SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3437/01

af Paolo Bartolozzi (PPE-DE) til Kommissionen

(21. december 2001)

Om: Toldbarrierer og problemer i forbindelse med den europæiske tekstilsektor

Den europæiske tekstilindustri er ramt af en række toldproblemer, som forhindrer den i at være fuldt konkurrencedygtig på markedet. Nogle lande uden for Europa opkræver store importafgifter, f.eks. Indien 40 %, Pakistan 30 %, Argentina 30 %, Kina 24 %, Brasilien 20,5 %, Rusland 25 %, Australien 25 %, Korea 13 %, USA mellem 7 og 28,3 %.

Hvilke skridt agter Kommissionen på baggrund heraf at tage for at forbedre adgangen til tredjelandes markeder for Fællesskabets produkter. Hvilke foranstaltninger vil den ydermere træffe for at genoprette ligevægten vedrørende de ikkegensidige importafgifter på grundlag af forbindelserne mellem de 15 EU-lande og landene uden for EU ved at genoprette et væsentligt og formelt princip for fair konkurrence?

Kan Kommissionen tillige oplyse, hvilke skridt den i betragtning af resultatet af WTO-forhandlingerne i Quatar og den foregående Seattle-diskussionsrunde for at medvirke til at løse de enorme problemer vedrørende social dumpning og dertil knyttede miljø- og sundhedsproblemer, som er ved at bringe tekstilsektoren i fare og underminere det globale handelssystem og har indvirkninger på samfundsopbygningen i de ikkeeuropæiske lande (børnearbejde og udnyttelse af miljøet i modstrid med principperne for en bæredygtig udvikling).

Kan Kommissionen til sidst og stadig i forbindelse med den globale handel oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at træffe for at beskytte europæiske firmaers varemærker og intellektuelle ejendomsret i form af bekæmpelse af bedrageri og falskneri på baggrund af strømmen af forfalskede produkter på det europæiske marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(18. februar 2002)

Som det ærede medlem ved, vil alle restriktioner på import af tekstilvarer og beklædningsgenstande til Fællesskabet bortfalde ved udgangen af 2004 som et resultat af Verdenshandelsorganisationens (WTO) aftale fra 1995 om tekstilvarer og beklædningsgenstande. Fællesskabet

retter sig efter dette resultat af Uruguay-runden og vil overholde forpligtelserne i henhold til denne aftale. Samtidig er Kommissionen imidlertid fuldt ud opmærksom på de eksisterende hindringer for EU-industriens bestræbelser for at vinde indpas på visse tredjelandes markeder. Under skyldig hensyntagen til EU-industriens eksportinteresser er Kommissionen af Rådet blevet bemyndiget til at føre forhandlinger om forbedret markedsadgang til markederne for tekstilvarer og beklædningsgenstande i de WTO-lande, over for hvilke der gælder kvantitative restriktioner, til gengæld for en hurtigere afvikling af disse restriktioner end forpligtelserne i henhold til aftalen om tekstilvarer og beklædningsgenstande. Det nøjagtige anvendelsesområde for de indrømmelser, der kan blive tilbudt, vil blive bestemt på baggrund af konkrete og håndgribelige forbedringer både på det toldmæssige og det ikke-toldmæssige område af adgangen til markederne i tredjelande, der er af interesse for EU's tekstil- og beklædningsindustri. Der er bl.a. indgået aftaler med Sri Lanka og Pakistan, og der er sonderende drøftelser i gang med en række andre eksportlande.

