ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1245/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (8. april 1997)

Om: Globalisering og demokrati

EU udgoer et af elementerne i den fremskyndede globaliseringsproces. Begreber som fleksibilitet, kompetence, frihandel og globalitet er blevet det moderne samfunds referencevaerdier. Vi kan konstatere, at kapitalen bevaeger sig uden hindringer, men ogsaa uden graenser, og at den faelles moent vil foere til, at budgetpolitikken ikke vil vaere underlagt den politiske myndighed, men de finansielle myndigheder, der imidlertid kun har en banks ansvar, og som ikke udtrykker borgernes vilje.

Vil Kommissionen udarbejde en raekke foranstaltninger til indfoerelse af mekanismer, der kan sikre, at ansvaret for budgetpolitikken forbliver hos de politiske myndigheder - en raekke foranstaltninger, der ved at begraense de finansielle organisationers indflydelse goer det muligt for medlemsstaterne at gennemfoere den oekonomiske politik, saaledes at det undgaas, at de store kapitalselskaber beslutter paa de suveraene staters vegne?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-1245/97 og E-1259/97 (28. maj 1997)

Som led i Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU'en) vil de forskellige komponenter af den oekonomiske politik blive styret af forskellige beslutningsgrupper, nemlig Den Europaeiske Centralbank hvad angaar den monetaere politik, parlamenterne og de nationale regeringer hvad angaar budgetpolitikken og arbejdsmarkedets parter hvad angaar fastlaeggelsen af loenniveauet.

Koordineringen af medlemsstaternes oekonomiske politik (saaledes som forudset i EF-traktatens artikel 103, stk. 1) indebaerer, at de nationale myndigheders suveraene ansvar for budgetpolitikken skal udoeves under overholdelse af traktatens finansielle og budgetmaessige bestemmelser og andre EF-bestemmelser, som medlemsstaterne frivilligt har accepteret. Traktatens artikel 103, stk. 1, indeholder saaledes foelgende bestemmelse »Medlemsstaterne betragter deres oekonomiske politikker som et spoergsmaal af faelles interesse og samordner dem i Raadet...«. Ifoelge Kommissionen vil indfoerelsen af euroen give medlemsstaterne mulighed for kollektivt at genvinde deres monetaere suveraenitet, som de individuelt har mistet paa grund af globaliseringen af de finansielle markeder.

Hvad angaar denne koordinering skal det naevnes, at den nationale budgetpolitik er et anliggende, der udelukkende henhoerer under de nationale politiske myndigheder, der repraesenterer borgerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0478/97 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Bjaergning af skibe fra den bourbonske flaade paa Napolis Red

Er Kommissionen klar over, at man paa ny diskuterer bjaergningen af et stort antal bourbonske skibe, som ligger paa havbunden paa Napolis Red paa et sted, hvis beliggenhed allerede for laengst er bestemt med stor noejagtighed?

Bjaergningen af disse skibe - isaer af linjeskibet »S. Giacchino«, fregatten »Pallade« og korvetten »Flora«, tre skibe med tilsammen 128 kanoner - ville vaere en begivenhed af usaedvanlig stor international historisk og kulturel interesse til fordel for byen Napoli og dennes oekonomiske liv og turistliv.

Vil Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende intervenere paa passende vis og ekstraordinaert enten helt finansiere eller stoette en »aktion« af saa stor interesse til fordel for en by, der kaemper med saerdeles alvorlige sociale og beskaeftigelsesmaessige problemer, og som i den oenskede intervention ville se et stort og konkret bevis paa europaeisk solidaritet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (14. april 1997)

Kommissionen er ikke klar over, at man diskuterer bjergningen af skibe fra den bourbonske flaade, som er sunket i Napolis havn. Alligevel deler Kommissionen fuldt ud det aerede medlems opfattelse af, at en saadan aktion ville vaere en begivenhed af usaedvanlig historisk og kulturel interesse.

