SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0380/00

af Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: Forbedring af landevejsinfrastrukturen i de central- og østeuropæiske stater

De betydelige pengeindsprøjtninger, som EU's såkaldte ansøgerlande har fået fra forskellige europæiske finansieringsorganer (EIB) samt over Unionens budget (Phare-programmet, Ispa-instrumentet), burde sammen med den nødvendige investering, som de respektive regeringer skal foretage, tjene til at etablere et landevejsnet, der opfylder det nødvendige princip om interoperabilitet, således at det bliver muligt at opnå en effektiv indførelse af et indre marked.

Det ser imidlertid ud til, at den måde, som den omtalte fællesskabsfinansiering anvendes på lokalt, ikke fører til de ønskede resultater. Hvilke metoder har Kommissionen til at sikre, at de landevejsprojekter og projekter til forbedring af vejinfrastrukturen, som finansieres med fællesskabsmidler i disse lande, gennemføres ud fra kvalitetsnormer, der betragtes som standard i Den Europæiske Union?

Har Kommissionen endelig tænkt sig som betingelse for bevilling af finansieringen at kræve en undersøgelse af indvirkningen på trafiksikkerheden for alle de landevejsprojekter, der betragtes som absolut nødvendige inden for rammerne af en udvidet Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(27. marts 2000)

Siden begyndelsen af 1990'erne er der via Phare-programmet brugt næsten 100 mio. EUR på investeringer i modtagerlandenes transportinfrastruktur, hvorved man har bidraget til at realisere de mål, som det ærede medlem omtaler. I de seneste år har denne førtiltrædelsesbistand i stigende grad kunnet drage fordel af betydelige midler og samfinansiering fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og internationale finansieringsinstitutioner samt fra ansøgerlandenes nationale budgetter.

Fra år 2000 og frem vil det nye strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA) bidrage til en betragtelig forøgelse af investeringskapaciteten med hensyn til Fællesskabets finansiering af offentlige opgaver. Indtil 2006 vil et årligt budget på 1 040 mio. EUR blive anvendt i lige høj grad på transportinfrastruktur og miljømæssige foranstaltninger. Med hensyn til transportinfrastrukturen er det meningen, at de via ISPA finansierede foranstaltninger skal fremme en bæredygtig mobilitet og især tage sigte på at skabe bedre forbindelse og interoperabilitet mellem ansøgerlandenes nationale transportnet og de transeuropæiske net, herunder tilslutning til disse net.

I den forbindelse er processen omkring udvælgelsen af prioriterede foranstaltninger til udvikling af et samlet europæisk transportnet blevet fremmet ved hjælp af den vurdering af transportinfrastrukturbehovene (TINA), som Rådet tog initiativ til i 1995, og som er blevet gennemført med det formål at få indkredset et multimodalt transportnet på ansøgerlandenes territorium, omfattende veje, jernbaner, indre vandveje, havne, godsterminaler og lufthavne. Det består af den transportmæssige rygrad, der på ansøgerlandenes område er identisk med de tilslutninger til og knudepunkter i de ti multimodale paneuropæiske transportkorridorer, der blev godkendt på den tredje tværeuropæiske transportkonference i juni 1997 i Helsingfors, samt af en række ekstra netværkskomponenter.

I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999(1) om oprettelse af ISPA er det hensigten, at foranstaltninger vedrørende transportinfrastruktur skal bidrage til at virkeliggøre Fællesskabets politikker på området for transport og transeuropæiske net (artikel 5 og bilag II). Dette nødvendiggør udarbejdelsen af en række transportprojekter af fælles interesse, der skal baseres på kriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996(2) om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, og som skal være i overensstemmelse med de relevante fællesskabspolitikker og -standarder. For eksempel vil Kommissionen ved vurderingen af forslag til vejinfrastrukturprojekter bl.a. undersøge, i hvilken udstrækning hver enkelt foranstaltning bidrager til at forbedre færdselssikkerheden, og om den stemmer overens med ovennævnte kriterier og standarder. Investeringer i trafikstyringssystemer, der tager sigte på at øge færdselssikkerheden, vil også være berettigede til at modtage støtte fra det nye strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA).

I Kommissionens årsberetning om den fællesskabsstøtte, der ydes under ISPA, vil den også fremlægge oplysninger om vurderingen af ISPA-foranstaltningernes forenelighed med Fællesskabets politikker, herunder dem, der vedrører transportområdet.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.

(2) EFT L 228 af 9.9.1996.