Med hensyn til forbindelsen mellem handel og social udvikling indeholder Kommissionens meddelelse af 18. juli 2001(1) en omfattende strategi til fremme af centrale arbejdsnormer og forbedring af den sociale styring i sammenhæng med globaliseringen. I denne meddelelse foreslog Kommissionen foranstaltninger på en række policy-områder handel, udvikling, eksterne forbindelser og socialpolitik på europæisk og internationalt plan. Med hensyn til handel er meddelelsen allerede mundet ud i konkrete resultater ved Rådets vedtagelse den 10. december 2001 af forordningen om det nye generelle præferencesystem (GSP), Rådets forordning (EF) nr. 2501/2001 af 10. december 2001 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2002 til 31. december 2004(2), som mærkbart forstærker den sociale incitamentordning og forbindelserne med det sociale styringssystem. Rent faktisk står styringsaspektet i centrum for strategien, og Kommissionen vedbliver med at søge at føre målet om en international dialog med deltagelse af WTO og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) samt udviklingsorganisationer, regeringer, civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter ud i livet som middel til at fremme den sociale udvikling i sammenhæng med globaliseringen.

På miljøområdet er tekstilvarer omfattet af EU's ordning med økomærkning. Økomærkningen er et incitament for producenter overalt i verden til at indføre miljøvenlige produktionsmetoder, således at de kan drage fordel af den tiltagende forbrugerpræference for varer fremstillet på denne måde. EU har fastlagt mærkning som et af de tre centrale handels- og miljøspørgsmål, der skal behandles under en ny runde, og det lykkedes EU at få spørgsmålet optaget i den ministererklæring, der blev vedtaget på WTO's fjerde ministerkonference i november 2001 i Doha.

For øvrigt er Kommissionen sig de forfalskningsproblemer, som de europæiske virksomheder i tekstilsektoren står over for, fuldt bevidst.

Forordning (EF) nr. 3295/94 af 22. december 1994 om foranstaltninger med henblik på at forbyde overgang til fri omsætning, udførsel, genudførsel og henførsel under en suspensionsprocedure af varemærkeforfalskede og piratkopierede varer(3) (ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 241/1999 af 25. januar 1999(4)) er et vigtigt instrument i bestræbelserne for at forhindre disse varers adgang til det europæiske marked. Den gør det muligt for toldvæsenerne at foretage skærpet kontrol og danner grundlag for indførelsen en ordning med anmodning om indgriben fra toldvæsenets side. De resultater, der blev opnået i løbet af år 2000 (næsten 68 millioner opsnappede genstande, dvs. 168 % mere end i 1999), viser i sig selv den interesse, som toldvæsenerne viser denne opgave med at beskytte den intellektuelle ejendomsret. De årlige toldstatistikker, som Kommissionen har offentliggjort vedrørende år 2000, viser desuden, at 49 % af de hurtige procedurer ved Unionens ydre grænser vedrører beklædningsgenstande og tilbehør dertil.

For selve det indre markeds vedkommende vedtog Kommissionen den 30. november 2000 en ambitiøs handlingsplan til udbygning og forbedring af bekæmpelsen af forfalskninger og piratkopiering i det indre marked(5). Blandt de initiativer, som der er givet meddelelse om i denne handlingsplan, kan nævnes et forslag til direktiv om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om de midler, der kan tages i anvendelse for at sikre respekt for de intellektuelle ejendomsrettigheder. Kommissionen vil fremsætte dette direktivforslag i løbet af 2002.

For at søge ned til ondets rod gennemgår EU med jævne mellemrum forfalskningsproblemerne med sine handelspartnere. Den er tilhænger af WTO's aftale om handelsaspekter ved intellektuel ejendomsret: i denne aftale fastsættes mindstestandarder for beskyttelsen af de intellektuelle

ejendomsrettigheder og konkrete foranstaltninger til sikring af, at de respekteres. Aftalen om handelsaspekter ved intellektuel ejendomsret er således et vigtigt instrument i arbejdet med at forsvare eksportvirksomhedernes interesser.

(1) KOM(2001) 416 endelig udg.

(2) EFT L 346 af 31.12.2001.

(3) EFT L 341 af 30.12.1994.

(4) EFT L 27 af 2.2.1999.

(5) KOM(2000) 789 endelig udg.