ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0166/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(29. januar 2003)

Om: Brug af fællesskabsmidler i den græske sundhedssektor

Under drøftelserne i det græske parlament om vedtagelsen af statsbudgettet for 2003 forelagde den græske regering nogle oplysninger, der viste, at der under gennemførelsen af programmet for offentlige investeringer i sundheds- og socialsektoren i 2002 var blevet ydet 5,9 mio. EUR fra EU-fonde til den græske offentlige sektors kapitaldeltagelse i offentlige virksomheder og organisationer samt 11 mio. EUR til andre udgifter.

Ved Kommissionen, hvilke virksomheder og organisationer disse 5,9 mio. EUR er blevet ydet til, hvilke beløb der er blevet investeret i hvert enkelt selskab, og hvilken EU-fond disse midler stammer fra i hvert enkelt tilfælde? I hvilket fællesskabsprogram eller initiativ indgår disse investeringer, og hvornår er de nøjagtigt blevet optaget i det pågældende program eller initiativ? Til betaling af hvilke udgifter blev de 11 mio. EUR i fællesskabsbevillinger stillet til rådighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(5. marts 2003)

I henhold til de oplysninger, som de græske myndigheder har forelagt Kommissionen, svarer de pågældende beløb til de udbetalinger, som myndighederne har foretaget til de endelige støttemodtagere i forbindelse med en række projekter, som finansieres under en række forskellige operationelle programmer inden for anden og tredje EF-støtteramme på sundhedsområdet.

Beløbet på 5,9 mio. EUR svarer til kapitalforøgelsen hos de offentlige selskaber, som er de endelige støttemodtagere inden for rammerne af de pågældende programmer. Hvis den endelige støttemodtager et offentligt selskab, foretages udbetalingerne faktisk som en forøgelse af selskabets aktiekapital. På sundhedsområdet i Grækenland drejer det sig hovedsageligt om Depanom A/S, som har den græske stat som eneaktionær, og som har ansvaret for at udvikle infrastrukturer på sundhedsområdet.

De 11 mio. EUR til andre udgifter svarer til de udbetalinger, som de græske myndigheder har foretaget til andre endelige støttemodtagere end offentlige selskaber med henblik på at gennemføre en lang række projekter, som finansieres under disse programmer.

Kommissionen har bedt de græske myndigheder om en opgørelse over disse udgifter fordelt på programmer og om muligt på endelige støttemodtagere. Så snart man har modtaget disse oplysninger, vil de blive sendt til det ærede medlem.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0167/03

af Nirj Deva (PPE-DE) til Kommissionen

(29. januar 2003)

Om: Sundhedspleje for ældre ordninger mellem medlemsstaterne

1. Når en ældre og syg EU-borger er nødt til at flytte fra en medlemsstat (Det Forenede Kongerige) til en anden (Spanien) for at opnå et acceptabelt plejeniveau og der i denne forbindelse ville blive ydet tilskud til honorarudgifterne, hvis plejen blev givet/opnået i UK er det så acceptabelt, at en EU-stat (Det Forenede Kongerige) helt eller delvist kan tilbageholde tilskuddet til den pågældende?

2. Stemmer Det Forenede Kongeriges politik overens med EU-politikken, hvad angår:

a) politikkens lovlighed og indgreb i rettigheder

b) effektiv fri bevægelighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(7. marts 2003)

Det ærede parlamentsmedlem har stillet et spørgsmål om aftaler mellem medlemsstaterne vedrørende plejeforanstaltninger for ældre. Spørgeren ønsker at vide, om Det Forenede Kongerige er i sin ret til at nægte at yde tilskud til plejeudgifterne, hvis en ældre borger flytter til en anden medlemsstat og der ville være blevet ydet tilskud til plejeudgifterne i Det Forenede Kongerige.

Det fremgår ikke tydeligt af spørgsmålet, hvilket tilskud der er tale om, og derfor heller ikke, om det falder under anvendelsesområdet for Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet(1).

