SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1927/99

af Reino Paasilinna (PSE) til Kommissionen

(4. november 1999)

Om: Kriterier for respekt for mindretals rettigheder

Et af kriterierne for udvidelsen er respekt for mindretals rettigheder. Der findes imidlertid ikke i nogen af Kommissionens udgivelser en officiel oversigt over, hvad der forstås ved mindretals rettigheder.

Kommissionen er ved at udarbejde den anden årsrapport om ansøgerlandenes fremskridt. De betingelser, der skal gælde for de enkelte lande, afviger fra hinanden. Har Kommissionen udarbejdet en oversigt over minimumskriterierne? Hvilke kvalitative og kvantitative kriterier anvender Kommissionen, når den undersøger, om mindretals rettigheder respekteres i tilstrækkeligt omfang med hensyn til nationalitet, race, sprog og religion?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(2. december 1999)

Som det ærede medlem gør opmærksom på, har Kommissionen ikke udgivet en officiel fortegnelse over, hvad der forstås ved mindretalsrettigheder, men minder om, at disse rettigheder fremgår af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1996, FN's erklæring om beskyttelse af mindretal fra 1992, konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder samt mere specifikt rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, der blev undertegnet i Europarådets regi i 1994. Det er de rettigheder, der omtales i disse dokumenter, der har udgjort grundlaget for bedømmelsen af behandlingen og beskyttelsen af minoriteter i ansøgerlandene både i udtalelserne i 1997 i forbindelse med deres ansøgninger og i de løbende rapporter om de fremskridt, de enkelte lande har gjort, og som er blevet fremlagt for Parlamentet og Rådet i 1998 og i 1999. Det fremgår af disse udtalelser og rapporter, at de mindretalsrettigheder, som Kommissionen fokuserer på, navnlig vedrører opretholdelse af den etniske og kulturelle identitet, især bevarelsen af sprog, religion, traditioner og i det hele taget alle former for kulturarv. Disse rettigheder tjener også til at sikre, at minoriteterne får samme behandling som den dominerende befolkningsgruppe inden for forskellige sociale og økonomiske områder, såsom: adgang til beskæftigelse, bolig, uddannelse, varer og tjenesteydelser, social beskyttelse og sundhedstjenester. Ret til at opnå statsborgerskab og retten til på visse betingelser at kunne anvende mindretalssprog i forbindelse med kontakter med de offentlige myndigheder og forsvar i retssager samt forenings- og ytringsfrihed, der også indgår i Kommissionens analyser, er også områder der har til formål at sikre, at minoriteter behandles på samme måde som den øvrige befolkning. Endelig omfatter disse rettigheder beskyttelse af minoriteter fra fjendtlige handlinger og voldshandlinger, som rettes mod dem på grund af deres etniske, kulturelle og sproglige identitet.

Kommissionen står inde for, at analysen er gennemført på samme grundlag for alle ansøgerlande, og hvis bedømmelsesbetingelserne afviger landene imellem, er det, fordi problemerne langt fra er de samme i de forskellige lande, og ikke fordi der er tale om forskellige bedømmelseskriterier.

Kommissionen vil også gerne minde det ærede medlem om, at Kommissionens bedømmelse af, hvorvidt ansøgerlandene overholder minoriteternes rettigheder, udarbejdes efter rådføring med de betydeligste internationale autoriteter og organisationer på området. Kommissionen har således såvel ved udarbejdelsen af udtalelserne som af de løbende rapporter rådført sig med OSCE's (Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa) højkommissær for minoriteter, Europarådet, International Helsinki Federation for Human Rights samt Amnesty International.

Endvidere vil Kommissionen gerne gøre opmærksom på, at dens indsats på området allerede har medført positive resultater i ansøgerlandene. Her skal kun nævnes et par eksempler, inden for områder hvor Kommissionen i særlig grad havde insisteret på nødvendigheden af ændringer, nemlig de betydelige forbedringer der er sket hvad angår naturalisering af borgere med russisk som modersmål i Estland og Letland og den lov om anvendelse af minoritetssprog i forbindelse med kontakter til myndighederne, der nu omsider er blevet indført i Slovakiet.

Endelig ønsker Kommissionen at understrege betydningen af sin meddelelse til Det Europæiske Råd i Köln om bekæmpelse af racisme, fremmedhad og antisemitisme i ansøgerlandene(1).

Kommissionen regner med, at dens løbende analyser og konstante overvågning af situationen i ansøgerlandene sluttelig vil føre til, at samtlige mindretalsrettigheder respekteres i fuldt omfang, og minoriteterne således opnår optimal beskyttelse.

(1) KOM(1999) 256 endelig udg.