ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0978/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - Spanien

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som Spanien i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0539/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (21. februar 1997)

Om: Produktionsrestitution for olivenolie, der anvendes ved fremstillingen af fiskekonserves i EU

Kommissionen undersoeger i oejeblikket en reform af olivenoliesektoren, hvor det overvejes at tage hensyn til alt vedroerende anvendelsen af olivenolie til fiskekonserves.

Hvilke typer af foranstaltninger er Kommissionen i faerd med at undersoege, eller hvilke overvejer den at tage i betragtning for at kompensere den del af konservessektoren, der anvender olivenolie i sin produktion, for at udligne den nuvaerende pris paa olivenolie i EU med prisen paa det internationale marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. marts 1997)

Ifoelge den nuvaerende faelles markedsordning for olivenolie ydes der produktionsrestitution for olivenolie, der anvendes til fremstilling af visse former for konserves (artikel 20a i Raadets forordning nr. 136/66/EOEF af 22. september 1966 om oprettelse af en faelles markedsordning for olivenolie ((EFT 172 af 30.9.1966. ))).

Stoerrelsen af produktionsrestitutionen fastsaettes paa grundlag af forskellen mellem priserne paa verdensmarkedet og paa EF-markedet.

Kommissionen forelagde den 12. februar 1997 et notat for Raadet og Parlamentet om sektoren for oliven og olivenolie (herunder de oekonomiske, kulturelle, regionale, sociale og miljoemaessige aspekter ((KOM(97) 57. ))), den nuvaerende faelles markedsordning, noedvendigheden af en reform og de foreslaaede loesninger. Der blev ikke foreslaaet nogen aendring af den nuvaerende ordning vedroerende produktionsrestitutioner i forbindelse med de forskellige fremlagte valgmuligheder. Der er ikke hermed taget stilling til mulige tilpasninger af denne ordning i det forslag til aendring af den faelles markedsordning, der skal forelaegges inden produktionsaaret 1998/99.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0951/97 af Reimer Boege (PPE) til Kommissionen (7. marts 1997)

Om: Gensidig anerkendelse af kvalifikationsbeviser paa landbrugsomraadet

Delstaten Slesvig-Holsten og Kongeriget Danmark undertegnede i 1994 en faelles erklaering om det graenseoverskridende samarbejde inden for landbrugsuddannelsen. Erklaeringen indeholder udtrykkeligt den gensidige anerkendelse af uddannelsesbeviser. I henhold til Slesvig-Holstens retsgrundlag falder herunder bl.a. kvalifikationsbeviset for plantebeskyttelse. Tilsvarende maa danske landmaend med et dansk kvalifikationsbevis anvende plantebeskyttelsesmidler i Slesvig-Holsten.

Derimod anerkender Danmark ikke tyske beviser som plantebeskyttelseskvalifikationsbeviser i den lokale graenseoverskridende trafik. Denne situation viser sig at vaere meget problematisk for slesvig-holstenske landmaend, der ejer eller har forpagtet arealer i Danmark.

Hvordan bedoemmer Kommissionen denne situation?

Kan Kommissionen oplyse, om dette tilfaelde vedroerer EF-ret og, i bekraeftende fald, paa hvilket retsgrundlag?

I modsat fald, hvilke muligheder ser Kommissionen for at afskaffe saadanne hindringer i de graenseoverskridende aktiviteter og for at sikre retten til fri erhvervsudoevelse i det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (8. april 1997)

Kommissionen har ikke kendskab til de saerlige problemer, der skulle vaere mellem Danmark og Tyskland hvad angaar landmaends aktiviteter, saerligt i delstaten Slesvig-Holsten.

Kommissionen minder om, at der findes en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og erhvervskvalifikationer, der er fastsat i to saerlige direktiver, nemlig Raadets direktiver 89/48/EOEF ((EFT L 19 af 24.1.1989. )) og 92/51/EOEF ((EFT L 209 af 24.7.1992. )). Disse direktiver sigter ikke paa at harmonisere aktiviteterne inden for de omhandlede erhverv. Endvidere henhoerer betingelser for adgang til og udoevelse af et erhverv stadig under medlemsstaternes befoejelser.

Da det aerede medlems spoergsmaal er formuleret meget generelt, er det ikke muligt at praecisere problemet vedroerende slesvig-holstenske landmaends aktiviteter paa landbrugsarealer i Danmark og heller ikke at afgoere, om der rent faktisk foreligger et problem i henhold til EF-retten. Der synes ikke at vaere tale om et problem vedroerende etableringsretten eller vedroerende den frie udveksling af tjenesteydelser, da der sandsynligvis er tale om tyske landmaend, der ejer landbrugsarealer i Danmark. Betingelserne for erhvervsudoevelse kan som naevnt ovenfor variere fra en medlemsstat til en anden, og der er sandsynligvis tale om et problem, der vedroerer disse betingelser - et omraade, der saaledes henhoerer under medlemsstaternes befoejelser.

