ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0439/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(16. februar 2001)

Om: Europartnerskabsprogram

Europa-Kommissionen traf for nylig afgørelse om at afslutte europartnerskabprogrammet. Dette program har givet mange små og mellemstore virksomheder i det sydvestlige England udmærkede muligheder for kontakt og netværk, og de er dybt rystede over at erfare, at det ikke længere eksisterer.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

1. Hvornår blev denne afgørelse truffet?

2. Hvorfor fortsætter Kommissionen ikke længere med dette program?

3. Har den planer om at erstatte dette program med en ny lignende ordning?

4. I betragtning af at der i øjeblikket er ved at blive foretaget en evalueringsundersøgelse til en pris af £200 000, hvorfor besluttede den at afslutte programmet, inden evalueringen var fuldendt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(4. april 2001)

1. og 2. Kommissionen har gennemgået sine prioriteter og de ressourcer, den har til rådighed til gennemførelsen af sit arbejde. I den forbindelse og i forlængelse af det arbejde, som den særlige Peer Group har udført i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse Tilpasning af Kommissionens aktiviteter til de menneskelige ressourcer 2000, har Kommissionen besluttet, at den ikke længere vil være direkte involveret i tilrettelæggelsen af europartnerskabsarrangementer(1).

3. Kommissionen vil ikke udarbejde et specielt program for at yde finansiel støtte til europartnerskabsarrangementer. Den vil fortsætte sine bestræbelser på at lette samarbejdet mellem virksomheder og fremme internationalisering blandt små og mellemstore virksomheder (SMV'er) ved hjælp af andre midler.

Som led i regionalpolitikken vil støtte til SMV'er stadig være berettiget til at modtage støtte under strukturfondene.

4. Formålet med den igangværende evaluering af Europartnerskabet er at undersøge, hvilken indvirkning Europartnerskabsprogrammet har haft i de 10-12 år, det har eksisteret, og at foreslå forbedringer til dets udformning. Kommissionens beslutning om ikke fortsat at investere egne ressourcer i forvaltningen af dette program udelukker ikke, at de metoder, som i årenes løb er udviklet, kan anvendes af andre interesserede parter, navnlig dem, der har nydt godt af de hidtidige programmer. Evalueringen vil være et værdifuldt redskab for sådanne interesserede parter. Kommissionen er parat til at gøre de administrative værktøjer, den har udviklet, som f.eks. vejledningen for tilrettelæggere og softwarepakken, tilgængelige for nye tilrettelæggere af programmet.

(1) SEK(2000) 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0182/01

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Rådet

(5. februar 2001)

Om: Rådet (fiskeri) og integration

Vil Rådet (fiskeri) forelægge en strategi vedrørende integration af miljø og bæredygtig udvikling i den fælles fiskeripolitik? Ifølge planerne skal der forelægges en omfattende strategi inden topmødet i Göteborg i juni 2001 som led i den såkaldte Cardiff-integrationsproces. Hvorledes agter Rådet at opfylde dette krav i betragtning af de begrænsede fremskridt, der tilsyneladende er gjort hidtil?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0182/01 og E-0215/01

(14. maj 2001)

1. Rådet forelagde Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira (juni 2000) en rapport om integrering af miljøhensyn og bæredygtig udvikling i fiskeripolitikken som svar på opfordringen fra Det Europæiske Råd i Köln. Rapporten var mest deskriptiv: Den præsenterede den juridiske ramme for den fælles fiskeripolitik for så vidt angår spørgsmålet om integration, de eksisterende instrumenter og de opnåede resultater.

2. Selv om der ikke blev opstillet nogen integrationsstrategi i Feira-rapporten, udgjorde den dog et første skridt i formuleringen af den sektorstrategi, som Det Europæiske Råd i Helsingfors havde efterlyst. I Feira-rapporten bemærkes om den fælles fiskeripolitik: Målene for såvel beskyttelse af havmiljøet som ansvarlig forvaltning af udnyttelsen af de levende marine ressourcer, så bæredygtigheden sikres, er dog kun delvist nået. Det konkluderes derefter: Indsatsen for at integrere miljøkravene i fiskeripolitikken bør altså fortsættes og intensiveres .

