ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1367/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Forskningsinitiativet for nulemissioner

Instituttet for forskningsinitiativet for nulemissioner (ZERI) har til formaal at udforme virksomhedsstrategier og industripolitikker, der bygger paa princippet om en baeredygtig social og oekonomisk udvikling.

Vil Kommissionen sende en repraesentant til den kommende ZERI-konference i Genève?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-1363/98, E-1364/98, E-1365/98, E-1366/98 og E-1367/98

(6. juli 1998)

Det japanske ZERI-forskningsprojekt (vedroerende nulemissioner) lanceredes i 1994 af "instituttet for avancerede studier" ved Tokyos FN-universitet. Kommissionen medvirker ikke ved dette projekt og ligger heller ikke inde med detaljerede oplysninger med hensyn til arbejdsprogrammet herfor eller vedroerende eksistensen af et tilsvarende ZERI-skoleinitiativ.

Inden for Faellesskabet gennemfoeres forskningen med henblik paa nedbringning af emissionerne som led i det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU)(1). Denne forskning udfoeres under en raekke forskellige programmer som for eksempel "miljoe og klima", "ikke-nuklear energi", "industriteknologi" eller "transport".

Kommissionen kender intet til nogen speciel overlapning mellem Faellesskabets programmer og ZERI-projektet.

Da den ikke deltager aktivt i ZERI-projektet, agter Kommissionen ikke at sende nogen repraesentant til den naeste ZERI-konference, som finder sted i Genève.

(1) EFT L 117 af 8.5.1990, s. 28.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1378/98 af Susan WADDINGTON til Kommissionen. Fri bevægelighed for personer



EF-Tidende nr. C 050 af 22/02/1999 s. 0033



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1378/98 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Fri bevaegelighed for personer Kan Kommissionen i lyset af en sag, jeg for nylig er blevet gjort opmaerksom paa vedroerende en person fra min valgkreds, hvis pas blev tilbageholdt af en hotelejer i Australien i over et aar, give tilsagn om, at hotelejere i EU's medlemsstater ikke har hjemmel til at goere det samme og dermed faktisk beroeve EU-borgere retten til fri bevaegelighed? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (7. juli 1998) Kommissionen er ikke bekendt med, at der i medlemsstaterne eksisterer love, der giver hotelejere ret til at tilbageholde deres kunders rejsedokumenter under et laengerevarende ophold i et hotel, saaledes at man kan se en gentagelse af det tilfaelde, som det aerede medlem omtaler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1028/98

af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen

(6. april 1998)

Om: Forhoejelse af kulturbudgettet

I forbindelse med Den Europaeiske Unions kulturforum om de europaeiske kulturprogrammers fremtid (29. og 30. januar 1998 i Centre Borchette) afholdtes en droeftelse med kulturministrene i Luxembourg og Frankrig samt med kommissionsmedlemmet med ansvar for kultur, Oreja. Sidstnaevnte oplyste, at budgettet til kultur efter hans mening mindst burde vaere paa en tusindedel af det samlede budget.

Paa min sidste forespoergsel til Kommissionen om udviklingen i kulturens andel af det samlede budget, oplyste Kommissionen, at andelen i regnskabsaaret 1998 var 0,033 % - altsaa en tretusindedel. Siden 1990 er kulturandelen blevet oeget med smaa skridt paa gennemsnitlig 0,002 %. Med viderefoerelse af den hidtidige politik vil den af kommissionsmedlem Oreja anfoerte maalsaetning paa en tusindedel af det samlede budget blive naaet om ca. 20 aar.

Paa denne baggrund bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

Hvad goer kommissionsmedlem Oreja konkret for at naa den anfoerte maalsaetning paa en tusindedel af det samlede budget til kultur inden for det, der er tilbage af hans egen embedsperiode?

Hvor ofte har han siden embedsperiodens begyndelse talt med medlemsstaternes kulturministre om dette problem?

