ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0907/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(25. marts 2000)

Om: En olivenkerneoliefabriks forurenende virksomhed på Kreta

På min forespørgsel E-2328/99(1) om sundhedsproblemer på grund af en olivenkerneoliefabrik i Iraklion, Kreta, svarede Kommissionen, at den ikke har nogen oplysninger om en eventuel forurening fra den nævnte fabrik og opfordrede mig til at sende den en redegørelse for fabrikkens forurenende virksomhed.

Eftersom problemerne så vidt jeg er informeret fortsætter og skaber uudholdelige levevilkår i området, sender jeg en samling dokumenter fra ministerier og lokale myndigheder og sammenslutninger samt artikler fra pressen og anmoder hermed Kommissionen om at besvare mine spørgsmål samt om muligt fremsende yderligere oplysninger.

(1) EFT C 225 E af 8.8.2000, s. 103.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(18. maj 2000)

Kommissionen har netop modtaget de dokumenter, som det ærede medlem har tilsendt, vedrørende den forurening, som er forårsaget af driften af en fabrik til behandling af olivenpresserester i Iraklion på Kreta. Den type virksomhed, som det ærede medlem omtaler, hører under bilag II til direktiv 85/337/EØF, ændret ved direktiv 97/11/EF(1).

I sin egenskab af EF-traktatens vogter vil Kommissionen undersøge dokumenterne for at sikre, at Fællesskabsretten ikke er blevet overtrådt under udarbejdelsen af den miljøvurdering, som virksomheden har foretaget. Hvis Kommissionen konstaterer, at fællesskabsretten er blevet overtrådt, tager den stilling til, om der er grundlag for at indlede en overtrædelsesprocedure mod Grækenland i henhold til artikel 226 (tidl. artikel 169) i EF-traktaten.

(1) Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 om ændring af direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, EFT L 73 af 14.3.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1394/00

af Gary Titley (PSE) til Kommissionen

(3. maj 2000)

Om: Det indre markeds principper

En af beboerne i min valgkreds blev for nylig i Frankrig standset og spurgt, hvor mange penge han havde på sig. Jeg forstår, at det er ulovligt at medbringe over 50 000 FF i kontanter uden at opgive dem til myndighederne og oplyse, hvor pengene kommer fra, og hvad de skal bruges til. Dette må da helt sikkert være i modstrid med det indre markeds principper?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(16. maj 2000)

I henhold til fællesskabsbestemmelserne betragtes overførsel af kontanter som kapitalbevægelse. De grundlæggende principper for frie kapitalbevægelser (som er en af de fire grundlæggende friheder i det indre marked) er nedfældet i EF-traktatens artikel 56 (tidligere artikel 73b), hvori det hedder, at alle restriktioner for frie kapitalbevægelser mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og tredjelande er forbudt. Dette gælder også for den fysiske ind- og udførsel af betalingsmidler af enhver art (f.eks. pengesedler, mønter, værdipapirer udstedt til ihændehaver osv.).

I artikel 58 (tidligere artikel 73d) i EF-traktaten hedder det, at bestemmelserne i artikel 56 ikke griber ind i medlemsstaternes ret til af administrative eller statistiske hensyn at fastlægge procedurer for anmeldelse af kapitalbevægelser eller til at træffe foranstaltninger, der er begrundet i hensynet til den offentlige orden eller den offentlige sikkerhed, forudsat at de anvendte foranstaltninger og fremgangsmåder ikke udgør et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af den frie bevægelighed for kapital.

Dette giver medlemsstaterne ret til at etablere et deklareringssystem, der indebærer, at ind- og udførsel af valuta over et vist beløb skal opgives til toldforvaltningen. Endvidere har de medlemsstater, der anvender et sådant deklareringssystem, også ret til at fastsætte bødebeløb i tilfælde af, at en sådan ordning overtrædes. I den forbindelse ser det ud til, at forpligtelsen til over for de franske myndigheder at opgive enhver ind- eller udførsel af betalingsmidler ud over 50 000 FF ikke i princippet indebærer nogen overtrædelse af princippet om frie kapitalbevægelser, eftersom den af Frankrig vedtagne toldbestemmelse synes at være forenelig med fællesskabsretten på dette område.