3. I Feira-rapporten henvises der endvidere til, at den fælles fiskeripolitik skal revideres i 2002, og at der da bliver lejlighed til indgående at drøfte alle de spørgsmål, der er forbundet med integreringen af fiskeripolitik og miljøpolitik. Denne revision vil gøre det muligt at foretage de justeringer af den fælles fiskeripolitik, som denne integrering kræver i overensstemmelse med den integrationsstrategi, som Det Europæiske Råd i Helsingfors fastlagde for juni 2001.

4. Organerne i Rådet er p.t. ved at udarbejde et udkast til Rådets konklusioner om miljøintegration og bæredygtig udvikling i den fælles fiskeripolitik; disse konklusioner skal være et svar på anmodningen om en integrationsstrategi, inden tidsfristen udløber i juni.

5. Det skal imidlertid bemærkes, at Kommissionen forventes inden længe at forelægge Rådet og Europa-Parlamentet en række vigtige dokumenter, der vil være relevante for en sektorstrategi.

Det har derfor på nuværende tidspunkt ikke været muligt at tage hensyn til disse dokumenter; det drejer sig om:

- grønbogen om reform af den fælles fiskeripolitik

- meddelelsen om elementer til en strategi for integrering af miljøbeskyttelseskrav i den fælles fiskeripolitik

- handlingsplanen for biodiversitet (kapitlet om fiskeri)

6. Det bidrag, som vil blive ydet i denne sammenhæng, vil stadig skulle gennemgås indgående i Rådet og bør spille en vigtig rolle i gennemførelsen af en omfattende integrationsstrategi efter Det Europæiske Råds møde i Göteborg den 15. og 16. juni 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0531/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(22. februar 2001)

Om: Plastisk dermatologi

I Italien er der for nylig grundlagt et International Society of Plastic and Aesthetic Dermatology, som skal gennemføre plastisk dermatologi som en disciplin, der beskæftiger sig med alle ublodige metoder til gennem en rent dermatologisk behandling at forbedre hudens udseende og opretholde dens integritet. Kan Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. Har den kendskab til denne nye disciplin? Kan den i bekræftende fald oplyse, om den også findes i andre lande i Unionen? Anser Kommissionen det i benægtende fald ikke for hensigtsmæssigt i programmet for videnskabelig forskning at indføje en evaluering af denne disciplin, der, såfremt den er virkningsfuld, har den store fordel, at den ikke er blodig?

2. Hvilke initiativer kan den foreslå for at udbrede kendskabet til og fremme denne disciplin i de øvrige lande i Unionen?

3. Mener den ikke, at undervisning i dette specialfag på universitetsplan, hvor man gennem behandling, der sikrer hudens integritet og afhjælper skønhedsfejl og hudens aldringsproces, kan medvirke til at forbedre sundhedstilstanden og sikre et bedre kropsligt velbefindende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. april 2001)

1. Kommissionen har kendskab til denne nye disciplin. Der foreligger imidlertid ingen detaljerede oplysninger om det nyligt dannede International Society of Plastic and Aesthetic Dermatology og heller ikke om udbredelsen af denne disciplin i Europa på forskningsplan. Kommissionen vil være taknemlig, hvis det ærede medlem kan give den sådanne relevante oplysninger.

Det aktuelle program for livskvalitet tager ikke konkret højde for dette, men der kan forelægges relevante forslag til forskning inden for område 7.2 iii og iv under emnet Forskning og teknologisk udvikling af generisk karakter (kliniske forsøg, retrospektive og prospektive undersøgelser)(1).

2. Det er ikke Kommissionens opgave at skaffe en bestemt medicinsk disciplin eller fremgangsmåde offentlig omtale.

3. Kommissionen kan ikke udtale sig, da den ikke har adgang til de nødvendige oplysninger. Hvad angår forskning i bekæmpelse af virkningerne af aldring, henvises til den konkrete nøgleaktion 6 vedrørende Befolkningens stigende gennemsnitsalder og handicapspørgsmål i programmet for livskvalitet.

