ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1615/02

af Christopher Beazley (PPE-DE) til Kommissionen

(5. juni 2002)

Om: Erstatningskrav fra Hunting Technical Services som følge af afbrydelsen af projekt 7-ACP UN1012 Oban Hills-programmet

I 1996 blev al støtte til Nigeria ensidigt bragt til ophør af EU. Firmaet Hunting Technical Services (HTS), hvis kontrakt var blevet afbrudt som et direkte resultat heraf, indsendte et krav til Kommissionen om erstatning i overensstemmelse med kontraktens bestemmelser. Da Kommissionen ikke havde foreslået en ordning efter fire år, indsendte HTS en klage over fejl eller forsømmelser til Den Europæiske Ombudsmand (klage nr. 444/2000/ME).

Den 7. februar 2002 konkluderede Ombudsmanden, at Kommissionen havde mulighed for at foreslå en ordning inden for det pågældende tidsrum, og da den ikke havde gjort dette, var der tale om fejl eller forsømmelser. Han henstillede, at der blev indgået et forlig om sagen senest ved udgangen af maj 2002. Kommissionen har igen redegjort for sin holdning, der er, at den ikke kan gøre dette, fordi den ikke er kontrahent.

Kan Kommissionen redegøre for, hvorfor den har undladt at anvende de beføjelser, den udtrykkeligt har i forbindelse med Den Europæiske Udviklingsfond med henblik på at rette sig efter henstillingen om at foreslå en ordning af de finansielle krav, HTS har stillet, inden for den af Ombudsmanden fastlagte frist?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(19. juli 2002)

Kommissionen deler det ærede medlems bekymringer vedrørende forsinkelsen i bilæggelsen af tvisten mellem Hunting Technical Services (HTS) og de nigerianske myndigheder, som førte til, at sidstnævnte i 1996 afbrød kontrakten om faglig bistand.

Som det ærede medlem er klar over, fungerer Kommissionen som finansieringsagentur inden for rammerne af Den Europæiske Udviklingsfond (EDF) og er ikke kontrahent. I henhold til bestemmelserne i finansieringsaftalen mellem Kommissionen og Nigerias regering, hvorved den ledende anvisningsberettigede kan gribe ind, hvis den nationale anvisningsberettigede ikke overholder sin bemyndigelse, fremsendte Kommissionen sit forslag til et forlig til den nationale anvisningsberettigede i Nigeria tilbage i maj 2001. Til trods for adskillige påmindelser har Kommissionen kun modtaget et skriftligt svar pr. brev dateret den 2. maj 2002. I fortsættelse af dette svar har den ledende anvisningsberettigede i EUF besluttet at anvende sine beføjelser i henhold til finansieringsaftalen og foretage betalinger direkte til det pågældende firma ud af bevillingerne til Nigeria under 7. EUF.

På et møde i Bruxelles den 29. maj 2002 blev der fremlagt en bilæggelsesaftale for HTS. Ombudsmanden havde henstillet, at der blev fremlagt en ordning til bilæggelse af de finansielle krav senest den 31. maj 2002, og Kommissionen har således efterkommet denne henstilling. Efterfølgende har HTS indgået forliget, som det blev præsenteret af Kommissionen på det pågældende møde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2737/02

af Torben Lund (PSE) til Kommissionen

(23. september 2002)

Om: Grænseværdier for GMO'er og lovsjusk

Europa-Parlamentet (EP) vedtog den 3. juli 2002 sin førstebehandling af to direktivforslag om henholdsvis sporbarhed af GMO-materiale og mærkning af GMO-behandlede fødevarer og foder. Et markant flertal i EP vedtog en grænseværdi på 0.5 % indhold af godkendte GMO'er for mærkning af fødevarer. Kommissionen er tilsyneladende nu ved at udarbejde et forslag om såsæd. Heri foreslås grænseværdier for GMO-kontaminering i konventionel såsæd på mellem 0,3 % og 0,7 % -grænseværdier, der ikke harmonerer med EP's beslutning den 3. juli 2002.

