ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/669

(2004/C 88 E/0687)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4058/03

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(13. januar 2004)

Om: Lovgivningen om skydevåben i Tyrkiet

Inden for de første fem måneder af 2003 blev 1 094 personer dræbt og 10 513 såret af skud i Tyrkiet. Den 7. juli 2003 blev den to et halvt-årige Alistair Grimason ramt af en vildfarende kugle, mens han sov i en klapvogn på en café. Den tyrkiske regering har siden taget skridt til at skærpe lovgivningen om våbenkriminalitet.

Er Kommissionen bekendt med disse statistikker, og kan den oplyse, om den vil tage forhold som udbredelse af skydevåben samt lovgivning om besiddelse af skydevåben og våbenkriminalitet i betragtning, når den tager stilling til et lands ansøgning om medlemskab af EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(20. februar 2004)

Kommissionen er bekendt med de urolige forhold, som det ærede medlem nævner, og er også bekymret over antallet af døde og sårede i forbindelse med brug af skydevåben i Tyrkiet.

Spørgsmålet om kontrol med skydevåben er ikke specielt behandlet i de politiske Københavnskriterier. Alle kandidatlande skal tiltræde FN-konventionen fra 2000 om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet (Palermo-konventionen) og tilhørende protokoller. Tyrkiet har tiltrådt konventionen og undertegnede den 28. juni 2002 protokollen om ulovlig fremstilling af og handel med skydevåben samt dele, komponenter og ammunition. Tyrkiet har endnu ikke ratificeret protokollen. Kommissionen vil fortsat føre kontrol med, hvad der sker på dette område.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/387

(2004/C 78 E/0410)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1832/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(2. juni 2003)

Om: Byggesjusk i Grækenland

Ud fra Kommissionens svar på min forespørgsel E-0807/03 (1) kan jeg konkludere, at problemet med byggesjusk i Grækenland fortsat eksisterer, og at det ikke altid fremgår klart, hvordan de ansvarlige myndigheder har forsøgt at afhjælpe situationen.

Eftersom den 31. maj 2003 er datoen for afslutning af betalingerne fra den anden fællesskabsstøtteramme, bedes Kommissionen oplyse følgende: Hvordan ser Kommissionen generelt på situationen med hensyn til byggesjusk i forbindelse med projekter finansieret under den anden fællesskabsstøtteramme i Grækenland, og hvilke foranstaltninger agter den at træffe for at imødegå problemet inden for rammerne af de gældende EU-bestemmelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(5. august 2003)

Kommissionen skal henvise det ærede medlem til svaret på hans tidligere forespørgsel E-0807/03 (2).

Til sin tid vil de græske myndigheder få forelagt et afslutningsforslag på grundlag af de oplysninger, disse har indgivet til Kommissionen. Der skal gøres opmærksom på, at den 31. maj 2003 refererer til den generelle frist. Erfaringerne fra afslutningsprocedurerne for de fleste af programmerne i næsten alle medlemsstater har vist, at denne frist vil blive vanskelig at overholde. I afslutningsforslaget for Grækenland vil der til den tid blive taget hensyn til resultatet af Espels undersøgelser vedrørende eventuelt uantageligt arbejde samt til, i hvilket omfang de græske myndigheder har attesteret, at manglerne er afhjulpet efterfølgende.

(1) EFT C 11 E af 15.1.2004, s. 122.

(2) EFT C 11 E af 15.1.2004, s. 122.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/145

(2004/C 78 E/0150)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2645/03

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om: Ændring af artikel 25, stk. 1, om Kyotoaftalens ikrafttrædelse

Kyotoaftalen træder i kraft, når den er godkendt af mindst 55 af FN's/FCCC's parter i rammekonventionen om klimaændringer, som mindst repræsenterer 55 % af bilag I-landenes samlede kuldioxidemissioner. For øjeblikket har 113 stater godkendt aftalen, som repræsenterer mere end 80 % af verdens befolkning, men andelen af emissionerne blandt de bilag I-lande, som har godkendt aftalen, er foreløbig kun 44,2 %, og heller ikke hvis de resterende bilag I-lande (Liechtenstein, Monaco og Australien med sammenlagt 2,1 %) medregnes, vil grænsen på 55 % blive overskredet, hvis hverken Den Russiske Føderation (17,4 %) eller USA (36,1 % af bilag I-landenes emissioner) medregnes. Sidstnævnte land har allerede officielt taget afstand fra Kyotoaftalen. Ruslands holdning spiller derfor en afgørende rolle.