Paa hvor mange kommissionsmoeder siden begyndelsen af 1995 har denne problematik vaeret paa dagsordenen eller er i oevrigt blevet behandlet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(24. juni 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring vedroerende de begraensede midler, der afsaettes til Faellesskabets kulturprogrammer. Som det aerede medlem imidlertid ved, tages der og vil der ogsaa i fremtiden paa grundlag af EF-traktatens artikel 128, stk. 4, i andre faellesskabsprogrammer og EU-foranstaltninger i stadig hoejere grad blive taget hoejde for de kulturelle aspekter af projekter, som godkendes til stoette. Set ud fra den synsvinkel er de samlede midler, der anvendes til kultur, vaesentligt hoejere end de budgetmidler, der tildeles de nuvaerende kulturprogrammer, hvilket er blevet klart paavist i den foerste rapport om hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europaeiske Faellesskab(1), som Kommissionen fremlagde i april 1996. Dette vil blive yderligere praeciseret i den ajourfoerte rapport vedroerende 1996 og 1997, som Kommissionen vil fremlaegge snarest.

Kommissionen minder i oevrigt det aerede medlem om, at den fornylig vedtog et forslag til Europa-Parlamentets og Raadets beslutning om at opstille et kulturelt rammeprogram for aarene 2000-2004 med en foreslaaet budgetbevilling paa 167 mio. ECU i overensstemmelse med prioriteringen i Agenda 2000. De midler, der i sidste ende tildeles kulturen, afhaenger af, hvorledes den procedure med den faelles beslutningstagning forloeber, hvorved ovennaevnte forslag til rammeprogram skal vedtages.

(1) KOM(96) 160 endelig udg., suppleret med SEK(96) 686.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1569/98

af Nel van Dijk (V) til Kommissionen

(20. maj 1998)

Om: Overtraedelse af den internationale adfaerdskodeks om modermaelkserstatning

Har Kommissionen kendskab til undersoegelsen for nylig af, hvordan producenterne af modermaelkserstatning gennemfoerer den internationale adfaerdskodeks, som regulerer markedsfoeringen af modermaelkserstatning(1)?

Hvad agter Kommissionen at foretage sig i betragtning af, at det ser ud til, at producenterne groft tilsidesaetter bestemmelserne i adfaerdskodeksen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(25. juni 1998)

Det aerede medlem bedes venligst tage Kommissionens svar til efterretning paa hhv. hendes egen skriftlige forespoergsel nr. E-0908/97(2) og den skriftlige forespoergsel nr. E-1355/97 fra Johanna Maij-Weggen(3).

(1) Offentliggjort i British Medical Journal.

(2) EFT C 319 af 18.10.1997, s. 193.

(3) EFT C 391 af 23.12.1997, s. 73.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1770/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Uafhaengighed i det nordlige Iperos

I henhold til FN-pagten er uafhaengighed en af de ukraenkelige borgerrettigheder. I EU er selvstaendighed almindeligt med lande saasom Italien, Spanien og Finland, der har en grundlaeggende ret til et selvstaendigt omraade paa deres territoriale omraade. Nordiperos er et omraade i Albanien, hvor retten til selvstaendighed er nedfaeldet i bestemmelser om beskyttelse af indbyggernes sprog og religion (helt tilbage til den 17. maj 1944 gennem Korfu-protokollen). Denne protokol blev dengang underskrevet af de befuldmaegtigede repraesentanter for de nuvaerende EU-stater (Italien, Storbritannien, Tyskland, OEstrig og Frankrig) samt af Albaniens saerlige repraesentant.