Der refereres endvidere til en faelles erklaering. Denne skal fortolkes efter de gaeldende retsregler i de medlemsstater, der har undertegnet den.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3625/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Konto B3-1010: »Ungdom for Europa«-programmet

Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto B3-1010: »Ungdom for Europa«-programmet?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (17. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 14. februar 1997 ((EFT C 105 af 3.4.1997. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3614/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Finansiering af visse foreninger over faellesskabsbudgettet

Kan Kommissionen for 1995-budgettet fremlaegge fuldstaendige oplysninger om, hvilke beloeb (alle budgetposter) der er givet til den franske fagforeningsorganisation:

- Confédération Générale du Travail (CGT)

paa nationalt plan saavel som i de forskellige departementer og regioner?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (17. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 14. februar 1997 ((EFT C 105 af 3.4.1997. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3638/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Konto B3-4310: Sundhedsbeskyttelse, hygiejne og sikkerhed paa arbejdspladsen, herunder stoette til Den Internationale Arbejdsorganisation

Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto B3-4310: Sundhedsbeskyttelse, hygiejne og sikkerhed paa arbejdspladsen, herunder stoette til Den Internationale Arbejdsorganisation?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (17. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 14. februar 1997 ((EFT C 105 af 3.4.1997. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3630/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Konto B3-4012: Foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem maend og kvinder

Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto B3-4012: Foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem maend og kvinder?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (17. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 14. februar 1997 ((EFT C 105 af 3.4.1997. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2627/96 af Xaver Mayer (PPE) til Kommissionen (2. oktober 1996)

Om: En automobilfabrikants nedsaettelse af forhandlerprovisionen ved salg af motorkoeretoejer til ikke-EU-lande

En tysk virksomhed bestilte i april 1995 et motorkoeretoej hos en forhandler i Tyskland. Koeretoejet blev i august 1995 leveret til firmaet og indregistreret. Paa grund af de vanskelige afsaetningsforhold blev der efter aftale med fabrikanten ydet betydelige rabatter. Koeretoejet blev i november 1995 overdraget til en afdeling af firmaet i Ungarn og omregistreret. Paa grund af registreringsaendring kraever fabrikanten nu, at forhandleren tilbagebetaler en serviceprovision paa 3% af den tyske listepris for koeretoejet i grundudgave.

Er fabrikantens krav foreneligt med Kommissionens forordning (EF) nr. 1475/95 af 28. juni 1995 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, paa kategorier af salgs- og serviceaftaler vedroerende motorkoeretoejer ((EFT L 145 af 29.6.1995, s. 25. ))?

Kan Kommissionen i bekraeftende fald oplyse, hvorfor det forholder sig saaledes, selv om koeretoejet blev solgt til et tysk firma, og selv om det for den ungarske virksomheds vedkommende drejer sig om en afdeling af en virksomhed hjemmehoerende i Den Europaeiske Union?

Er dette krav fra fabrikantens side foreneligt med associeringsaftalen mellem Den Europaeiske Union og Ungarn?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (29. maj 1997)

Som svar paa spoergsmaalet fra 18. oktober 1996 ((EFT C 11 af 13.1.1997. )) kan Kommissionen meddele det aerede medlem foelgende.

Kommissionen har undersoegt sagen noeje og vaeret i forbindelse med den beroerte virksomhed. Den beroerte bilfabrikant har i mellemtiden meddelt, at han ikke vil forfoelge sagen videre.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1906/96 af Erich Schreiner (NI) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Mangfoldigheden af normer i EU

De mange forskellige normer i Europa belaster de europaeiske virksomheder i stort omfang. Navnlig ved udbud anvendes gang paa gang nationale tekniske normer som grundlag for udbuddet.

