ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0003/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Pensionsrettigheder for aeldre langtidsledige

Ifoelge Graekenlands nationale statistiske tjeneste har langtidsledigheden antaget et stort omfang og omfatter over 50% af de arbejdsloese. En saerlig kategori af langtidsledige er de aeldre, som allerede har naaet pensionsalderen, men som ikke har vaeret forsikrede i det antal aar, der er fastlagt i den graeske lovgivning, og som stadig er arbejdsloese.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Findes der i andre medlemsstater med en tilsvarende lovgivning begunstigende bestemmelser for lignende tilfaelde?

2. Finder Kommissionen det tilladeligt at kraeve tilbagebetaling af de bidrag, der er blevet indbetalt til forsikringskassen med henblik paa pension?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (13. marts 1998)

Med hensyn til det spoergsmaal, som det aerede medlem har rejst, skal Kommissionen praecisere, at medlemsstaterne frit kan fastlaegge deres egne regler for, hvordan de sociale sikringsordninger skal organiseres og fungere, forudsat at faellesskabslovgivningen overholdes med hensyn til lige loen til maend og kvinder for samme arbejde, jf. artikel 119 i EF-traktaten, direktiv 79/7/EOEF ((EFT L 6 af 10.1.1979. )) og Raadets direktiv 96/97/EF af 20. december 1996 om aendring af direktiv 86/378/EOEF om gennemfoerelse af princippet om ligebehandling af maend og kvinder inden for de erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger ((EFT L 46 af 17.2.1997. )) samt direktiver vedroerende sociale sikringsordninger for vandrende arbejdstagere (Raadets forordning 1408/71 og 574/72 af 21. marts 1972 om regler til gennemfoerelse af forordning (EOEF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger paa arbejdstagere og deres familiemedlemmer, som flytter inden for Faellesskabet ((EFT L 74 af 27.3.1972. )) med aendringer).

Spoergsmaal saasom ydelser til arbejdsloese, der har naaet pensionsalderen, eller tilbagebetaling af bidrag til en pensionskasse er et omraade, som udelukkende henhoerer under de nationale myndigheders kompetence.

Kommissionen raader ikke over oplysninger om begunstigende bestemmelser i visse medlemsstater vedroerende ydelser til arbejdsloese, der har naaet den normale pensionsalder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0014/98 af Gordon Adam (PSE) til Raadet (28. januar 1998)

Om: Raadets reaktion paa Greenpeaces dokument om energi og miljoe

Raadet bedes oplyse, hvorledes det luxembourgske formandskab har reageret paa Greenpeaces dokument om energi og miljoe, hvori EU blev opfordret til at udvikle en politik med henblik paa en yderligere begraensning af udnyttelsen af alle eksisterende olie- og gasreserver i Den Europaeiske Union og paa Den Europaeiske Unions territorier; at forhindre udnyttelsen af og efterforskningen efter olie og gas i Den Europaeiske Union og paa territorier uden for EU; og at afvikle produktionen og anvendelsen af kul som energikilde.

Saafremt Raadet ikke har reageret paa dette saerlige punkt, bedes det oplyse, om det agter at goere dette?

Svar (7. april 1998)

Raadet vil gerne minde om, at det ikke tager stilling til dokumenter, som det faar forelagt uden for de institutionelle rammer.

Raadet understreger, at det laegger stor vaegt paa forbindelserne mellem energisektoren og miljoesektoren, der indgaar som et centralt aspekt i udarbejdelsen af energipolitikken. Det har derfor loebende beskaeftiget sig med dette spoergsmaal paa grundlag af Kommissionens meddelelser og forslag.

Raadet vedtog saaledes den 18. december 1997 en resolution om en faelesskabsstrategi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion ((EFT C 4 af 8.1.1998, s. 1. )).

Det fortsaetter desuden sine overvejelser paa baggrund af Kommissionens hvidbog vedroerende en strategi- og handlingsplan paa faellesskabsplan for vedvarende energikilder. Raadet vil paa samlingen den 11. maj 1998 holde en aaben debat om energi og miljoe.

