ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2540/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: Det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU)

I forbindelse med tre omraader, som skoennes at hoere til de prioriterede: 1) bioteknologi (vacciner og infektionssygdomme), 2) fremtidens tog og jernbanesystemer og 3) de maritime systemer, foreslaar Kommissionen en tilpasning af saerprogrammernes videnskabelige og tekniske indhold med henblik paa bedre at maalrette forskningsforanstaltningerne og at sikre en korrekt samordning mellem de forskellige programmer.

Kommissionen agter dog ikke i oejeblikket at tildele ekstra bevillinger til disse omraader under hensyn til de valgte kriterier og de yderligere budgetmidler, der staar til raadighed.

Det maa med beklagelse konstateres, at Kommissionen ikke har udnyttet den supplerende finansieringsmargin inden for rammerne af den foerste tilpasning af det fjerde rammeprogram. Vil Kommissionen selv og budgetmyndighederne paa baggrund heraf gennemfoere EU's tilkendegivne vilje til at privilegerede politikker, som kan have positive virkninger paa mellemlang og lang sigt paa beskaeftigelsen? Vil Kommissionen endvidere undersoege muligheden for, at forskningsaktiviter, der er udvalgt som prioriterede, bliver genstand for supplerende programmer, der samfinansieres af de mest beroerte medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (19. november 1996)

Kommissionen konstaterede i sit forslag til supplerende finansiering til det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling ((KOM(96) 12 )), at en supplering paa 745 mio. ECU - i betragtning af udvidelsen - faktisk kunne begrundes ud fra forskningsbehovene. I den foreslaaede supplering paa 700 mio. ECU var der imidlertid taget hensyn til, at andre indsatsomraader ogsaa havde presserende behov for midler fra et begraenset faellesskabsbudget, og til princippet om en sund finansiel forvaltning.

I praksis findes de nuvaerende begraensninger for, hvor stor en finansiel supplering der er mulig til rammeprogrammet, i Faellesskabets nuvaerende finansielle overslag, og herunder navnlig lofterne for udgifterne i 1997 og 1998 under kategori 3 (interne politikker). Raadet har nu gjort det klart, at det ikke vil gaa med til nogen aendring af det finansielle overslag, og Kommissionen, der har undersoegt den budgetmaessige situation, har konkluderet, at der, med mindre andet resulterer af 1997-budgetproceduren, vil vaere et beloeb til raadighed paa mindst 100 mio. ECU indtil udgangen af 1998. Det aerede medlems opmaerksomhed henledes paa, at Kommissionen paa sin side, baade i dens forslag vedroerende aendringerne af det finansielle overslag og i dens forslag om supplerende finansiering af det fjerde rammeprogram, har lagt stor vaegt paa behovet for at stoette politikker, som paa mellemlang eller lang sigt kan bidrage til jobskabelse.

I forbindelse med det femte rammeprogram vil muligheden for at gennemfoere supplerende programmer blive undersoegt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2661/96 af Ian White (PSE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Stoejnormer for ikke-vejkoerende maskinel

Kommissionen har efter sigende fastsat normer for luftforurening fra bulldozere, gravkoeer og andet ikke-vejkoerende maskinel for saa vidt angaar kvaelstofoxider, kulbrinter og partikler.

Dette skridt kan kun hilses velkommen, men samtidig bedes Kommissionen oplyse, om den planlaegger at harmonisere og fastsaette normer for stoejemissioner fra saadant maskinel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. november 1996)

Der er allerede lovgivet paa EU-niveau om stoej fra motorkompressorer, generatoraggregater, elektriske svejseaggregater, taarnkraner, betonbraekkere og pikhamre, entreprenoermaskiner (hydrauliske gravemaskiner, gravemaskiner med tove, dozere og laessere samt gravelaessemaskiner) samt plaeneklippere. Direktiverne fastsaetter det tilladte stoejniveau og kraever, at maskinerne skal vaere maerket med det af fabrikanten garanterede maksimale lydeffektniveau.