Medens disse deklareringssystemer i princippet er forenelige med Fællesskabets bestemmelser og kan være et våben til at bekæmpe ulovlig aktivitet, kan en manglende oplysning om deklareringskravene volde problemer for helt legitime transaktioner. I forbindelse med Kommissionens oplysningskampagne om det indre marked er den i færd med at udbrede kendskabet til de deklareringskrav, der stilles i de enkelte lande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0590/00 af Giles Chichester (PPE-DE) til Rådet. EBRD-lån til russiske energiselskaber.



EF-Tidende nr. 026 E af 26/01/2001 s. 0067 - 0068



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0590/00 af Giles Chichester (PPE-DE) til Rådet (2. marts 2000) Om: EBRD-lån til russiske energiselskaber Rådet bedes oplyse, at det overvejer at se på, hvordan EBRD-aftalen om og -retningslinjerne for udlån til russiske energiselskaber fungerer? Svar (26. juni 2000) Rådet som sådan har ingen kompetence til at foretage en gennemgang af overenskomsten og retningslinjerne for EBRD's udlånsvirksomhed, idet EBRD er en institution, der er oprettet ved international overenskomst indgået af på daværende tidspunkt 39 lande i og uden for Europa, eksempelvis USA og Japan på den ene side og EU og EIB på den anden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0577/00

af Niall Andrews (UEN) til Kommissionen

(24. februar 2000)

Om: Fusionen mellem Sprint og MCI WorldCom

I 1998 behandlede Kommissionen den foreslåede fusion mellem MCI og WorldCom og skønnede, at de to selskaber efter sammenlægningen ville kontrollere 50 % eller mere af det amerikanske basisnet, hvorefter den konkluderede, at denne sammenlægning ville have en skadelig indvirkning på konkurrencen for europæiske netleverandører, Internet Service Providers (ISP) og Internet-brugere. Som følge heraf gennemtvang Kommissionen en opdeling af MCI's Internet-basisnet.

1. Har Kommissionen kendskab til den foreslåede fusion mellem Sprint og MCI WorldCom, og til, at den vil resultere i den største kapitalkoncentration i verden og dominans på det globale Internet og følgelig vil have konkurrenceforvridende virkninger i hele Europa?

2. Er Kommissionen desuden klar over, at en sådan fusion mellem den største og den næststørste af de amerikanske basisnet-leverandører vil føre til en markedsandel på 80 % af det amerikanske marked med betydelig europæisk og transatlantisk kapacitet?

3. De europæiske IP-net er konfigureret på en sådan måde, at inter-europæisk trafik ofte går via De Forenede Stater. MCI WorldCom håndterer med sin enorme Internetopkoblingsfacilitet i Washington D.C. 85 % af hele den inter-europæiske trafik på Internettet. Sprint ejer den eneste anden

opkoblingsfacilitet på østkysten. Tilsammen vil de indtage en dominerende stilling. Dette vil gøre det muligt for dem at opkræve højere priser for transport og opkobling af global Internet-trafik. Har Kommissionen planer om at hastebehandle den foreslåede nye fusion mellem Sprint og MCI WorldCom og sikre, at sådanne fusionsplaner forpurres, da de vil få alvorlige konsekvenser for den europæiske engroshandel (ISP) og detailhandel (Internetbrugere)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(27. marts 2000)

Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at den nøje undersøger fusionen mellem MCI WorldCom og Sprint. Den besluttede den 21. februar 2000 at indlede en fire måneder lang omfattende undersøgelse af, hvilken indvirkning fusionen vil have på konkurrencen i fællesmarkedet.

Kommissionen undersøgte allerede i 1998 virkningerne af fusionen mellem MCI og WorldCom på markedet for Internettilslutningstjenester. Kommissionens undersøgelse af den foreliggende sag er også denne gang først og fremmest fokuseret omkring markedet for Internettilslutningstjenester på højt niveau (dvs. de net, som brugeren skal have direkte eller indirekte adgang til for at nå ud på hele Internettet).