Hvorledes forholder Kommissionen sig til ovennaevnte emne, som drejer sig om beskyttelse af menneskerettighederne i et land, som oensker tilnaermelse til EU, men som i aarevis har naegtet at opfylde de forpligtelser, det har indgaaet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(2. juli 1998)

Det er ikke Kommissionens opgave at udtale sig om det aerede medlems henvisning til FN-pagten eller den nuvaerende situation i Republikken Albanien vedroerende gyldigheden og den noejagtige raekkevidde af Korfu-protokollen fra 1914, hvorved der indroemmes saerlige rettigheder om selvstaendighed for den sydlige del af Albanien og navnlig for det graeske etniske mindretal, der er bosat i dette omraade.

Albanien, der siden 1995 er medlem af Europaraadet, har derimod ratificeret konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder (samt naesten alle tilhoerende protokoller) og i 1995 undertegnet rammeaftalen om beskyttelse af nationale mindretal. Det skal ligeledes bemaerkes, at Hoejkommissaeren for de nationale mindretal under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) under et besoeg i 1994 har kunnet konstatere, at mindretallenes rettigheder i tilstraekkelig grad respekteres, mens der samtidig goeres opmaerksom paa visse oenskelige forbedringer, navnlig med hensyn til undervisning paa graesk. Efter dette besoeg blev der i 1995 oprettet et kontor for mindretallene, hvor medlemmer af disse mindretal kan indgive klager. I forbindelse med en venskabsaftale mellem Albanien og Graekenland undertegnet i marts 1996 blev der opnaaet enighed om aabningen af yderligere graesksprogede skoler i visse byer i det sydlige Albanien og ligeledes nedsat udvalg med repraesentanter for begge parter til loesning af eventuelle problemer.

I forbindelse med Faellesskabets regionale initiativer i visse lande i Sydoesteuropa, herunder Albanien, vil Kommissionen fortsat foelge den politiske og oekonomiske udvikling i de paagaeldende lande, herunder respekten for de demokratiske principper, menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0401/98

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(24. februar 1998)

Om: "ConsorzioVenezia Nuova" (Konsortiet for et Nyt Venedig)

Artikel 3 i italiensk lov nr. 798/84 tillader i forbindelse med afholdelse af udgifter, gennemfoerelse af projekter og interventioner, som er noedvendige for bevarelsen af Venedig og dens lagune, ministeren for offentlige arbejder med hensyn til projekteringen og arbejderne, "som der skal opnaas enighed om i en ensartet form ved private forhandlinger, ogsaa ved fravigelse af de gaeldende bestemmelser", at give koncession til selskaber og/eller deres konsortier. "Consorzio Venezia Nuova" er blevet udpeget som den, der skal have koncession paa projekteringen og gennemfoerelsen af samtlige arbejder, som er omtalt i ovennaevnte lov. Denne enkeltkoncession er i aarenes loeb, ogsaa takket vaere nye love og dekreter, rent faktisk blevet et monopol for enhver slags arbejde (territorial, miljoemaessig og bymaessig vedligeholdelse), som i aartier har kunnet og er blevet gennemfoert af virksomheder paa grundlag af normale udbud. Opretholdelsen af denne monopolistiske koncession er ogsaa sket efter offentliggoerelsen af den saerlige italienske lov (206/95) om Venedig, som forbyder enkeltkoncessioner undtagen i tilfaelde af retlige forpligtelser, som hidroerer fra tidligere retsakter og disses virkninger, og efter offentliggoerelse af de forskellige EU-direktiver om offentlige indkoeb og selv efter offentliggoerelsen af italienske bestemmelser om gennemfoerelse i italiensk ret af disse direktiver indtil 1997. For ikke at anvende eller omgaa disse EU-bestemmelser har man sandsynligvis betragtet konventionerne og de til de oprindelige konventioner knyttede retsakter som retsakter, der allerede indgik i de tidligere, og har man betragtet de nye konventioner som gennemfoerelseskonventioner, der hidroerer fra den oprindelige konvention eller fra efterfoelgende konventioner, men som ligger forud for EU-bestemmelsernes ikrafttraeden (som f.eks. den 9. og 10. koncession fra 1996, den 11., 12. og 13. koncession fra 1997).

