ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1559/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Det operationelle program »uddannelse og indledende erhvervsuddannelse« i Graekenland

I det operationelle program »uddannelse og indledende erhvervsuddannelse« i Graekenland og i underprogram 1, foranstaltning 3, anfoeres bl.a. aktioner, som indeholder foranstaltningen oprettelse af skolebiblioteker (5-10 pr. departement), modernisering af de eksisterende biblioteker, samt at de forbindes med et centralbibliotek - en databank.

Eftersom der findes en tidsplan for denne foranstaltning, bedes Kommissionen oplyse:

1. Hvad var udnyttelsesgraden for denne foranstaltning for aaret 1994, 1995 og 1996?

2. Findes der forsinkelser i udnyttelsen, og hvad var hovedaarsagerne til denne forsinkelse?

3. Er Kommissionen vidende om stoerrelsen af udgifterne til de aktioner, som beskrives oven for under foranstaltning 1, 3?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (18. juni 1997)

1. Aktionen »skolebiblioteker« (foranstaltning 3 i underprogrammet til det paagaeldende program) blev oprindeligt foreslaaet og principielt vedtaget via programmet »Uddannelse og indledende erhvervsuddannelse« i sommeren 1994. Derefter blev aktionen analyseret og planlagt af undervisningsministeriet paa grundlag af konklusionerne fra en undersoegelse vedroerende denne aktion og endeligt officielt godkendt af Follow-up-udvalget for dette program i maj 1996. Paa baggrund af aktionens komplekse karakter og omfang besluttede Follow-up-udvalget endvidere at ansaette en projektleder, der skal varetage forvaltningen af dette projekt.

Det fremgaar af det foregaaende og i henhold til undervisningsministeriets planlaegning, at der hverken i 1994, 1995 eller 1996 er blevet gennemfoert aktioner under dette program.

2. De vaesentligste aarsager til forsinkelsen af ivaerksaettelsen af denne aktion er den manglende fastsaettelse af aktionens varighed, der primaert skyldes administrative svagheder, isaer manglen paa specialiserede tjenestegrene og navnligt manglen paa en koordineringsinstans, programmets komplekse karakter, de hyppige udskiftninger af de ansvarlige i perioden op til april 1996 samt langsommelige administrative procedurer.

Efter den foreloebige udvaelgelse af et begraenset antal firmaer er offentliggoerelsen af et udbud med henblik paa udvaelgelse af en projektleder nu umiddelbart forestaaende.

3. Den samlede budgetramme for denne aktion beloeber sig til ca. 35 mio ECU og omfatter en pilotfase, en mellemliggende fase og en videre udviklingsfase.

Paa baggrund af den vigtige rolle, som skolebibliotekerne spiller for en forbedring af undervisningen paa sekundaertrinnet, og til trods for den betydelige forsinkelse, goer undervisningsministeriet nu en betydelig indsats for at ivaerksaette denne aktion saa snart som muligt og indhente de omtalte forsinkelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0580/97 af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen (25. februar 1997)

Om: Informationspolitikken i 1997

Kan Kommissionen oplyse, hvilke droeftelser der har fundet sted med de andre EU-institutioner med hensyn til finansieringen af EU's informationspolitik i 1997?

Kan Kommissionen navnlig oplyse, hvilke resultater disse droeftelser har foert til, og om der er truffet specifikke afgoerelser med hensyn til informationspolitikken i Det Forenede Kongerige?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja paa skriftlige forespoergsler E-0529/97 og E-0580/97 (14. April 1997)

Kommissionen bistaas i forbindelse med gennemfoerelsen af sin politik til information om EU af en raadgivende arbejdsgruppe sammensat af repraesentanter fra Parlamentet og Kommissionen.

Vigtigst i 1997 er decentralisering og direkte adgang for borgerne. Der oprettes derfor bl. a. partnerskaber mellem medlemsstaterne, Parlamentet og Kommissionen som led i de prioriterede tiltag inden for Prince-programmet. Det drejer sig om tiltag som »Euroen, Europas faelles valuta« og »Lad os bygge Europa op sammen«.

Det Forenede Kongerige har hidtil ikke oensket at indgaa partnerskabsaftaler.