Programmerne under strukturfondene til fordel for Napoli og Campania-regionen som helhed daekker i oejeblikket ikke oekonomisk stoette til det af det aerede medlem naevnte projekt. Hvis de italienske myndigheder skulle anmode om en saadan stoette, ville Kommissionen vaere rede til at undersoege anmodningen paa baggrund af forordningerne om strukturfondene og i saerdeleshed projektets potentielle bidrag til udvikling af regionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1414/97 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: Flytning af virksomheden GIP (Grundig Indústria de Portugal, der fremstiller audio-anlaeg) i Braga, Portugal

Jeg takker Kommission for dens svar af 9. januar 1997 paa skriftlig forespoergsel P-3533/96 ((EFT C 83 af 14.3.1997, s. 131. )) og dens supplerende svar af 25. marts 1997 ((EFT C 319 af 18.10.1997, s. 8 )). Medens jeg afventer Kommissionens oplysninger om det eventuelle salg af Grundigs bygninger, hvis opfoerelse er blevet samfinansieret af EU med midler fra PEDIP I, vil jeg imidlertid gerne stille foelgende supplerende spoergsmaal:

Hvad var det for et »betydeligt investeringsprojekt« forelagt af Grundig til finansiering under PEDIP II, som »udvaelgelseskomitéen ikke fandt tilskudsberettiget«?

Hvad gik det paagaeldende projekt ud paa, og hvor stor finansiering blev der anmodet om?

Er Kommissionen i betragtning af tilfaeldet for nylig med Renault-fabrikken i Vilvoorde i Belgien indstillet paa at godkende enhver form for stoette til samfinansiering til Grundig, hvis det kan bekraeftes, at denne multinationale virksomhed har til hensigt at lukke fabrikken i Braga og flytte den til Ungarn?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (27. maj 1997)

Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger om projekter, som de nationale udvaelgelseskomitéer ikke ansaa for tilskudsberettigede.

Kommissionens godkendelse af stoetteordninger i medlemsstaterne er omfattet af Faellesskabets vedtagne konkurrenceregler. Saadanne ordninger kan medfinansieres af strukturfondene, hvis de styrker oekonomisk udvikling i svagere regioner uden at skade vaekstmulighederne i Faellesskabet som helhed og dermed bidrager til at oege den oekonomiske og sociale samhoerighed. I denne sammenhaeng kan enhver ansoegning fra Grundig om tilskud under en stoetteordning i en medlemsstat overvejes af de ansvarlige myndigheder paa samme grundlag som andre ansoegninger.

Vedroerende delokalisering skal Kommissionen meddele det aerede medlem, at spoergsmaalet vil blive taget op i forbindelse med den kommende reform af strukturfondene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1585/97 af Antonios Trakatellis (PPE) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Faellesskabsstoetterammen - Delprogram for metroen i Thessaloniki

Under den anden faellesskabsstoetteramme for Graekenland 1994-1999, som den graeske regering forelagde, indgaar blandt andet under maalomraade 2: »forbedring af levevilkaarene« handlingsprogrammet for udvikling af byomraader (metroer i Athen og Thessaloniki). Der er naesten gaaet tre aar siden indfoerelsen af faellesskabsstoetterammen, og mens delprogrammet for metroen i Athen, som finansieres fra EFRU med 783 mio. ecu, er ved at blive gennemfoert, er metroen i Thessaloniki endnu ikke paabegyndt, hvorved et EU-bidrag paa 70,7 mio. ecu fra EFRU til gennemfoerelse af dette projekt ikke har kunnet udnyttes. Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Hvad skyldes denne forsinkelse? Hvorfor er projektet endnu ikke blevet paabegyndt?

2. Hvor laenge kan paabegyndelsen af projektet endnu forsinkes uden risiko for tab af finansieringen fra FSR i betragtning af, at faellesskabsstoetterammen udloeber i 1999?