Mener Kommissionen, at denne koncessionsprocedure med successive konventioner, som ikke fastsaetter tidsmaessige frister, og som derfor med forskellige kunstgreb kunne vare i en uendelighed, er forenelig med bogstav og aand i EU-direktiverne (saaledes som f.eks. forklaret i groenbogen om offentlige indkoeb af 27. november 1996)?

Er det endvidere legitimt at tildele det samme konsortium baade projekteringen og gennemfoerelsen af arbejderne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(27. april 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2479/98

af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen

(23. juli 1998)

Om: Unionsborgeres stemmeret ved kommunalvalget i Belgien

Ifoelge Domstolens dom af 9. juli 1998 doemmes Belgien for ikke at have gennemfoert det direktiv, der indeholder naermere bestemmelser til artikel 8 B, stk. 1, i traktaten om stemmeret ved kommunale valg for alle unionsborgere, selv om de har bopael i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at sikre stemmeret for alle unionsborgere med bopael i Belgien ved det kommende kommunalvalg i oktober 2000?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. september 1998)

Hvis den medlemsstat, der ikke har opfyldt sine forpligtelser, ikke inden for en rimelig frist traeffer de til dommens opfyldelse noedvendige foranstaltninger, vil Kommissionen undersoege sagen som led i proceduren efter EF-traktatens artikel 171.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2240/98

af Bertel Haarder (ELDR) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: Personalepolitik ved EU-institutioner

Kommissionen bedes venligst oplyse foelgende:

Har EU-ansatte ensartede indplaceringer i de fire stillingskategorier og loenklasser samt ensartede karriereforloeb uden hensyn til, om de er ansat ved Kommissionen, Parlamentet eller andre EU-institutioner?

Hvorledes er de ansatte paa Kommissionens informationskontorer i de europaeiske hovedstaeder fordelt paa EU-tjenestemaend, aaremaalsansatte og lokalt ansatte?

I hvilken loenklasse er informationscheferne indplaceret, og hvor lang tid sidder de paa deres poster i gennemsnit?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(22. september 1998)

Systemet med personalekategorier gaelder i henhold til artikel 5 i Tjenestemandsvedtaegten for alle EU-institutioner. Betingelserne for at faa adgang til disse kategorier er derfor de samme uanset institution.

I dag bestaar personalet i Kommissionens kontorer i medlemsstaterne af 178 tjenestemaend, 5 midlertidigt ansatte og 185 lokalt ansatte.

Chefstillingerne ved Kommissionens kontorer i medlemsstaterne opslaas i loenklasse A3, og efter de gaeldende regler sidder cheferne paa deres poster mellem 3 og 6 aar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2419/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. EU-støtte til London



EF-Tidende nr. C 050 af 22/02/1999 s. 0145



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2419/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (27. juli 1998) Om: EU-stoette til London Vil Kommissionen spicificere al den EU-stoette, der er gaaet til London siden juli 1994, herunder struktur-, social- og LIFE-forsknings- og andre blandede EU-initiativmidler, deres formaal, beloebenes stoerrelse og en kort beskrivelse af projekterne? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (28. oktober 1998) Som supplement til sit svar af 4. august 1998(1) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger. Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. (1) EFT C 50 af 22.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1196/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Et lovgivningsforslag vedroerende skovbrugspolitikken

Den miljoemaessige og kommercielle vaerdi af skovene i EU, det vaere sig som sundhedsfaktor eller som kilde til arbejdspladser, indebaerer, at en skovbrugsstrategi maa bygge paa skovenes mange forskellige anvendelser og paa noedvendigheden af en oekologisk, oekonomisk og social baeredygtighed, som tager hensyn til EU-skovenes forskelligartethed.