I den forbindelse bedes Kommissionen redegøre for, hvorfor den ikke foreslår grænseværdier, der svarer til EP's beslutning (eventuelt ved en reference til EP's endelige beslutning), så forbrugere og landmænd ikke forvirres og vildledes. Hvad betyder dette forslag i forhold til de forslag, som EP stemte om den 3. juli 2002? Hvordan og eventuelt hvornår bliver EP inddraget i sagen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. oktober 2002)

Kommissionen er fortsat i gang med de interne drøftelser om et udkast til et kommissionsdirektiv om ændring af bilagene til direktiverne om markedsføring af såsæd. Det drejer sig navnlig om renhedskriterier, idet der fastsættes grænser, der tillader tilfældig eller teknisk uundgåelig forekomst af genetisk modificerede frø i frøpartier af sorter, som ikke er genetisk modificeret. De foreslåede grænser for tilladt forekomst af genetisk modificerede organismer ligger på 0,3 %, 0,5 % og 0,7 %.

Efter Kommissionens opfattelse er det yderst vigtigt, at der fastsættes grænser i frøbestemmelserne, så der tages højde for realiteterne, nemlig at der kan findes spor af genetisk modificerede frø i frøpartier af sorter, som ikke er genetisk modificeret. Det svarer til, at der også er fastsat regler for andre urenheder, der kan forekomme. Der er således behov for forskrifter hurtigst muligt, så forholdsregler over for en sådan tilfældig forekomst kan træffes på en harmoniseret måde.

Når de interne drøftelser i Kommissionen er afsluttet, får medlemsstaterne og Parlamentet, som allerede meddelt af kommissæren med ansvar for sundhed og forbrugerbeskyttelse, lejlighed til at behandle forslaget nærmere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2682/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(24. september 2002)

Om: Nitratdirektivet

Kommissionen skal have tak for sin fremragende men også meget foruroligende beretning om gennemførelse af Rådets direktiv 91/676/EØF(1) om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget Sammenfattende rapport på grundlag af medlemsstaternes rapporter for år 2000(2).

De vigtigste kort i beretningen er dog kun ledsaget af engelsk tekst, og på oversigtskortet er områderne i det vestlige Europa med Atlanterhavet ikke med, bl.a. den selvstyrende region Azorerne, som ikke blot juridisk, men også geografisk hører til Europa.

Har Kommissionen til hensigt at udgive de øvrige sprogversioner med fuldstændige kort?

Vil Kommissionen medtage det vestlige Europa med Atlanterhavet på det vigtigste kort?

Agter Kommissionen at distribuere beretningen på en måde, som er i overensstemmelse med vigtigheden af det problem, den beskæftiger sig med?

(1) EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.

(2) KOM(2002) 407.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(17. oktober 2002)

Kommissionen takker det ærede medlem for hans vurdering af den beretning om gennemførelsen af Rådets direktiv 91/676/EØF, som er blevet offentliggjort i år og nu er ved at blive trykt. Situationen giver bestemt anledning til bekymring, men der begynder at aftegne sig væsentlige fremskridt, såvel med hensyn til overvågningssystemerne for vandet som for udpegningen af sårbare områder, indholdet af handlingsprogrammerne og kontrollen med gennemførelsen heraf.

Beretningen er tilgængelig på Kommissionens Internet-server på samtlige sprog, men landkortene (som elektronisk set optager megen plads) er kun medtaget i den engelske version. Publikationskontoret (OPOCE) er i gang med at indsætte farvelagte kort i papirudgaven af beretningen, som vil foreligge på samtlige EU-sprog ved udgangen af 2002.

For så vidt angår Azorerne, er disse medtaget på det generelle landkort over sårbare områder (selv om der endnu ikke officielt er udpeget sådanne områder), men ikke på kortene over overvågning af og udviklingen i vandkvaliteten, eftersom der ikke er medtaget data herom for Azorernes vedkommende i rapporten (for 2000) fra Portugal.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2694/02

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. september 2002)

Om: Forenkling af ordningen for tilladelser til ind- og udførsel af militært udstyr

I henhold til en rapport fra det belgiske parlament af 28. april 1999 (doc. 614/4 95/96) påtænkte Kommissionen dengang at udarbejde en forenklet ordning for ind- og udførsel af militært udstyr inden for (!) EU?