Kommissionen er i gang med en revision af de gaeldende stoejgraenser for motorkompressorer, generatoraggregater, elektriske svejseaggregater, taarnkraner, betonbraekkere og pikhamre samt plaeneklippere og overvejer i denne forbindelse at opstille generelle rammer for stoej fra udendoers maskiner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2869/96 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Thermie 1993



EF-Tidende nr. C 091 af 20/03/1997 s. 0046



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2869/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (31. oktober 1996) Om: Thermie 1993 Opfoelgning af forespoergsel E-0627/96 af 29. april 1996 (forespoergsel/svar, punkt 5) ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 81. )). 1. Hvornaar vil Revisionsretten foretage kontrol af Thermie-projekterne? 2. Hvem kan anmode om en omgaaende kontrol? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. januar 1997) Kommissionen er ude af stand til at besvare det aerede medlems forespoergsel, da dette spoergsmaal ikke henhoerer under Kommissionens kompetence, men derimod under Revisionsrettens. Denne beslutter desuden helt autonomt, hvilke kontrolforanstaltninger den vil gennemfoere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2327/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Ordningen vedroerende oksekoedskompensation

AIMA (kontoret for intervention paa landbrugsmarkedet) har med cirkulaere nr. 18 af 16. juli 1996 fastlagt gennemfoerelsesbestemmelserne for kompensationsordningen, der bestaar af 125 mia lire i form af faellesskabsstoette og national stoette til oksekoedsproducenterne for kvaeg slagtet i tidsrummet 1.5.1996 - 15.8.1996.

Mener Kommissionen, at bestemmelserne i dette cirkulaere er i overensstemmelse med de europaeiske retningslinjer?

Mener Kommissionen f.eks., at Italiens beslutning om at give en tillaegskompensation for det kvaeg, hvis vaegt er over 470 kg, dvs. over de 400-410 kg, der er fastsat af Unionen, er lovlig?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. december 1996)

Som supplement til svaret af 26.september 1996 ((EFT C 356, 25.11.1996. )) kan Kommissionen nu meddele foelgende oplysninger.

Det skal allerfoerst understreges, at Italien efter Kommissionens oplysninger har valgt den model for uddeling af de disponible stoettebeloeb, der giver medlemsstaterne stoerre fleksibilitet, saafremt de overholder objektivitetskriterierne og undgaar overkompensation af producenterne samt enhver konkurrenceforvridning. I denne forbindelse henvises det aerede medlem til det svar, som Kommissionen afgav paa skriftlig forespoergsel E-1509/96 fra Sebastiano Musumeci ((EFT C 305 af 15.10.1996. )).

Med hensyn til, om kompensationerne i det cirkulaere nr. 18 af 16. juli 1996, som det nationale organ for intervention paa landbrugsmarkedet (AIMA) udsendte, isaer den italienske beslutning om at udbetale en supplerende stoette for dyr, der overstiger de tilladte vaegtgraenser for intervention, er forenelige med Raadets bestemmelser om den stoette, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1357/96 om tillaegsbetalinger i 1996 til praemierne i forordningen om den faelles markedsordning for oksekoed ((EFT L 175 af 13.7.1996. )), mener Kommissionen ikke, at ovennaevnte beslutning rejser problemer paa grundlag af de oplysninger, den raader over, uden at gaa i oekonomiske detaljer, som den for tiden ikke har mulighed for at analysere. Kommissionen kan nemlig ikke modsaette sig de italienske myndigheders beslutning om at kompensere visse producenter, som efter disse myndigheders mening ikke kunne saelge deres dyr paa det optimale vaeksttidspunkt som foelge af alvorlige markedsforstyrrelser og derfor maatte holde dem tilbage, hvorved dyrenes vaegt noedvendigvis steg og derfor paafoerte de paagaeldende producenter alvorlige indkomsttab.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2634/96 af Ingo Friedrich (PPE) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: Fortegnelse over SMV, der har deltaget i EU-forskningsprogrammer

I Kommissionens tjenestegrene og i Det Raadgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvikling (IRDAC) er der allerede flere gange blevet omtalt en fortegnelse over smaa og mellemstore virksomheder (SMV), der har deltaget i Den Europaeiske Unions forskningsprogrammer.