Paa denne baggrund og i lyset af, at Parlamentet i sin betaenkning om Den Europaeiske Unions skovbrugsstrategi (A4-0414/96)(1) anmodede Kommissionen om at fremlaegge et lovgivningsforslag vedroerende en europaeisk skovbrugsstrategi, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

Hvornaar agter den at udarbejde det naevnte forslag?

(1) EFT C 55 af 24.2.1997, s. 22.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1499/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Informationssamfundet og den oekonomiske og sociale samhoerighed

Paa et moede den 23.1.1997 i Europa-Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik i forbindelse med Kommissionens forelaeggelse af "Samhoerighed og Informationssamfundet" (KOM(97) 0007 af 22.1.1997), henviste kommissaer Wulf-Mathies til, at informationssamfundet boer udgoere en integreret del af Faellesskabets strukturpolitik. I denne forbindelse har Europa-Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik (betaenkning A4-0399/97) givet udtryk for foruroligelse over, at kun 2 % af udgifterne under strukturfondene gaar til investeringer i telesektoren, og mener, at saadanne udgifter til informationssamfundet boer vaere et led i integreringen af ligestillingsaspektet i strukturfondene samt anmoder Kommissionen om at sikre et naert samarbejde og samordning mellem de forskellige programmer og aktiviteter i forbindelse med informations- og kommunikationsteknologierne (IKT).

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den har fulgt disse oensker op i Kommissionens endelige forslag til reform af strukturfondene for den nye periode 2000-2006, som vedtaget af den samlede Kommission den 18. marts 1998, isaer for saa vidt angaar udformningen af maal 1 og 2 samt valg af kriterier for udvaelgelse og finansiering inden for disse?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1960/98

af Antonio Tajani (PPE) og Claudio Azzolini (PPE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Det frie valg af undervisning

Som bekendt er Italien det eneste land i Den Europaeiske Union, som praktiserer en alvorlig forskelsbehandling til skade for borgerne, for saa vidt angaar det frie valg af undervisning, idet borgerne rent faktisk ikke faar mulighed for at vaelge frit mellem det offentlige og det private skolesystem, blandt andet paa grund af de hoeje skolepenge i de private skoler og den manglende stoette til disse eller til de italienske borgere eller EU-borgere, som oensker at gaa der.

Der henvises til foelgende:

1. De grundlaeggende menneskerettigheder, som der bl.a. henvises til i Amsterdam-traktaten,

2. de principper, som faellesskabstraktaterne er baseret paa,

3. Europa-Parlamentets beslutning nr. 1-1456/83(1) af 14. marts 1984 om det frie valg af undervisning i Det Europaeiske Faellesskab (punkt I. nr. 1-2 - 3-4 - 7-9/punkt II. nr. 3),

4. den frie bevaegelighed og opholdsretten for personer og familier og den dertil knyttede ret til skoleundervisning.

Kan Kommissionen oplyse, om der under de foreliggende omstaendigheder er tale om en kraenkelse af faellesskabsborgernes rettigheder, samt angive, hvilke foranstaltninger der boer traeffes for at udvirke, at denne forskelsbehandling bliver bragt til ophoer i Italien.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(21. september 1998)

Faellesskabet har i henhold til artikel 126 i EF-traktaten ikke grundlag for at gribe ind i fastlaeggelsen af uddannelsessystemernes tilrettelaeggelse og laeseplaner. Saadanne beslutninger henhoerer under medlemsstaternes kompetence.

(1) EFT C 104 af 16.4.1984, s. 69.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1738/98

af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen

(20. maj 1998)

Om: Rapport om den faelles markedsordning for olivenolie

Den 19. marts 1998 godkendte Den Europaeiske Revisionsret en rapport om forslagene til reform af den faelles markedsordning for olivenolie, som indeholder alvorlig kritik og indvendinger baade mod den saakaldte "stoette pr. trae" og mod "forbedring", dvs. de to alternativer, som Kommissionen opstiller i sine forberedende dokumenter.

