ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2656/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Bybanenettet i Dublin

Europa-Kommissionen har fastlagt, at en af linjerne i Dublins Luas-bybanenet - den der ender i Dundrum - skal vaere afsluttet inden aar 2001, hvis projektet skal stoettes af strukturfondene.

For nylig vedtog den irske regering at gennemfoere en uafhaengig undersoegelse af at lade bybanenettet forloebe under jorden. Dette skridt blev taget efter lobbyvirksomhed fra interessegrupper som f.eks. Dublins handelskammer og automobilklub (AA), men er stoedt paa modstand fra dem, der gaar ind for omfattende forbedringer af Dublins offentlige transportsystem, og som er af den opfattelse, at Luas er afgoerende for saadanne forbedringer. Man frygter ogsaa, at den nye undersoegelse vil betyde en vaesentlig forsinkelse for opfoerelsen af Luas og oedelaegge den tidsplan, der er aftalt med EU.

En miljoevurdering, som er blevet udfoert for Córas Iompar Éireann, Irlands offentlige transportselskab, anslog, at det ville koste 308 mio irske £ mere, hvis nettet skulle forloebe under jorden.

Har Kommissionen henvendt sig til de irske myndigheder om eventuelle forsinkelser, som en reevaluering af Luas-projektet kunne medfoere? Ville EU-stoetten til projektet vaere i farezonen som foelge af forsinkelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (2. oktober 1997)

Kommissionen har indvilliget i at medfinansiere 216 mio. ECU til udgifter i forbindelse med bybanenettet i Dublin, som hoerer under det irske operationelle program for transport 1994-99, til en sats paa 65 % (tilskud paa 140 mio. ECU fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling). Omkostningsstigninger i forbindelse med projektet, saasom omkostninger der maatte opstaa ved at lade systemet forloebe under jorden, vil ikke blive medfinansieret under det operationelle program for transport.

Situationen med hensyn til tilraadighedsstillelse af strukturfondsmidler for programmeringsperioden 1994-99 er, at der skal indgaas en juridisk bindende forpligtelse (kontrakter) senest den 31. december 1999. Udgifter i forbindelse med disse kontrakter kan afholdes indtil den 31. december 2000. I undtagelsestilfaelde kan Kommissionen forlaenge sidstnaevnte frist.

Det er klart, at den nuvaerende tidsplan for projektet vil blive forsinket med mindst den tid, det vil tage at faerdiggoere og droefte den undersoegelse, som er bestilt af de irske myndigheder. Det kan enddog tage laengere tid, hvis man i undersoegelsen gaar ind for, at LUAS-bybanenettet skal forloebe under jorden. LUAS-projektet er blevet behandlet i midtvejsvurderingen af EF-stoetterammen (EFSR) for Irland. Paa et moede den 29. juli 1997 besluttede overvaagningsudvalget for EFSR, at hvis det ikke inden sommeren 1998 kan konstateres, at der er gjort tilstraekkelige fremskridt til at kunne faerdiggoere projektet inden for den aftalte tidsfrist, vil hele eller en del af stoetten blive omfordelt til andre projekter inden for EFSR.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1990/97 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (30. maj 1997)

Om: Oplysninger vedroerende stoerrelsen af EF-stoette til County of Wiltshire siden juni 1994

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor faellesskabsstoette der i alt er tildelt County of Wiltshire i Det Forenede Kongerige siden juni 1994 under:

1. Den Europaeiske Socialfond?

2. det fjerde rammeprogram for forskning?

3. faellesskabsprogrammer paa miljoe- og energiomraaderne?

4. EUGFL, udviklingssektionen og garantisektionen?

5. andre faellesskabsprogrammer?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (17. oktober 1997)

Paa grund af svarets laengde sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat.