Kommissionen paa grundlag af anbefalinger fra sine kontorer i medlemsstaterne med hensyn til den vedvarende information ved aarets begyndelse fastsat, hvilke beloeb der skal afsaettes til information i de enkelte medlemsstater. Dette beloeb er 3 mio. ECU i 1997 for Det Forenede Kongerige svarende til beloebet for Tyskland, Spanien, Frankrig og Italien.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1419/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Forsoeg med dyr

Har Kommissionen planer om at foreslaa en aendring af Raadets direktiv 86/609 ((EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. )), saa at det specificeres, hvor mange oplysninger der skal afleveres, eftersom den synes at mene (i svar paa forespoergsel H-0135/97 ((Europa-Parlamentets forhandlinger (marts 1997). ))), at dette er en udeladelse i direktivet, som haemmer dens mulighed for at offentliggoere en noejagtig opgoerelse af antallet af laboratoriedyr, der anvendes til forsoeg, og at dette derfor er afhaengig af en »gentleman's agreement«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. maj 1997)

Der er indgaaet en aftale om, hvor detaljerede statistiske tabeller der skal anvendes, samt hvilket format de skal have, ved rapporteringen af statistiske oplysninger om anvendelsen af laboratoriedyr. Denne enighed blev naaet paa det seneste moede for de ansvarlige myndigheder for direktiv 86/609/EOEF om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg ((EFT L 358 af 18.12.1986. )), den 16. april 1997.

Kommissionen har derfor ikke for oejeblikket planer om at aendre direktiv 86/609/EOEF for yderligere at specificere kravene vedroerende indsamling af statistiske oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1226/97 af Josu Imaz San Miguel (PPE) til Kommissionen (26. marts 1997)

Om: Baskerlandets bidrag til Faellesskabets budget

Baskerlandet er en af de selvstyrende regioner i den spanske stat og som saadan en af Den Europaeiske Unions regioner. Indkomsten pr. indbygger udgoer 88% af gennemsnittet inden for Faellesskabet.

Kommissionen anmodes om oplysninger vedroerende Baskerlandets bidrag til Faellesskabets budget i 1995 og 1996 med hensyn til foelgende: indtaegter fra moms, supplerende midler paa grundlag af BNP, toldafgifter, faellesskabsafgifter og andre afgifter.

Ligeledes anmodes Kommissionen om oplysninger vedroerende stoerrelsen af de faellesskabsmidler, der er blevet anvendt i Baskerlandet i 1995 og 1996 inden for foelgende budgetkapitler: landbrug, strukturforanstaltninger, interne politikker m.m.

Kan Kommissionen i forbindelse med de anmodede informationer oplyse, om Baskerlandet er nettobidragyder til Den Europaeiske Union?

Mener Kommissionen i bekraeftende fald, at det er i overensstemmelse med princippet om styrkelse af den oekonomiske og sociale samhoerighed, som omtales i artikel B i EU-traktaten, at en region, hvis indkomstniveau er 88% af gennemsnittet i Faellesskabet, er nettobidragyder til Den Europaeiske Union?

Mener Kommissionen i bekraeftende fald, at det er noedvendigt at indfoere korrigerende faktorer i Den Europaeiske Unions regionalpolitik for at forebygge denne slags situationer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (28. april 1997)

Kommissionen har ikke de af det aerede medlem oenskede oplysninger.

De egne indtaegter inddeles efter medlemsstater uden yderligere opdeling. En saerlig beregning af de regionale bidrag til Faellesskabets egne indtaegter kan ikke foretages.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 998/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. Landmænd i Irland



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0045



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0998/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (19. marts 1997) Om: Landmaend i Irland Kan Kommissionen oplyse, hvor mange landmaend, der findes i Irland, og hvor mange personer, der paa nuvaerende tidspunkt er direkte beskaeftiget i landbruget i Irland? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0989/97, E-0990/97, E-0991/97, E-0992/97, E-0993/97, E-0994/97, E-0995/97, E-0996/97, E-0997/97, E-0998/97, E-0999/97, E-1000/97, E-1001/97, E-1002/97 og E-1003/97 (2. maj 1997) Undersoegelse vedroerende landbrugsstrukturernes struktur >TABLE> Kilde: Eurostat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1030/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Sundhedsrisiko for befolkning og beskaeftigede som foelge af undervurdering af neutronbestraaling i forbindelse med transport af hoejradioaktivt affald

Hvorledes vurderer Kommissionen de offentliggjorte beregninger af prof. dr. Horst Kuni, professor i nuklearmedicin i Medizinisches Zentrum fuer Radiologie ved Philipps-universitet i Marburg, ifoelge hvilke den biologiske effektivitet af neutronbestraaling undervurderes med mindst faktor 30 i Forbundsrepublikken Tysklands forordning om straalebeskyttelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (12. maj 1997)

Kommissionen kender paa indevaerende tidspunkt intet til offentliggoerelsen af den artikel, det aerede medlem her citerer.

