ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3493/00

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(10. november 2000)

Om: EU-interventioner mod krigen i Mellemøsten

Dramatiske og bitre sammenstød har nu i mange uger medført blodsudgydelser i Mellemøsten, og israelere og palæstinensere kæmper tilsyneladende endeløse kampe. Den amerikanske præsident Clinton og FN's generalsekretær Kofi Annan forsøger at sikre en fremtidig fred og at slukke krigens arnesteder, hvis ofre er at finde både blandt israelere og i større omfang palæstinensere.

Hvad har EU gjort for konkret at støtte Clintons og Kofi Annans indsats (ud over at fremsætte sine forgæves erklæringer i Biarritz)?

Meda-programmet der synes lammet af urimelige bureaukratiske problemer giver mulighed for at yde støtte ikke blot til humanitære, men også til strukturelle foranstaltninger. Hvordan vil Kommissionen udnytte dette program og de tilknyttede midler som redskab i fredens tjeneste?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. december 2000)

Kommissionen er yderst bekymret over den aktuelle udbredte vold på Vestbredden og i Gaza-striben og vanskelighederne ved at nå til en aftale, som kan bringe volden til ophør. Kommissionen er med voksende bekymring vidne til lukningen af de palæstinensiske områder og de økonomiske virkninger, navnlig for civilbefolkningen, af de økonomiske foranstaltninger, som Israel har truffet over for Den Palæstinensiske Myndighed.

I den sammenhæng er Kommissionen i gang med omhyggeligt at undersøge alle muligheder, som dens nuværende samarbejde med Den Palæstinensiske Myndighed åbner, for at bistå den palæstinensiske befolkning med at dække de yderligere behov, som denne krise skaber.

I afventning af resultatet af disse undersøgelser afsatte Kommissionen den 13. oktober 2000 620 000 EUR i katastrofebistand i form af lægelig bistand til de palæstinensiske ofre for de seneste sammenstød, herunder ambulancer, lægelige nødforsyninger og udstyr til lægecentre.

Desuden har Kommissionen givet bemyndigelse til en betaling på op til 27 mio. EUR til Den Palæstinensiske Myndighed for at bistå den med at dække hastende driftsudgifter såsom lønninger til de offentligt ansatte. Betalingen er foretaget via en særlig fond, der blev oprettet i 1998 som en del af tildelingen til Udviklingsbistandsprogrammet for Middelhavsområdet (MEDA) med det formål at tilvejebringe midler i form af tilbagebetalingspligtige ydelser til Den Palæstinensiske Myndighed i tilfælde, hvor de israelske myndigheder ikke tidsnok overførte skatteindtægter til Den Palæstinensiske Myndighed i overensstemmelse med den israelsk-palæstinensiske Paris-protokol af 1994 om de økonomiske forbindelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3887/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(13. december 2000)

Om: Diskriminering mod arbejdere i den nukleare sektor

Har Kommissionen kendskab til dr. William Cramp's arbejde, som førte til udviklingen af the nuclear precipitation test, med hvilken man kan påvise, hvilke personer der er særligt følsomme over for virkningerne af stråling?

Mener Kommissionen, at sådanne tests ikke bør anvendes til på forhånd at udvælge, hvilke personer der kan arbejde i kernekraftanlæg, og at man i stedet for at diskriminere på grundlag af den enkeltes biologi snarere bør gøre miljøerne sikre for alle?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(12. februar 2001)

Dr. W. Cramps arbejde er Kommissionen velbekendt. Dog er det på videnskabens nuværende stade ikke muligt i praksis at anvende resultaterne og anbefalingerne fra det arbejde, der indtil nu er udført på området differentieret følsomhed over for radioaktiv bestråling.

Kommissionen deler derfor det ærede medlems opfattelse, nemlig at man ikke bør tage sådanne tests i betragtning ved klassificering af arbejdskraften. Navnlig da denne særlige videnskabelige forskning vedrørende menneskelige organismers følsomhed over for radioaktiv bestråling er specielt rettet mod behandlingen af kræftsvulster.

Til beskyttelse af arbejdstagerne imod den risiko, der er forbundet med ioniserende stråling, fastsættes der årlige eksponeringsgrænseværdier. Disse værdier er baseret på videnskabens og forskningens seneste stade med hensyn til ioniserende strålings biologiske virkninger. Derudover gennemgår de ansatte inden for kerneindustrien en årlig lægeundersøgelse med henblik på at få konstateret, om de er egnede til arbejdet.