Da det aerede medlem har anfoert, at der er tale om et prioriteret spoergsmaal, goer Kommissionen opmaerksom paa, at i henhold til Europa-Parlamentets forretningsorden er prioriterede spoergsmaal dem, der »kraever omgaaende svar, men ikke nogen dybtgaaende undersoegelse«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2761/97 af Willi Goerlach (PSE) og Barbara Schmidbauer (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Klagesager mod lufthavne og flyselskaber paa ekspeditionsomraadet (ground handling)

1. Kommissionen indledte i 1994 flere klagesager mod lufthavne og flyselskaber med den begrundelse, at de uden saglig begrundelse havde indfoert et monopol paa ground handling-omraadet. Paa hvilket stadium befinder sagerne sig, navnlig sagen mod lufthavnen i Frankfurt/Main AG?

2. Er det sikret, at der ogsaa inden for rammerne af Kommissionens sager uindskraenket tages hensyn til hensigten i Raadet af trafikministre, som den kommer til udtryk i direktivet om adgang til ground handling-markedet, som blev vedtaget paa grundlag af EF-traktatens artikel 84 den 24.10.1996 under afvejning af trafik- og konkurrenceaspekter? Vil Kommissionen respektere overgangsbestemmelserne i ground handling-direktivet og goere dem gaeldende, navnlig bestemmelsen i artikel 9 om, at plads- og kapacitetshensyn i en lufthavn kan bruges som begrundelser for at undtage lufthavnen fra at aabne markedet helt frem til 1.1.2003?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (26. september 1997)

1. Kommissionen har indstillet en raekke af disse procedurer, efter at markedet er blevet gjort aabent for en anden virksomhed, der udfoerer ground handling. Dette gaelder f.eks. for de spanske lufthavnes vedkommende og for lufthavnen i Dublin. Markedet for ground handling i lufthavnsterminalerne vil ogsaa blive aabnet for en ny ground handling-virksomhed i Athen med virkning fra 1. januar 1998, dvs. et aar foer den dato, der er fastsat i Raadet direktiv 96/67/EF af 24. oktober 1996 om adgang til ground handling-markedet i Faellesskabets lufthavne ((EFT L 272 af 25.10.1996. )). Hvad angaar Frankfurt lufthavn koerer undersoegelsen videre.

2. Anvendelsen af direktiv 96/67/EF er uden praejudice for anvendelsen af EF-traktatens konkurrenceregler. Kommissionen skal som led i sin undersoegelse kontrollere, om Frankfurt lufthavn har misbrugt en dominerende stilling ved uden objektiv grund at have forbeholdt sig et monopol paa ground handling. Argumentet vedroerende plads- og kapacitetshensyn, som parterne har paaberaabt sig, vil i den forbindelse blive taget op til vurdering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2380/97 af Evelyne GEBHARDT til Kommissionen. Støttemidler til Bodensee-regionen (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 117 af 16/04/1998 s. 0016



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2380/97 af Evelyne Gebhardt (PSE) til Kommissionen (10. juli 1997) Om: Stoettemidler til Bodensee-regionen Kan Kommissionen oplyse, hvor mange stoettemidler fra EU der siden 1990 er gaaet til Bodensee-regionen (Landkreis Konstanz, Landkreis Bodenseekreis, Lindau-Bodensee, Land Vorarlberg)? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (24. november 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2395/97 af Carmen Fraga Estévez (PPE) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Forbud mod omladning af EU-flaadens fangst af svaerdfisk i chilenske havne

Siden 1990 har Chile haft et forbud mod, at svaerdfisk, som EU-flaaden har fanget uden for chilenske farvande, omlades i chilenske havne, hvilket er en overtraedelse af GATT-aftalens artikel V. Denne hindring bygger paa kravet om et sundhedscertifikat, et krav som er ubegrundet, fordi det drejer sig om en transitvare, og det svarer i praksis til en hindring af omladning, som er i strid med den frie transit, fastlagt i ovennaevnte artikel V i GATT-aftalen.