Med hensyn til vurderingen af biologiske foelgevirkninger har Kommissionen fulgt henstillingerne fra den internationale kommission for straalingsbeskyttelse (International Commission on Radiological Protection - ICRP). Ingen af de kommentarer fra medlemsstaternes eksperter til Kommissionens forslag, indeholdt protester mod denne vurdering, og direktivet vedtoges da ogsaa énstemmigt af Raadet den 13. maj 1996 (direktiv 96/29/Euratom) ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0600/97 af Alex Smith (PSE) til Kommissionen (27. februar 1997)

Om: Kriterier for kontrakter vedroerende nuklear sikkerhed

Hvilke kriterier blev anvendt ved udvaelgelsen af leverandoerer til forskningsprojekter under 'Programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 1994-98', saadan som det blev offentliggjort i rapporten EUR 16980 EN?

Soegte nogle ikke-statslige forskningsgrupper, bortset fra universiteter, om forskningsprojekter paa forskningsomraaderne A-E?

Vil Kommissionen traeffe foranstaltninger for at opfordre ikke-statslige miljoerorganisationer til at deltage i programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (1. april 1997)

De evalueringskriterier, der anvendes i forbindelse med udvaelgelse af projekter under programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 1994-1998, vedroerer overenssstemmelsen med programmets anvendelsesomraade og maalsaetninger samt tvaernationalt samarbejde saavel som de tekniske kriterier, videnskabelig og teknisk fortraeffelighed og fornyelse, projektforvaltningens kvalitet, forslagets omkostningseffektivitet, dets europaeiske dimension og heraf foelgende fordele samt endelig planer for udnyttelse og udbredelse.

Et betragteligt antal forslag med involvering af ikke-statslige forskningsgrupper (erhvervslivet, konsulentvirksomheder samt smaa og mellemstore virksomheder) er blevet forelagt og allerede godkendt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1169/97 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Faellesskabsaktioner til fordel for husvilde

Ifoelge beregninger fra det europaeiske observationsorgan for husvilde anslaas det, at der i hele EU lever omkring fem millioner unionsborgere under saadanne fattige forhold.

For at imoedegaa denne situation udvikles der i de forskellige medlemsstater forskellige slags programmer, som delvist har til formaal at mildne denne situation ved at oprette modtagetjenester, spisesale, dagcentre, beskyttede vaerksteder og centre, ja, endda integrationsvirksomheder. Alt sammen dog kun delvise foranstaltninger, som i sidste ende ikke loeser dette paatraengende menneskeligt problem for en gruppe, som desuden har alvorlige ensomheds- og rodloeshedsproblemer og en meget lav selvfoelelse, som skyldes en fornemmelse af at vaere socialt tilovers.

Kan Kommissionen give oplysninger om Faellesskabets politik til behandling af dette problem, og mener den ikke, at der sammen med medlemsstaterne boer udvikles en politik paa mellemlang eller lang sigt, saa alle Faellesskabets borgere kan faa tag over hovedet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. april 1997)

Husvildeproblemet maa anses for at vaere en af de alvorligste former for social udstoedelse. Derfor vil Kommissionen inden for dette omraade stoette medlemsstater, som fortsat forsoeger at fremme en oekonomisk og social integration af de mest saarbare personer og befolkningsgrupper.

I den sammenhaeng forelagde Kommissionen i 1993 et forslag for Raadet vedroerende et handlingsprogram paa mellemlangt sigt til bekaempelse af udstoedelse og til fremme af solidaritet for perioden 1994/1999 ((KOM(93) 435. )). Forslaget er stadig under behandling af Raadet.

Desuden raadede Kommissionen i 1995 og 1996 paa budgetkonto B3-4103 over stoetteydelser, der var beregnet til bekaempelse af fattigdom og social udstoedelse. I 1996 blev der afsat 9 mio. ECU til dette formaal og heraf blev 1,5 mio. ECU brugt til hjaelpeforanstaltninger for husvilde. Det Forenede Kongerige indledte en sag ved Domstolen under henvisning til, at finansieringen i 1995 og 1996 af projekter over budgetkonto B3-4103 skulle vaere ulovlig. Domstolens praesident har afsagt en kendelse i september 1996 vedroerende foreloebige foranstaltninger, af hvilken det fremgik, at Kommissionen har bemyndigelse til at underskrive aftaler i 1996, men at den foerst kan effektuere betalinger, naar den endelige afgoerelse er truffet, og kun hvis den vinder sagen.