Det vil naturligvis af hensyn til klimaændringen være nødvendigt, at aftalen i det hele taget træder i kraft inden for den planlagte tidsplan. Det kunne imidlertid strategisk set og for alle parter under hensyntagen til forhandlingerne med Rusland være fordelagtigt, at Rusland deltager, men det er ikke absolut nødvendigt af hensyn til Kyotoaftalens ikrafttrædelse.

Har Kommissionen ved at anvende proceduren i artikel 20 overvejet øjeblikkelig at foreslå en ændring af Kyotoaftalens artikel 25, stk. 1, således, at en ikrafttrædelse kun kræver 45 % i stedet for 55 % af bilag I-landenes emissioner, for at det under alle omstændigheder kunne sikres, at Kyotoaftalen træder i kraft?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(23. oktober 2003)

En ændring af artikel 25, stk. 1, i Kyoto-protokollen er juridisk set ikke mulig. I Kyoto-protokollens artikel 20 er fastsat den procedure, der skal følges ved ændringer af selve protokollen. Da ansvaret for vedtagelsen af ændringer påhviler partskonferencen, der tjener som møde mellem Kyoto-protokollens parter, kan denne procedure kun anvendes, når Kyoto-protokollen er trådt i kraft. I artikel 25, stk. 1, understreges samtidig nødvendigheden af at behandle det globale klimaændringsproblem på internationalt plan med så bred deltagelse som muligt.
Kommissionen har drøftet forslaget om et moratorium for coltan med FN-panelet (der forventer at fremlægge sin endelige rapport i oktober 2003), som mener, at det ikke kan gennemføres, og at det ikke er relevant at foretage en sammenligning med Kimberley-processen. Panelet vil ikke foreslå et sådant moratorium.

Overgangsregeringen i DRC har endnu ikke fået fuld og effektiv kontrol over det store landområde. Men FN-missionens (MONUC) styrker er nu til stede i store dele af det østlige Congo, og med de stridende parters enighed om hærens etablering er det kun et spørgsmål om tid, før der opnås en effektiv kontrol.

Kommissionen er af den opfattelse, at et permanent organ kunne have været hensigtsmæssigt i en tidligere fase af konflikten. Men nu er det overgangsregeringens opgave at træffe passende foranstaltninger til kontrol af udnyttelsen af råstofferne i landet.
Kommissionens handlingsplan »Investering i forskning« foreslår et sammenhængende sæt foranstaltninger med henblik på at øge den private sektors investeringer i forskning og udvikling. De foranstaltninger, som henhører under medlemsstaternes ansvarsområde (over halvdelen), skal iværksættes efter den åbne koordineringsmetode, som er fastsat af Det Europæiske Råd. For Kommissionen drejer det sig om at etablere en passende ramme med henblik på at lette den gensidige læreproces for medlemsstaterne og, om nødvendigt, at fremme en samordnet udvikling af nye foranstaltninger omkring følgende seks temaer: »menneskelige ressourcer«, »den offentlige forskning og dens forbindelser til erhvervslivet«, »små og mellemstore virksomheder (SMV) og forskning«, »skatteordninger til fordel for forskningen«, »intellektuel ejendomsret og forskning« og »offentlig støtte til forskning og kombination af politiske virkemidler«. Der gøres status over fremskridtene én gang om året.

Den »Handlingsplan for innovation«, som Kommissionen vil iværksætte i første halvår 2004, vil i øvrigt gøre det muligt at styrke innovationen i virksomhederne, idet den er baseret på et bredere og mere »business-orienteret« perspektiv, som lægger større vægt på de ikke-teknologiske, organisatoriske og markedsorienterede aspekter ved innovation.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/455

(2004/C 88 E/0466)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3190/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. oktober 2003)

Om: Forfremmelse af piloten, der forårsagede ulykken i Cermis

Den 3. februar 1998 lettede en flyvemaskine tilhørende USA's marinekorps, som var opstillet på basen i Aviano som led i operation Deliberate Guard, for at foretage en forud planlagt træningsflyvning, som indebar flyvning i lav højde. Kort tid efter ramte flyet kablerne til den tovbane, som fra bebyggelsen Cavalese (Trento) fører op til Monte Cermis, og som på dette sted befandt sig i en højde over dalen på mellem 300 og 400 fod, mens passagerkabinen, som var på vej ned, befandt sig ca. 300 meter fra ankomststationen.

Sammenstødet bevirkede øjeblikkelig, at de bærende og trækkende kabler brast, hvilket fik kabinen til at styrte til jorden med døden til følge for samtlige de tyve mennesker, der blev transporteret i den.