Som svar paa spoergsmaal H-0320/96 ((Europa-Parlamentets forhandlinger 4-482/72 (21.5.1996). )) oplyste kommissionsmedlem Bonino, at i henhold til artikel 30 i samarbejdsaftalen mellem Den Europaeiske Union og Chile vil dette problem kunne loeses, og at GATT-aftalens artikel V i modsat fald ville vaere den eneste loesning. Hvornaar vil Kommissionen paa denne baggrund soege om anvendelse af GATT-aftalens artikel V for at faa loest dette problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (20. oktober 1997)

Det er i artikel 30 i den nye samarbejdsaftale mellem EU og Chile forudset, at der kan etableres et samarbejde mellem EU og Chile paa havfiskeriomraadet bl.a. om bevarelse af ressourcerne.

Det aerede medlem rejser spoergsmaalet om uoverensstemmelserne med hensyn til EU-fiskerflaadens landinger af sine fangster af svaerdfisk taget uden for Chiles eksklusive oekonomiske zone. Kommissionen er efter at have forhoert sig om medlemsstaternes holdning i de relevante fora blevet enig med Chile om, at det foerst er noedvendigt at udveksle oplysninger om dette fiskeri og om bestandssituationen, idet det endelig maal er at etablere et teknisk og videnskabeligt samarbejde paa dette omraade.

Da de foreliggende oplysninger er utilstraekkelige, har dette samarbejde ikke kunnet udvikle sig. Et saadant samarbejde vil kunne goere det lettere at faa vedtaget et loesning paa det paagaeldende problem, som vil vaere tilfredsstillende for begge parter, og de to parter er derfor for oejeblikket i gang med at indsamle de oplysninger, der er noedvendige, for at man kan indlede tekniske droeftelser af dette spoergsmaal i den naermeste fremtid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2112/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Sortsgodkendelse

1. Er det korrekt, at der i tilfaelde af opfoerelse af genetisk modificerede planter paa den faelles sortsliste over landbrugsplantearter (70/457/EOEF) ((EFT L 225 af 12.10.1970, s. 1. )) og over groentsagsfroe (70/458/EOEF) ((EFT L 225 af 12.10.1970, s. 7. )) ikke laengere kraeves yderligere tilladelse for disse planter i henhold til Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. ))?

2. Gaelder Novel Food-forordningens bestemmelser i saa tilfaelde kun for deres maerkning?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2112/97, E-2116/97, E-2124/97 og E-2142/97 (31. oktober 1997)

De naermere betingelser for anvendelsen af direktiv 70/457/EOEF ((EFT L 225 af 12.10.1979, s. 1. )) og 70/458/EOEF ((EFT L 225 af 12.10.1970, s. 7. )) samt forordning nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. )) om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser, som er vedtaget af Europa-Parlamentet og Raadet i overensstemmelse med proceduren i traktatens artikel 189 B, isaer hvad angaar tilladelses- og maerkningsprocedurerne, fremgaar af ovennaevnte forordning, navnlig af artikel 3, stk. 2.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2626/97 af Alfonso Novo Belenguer (ARE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Annullering af subsidier til landbruget i regionen Valencia

Den 30. juni 1997 udsendte regionalregeringen i Valencia en officiel meddelelse vedroerende annuleringen af 808 mio pesetas i EU-midler, hvoraf de 115,4 mio pesetas var stoette fra EUGFL-Garantisektionen, til samfinansiering med Landbrugsministeriet, mens de resterende 692,6 mio pesetas var stoette ydet direkte af EU. De fleste af disse midler var afsat til skovrejsning paa landbrugsarealer. Beslutningen om bortfaldet af disse subsidier, som det valencianske oekonomi- og finansministerium gav meddelelse om den 30. juni, er dateret den 31. december 1996, og de vedroerer det foregaaende regnskabsaar.

Har Kommissionen kendskab til annuleringen af disse midler til landbruget i regionen Valencia og mere konkret til skovrejsning paa landbrugsarealer?