Kommissionen undersøger endvidere markedet for udbud af globale telekommunikationstjenester til multinationale selskaber og markedet for terminering i USA af opkald fra EU.

Hvis Kommissionens undersøgelse viser, at fusionen vil medføre, at en dominerende stilling på nogle af disse markeder skabes eller styrkes, vil parterne få mulighed for at foreslå løsninger, der forhindrer, at en sådan situation opstår.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0897/00

af Vincenzo Lavarra (PSE) til Kommissionen

(16. marts 2000)

Om: Krise i citrusfrugtsektoren i det sydlige Italien

De sicilianske og syditalienske citrusfrugtproducenter er bekymrede over den krise, som deres sektor har lidt under i den seneste tid. Lige så vel placeret som Sicilien i geografisk henseende er til at dyrke kvalitetsappelsiner, lige så dårligt stillet er øen som følge af sin økonomiske tilbageståenhed og fjerne beliggenhed i forhold til de europæiske markeder.

Alle disse faktorer, som forværres af, at producenterne må kæmpe med konkurrencen fra billigere producerede citrusfrugtprodukter fra tredjelande, har alvorlige følger for i titusindvis af virksomheders overlevelsesevne, hvilket igen indvirker negativt på beskæftigelsesniveauet og dermed på økonomien i en region, hvor arbejdsløsheden er meget høj, og hvor den eneste store beskæftigelseskilde netop er landbruget.

Endvidere forekommer indvirkningen på miljøet samt den enorme genetiske arv, der ville gå tabt, hvis dyrkningen af citrusfrugter blev opgivet, ikke mindre vigtig.

Kan Kommissionen for at berolige citrusfrugtproducenterne oplyse:

1. hvad den agter at gøre for at støtte citrusfrugtproduktionen på Sicilien og i Syditalien?

2. om den, for så vidt angår reformen af den fælles markedsordning for citrusfrugter agter at omlægge støtten til fordel for støtte pr. hektar hvilket i højere grad ville harmonere med principperne i Agenda 2000 og gå bort fra den nuværende ordning med at yde støtte til de produkter, der sendes videre til forarbejdning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. april 2000)

1. Der er i fællesskabsbestemmelserne fastsat to typer foranstaltninger, der kan bidrage til at løse den italienske citrusfrugtsektors strukturproblemer: producentorganisationernes driftsprogrammer omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager(1) og aktionerne vedrørende udvikling af landdistrikter i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999 af 17. maj 1999 om indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder(2).

2. Kommissionen mener, at det ikke vil være hensigtsmæssigt at indføre en hektarstøtte for citrusfrugtsektoren i Fællesskabet. En sådan støtte fremmer ikke den sortsomstilling, der er nødvendig for at følge udviklingen i efterspørgslen.

Desuden kunne en hektarstøtte kun komme på tale, hvis den gjaldt for alle arealer, herunder arealer, hvor der dyrkes produkter bestemt til markedet for friske citrusfrugter.

(1) EFT L 297 af 21.11.1996.

(2) EFT L 160 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0463/00

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(24. februar 2000)

Om: Retlig anfægtelse af forlængelsen af An Post's kontrakt om socialsikringsbetalinger i Irland

Et advokatfirma i Dublin(1) har retligt anfægtet forlængelsen af An Post's kontrakt om socialsikringsbetalinger i Irland, og eftersom en sådan tjeneste er af betydning for landpostkontorernes og landsamfundenes overlevelse, vil Kommissionen da oplyse, hvordan det for øjeblikket forholder sig med anfægtelsen, angive en omtrentlig dato, hvor sagen skulle være afsluttet, og fremsætte en erklæring spørgsmålet?

