SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2930/98

af Heidi Hautala (V) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: EU-tjenestemaends bierhverv

Ifoelge offentliggjorte oplysninger i Finland er generaldirektoeren for Kommissionens Generaldirektorat for Forskning GD XII, Jorma Routti, kandidat til bestyrelsen i investeringsbanken Conventum, der noteres paa boersen i Helsinki. Han mener, at hans bierhverv fremmer "den europaeiske forsknings forbindelser til finansmarkederne".

Med hensyn til EU-tjenestemaendenes uafhaengighed og upartiskhed kan man tage udgangspunkt i den uafhaengighed, som kraeves af Kommissionens medlemmer i henhold til Rom-traktatens artikel 157. De har et ubetinget forbud mod at udoeve nogen anden - loennet eller uloennet - erhvervsmaessig virksomhed, undtagen uloennet foredragsvirksomhed. Det forventes, at Kommissionens medlemmer er fuldstaendig uafhaengige af nationale interesser og af interesser uden for Kommissionen.

EU-tjenestemaendenes bierhverv reguleres i vedtaegten for tjenestemaend. EU-tjenestemaend har forbud mod at have bibeskaeftigelse, og mulige bierhverv kraever samtykke fra den foresatte. Bibeskaeftigelsen maa ikke skabe et afhaengighedsforhold eller skade tjenestemandens upartiskhed. Navnlig paa generaldirektoerniveau kunne man mene, at dette krav svarer til det forbud mod afhaengighed og bierhverv, der forlanges af Kommissionens medlemmer.

EU-tjenestemaendenes bierhverv skal frem for alt ses i forhold til den paagaeldendes opgaver. Det forventes bl.a., at EU-tjenestemaendene er upartiske i forhold til medlemslandene. Et bierhverv er saerdeles problematisk, naar dets virkefelt ligger taet paa arbejdsomraadet i et EU-generaldirektorat med ansvar for det samme omraade. Bierhvervet kan let give anledning til et afhaengighedsproblem, der oeges, hvis det er loennet eller indeholder andre fordele.

EU-tjenestemaendene har streng tavshedspligt. En meget hoejt placeret tjenestemands bierhverv kan skabe en dobbeltrolle, der set ude fra kan blive uholdbar navnlig af hensyn til tavshedspligten.

Mener Kommissionen, at det er muligt for en EU-tjenestemand, der er ansat som generaldirektoer, at vaere bestyrelsesmedlem i en finansiel institution? Hvordan overvaager Kommissionen bierhverv, og kan Kommissionen offentliggoere en liste over dem? Hvor almindeligt er det, at generaldirektoerer i generaldirektorater har bierhverv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(30. oktober 1998)

I henhold til vedtaegtens artikel 12, stk. 3, skal en tjenestemand, der paataenker mod eller uden vederlag at udoeve en bibeskaeftigelse eller overtage et hverv uden for Faellesskaberne, indhente ansaettelsesmyndighedens samtykke. Dette samtykke gives ikke, hvis beskaeftigelsen eller hvervet kan faa skadelig indflydelse paa tjenestemandens uafhaengighed eller skade Faellesskabernes arbejde.

Kommissionen fastlagde i sin beslutning af 7. maj 1992 de kriterier, der gaelder for anmodninger fra tjenestemaend og oevrige ansatte om tilladelse til at udoeve en bibeskaeftigelse. I henhold til denne beslutning skal ansaettelsesmyndigheden under behandlingen af ansoegningen tage hensyn til bibeskaeftigelsens art og omfang og dens mulige indvirkning paa tjenestemandens arbejde, den interesse, som bibeskaeftigelsen kan have for Faellesskaberne, og nettoindtaegten ved bibeskaeftigelsen.

Under alle omstaendigheder er bibeskaeftigelser, der udoeves med eller uden vederlag, og som indebaerer, at den paagaeldende udoever et liberalt erhverv eller paatager sig en stilling i en kommerciel virksomhed, ikke tilladt. Derudover er loftet for en tjenestemands samlede nettoindtaegter ved bibeskaeftigelse 3 500 ECU pr. aar. Alt, hvad tjenestemanden modtager ud over dette loft, skal overfoeres til Kommissionen.

Med hensyn til det tilfaelde, som det aerede medlem omtaler, skal det bemaerkes, at den paagaeldende har meddelt, at han har trukket sin ansoegning om tilladelse til bibeskaeftigelse tilbage.