Er denne fortegnelse allerede blevet offentliggjort?

Vil De i givet fald vaere saa venlig at sende mig et eksemplar af denne fortegnelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (19. november 1996)

En samlet fortegnelse, som det aerede medlem efterlyser i sin forespoergsel, findes ikke. Dog findes der oplysninger om smaa og mellemstore virksomheder (SMV), der har medvirket ved gennemfoerelsen af Faellesskabets forskningsprogrammer, dels i de forskellige programmers projekt-synopsis, dels i CORDIS-databasen, hvor der er adgang til dem online (http://www.cordis.lu).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3013/96 af Joan VALLVÉ til Kommissionen. Reformen af den fælles markedsordning for olivenolie



EF-Tidende nr. C 091 af 20/03/1997 s. 0061



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3013/96 af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen (11. november 1996) Om: Reformen af den faelles markedsordning for olivenolie Dyrkningen af oliven er af saerlig betydning i visse omraader af Katalonien, De Baleariske OEer og Valencia. Olivenolie anses i stigende grad for at vaere en af grundingredienserne i kosten i Middelhavsomraadet. Er Kommissionen - i betragtning af at forslaget til reform af den faelles markedsordning for olivenolie vil betyde afskaffelse af interventionspriserne samt stoetten til produktion og forbrug - klar over, at dette, udover at landmaendene herved ikke laengere sikres en passende indtaegt, vil virke demotiverende og forhindre forbedringer af produktets kvalitet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. november 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens samlede svar paa skriftlige forespoergsler E-2946/96 fra Mihal Papayannakis og E-2684/96 og 2685/96 fra José Luis Valverde Lopez ((Se side 22 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2859/96 af Martin Schulz (PSE) til Kommissionen (18. oktober 1996)

Om: EP's beslutning om den ulovlige handel med nukleare materialer

Paa plenarmoedet i juli 1996 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning (A4-0066/96) om Kommissionens meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om den ulovlige handel med nukleare materialer og radioaktive stoffer (KOM(94)0383 - C4-0227/94) ((EFT C 211 af 22.07.1996, s. 15. )).

I denne beslutning opfordrede Europa-Parlamentet bl.a.«Kommissionen til at oplyse, om den tyske regerings paastand om, at den allerede den 27. juli 1994 havde informeret Euratoms Sikkerhedskontrol om et forestaaende smugleri af nukleart materiale, er korrekt, eller om Euratom har ret i sin paastand om foerst at vaere blevet informeret den 10. august 1994, dvs. den dag hvor 400 gram plutonium blev beslaglagt i Muenchens lufthavn«.

Europa-Parlamentet kraevede desuden »en omfattende redegoerelse for, om enten Euratom eller den tyske regering den 10. august 1994 stiltiende accepterede, at store befolkningsgrupper i Muenchen blev udsat for fare, da ubefoejede personer fik mulighed for at haandtere mindst 400 gram plutonium og betragtelige maengder lithium 6 i en dokumentmappe«.

Hvornaar agter Kommissionen at efterkomme denne opfordring og give Europa-Parlamentet en omfattende redegoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (15. november 1996)

Kommissionen er for oejeblikket ved omhyggeligt at gennemgaa alle punkterne i beslutning nr. A4-0066/96 af 4. juli 1996 ((EFT C 211 af 22.7.1996. )) og forberede en omfattende opfoelgning heraf.