Det er endvidere i gang med en indgaaende behandling af Kommissionens forslag om et fleraarigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren, der daekker hele problemstillingen med de faellesskabsaktioner, der skal gennemfoeres paa energiomraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0192/98 af Luigi Florio (UPE) til Raadet (29. januar 1998)

Om: Pluralisme og ytringsfrihed i Tyrkiet og Italien

Efter at det var blevet kendt, at den tyrkiske forfatningsdomstol har erklaeret det islamiske parti »Refah« for ulovligt, udtrykte det britiske EU-formandskab i en offentlig erklaering den 16. januar 1998 bekymring for foelgerne af denne beslutning for den demokratiske pluralisme og ytringsfriheden og meddelte, at oploesningen af partiet »Refah« i naer fremtid ville blive droeftet med de europaeiske partnere.

Paa baggrund af disse forstaaelige bekymringer over begivenheder, der finder sted i et land uden for EU, bedes formandskabet oplyse, om det ikke mener, at der er behov for sammen med de europaeiske partnere snarest muligt at undersoege foelgerne for den demokratiske pluralisme og ytringsfriheden af udviklingen i det seneste halvandet aar i et EU-land, nemlig Italien, der bl.a. er karakteriseret af foelgende:

1. Det offentlige radio- og tv-selskab RAI bestyres nu for foerste gang i sin levetid udelukkende af personer, der er knyttet til flertalskoalitionen, Oliventraeet.

2. Den stoerste private tv-kanal ledes at en beroemt journalist, der er kendt for at stoette Oliventraeet.

3. Det naeststoerste private tv-selskab ejes af et medlem af Senatet, der indgaar i Oliventraeet.

4. Alle de betydeligste ledere, der er blevet udnaevnt i det seneste halvandet aar, stoetter Oliventraeet politisk, og en betragtelig del af dem kommer direkte fra det konsulent- og forskningsselskab ved navn Nomisma, der er oprettet af den nuvaerende statsminister.

5. Den skolereform, som undervisningsminister Berlinguer fra Det Demokratiske Venstreparti PDS for nylig har gennemfoert, omskriver det 20. aarhundredes historie ved helt at undlade at omtale kommunismen og naevne de forbrydelser, der fandt sted i de kommunistiske diktaturer.

6. Sidste aar forhindrede forfatningsdomstolen af rent politiske grunde, at der afholdtes et stoerre antal folkeafstemninger.

7. Selveste kommissaer Emma Bonino gjort i december 1997 offentligt opmaerksom paa, at der faktisk er ved at opstaa et totalitaert styre i Italien.

Svar (30. marts 1998)

I den erklaering paa Den Europaeiske Unions vegne, som det aerede parlamentsmedlem naevner, gav formandskabet udtryk for EU's bekymring over, hvilke foelger det vil faa for den demokratiske pluralisme og ytringsfriheden i Tyrkiet, at et politisk parti erklaeres for ulovligt.

Det tilkommer i oevrigt ikke Raadet at kommentere udnaevnelserne til ledende poster inden for den audiovisuelle sektor i en medlemsstat eller den undervisningspolitik, der foeres af en medlemsstats regering, og heller ikke de afgoerelser, der traeffes af en retsinstans i en medlemsstat, eller de personlige erklaeringer, der fremsaettes af en kommissaer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0190/98 af Cristiana Muscardini (NI) til Raadet (6. februar 1998)

Om: Dobbelt statsborgerskab for italienere i Belgien

Strasbourg-konventionen af 6. maj 1963 omhandler tilfaelde med dobbelt statsborgerskab og fastsaetter i praksis bestemmelser for generhvervelse af statsborgerskab for personer, der frivilligt har givet afkald paa dette, idet den fastsaetter, at de forskellige muligheder i internationale aftaler er gaeldende.

I henhold til Strasbourg-konventionens protokol er aftalen mellem Italien og Frankrig og mellem Italien og Nederlandene, som tillader dobbelt statsborgerskab, saaledes gaeldende.

Kan Raadet med henblik paa at bekaempe hindringerne for den fri bevaegelighed og reelt gennemfoere denne for statsborgerne fastsaette hensigtsmaessige foranstaltninger for at udstraekke Strasbourg-protokollen til de europaeiske lande, som er kendetegnet af tilstedevaerelsen af et stort antal italienske statsborgere?

