger tal fra Eurostat.

For oejeblikket foreligger der kun data for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Kan Kommissionen oplyse data for disse aar for Castilla y León?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0353/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Permanent afholdelse af De Olympiske Lege i Graekenland

Det paastyr, der er vakt som foelge af anklagerne imod og afsloeringerne af nogle medlemmer af Den Internationale Olympiske Komité samt nogle byer, der har paataget sig at afholde De Olympiske Lege, for bestikkelse og korruption, har chokeret verdensopinionen og offentligheden i Europa og vidner om, at de enorme oekonomiske interesser, som er forbundet med afholdelsen af De Olympiske Lege, korrumperer folks samvittighed og foerer til en praksis, der er totalt i modstrid med de idealer, som den "olympiske idé" i dag boer understoette.

Paa baggrund af at "Det Europaeiske Symposium for Idraet" afholdes i Olympia i maj 1999, og at de ovennaevnte problemer optraeder i forbindelse med aktiviteter omkring idraetsudoevelse, bedes Kommissionen besvare foelgende: Vil Kommissionen kunne optage disse emner paa dagsordenen for droeftelserne paa Symposiet, sammen med forslaget om permanent at afholde De Olympiske Lege i det antikke Olympia, hvor de har deres oprindelse, da dette ville forhindre, at der opstod nye oekonomiske skandaler, og bidrage til, at den olympiske aand fik en renaessance?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(11. marts 1999)

Kommissionen har altid understreget, hvor stor vaegt den laegger paa ikke at kraenke foreningslivets ret til at traeffe egne beslutninger, og dette gaelder i saerlig grad inden for sportens verden(1). Det aerede medlems forespoergsel vedroerer en ikke-statslig organisations aktiviteter, hvis beslutninger Kommissionen boer respektere, saa laenge disse ikke er i modstrid med faellesskabsretten, hvilket her ikke synes at vaere tilfaeldet.

Det er derfor snarere medlemmerne af Den Internationale Olympiske Komité (IOC) og sportsorganisationerne, navnlig de nationale olympiske komitéer og sportsforbundene, der boer traeffe de noedvendige foranstaltninger til loesning af de problemer, det aerede medlem bringer paa bane i sin forespoergsel.

Formaalet med den foerste europaeiske sportskonference er netop at droefte sportens fremtid og udvikling i Europa. Det er allerede nu besluttet, at problemerne i forbindelse med den stigende kommercialisering af sporten vil blive taget op paa konferencen.

Hvad angaar stedet for afholdelsen af De Olympiske Lege, mener Kommissionen, at dette spoergsmaal henhoerer direkte under IOC's kompetence.

(1) SEK(91) 1438 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0041/99

af Philippe De Coene (PSE) til Kommissionen

(22. januar 1999)

Om: Adgang til laegemidler for heste

Ifoelge gaeldende EU-lovgivning betragtes heste som foedeproducerende dyr. Dette har afgoerende foelger for den lovlige ordinering af laegemidler i tilfaelde af sygdomme hos disse dyr.

Mener Kommissionen ikke, at det af hensyn til disse dyrs velfaerd er noedvendigt, at der skelnes mellem heste, der er beregnet til foedeproduktion og heste, der avles til andre formaal?

Hvordan forholder Kommissionen sig til forslaget om, at al lovgivning herom boer aendres i denne forstand? Foerst da vil det vaere muligt for hesteveterinaerer at anvende laegemidler, som kan ordineres til husdyr og mennesker.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(1. april 1999)

Kommissionen er helt paa det rene med dette meget komplekse problem og goer, hvad den kan for at finde en loesning paa adgangen til veterinaerlaegemidler. Kommissionen er dog noedt til at tage hensyn til forbrugerbeskyttelses- og dyresundheds- og dyrevelfaerdsaspekter. Det er ikke kun i behandlingen af heste, at der er problemer, men ogsaa i forbindelse med "mindre vigtige arter" saasom fisk, kaniner, faar og geder, opdraettet vildt osv. og "mindre hyppige anvendelser" i forbindelse med sjaeldne kliniske indikationer.

Heste er ifoelge EF-traktaten landbrugsdyr. Raadets direktiv 64/433/EOEF af 26. juni 1964 om sundhedsmaessige problemer vedroerende handelen med fersk koed inden for Faellesskabet(1) gaelder for hestekoed.

I EU avles de fleste heste fortrinsvis til andre formaal end foedevareproduktion, men der er hverken i EU-bestemmelserne eller medlemsstaternes nationale lovgivning noget til hinder for, at heste slagtes paa et eller andet tidspunkt eller saelges til slagtning. Heste lever laenge, skifter ofte ejer eller nationalitet og kan anvendes til mange forskellige formaal i loebet af deres levetid, og derfor er det vanskeligt at haandhaeve en generel skelnen mellem heste, der anvendes som selskabsdyr, og heste, der anvendes til foedevareproduktion.

Det er muligt at udelukke individuelle heste til konsum fra slagtning eller at udskyde slagtningen af saadanne dyr, hvis de er blevet behandlet med laegemidler, der indeholder stoffer, som der er fastsat maksimalgraensevaerdier for i overensstemmelse med Raadets forordning (EOEF) 2377/90 om en faelles fremgangsmaade for fastsaettelse af maksimalgraensevaerdier for restkoncentrationer af veterinaermedicinske praeparater i animalske levnedsmidler(2). Saadanne heste skal dog specifikt identificeres, og den givne behandling registreres. Ved Kommissionens beslutning 93/623/EOEF(3) blev der indfoert et identifikationsdokument (pas), der skal ledsage heste ved transport i hele verden. Passet med behoerig certificering har vist, at det er en effektiv foranstaltning til at forhindre indslaebning af alvorlige hestesygdomme i EU.

(1) EFT L 121 af 29.7.1964.

(2) EFT L 224 af 18.8.1990.

(3) EFT L 298 af 3.12.1993.