Hvad specielt angaar de spoergsmaal, der er stillet i naervaerende forespoergsel, kan Kommissionen henvise til det svar, den har afgivet paa skriftlig forespoergsel E-1958/96 fra H. Breyer og P-2182/96 fra Martin Schultz ((EFT C 60 af 26.2.1997. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3418/96 af Stanislaw Tillich (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Konkurrencestridig reklame fra en offentlig institutions side

Virksomhederne Sitour Werbe GmbH (hjemmehoerende i Tyskland), Feratel Italia srl (hjemmehoerende i Italien), Sitour France (hjemmehoerende i Frankrig), Feratel Produktions- und Warenvertriebsges. m.b.H. (hjemmehoerende i OEstrig), Panorama Wetter und Reise TV Gmbh (hjemmehoerende i OEstrig) og Sitour Management GmbH (hjemmehoerende i OEstrig) har klaget til Europa-Kommissionen over Republikken OEstrig paa grund af den ulovlige stoette, som gennem foreningen »Tirol Werbung«, delstaten Tirol og Handelskammeret er blevet ydet til virksomheden TIS Tourismus Informationssysteme GmbH.

Denne sag bliver i oejeblikket behandlet i Generaldirektoratet for Konkurrence under ref. nr. DG IV - a/377772-23.10.1995. Klagen blev indgivet den 12. september 1995.

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er naaet med denne sag? Er der indledt en forundersoegelse mod Republikken OEstrig, og hvornaar kan der regnes med, at sagen er afsluttet?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler P-3418/96 og P-3425/96 (20. december 1996)

I anledning af denne klage har Kommissionen anmodet OEstrig om oplysninger og den modtog svar den 22. januar 1996. For at faa et bedre grundlag for at afgoere, om de paagaeldende foranstaltninger eventuelt har karakter af stoette, og om de er forenelige med det faelles marked, er Kommissionen for oejeblikket ved at analysere nogle undersoegelser vedroerende finansiering af booking- og reservationssystemer. Klagerne vil naturligvis blive informeret om resultatet af undersoegelsen.

Der er ikke nogen formel klageprocedure paa statsstoetteomraadet, og Kommissionen er ikke i sager vedroerende uanmeldt stoette bundet af en frist paa to maaneder til at foretage den foerste vurdering. Udenforstaaende parter kan dog paa grundlag af EF-traktatens artikel 93, stk. 3, tredje punktum, der har direkte virkning, opnaa retlig beskyttelse ved de nationale domstole, naar der er blevet udbetalt stoette uden Kommissionens forudgaaende tilladelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3540/96 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (12. december 1996)

Om: Tilfaelde af svig i 1995, hvori Det Forenede Kongerige har vaeret indblandet

Kommissionens aarsberetning for 1995 om »Beskyttelse af Faellesskabets finansielle interesser - Bedrageribekaempelse« henviser til tre tilfaelde af svig, hvori Det Forenede Kongerige har vaeret indblandet. Det drejer sig om:

1. 3.7. Eksport af ris fra Det Forenede Kongerige til Sverige (s. 71)

2. 3.12 Sukkerkvoter i Det Forenede Kongerige (s. 73)

3. 3.14 Salg af maelk ud over kvoterne i Det Forenede Kongerige (s. 74).

Vil Kommissionen oplyse navnene paa de virksomheder eller enkeltpersoner, der var indblandet i disse tre tilfaelde af svig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (10. januar 1997)

Kommissionen kan ikke oplyse navnene paa enkeltpersoner eller virksomheder saasom dem, det aerede medlem har udvalgt fra Kommissionens aarsberetning for 1995 om bedrageribekaempelse. Bestemmelserne om fortrolighed gaelder ikke alene for indberetningerne fra medlemsstaterne ((Raadets forordning (EOEF) nr. 1468/81 af 19. maj 1981 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik paa at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne - EFT L 144 af 2. 6.1981. Raadets forordning (EOEF) nr. 595/91 af 4. marts 1991 om uregelmaessigheder og tilbagebetaling af beloeb, der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af finansieringen af den faelles landbrugspolitik, samt om oprettelse af et informationssystem paa dette omraade samt om ophaevelse af forordning (EOEF) nr. 283/72 - EFT L 67 af 14.3.1991. )), men ogsaa for de undersoegelser, der foretages af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2778/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og omkostningerne som foelge af Den Monetaere Union

Kommissionen har offentliggjort mange argumenter om de besparelser, enkeltpersoner og virksomheder vil kunne opnaa som foelge af den faelles moent, men har den soegt at vurdere, hvilke kollektive omkostninger denne reform eventuelt kan medfoere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (2. december 1996)

Det er vanskeligt at afgraense, hvad de kollektive omkostninger omfatter.

