SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1999/00

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Rådet

(21. juni 2000)

Om: Letland: antinazisme

Vasili Kononov var 20 år i 1943, og kæmpede, som mange andre unge under krigen, som partisan mod det nazistiske styre, der havde besat Letland, og fik ved krigens afslutning tildelt adskillige medaljer.

I dag, næsten 80 år gammel, sidder Kononov fængslet i Riga anklaget for at have myrdet ni civile under en partisanaktion i en landsby 300 kilometer fra hovedstaden. Anklagen er baseret på beretningen fra et øjenvidne, Maria Kuznetsova, som i øvrigt har gendrevet den af domstolene godkendte version og hævdet, at de lig, der dengang blev fundet i landsbyen, ikke var ligene af civile myrdet af partisaner, men af partisaner myrdet af nazisterne.

En anden lettisk borger, Konrad Kalejs, lod sig derimod hverve af en militærenhed kendt som Arajs Kommando, som samarbejdede med nazisterne, og han er anklaget for mordet på 30 000 jøder, kommunister og sigøjnere. Efter at være blevet opdaget i London og udvist fra Storbritannien vendte Kalejs tilbage til Australien, hvor han har fået indfødsret og i dag lever godt gemt. Letlands præsident, Vaira Vika-Friberga, har over for den internationale presse givet udtryk for sine forbehold med hensyn til muligheden for at retsforfølge den gamle nazi-kollaboratør og udtalt, at hun tror på den guddommelige retfærdighed.

1. Finder Rådet, at de lettiske myndigheders håndtering af de to sager er i overensstemmelse med de grundlæggende værdier for EU, som Letland snart skulle tiltræde?

2. Finder Rådet ikke, at det bør skride ind over for de lettiske myndigheder for først og fremmest at støtte løsladelsen af Kononov og dernæst beskytte hans rettigheder som borger og som aktiv modstander af nazismen?

3. Finder Rådet ikke, at det er nødvendigt at anmode de lettiske myndigheder om at gøre deres ypperste for at lokalisere Kalejs og fastslå hans meddelagtighed i det folkedrab, som overalt i Europa ud over jøderne også berørte sigøjnere og kommunister?

Svar

(23. oktober 2000)

Ved enhver given lejlighed og navnlig i forbindelse med tiltrædelsesprocessen forsvarer Rådet de grundlæggende værdier, som er udgangspunktet for Den Europæiske Union, og som er omhandlet i artikel 6 (tidligere artikel F) i traktaten.

For så vidt angår Letland hedder det i artikel 2 i Europaaftalen mellem dette land og EU, som trådte i kraft den 1. februar 1998, at respekten for de demokratiske principper og overholdelsen af menneskerettighederne som fastlagt i slutakten fra Helsingfors og i Paris-charteret for et nyt Europa samt respekten for de markedsøkonomiske principper ligger til grund for parternes indenrigs- og udenrigspolitik og udgør væsentlige elementer i aftalen. Associeringsrådet, som er oprettet i medfør af Europaaftalen, er det politiske organ, som sikrer, at aftalen gennemføres korrekt, og kan i denne egenskab tage alle vigtige spørgsmål og uenigheder i forbindelse med aftalens gennemførelse og fortolkning op til behandling.

Letland deltager i øvrigt i tiltrædelsesprocessen, og som ansøgerland skal det opfylde de nøje fastlagte kriterier, især de politiske kriterier, der blev fastlagt på Det Europæiske Råd i København. I denne forbindelse råder EU over to vigtige instrumenter til at kontrollere, at ansøgerlandene opfylder kriterierne: tiltrædelsespartnerskaberne indeholder for det første en række principper, foreløbige målsætninger og betingelser for Letlands tiltræden af EU, herunder dem som vedrører garantien for demokratiet, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretals rettigheder. De periodiske rapporter, som Kommissionen hvert år udarbejder, sætter for det andet Rådet i stand til at følge de fremskridt, Letland har gjort i retning af tiltrædelse. I sin seneste periodiske rapport vurderede Kommissionen, at Letland opfylder de politiske kriterier fra København, og især at det råder over stabile institutioner, der sikrer demokratiet og retsstatsprincippet. Det Europæiske Råd i Helsingfors var enig i denne vurdering og ville i modsat fald ikke have besluttet at indlede tiltrædelsesforhandlingerne med Letland. Ikke desto mindre følger EU fortsat situationen tæt i ansøgerlandene og vil ikke undlade at reagere på passende vis, hvis der konstateres krænkelser af ovennævnte grundlæggende principper.