ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2185/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Organiseringen af en slovensk delegations studierejse vedroerende nukleare sikkerhedsaspekter

Europa-Kommissionens generaldirektorat IA (eksterne forbindelser), direktorat B (forbindelser med Centraleuropa) organiserede en studierejse for en slovensk delegation til forskellige europaeiske atomkraftanlaeg fra den 15. til 19. april 1996. Programmet for denne studierejse ligner til mindste detalje et forslag, som Forum Atomique Européen (FORATOM) forinden havde forelagt Kommissionen.

1. Benytter Europa-Kommissionen FORATOM for i givet fald at organisere studierejser eller lignende informationsforanstaltninger om emnet atomkraft? I benaegtende fald, hvordan kan Kommissionen forklare, at den naesten ord til andet har overtaget FORATOM-forslaget?

2. Hvem har betalt denne studierejse af hvilke midler, og hvor store har disse vaeret?

Hvis FORATOM skulle have eller kun delvis har finansieret rejsen, paa hvilket retligt grundlag hviler saa denne form for samarbejde mellem Kommissionen og industrien?

3. Hvem har deltaget i studierejsen, og hvordan blev kredsen af personer udnaevnt?

4. Hvordan sikrer Kommissionen, at ogsaa atomkritiske holdninger finder gehoer i forbindelse med saadanne foranstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (30. september 1996)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens samlede svar paa skriftlige forespoergsler E-2047/96, 2074/96 til 2079/96 og E-2113/96 fra Martina Gredler med flere ((Se side 75. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1850/96 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Plyndring af fiskeressourcerne i Middelhavet

Er Kommissionen bekendt med den alvorlige situation, der siden april 1996 er opstaaet paa grund af en veritabel »invasion« af mere end hundrede japanske og koreanske fiskefartoejer i det centrale Middelhav? Disse skibe fisker tun ved hjaelp af specialnet, der er forsynet med vaaben, og er naesten 200 km lange. Resultatet er, at de udrydder Middelhavet for fisk og skaber miserable forhold for isaer de traditionelle sicilianske fiskeerhverv, der drives fra havne som Mazara, Portopalo, Marsala, Sciacca, Licata, Trapani, Augusta og Acitrezza.

Agter Kommissionen at gribe ind ved at sikre en streng overholdelse af de bestemmelser, der vedtoges af Raadet (fiskeri) i Palermo i 1990, og som den davaerende fiskerikommissaer, spanieren José Manuel Marini, officielt omtalte som en »faelles politik til bevarelse af fiskeressourcerne i Middelhavet«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (5. september 1996)

Kommissionen er klar over, at situationen i Middelhavet er yderst kritisk. Den forsoeger derfor at foere en rationel politik, saavel paa EF-niveau som paa internationalt niveau, med henblik paa at forvalte og bevare fiskeressourcerne i dette omraade.

De problemer, som det aerede medlem anfoerer, dvs. den massive tilstroemning af japanske og koreanske fartoejer og anvendelsen af avancerede fangstredskaber, kan kun loeses gennem et samarbejde mellem alle de lande, der er beroert af fiskeriet i dette omraade. Kommissionen har derfor taget skridt til at etablere et globalt fiskerisamarbejde, ikke blot med kyststaterne, men ogsaa med Japan og Korea. Denne proces blev indledt i december 1994 med konferencen paa Kreta om forvaltningen af fiskeressourcerne i Middelhavet. Denne konference vil blive fulgt op af en tilsvarende konference, som skal finde sted i Venedig i november 1996.

Kommissionen mener, at problemerne med fiskeriet i Middelhavet, herunder det af det aerede medlem naevnte problem med fiskeriindsatsen, bedst vil kunne loeses gennem et multilateralt samarbejde med inddragelse af de fiskeriorganisationer, der opererer i omraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2599/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (24. september 1996)

Om: SAFE-programmet

Hvilke eventuelle forslag agter Kommissionen at fremsaette for at finde en loesning paa de nuvaerende forsinkelser i Raadet med hensyn til SAFE-programmet, som rent faktisk blokeres af den tyske regering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (18.oktober 1996)

I maj 1996 afgav Parlamentet en udtalelse om dette program. I udtalelsen understregedes isaer betydningen af at anvende EF-traktatens artikel 235 som juridisk grundlag for dette program.