Det staar dog klart, at overgangen til euroen vil give anledning til store besparelser og kraeve punktuelle investeringer. Disse investeringer har gunstige virkninger, ikke mindst for den oekonomiske aktivitet og jobskabelsen, f.eks. inden for edb-sektoren.

Specielt bankerne og detailhandelen vil faa behov for at foretage store investeringer. Investeringerne i uddannelse af personale, ajourfoering af programmel med henblik paa aar 2000 osv. ville dog under alle omstaendigheder have vaeret noedvendige selv uden Den OEkonomiske og Monetaere Union.

Der cirkulerer visse tal. De er umulige at efterkontrollere og siger aldrig noget om de resulterende besparelser og fordele.

Modsat investeringerne er besparelserne ikke en engangsforanstaltning. Alene besparelserne paa transaktions- og omvekslingsomkostningerne beloeber sig til ca. 30 000 mio. ECU paa aarsbasis for EU som helhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3024/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: De ikke-statslige organisationers deltagelse i MEDA-programmet

Med vedtagelsen i juli 1996 af MEDA-programmet er man i gang med den foerste etape af en konkret gennemfoerelse af samarbejdsprojekterne.

Kommissionen bedes oplyse, om adgangen for de ikke-statslige organisationer, sammenslutninger og virksomheder inden for den almennyttige sektor kan foregaa paa lige vilkaar i forhold til de andre beroerte parter.

Endvidere bedes den oplyse, om disse organisationer specielt vil faa tildelt passende instrumenter og dele af programmet.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (9. december 1996)

I artikel 1, stk. 2, i Raadets forordning (EF) nr. 1488/96 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af de oekonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavs- partnerskabet (MEDA) ((EFT L 189 af 30.7.1996. )), indbefattes ikke-statslige organisationer (NGO'er) paa listen over modtagere af stoetteforanstaltninger ivaerksat inden for forordningens rammer.

Der er ikke afsat specifikke instrumenter til fremme af NGO'er i Middelhavspartnerlandene og -territorierne eller til stoette af europaeiske NGO'ers initiativer til fordel for Middelhavspartnerne. NGO'er kan imidlertid deltage i isaer regionale aktiviteter sammen med andre interesserede parter i Med-Media- og Med-Campus-programmerne om decentraliseret samarbejde, i Meda-demokratiprogrammet og i mikro-foranstaltningerne. Endvidere, og af endnu stoerre betydning, kan NGO'er siden godkendelsen af den nye Meda-forordning ligeledes deltage i bilateralt samarbejde inden for rammerne af de indikative programmer, der er indgaaet med middelhavspartnerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4011/96 af Lyndon HARRISON til Kommissionen. Jødiske aktiver i Østrig



EF-Tidende nr. C 083 af 14/03/1997 s. 0133



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4011/96 af Lyndon Harrison (PSE) til Kommissionen (14. januar 1997) Om: Joediske aktiver i OEstrig Kan Kommissionen laegge pres paa den oestrigske regering inden for rammerne af tiltraedelsestraktaterne eller andre internationale konventioner for at haandhaeve og fremskynde frigivelsen af joediske oekonomiske aktiver, der blev indefrosset og beslaglagt foer og under Anden Verdenskrig? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (22. januar 1997) Spoergsmaalet hoerer ikke under Faellesskabets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2984/96 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Batteribure

Kan Kommissionen under henvisning til dens svar paa skriftlig forespoergsel E-0878/96 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 97. )) oplyse, hvilke foranstaltninger den eller medlemsstaterne har truffet for at ivaerksaette inspektioner med henblik paa at sikre en ensartet anvendelse af Raadets direktiv nr. 88/166/EOEF ((EFT L 74 af 19.3.1988, s. 83. ))?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. december 1996)

Som allerede anfoert i svar paa skriftlig forespoergsel E-878/96 fra James Provan ((EFT C 280 af 25.9.1996. )) og ved flere lejligheder i svar til andre aerede medlemmer beklager Kommissionen at maatte meddele det aerede medlem, at den for oejeblikket har for lidt personale inden for veterinaerkontrollen. Siden de tidligere svar er der ikke sket nogen aendring af denne situation.