Har Kommissionen kendskab til ovennaevnte rapport? Vil den korrigere sit nuvaerende reformforslag for at tage hensyn til Revisionsrettens bemaerkninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(9. juni 1998)

Revisionsretten har afgivet en beretning om Kommissionens arbejdsdokument vedroerende olivenoliesektoren(1).

Kommissionens forslag, der blev vedtaget den 18. marts 1998(2), er ikke i modstrid med Revisionsrettens udtalelse om dette dokument. Kommissionen har nemlig taget hensyn til alle de udtalelser, der er afgivet af de forskellige institutioner, og dens forslag er ikke udtryk for et valg mellem en "forbedring" af det nuvaerende system og en saakaldt "stoette pr. trae".

(1) KOM(97) 57 endelig udg.

(2) EFT C 136 af 1.5.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2505/98 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Sagsanlæggene mod Frankrig for overtrædelse af EF's miljøbestemmelser



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0145



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2505/98 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (30. juli 1998) Om: Sagsanlaeggene mod Frankrig for overtraedelse af EF's miljoebestemmelser Kan Europa-Kommissionen, i betragtning af vigtigheden af miljoespoergsmaal, offentliggoere en liste over og redegoere for indholdet af sager anlagt mod Frankrig for overtraedelse af EF's miljoebestemmelser?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2157/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. juli 1998)

Om: Langvarige forsinkelser i udbetalingen af pension til de forsikrede

Ifoelge nogle offentliggoerelser i pressen er der hos nogle pensionskasser blevet konstateret store forsinkelser i forbindelse med udbetalingen af pension til de pensionsberettigede. Det gaelder for eksempel metalfagenes kasse, som er seks aar om at udbetale pensionen efter, at den forsikrede har indgivet ansoegning herom. Faellesskabspagten om Arbejdstagernes Grundlaeggende Arbejdsmaessige og Sociale Rettigheder fastlaegger dog i artikel 24 udtrykkeligt, at enhver arbejdstager i Det Europaeiske Faellesskab, der bliver pensioneret, skal "kunne faa adgang til midler, der sikrer vedkommende en rimelig levestandard". Endvidere hedder det i artikel 5, stk. 3, at "der skal kun kunne foretages indeholdelse, goeres udlaeg i eller ske overdragelse af loennen, saafremt det er i overensstemmelse med de nationale bestemmelser".

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at afhjaelpe denne situation? Hvilke saerlige foranstaltninger raader den enkelte pensionsberettigede i EU over til at goere krav paa sin pension i samme oejeblik, han pensioneres? Mener Kommissionen, at pensionen efter seks aar kan udbetales med tilbagevirkende kraft uden renter i betragtning af den hoeje gennemsnitlige inflation i Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(11. september 1998)

Spoergsmaal om pensionsordningers organisation og forvaltning samt om pensionernes beregning og udbetaling henhoerer under medlemsstaternes kompetence.

De eneste bindende faellesskabsforskrifter, der kan finde anvendelse paa pensionsordninger er forordningerne om vandrende arbejdstageres sociale sikring(1) og direktiverne om ligebehandling af maend og kvinder(2).

Eftersom disse retsakter ikke er relevante i det foreliggende tilfaelde, maa den forsinkede pensionsudbetaling undersoeges paa baggrund af national ret. Kommissionen kan ikke intervenere i dette interne anliggende.

Endelig skal det naevnes, at faellesskabspagten om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder, som det aerede medlem henviser til, ikke har bindende retskraft.

(1) Forordning (EOEF) 1408/71 og 574/72. En ajourfoert udgave af disse forordninger er offentliggjort i EFT L 28 af 30.1.1997.

(2) Direktiv 79/7/EOEF (EFT L 6 af 10.1.1979), 86/378/EOEF (EFT L 225 af 12.8.1986) og 96/97/EF (EFT L 46 af 17.2.1997).