I 1997 blev der ikke bevilget midler til budgetkonto B3-4103. Dette udelukker ikke muligheden for finansiering af visse aktioner til fordel for de hjemloese inden for rammen af faellesskabsinitiativer som Emploi og dets nye aktionsomraader Integra, URBAN eller Leonardo.

I oevrigt fortsaetter Kommissionen med at yde stoette til baade Feantsa (the European Federation of National Organisations Working with the Homeless) og til det Observationsorgan, der er knyttet hertil.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0590/97 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Raadet (25. februar 1997)

Om: Refleksionsgruppe vedroerende bekaempelse af organiseret kriminalitet

Vil Raadet informere om de hidtidige resultater i gruppen paa hoejt niveau, som blev nedsat for at overveje en forbedring af de eksisterende juridiske instrumenter til bekaempelse af organiseret kriminalitet?

Svar (27. maj 1997)

Det Europaeiske Raad besluttede paa moedet i Dublin den 13.-14. december 1996 at nedsaette en gruppe paa hoejt plan, som skulle udarbejde en samlet handligsplan med specifikke henstillinger, herunder en realistisk tidsplan for udfoerelsen af arbejdet.

Gruppen blev anmodet om at undersoege alle aspekter af bekaempelsen af den organiserede kriminalitet ud fra den klare forudsaetning, at den ville henvise alle spoergsmaal vedroerende traktataendringer til regeringskonferencen, der behandler traktataendringer paa dette omraade som et hoejt prioriteret spoergsmaal. Gruppen paa hoejt plan blev anmodet om at afslutte sit arbejde senest i marts/april 1997.

Gruppen paa hoejt plan er for oejeblikket i faerd med at se paa bekaempelsen af den organiserede kriminalitet og arbejder aktivt med et udkast til handlingsplan. Gruppen forventes at kunne fuldfoere det mandat, som den fik af Det Europaeiske Raad, og at kunne faerdiggoere sin rapport i Marts/april 1997 som oensket.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0496/97 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Gennemfoerelse af faellesskabsinitiativet RECHAR II

Vil Kommissionen give en detaljeret redegoerelse for, hvordan gennemfoerelsen af faellesskabsinitiativet RECHAR II er forloebet i de 15 medlemsstater, siden programmet blev ivaerksat, med separat angivelse af budgetmaessige aspekter, bevillingernes anvendelse og antallet af projekter i hver enkelt medlemsstat?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0493/97, E-0494/97, E-0495/97 og E-0496/97 (8. april 1997)

I medfoer af de retningslinjer for faellesskabsinitiativerne til industriel omstilling, der blev vedtaget af Kommissionen i 1994, er medlemsstaterne blevet opfordret til at forelaegge Kommissionen udkast til operationelle programmer. Der er saaledes blevet indgivet 45 operationelle programmer for KONVER, 28 for RESIDER, 30 for RECHAR og 13 for RETEX. Kommissionen har godkendt disse operationelle programmer; deres gennemfoerelse paahviler i henhold til naerhedsprincippet de medlemsstater eller regioner, der vaelger de projekter, som skal finansieres paa grundlag af de operationelle programmer.

De oversigter, der sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat, indeholder samtlige oplysninger vedroerende de beloeb, der er tildelt hvert operationelt program RETEX, RECHAR, RESIDER og KONVER for perioden 1994-1997, og den budgetmaessige gennemfoerelse af disse faellesskabsinitiativer indtil 1996. De oprindelige bevillinger er udtrykt i 1994-priser for De Tolv og i 1995-priser for de nye medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0290/97 af Noël Mamère (V) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: »Kontrolleret anvendelse« af asbest

I alle de nordeuropaeiske lande bruges der hvert aar store beloeb paa gradvis at fjerne asbest fra bygninger, hvor dette materiale er anvendt. I andre af Unionens lande er der alt for ofte en mere forsigtig politik, hvad det angaar.

Har Den Europaeiske Union vedtaget tekster om farerne ved asbest?

Hvad har Kommissionen gjort for at fremme et totalforbud med anvendelse af asbest i bygninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (25. april 1997)

Arbejdstagerne har siden 1983 vaeret beskyttet mod risici i forbindelse med asbest i kraft af Raadets direktiv om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at vaere udsat for asbest (83/477/EOEF ((EFT L 263 af 24.9.1983. )), aendret ved direktiv 91/382/EOEF ((EFT L 206 af 29.7.1991. ))).