Under disse omstaendigheder maa Kommissionen anvende sine knappe ressourcer til en begraenset raekke prioriterede opgaver.

Som allerede naevnt er Kommissionen rede til at opfylde sine forpligtelser, naar de noedvendige budgetmidler til ansaettelse af flere veterinaerinspektoerer stilles til raadighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2884/96 af Jonas Sjoestedt (GUE/NGL) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Eksterne eksperters medvirken i samarbejdsudvalg

I EU's direktiv om samarbejdsudvalg fastsaettes, at der i store virksomheder med et bestemt antal ansatte, der er repraesenteret i flere EU-medlemsstater, skal oprettes samarbejdsudvalg. I dette udvalg skal repraesentanter for virksomheden og fagforbundene moedes.

Mener Kommissionen, at fagforbundene har ret til at lade en ekstern ekspert, f.eks. fra fagforbundet selv, deltage i samarbejdsudvalgets arbejde? Har virksomheden ret til at naegte fagforbundet muligheden for at lade en saadan ekspert deltage i arbejdet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (14. januar 1997)

Direktiv 94/45/EF ((Raadets direktiv af 22. september 1994 om indfoerelse af europaeiske samarbejdsudvalg eller en procedure i faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner med henblik paa at informere og hoere arbejdstagerne (EFT L 254 af 30.9.1994). )) har til formaal at forbedre arbejdstagernes ret til at blive informeret og hoert i faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner. Direktivet finder anvendelse paa virksomheder eller koncerner, som beskaeftiger over 1000 arbejdstagere i medlemsstaterne og mindst 150 arbejdstagere i mindst to medlemsstater.

Ide omtalte virksomheder eller koncerner indleder den centrale ledelse forhandlinger om nedsaettelse af et europaeisk samarbejdsudvalg eller indfoerelse af en informations- og hoeringsprocedure paa eget initiativ eller efter anmodning fra arbejdstagerne. Forhandlingerne finder sted mellem den centrale ledelse og repraesentanter for arbejdstagerne, som vaelges eller udpeges i henhold til saerlige regler i den nationale lovgivning i hver af de medlemsstater, hvor virksomheden eller koncernen er aktiv.

Det saerlige forhandlingsorgan har til opgave sammen med den centrale ledelse at fastlaegge bl.a. det europaeiske samarbejdsudvalgs sammensaetning og arbejdsmetoder eller retningslinjerne for en procedure til information og hoering, herunder i givet fald eksperters rolle og status.

Ved forhandlingerne kan det saerlige forhandlingsorgan bistaas af eksperter efter eget valg. Medlemsstaterne kan fastsaette kun at daekke udgifterne til én ekspert.

For ikke at gribe ind i medlemstaternes arbejdsmarkedsordninger indeholder direktivet intet om fagforeningers eventuelle rolle.

I tilfaelde af en frivillig aftale, indgaaet inden den 22. september 1996 i henhold til bestemmelserne i artikel 13, eller derefter paa grundlag af artikel 6, er de undertegnende parter ret frit stillet, bl.a. med hensyn til antallet af eksperter og deres rolle og status. I tilfaelde af manglende aftale paa virksomhedsplan finder de subsidiaere forskrifter i direktivets bilag anvendelse. I saa fald bestemmes eksperternes rolle og status i henhold til den nationale lovgivning, der finder anvendelse paa den paagaeldende virksomhed eller koncern.