Disse to foranstaltninger danner kernen i de europæiske grundlæggende strålingsbeskyttelsesnormer, som kommer til udtryk i de ansattes høje beskyttelsesniveau. Yderligere foranstaltninger i denne retning er efter Kommissionens opfattelse ikke påkrævet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3909/00

af Adeline Hazan (PSE), Anneli Hulthén (PSE), Ulpu Iivari (PSE) og Catherine Stihler (PSE) til Rådet

(20. december 2000)

Om: Bevidstgørelse over for alkohol

Der er stadig tydeligere tegn på, at flere og flere mennesker begynder at drikke i en yngre og yngre alder, idet særlige alkoholholdige drikkevarer rettes mod de helt unge. En del af reklamerne er især stilet til unge kvinder. Der er tillige tegn på, at dette er et problem i hele Europa.

Hvilke foranstaltninger er Rådet i gang med at træffe for i stadig højere grad at få medlemsstaterne til at erkende, at det er nødvendig at takle dette voksende samfundsproblem?

Svar

(12. marts 2001)

Rådet modtog for nylig Kommissionens udkast til Rådets henstilling om børns og unges alkoholforbrug(1), der blev fremlagt som svar på en opfordring, som Rådet havde fremsat i en tidligere resolution om alkoholmisbrug(2). Det forventes, at arbejdet med dette forslag vil blive prioriteret, og at henstillingen vil blive vedtaget på samlingen i Rådet (sundhed) den 31. maj 2001.

Det bør også påpeges, at et udtrykkeligt mål for det nuværende fællesskabshandlingsprogram for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000)(3) er fremme af undersøgelser, evalueringer og erfaringsudvekslinger vedrørende forebyggende foranstaltninger over for alkoholmisbrug og de sundhedsmæssige og sociale følger heraf, samt støtte til aktioner i denne forbindelse. Dette handlingsprogram er blevet forlænget indtil den 31. december 2002 eller indtil datoen for ikrafttrædelsen af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af en nyt fællesskabshandlingsprogram på sundhedsområdet, alt efter hvilken dato der kommer først. Forslaget til en afgørelse om et nyt program indebærer bl.a. forberedelse og gennemførelse af strategier og foranstaltninger vedrørende livsstilsrelaterede faktorer, der er afgørende for sundheden, som f.eks. alkohol.

(1) 14270/00 SAN 137 af 4.12.2000.

(2) EFT C 184 af 23.7.1986, s. 3.

(3) EFT L 95 af 16.4.1996, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3770/00

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. december 2000)

Om: Fremskridtsrapporter

Kommissionen udgav den 8. november 2000 fremskridtsrapporter om de 13 lande, med hvilke der forhandles om tiltrædelse af Den Europæiske Union. Blandt disse lande var der dog kun få, der var tilfredse med Kommissionens konklusioner. Tjekkiet reagerede for eksempel med vrede og skuffelse på at være blevet placeret bag Polen, Ungarn og Estland, hvilket fremgik af udenrigsminister Kavans udtalelser.

Denne kraftige negative reaktion, som også kom til udtryk i de øvrige lande, skyldes måske også den overdrevne optimisme, som Kommissionen har skabt med de erklæringer, den i tidens løb har fremsat. Bør Kommissionen mon revidere den strategi med at skabe forhåbninger, som den hidtil har fulgt, for i fremtiden at undgå lignende ubehagelige reaktioner, som har negativ indflydelse på Den Europæiske Unions image i tredjelande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(9. januar 2001)

Den 8. november 2000 vedtog Kommissionen den tredje række periodiske rapporter om de fremskridt, ansøgerlandene har gjort med henblik på tiltrædelse(1). Disse rapporter er derefter blevet forelagt Europa-Parlamentet og Rådet samt ansøgerlandene.

Generelt betragtet er Kommissionens rapporter blevet godt modtaget i ansøgerlandene. Bl.a. har alle tretten ansøgerlande uden undtagelse ytret tilfredshed med den objektivitet, der præger rapporternes vurderinger, og dette gælder også myndighederne i Den Tjekkiske Republik, som det ærede medlem specielt henviser til. I begyndelsen af december 2000 er de tjekkiske myndigheder fremkommet med en detaljeret skriftlig reaktion på rapporten, hvori det bl.a. hedder, at Den Tjekkiske Republik anser den periodiske rapport for et afbalanceret dokument og godkender det som sådan.