Det er Kommissionens opfattelse, at ovennaevnte udtalelse er tilstraekkelig positiv til at tilskynde medlemsstaterne til at overveje deres stilling.

Kommissionen ventes inden for den naermeste fremtid at vedtage et aendret forslag til Raadets afgoerelse, der omfatter de af Parlamentet foreslaaede og de af Kommissionen godkendte aendringer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2308/96 af Josu Imaz San Miguel (PPE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Samhoerighedsfonden - 1994

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter der blev godkendt og stoettet af Samhoerighedsfonden i 1993 i Spanien, samt hvilke beloeb, der blev tildelt hvert af disse?

Kan Kommissionen samtidig oplyse, hvilke projekter, der vedroerte transportsektoren, og hvilke projekter, der vedroerte miljoeomraadet?

Kan Kommissionen ligeledes anfoere disse oplysninger for hver enkelt autonom region?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-2307/96, E-2308/96 og E-2309/96 (14. oktober 1996)

De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1395/96 af Leen van der Waal (EDN) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Snarlig opfiskning af den nederlandske roedspaettekvote

»Reformatorisch Dagblad« skrev den 20. april 1996, at den nederlandske fiskeriflaade i de seneste tre maaneder dagligt havde fanget 10% flere roedspaetter end i samme periode sidste aar. I forbindelse med den drastiske nedsaettelse af roedspaettekvoten har dette medfoert, at de nederlandske fiskere nu allerede har fisket 38% af deres kvote. Dette til trods for, at sektoren selv har begraenset fiskeriet med 24% faerre dage paa soeen end i samme periode sidste aar.

1. Kan Kommissionen bekraefte disse oplysninger?

2. Kan Kommissionen oplyse, om udviklingen i roedspaettefangsten er i overensstemmelse med biologernes forventninger (udtrykt i fangst pr. dag paa soeen)?

3. Er Kommissionen rede til at intensivere forskningen i bestanden af roedspaetter og at forelaegge beretning herom i loebet af sommeren?

4. Er Kommissionen ikke enig i, at roedspaettekvoten nu maa forhoejes, hvis anfoerte undersoegelse viser, at bestanden er stoerre end ventet, saaledes at fiskerne ikke unoedigt maa kaempe med store socio-oekonomiske problemer?

5. Paa hvilke betingelser vil Kommissionen tage aftalen med nordmaendene om uden videre at nedsaette roedspaettekvoten for 1997 med 20% op til fornyet behandling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (3. juli 1996)

Ifoelge de officielle landingsdata, Kommissionen har modtaget, havde den nederlandske flaade landet 12 777 t roedspaette i slutningen af marts, hvilket er 14,6% mindre end det tilsvarende tal for 1995 (14 964 t).

Landingerne i foerste kvartal af 1996 udgoer 37,4% af den nederlandske kvote. I samme periode af 1995 udgjorde landingerne 33,9% af de samlede landinger for det aar. Selv om det maa indroemmes, at en sammenligning af disse tal viser et lidt hoejere tal for 1996, er forskellen imidlertid ringe og ligger inden for de udsving i fiskeriaktiviteten, der kan forventes fra aar til aar. Der er derfor ikke tale om nogen vaesentlige afvigelser i forhold til de videnskabelige prognoser. En undersoegelse af den procentvise udnyttelse af kvoterne i slutningen af april for hele EF giver anledning til lignende konklusioner.