Rådets direktiv 90/365/EØF af 28. juni 1990 om opholdsret for lønmodtagere og selvstændige, der er ophørt med erhvervsaktivitet(2), sikrer ret til ophold i en anden medlemsstat for pensionister

Der gælder dog følgende to betingelser:

- personen skal være i besiddelse af tilstrækkelige midler (pension), således at vedkommende ikke under opholdet vil falde værtsmedlemsstatens sociale system til byrde

- den pågældende person skal være omfattet af en sygeforsikringsordning.

Hvis Kommissionen ikke får yderligere oplysninger om de plejeudgifter, der nævnes af det ærede medlem, er den ikke i stand til at afgøre, hvorvidt der er tale om en overtrædelse af fællesskabsretten eller en fællesskabspolitik. Hvis det ærede medlem fremlægger yderligere oplysninger til Kommissionen, kan dette problem bedre belyses.

Kommissionen er dog ikke vidende om, at personer, der har brug for pleje og ikke selv kan betale udgifterne hertil, faktisk hindres i at udøve deres ret til fri bevægelighed.

(1) EFT L 149 af 5.7.1971.

(2) EFT L 180 af 13.7.1990.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0239/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om: Overskridelser af budgettet for bygning af Attika-vejen

Kan Kommissionen oplyse, hvilke bevillinger der var blevet afsat til bygning af Attika-vejen, og hvilke overskridelser af budgettet der hidtil er blevet konstateret (i alt og for de enkelte dele af projektet), og hvad der er årsagerne til disse overskridelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(26. februar 2003)

Attika-vejen indgår i det operationelle program Veje, Havne og Byudvikling 2000-2006 og er et større projekt, jf. artikel 25 og 26 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1).

Dette projekt har fået tildelt 476 mio. EUR fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) for perioden 2000-2006, hvilket svarer til en offentlig udgift på 951 mio. EUR og en samlet omkostning, herunder private bidrag, på 1 713 mio. EUR. Der er ikke mulighed for at hæve EFRU-bidraget i denne periode.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0379/03

af Pietro-Paolo Mennea (PPE-DE) til Kommissionen

(7. februar 2003)

Om: Græske skulpturer på British Museum

Skulpturerne fra Parthenon i Athen, som er 2 500 år gamle, har i mange år været udstillet og opbevaret på British Museum i London.

Skulpturerne er en integrerende del af Parthenon, som Unesco har anerkendt som verdenskulturarv.

Fra den 13. til den 29. august 2004 er Grækenland og Athen vært for de 28. Olympiske Lege, som er en stor begivenhed både i og uden for sportsverdenen.

Ifølge en stor del af verdensopinionen bør Parthenon-skulpturerne, som i dag befinder sig på British Museum, nødvendigvis og retfærdigvis bringes tilbage til deres naturlige hjemsted på Akropolis i Athen.

Vil Kommissionen på baggrund af ovenstående henvende sig til den britiske regering og de kompetente britiske myndigheder og søge at overtale disse til i anledning af De Olympiske Lege at returnere ovennævnte skulpturer til Grækenland, således at de kan vende tilbage til deres historiske oprindelsessted?

Skulle dette ske, ville det være et tegn på en særdeles civiliseret optræden fra Det Forenede Kongeriges side.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(24. februar 2003)

For så vidt angår svar på den skriftlige forespørgsel, henvises det ærede medlem til Kommissionens svar på spørgsmål H-690/99 af Pedro Aparicio Sánchez(1) og H-761/99 af Konstantinos Alyssandrakis(3) til spørgetiden under Parlamentets mødeperiode i december 1999 og skriftlig forespørgsel E-2847/99 af Lucio Manisco(2).

(1) Skriftligt svar af 14.12.1999.

(2) EFT C 303 E af 24.10.2000, s. 119.

(3) Skriftligt svar af 14.12.1999.
3.

