SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3574/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Forurening i hjemmene

I de seneste år er der taget særligt mange initiativer med sigte på at reducere luftforureningen. Men europæerne, navnlig byboerne, tilbringer omkring 90 % af deres tid indendørs. Også indendørs er der risiko for forurening. Denne skyldes bl.a. rengøringsmidler og tobaksrøg, men også dårligt virkende airconditionanlæg og biologiske allergener som husstøvmider, dyrehår, skimmel og svampe. Det foruroligende ved denne form for forurening er, at der forekommer stadig flere kroniske lidelser med ukendt årsag. Herunder allergi, astma og visse former for kræft. Har flere beboere i samme bygning en række sammenlignelige lidelser taler man om et sick building-syndrom.

Kun få læger erkender symptomerne på lidelser, der skyldes forurening i boligen. Forbrugerorganisationer kræver, at der opstilles standarder og bestemmelser for forurening af boliger, der kan tjene som basis for ændring af byggeforskrifterne og normerne for materialer til bygninger og møbler. Desuden skal skadelige produkter altid være forsynet med en klar og tydelig etiket (det nederlandske tidsskrift Test Gezondheit, december 2001). I Luxembourg, Sverige og Tyskland findes nu en tjeneste, der gratis undersøger forureningen i boliger. Også i Belgien gennemføres tilsvarende projekter. Disse forebyggende og problemløsende aktiviteter medvirker i sidste instans til mindre sygdom og lavere udgifter til social sikring.

1. Er Kommissionen bekendt med projekterne til bekæmpelse af forurening i boligen i Tyskland, Luxembourg og Sverige? Mener den, at de er effektive? Har Kommissionen derfor til hensigt at gøre disse tjenester obligatoriske i hele Unionen?

2. Overvejer Kommissionen at afsætte bevillinger til bevidstgørelse om dette spørgsmål, både blandt læger og blandt forbrugere?

3. Vil Kommissionen sikre, at produkter til anvendelse indendørs, der muligvis er skadelige for beboerne, kommer til at rumme tilstrækkelige og tydelige advarsler? Vil Kommissionen tage skridt til at stimulere til anvendelse af mindre skadelige midler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(25. februar 2002)

1. Det ærede medlem omtaler projekter, der er gennemført i Belgien, Tyskland og Sverige til bekæmpelse af forurening indendøre. Kommissionen kender udmærket disse initiativer, da nogle af dem blev støttet gennem EF-handlingsprogrammet vedrørende forureningsrelaterede sygdomme i 1999. Et af de finansierede projekter var Sandrine II-projektet, der blev gennemført i Belgien, Tyskland og Luxembourg. Den endelige evaluering af projektet var ret negativ, da der helt klart ikke blev anvendt en videnskabelig metode, hvilket medførte usammenhængende resultater (yderligere oplysninger på internetadressen: www.ful.ac.be/hotes/iew).

2. Der er ligeledes truffet foranstaltninger til at øge lægers og forbrugeres kendskab til problemet gennem handlingsprogrammet vedrørende forureningsrelaterede sygdomme, hvorigennem der er finansieret flere informationsprojekter for forebyggelse af astma og allergier. Listen over finansierede projekter findes på følgende internetadresse: www.europa.eu.int/comm/health/ph/programmes/pollution/ph_poll_index_en.html.

3. Kommissionen er endvidere bekendt med, at der stadig hersker nogen usikkerhed med hensyn til de mulige sundhedsvirkninger af luftkvaliteten indendøre. For at skabe et vist videnskabeligt grundlag for en politisk indsats på længere sigt ydes der støtte til forskning i indendørs luftkvalitet (både i hjemmet og i visse erhvervslokaler) gennem nøgleaktionen vedrørende miljø og sundhed i programmet for livskvalitet, som er et af elementerne i det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU). Dette tema er desuden blevet fremhævet som et af de prioriterede områder i den nyeste indkaldelse af forslag til forskning. Nærmere oplysninger om programmet for livskvalitet findes på adressen: www.cordis.lu/life/src/proj_browse.htm.

Der er flere fællesskabsdirektiver, der specifikt finder anvendelse på produkter til husholdningsbrug (Rådets direktiv 73/23/EØF af 19. februar 1973 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser(1) og Rådets direktiv 88/378/EØF af 3. maj 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetøj(2)). Endvidere finder Rådets direktiv 92/59/EØF af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed(3) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001(4) anvendelse på produkter, der er bestemt til forbrugerne, herunder møbler, men som ikke er omfattet af særdirektiverne. Endelig indeholder Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer(5) nærmere bestemmelser om klassificering og etikettering af farlige stoffer ligesom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/45/EF af 31. maj 1999, der finder anvendelse på farlige præparater(6).

Fællesskabslovgivningen om kemikalier er ved at blive revideret (hvidbog om en Strategi for en ny kemikaliepolitik(7)) for som en førsteprioritet at afhjælpe den utilstrækkelige viden om de farlige egenskaber ved og anvendelsen af kemikalier. Kommissionen mener, at de planlagte aktiviteter på de nævnte områder, navnlig udarbejdelsen af kommissorier for etablering eller revision af europæiske standarder inden for rammerne af forskellige direktiver og de nye bestemmelser om kemikalier vil bidrage til at forebygge sundhedsrisiciene i forbindelse med forurening i hjemmene.

(1) EFT L 77 af 26.3.1973.

(2) EFT L 187 af 16.7.1988.

(3) EFT L 228 af 11.8.1992.

(4) EFT L 11 af 15.1.2002.

(5) EFT P 196 af 16.8.1967.

(6) EFT L 200 af 30.7.1999.

(7) KOM(2001) 88 endelig udg.