Som det ærede medlem antyder, er det rigtigt, at der har været en vis skuffelse i Den Tjekkiske Republik umiddelbart efter offentliggørelsen af Kommissionens dokument om udvidelsesstrategien(2). Skuffelsen gik på de økonomiske konklusioner, der er indeholdt i dette dokument (der gentager de konklusioner, der drages i de enkelte periodiske rapporter på dette område). Kommissionen mener imidlertid ikke, at dette skyldtes nogen overdreven optimisme i forbindelse med dens tidligere udtalelser; tværtom er sidste års rapport om Tjekkiet helt givet mere positiv end i de foregående år, herunder vurderingen af landets økonomiske formåen. Objektiviteten af Kommissionens analyser er blevet anerkendt af alle ansøgerlande, herunder Den Tjekkiske Republik. Den ovenfor nævnte indledende skuffelse er måske opstået, fordi et resumé af de økonomiske konklusioner blev mistydet som en generel indplacering med hensyn til, hvorvidt landet er parat til at blive optaget i EU.

(1) KOM(2000) 701, endelig til KOM(2000) 713, endelig.

(2) KOM(2000) 700, endelig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3649/00

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(23. november 2000)

Om: Støtte til dambrug

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange EU-midler der anvendes til at udvikle eller støtte udviklingen af dambrug på de græske Dodekanesiske Øer?

Vil Kommissionen give adgang til vurderingen af indvirkningen på miljøet, som er gået forud for tildeling af disse midler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. december 2000)

Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) er blevet anvendt til udvikling af akvakultur i Grækenland inden for rammerne af det operationelle program for fiskeriet (1994-1999). På De Dodekanesiske Øer er der blevet medfinansieret 19 projekter til et beløb på i alt 10,58 mio. EUR, hvoraf bidraget fra FIUF udgjorde 3,69 mio. EUR.

Kommissionen ligger ikke inde med de ønskede miljøvurderinger, da medlemsstaterne siden 1994 er ansvarlige for udvælgelsen af de enkelte projekter, for hvilke der ifølge en national ministeriel beslutning skal være foretaget en vurdering af miljøvirkningerne.

De enkelte vurderinger af miljøvirkningerne skal indsamles og opbevares i dossierer, der forvaltes af de nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3690/00

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(29. november 2000)

Om: EU-bidrag til andalusisk udviklingsprogram for Marokko

Regionalregeringen i Andalusien vil afsætte 1 500 millioner pesetas til finansiering af udviklingsaktiviteter i Marokko gennem et grænseoverskridende program, som i første omgang skal løbe frem til 2005.

Programmet er det første, som undertegnes mellem en europæisk region og et land med så stor tilknytning til EU som Marokko. Regionalregeringen i Andalusien mener, at EU, udover den autonome region Andalusien og Marokko, også bør deltage i dette projekt gennem en forøgelse af de allerede eksisterende programmer Intered og Medea.

Kan Kommissionen oplyse, om den er parat til at acceptere forslaget fra talsmanden for den andalusiske regionalregering om at yde aktiv og materiel støtte til dette program, som er iværksat af Marokko og Andalusien, og derigennem bidrage til en gennemførelse af programmets mål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(20. december 2000)

Kommissionen er glad for, at Andalusien vil afsætte 1 500 millioner pesetas til et grænseoverskridende udviklingsprogram med Marokko. Et sådant samarbejde vil uundgåeligt bidrage til udviklingen i det nordlige Marokko, hvorfra størstedelen af den marokkanske migration til EU kommer.

Hvad MEDA-II-programmet (2000-2006) angår, har Kommissionen udarbejdet et landestrategidokument, som er blevet drøftet med medlemsstaterne. Dokumentet har tjent som grundlag for udarbejdelsen af det nationale vejledende program 2000-2002 i samarbejde med de marokkanske myndigheder. Medlemsstaterne har udtalt sig positivt om programmet, og det er netop blevet vedtaget af Kommissionen.

Det nationale vejledende program 2000-2002 indeholder ikke noget om grænseoverskridende samarbejdsprogrammer eller -projekter, idet der ikke foreligger nogen anmodning fra Marokko eller medlemsstaterne. Det er i den forbindelse nødvendigt at minde om, at MEDA-forordningen ikke giver mulighed for finansiering af grænseoverskridende projekter inden for rammerne af bilaterale programmer.

