SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1993/99

af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen

(9. november 1999)

Om: Udvikling af den europæiske engroshandel i lyset af Internettet og euroen

Internettet og euroen letter effektiviseringen af afsætningskæden. Producenter kan lettere henvende sig direkte til detailforhandlere, først og fremmest de store kæder, samt til forbrugerne. Efter at engroshandelen i det indre marked vil have mistet toldafviklingsfunktionen og gennem euroen likviditetsstyringsfunktionen, vil Internettet fratage den informationsforspringet i forhold til detailhandelen. Der er derfor grund til at frygte, at engroshandelen mellem storproducenterne og grossisterne i de kommende år vil komme under pres på grund af den stadig mere koncentrerede detailhandel.

Har Kommissionen planlagt foranstaltninger til forhindring af yderligere koncentration i handelen? Hvilke foranstaltninger er der planer om i betragtning af den frygtede udmanøvrering af de mellemstore grossister som følge af Internettet og euroen, og hvilke muligheder ser Kommissionen for at sikre de mellemstore grossisters fortsatte eksistens?

Svar afgivet på Kommissionens vegne Erkki Liikanen

(20. december 1999)

Kommissionen er opmærksom på de forandringer, som engroshandelen oplever, og har skitseret situationen i hvidbogen om handel(1). I den handlingsplan, der er knyttet som bilag til hvidbogen, har Kommissionen planlagt undersøgelser på dette område, der vil blive gennemført i samarbejde med eksperter i medlemsstaterne(2).

Internettet letter handelen på mange niveauer og for mange økonomiske aktører, især de små og mellemstore virksomheder. Det gælder såvel for små detailhandlere som for grossister, at de kan gå ind på markedet og få direkte adgang til producenter, leverandører og købere såvel som forbrugere over hele verden, nemmere og med færre omkostninger via de elektroniske net (Internet, ekstranet, intranet). Derfor tilskynder Kommissionen de små og mellemstore virksomheder til at deltage i informationssamfundet og den elektroniske handel gennem sin politik og sine aktiviteter på dette område, både med hensyn til lovgivning (f.eks. direktivforslaget om visse retlige aspekter af elektronisk handel) og med hensyn til forskning, uddannelse og formidling af viden og bedste praksis. Takket være adgangen til et verdensomspændende elektronisk marked og udnyttelse af nye teknologiske hjælpemidler, der kombinerer information, handel og distribution, kan en hvilken som helst virksomhed øge sine afsætningsmuligheder over hele verden, udvide sin vifte af tilbud eller sigte målrettet mod specialiserede markeder.

Hvad angår indførelsen af euroen, forenkler den den finansielle styring i alle led af distributionskæden. Da risikoen i forbindelse med valutavekslinger og den usikkerhed, der er forbundet med valutakurssvingninger, bortfalder, sparer virksomhederne store udgifter.

Kommissionen følger udviklingen i den europæiske handel meget nøje. Ved at anvende EU-reglerne om kontrol med fusioner kan man begrænse den koncentration, som det ærede medlem henviser til. I øvrigt er konkurrencepolitikken positiv over for små og mellemstore virksomheder, og der tages hensyn til deres særlige forhold i Kommissionens meddelelse om aftaler af ringe betydning(3) og i udkastet til fritagelsesforordning vedrørende vertikale aftaler(4).

Udvalget for handel og distribution, der er oprettet af Kommissionen, og som består af 65 repræsentanter fra alle handelsbrancher og -sektorer, herunder repræsentanter for engroshandelen, rådgiver Kommissionen i handelsrelaterede spørgsmål. Udvalget har flere gange i løbet af de senere måneder drøftet emnerne elektronisk handel, konsekvenserne af indførelsen af euroen og konkurrencen, og har bidraget med vigtig information til Kommissionen.

Kommissionen har iværksat forskellige initiativer, navnlig til fordel for de små og mellemstore virksomheder, som f.eks. SLIM (simpler legislation for the internal market forenklet lovgivning om det indre marked)(5) og BEST (Business Environment Simplification Task Force Taskforce for Forenkling af Erhvervsklimaet), som sigter mod at skabe et gunstigt erhvervsklima, der fremmer virksomhedernes aktiviteter mest muligt. Det skulle give virksomhederne, herunder små og mellemstore virksomheder, mulighed for at operere mere effektivt og med færre omkostninger.

(1) KOM(1999) 6 endelig udg.

(2) Se konklusionerne fra rådsmødet (industri) den 29.4.1999.

(3) EFT C 372 af 9.12.1997.

(4) Udkastet er til høring. EFT C 270 af 24.9.1999.

(5) KOM(97) 618 endelig udg. af 21.11.1997.