(1) McCann Fitzgerald Solicitors for Transaction Network Services, Dublin.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(4. april 2000)

Kommissionen har modtaget en klage i henhold til EF-traktatens artikel 86 (tidl. artikel 90) i forbindelse med artikel 43, 49 og 82 (tidl. artikel 52, 59 og 86). Klagen retter sig mod den irske regerings beslutning om at forlænge den nuværende kontrakt med An Post, det statsejede postmonopol, om udbetaling af sociale sikringsydelser i Irland. Kontrakten forlænges med yderligere tre år fra og med den 1. januar 2000. Klagen har aspekter inden for både konkurrence og det indre marked.

Kommissionen har endnu ikke taget stilling til klagen, da dette kræver yderligere oplysninger. Kommissionen har således for nylig anmodet både klageren og den irske regering om at fremsende flere oplysninger.

Afhængigt af parternes fremsendte oplysninger vil sagen resultere i enten en åbningsskrivelse til den irske regering eller en afvisning af klagen. Når Kommissionen har modtaget de oplysninger, den har anmodet om, vil den omgående skride til handling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0930/00

af Stefano Zappalà (PPE-DE) til Kommissionen

(22. marts 2000)

Om: Jordskælvsramte i Lazio

Den 11. marts 2000 blev visse kommuner i Lazio ramt af et jordskælv af betydeligt omfang. Disse kommuner er beliggende i bakkeområder med særlige økonomiske og sociale samt infrastrukturmæssige vanskeligheder.

Kommunerne er kendetegnet af historiske bygninger, som ikke er tilpasset de seneste bestemmelser om modstandsdygtighed over for jordskælv, og som derfor er meget sårbare.

Indtil der foreligger nærmere oplysninger, som myndighederne er ved at tilvejebringe, skønnes de synlige skader at beløbe sig til mange milliarder lire (mange millioner euro).

Den pågældende befolkning er midlertidigt blevet anbragt i telte, containere eller hos slægtninge i andre lokaliteter. Der er generelt tale om ældre personer med økonomiske vanskeligheder, hvilket også medfører en emotionel belastning.

Kan Kommissionen oplyse følgende:

1. Hvilke hasteforanstaltninger agter den at vedtage for hurtigt at iværksætte en genopbygning af de pågældende områder?

2. Hvilke initiativer agter den at tage for at tilskynde til passende foranstaltninger fra de regionale og nationale myndigheders side?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(10. maj 2000)

Kommissionen er i allerhøjeste grad opmærksom på de sociale og økonomiske konsekvenser af det jordskælv, som ramte et antal kommuner i Lazio den 11. marts 2000.

Selv om der ikke længere findes en særlig budgetpost til nødhjælp efter naturkatastrofer, vil Kommissionen gøre alt, hvad der står i dens magt, for at hjælpe de ramte områder med genopbygning efter ødelæggelserne og yde den nødvendige hjælp til de mennesker, der er ramt heraf.

Det skal understreges, at det væsentligste formål for Fællesskabets struktur- og samhørighedspolitik ganske vist er at bidrage til mindskelsen af de økonomiske og sociale uligheder, men at strukturfondene ikke er beregnet til nødhjælp. Imidlertid kan der inden for fondenes rammer ydes en betydelig hjælp til økonomisk og social genopbygning af de ramte områder.

Rådets nye forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om generelle bestemmelser for strukturfondene(1) for programmeringsperioden 2000-2006 omfatter faktisk flere instrumenter, der kunne bruges til hjælp til genopbygning af infrastrukturen og af det produktionspotentiel og -apparat, der er af afgørende betydning for den økonomiske regionaludvikling inden for Fællesskabet.

Der vil kunne ydes støtte fra strukturfondene til de områder, der vil blive omfattet af den nye områdeinddeling under mål 2 for Italien; de ramte områder, der ikke ligger inden for den nye zoneopdeling, men som tidligere var støtteberettigede ifølge de tidligere mål 2 og 5b, vil ligeledes kunne få lån i form af overgangsstøtte. De ramte områder, der ikke opfylder kriterierne for ret til støtte, vil ikke kunne opnå støtte i henhold til mål 2 for strukturfondene.

