SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3746/00

af Marit Paulsen (ELDR) og Karl Olsson (ELDR) til Kommissionen

(4. december 2000)

Om: BSE hos grise

Hvad ved vi egentlig om prioner, det smitstof som forårsager BSE og Creutzfeld-Jacobs sygdom? Ingen ved præcis, hvordan dette protein bliver farligt. Vi ved kun, at det bliver det.

Smitten spredes gennem foder og levnedsmidler, og inkubationstiden er på flere år. De smitsomme prioner har allerede overskredet to artsbarrierer fra får til kvæg, fra kvæg til menneske. Vi har også i over 10 år vidst, at prionerne kommer ind i levnedsmiddelkæden gennem kød og benmel.

Grise fodres med samme slags foder som hornkvæg, og de har samme fordøjelsessystem som mennesker. Årsagen til, at grise hidtil ikke har udvist symptomer på BSE, kan være, at de ikke lever længe nok til at sygdommen har kunnet nå at udvikle sig.

Kan Kommissionen på denne baggrund udelukke, at grise kan være bærere af BSE?

Hvis ikke, hvornår har Kommissionen da til hensigt at foreslå, at også grisekød testes forBSE?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(7. februar 2001)

I spørgsmål om sundhed og forbrugerbeskyttelse baserer Kommissionen sine risikostyringsforanstaltninger på de nyeste facts samt forsvarlig videnskabelig rådgivning. Denne rådgivning ydes i form af videnskabelige udtalelser, som vedtages af Den Videnskabelige Styringskomité (VSK). VSK bistås på sin side af Ad Hoc-Gruppen vedrørende Overførbar Spongiform Encephalopati/Bovin Spongiform Encephalopati (TSE/BSE), der er sammensat af Europas førende videnskabsmænd på TSE-området. Alle VSK's rapporter og udtalelser er frit tilgængelige på Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelses internetsted.

Begrænsningerne i den foreliggende viden på TSE-området, herunder artsbarrieren, er omhandlet i:

- Videnskabelig udtalelse Oral exposure of humans to the BSE agent: infective dose and species barrier (menneskers perorale eksponering for BSE-agensen: smittedosis og artsbarriere). Vedtaget af Den Videnskabelige Styringskomité på mødet den 13.-14. april 2000 efter en offentlig høring på Internettet fra den 6. til den 27. marts 2000

- Ajourført videnskabelig rapport Safety of meat-and-bone meal derived from mammalian animals fed to non-ruminant food-producing farm animals (sikkerheden ved kød- og benmel stammende fra pattedyr, der anvendes som foder for ikke-drøvtyggende husdyr, som er bestemt til konsum). Den Videnskabelige Styringskomité, mødet den 24.-25. september 1998.

Spørgsmålet om TSE'er hos svin, som de ærede medlemmer bringer på bane, er omhandlet i to rapporter og tre udtalelser fra VSK:

- Videnskabelig udtalelse Fallen stock (selvdøde dyr), der vedrører risiciene for ikke-konventionelle overførbare agenser, konventionelle smitsomme agenser eller andre farer, som f.eks. giftstoffer, der kommer ind i fødevare- eller foderkæderne via råmateriale fra selvdøde og slagtede dyr (herunder også: drøvtyggere, svin, fjerkræ, fisk, vilde/eksotiske dyr og dyr fra zoologiske haver, pelsdyr, katte, forsøgsdyr og fisk) eller via kasseret materiale. Vedtaget af Den Videnskabelige Styringskomité på mødet den 24.-25. juni 1999.

- Videnskabelig rapport Fallen stock (selvdøde dyr), som beskæftiger sig detaljeret med ovennævnte spørgsmål. Forelagt for Den Videnskabelige Styringskomité på mødet den 24.-25. juni 1999

- Videnskabelig udtalelse Risk Borne by Recycling Animal By-Products as Feed with Regard to Propagating TSE's in Non-ruminant Farmed Animals (risikoen for spredning af TSE'er til ikke-drøvtyggende husdyr i forbindelse med genanvendelse af biprodukter fra dyr som foder). Vedtaget af VSK den 17. september 1999

- Videnskabelig rapport Risk Borne by Recycling Animal By-Products as Feed with Regard to Propagating TSE's in Non-ruminant Farmed Animals (risikoen for spredning af TSE'er til ikke-drøvtyggende husdyr i forbindelse med genanvendelse af biprodukter fra dyr som foder). Udarbejdet af en arbejdsgruppe til Den Videnskabelige Styringskomité som input til udarbejdelsen af den udtalelse om samme emne, der blev vedtaget på mødet den 16.-17. september 1999

- Videnskabelig udtalelse on the scientific basis for import bans proposed by 3 Member States with regard to BSE risks in France and the Republic of Ireland; on the scientific basis for several measures proposed by France with regard to BSE risks; and on the scientific basis for banning animal protein from the feed for all farmed animals, including pig, poultry, fish and pet animals (om det videnskabelige grundlag for det importstop, tre medlemsstater har foreslået i forbindelse med risikoen for BSE i Frankrig og Republikken Irland; om det videnskabelige grundlag for en række foranstaltninger, Frankrig har foreslået i forbindelse med risikoen for BSE; og om det videnskabelige grundlag for at forbyde dyreprotein i foder til alle husdyr, herunder grise, fjerkræ, fisk og kæledyr. Vedtaget af Den Videnskabelige Styringskomité på mødet den 27.-28. november 2000.

Hvad angår de spørgsmål, de ærede medlemmer har rejst, kan disse rapporter og udtalelser opsummeres som følger:(mldr) der er intet epidemiologisk bevis for, at grise, fjerkræ eller fisk kan få BSE, eller at BSE er blevet overført til disse arter. Der er indtil dato ikke noget videnskabeligt bevis for forekomst af TSE'er hos opdrættede svin, fjerkræ og fisk. Man har konstateret, at kun svin er modtagelige ved intracerebral provokation under eksperimentelle betingelser. Hypotesen om, at grise, fjerkræ eller fisk efter peroral provokation optræder som sunde bærere af TSE-agenser, støttes ikke af de begrænsede eksperimentelle data, man i øjeblikket råder over. [Uddrag fra den udtalelse, der blev vedtaget den 27.-28. november 2000.]

Kommissionen finder derfor på nuværende tidspunkt intet grundlag for at foreslå, at der gennemføres TSE-test på svinekød. Det er også i denne forbindelse værd at understrege, at der for tiden ikke eksisterer nogen test for grise eller for kød i almindelighed, herunder oksekød. Med hensyn til husdyr, der er bestemt til menneskeføde, er de eneste brugbare test, der findes, blevet udviklet og vurderet med henblik på anvendelse på drøvtyggeres centralnervevæv (hjerne og rygmarv).