Den retssag, hvorunder de skyldige skulle udpeges, blev henlagt til en militærdomstol i USA, som imidlertid besluttede ikke at rejse anklage imod og retsforfølge de fire besætningsmedlemmers overordnede for et eventuelt ansvar. Torsdag den 4. marts 1999 erklærede de otte medlemmer af militærdomstolen for Camp Lejeune, der alle var officerer i marinekorpset, dernæst flyvemaskinens pilot for ikke-skyldig. Dommen vakte undren, bestyrtelse og harme i Italien og de øvrige europæiske lande, fordi den synes at modsige kendsgerningerne og tillade, at en så grusom tragedie kan ske under en træningsflyvning i fredstid — uden at der er tale om skader, som kan forklare den manglende kontrol over flyet — uden at der placeres noget strafferetligt ansvar.

De italienske medier har i de seneste dage berettet, hvordan kaptajn Chandler Seagrave, der fungerede som navigatør under flyvningen til Monte Cermis, og som af det italienske parlamentsudvalg, der undersøgte sagen, blev udpeget som ansvarlig for ulykken, ikke kun er sluppet for straf for den tragedie, kan afstedkom, men ydermere for nylig er blevet forfremmet til major i den amerikanske hær.

Kan Kommissionen under henvisning til den alvorlige krænkelse af mindet om de tyve ofre og den forhånelse af deres familier, som denne handling udgør, oplyse følgende:

1. Vil EU udtale sig om de alvorlige omstændigheder ved denne sag?

2. Hvilke muligheder har EU for at undersøge kendsgerningerne og for klart at tilkendegive sin bestyrtelse over denne afgørelse over for den amerikanske hær?

3. Kan EU på nogen måde bidrage til, at der træffes en foranstaltning, som hindre, at de ansvarlige for tragedien forbliver ustraffede?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. november 2003)

Denne sag, der er rejst af det ærede medlem, skal behandles af de kompetente juridiske myndigheder i De Forenede Stater og Italien. Kommissionen har intet grundlag for at kunne udtale sig om denne sag.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/811

(2004/C 78 E/0860)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3410/03

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(18. november 2003)

Om: Støtte til den spanske vandplan (PHN) og dennes indvirkninger på miljøet

Den 1. november 2003 blev beslutningen indeholdende erklæringen om de indvirkninger på miljøet, som ville være forbundet med vandomledningsprojektet vedtaget ved lov nr. 10/2001 som led i den spanske vandplan, offentliggjort i det spanske statstidende.

Det er et faktum, at overførslen af vand fra Ebro-floden til andre vandløbsoplande vil ændre de økologiske betingelser i floden og ligeledes i Ebro-deltaet. I omtalte lov er der skabt mulighed for udarbejdelse af en samlet plan for beskyttelse af Ebro-deltaet.

I Ebro-deltaet findes der en naturpark, der er udpeget som særligt fuglebeskyttelsesområde, Natura 2000, i overensstemmelse med direktiv 92/43/EØF (1) og direktiv 79/409/EØF (2).

I ovennævnte lov er der taget højde for, at der eventuelt kan blive tale om at gennemføre andre vandomledninger end dem, der er planlagt i projektet. Regionalregeringen i Cataluña har som alternativ undersøgt muligheden for at overføre vand fra Ródano-floden til de indre vandløbsoplande i Cataluña og fremsendt resultatet heraf til den spanske centralregering.

Kan Kommissionen oplyse, om den er klar over, at der stadig ikke er foretaget en vurdering af de miljømæssige konsekvenser som følge af den kommende vandomledning som fastlagt i den samlede plan for Ebro-deltaet?

Vil Kommissionen stille som betingelse for enhver støtte fra EU til PHN-projektet, at der foretages en vurdering af de miljømæssige konsekvenser for Ebro-deltaet og at der fastsættes en minimumsgrænse for den økologiske vandgennemstrømning?

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/242

(2004/C 84 E/0286)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3468/03

af Bart Staes (Verts/ALE),

Phillip Whitehead (PSE), Catherine Stihler (PSE)

og Margrietus van den Berg (PSE) til Rådet

(21. november 2003)

Om: Post-polio syndrom

På to møder i Rådet, nemlig det 2384. (sundhed, 15.11.2001, Bruxelles) og det 2470. (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugeranliggender, 2.-3.12.2002) tog Rådet til efterretning nogle udtalelser fremsat af det belgiske formandskab og den irske delegation om nødvendigheden af handling på EU-plan med henblik på at træffe passende foranstaltninger over for personer, der lider af post-polio syndrom (PPS).