Raadet anmodes ligeledes om, saerlig under hensyntagen til den italienske kolonis store omfang i Belgien, hurtigst muligt at udstraekke Strasbourg-protokollen til forbindelserne mellem Belgien og Italien for at goere det muligt for den italienske koloni, som har bopael i Belgien, og som oensker at ivaerksaette formaliteterne med henblik paa at generhverve deres oprindelige statsborgerskab, at opnaa dette og samtidig bevare det belgiske statsborgerskab, som er opnaaet ved frivillig naturalisering.

Svar (7. april 1998)

Raadet goer det aerede medlem af Europa-Parlamentet opmaerksom paa, at det tilkommer hver medlemsstat at fastlaegge reglerne for tildeling af statsborgerskab. Der mindes i den forbindelse om, at det i erklaering nr. 2, der er knyttet som bilag til slutakten til traktaten om Den Europaeiske Union, praeciseres, at »naar der i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab henvises til statsborgere i medlemsstaterne, afgoeres spoergsmaalet om, hvorvidt en person har denne nationalitet, udelukkende under henvisning til den paagaeldende medlemsstats egen lovgivning. Medlemsstaterne kan til orientering afgive en erklaering om, hvem der i henseende til Faellesskabet skal anses for at vaere deres statsborgere ved at indgive en erklaering til formandskabet, og de kan om fornoedent aendre denne erklaering«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0133/98 af Katerina Daskalaki (UPE) til Raadet (23. januar 1998)

Om: Mordet paa en kordegn i Istanbul

I den seneste tid er der gentagne gange blevet begaaet attentater mod det oekumeniske patriarkat i Konstantinopel, som f.eks. det bombeangreb, hvor en af de gejstlige blev haardt kvaestet. Det seneste maal for disse overfald var vievandsbroenden i kirken Agios Therapon i Istanbul. Ukendte personer satte ild til kirken, stjal vaerdifulde ikoner og genstande til brug ved gudstjenesten, og myrdede efter grufuld tortur kordegnen, V. Chavieropoulos.

Man har aldrig fanget de personer, som gentagne gange har angrebet det oekumeniske patriarkat samtidig med, at de tyrkiske myndigheder ikke har givet den graeske generalkonsul tilladelse til at optage kontakt med praefekturet i Istanbul for officielt at protestere herimod.

Tyrkiet er associeret med EU via saeraftaler og er forpligtet til at beskytte de kristelige fredede bygningsvaerker. Hvilke foranstaltninger kan og agter Raadet derfor at traeffe for at tvinge Tyrkiet til at traeffe foranstaltninger til overvaagning af de naevnte bygningsvaerker og til beskyttelse af de meget faa graekere, som er forblevet i Istanbul?

Svar (30. april 1998)

Raadet beklager og fordoemmer de voldshandlinger, det aerede medlem omtaler, herunder ogsaa bombeangrebene mod kirker. Det noterer sig endvidere, at i den fredstraktat, der blev undertegnet i juli 1923 i Lausanne, paatog den tyrkiske regering sig at yde kirker, synagoger, kirkegaarde og andre ikke-muhamedanske minoriteters religioese faciliteter fuld beskyttelse.

Det Europaeiske Raad fremhaevede paa moedet den 12.-13. december 1997 i Luxembourg paa ny noedvendigheden af, at den tyrkiske regering opfylder sine grundlaeggende forpligtelser, herunder beskyttelse af mindretal, hvilket ogsaa omfatter religioese mindretal. Paa linje med den holdning, Raadet indtog paa samlingen i Associeringsraadet med Tyrkiet den 29. april 1997, mindede Det Europaeiske Raad om, at styrkelse af Tyrkiets forbindelser med Den Europaeiske Union ogsaa afhaenger af fortsaettelsen af de politiske og oekonomiske reformer, som landet har indledt, og navnlig af, at normer og praksis paa menneskerettighedsomraadet bringes paa linje med Den Europaeiske Unions normer og praksis. Respekt for og beskyttelse af alle minoriteter er i denne forbindelse af grundlaeggende betydning.

Disse spoergsmaal tages praktisk talt op ved alle passende lejligheder med de tyrkiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4074/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Tobak og tobaksproducenter

Den europaeiske tobaksproduktion daekker ikke mere end 25% af forbruget, og en hvilken som helst formindskelse af tobaksproduktionen i Europa vil ganske enkelt blive erstattet af en foroegelse af den i forvejen omfattende import fra tredjelande, som allerede nu daekker 75% af EU's behov.