Hvad er i bekraeftende fald den noejagtige grund til denne annulering?

Hvad vil ske med de annulerede midler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. oktober 1997)

Ifoelge de indsamlede oplysninger fra de nationale og regionale myndigheder blev de bevillinger, som det aerede medlem omtaler, ikke annulleret i 1996, men vil blive afholdt over 1997-budgettet. Det drejer sig om bevillinger, der vedroerer alle ledsageforanstaltningerne til reformen af den faelles landbrugspolitik, og som ikke blev brugt i 1996, idet landmaendene indsendte faerre ansoegninger end forventet for at faa del i disse midler.

Ifoelge disse myndigheder boer den langsommere gennemfoerelse i 1996 ikke have indflydelse paa den samlede gennemfoerelse af programmerne. De forudser faktisk en stigning i ansoegningerne i loebet af 1997 og de foelgende regnskabsaar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2683/97 af María Sornosa Martínez (GUE/NGL) og Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: OEdelaeggelsen af Segura-floden

Segura-floden er udsat for en alvorlig oedelaeggelse paa den straekning, der loeber igennem Orihuela, Vega Baja og Murcia samt ved dens udmunding i Guardamar ved Alicante, hvilket skaber alvorlige miljoe- og sundhedsmaessige problemer. Det stillestaaende vand og forraadnede slam udsender sundhedsfarlige uddunstninger, der giver befolkningen aandedraets- samt mave- og tarmproblemer.

I flere aar er der fra forskelligt politisk hold samt fra befolkningens side blevet rettet en voldsom kritik mod dette forhold. De kompetente myndigheder har ikke fundet frem til en samlet loesning paa problemet, men der skal dog opfoeres et rensningsanlaeg paa en af de straekninger, der har givet anledning til konflikt.

I henhold til en rapport om vandkvaliteten i Segura-floden ligger det generelle indeks paa under 70 paa straekningen gennem Orihuela, hvilket anses for at vaere uacceptabelt.

Ifoelge denne rapport findes der intet liv i floden. Den efterladenhed, som denne flod udsaettes for, udgoer formodentlig en overtraedelse af miljoelovgivningen.

1. Er Kommissionen paa baggrund af ovennaevnte ikke af den opfattelse, at direktiv 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )) om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter skaber det fornoedne grundlag for ivaerksaettelse af en samlet plan med henblik paa behandling af dette »doede« vand paa disse flodstraekninger, saaledes at det naturlige liv kan genskabes, og vandet igen - efter rensning - kan bruges til kunstvanding uden sundhedsmaessige risici for de mennesker, der paa denne indirekte maade kommer til at indtage det?

2. I hvilket omfang vil Kommissionen vaere i stand til í faellesskab med de lokale myndigheder at undersoege muligheder for samfinansiering af en plan til genoprettelse af vandkvaliteten i denne flod?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (25. september 1997)

1. Den paagaeldende lokalitet er hverken et saerligt beskyttet omraade i medfoer af Raadets direktiv 79/409/EOEF ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )) om beskyttelse af vilde fugle eller foreslaaet udpeget som en lokalitet af faellesskabsbetydning i medfoer af Raadets direktiv 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )) om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter. Kommissionen ligger ikke inde med oplysninger om, at der i det paagaeldende omraade skulle forekomme bestemte arter eller naturtyper af faellesskabsbetydning. Derfor finder direktiv 92/43/EOEF ikke anvendelse her.