3. Hvad har Kommissionen foretaget sig, og hvilke foranstaltninger agter den at traeffe for at sikre, at projektet omgaaende gennemfoeres, idet det anses for noedvendigt for en by med én million indbyggere?

4. Vil Kommissionen i fremtiden kunne godkende en eventuel aflysning af projektet samt overfoersel af de afsatte EU-bevillinger paa 70,7 mio. ecu til andre delprogrammer under FSR?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (28. maj 1997)

Kommissionen kan bekraefte, at det operationelle program »Byudvikling« under den anden faellesskabsstoetteramme for Graekenland omfatter bevillinger fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling til medfinansiering af anlaeggelsen af en metro i Thessaloniki.

Paa grund af de komplicerede forhandlinger om kontrakten mellem det graeske ministerium og de entreprenoerer, der er kandidater til at udfoere arbejdet, er anlaeggelsen af denne metro imidlertid endnu ikke blevet paabegyndt.

Kommissionen har til dato ikke modtaget nogen konkret ansoegning om medfinansiering af undersoegelser eller arbejder i forbindelse med dette projekt, som der er risiko for ikke vil blive afsluttet inden udloebet af den periode, hvor den anden faellesskabsstoetteramme loeber. Den har heller ikke kendskab til planer om en anden anvendelse af ovennaevnte bevillinger.

Kommissionen foelger meget noeje udviklingen i denne sag sammen med de graeske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1141/97 af Christine Barthet-Mayer (ARE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Tilnaermelse af punktafgifterne paa alkohol og alkoholholdige drikkevarer paa det indre marked i EU

Siden indfoerelsen af det indre marked den 1. januar 1993 hindres den frie omsaetning af alkoholholdige produkter, herunder de uafhaengige producenters, vinkooperativernes og vinhandlernes vine som foelge af den manglende harmonisering af procedurerne og punktafgifterne. Smaaproducenterne, navnlig de vinproducenter, som ikke har filialer i de oevrige medlemsstater, forfordeles inden for systemet med fri konkurrence. I forbindelse med samhandelen i EU vedroerende smaa kvanta i flasker (toldfritagelse i henhold til direktiv 92/12/EOEF om omsaetning ((EFT L 76 af 23.3.1992, s. 1. ))) har producenterne ikke mulighed for at saelge direkte til privatpersoner ved fremsendelse af en faelles liste, som er harmoniseret mellem medlemsstaterne, og de skal benytte en skattemaessig repraesentant, som faar et fast beloeb, hvilket belaster omkostningerne, forlaenger de administrative frister og demarcher mere end det tidligere toldsystem.

Er Kommissionen villig til at finde en alternativ loesning, som er effektiv og hurtig, med henblik paa at loese op for en utaalelig situation, der indirekte haemmer den frie omsaetning og en rimelig samhandel paa dette omraade?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler P-1141/97 og E-1183/97 (24. April 1997)

Kommissionen er klar over de erhvervsdrivendes besvaerligheder i forbindelse med EU-samhandelen med smaa kvanta vin i flasker.

Det er tydeligvis en mangel paa harmonisering af punktafgiftssatserne, der er kernen i det problem, som det aerede medlem har gjort opmaerksom paa. De medlemsstater, der har en relativ hoej punktafgift ved modtagelse af vin fra EU, er saaledes noedt til at kraeve relativt strenge betingelser overholdt for at beskytte deres nationale afgiftsindtaegter.

I faellesskabsretten vedroerende fjernsalg, bl.a. artikel 10 i direktiv 92/12/EOEF af 25. februar 1992 ((EFT L 76 af 23.3.1992. )), fastsaettes der endvidere ikke nogen praecis vedtaegtsmaessig fremgangsmaade. Det er derimod op til medlemsstaterne at fastsaette en saadan ved omsaetningen af direktivet til deres nationale lovgivning.

Systemet med fiskale repraesentanter paa omraadet for fjernsalg er ikke obligatorisk for medlemsstaterne, da de har mulighed for at lade afsenderen selv eller dennes repraesentant betale punktafgiften ved bestemmelsesstedet.