Kommissionen vil inden for disse lovgivningsmæssige rammer meget nøje overveje enhver anmodning fra nationale og regionale myndigheder.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0207/00

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(4. februar 2000)

Om: WTO-reform

Hvad gør Kommissionen for at bidrage til det meget nødvendige arbejde, der skal udføres under reformen af WTO's grundlæggende struktur? Agter Kommissionen at fastsætte en tidsfrist på et år for at sikre, at der tages hensyn til organisationens behov for at opbygge troværdighed omkring sig?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy på skriftlige forespørgsler E-0207/00 og E-0342/00

(29. februar 2000)

Som det ærede medlem sikkert er klar over fremsatte Kommissionen forud for ministerkonferencen i Seattle flere gennemgribende forslag med henblik på at skabe større klarhed i Verdenshandelsorganisationens procedurer. Efter konferencen redegjorde det pågældende kommissionsmedlem for Kommissionens standpunkt på et møde den 25. januar 2000 i Udvalget for Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi. Kommissionen er enig i at konferencen i Seattle viste at proceduren klart er mangelfuld, men den mener dog fortsat at det vil give bagslag hvis man insisterer på en total omkalfatring af Verdenshandelsorganisationen, i hvert fald så længe der ikke er iværksat en ny forhandlingsrunde. Mange af de problemer der gjorde sig gældende i Seattle, skyldtes helt klart meningsforskelle vedrørende substansen, eller var punktuelle problemer, såsom at konferencen var for dårlig forberedt.

Kommissionen tilråder derfor at man baserer sig på en totrinsstrategi, idet man i første omgang arbejder på en forbedring af forberedelsen og tilrettelæggelsen af ministerkonferencerne, en bedre inddragelse af især udviklingslandene, samt større klarhed af hensyn til det bredere publikum.

I anden fase skulle man så beskæftige sig med en mere gennemgribende reform, bl.a. af organisationens struktur og beslutningsproces, (denne opgave kunne varetages af en gruppe af fremtrædende personer, udpeget af Rådet for generelle anliggender) for at finde frem til hvad der kan gennemføres, inden man går i gang med konkrete forslag.

Det behøver sikkert ikke nævnes at alle reformforanstaltninger, såvel kort- som langfristede, vil skulle drøftes og aftales med partnerne i Verdenshandelsorganisationen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0561/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. EU-overholdelse af beføjelser og forpligtelser.



EF-Tidende nr. 280 E af 03/10/2000 s. 0218 - 0218



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0561/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (29. februar 2000) Om: EU-overholdelse af beføjelser og forpligtelser Oplys venligst de tilfælde, der har været, hvor Domstolen har afsagt kendelse om, at Unionen har handlet ultra vires (d.v.s. har overskredet sine beføjelser). Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (7. april 2000) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0196/00

af Mario Mantovani (PPE-DE) til Kommissionen

(27. januar 2000)

Om: Uregelmæssigheder og svig ved Det Fælles Forskningscenter i Ispra

I de italienske dagblade, navnlig i Varese provinsen, har der været alarmerende forlydender om uregelmæssigheder og svig ved Det Fælles Forskningscenter i Ispra. Ifølge disse forlydender skulle Det Fælles Forskningscenter have anvendt EF-midler på ukorrekt måde og givet kontrakter til entreprenører, der ikke havde den fornødne faglige dygtighed, og som ikke var blevet anbefalet eller sågar ikke opfyldte betingelserne. I dagbladene anføres det endvidere, at Ispra figurerer i beretningen om bekæmpelse af svig i 1998, og at det fortsat er genstand for undersøgelser.

Hvilke forhold er blevet afsløret i forbindelse med de dele af undersøgelsen, der er afsluttet, og hvilke foranstaltninger er der truffet mod dem, der står bag disse svigagtige handlinger til skade for EU?