Vil Kommissionen opfordre den ungarske regering til at ophæve lov 2001/LXXIV (PA 153), før den træder i kraft den 1. januar 2003? Vil Kommissionen opmuntre den ungarske regering til at forblive tro over for idealerne i lov 1990/IV, som kunne bruges som en lovgivningsmodel for andre medlemsstater?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/2

(2004/C 65 E/003)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2725/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(30. september 2002)

Om: Overtrædelse af EU's miljøbestemmelser på motorvejsstrækningen A-9 mellem Spanien og Portugal

Anlægningsarbejderne på motorvej A-9 på strækningen mellem Rebullón-krydset (Tui, Spanien) og den portugisiske grænse indvirker i meget høj grad på miljøet i det pågældende område og har forårsaget en række skader, navnlig på floder og vandløb. I forbindelse med projekteringen af dette vejprojekt, der berører borgerne i området, har der ikke været foretaget en miljøvurderingsundersøgelse, og det springer især i øjnene, at der ikke er foretaget en analyse af behovet for grundvandsressourcer med henblik på konsum og kunstvanding af de tilgrænsende landbrugsarealer. Dette har resulteret i en mangelfuld dræning, som sammen med de meteorologiske forhold har påført området uoprettelig skade. De kompetente myndigheder, der står for projektet (ministeriet for økonomisk udvikling, lokalregeringen i Galicia og kommunalbestyrelserne i området), viger uden om dette problem og sidder de mange og hyppige klager fra borgerne overhørig. Dertil kommer, at projektet har kostet to menneskeliv — en lastbilchauffør mistede livet, da en drager faldt ned, og en anden mistede livet under en protestsaktion — begge sager, som verserer for retten.

Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang disse anlægsarbejder modtager EU-støtte? Kan den endvidere undersøge, om den spanske stat i forbindelse med gennemførelsen af projektet har overtrådt miljøbeskyttelsesbestemmelserne med hensyn til dumpning af affald?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Margit Wallström

(3. april 2003)

Kommissionen har fået kendskab til de forhold, det ærede medlem nævner, gennem skriftlig forespørgsel nr. E-1924/02 fra Rosa Miguelez Ramos og María Sornosa Martínez (1). Som følge heraf har den indledt en rutinemæssig sag under referencenummer 2002/2199.

Kommissionen har anmodet de spanske myndigheder om nærmere oplysninger vedrørende de fremførte forhold for at verificere, om den gældende fællesskabslovgivning er blevet overholdt.

De spanske myndigheder har som svar herpå fremsendt den miljøindvirkningsvurdering, der er foretaget i forbindelse med vejstrækningen, samt tilladelsen til at igangsætte projektet, som blev givet den 30. august 2000.

Endvidere har de spanske myndigheder fremsendt en kopi af kapitlet om hydrologi, som er indeholdt i miljøindvirkningsvurderingen i forbindelse med dette projekt, og som nu er genstand for en analyse i Kommissionen.

For så vidt angår spørgsmålet om fællesskabsfinansiering, fremgår det på grundlag af de oplysninger, de spanske myndigheder har indgivet til Kommissionen, at anlæggelsen af delstrækningen af motorvej A-9 fra Rebullón-krydset til den portugisiske grænse udelukkende finansieres af et koncessionsselskab, uden nogen finansiering fra Fællesskabets side.

(1) EFT C 301 E af 5.12.2002.
1.