Kommissionen undersoeger dog i oejeblikket andre muligheder for at forenkle sagerne. Resultaterne heraf vil blive fremlagt i rapporten om anvendelsen af artikel 7-10 i direktiv 92/12, der bliver fremsendt til Parlamentet og Raadet i loebet af dette aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1591/97 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Valg af vurderingseksperter til LEONARDO DA VINCI-programmet i Graekenland

Den kompetente graeske myndighed til forvaltning af LEONARDO DA VINCI-programmet (det graeske arbejdsinstitut) opslog stillinger som eksperter til vurdering af dets forslag for aaret 1997. Ifoelge oplysninger, som jeg har faaet, foretog formanden for bestyrelsen for det omtalte institut udnaevnelse af nogle eksperter uden at overholde nogen som helst procedure gaaende ud paa et sagkyndigt og objektivt valg, og udelukkede saaledes andre erfarne eksperter, som havde deltaget med stor succes i proceduren sidste aar. Med denne procedure skabes tvivl ikke alene om den noedvendige gennemskuelighed i forbindelse med programmets forvaltning, men ligeledes om, hvorvidt det i sidste ende foerer til et effektivt resultat.

Kommissionen bedes paa baggrund af dette oplyse, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at traeffe for at sikre den noedvendige objektivitet i forbindelse med vurdering af forslagene og foelgelig den gode funktion af programmet for 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (11. juni 1997)

Kommissionens udnaevnelse af eksperter til at foretage en evaluering af de forslag, der forelaegges for Kommissionen direkte inden for rammerne af Leonardo-programmet, sker paa grundlag af de nationale myndigheders forslag, saaledes som det er fastsat i Leonardo-afgoerelsen. Udvaelgelseskriterierne for disse eksperter er fastsat efter en streng procedure for at sikre en objektiv evaluering af hoej kvalitet. For at sikre den stoerst mulige objektivitet omfatter evalueringsfasen flere etaper. De forslag, der indsendes direkte til de nationale myndigheder, evalueres ogsaa af Kommissionen, og de forslag, der indsendes direkte til Kommissionen, analyseres af de nationale myndigheder for at supplere den evaluering, der foretages af de eksterne eksperter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1090/97 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Lukning af Renault-fabrikken i Vilvoorde

Hvis en stoerre bilproducent uden varsel kan lukke en fabrik med et tab af over 3.000 arbejdspladser til foelge, til hvilken nytte er saa gaeldende EU-regler om information og hoering af arbejdstagerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (14. maj 1997)

Den beslutning, Renault traf om at lukke sin fabrik i Vilvoorde, falder ind under anvendelsesomraadet for to faelleskabsdirektiver, direktiv 75/129/EOEF (kollektive afskedigelser) ((EFT L 48 af 22.2.1995. )) og direktiv 94/45/EOEF (europaeiske samarbejdsudvalg) ((EFT L 254 af 30.9.1994. )).

Disse to faellesskabsredskaber er begge gennemfoert i den relevante nationale lovgivning (den belgiske lovgivning i det foerste tilfaelde og den franske i det andet). Denne nationale lovgivning indeholder bestemmelser, der giver mulighed for haandhaevelse af de krav, lovgivningen omfatter.

Kommissionen foerer til stadighed tilsyn med haandhaevelsesmekanismernes tilpasning med henblik paa at sikre, at omstrukturering i virksomheder og koncerner sker paa en socialt acceptabel maade, isaer efter information og hoering af arbejdstagernes repraesentanter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 994/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. Landmænd i Spanien



