SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1444/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Raadet (5. maj 1997)

Om: Beskaeftigelse, arbejdsloeshed og krav i henhold til Maastricht

Arbejdsloesheden i EU har antaget et saadant omfang, at den har givet anledning til sociale uroligheder, men desvaerre har dette kun i ringe grad faaet de konservative og socialistiske regeringer paa det europaeiske kontinent til omgaaende at traeffe noedforanstaltninger, som kan lette situationen for de unge arbejdsloese.

Som bekendt omfatter Maastricht-kravene ikke nogen klar bestemmelse om, hvor hoej en arbejdsloeshed de enkelte lande maa have for at kunne deltage i OEMU'ens tredje fase. Raadet bedes besvare foelgende:

1. Hvilke foranstaltninger agter det at traeffe for at give beskaeftigelsespolitikken samme vaegt i EU som den monetaere politik?

2. Agter Raadet at traeffe foranstaltninger for at opnaa ikke blot oekonomisk men ogsaa social samhoerighed inden for EU? Hvilke?

3. Vil den nye traktat, som vil blive resultatet af regeringskonferencen, foruden kravene om oekonomisk tilnaermelse ogsaa indeholde krav om tilladeligt arbejdsloeshedsniveau, som er en afgoerende faktor for den sociale samhoerighed?

4. Har Raadet overvejet en situation, hvor der sker en tilnaermelse mellem de oekonomiske faktorer men ikke mellem de enkelte medlemsstaters arbejdsloeshedsniveau, hvilket kunne resultere i en overfoersel af arbejdsloese fra lande med stor arbejdsloeshed til lande med lav arbejdsloeshed?

Svar (10. november 1997)

Det aerede medlem er sikkert ikke uvidende om, hvor stor vaegt Det Europaeiske Raad og Raadet laegger paa, at der anvendes en samordnet strategi til bekaempelse af arbejdsloesheden i Den Europaeiske Union med udgangspunkt i konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Essen.

Det maa dog ikke glemmes, at det er medlemsstaterne, der har hovedansvaret for at bekaempe arbejdsloesheden, og at tiltagene paa dette omraade hoerer under deres kompetence, hvilket ogsaa fremgaar af Amsterdam-traktaten.

Det Europaeiske Raad og de skiftende formandskaber har ikke desto mindre prioriteret beskaeftigelsesproblemerne hoejt paa Raadets dagsordener vedroerende sociale anliggender, som det klart fremgaar af Det Europaeiske Raads Dublin-erklaering om beskaeftigelse (den 13.-14. december 1996). Der erindres desuden om, at et af det nederlandske formandskabs foerste initiativer var at nedsaette Beskaeftigelses- og Arbejdsmarkedsudvalget, som Raadet i december 1996 havde besluttet at oprette. Dette udvalg har vedtaget sit arbejdsprogram for 1997. Det agter navnlig at fortsaette sit arbejde med det formaal at planlaegge den fortsatte evaluering af en saadan metode, der tager udgangspunkt i resultaterne af beskaeftigelses- og arbejdsmarkedspolitikkerne. Spoergsmaalene vedroerende oekonomisk og social samhoerighed og de fremtidige prioriteter inden for den makrooekonomiske politik og strukturpolitikken indtager saaledes fortsat en fremtraedende plads i Raadets aktiviteter og overvejelser.

Med hensyn til den forbindelse, det aerede medlem knytter mellem beskaeftigelsespolitikken og den monetaere politik, erindres der om foelgende passage i Dublin-erklaeringen:

»Indledningen af Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU'en) og indfoerelsen af euroen i overensstemmelse med traktatens bestemmelser vil betyde, at der skabes en stabilitetszone, som vil konsolidere og styrke det indre marked, fordi transaktionsomkostningerne og valutakursrisiciene vil forsvinde inden for handel, turisme og investeringer mellem de deltagende medlemsstater. OEMU'en og euroen vil medvirke markant til at skabe de stabile makrooekonomiske rammer, der er noedvendig for varig beskaeftigelse.«

Der goeres opmaerksom paa, at regeringskonferencen paa moedet i Amsterdam den 16.-17. juni 1997 vedtog teksten til Amsterdam-traktaten, som indeholder et nyt afsnit om beskaeftigelse, der bl.a. omfatter foelgende

- beskaeftigelsesmaalene traktatfaestes

- de praeciseres, hvorledes de enkelte landes beskaeftigelsespolitik skal koordineres

- der aabnes mulighed for, at medlemsstaterne kan vedtage henstillinger paa beskaeftigelsesomraadet og beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger.

Endelig vedtog Det Europaeiske Raad paa moedet den 16. juni 1997 i Amsterdam en resolution om vaekst og beskaeftigelse og besluttede at afholde et ekstraordinaert topmoede om bekaempelse af arbejdsloeshed i november i aar, som skal give nye impulser til jobskabelsen. Kommissionen og Raadet opfordres til i samarbejde med EIB at udarbejde en statusrapport om spoergsmaalet. Ogsaa andre europaeiske institutioner som f.eks. Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg forbereder indlaeg med henblik paa droeftelserne paa det ekstraordinaere moede i Det Europaeiske Raad.