(1) http://www.cordis.lu/life/home.html.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0335/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(13. februar 2001)

Om: Hvedepriser

Kan Kommissionen oplyse EU's interne pris for blød hvede ved udgangen af hvert årti siden 1959 og oplyse tale for denne pris i forhold til verdensmarkedsprisen i de enkelte tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne Af Franz Fischler

(23. marts 2001)

Den fælles markedsordning for korn indførtes den 1. juli 1967. Tidligere var det forordning nr. 19(1), der siden 1962 havde sikret, at der anvendtes en overgangsordning.

Inden for rammerne af den fælles markedsordning er hjemmemarkedspriserne blevet tilpasset interventionspriserne, som for blød hvede har været følgende:

- Høståret 1967/1968: 98,75 regningsenheder/t

- Høståret 1969/1970: 98,75 regningsenheder/t

- Høståret 1979/1980: 165,26 ECU/t

- Høståret 1989/1990: 163,62 ECU/t

- Høståret 1999/2000: 119,19 EUR/t

Forholdet mellem disse institutionelle priser, der pr. definition har været stabile, og verdensmarkedspriserne har af og til været præget af meget store svingninger over korte perioder inden for et høstår.

I høståret 1969/1970 lå de priser for omkostninger, forsikring og fragt (CIF)/Rotterdam, som blev registreret af Kommissionen, på mellem 53 og 49 regningsenheder, dvs. ca. 50 % af interventionsprisen.

Efter at der var registreret en usædvanlig stigning i årene 1973-1974, blev CIF-priserne/Rotterdam for hvede i høståret 1979/1980 liggende på ca. 143 ECU/t, dvs. 86 % af interventionsprisen.

Som følge af USA's indførelse af særforanstaltninger til støtte for eksporten af hvede i slutningen af 80'erne faldt verdensmarkedspriserne fra ca. 130 ECU i sommeren 1989 til under 70 ECU i anden halvdel af 1990 og nåede ned på under 50 EUR i januar/ februar 1991, dvs. ca. 30 % af EF-interventionsprisen.

Reformen af den fælles landbrugspolitik i 1992, som karakteriseredes ved en nedskæring af interventionspriserne, bragte EF-markedsprisen på niveau med verdensmarkedsprisen. I høståret 1999/2000 holdt CIF-prisen sig på mellem 102 og 103 EUR, dvs. ca. 90 % af den aftalte pris.

(1) EFT 30 af 20.4.1962.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3983/00 af Christine De Veyrac (PPE-DE) til Kommissionen. Tildeling af fællesskabsstøtte til regionen Midi-Pyrénées.



EF-Tidende nr. 318 E af 13/11/2001 s. 0017 - 0017



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3983/00 af Christine De Veyrac (PPE-DE) til Kommissionen (20. december 2000) Om: Tildeling af fællesskabsstøtte til regionen Midi-Pyrénées Kan Kommissionen oplyse beløbet for fællesskabsstøtten til Toulouse og regionen Midi-Pyrénées og støttemodtagerne for årene 1997, 1998, 1999 og 2000 opdelt i forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger fra: - EFRU - EUGFL, Udviklingssektionen - ESF - Forskningsprogrammer - Miljøprogrammer - Programmer for små og mellemstore virksomheder - Programmer for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom - Decentraliseret samarbejde? Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Prodi (27. juni 2001) I forlængelse af sit svar af 11/01/2001(1) fremsender Kommissionen nu de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat. (1) EFT C 151 E af 22.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3836/00

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(7. december 2000)

Om: Tilbagebetaling af landbrugsstøtte

Onsdag den 5. juli 2000 meddelte Kommissionen, at Østrig skal tilbagebetale Den Europæiske Union 800 000 EUR i landbrugsstøtte. Grunden hertil var manglende sanktioner i 1996 for mangelfuld mærkning af kvæg af hankøn. Agrarmarkt Austria skal efter Kommissionens opfattelse have udvist forsømmelighed ved kontrollen. Kun 40 % af de udleverede øremærker menes at være registreret i databasen.