1. Hvilke foranstaltninger traeffer Kommissionen i denne forbindelse?

2. Hvordan maa man bedoemme den konkurrencefordrejning, som resulterer af de mange forskellige normer?

3. Vil Kommissionen gaa ind for en harmonisering af de forskellige tekniske normer i Europa? I bekraeftende fald, hvornaar kan man forvente resultater paa dette omraade? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (20. maj 1997)

I forlaengelse af sit tidligere svar ((EFT C 365 af 4.12.1996, s. 50.)) vil Kommissionen gerne oplyse det aerede medlem om, at resultaterne af Kommissionens interne undersoegelse af, i hvilket omfang de indkoeb, der er omfattet af Raadets direktiv 93/38/EOEF (tilbudsgivningsdirektivet) ((EFT L 199 af 9.8.1993, s. 84.)), er omfattet af europaeiske eller internationale standarder, kan opsummeres som foelger (de citerede tal gengiver situationen medio 1996):

- 66,2% af de identificerede produkter skoennedes i vid udstraekning at vaere daekket enten af en europaeisk standard, en europaeisk standard under udvikling eller en international standard;

- de identificerede produkter var i hoejere grad omfattet af europaeiske standarder under udvikling end af fuldt vedtagne standarder (henholdsvis 25 % og 18,3 %);

- 40,4% af de europaeiske standarder (enten vedtagne eller under udvikling), som omfatter de identificerede produkter, var mandateret af Kommissionen;

- de fleste af de mandaterede europaeiske dokumenter, som omfattede de identificerede produkter, var mandateret til stoette for enten byggevaredirektivet (89/106/EOEF) eller direktivet om offentlige indkoeb (93/37/EOEF).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3933/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (10. januar 1997)

Om: EU-stoette, som siden 1993 er ydet Niedersachsen

Hvor stor stoette har Niedersachsen modtaget fra EU som led i hvilke projekter og via hvilke fonde

1. til fremme af beskaeftigelsen og til bekaempelse af langtidsledigheden

a) via Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling

b) via Den Europaeiske Socialfond

c) via EUGFL og andre EU-midler?

2. Til fremme af forskning og udvikling

a) paa universiteter og hoejere laereanstalter

b) i den private sektor?

3. Til fremme af forbindelserne og handelen med lande i Central- og OEsteuropa?

4. Via programmerne paa energi- og miljoeomraadet?

5. Via programmerne for unge?

6. Via programmerne paa uddannelsesomraadet?

7. Til kvindeprojekter?

8. Til kulturelle projekter?

9. Hvordan vurderer EU foranstaltningernes resultater?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (25. april 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2788/96 af Antonio Tajani (UPE) og Riccardo Garosci (UPE) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Den italienske regerings indfoerelse af Europa-afgiften

I forbindelse med vedtagelsen af de nye finansforanstaltninger vedtog den italienske regering at indfoere en »Europa-afgift«.

Denne nye uretfaerdige skat, som ministerpraesident Prodi ansaa for at vaere noedvendig for, at Italien kunne vaere med i den foerste etape af Den Monetaere Union, har ikke praecedens i de andre europaeiske lande.

Den nye afgift vil faa negative virkninger for landets oekonomi samt hele finanssektoren, idet den er baseret paa en afgiftsstramning og ikke paa beskaeringer af de offentlige udgifter, i modsaetning til hvad de andre medlemsstater har gjort for at opfylde Maastricht-kriterierne.

Har Raadet paa nogen maade meddelt, foreslaaet eller ligefrem tvunget den italienske regering til at indfoere »Europa-afgiften«?

Svar (13. februar 1997)

Det tilkommer ikke Raadet at udtale sig om de skattemaessige foranstaltninger, der planlaegges i Italien, og som det aerede parlamentsmedlem naevner i sit spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3238/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (28. november 1996)

Om: Kommissionens arbejdsprogram - beskatning

Det hedder i Kommissionens arbejdsprogram for 1997 (KOM(96)0507), at »Kommissionen i 1996 (indledte) en indgaaende debat om skattepolitikken i EU-landene. Den skulle udmunde i en raekke konklusioner i 1997. Udarbejdelsen af retningslinjer for oeget koordination af EU-landenes skattepolitikker vil blive fremskyndet, navnlig for at vende den nuvaerende tendens til, at obligatoriske afgifter og bidrag belaster arbejdsmarkedet.«

I fortegnelsen over paataenkte foranstaltninger optraeder der paa skatteomraadet kun beskatning af koeretoejer (34).

Foreligger der et forslag om at goere det muligt at kompensere for tab ikke blot ved overskud fra senere, men ogsaa tidligere regnskabsaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. januar 1997)

Kommissionens arbejdsprogram for 1997 indeholder de initiativer, som Kommissionen paataenker at gennemfoere i loebet af aaret.

Kommissionen forelagde i 1984 et forslag til direktiv om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning vedroerende beskatning i forbindelse med virksomheders overfoersel af underskud ((EFT C 253 af 2.9.1984. )), et forslag som blev aendret i 1985 ((EFT C 170 af 9.7.1985. )).