Kan Kommissionen oplyse, om oplysningerne i denne rapport er korrekte, og hvor langt man er nået med ordningen for tilladelser? Kan Kommissionen oplyse dersom den endnu ikke har foretaget sig noget om den fortsat har til hensigt at gøre det? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(25. oktober 2002)

Kommissionen har altid været positivt indstillet over for ethvert tiltag, der forenkler overførsler mellem medlemsstaterne. Når det drejer sig om overførsel af militært udstyr fremmes denne forenkling især af mere nøjagtige definitioner på området og af en mindre formaliseret arbejdsgang i forbindelse med ind- og udførslen, uanset hvilken slags udstyr, der er tale om.

På grund af problematikkens særligt følsomme natur, som oven i købet berører adskillige aspekter af den europæiske integration, deriblandt den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, er det ønskeligt, at der opnås bred enighed, således at ethvert initiativ bidrager positivt til integrationsprocessen.

Følgelig er det vigtigt for Kommissionen at have en klar indsigt i, hvilken merværdi et lovgivningsinitiativ indebærer, hvor store chancerne er for, at det virker i praksis, og hvilke risici, der eventuelt er forbundet med det. Denne evaluering kunne udføres af Kommissionen og drøftes i de kompetente arbejdsgrupper.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2510/02

af Hans-Peter Martin (PSE) til Rådet

(3. september 2002)

Om: Valgkamp i et vigtigt medlemsland

I et af Den Europæiske Unions vigtigste medlemslande, Forbundsrepublikken Tyskland, afholdes valg den 22. september 2002.

På hvilke områder og på hvilken måde påvirker den nuværende heftige valgkamp Rådets arbejde?

Hvilke forestående forhandlinger og afgørelser bliver forsinket eller generet heraf?

Går dette ikke i første række ud over de planlagte forhandlinger med henblik på udvidelsen af Den Europæiske Union, og især landbrugsområdet?

Svar

(19. december 2002)

Som det ærede medlem lader forstå, forløber Rådets drøftelser, som enhver anden institutions, ikke i et vakuum og kan ganske rigtigt blive påvirket af politiske begivenheder, der indtræffer i en medlemsstat. Det forekommer imidlertid ikke muligt at etablere nogen nøjagtig årsagssammenhæng mellem en valgkampagne i en medlemsstat og resultatet af en given drøftelse i Rådet.

Under alle omstændigheder erindres der, for så vidt angår det eksempel, det ærede medlem nævner, om, at Det Europæiske Råd har forpligtet sig til at afslutte udvidelsesforhandlingerne inden Det Europæiske Råd i København, for at tiltrædelsestraktaten kan undertegnes i foråret 2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0538/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(27. februar 2002)

Om: Forfølgelser af græsktalende i Tyrkiet

Ifølge artikler i den tyrkiske presse er bogen af den tyrkiske forfatter Ömer Asan med titlen Den Pontiske kultur blevet beslaglagt af de tyrkiske myndigheder og forfatteren selv stillet for retten. Ömer Asan, der for to år siden blev hædret med Ipekçi-prisen, beskriver sproget, madtraditionerne og anekdoterne fra de 300 græsktalende landsbyer ved Sortehavet (Pontos). Det tyrkiske politi har allerede beslaglagt tusindvis af kopier af Asans bog.

Det er værd at bemærke, at der hersker stor foruroligelse i de landsbyer, som udgør resterne af den en gang så blomstrende græske kultur ved Sortehavet, som næsten blev udslettet efter 1922, idet de, der er blevet tilbage, er skabskristne, der er blevet tvunget til at give det udseende af at være konverteret til islam for at slippe for de tyrkiske myndigheders forfølgelser.