Dette direktiv kraever forebyggende foranstaltninger og goer navnlig aktiviteter, hvorunder arbejdstagerne kan blive udsat for asbest, afhaengige af et anmeldelsessystem, der administreres af den paagaeldende medlemsstat. Direktivet forbyder sproejtning med asbest og anvendelse af isolerende eller lyddaempende materialer af ringe vaegtfylde, som indeholder asbest.

Kommissionen har sendt Raadet og Parlamentet en meddelelse om arbejdstagernes beskyttelse mod asbest. Kommissionen afventer bemaerkninger herom, og vil fortsaette sit arbejde paa at forbedre arbejdsbeskyttelsen ((KOM(96) 426 endelig udg. )).

Kommissionen forstaar det aerede medlems bekymringer over sundhedsfaren i forbindelse med asbestfibre. Den minder dog om, at Faellesskabet har reguleret markedsfoeringen af asbestholdige produkter siden midten af 1980'erne. Derfor er alle asbestfibre med en enkelt undtagelse helt forbudt, og 14 produktkategorier, der indeholder den sidste fiber, der kendes under navnet krysotil, er ogsaa forbudt. Andre produkter, der indeholder krysotil, ligger uden for Faellesskabets harmonisering og har fri bevaegelighed, forudsat de er tilstraekkelig maerket og overholder EF-traktatens artikel 30-36.

I 1993 udarbejdede Kommissionen et foreloebigt direktivforslag om forbud mod asbest med nogle enkelte undtagelser. Forslaget kunne imidlertid ikke opnaa kvalificeret flertal. Kommissionen indledte paa ny droeftelserne om asbestspoergsmaalet med medlemsstaternes eksperter i 1996. De seneste moeder fandt sted den 26. juli og 7. november 1996. Kommissionen vil snarest muligt gennemgaa de seneste videnskabelige, tekniske og oekonomiske analyser for at kunne genbehandle sin asbestpolitik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0513/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Byplanlaegningsmaessigt overgreb i Segovia

Har Kommissionen kendskab til det overgreb paa den kulturelle bevidsthed og den historiske kulturarv, som de lokale myndigheder i Segovia er i faerd med at begaa ved at give tilladelse til opfoerelse af et hotel kun faa meter fra byens romerske akvaedukt?

Er den endvidere klar over, at dette skandaloese overgreb begaas i en by, der af UNESCO er erklaeret for en del af menneskehedens faelles kulturarv?

Hvilke skridt agter den at tage i lyset af denne sags alvorlige og presserende karakter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (4. april 1997)

Kommissionen er bekendt med forslaget til opfoerelse af et hotel i naerheden af Segovia-akvaedukten, der af UNESCO er erklaeret for en del af menneskehedens faelles kulturarv.

Selvom Kommissionen ligeledes har kendskab til de protester, der er kommet til udtryk over for dette byplanlaegningsprojekt, goer den det aerede medlem opmaerksom paa, at den i medfoer af naerhedsprincippet og EF-traktatens artikel 128 ikke kan gribe ind, eftersom ansvaret for beskyttelse af den nationale, regionale og lokale kulturarv udelukkende henhoerer under de nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0933/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: EUF og fiskeriaftalen med Guinea-Bissau

Vil Kommissionen oplyse, hvor store beloeb, der i 1995 og 1996 er ydet i EUF-stoette til Guinea-Bissau med henblik paa at finansiere udviklingen af den nationale fiskerisektor, samt angive de konkrete projekter, denne stoette er givet til?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-0923/97, E-0924/97, E-0925/97, E-0926/97, E-0927/97, E-0928/97, E-0929/97, E-0930/97, E-0931/97, E-0932/97, E-0933/97 og E-0934/97 (23. april 1997)

Som svar paa de spoergsmaal, der er stillet om beloebenes stoerrelse og om de konkrete projekter til fordel for tolv stater i Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet (AVS) med henblik paa udvikling af deres fiskerisektor, vil det aerede medlem samt Parlamentets generalsekretariat faa direkte tilsendt et dokument med en liste over de fiskeriprojekter i udviklingslandene, der har modtaget tilskud fra Faellesskabet.

Dette dokument rummer en raekke oversigter, der goer det muligt at give detaljeret oplysning om foranstaltningens art, maalsaetninger, modtagere samt Faellesskabets bidrag.