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0044



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0994/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997) Om: Landmaend i Spanien Kan Kommissionen oplyse, hvor mange landmaend, der findes i Spanien, og hvor mange personer, der paa nuvaerende tidspunkt er direkte beskaeftiget i landbruget i Spanien? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0989/97, E-0990/97, E-0991/97, E-0992/97, E-0993/97, E-0994/97, E-0995/97, E-0996/97, E-0997/97, E-0998/97, E-0999/97, E-1000/97, E-1001/97, E-1002/97 og E-1003/97 (2. maj 1997) Undersoegelse vedroerende landbrugsstrukturernes struktur >TABLE> Kilde: Eurostat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1116/97 af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Brugen af stednavne i officielle dokumenter

Undertegnede parlamentsmedlem har bemaerket, at i nogle af Kommissionens dokumenter er visse stednavne paa byer i Catalonien, paa Balearerne og i den autonome region Valencia ikke opfoert med deres nuvaerende officielle navn, men at man fastholder den castilianiserede form, som blev paatvunget af det politiske regime foer demokratiets indfoerelse.

For at naevne nogle eksempler fra den spanske udgave af kommissionsdokument KOM(96)0388 af 4. september 1996, aarsrapport om samhoerighedsfonden, optraeder paa foelgende sider:

- Side 20, 58 og 355: Lérida og Gerona i stedet for Lleida og Girona

- Side 20: Figueras for Figueres

- Side 87: Játiva for Xátiva

- Side 105: Puerto de la Selva for Port de la Selva

- Side 110: San Pedro Pescador for Sant Pere Pescador

- Side 215: Sta. Coloma de Gramanet for Sta. Coloma de Gramenet.

De korrekte former er dem, der anvendes i oversigten over byer og postnumre, offentliggjort af det nationale spanske statistiske institut den 1. maj 1996.

Hvorfor foelger Kommissionens ansatte ikke reglerne for stednavne, der anvendes af dette officielle organ?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (13. maj 1997)

I beslutningerne om stoette fra Samhoerighedsfonden anvender Kommissionen de stednavne, der forekommer i de formularer til stoetteansoegning, der indsendes af medlemsstatens kompetente myndigheder.

For aarsrapporten om Samhoerighedsfonden, hvis spanske udgave er en oversaetetlse af den franske eller engelske original, er det anvendte kriterium at anfoere stednavne paa det sprog, der oversaettes til.

For at undgaa enhver vanskelighed paa dette omraade vil Kommissionen henvende sig til Spaniens faste repraesentation for herfra at faa en officiel liste over de stednavne, der anvendes af den spanske stat, og som Kommissionen i fremtiden kan basere sig paa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1151/97 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1997)

Om: Forsvar for arkitekturarven paa Tiberinaoeen ved Rom

Tiberinaoeen er en af de historiske juveler i Roms hjerte, hvis arkitektoniske arv ikke blot tilhoerer den Europaeiske Union, men hele verden. Paa oeen findes navnlig Pierleoni Caetani-palaeet, et tidligere franciskansk kloster, der skal huse det fremtidige historiske museum paa Tiberinaoeen, som allerede er genstand for CODACON's bygningsspekulationer.

1. Har Kommissionen kendskab til disse forhold?

2. Er Kommissionen enig i, at de byggespekulationer, der er i gang, udgoer en trussel mod Roms og hele Den Europaeiske Unions kulturarv?

3. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at soerge for, at de forpligtelser, som Roms Kommune har indgaaet med henblik paa at bevare et element af den europaeiske kulturarv, opfyldes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (7. maj 1997)

Kommissionen er opmaerksom paa den historiske, arkitektoniske og kulturelle betydning af Tiberinaoeen i Rom, herunder isaer Pierleoni Caetani-palaeet, og den er enig med det aerede medlem i, at det boer bevares paa en saadan maade, at det bliver til fordel for saavel europaeerne som det internationale publikum. Kommissionen er ikke bekendt med de naevnte ejendomsspekulationer, men den er bekymret ved udsigten til, at saadanne spekulationer kan faa negativ betydning for bygningens beskyttelse.