Forslaget, som aldrig blev vedtaget af Raadet, blev i 1996 trukket tilbage, da det drejede sig om en foranstaltning til harmonisering af beskatningsgrundlaget, som kun ville faa konsekvenser for medlemsstaternes interne skattesystemer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3491/96 af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen (29. november 1996)

Om: Forvaltning af EU's stoetteordning for skolemaelk

Ca 60% af boernene i det Forenede Kongerige kan ikke faa skolemaelk efter EU's stoetteordning for skolemaelk, da et stort antal lokale myndigheder har valgt slet ikke at deltage i denne ordning. Gaar Kommissionen paa baggrund af dette ind for, at ansvaret for forvaltningen af skolemaelksordningen ligger hos et interventionsraad, i lighed med det nederlandske Produktschap voor Zuivel (mejerisektorens brancheorganisation), hvor deltagelsen i skolemaelksordningen er meget stoerre?

I bekraeftende fald hvad agter Kommissionen at foreslaa for at tilskynde medlemsstaterne til at bruge stoetteraad til forvaltning af denne ordning?

Hvor mange EU-lande har i oejeblikket skolemaelksordninger, der fungerer under tilsyn af et interventionsraad?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. december 1996)

Kommissionens forordning (EF) nr. 3392/93 ((EFT L 306 af 11.12.1993. )) om gennemfoerelsesbestemmelser til skolemaelksordningen giver medlemsstaterne mulighed for at forvalte ordningen meget fleksibelt. Denne fremgangsmaade, der bygger paa naerhedsprincippet, er berettiget, fordi de uddannelsesmaessige og forvaltningsmaessige strukturer kan vaere meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat. Det findes derfor hensigtsmaessigt at tillade de nationale myndigheder at forvalte ordningen paa en saadan maade, at der kan tages hensyn til medlemsstatens specifikke situation. Kommissionen gaar stadig ind for denne fremgangsmaade og har derfor ikke til hensigt at tilskynde medlemsstaterne til at vaelge en bestemt administrativ procedure.

Desuden understreger Kommissionen, at deltagelsen i skolemaelksordningen i sidste ende afhaenger af skolernes og elevernes beslutning om, hvorvidt de oensker at deltage i ordningen. Naar det gaelder Nederlandene, som det aerede medlem henviser til, tilbyder de fleste skoler eleverne subventioneret maelk. Det er dog mindre end 20% af de nederlandske elever, der tager imod tilbuddet, altsaa en procentvis deltagelse, der ligger et godt stykke under EU-gennemsnittet.

Det ser ud til, at fem medlemsstater lader de lokale myndigheder udbetale stoetten og forvalte ordningen i henhold til artikel 8 i forordningen, medens de fleste har overladt forvaltningen af ordningen til en national myndighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2452/96 af Gijs de Vries (ELDR) til Raadet (25. september 1996)

Om: Asylansoegere fra det tidligere Jugoslavien

De tyske myndigheder har til hensigt at hjemsende flygtninge fra det tidligere Jugoslavien. De nederlandske myndigheder frygter, at en stor del af disse vil soege til Tysklands nabolande.

1 Har medlemsstaterne, der i traktatens artikel K.1. er blevet enige om at betragte asylpolitikken som et spoergsmaal af faelles interesse, besluttet at foere en faelles politik paa dette omraade i overensstemmelse med UNHCR's henstillinger?

2. Er medlemsstaterne rede til at indgaa aftale om ikke at sende flygtninge tilbage til Kosovo, foer Serbien har vedtaget en amnestilov, da tilbagevendende flygtninge ellers maa frygte for at blive udsat for repressalier?

Svar (13. februar 1997)

Asylpolitikken anses ganske rigtigt for at vaere et spoergsmaal af faelles interesse. De personer, som det aerede parlamentsmedlem naevner, er imidlertid i al almindelighed ikke asylansoegere eller flygtninge i Genève-konventionens forstand.

De personer, der paa grund af krisesituationen i det tidligere Jugoslavien er internt fordrevne, har indtil nu nydt godt af en midlertidig beskyttelse fra modtagerlandenes side. Beslutningen om, at denne midlertidige beskyttelse skal ophoere og de beroerte personer repatrieres, henhoerer under medlemsstaternes kompetence; disse foerer gensidige konsultationer i Raadet om udviklingen paa dette omraade og samarbejde med UNHCR med henblik paa en koordineret repatriering, der overholer de kriterier, der er fastlagt i Dayton-aftalen, samt den enkelte persons behov for sikkerhed og acceptable levevilkaar.

Medlemsstaterne er fuldstaendig paa det rene med situationen i Kosovo og har raadslagninger med hinanden herom. En beslutning om at sende en person tilbage eller ej henhoerer dog under den enkelte medlemsstats kompetence.