Hvordan reagerer Kommissionen på denne nye bølge af forfølgelser? Hvordan kan beslaglæggelsen af en bog af en prisbelønnet tyrkisk forfatter være foreneligt med de principper, der gælder for beskyttelse af ytringsfriheden i EU-landene? I hvilke sammenhænge har Kommissionen i løbet af de seneste to år bragt spørgsmålet om indskrænkning af ytringsfriheden i Tyrkiet på bane? I hvilke tilfælde har dette land måttet

bære de uheldige konsekvenser af sine handlinger? Kan Kommissionen garantere for indbyggernes sikkerhed i de 300 græsktalende landsbyer ved Sortehavet, som naturligvis er foruroligede på baggrund af, at den militære øverstbefalende i Kerasous Pontou (Giresun), Baki Onurlubas, har talt om angiveligt græske hemmelige planer om løsrivelse af Pontos og træning af oprørere fra Sortehavet i Grækenland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(15. april 2002)

Kommissionen er bekendt med sagen vedrørende Ömer Asans bog, som det ærede medlem henviser til. Ifølge de oplysninger, Kommissionen har adgang til, er Ömer Asan ved statssikkerhedsdomstolen i Istanbul blevet anklaget for separatistisk propaganda. Set i lyset af de politiske Københavnskriterier og mere specifikt ytringsfriheden giver denne sag anledning til alvorlig bekymring.

Kommissionen har taget spørgsmålet om ytringsfriheden op med Tyrkiet ved en række lejligheder såvel på møder i Associeringsrådet EU/Tyrkiet og Associeringsudvalget EF/Tyrkiet som på møder på højt niveau herunder det besøg, som kommissionsmedlemmet med ansvar for udvidelsen aflagde i Tyrkiet den 14.-15. februar 2002. Kommissionens bedømmelse af situationen, hvad ytringsfriheden i Tyrkiet angår, er indeholdt i de rapporter om Tyrkiets fremskridt mod optagelse, der med regelmæssige mellemrum offentliggøres. Der er stadig tale om begrænsning af ytringsfriheden bl.a. i form af beslaglæggelse af bøger og andre publikationer.

Skønt Kommissionen har forståelse for det ærede medlems bekymring for den omtalte befolkningsgruppes sikkerhed, kan den ikke give den garanti, som det ærede medlem efterlyser. Det kan kun de tyrkiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2108/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. juli 2002)

Om: Lukning af det medfinansierede selskab Typopoiitiria Thivas

I sit svar på mine tidligere forespørgsler (P-3402/01(1), P-1011/02(2)) om lukning af selskabet Typopoiitiria Thivas, som har fået støtte gennem forordning (EØF) 355/77(3) og (EØF) 866/90(4), understreger Kommissionen, at den ikke har modtaget svar fra de græske myndigheder, at Kommissionen navnlig er interesseret i, at de af strukturfondene støttede aktioner er i stand til at fungere og ikke ligger inaktive hen, og at Kommissionen efter svaret fra de græske myndigheder vil kunne undersøge en eventuel

anvendelse af artikel 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 2082/93(5) af 20. juli 1993 om ændring af forordning (EØF) nr. 4253/88(6) om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88(7) for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter med hensyn til inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb.

Har Kommissionen fået det ventede svar fra de græske myndigheder? Hvis ikke, hvad agter den at gøre?

(1) EFT C 147 E af 20.6.2002, s. 167.

(2) EFT C 205 E af 29.8.2002, s. 247.

(3) EFT L 51 af 23.2.1977, s. 1.

(4) EFT L 91 af 6.4.1990, s. 1.

(5) EFT L 193 af 31.7.1993, s. 20.

(6) EFT L 374 af 31.12.1988, s. 1.

(7) EFT L 185 af 15.7.1988, s. 9.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. september 2002)

Desværre har Kommissionen endnu ikke modtaget noget officielt svar fra de græske myndigheder og er derfor ikke i stand til at bekræfte, at der er indledt en procedure med henblik på at muliggøre en fortsat drift af virksomheden Tipopiitiria Thivas. Ikke desto mindre er der regelmæssige kontakter om dette spørgsmål mellem Kommissionen og det græske landbrugsministerium, og græske embedsmænd på højt niveau arbejder på at finde frem til en løsning af dette spørgsmål.

Imens fortsætter behandlingen efter de gældende procedurer af den klage af 23. februar 2002, som den pågældende virksomheds ansvarlige leder, hr. Barakakos, har indgivet, samt hans andragende nr. 1075/2001. Under alle omstændigheder finder Kommissionen, at det er op til de græske retsinstanser at tage stilling til den tvist, de har fået forelagt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2512/02

af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen

(9. september 2002)

Om: Foranstaltninger samfinansieret fra ESF

Kommissionen har i den senere tid fremmet samfinansiering af foranstaltninger med henblik på lokal udvikling gennem pilotprojekter i henhold til ESF-forordningens artikel 6.