Under alle omstaendigheder er Kommissionen rede til at intensive sin overvaagning af udviklingen i fangsterne i hele aaret. Skulle det vise sig, at det sandsynlige resultat af fiskeriet ved aarets slutning vil afvige vaesentligt fra de forvaltningsmaal, der blev opstillet af Raadet i forordning (EF) nr. 3074/95 af 22. december 1995 ((EFT L 330 af 30.12.1995. )), vil Kommissionen overveje muligheden for en revision af den samlede tilladte fangst (TAC) for 1996. Dette vil uundgaaeligt indebaere konsultationer med Norge inden for rammerne af aftalerne om gensidige fangstrettigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2009/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Oliventraeer i Portugal

Hvor mange oliventraeer findes der efter Kommissionens oplysninger i oejeblikket i Portugal?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2006/96, E-2007/96, E-2008/96, E-2009/96, E-2010/96, E-2011/96, E-2012/96 og E-2013/96 (9. september 1996)

De statistiske oplysninger om olivendyrkning kan variere maerkbart fra kilde til kilde og efter de anvendte definitioner. De skal derfor omgaas med forsigtighed. Med hensyn til de oplysninger, som det aerede medlem oensker, kan nedenstaaende statistikker fremlaegges.

Det samlede antal producerende oliventraeer i hver af de paagaeldende medlemsstater, som de nationale administrationer officielt meddeler Kommissionen i forbindelse med forordningerne om oliven- og olivenolieudbyttet, er for produktionsaaret 1994/95 foelgende:

>TABLE>

Oliventraeernes gennemsnitlige beplantningstaethed i de samme medlemsstater er foelgende udtrykt i traeer pr. hektar:

>TABLE>

Denne gennemsnitlige beplantningstaethed, der er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat, kan variere betydeligt fra region til region, ja fra bedrift til bedrift, ud fra olivendyrkningens mere eller mindre specialisering eller systematisering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2041/96 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Europaeiske samarbejdsudvalg

Der er indgaaet mange frivillige aftaler for at komme direktivet om Europaeiske samarbejdsudvalg i forkoebet, inden det traeder i kraft pr. 22. september 1996.

Har Kommissionen overblik over, hvor mange frivillige aftaler der er indgaaet? Er der planer om at oprette en central database over de frivillige aftaler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. oktober 1996)

Fra uofficielle kilder har Kommissionen erfaret, at der var indgaaet mere end 200 aftaler i multinationale virksomheder forud for gennemfoerelsen i de nationale lovgivninger af direktiv 94/45/EF om indfoerelse af europaeiske samarbejdsudvalg eller en procedure i faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner med henblik paa at informere og hoere arbejdstagerne inden den 22. september 1996 den sidste frist for ikrafttraedelse af denne type aftaler.

Kommissionen har haft et taet samarbejde med Det Europaeiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkaarene (Dublin) med henblik paa at samle og offentliggoere alle eksisterende aftaler. Dette samarbejde har allerede resulteret i offentliggoerelsen af to udgaver af aftalesamlingen, hvor den sidste udgave omfatter de foerste 51 aftaler, der er indgaaet i multinationale virksomheder ((EFT L 254 af 30.9.1994. )).

Sammen med Dublin-Instituttet har Kommissionen til hensigt i slutningen af 1996 at offentliggoere en endelig samling af alle de aftaler, der er indgaaet i henhold til artikel 13 i direktiv 94/45/EF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1914/96 af Charlotte Cederschioeld (PPE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Arbejdsloeshedsunderstoettelse i et andet EU-land