Ifølge EF-traktatens artikel 12, 39 og 43 er vandrende arbejdstagere og selvstændige berettiget til samme behandling som arbejdstagere i værtsmedlemsstaten. Det nævnte »Eigenheimzulage« (og det dertil hørende »Kinderzulage«) ydes ikke specielt til arbejdstagere, men derimod til alle. Det er en generel ordning til fremme af besiddelse af egen bolig. Disse foranstaltninger til gavn for besiddelse af egen bolig — der i øjeblikket er ved at blive ændret af den tyske lovgiver — er forbundet med en status som ubegrænset skattepligtig. Alle arbejdstagere, som er ubegrænset skattepligtige i Tyskland, er støtteberettigede. I henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet nyder vandrende arbejdstagere samme »sociale og skattemæssige fordele« som værtsmedlemsstatens arbejdstagere. De Europæiske Fællesskabers Domstol har defineret disse som »alle rettigheder, det være sig med eller uden tilknytning til en arbejdskontrakt, som tilkommer enhver indenlandsk arbejdstager, i det væsentlige på grund af hans objektive status som arbejdstager, eller allerede fordi han har sædvanlig bopæl på det nationale område, og hvis udstrækning til også at gælde arbejdstagere med statsborgerskab i de andre medlemsstater må antages at kunne fremme disses mobilitet inden for Fællesskabet (3).« I den udstrækning det nævnte »Eigenheimzulage« skal betragtes som en fordel i henhold til artikel 7, stk 2, i forordning (EØF) nr. 1612/68, er personer, der er omfattet af denne forordning, berettiget til at nyde godt deraf, så længe de opfylder de generelle betingelser. Det er imidlertid langtfra indlysende, at artikel 7, stk 2, skal udvides til at dække alle fordele med tilknytning til skattemæssig status. Selv om det er vigtigt at sikre, at enkeltpersoner ikke fratages retten til fordele, når de udøver deres frie bevægelsesret, er det også vigtigt at undgå overlappende fordele.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/8

(2004/C 78 E/0008)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3645/02

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(17. december 2002)

Om: Fængsling af Shakir

Har Kommissionen kendskab til sagen vedrørende Adly Shakir, en koptisk kristen fra Beni Suef, Egypten, som ifølge menneskerettighedsorganisationer er ved at afsone en straf på 25 års fængsel efter en retssag i 1997, hvor han fejlagtigt blev dømt for mordene på de fleste af sine nærmeste pårørende? Mener Kommissionen, at den måde, Shakirs sag er blevet behandlet på, er i overensstemmelse med artikel 2 i associeringsaftalen mellem Egypten og EU?

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage på Shakirs vegne over for de egyptiske myndigheder?
3.

Er Kommissionen rede til at fraråde den rumænske regering og Verdensbanken at fortsætte ad den vej både ved at argumentere for, at der ikke bør være tale om en eventuel ny guldudvinding i dette område ved åben minedrift (dagbrud), og ved at sikre sig, at der efter minedriftens ophør ikke efterlades en dødelig giftkilde?
3.

Har Kommissionen siden midten af 1990’erne undladt at tilskynde Moldova til at ansøge om medlemskab af EU eller tilstræbe en anden form for tilnærmelse til EU? Er dette indtil videre en straf for Moldovas skæbne, fordi det endnu ikke er blevet indlemmet på ny i Rumænien, hvilket har været på tale siden begyndelsen af 1990'erne?
I henhold til artikel 3a i direktivet om fjernsyn uden grænser kan enhver medlemsstat træffe foranstaltninger i overensstemmelse med fællesskabsretten for at sikre, at et tv-spredningsforetagende under dens jurisdiktion ikke udnytter sin eneret til at udsende begivenheder, der af den pågældende medlemsstat anses for at være af væsentlig samfundsmæssig interesse, på en sådan måde, at en betydelig del af befolkningen i den pågældende medlemsstat forhindres i at kunne følge sådanne begivenheder via direkte eller tidsforskudt transmission på gratis fjernsyn. Træffer en medlemsstat sådanne foranstaltninger, udarbejder den en liste over begivenheder, som den anser for at være af væsentlig samfundsmæssig interesse. Der er ikke udarbejdet en sådan liste i Belgien. Derfor er det ikke muligt at bryde den belgiske nationale lovgivning i henhold til direktivets artikel 3a. En evaluering af mulige foranstaltninger, som Belgien vil foreslå i henhold til artikel 3 a i direktivet, kan kun gennemføres i henhold til den procedure, som foreslås i denne artikel.