2. Det er op til landets egne myndigheder at forelaegge projekter med henblik paa finansiering fra Faellesskabet inden for de fastlagte stoetterammer for Spanien. Skulle dette ske, vil Kommissionen omhyggeligt overveje alle aspekter, inden den traeffer beslutning om finansiering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2398/97 af Carles-Alfred Gasòliba i Boehm (ELDR) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: OEkologiske oedelaeggelser i sumpomraadet Oliva-Pego

Sumpomraadet Oliva-Pego i den autonome region Valencia er i de seneste uger blevet ramt af alvorlige skader paa grund af gentagne brande, opploejning af jord og draening af vaadomraadet, hvilket er en alvorlig oedelaeggelse af oekologien, der burde loeses ved at gennemfoere projektet om at omdanne omraadet til naturpark.

Er Kommissionen bekendt med den situation, som projektet om en naturpark i sumpomraadet Oliva-Pego i oejeblikket befinder sig i? Kan den oplyse, hvordan det ser ud med hensyn til den europaeiske stoette, som Valencias regering har soegt om til finansiering af opkoeb af omraadet fra landbrugerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (12. september 1997)

Kommissionen er orienteret om de begivenheder, der har udspillet sig i forbindelse med moseomraaderne i Pego-Oliva, al den stund fredningen af netop dette naturomraade er én af maalsaetningerne i Life-Natur-projektet »Programa de acciones para la conservación de humedales valencianos y creación de áreas de reserva para el samaruc (Valencia hispanica)«, i forbindelse med hvilket der i december 1992 blev indgaaet en kontrakt (nr. B4 - 3200/92/15183 og B4 - 3200/95/525) mellem Kommissionen og Valencias regering.

Kommissionen har anmodet stoettemodtageren om med regelmaessige mellemrum at tilsende den oplysninger om de aktioner, der er ivaerksat med henblik paa at sikre bevarelsen af dette vaadomraade mod visse landbrugeres aktiviteter. Der er tale om foelgende aktioner:

- indgivelse af en klage fra naturreservatets leder mod borgmesteren i Pego (formodet overgreb mod naturressourcerne, miljoeet, alvorlig overtraedelse og ulovlig tilbageholdelse);

- ordre fra »Consejería de medio ambiente«, hvorefter alle former for aktiviteter lammes i moseomraaderne skal indstilles;

- ordre fra den kompetente dommer i sagen, hvorefter al aktivitet forbydes i moseomraaderne, idet det samtidig paalaegges civilgarden at overvaage mulige lovovertraedelser;

- overtraedelse af dette forbud er allerede indberettet for den kompetente nationale domstol.

I 1996 har Valencias administration opkoebt eller truffet de indledende skridt til at opkoebe jord i Pego-Oliva-moseomraaderne, i alt 569 »anegadas« (cirka 50 hektar), for et samlet beloeb paa 111 millioner pesetas. Det administrative arbejde med henblik paa opkoeb af et tilsvarende areal i 1997 er nu i fuld gang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2320/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (18. juli 1997)

Om: International kriminalitetsbekaempelse og kontrol af EU's ydre graenser med hensyn til det surinamske narkotikakartels transport af kokain via Nederlandene

1. Kan den nederlandske raadsformand goere rede for, hvorfor den forhenvaerende generalsekretaer i ministeriet for almindelige anliggender, R.J. Hoekstra, paa trods af det embedsmisbrug han begik ved under sin ledelse uretmaessigt at tilintetgoere sagsakterne i den tidligere nederlandske efterretningstjenestes udenrigssektion, stadig er medlem af det hoejeste nederlandske raadgivende organ, statsraadet, og hvorfor van der Voort, der mistaenkes for meddelagtighed i lignende embedsmisbrug, dvs. tilintetgoerelse af sagsakter, suspenderes?

2. Kan den nederlandske raadsformand erklaere, hvordan det er muligt, at den forhenvaerende leder af den nederlandske efterretningstjenestes udenrigssektion, K.M. Meulmeester, den 14. september i sin egenskab af raadgiver for ministerpraesidenten deltager som gaestetaler i kongressen til bekaempelse af international kriminalitet i Europa 2000 i Bukarest, paa trods af det embedsmisbrug han begik, da han uretmaessigt tilintetgjorde sagsakterne i den forhenvaerende nederlandske efterretningstjenestes udenrigssektion, og hvor van der Voort, der mistaenkes for meddelagtighed i lignende embedsmisbrug, nemlig tilintetgoerelsen af en sags samlede akter, suspenderes?