Vurderingen af disse forslag, hvoraf nogle blev udvalgt, foretoges af eksterne vurderingseksperter.

Kommissionen bedes i denne forbindelse besvare følgende:

1. Efter hvilken procedure har Kommissionen udvalgt vurderingseksperterne?

2. Hvilke foranstaltninger er der truffet for at sikre, at vurderingseksperterne er valgt på grundlag af objektive kriterier, og at disse eksperter på deres side har foretaget en korrekt vurdering af de forelagte forslag?

3. Er der blevet klaget over manglende retfærdighed i vurderingen og udvælgelsen af forslagene ved det seneste udbud, og hvis ja, hvilke skridt har Kommissionen taget som reaktion på klagerne?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at sikre korrekt forvaltning af de midler, der er til rådighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(10. oktober 2002)

Som led i proceduren for udvælgelse af nyskabende foranstaltninger, der kan medfinansieres i henhold til artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1784/1999 af 12. juli 1999 om Den Europæiske Socialfond (ESF)(1), benytter Kommissionen sig af eksterne vurderingseksperter, der foretager en første vurdering af indholdet i de indkomne forslag, hvilket er fast praksis i en række fællesskabsprogrammer.

Disse vurderingseksperter udvælges efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser og på grundlag af deres ekspertviden om de(t) område(r), der er omfattet af de forslag, der skal vurderes. Deres rolle indskrænker sig til at formulere henstillinger til Kommissionen, idet det udelukkende er Kommissionen, der har kompetence til at træffe den endelige afgørelse om, hvilke forslag der skal udvælges, og om størrelsen af Fællesskabets medfinansiering.

Kommissionen overvåger, at de ESF-beløb, der tildeles de nyskabende foranstaltninger, forvaltes korrekt, i overensstemmelse med princippet om åbenhed og under overholdelse af gældende standarder.

(1) EFT L 213 af 13.8.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1878/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Ghana

Kan Kommissionen udarbejde en opstilling over de projekter, som var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001 og angive størrelsen af det samlede investerede beløb i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1731/02

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(17. juni 2002)

Om: Fængsling af militærnægtere i Israel

Ifølge Amnesty International anerkender Israel i modsætning til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som landet er part i, ikke retten til alternativ aftjening af værnepligt for personer, der nægter at gøre militærtjeneste af samvittighedsgrunde. Som et resultat af denne praksis er mindst 114 militærnægtere blevet fængslet siden intifadaens begyndelse, hvoraf tyve endnu i dag sidder i fængsel, fordi de har nægtet at aftjene deres værnepligt i de besatte områder.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at lægge pres på den israelske regering for at få den til at overholde de internationale konventioner, som den har ratificeret, og som den åbenlyst overtræder i praksis?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(19. juli 2002)

Kommissionen følger opmærksomt behandlingen af de israelske reservister, som nægter af gøre tjeneste i de besatte områder, men som ikke kan betragtes som militærnægtere, eftersom de ikke nægter at gøre militærtjeneste som sådan.

Ifølge de oplysninger, Kommissionen ligger inde med, er der tale om mindre end ti reservister, der er fængslet af denne grund.

Den beslutning om at nægte at gøre militærtjeneste, som en række værnepligtige har truffet, er fulgt op af en omfattende kampagne (petitioner, demonstrationer), hvor man kræver, at de israelske værnepligtige får anerkendt retten til at nægte at gøre tjeneste i de besatte områder. Reservisterne og deres bevægelse har fra begyndelsen af deres aktion givet udtryk for ønsket om ikke at have kontakter til pressen eller udenlandske diplomater, for at de ikke skal kunne anklages for at være manipuleret eller støttet af udefra kommende kræfter.

Kommissionen ønsker på den ene side at afholde sig fra at blande sig i den interne israelske lovgivning uden anledning, men agter på den anden side at følge udviklingen i dette spørgsmål, sådan som den har gjort det i alle andre spørgsmål med forbindelse til menneskerettighederne, og den vil i givet fald drøfte spørgsmålet med medlemsstaterne i de relevante sammenhænge.