I svaret på forespørgsel E-2636/00 erklærer Kommissionen, at den i den forbindelse har besluttet at foretage mange forskellige korrektioner for mange medlemsstaters vedkommende. Kan Kommissionen konkretisere dette svar?

Hvilke beløb er Den Europæiske Unions øvrige medlemsstater blevet pålagt at tilbagebetale, og af hvilke årsager?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(9. februar 2001)

Kommissionen henviser det ærede medlem til dens beslutning 2000/449/EF af 5. juli 2000 om at udelukke visse udgifter, som medlemsstaterne har afholdt for EUGFL, Garantisektionen, fra EF-finansiering(1), hvis bilag indeholder en oversigt over beløbene og begrundelsen for de finansielle korrektioner, medlemsstaterne er blevet pålagt at tilbagebetale.

(1) EFT L 180 af 19.7.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3938/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Rådet

(20. december 2000)

Om: Antal stemmer ved afstemning med kvalificeret flertal

1. Kan Rådet opgive tal for hvert enkelt år for de sidste fem år vedrørende det antal afstemninger eller afgørelser vedrørende lovgivning eller andre afgørelser, som i tilfælde af afstemning ville være blevet afgjort med kvalificeret flertal?

2. Hvor stor en del af samtlige afgørelser træffes for øjeblikket med kvalificeret flertal?

3. Hvor stor en del af de lovgivningsmæssige afgørelser træffes med kvalificeret flertal?

Svar

(27. september 2001)

Rådet ligger ikke inde med tallene for hvert af de sidste fem år vedrørende det antal afstemninger eller afgørelser vedrørende lovgivning eller andre afgørelser, som i tilfælde af afstemning ville være blevet afgjort med kvalificeret flertal.

Der er udarbejdet statistikker for 1999, men kun over antallet af retsakter. Statistikkerne viser, at 67 af de 199 retsakter, Rådet vedtog i 1999, havde et retsgrundlag, som kræver enstemmig vedtagelse. Retsgrundlaget for de resterende 132 retsakter, der blev vedtaget i 1999, tillod vedtagelse med kvalificeret flertal, hvilket svarer til 66,33 %.

Af disse 132 retsakter:

- blev 104 vedtaget, uden at nogen stemte imod eller undlod at stemme

- blev 28 vedtaget, idet nogen stemte imod eller undlod at stemme.

104 af disse 132 retsakter blev altså vedtaget, uden at nogen stemte imod. Dvs. at 67 + 104 = 171 af i alt 199 retsakter reelt blev vedtaget uden modstand. Dette svarer til i alt omkring 85 %.

Der gøres i den forbindelse opmærksom på, at kvalificeret flertal i praksis kan lette alle delegationernes tilslutning til en tekst, idet delegationer, som ikke er enige i teksten, kan være tilbøjelige til at stemme for, hvis de ved, at de vil komme i mindretal. Kvalificeret flertal styrker også Kommissionens ændringsbeføjelse og kan desuden lette vedtagelsen af en anden tekst end den, der var blevet godkendt, hvis retsgrundlaget havde krævet enstemmighed.

Fra januar 2001 indeholder Rådets månedsoversigter henvisninger til den afstemningsprocedure (enstemmighed, kvalificeret flertal, simpelt flertal), der blev fulgt i forbindelse med Rådets vedtagelse af disse retsakter. Månedsoversigterne offentliggøres på Rådets websted (http://ue.eu.int, under Åbenhed og Månedsoversigt over Rådets retsakter).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3570/00

af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Kommissionen

(17. november 2000)

Om: Betegnelserne bio, biologisk og økologisk

I forordning 1804/99(1), som indeholder supplerende bestemmelser til forordning 2092/91(2), er betegnelserne bio og øko forbeholdt produkter, der er fremstillet efter den økologiske produktionsmetode.

Er Kommissionen bekendt med, at det spanske ministerium for landbrug, fiskeri og fødevarer er i færd med at udarbejde et kongeligt dekret, hvori betegnelserne bio, biologisk og økologisk adskilles fra den produktion, som er underlagt reglerne om økologisk landbrug?