Derudover understreger Kommissionen, at artikel 3 a i direktivet ikke kan fortolkes på en sådan måde, at man kan gøre det umuligt at sælge enerettigheder til en bestemt begivenhed.

Artikel 3 a har til formål at sikre, at offentligheden kan følge en bestemt begivenhed hos mindst en gratis tv-station, men den har ikke til formål at sikre, at offentligheden kan følge den bestemte begivenhed hos alle gratis tv-stationer, som kunne være interesseret i at sende den pågældende begivenhed.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/299

(2004/C 88 E/0306)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3626/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. december 2002)

Om: Grækenlands gennemførelse af direktiv 1999/70/EF

I Rådets direktiv 1999/70/EF (1) af 28. juni 1999 om »tidsbegrænset ansættelse« er det fastsat, at medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme nærværende direktiv senest den 10. juli 2002. Tre måneder efter udløbet af den sidste frist for Grækenlands gennemførelse af direktiv 1999/70/EF, offentliggjorde den græske regering et udkast til præsidentielt dekret, som på ulovlig måde fra direktivets anvendelsesområde undtager kontraktansatte i den offentlige sektor, privatretlige juridiske personer, lokale myndigheder og mange andre områder af økonomisk virksomhed.

Det økonomiske og sociale udvalg i Grækenland forkastede i den udtalelse, det afgav om det præsidentielle dekret med enstemmighed mellem arbejdstagere og arbejdsgivere de ovennævnte undtagelser, som værende »i modstrid med direktivet«. Eftersom direktiv 1999/70/EF vedrører mange tusinde arbejdstagere i Grækenland, som arbejder under usikre og prekære forhold, bedes Kommissionen oplyse, hvorfor den ikke iværksætter proceduren med indbringelse for EU-Domstolen, eftersom Grækenland for det første ikke har overholdt fristen for gennemførelse af direktiv 1999/70/EF og den græske regering for det andet på en utålelig måde begrænser anvendelsesområdet for direktiv 1999/70/EF?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(14. januar 2003)

Da Grækenland ikke har givet Kommissionen nogen meddelelse om gennemførelsen af direktiv 1999/70/EF om rammeaftalen vedrørende tidsbegrænset ansættelse, der er indgået af EFS, UNICE og CEEP, bliver Kommissionen nødt til at undersøge muligheden for at indlede overtrædelsesprocedurer mod Grækenland på dette grundlag.

(1) EFT L 175 af 10.7.1999, s. 43.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/310

(2004/C 88 E/0315)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3916/02

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(14. januar 2003)

Om: Spil på internettet

Som Kommissionen ganske rigtigt påpeger i sit svar på skriftlig forespørgsel E 2885/01 (1), er hasardspil på internettet underlagt medlemsstaternes indbyrdes forskellige lovgivninger på dette område, hvilket skaber hindringer på det indre marked, som det er nødvendigt at tage stilling til.

Kan Kommissionen i betragtning af, at hasardspil på internettet af natur er grænseoverskridende, og at de nationale udbydere af lotterispil har konstateret, at der er behov for en indsats på fællesskabsplan, oplyse, hvilke skridt den har taget i så henseende? Har Kommissionen undersøgt, om en harmonisering er nødvendigt på dette område? Og kan den oplyse, på hvilken måde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(3. marts 2003)

For så vidt angår spil på internettet er en række medlemsstater i gang med at tilpasse deres lovgivning eller indføre nye love med henblik på regulering af sådanne informationssamfundstjenester. Disse nye love skal meddeles i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/48/EF af 20. juli 1998 om ændring af direktiv 98/34/EF om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (2). Kommissionen kan derfor forsikre det ærede medlem om, at den ved hjælp af denne mekanisme overvåger udviklingen på området og sikrer, at sådanne nye nationale love ikke fører til uberettigede hindringer på det indre marked, idet der tages hensyn til disse tjenesters karakteristika i overensstemmelse med EF-Domstolen retspraksis. Kommissionen mener imidlertid ikke, at det for øjeblikket er nødvendigt med en harmonisering på dette område.