Af Kommissionens svar paa mit spoergsmaal H-0106/96 ((Europa-Parlamentets forhandlinger nr. 4-479 (marts 1996). )) fremgaar, at Kommissionen ikke godkender, at Sverige kraever, at en arbejdsloes skal have modtaget arbejdsloeshedsunderstoettelse i 3 maaneder i Sverige, inden han eller hun maa soege arbejde i et andet land med bibeholdelse af arbejdsloeshedsunderstoettelsen. De svenske arbejdsmarkedsmyndigheder vil aabenbart ikke godkende borgernes ubetingede ret til at bevaege sig over graenserne, og at man har ret til at soege arbejde i andre medlemslande, selv om det skulle lykkes at finde arbejde i ens eget land. »Vi behoever den tid for at blive sikre paa, at der ikke findes arbejde i Sverige. Hvis der goer det, skal de arbejdsloese tage det og ikke traeffe forberedelser til at rejse til udlandet«, siger man hos arbejdsmarkedsmyndighederne. Denne holdning er i endnu staerkere modstrid med Kommissionens oenske om at tillade fri bevaegelighed for arbejdsloese uden ventetid.

Kommissionen kraever, at artikel 69 i forordning nr. 1401/71 ((EFT L 149 af 5.7.1991, s. 2. )) overholdes ogsaa i Sverige. I modsat fald agter Kommissionen at indlede en overtraedelsesprocedure (artikel 169). Jeg har faaet oplyst, at de svenske arbejdsmarkedsmyndigheder afventer meddelelse fra Kommissionen. Taberne er de unge, som vil soege arbejde i andre lande.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at fremskynde sagen, og hvilken tidsplan har Kommissionen herfor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (1. oktober 1996)

Som det fremgaar af svarene paa det aerede medlems tidligere spoergsmaal om dette emne, har Kommissionen vaeret opmaerksom paa de svenske myndigheders krav om, at en person skal have vaeret arbejdsloes i tre maaneder i Sverige, foer vedkommende er berettiget til at soege arbejde i en anden medlemsstat og samtidig beholde sin ret til svensk arbejdsloeshedsunderstoettelse.

Denne praksis var i strid med gaeldende faellesskabsret om anvendelsen af de sociale sikringsordninger for vandrende arbejdstagere, artikel 69, stk. 1, litra a), i forordning 1408/71, hvori det fastslaas, at en person skal have vaeret tilmeldt som arbejdssoegende i mindst fire uger, foer vedkommende rejser til en anden medlemsstat for at soege arbejde dér.

Det svenske arbejdsministerium har skrevet og meddelt Kommissionen, at man gennem brevvekslingen med Kommissionen om dette spoergsmaal er blevet opmaerksom paa, at artikel 69, stk. 1, litra a), i forordning 1408/71 ikke giver Sverige mulighed for at kraeve en minimumsarbejdsloeshedsperiode paa mere end de fire uger, der er fastsat i naevnte bestemmelse. Ministeriet har erklaeret, at arbejdsmarkedsmyndighederne nu vil aendre denne praksis og anvende den bestemmelse i faellesskabsretten, i henhold til hvilken den kraevede minimumsperiode som arbejdssoegende er fire uger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2012/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Antallet af traeer i italienske olivenplantager

Kommissionen bedes paa grundlag af den information, der raader over, oplyse, hvor stor den gennemsnitlige maengde af oliventraeer pr. hektar er i oejeblikket i Italien?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2006/96, E-2007/96, E-2008/96, E-2009/96, E-2010/96, E-2011/96, E-2012/96 og E-2013/96 (9. september 1996)

De statistiske oplysninger om olivendyrkning kan variere maerkbart fra kilde til kilde og efter de anvendte definitioner. De skal derfor omgaas med forsigtighed. Med hensyn til de oplysninger, som det aerede medlem oensker, kan nedenstaaende statistikker fremlaegges.