Men som bekendt ligger ansvaret for bevarelse og beskyttelse af kulturarven ifoelge EF-traktatens artikel 128 udelukkende inden for de nationale myndigheders ansvarsomraade. I denne sammenhaeng er det saaledes op til de italienske myndigheder at traeffe de noedvendige foranstaltninger til beskyttelse af Pierleoni Caetani-palaeet.

Paa den anden side skal Faellesskabet fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om noedvendigt stoette og udbygge medlemsstaternes indsats for bevarelse og beskyttelse af den kulturarv, der er af europaeisk betydning. Dette kan f.eks. ske ved hjaelp af de pilotforanstaltninger, der er under forberedelse i forbindelse med Raphael-programmet, som dog endnu ikke er blevet vedtaget af de komptente institutioner ((KOM(96) 627 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1365/97 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Den faelles markedsordning for kartofler

European Farmers' Coordination (EFC) anmoder Den Europaeiske Union om at indfoere en faelles markedsordning for kartofler, som skal sikre en jaevn forsyning af markedet, en rimelig indtaegt for producenterne og en mindre intensiv produktion, hvor den er for intensiv. Ifoelge EFC kan den nuvaerende mangel af en faelles markedsordning for kartofler foere til, at denne afgroede forsvinder i mange regioner, navnlig i syd, hvor adskillige familiebrug ikke er i stand til at paatage sig de noedvendige investeringer, mens det dyrkede areal laengere nordpaa vokser. Det paapeges, at skoent produktionspriserne har vaeret meget lave i mange aar, har dette overhovedet ikke haft nogen indvirkning paa forbrugerpriserne, og det fremhaeves, at hver medlemsstat styrer sit eget marked med forskellige grader af intervention, hvilket giver alvorlige forvridninger paa Faellesskabets marked.

Hvordan stiller Kommissionen sig til indfoerelsen af en faelles markedsordning for kartofler, som EFC anmoder om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. maj 1997)

Kommissionen er klar over, at fravaeret af en faelles markedsordning for kartofler giver anledning til problemer, og den mener, at det er noedvendigt at indfoere en saadan ordning. Det kan ikke begrundes, at en saa vigtig afgroede som kartofler paa et enhedsmarked styres af hver enkelt medlemsstats politik uden samordning.

Kommissionen forelagde derfor i 1992 Raadet et forslag til faelles markedsordning for kartofler ((EFT C 333 af 17.12.1992. )). Efter Parlamentets behandling forelagde den herefter en ny tekst for Raadet i maj 1993. Der kunne ikke skaffes flertal for det aendrede forslag i Raadet, idet nogle delegationer var modstandere af at indfoere en ordning, og andre gik ind for en markedsordning med hoejere budgetomkostninger.

Det er Kommissionens opfattelse, at dens forslag er det bedst mulige kompromis mellem medlemsstaternes forskelligrettede interesser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1793/97 af Heidi Hautala (V) til Kommissionen (16. maj 1997)

Om: Sundhedsrisikoen ved silikoneimplantationer

Ifoelge nye undersoegelser kan der fra silikoneimplantationer, der generelt indopereres for at goere kvinders bryster stoerre, flyde silikone ud i kroppen, hvilket kan foraarsage saerdeles alvorlige sundhedsskader. Det vurderes ogsaa, at silikonen ogsaa bevaeger sig fra den gravide kvindes legeme over i fostret med alvorlige foelger.

For oejeblikket foeres der i De Forenede Stater omfattende retssager mod producenterne af silikoneimplantationerne. Som foelge af disse retssager vil myndigheder maaske forbyde silikonebryster.

Er Kommissionen klar over de alvorlige sundhedsskader, som skyldes silikonen, og isaer om paastandene om, at silikonen kan bevaege ud i andre dele af kroppen og fostret? Overvejer Kommissionen at goere noget for at skaerpe produktansvaret hos producenterne af silikoneimplantationer? Vil Kommissionen forbyde dem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (12. juni 1997)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele hende udfaldet.