Den tendens til mindskelse af produktionen, som er ved at goere sig gaeldende i EU, vil faa katastrofale foelger for visse sydlige lande saasom Graekenland. I Graekenland vil 70.000 familier, der lever af tobaksdyrkning, og 400.000 mennesker, der direkte eller indirekte er involveret i dyrkning, forarbejdning, distribution eller handel med tobak, blive ramt af arbejdsloeshed.

Det er velkendt, at eksporten af tobak fra Graekenland tegner sig for ca. 13% af landets samlede landbrugseksport. Det er ligeledes velkendt, at ingen helt alternativ afgroede, der dyrkes paa de smaa arealer i de vanskeligt stillede omraader, vil kunne give de tobaksproducerende familier en indkomst, der goer det muligt for disse mennesker fortsat at ernaere sig ved landbrug.

Hvordan agter Kommissionen at imoedegaa dette store problem paa baggrund af den afgoerelse, der for nylig er truffet paa topmoedet i Luxembourg om arbejdsloeshed, idet der her klart blev givet udtryk for viljen til at gennemfoere koordinerede bestraebelser med henblik paa at nedbringe arbejdsloesheden i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. februar 1998)

Kommissionen er helt opmaerksom paa den sociale og oekonomiske betydning af tobaksdyrkning i Europa og mere specielt i Graekenland. Dette er grunden til, at den i sin rapport om den faelles markedsordning for raatobak ((KOM(96) 554 endelig udg. )) har foreslaaet at viderefoere EF-stoetten til sektoren.

Selv om ordningen for stoette til tobaksdyrkning skal viderefoeres, maa den reformeres grundlaeggende for at fremme produktion af en EF-tobak af bedre kvalitet. Kommissionen vil i meget naer fremtid forelaegge Raadet og Parlamentet et forslag til forordning om ivaerksaettelse af den i rapporten foreslaaede reform af sektoren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4217/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Manglende overholdelse af direktivet om offentlige tjenesteydelsesaftaler

1. Har Kommissionen kendskab til Mantovas kommunalbestyrelses afgoerelse af 18.11.1997 vedroerende bekraeftelsen af tildelingen af opgaven med udarbejdelse af planerne for opfoerelsen af en ny retsbygning?

2. Er den i stand til at vurdere, om de af kommunalbestyrelsen fulgte procedurer strider mod bestemmelserne i direktiv 92/50/EOEF ((EFT L 209 af 24.7.1992, s. 1. )) og i artikel 26 i lovdekret nr. 157 fra 1995 om gennemfoerelsen af dette direktiv som foelge af undladelsen af at udbyde planlaegningsopgaven i licitation i overensstemmelse med naevnte bestemmelser?

3. Hvorledes agter Kommissionen at reagere paa den henvendelse, som den har modtaget fra mindretallets gruppeledere i Mantovas kommunalbestyrelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (16. februar 1998)

1. Kommissionen har modtaget klagen fra oppositionens kommunalbestyrelsesmedlemmer i Mantova vedroerende opfoerelsen af den nye retsbygning og er foelgelig underrettet om kommunens beslutning.

2. Kommissionen er i faerd med at undersoege det fremsendte materiale, der stoetter klagen, for at vurdere, om de anvendte procedurer stemmer overens med Faellesskabets bestemmelser om offentlige tjenesteydelsesaftaler.

3. Kommissionen vil i naervaerende tilfaelde vurdere, om de noedvendige betingelser for at indlede en overtraedelsesprocedure mod Italien i henhold til EF-traktatens artikel 169 er til stede.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4178/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Samhoerighedspolitik og kultur

Der henvises i EF-traktatens artikel 128, stk. 4, til, at Faellesskabet tager hensyn til de kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i traktaten.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke opfoelgnings- og kontrolforanstaltninger der er truffet i den forbindelse, saerlig inden for rammerne af Faellesskabets strukturpolitik?

Vil Kommissionen angive, i hvilken udstraekning dette aspekt vil blive taget i betragtning i forbindelse med den kommende strukturfondsreform?