Det samlede antal producerende oliventraeer i hver af de paagaeldende medlemsstater, som de nationale administrationer officielt meddeler Kommissionen i forbindelse med forordningerne om oliven- og olivenolieudbyttet, er for produktionsaaret 1994/95 foelgende:

>TABLE>

Oliventraeernes gennemsnitlige beplantningstaethed i de samme medlemsstater er foelgende udtrykt i traeer pr. hektar:

>TABLE>

Denne gennemsnitlige beplantningstaethed, der er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat, kan variere betydeligt fra region til region, ja fra bedrift til bedrift, ud fra olivendyrkningens mere eller mindre specialisering eller systematisering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2390/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Fastholdelse af detailpriser paa medicinalvarer

Kan Kommissionen bekraefte, at den ordning vedroerende fastholdelse af detailpriser paa medicinalvarer, som i oejeblikket er gaeldende i Det Forenede Kongerige, ikke er i modstrid med EU's konkurrencelovgivning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (20. september 1996)

Det spoergsmaal, som det aerede medlem rejser, bliver i oejeblikket undersoegt af Kommissionen i forbindelse med en klage, der er fremsat af Asda Stores Limited mod foreningen af producenter af farmaceutiske specialiteter og en del af dens medlemmer.

Kommissionen finder, at der er tale om et spoergsmaal af stor oekonomisk betydning paa grund af dets konsekvenser for laegemiddelindustrien og for forbrugere af haandkoebsmedicin. Da spoergsmaalet undersoeges af baade de britiske og europaeiske konkurrencemyndigheder gennemfoerer Kommissionen sin undersoegelse i naert samarbejde med Office of Fair Trading.

Kommissionen kan derfor ikke give de oenskede oplysninger, foer ovennaevnte undersoegelse er afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2424/96 af Claude DESAMA til Kommissionen. Et europæisk identitetskort



EF-Tidende nr. C 365 af 04/12/1996 s. 0115



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2424/96 af Claude Desama (PSE) til Kommissionen (11. september 1996) Om: Et europaeisk identitetskort Kan Kommissionen oplyse, hvornaar der vil blive indfoert et europaeisk identitetskort? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (22. oktober 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel nr. H-0445/95 fremsat af Raymonde Dury i spoergetiden under Parlamentets moede i juli 1995 ((Forhandlinger i Parlamentet (juli 1995). )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2089/96 af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Foerstehjaelpsydelse paa arbejdspladsen

Vil Kommissionen venligst oplyse Parlamentet om, hvilke foranstaltninger og lovbestemmelser der findes paa nationalt plan for at sikre arbejdstagerne tilstraekkelig foerstehjaelpsydelse eller beskyttelse paa arbejdspladsen?

Vil Kommissionen ogsaa kommentere de retlige konsekvenser af foerstehjaelpsydelse i tilfaelde af en ulykke og nationale foranstaltninger eller lovbestemmelser, som maatte hindre en effektiv foerstehjaelpspolitik?

Vil Kommissionen venligst oplyse, hvilke foranstaltninger den vil traeffe for at sikre en tilstraekkelig foerstehjaelpsydelse, hvis svarene paa mine ovennaevnte spoergsmaal er, at der ikke sikres en omfattende foerstehjaelpsydelse for ansatte paa arbejdspladsen i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. oktober 1996)

Med hensyn til foerstehjaelp paa arbejdspladsen skal arbejdsgiveren i henhold til artikel 8 i Raadets direktiv 89/391/EOEF ((EFT L 183 af 29.6.1989. )) om ivaerksaettelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet traeffe de noedvendige foranstaltninger. Arbejdsgiveren skal saerlig inden for omraaderne foerstehjaelp, brandbekaempelse og evakuering af arbejdstagerne tilrettelaegge noedvendige forbindelser med eksterne serviceorganer. Desuden skal arbejdsgiveren udpege de arbejdstagere, der skal staa for den praktiske gennemfoerelse af foranstaltningerne, og de paagaeldende arbejdstagere skal uddannes hertil og raade over det noedvendige materiel.

Direktiverne om arbejdssted (89/654/EOEF) ((EFT L 393 af 30.12.1989. )), midlertidige eller mobile byggepladser (92/57/EOEF) ((EFT L 245 af 26.8.1992. )), udvindingsindustrier (92/91/EOEF ((EFT L 348 af 28.11.1992. )) og 92/104/EOEF ((EFT L 404 af 31.12.1992. ))) og skibe (92/29/EOEF ((EFT L 113 af 30.4.1992. )) og 93/103/EOEF ((EFT L 307 af 13.12.1993. ))) indeholder en raekke supplerende bestemmelser om samme emne.