3. Mener Raadet ikke, at opportunitetsprincippet boer anvendes hvad angaar mistankerne mod van der Voort, i betragtning af den meget stoerre almene interesse for hele Europa som bekaempelsen af den surinamske narkotikamafia har og i betragtning af, at mistankerne mod hr. van der Voort udelukkende er baseret paa meddelagtighed i embedsmisbrug, som bestaar af tilintetgoerelsen af en enkelt sagsmappe, et embedsmisbrug, som tidligere i meget alvorligere tilfaelde, som hos K.M. Meulmeester og R.J. Hoekstra, er blevet sanktioneret paa grund af almen interesse?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2251/97, E-2319/97 pg E-2320/97 (7. november 1997)

De af det aerede parlamentsmedlem naevnte spoergsmaal hoerer ikke under Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2766/97 af Christoph Konrad (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Statsstoette fra Kongeriget Belgien til staalvirksomheden Forges de Clabecq

1. Den 18. december 1996 konstaterede Europa-Kommissionen, at en stoette, som Kongeriget Belgien havde ydet til staalvirksomheden Forges de Clabecq til et beloeb af op til 3 mia bfr., er uforenelig med det faelles marked. Belgien blev opfordret til at kraeve stoettebeloebene tilbagebetalt inden for to maaneder efter afgoerelsen. Ved Europa-Kommissionen, om tilbagebetalingen allerede har fundet sted? Hvis det skulle vise sig, at det ikke er muligt at tilbagebetale stoetten, er Kommissionen da rede til at undersoege, om det ikke vil vaere rimeligt at mildne de konkurrenceforvridninger, som stoetten har foraarsaget, gennem en kapacitetsnedskaering?

2. Den 13. juni 1997 oplyste det belgiske tidsskrift »Le Soir«, at den wallonske region ved et eventuelt salg af Forges de Clabecq til en privat virksomhed var villig til at lade virksomheden tilflyde yderligere 1,8 mia bfr. Anser Europa-Kommissionen ogsaa denne nye stoette for at vaere uforenelig med kodeksen for stoette til staalsektoren, og hvilke foranstaltninger har den i tankerne for at faa gennemfoert den noedvendige reduktion af kapaciteten?

3. Vil Europa-Kommissionen benytte de seneste begivenheder paa Forges de Clabecq-virksomheden som anledning til, med hjemmel i artikel 6, stk. 4, i kodeksen for stoette til staalsektoren, at paalaegge Kongeriget Belgien at indstille betalingen af midler af enhver art til virksomheden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (2. oktober 1997)

1. Staalvirksomheden Forges de Clabecq gik konkurs den 19. december 1996. De belgiske myndigheder, der var blevet anmodet om at kraeve tilbagebetaling af den stoette, der er udbetalt til virksomheden, anmeldte derfor en fordring til konkursboet svarende til den udbetalte stoette.

2. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger om den vallonske regions medvirken i salget af Forges de Clabecq. Hvis den modtager oplysninger herom, vil disse blive undersoegt noeje for at sikre, at der ikke er tale om ny stoette til virksomheden. Med hensyn til en eventuel kapacitetsnedskaering foreligger der ikke en situation, hvor stoette kan betragtes som forenelig med staalstoettereglerne til gengaeld for en kapacitetsnedsaettelse, medmindre formaalet med en saadan stoette er en fuldstaendig eller delvis nedlukning af virksomheden.

3. Kommissionen har ingen grund til at tro, at de belgiske myndigheder ikke vil overholde deres indberetningspligt. Den vil dog traeffe de fornoedne forholdsregler for at sikre, at faellesskabsreglerne overholdes.