I hvilken retning peger de dele af undersøgelsen, der endnu ikke er afsluttet, og hvilke foranstaltninger er der eller vil der blive truffet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(24. februar 2000)

Kommissionen skal i første omgang bemærke, at årsberetningen for 1998 om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpelse af svig, som kun indeholder et udvalg af undersøgelser, ikke behandler den sag, som det ærede medlem henviser til.(1)

Den foreliggende sag drejer sig om formodede uregelmæssigheder eller svig i tildelingen af offentlige kontrakter i Det Fælles Forskningscenter i Ispra, især inden for tjenesteydelser. Begivenhederne foregik i tiden fra 1994 til 1996.

Konklusionen på de administrative undersøgelser, som Kommissionen foretog, var, at der var uregelmæssigheder i tildelingen af kontrakter. Det blev besluttet at foretage disciplinære sanktioner over for fire ansatte. Dokumenterne er blevet sendt til gennemsyn i Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

(1) KOM(1999) 590 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0257/00

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(7. februar 2000)

Om: Regeringskonferencen

Kan Kommissionen opregne de områder, hvor den ønsker en udvidelse af beslutningstagningen med kvalificeret flertal på den næste regeringskonference?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(23. februar 2000)

Som det fremgår af den udtalelse, Kommissionen vedtog den 26. januar 2000(1), er Kommissionen af den opfattelse, at beslutningstagning i Rådet med kvalificeret flertal undtagen i de tilfælde, hvor Rådet træffer beslutning med simpelt flertal, bør være den generelle regel og enstemmig afgørelse undtagelsen. Kommissionen har i bilag l til denne udtalelse opstillet en liste over de bestemmelser i EU-traktaten, hvorom der fortsat bør træffes enstemmig afgørelse, fordi der er alvorlige og vedvarende grunde, der gør det rimeligt at fravige den generelle regel. I bilag 2 har Kommissionen opført en liste over de bestemmelser i EU-traktaten, hvorom der som følge heraf bør træffes afgørelse med kvalificeret flertal.

(1) En tilpasning af institutionerne for at udvidelsen kan lykkes udtalelse fra Kommissionen i henhold til artikel 48 i traktaten om Den Europæiske Union om indkaldelsen af en konference med deltagelse af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer med henblik på en ændring af traktaterne KOM(2000) 34 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0113/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(31. januar 2000)

Om: Eftergivelse af de fattigste landes gæld til EU's medlemsstater

Vil Rådet inden for den nærmeste fremtid tage initiativer til, at alle EU's medlemsstater eftergiver de fattigste landes gæld til dem som led i en række vidtrækkende aktioner, der skal bidrage til indledningen af en fase med en mere afbalanceret udvikling på verdensplan og udryddelse af den dybe fattigdom, som mange lande i dag lever i?

Svar

(28. marts 2000)

På Verdensbankens og IMF's årlige møder i september 1999 i Washington tog donorsamfundet en række ambitiøse politiske beslutninger, der indebærer en nøje sammenkædning af strategierne for fattigdomsbekæmpelse, strukturtilpasningsprogrammerne og gældslempelsesinitiativet.

AVS-EU-Ministerrådet traf i den forbindelse i december 1999 afgørelse om, at ikke-fordelte programmerbare midler under 8. Europæiske Udviklingsfond og tidligere EUF kunne anvendes i form af gavebistand til dækning, til et beløb af 320 mio. EUR, af forpligtelserne over for Fællesskabet i form af afdrag og renter på hovedstolen samt selve hovedstolen for de AVS-stater, der bliver berettigede inden for rammerne af initiativet vedrørende de højt forgældede fattige lande, samt bidrag, til et beløb af maksimalt 680 mio. EUR., til den samlede finansiering af initiativet vedrørende de højt forgældede fattige lande med henblik på AVS-staterne ved overførsel til den Trust Fund for de højt forgældede fattige lande, der forvaltes af Verdensbanken.

Der vil blive vedtaget særskilte afgørelser i overensstemmelse med de relevante procedurer for at løse problemerne i forbindelse med andre højt forgældede fattige landes udlandsgæld end AVS-landenes, og der vil blive anvendt budgetmidler hertil som led i Fællesskabets udviklingsstøtte til landene i Asien og Latinamerika.