I henhold til artikel 118 A, stk. 3, i EF-traktaten har de enkelte medlemsstater mulighed for at indfoere strengere beskyttelsesforanstaltninger, som de i givet fald anser som noedvendige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1822/96 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Oplysninger om det tredje flerårige udviklingsprogram



EF-Tidende nr. C 356 af 25/11/1996 s. 0099



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1822/96 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (5. juli 1996) Om: Oplysninger om det tredje fleraarige udviklingsprogram Kommissionen bedes forelaegge en oversigt med oplysninger efter medlemsstat om maalene for begraensningen af antallet af fartoejer i det tredje fleraarige udviklingsprogram (hvert aar og i alt), saa man kan danne sig et overblik over den gennemfoerte begraensning i de enkelte medlemsstater (med angivelse af antal fartoejer, BRT og maskineffekt). Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (25. juli 1996) Det aerede medlem henvises til de aarlige beretninger til Parlamentet om resultaterne af de fleraarige udviklingsprogrammer (FUP) for fiskerflaaderne, hvor Kommissionen detaljeret beskriver hver enkelt medlemsstats situation i forhold til det fleraarige udviklingsprogram for den paagaeldende medlemsstat. De allerede offentliggjorte rapporter oplyser saaledes om situationen ved udgangen af 1993 ((KOM(94) 208 endelig udg. )), 1994 ((KOM(95) 463 endelig udg. )) og 1995 ((KOM(96) 305 endelig udg. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1840/96 af Sir Jack Stewart-Clark (PPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Organ til observation af aeldre

Hvad har Kommissionen til hensigt at goere for at efterkomme konklusionerne i sin beretning »Den demografiske situation i Den Europaeiske Union 1995«?

Har Kommissionen nogen planer om at genoprette organet til observation af aeldre og i bekraeftende fald hvornaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (31. juli 1996)

I beretningen om den demografiske situation i Den Europaeiske Union 1995 behandles temaet aldring, og det sker hovedsagelig i form af en sammenlignende analyse af nationale strukturer.

Kommissionen har til hensigt at viderefoere arbejdet paa dette omraade, saerlig via supplerende analyser paa regionalt plan.

I konklusionen paa Raadets (Sociale Anliggender) moede den 3. juni 1996 henstilles det til Kommissionen at indgaa i et taettere samarbejde med nationale organer og i faellesskab med dem at definere en raekke nye prioriteter.

I den forbindelse bliver Parlamentets udtalelse om den demografiske beretning for 1995 af stor nytte.

Forslaget til Raadets afgoerelse om faellesskabsstoette til aktioner til fordel for aeldre, som Kommissionen vedtog den 1. marts 1995 ((EFT C 115 af 09.05.1995 )), omhandler genoprettelse af et observatorium med det formaal at udfaerdige regelmaessige sammenlignende rapporter om aeldres sociale og oekonomiske situation i hele Faellesskabet.

Forslaget er endnu ikke vedtaget af Raadet. Kommissionen har derfor ikke anset det for formaalstjenligt at genoprette observatoriet. Situationen tages loebende op til fornyet overvejelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2119/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Fabrikanternes ansvar for benmel produceret af koed og knogler fra kvaeg, smittet med sygdommen BSE

Indtil nu peger alt paa, at smittebaereren af BSE-epidemien er fremstillingen og salget af benmel, produceret af slagteaffald fra kvaeg med sygdommen BSE.

Kan det oplyses, om Kommissionen har oplysninger om, at de beroerte kvaegavlere i Storbritannien har stillet krav om skadeserstatning fra benmelsfabrikanterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (23. september 1996)

Kommissionen er ikke i besiddelse af de oenskede oplysninger.