Hvad er Kommissionens holdning til denne afgørelse?

(1) EFT L 222 af 24.8.1999, s. 1.

(2) EFT L 198 af 22.7.1991, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. januar 2001)

Kommissionen blev allerede i 1999 informeret om, at landbrugsministeriet i Spanien var i gang med at udarbejde et dekret om at annullere beskyttelsen af betegnelsen bio for landbrugsprodukter og levnedsmidler, der stammer fra økologisk landbrug, og som markedsføres i denne medlemsstat. For nylig modtog Kommissionen oplysninger om, at arbejdet med dekretet fortsatte, uden at dekretet dog allerede var vedtaget.

Allerede i oktober 1999 underrettede Kommissionen det spanske landbrugsministerium om sin holdning. Ifølge Kommissionens holdning er en national bestemmelse, der tillader anvendelse af forstavelsen bio på etiketter for et produkt, der ikke er fremstillet efter bestemmelserne i Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 af 24. juni 1991 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler, i modstrid med EF-retten.

Kommissionen undersøger denne sag på ny og vil om nødvendigt ikke tøve med at indlede en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3658/00

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(27. november 2000)

Om: Udbygning af Athens metro

Den græske regering har vedtaget at udbygge den eksisterende linje i Athens metro fra den nuværende endestation Ethniki Amini til Stavros Agias Papaskevis, således at forbindelsen til den nye lufthavn i Athen kan forbedres. Ifølge pålidelige kilder har den græske regering vedtaget med henblik på at fremskynde projektet og af økonomiske årsager ikke at bygge fire af de fem stationer, der oprindeligt var planlagt på den nye strækning, og som ville have betjent distrikterne Cholargos, Agia Paraskevi, osv.

For at finansiere denne udbygning planlægges det at anvende fællesskabsstøtte, som allerede er blevet godkendt til udbygningen af metroen til Aigaleo, som er et område i Athen, hvor arbejderklassen bor. Man ofrer således en forbindelse til et socialt tilbagestående område i byen i et forsøg på at forbedre forbindelserne til lufthavnen, hvilket er af tvivlsom værdi i betragtning af, at den planlagte station ved Stavros er placeret adskillige kilometer fra lufthavnen. Har Kommissionen kendskab til disse omfattende ændringer, og i bekræftende fald hvorledes vurderer den disse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(15. februar 2001)

Fællesskabsstøtterammen (FSR) for Grækenland for programmeringsperioden 2000-2006 forudser støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til udbygning af den athenske metros nye linjer 2 og 3 og til anlæggelse af en jernbaneforbindelse fra Athens centrum til den nye lufthavn i Spata.

I det udkast til det operationelle program (OP) Vejforbindelser, havne, byudvikling 2000-2006, som de græske myndigheder har forelagt Kommissionen, er der præciseret følgende:

- for linje 2: udbygning med Sepolia-Thivon, en strækning på 2,8 km med tre stationer, og udbygning med Dafni-Ilioupolis, en strækning på 1,1 km med en station

- for linje 3: udbygning med Forsvarsministeriet-Stavros, en strækning på 5,4 km med fem stationer, og udbygning med Monastiraki-Egaleo, en strækning på 4,7 km med fire stationer.

Flere undersøgelser, der er blevet gennemført i perioden for udarbejdelsen af nævnte OP, har vist, at disse udbygninger er dem, der bedst vil kunne være til nytte for en stor del af befolkningen i byen Athen, navnlig i de tættest befolkede kvarterer.

Dette OP vil i princippet blive godkendt af Kommissionen i begyndelsen af år 2001, og fristen for betalingen af de medfinansierede arbejder er fastsat til udgangen af 2008. Den græske minister for offentlige arbejder kan med henblik på de olympiske lege i 2004 prioritere anlæggelsen af tunnelen og et begrænset antal stationer på udbygningsstrækningen Forsvarsministeriet-Stavros. Den samlede udbygning med alle de planlagte stationer skal imidlertid være afsluttet ved udgangen af 2008.