Kan Rådet oplyse, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet vedrørende dette spørgsmål, bl.a. for så vidt angår:

1. oplysninger om hyppigheden af PPS i EU, begyndelsen af PPS og foreliggende forskningsresultater;

2. eksisterende behandlingsmuligheder i medlemsstaterne for PPS-patienter med henblik på at genoptræne dem og afhjælpe deres situation;

3. hvilken støtte til forskning og behandling der er blevet bevilget over Fællesskabets budget?

Hvad er grunden til, at der hidtil ikke er truffet nogen foranstaltninger eller foretaget nogen opfølgning?

Svar

(11. marts 2004)

De ærede parlamentsmedlemmers opmærksomhed henledes på, at sundhedsvæsenet og ydelserne under dette hører under medlemsstaterne ansvarsområde, og at Rådet derfor ikke har kompetence til at udtale sig om foranstaltninger vedrørende post-polio syndrom, der allerede er truffet på nationalt eller regionalt plan.

Med hensyn til oplysninger om hyppigheden af post-polio syndrom og støtte til forskning på europæisk plan kan de ærede parlamentsmedlemmer eventuelt rette deres specifikke spørgsmål om dette område direkte til Kommissionen, som blandt andet er ansvarlig for gennemførelsen af programmet for Fællesskabets indsats indenfor folkesundhed (2002-2008). Programmets anvendelsesområde dækker aktioner og støtteforanstaltninger, der tager sigte på at forbedre informations- og vidensniveauet på sundhedsområdet.
1.

Kommissionen henviser til det svar, som det ærede medlem har fået på skriftlig forespørgsel E-1719/03 (1). Kommissionen bifalder og støtter reaktiveringen af den transatlantiske erhvervsdialog (TABD). Den har som sit direkte mål at afhjælpe uoverensstemmelser i de transatlantiske økonomiske forbindelser og at være med til at fjerne handelshindringer.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/279

(2004/C 78 E/0280)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3397/03

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(17. november 2003)

Om: Tandlægeudstyr og risiko for infektioner

Adskillige italienske og internationale undersøgelser har vist, at tandlægeudstyr kan være årsag til endog meget alvorlige infektioner. Det skyldes, at der i udstyret bruges de samme vand- og luftledende rør i årevis. Indvendigt i disse rør danner der sig en slimhinde, der er den ideelle grobund for virus og bakteriekolonier. De rør, der — kun få centimeter fra et åbent sår — tilsluttes et udsugningsapparat, er fuldstændigt inficerede på grund af skorper af snavs aflejret i forbindelse med udsugning af spyt, blod, belægning, tandafpuds og kviksølv igennem dage, måneder og år! Der er 170 mio. hepatitis C-smittede i verden, og det er ikke længere muligt at skjule det faktum, at en del af disse er blevet smittet i forbindelse med tandlægebehandling. Direktiv 93/42/EØF (1) vedrører risici i forbindelse med medicinske anordninger og bygger på studier af statistiske data.

1. Er Kommissionen bekendt med de ovennævnte risici?

2. Er Kommissionen i besiddelse af undersøgelser af indarbejdelsen af direktiv 93/42/EØF i de nationale lovgivninger og af de resultater, der er opnået i medlemsstaterne?

3. Vil Kommissionen gøre medlemsstaternes ministre opmærksomme på, at det er nødvendigt at kontrollere, at direktivet anvendes korrekt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(23. december 2003)

Kommissionen er bekendt med smitterisikoen i forbindelse med medicinske anordninger. Der bør i denne sammenhæng sondres mellem på den ene side de medicinske anordninger og på den anden side brugen af dem.

Det er i direktiverne om medicinske anordninger, navnlig Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993, fastsat, hvilke væsentlige krav anordningerne skal opfylde med hensyn til kvalitet, sikkerhed og ydeevne for at kunne blive markedsført og taget i brug. De pågældende anordninger vurderes af en tredjeperson, »det bemyndigede organ«, og kun de anordninger, der opfylder kravene om at være af almindelig anerkendt teknisk standard, får CE-mærkning og kan anvendes i sundhedsektoren. Et vigtigt element i direktiverne er bestemmelserne om brugsanvisninger, især med hensyn til gensterilisering og udskiftning.

Spørgsmålet om, hvorvidt og i hvilket omfang behandlerne i sundhedssektoren følger brugsanvisningen ved anvendelse af medicinske anordninger falder ind under national sundhedspolitik i medfør af EF-traktatens artikel 152. Ifølge denne artikel skal Fællesskabets indsats på folkesundhedsområdet fuldt ud respektere medlemsstaternes ansvar for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling.