(1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 211.

(2) EFT L 217 af 5.8.1998.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/10

(2004/C 70 E/010)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3226/02

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(14. november 2002)

Om: Motorcyklisters sikkerhed i forbindelse med autoværn

På et møde mellem Carlos Bautista og Loyola de Palacio i september 2001, medgav kommissionsmedlemmet, at autoværn i deres nuværende udformning er farlige for motorcyklister. Kommissionens-medlemmet forsikrede, at der straks ville blive truffet foranstaltninger for at afhjælpe dette problem.

1. Kommissionen bedes redegøre for, hvilke foranstaltninger der er blevet truffet for at forbedre motorcyklisters sikkerhed i forbindelse med autoværn?

2. Hvilke fremtidsplaner har Kommissionen for en forbedring af motorcyklisters sikkerhed i forbindelse med autoværn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(18. december 2002)

Den ringe sikkerhed, der gør sig gældende for motorcyklister, bekymrer Kommissionen meget, og den griber derfor problemet an fra forskellige vinkler. Det skal erindres, at medlemsstaterne har ansvaret for at udstyre vejene med effektive trafiksikkerhedssystemer, herunder autoværn.

Kommissionen har givet Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) i opdrag at udarbejde en ny harmoniseret europæisk standard på grundlag af den nugældende EN 1317 om vejsikkerhedssystemer, som vil kræve, at alle vejsikkerhedssystemer gøres til genstand for EF-mærkning. Således vil sikkerhedssystemer, som markedsføres, skulle opfylde en række fælles minimumskrav. I sin nuværende form omfatter denne standard imidlertid ikke specifikke tester for motorcyklister. På indeværende tidspunkt findes der forskellige forsøgsvise løsninger til opfyldelse af behovene for denne gruppe trafikanter.

Bedre sikring af steder, hvor der sker mange ulykker, samt information til motorcyklisterne på risikofyldte vejstrækninger anses for at være en effektiv løsning på kort sigt. Med henblik herpå har Kommissionen bebudet et forslag til direktiv om bedre sikring af steder med høj ulykkesrisiko i sit lovgivnings- og arbejdsprogram for 2003 (1).

(1) KOM(2002) 590 endelig udg.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/16

(2004/C 70 E/016)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3646/02

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(17. december 2002)

Om: Arrestation af Juan Carlos Gonzalez Leiva

Kommissionen ved, at Juan Carlos Gonzalez Leiva, formand for »Cuban Human Rights Foundation« og »Brotherhood of the Independent Blind People of Cuba«, har været fængslet i Holguín, Cuba, siden marts 2002 (jf. skriftlig forespørgsel E1458/02 (1)).

Ved Kommissionen også, at denne mand mishandles og udsættes for slag og er ved at dø af underernæring?

Er Kommissionen rede til at træde i aktion og lægge pres på myndighederne for at bevirke, at den voldelige behandling af menneskerettighedsaktivister på Cuba bringes til ophør?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(14. februar 2003)

Kommissionen holdes jævnligt underrettet om Juan Carlos Gonzalez Leivas situation. Så vidt den er orienteret, vejede menneskerettighedsaktivisten i begyndelsen af januar 2003 under 41 kg som følge af en sultestrejke, han indledte den 4. september 2002 og afsluttede den 25. december 2002 for at protestere mod de anklager, der var rettet mod ham og andre involverede aktivister.

Kommission har gentagne gange henledt de cubanske myndigheders opmærksomhed på Juan Carlos Gonzalez Leivas situation og menneskerettighedssituationen i almindelighed. Som det er tilfældet for andre partnerlande, er den interne menneskerettighedssituation et vigtigt aspekt ved vore forbindelser med Cuba og vil vedblive dermed. Efter Kommissionens opfattelse er en politik baseret på engagement og dialog den, der er bedst egnet til at fremme en positiv udvikling i denne henseende.

(1) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 109.