Hvilken strategi, hvilke maal og retningslinjer vil denne reform blive styret af med hensyn til kulturens indvirkning paa samhoerighedspolitikken?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (2. marts 1998)

Kommissionen tager hensyn til de kulturelle aspekter under forhandlingerne om og godkendelsen af programmeringsdokumenterne. Kommissionen indfoejede f.eks. en direkte henvisning til kultur i retningslinjerne til medlemsstaterne for de nye maal 2 programmer (1997-1999).

Definitionen af programprioriteter paahviler derimod de beroerte regionale og lokale myndigheder. F.eks. skal regionerne selv afgoere, om og i hvilken form de vil prioritere integreringen af kultur i deres programmer. Kommissionen kan ikke paalaegge en »kvote« for kultur, da det ville vaere i strid med naerhedsprincippet.

Kommissionen mener, at kultur er et omraade med gode jobskabelsesmuligheder, der boer indfoejes i fremtidige programmer. Samtidigt finder Kommissionen det ikke noedvendigt udtrykkeligt at indfoeje kultur som en specifik stoetteberettiget aktion i de nye forordninger, da kultur allerede er omfattet af gaeldende bestemmelser.

Forbindelsen mellem regional udvikling og jobskabelse vil fortsat vaere en noedvendig forudsaetning for bistand, der tager sigte paa at oege den oekonomiske og sociale samhoerighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3951/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (12. december 1997)

Om: Afgraensning af Argentinas EOEZ

De argentinske myndigheders opbringning af faellesskabsfartoejet Arpon, medens det udoevede fiskeri i internationalt farvand taet ved Argentinas ekslusive oekonomiske zone (EOEZ), skyldes, at Argentina har afgraenset sin EOEZ meget upraecist, hvilket har givet anledning til en lang, dyr og ubelejlig konflikt.

Vil Kommissionen oplyse hvilke foranstaltninger, der er truffet eller vil blive truffet med henblik paa endegyldigt at faa afgraenset den eksklusive oekonomiske zone i argentiske farvande og dermed ydet de faellesskabsfartoejer, der fisker i internationale farvande taet paa denne zone, den noedvendige sikkerhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (26. januar 1998)

Med hensyn til en afklaring af afgraensningen af Argentinas eksklusive oekonomiske zone (EOEZ) har Argentina i henhold til artikel 75 i De Forenede Nationers havretskonvention den 16. september 1996 deponeret de geografiske koordinater for landets eksklusive oekonomiske zone hos De Forenede Nationer.

Overholdelsen af havretten er af overordentlig stor betydning for Faellesskabet. Dog hoerer en loesning af spoergsmaalene i forbindelse med afgraensningen af den eksklusive oekonomiske zone ikke ind under dens kompetence.

Som det aerede medlem sikkert ved, er Det Europaeiske Faellesskab og Argentina sammen om en plan om at oprette et multilateralt samarbejdssystem til forvaltning og beskyttelse af fiskeressourcerne i det aabne hav i det sydvestlige Atlanterhav. Paa det mest hensigtsmaessige tidspunkt vil Kommissionen rejse dette spoergsmaal i denne sammenhaeng.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4155/97 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Gennemfoerelsen af et matrikelkort for Graekenland

I et spoergsmaal til Kommissionen (P-3617/97) ((EFT C 158 af 25.5.1998. )) anmodede jeg om oplysninger om visse parametre vedroerende gennemfoerelsen af det nationale matrikelkort for Graekenland. Kommissionens svar var klart, hvad angaar udnyttelsen af bevillingerne (hidtil 11%, dvs. 5,5 mia drakmer, og indtil aarets udgang 22%, dvs. 11 mia drakmer), med hensyn til nedskaeringerne i budgettet (ca. 11 mia drakmer eller en femtedel af faellesskabsfinansieringen) samt tidsplanen for projektets gennemfoerelse (det vil vaere faerdigt om 15 aar). Kommissionen har dog ikke svaret paa spoergsmaalet om, hvor meget der hidtil er blevet udbetalt, og hvilke resultater det har foert til i forhold til det samlede omfang af projektet.