Kommissionen betragter med tilfredshed ethvert initiativ, som medlemsstaterne måtte gennemføre på nationalt plan for at øge beskyttelsen af patienternes sikkerhed og sundhed.

(1) EFT L 169 af 12.7.1993, s. 1.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/604

(2004/C 88 E/0622)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0985/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Pesaro Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pesaro Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Pesaro Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

2. om Pesaro Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/629

(2004/C 88 E/0647)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2910/03

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(2. oktober 2003)

Om: Problemer ved den tysk-polske grænse

Fredag den 19. september holdt Europæiske Grænseregioners Arbejdsfællesskab (AGEG) ordinært bestyrelsesmøde i Burg (Spreewald).

Forfatteren til denne skriftlige forespørgsel blev her underrettet om følgende problem:

Af omkostningsgrunde og i lyset af Polens tiltrædelse af EU har toldvæsenet pr. 1. oktober 2003 opsagt lejemålet for ventepladsen på den tidligere flyveplads i Preschen (Landkreis Spree-Neisse) på motorvej A15 ved grænseovergangen Forst/Olszyna. Forvalteren af ventepladsen anvender for tiden arealet til parkerings- plads for 700 lastvogne, til yderligere holdeplads for ADR-transporter, tomme køretøjer og blokvogne og til sanitære formål og sove- og hvileområde for chauffører, så de kan overholde hviletiderne. Dagrenovation og kantinefaciliteter gør det lettere for chaufførerne at klare de mange timers ventetid ved grænsen.

Hvis der ikke opnås enighed inden den 1. oktober 2003, og opsigelsen af lejekontrakten står ved magt, vil der uvægerligt opstå kilometerlange køer af lastbiler på motorvejen ved den tysk-polske grænse forbundet med alle velkendte gener.

Ved siden af den fortsat helt utilfredsstillende situation ved grænseovergangen Guben-Schlagsdorf hvor køen af lastbiler næsten hver dag når helt ind til centrum af Guben, ville der blive skabt et regulært trafikkaos, hvis ventepladsen ved Preschen blev opgivet.

Som MEP og formand for AGEG ønsker spørgeren at vide, om Kommissionen agter at udvirke nye forholdsregler, for at dette problem ved den tysk-polske grænse kan undgås.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(6. november 2003)

Kommissionen har noteret sig det ærede medlems bemærkninger om det problem, der eventuelt vil opstå på det tysk-polske grænseovergangssted Forst-Olszyna. Hvad angår de faciliteter, der er til rådighed for toldkontrollen, er det imidlertid ikke på basis af de disponible oplysninger klart, i hvilken udstrækning disse faciliteter er direkte berørt af det pågældende lejemåls udløb. Ydermere henhører toldvæsenets administration og organisation ikke under Kommissionen, men er derimod helt underlagt de pågældende medlemsstater. Selv om medlemsstaterne skal overholde visse fællesskabsprincipper, er tilvejebringelsen af sådanne faciliteter og sådan infrastruktur udelukkende en opgave for de nationale myndigheder. Endelig har Kommissionen ikke beføjelse til at gribe ind i lokale kontraktlige aftaler vedrørende sådanne faciliteter.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/144

(2004/C 88 E/0153)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3435/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(20. november 2003)

Om: Bulgarsk provokation rettet mod en EU-medlemsstat

Ifølge græske pressemeddelelser er der blevet udgivet et frimærke i Bulgarien, som viser en del af det hellige bjerg Athos (rent konkret klostret Zografos) som værende en del af bulgarsk territorium. På trods af protester fra græsk side vægrer den bulgarske side sig mod at indstille udgivelsen med den begrundelse, at frimærket blev udgivet i juni 2001 under regeringen Kostov, og at instillingen af denne udgivelse kan fremkalde modstand fra oppositionens side.

Er denne provokerende holdning fra Bulgariens side over for en af EU's medlemsstater forenelig med en adfærd, som man kunne forvente af et land, der ønsker at blive medlem af EU? Agter Kommissionen og i givet fald hvordan at træffe foranstaltninger for at hindre, at det pågældende frimærke fortsat udgives, og at gøre dette land opmærksom på, at vejen mod medlemsskab af EU ikke er forenelig med en taktik som ovennævnte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. januar 2004)

I henhold til de oplysninger, Kommissionen har til rådighed, viser de frimærker, som det ærede medlem henviser til, klostret Zografos, et kloster i Grækenland med en bulgarsktalende sproglig orden.

EU har imidlertid ingen kompetence med hensyn til frimærker. Kommissionen har derfor ingen mulighed for at træffe foranstaltninger, der forhindrer udgivelsen af det pågældende frimærke.