De græske myndigheder kan desuden i fremtiden anlægge andre linjer, foretage andre udbygninger og opføre andre stationer i Athens metro uden for FSR for perioden 2000-2006.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4061/00

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Rådet

(15. januar 2001)

Om: Falun Gong

Falun Dafa, eller Falun Gong, er, ligesom Taichi eller Yoga, en åndelig disciplin baseret på meditation, som gavner folks fysiske og psykiske helbred. Falun Dafa-tilhængere i Kina er i vid udstrækning blevet forfulgt. Mange Falun Dafa-tilhængere blev den 1. oktober 2000 arresteret på Tiananmen Plads, da de på Kinas nationaldag fredeligt protesterede mod undertrykkelsen af deres bevægelse. Falun Dafa-tilhængere er blevet tortureret, fængslet og dræbt blot for at have udøvet denne meget fredelige fritidsbeskæftigelse. En 42-årig kvinde blev pryglet ihjel, mens hun i oktober 1999 var tilbageholdt af politiet i Shangdong-provinsen. Hun er en af de 48 personer, der er død som følge af prygl og tortur, fordi de udøver Falun Dafa. Falun Dafa har tusinder af tilhængere over hele verden.

1. Mener Rådet ikke, eftersom det går ind for Kinas indtræden i Verdenshandelsorganisationen, om end under forbehold af menneskerettighedsklausulen, at denne udbredte forfølgelse er en alvorlig hindring for en eventuel yderligere normalisering af forbindelserne med Folkerepublikken Kina?

2. Rådet bedes angive, hvilke foranstaltninger det har truffet, eller har til hensigt at træffe, for at sætte en stopper for denne oplagte overtrædelse af internationale menneskerettighedskonventioner.

Svar

(7. maj 2001)

1. Rådet har ved flere lejligheder givet udtryk for fortsat bekymring over de strenge foranstaltninger, der er truffet mod lederne og tilhængerne af Falun Gong, navnlig overdrevent strenge fængselsstraffe, tilbageholdelse uden dom og prygl.

2. Konklusionerne fra samlingen i Rådet (almindelige anliggender) i januar vedrørende dialogen mellem EU og Kina om menneskerettigheder har præciseret de særlige områder, hvor EU mener, at der bør opnås fremskridt ved hjælp af dialogen. Disse områder omfatter bl.a. uhindret udøvelse af religions- og trosfrihed både offentligt og privat og respekt for alle fangers grundlæggende rettigheder, herunder dem, som anholdes på grund af deres tilhørsforhold til den politiske opposition, til uofficielle religiøse bevægelser eller til andre bevægelser, som f.eks. Falun Gong. Rådet vil fortsat nøje følge udviklingen på disse områder og opfordrer de kinesiske myndigheder til at træffe foranstaltninger i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsnormer og -standarder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3990/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. december 2000)

Om: Pasfrihed i Schengen-området for de russiske statsborgere i Kaliningrad-enklaven

Ruslands regering skal angiveligt have kontaktet EU for at få en del af sit territorium indlemmet i Schengen-området. Den lille enklave Kaliningrad har i øjeblikket pasfrihed til Polen og Letland. Når disse lande tilslutter sig EU, burde denne pasfrihed udskiftes med et Schengen-medlemskab, mener Rusland.

Hvad mener Kommissionen om dette forslag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(27. februar 2001)

Kommissionen har ikke modtaget nogen formel henvendelse fra de russiske myndigheder angående spørgsmålet om, hvorvidt Schengen-aftalen kan udvides til at omfatte Kaliningrad. De russiske myndigheder har dog udtrykt nogen bekymring for, hvilken betydning udvidelsen af EU vil få for bevægelserne over Kaliningrads grænser.

Den 17. januar 2001 vedtog Kommissionen en meddelelse om EU og Kaliningrad og fremsendte den til Rådet og Parlamentet(1). Formålet med meddelelsen er at fremkomme med ideer og scenarier til brug i en debat mellem EU og Rusland, Litauen og Polen om det kommende samarbejde med Kaliningrad.

(1) KOM(2001) 26 endelig.