Eftersom der, saa vidt jeg ved, kun er kortlagt nogle landsbyer i Graekenland, bedes Kommissionen oplyse foelgende: Hvor stor en del af Graekenlands omraade er blevet kortlagt frem til udgangen af 1997 med de 11 mia drakmer i faellesskabsstoette samt de nationale midler, der er blevet stillet til raadighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (26. februar 1998)

Kommissionen skal oplyse det aerede parlamentsmedlem om, at ifoelge de oplysninger, den har om udarbejdelsen af et matrikelkort i Graekenland, er der hidtil udfoert:

a) 52% af matrikuleringen af de 66 kommunedistrikter, der blev omfattet af den foerste kontrakttildeling (budget: 27,3 mio. ECU, areal: 2,3 mio. stremata (1 ha = 10 stremata), forventet gennemfoerelse ultimo 1998), og

b) 20% af matrikuleringen af de 54 kommunedistrikter, der blev omfattet af den anden kontrakttildeling (budget: 14 mio. ECU, areal: 1,1 mio. stremata (1 ha = 10 stremata), forventet gennemfoerelse ultimo 1999).

Det foelger heraf, at det igangvaerende arbejde vedroerer et areal paa 3,4 mio. stremata (40% af de 8,5 mio. stremata, der omfattes af den anden EF-stoetteramme (EFSR-II). Det skal erindres, at Graekenlands samlede areal er paa 132 mio. stremata, og at det vil tage ca. 15 aar at udarbejde det graeske matrikelkort.

Evalueringen af buddene vedroerende tredje og sidste tildeling af kontrakter, der omfattes af EFSR-II, er allerede i gang, og budgettet herfor er paa 83,3 mio. ECU (areal: 5 mio. stremata).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4159/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Strandet TACIS-projekt i Rusland

1. Den russiske partner Tonar anlagde den 4. december 1997 sag mod den nederlandske stat og Koninklijke Ahold N.V. med krav om skadeserstatning paa ni millioner gylden paa grund af uretmaessig indstilling af et TACIS-stoetteprogram (TAGOS), ivaerksat af EU. Domstolen i Amsterdam har afsagt dom om, at indstillingen af stoetteprogrammet var uretmaessig. Baade den nederlandske stat og Koninklijke Ahold N.V. naegter at afvikle skadeserstatningen paa korrekt vis og tvinger den russiske partner til en kostbar, nytteloes og langvarig proces. Er Kommissionen klar over, at en proces, der forventes at tage flere aar, uanset om resultatet bliver positivt eller negativt for anklagerne, vil indvirke negativt paa fremtidige stoetteprogrammer og den gensidige tillid og stabilitet i forholdet med OEsteuropa, og mener Kommissionen ikke, at Koninklijke Ahold N.V. udviser grov forsoemmelighed, naar nu domstolen i Amsterdam har fundet det erstatningsansvarligt, og at det samme gaelder for den nederlandske stat, idet begge parter naegter enhver form for fornuftig debat med den forurettede part, i dette tilfaelde den russiske partner Tonar?

2. Af EU's undersoegelse, der er gennemfoert af Koninklijke Ahold N.V., fremgaar det, at en foedevare-engroshandel hhv. et distributionscenter har hoejeste prioritet. Koninklijke Ahold har fastlagt denne konklusion som prioritet i sin rapport fra august 1992. Undrer det ikke Kommissionen, at det land, der udfoerer bistanden, i dette tilfaelde Nederlandene, som led i TACIS-stoetteprogrammet naegter at efterkomme de primaere oensker i modtagerlandet, i dette tilfaelde Rusland, og at de aftaler, som Nederlandene har indgaaet med Russerne, samtidig konsekvent ikke overholdes, endog ikke efter det har vist sig, at russerne helt har opfyldt de betingelser, som Den Europaeiske Union og det nederlandske oekonomiministerium har stillet til russerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (4. februar 1998)

Kommissionen henviser til svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-3887/97 ((Se side 30. )).

Det af det aerede medlem naevnte projekt, som er genstand for en retstvist mellem Rusland og de nederlandske parter, blev finansieret af den nederlandske regering. Tacis medvirkede ikke i finansieringen, og Kommissionen kan derfor ikke gribe ind i sagen.

Kommissionen tilstraeber at sikre samvirke mellem Tacis og medlemsstaternes faglige bistandsprogrammer. Dette er dog ikke ensbetydende med, at Kommissionen, som det antydes i forespoergslen, kan oeve indflydelse paa gennemfoerelsen eller fastsaette betingelser for medlemsstaternes programmer.