SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0602/00

af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(3. marts 2000)

Om: Hønsepestepidemi i nogle italienske regioner

Der er i øjeblikket udbrudt en hønsepestepidemi i visse italienske regioner, som har medført, at syv millioner stk. fjerkræ er døde eller blevet slagtet.

Kan Kommissionen under henvisning hertil oplyse følgende:

- hvilke slagtemetoder er der blevet anvendt til fjerkræ, som ikke er døde direkte som følge af epidemien, hvem har foretaget denne slagtning, hvem har givet tilladelse til den og hvor mange dyr drejer det sig om, inden for hvilke strukturer er det sket?

- er bestemmelserne i direktiv 93/119/EF(1) (omsat til italiensk lov ved lovdekret 333 af 1. september 1998) blevet overholdt og på hvilken måde?

- hvilket slutbestemmelsessted er blevet bestemt for de slagtede dyrekroppe som følge af denne epidemi?

(1) EFT L 340 af 31.12.1993, s. 21.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. april 2000)

I midten af marts 2000 havde de italienske myndigheder indberettet 368 tilfælde af hønsepest. Sygdommen er brudt ud i forskellige fjerkræracer og produktionstyper. Ca. 12,2 mio. dyr er blevet slået ned på de ramte fjerkræbrug og 3 mio. på fjerkræbrug, som menes at have været i kontakt med smittede fjerkræbrug, eller som betragtes for at være i højrisikogruppen.

Der foreligger endnu ikke nogen nøjagtige oplysninger om, hvor mange stykker fjerkræ der er døde som følge af sygdommen, og hvor mange der er blevet slået ned på de berørte fjerkræbrug. En af årsagerne til de manglende tal er, at sygdommen inden for en kort periode kan føre til en dødelig på 100 %. Fjerkræet dør ofte, medens man er i færd med at planlægge deres nedslagning.

Metoderne, der anvendes til at aflive fjerkræet, blev diskuteret på Den Stående Veterinærkomités møde i januar 2000 og igen i marts. På det seneste møde meddelte de italienske myndigheder, at de overholder bestemmelserne i Rådets direktiv 93/119/EØF om beskyttelse af dyr på slagte- eller aflivningstidspunktet(1). I direktivets bilag C findes en liste over de tilladte aflivningsmetoder for fjerkræ, f.eks. aflivning med strøm og kuldioxid, afhugning af hovedet, dislokation af halsen og brug af lufttomt rum. Under aflivningen er der i henhold til direktivets overordnede målsætning (artikel 3) en række specifikke krav, der skal overholdes, for at skåne dyrene for undgåelig ophidselse, smerte og lidelse under flytning, opstaldning, immobilisering, bedøvelse, slagtning og aflivning. Ud over de ovenfor nævnte aflivningsmetoder har myndighederne under en epidemi mulighed for at anvende de i bilag E opførte aflivningsmetoder til sygdomsbekæmpelse. De anvendte metoder skal også i disse situationer være i overensstemmelse med de generelle bestemmelser i direktivets artikel 3. Epidemicentret i den italienske Veneto-region har i samarbejde med det nationale

referencelaboratorium for hønsepest offentliggjort en vejledning(2) til brug ved udbrud af hønsepest. I denne vejledning er anført de forskellige aflivningsmetoder, der gælder for de forskellige former for fjerkræ.

Det aflivede fjerkræ er enten blevet begravet eller ført til destruktion.

(1) EFT L 340 af 31.12.1993.

(2) Manuale Operativo in caso di Influenza aviaria, Anno 1999, Istituto Zooprofilattico Sperimentale delle Venezie, Centro Regionale Epidemiologia Veterinaria Regione Veneto, Laboratorio Nazionale di Riferimento Influenza aviaria.