Hvad Interreg-programmet angår, gælder det udelukkende for EU's grænseområder, og Kommissionen vil således kunne overveje at finansiere den marokkanske del af et projekt, hvis Marokko anmoder om det, og hvis medlemsstaterne stiller sig velvilligt hertil i forbindelse med den næste revision af det nationale vejledende program.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3940/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Den fælles landbrugspolitik og udvidelsen.



EF-Tidende nr. 174 E af 19/06/2001 s. 0196 - 0196



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3940/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (13. december 2000) Om: Den fælles landbrugspolitik og udvidelsen Kan Kommissionen oplyse officielle prognoser fra ansøgerlandene eller den private sektor eller eksperter vedrørende udgifterne til gennemførelse af den nuværende fælles landbrugspolitiks bestemmelser og støttepriser for så mange af ansøgerlandene som muligt? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (23. januar 2001) For at kunne give et seriøst skøn over, hvad det efter tiltrædelsen vil koste at gennemføre den nuværende fælles landbrugspolitik i de nye medlemsstater, er det nødvendigt med en rimelig præcis viden om, hvornår og på hvilke betingelser de pågældende lande tiltræder EU. Disse forhold vil der dog først blive klarhed omkring i løbet af tiltrædelsesforhandlingerne med disse lande. Ethvert skøn over omkostningerne baseret på antagelser uanset hvor omhyggeligt de er udarbejdet vil derfor nødvendigvis være af hypotetisk, spekulativ og usikker art. På nuværende stadie i forhandlingsprocessen foretrækker Kommissionen derfor ikke offentligt at citere skøn fra kilder, såsom dem, der er nævnt i det ærede medlems forespørgsel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4021/00

af Lisbeth Grönfeldt Bergman (PPE-DE) til Kommissionen

(21. december 2000)

Om: De finske miljøbestemmelser for emballage skader konkurrencen

Pantordningen for aluminiumsdåser og PET-flasker i Sverige er blevet kritiseret for, at den vanskeliggør importen og begrænser konkurrencen på det svenske marked. På denne baggrund er det underligt, at Kommissionen på ingen måde har grebet ind over for de såkaldte miljøafgifter, der anvendes i Finland på de samme produkter. For at komme ind på det finske marked skal en udenlandsk producent betale en miljøafgift på 6 FIM (1,01 EUR) for hver flaske, hvilket svarer til en forøgelse på 200 % af produktets pris.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den argumenterer for en godkendelse af miljøafgiften i Finland, i betragtning af at afgiften i alvorlig grad svækker de udenlandske producenters konkurrencestilling i Finland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(5. marts 2001)

For så vidt angår den svenske pantordning, er Kommissionen ikke klar over, hvad det er for en kritik, det ærede medlem henviser til. Hvorom alting er, er der for øjeblikket ikke tegn på, at denne ordning ikke skulle være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/62/EF af 20. december 1994 om emballager og emballageaffald(1) eller med EF-traktaten.

Hvad angår den finske pantordning, bør der her fremhæves to punkter. For det første andrager den yderligere afgift på drikkevarer, som ikke er omfattet af en officielt godkendt genbrugsordning, 4 FIM pr. liter (og ikke 6 FIM pr. flaske). For det andet gælder den ekstra afgift ikke blot for udenlandske produkter, men også for produkter af indenlandsk oprindelse.

Med hensyn til foreneligheden mellem den finske ordning med ekstraafgift og direktivets bestemmelser og reglerne for det indre marked er Kommissionen for øjeblikket ved at undersøge spørgsmålet på grundlag af en række klager.

(1) EFT L 365 af 31.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2401/00

af Monica Frassoni (Verts/ALE) til Kommissionen

(18. juli 2000)

Om: Gennemførelse i Italien af EF-direktivet om affald

Det italienske parlament drøfter i øjeblikket et lovforslag om ændring af dekret 22/97 om affald. Dette lovforslag omfatter forklarende bestemmelser vedrørende begrebet bortskaffe, som er indeholdt i EF-definitionen af affald i direktiv 75/442/EØF(1).

1. Er Kommissionen orienteret om dette lovforslag?

2. Er det italienske parlament forpligtet til at underrette Kommissionen om dette lovforslag?

3. Eftersom fællesskabsretten forbyder en medlemsstat at vedtage interne bestemmelser, der fastsætter forklarende kriterier vedrørende et direktiv, hvilke foranstaltninger agter den da at træffe for at sikre ensartet anvendelse af direktiv 75/442/EØF i hele EF?

(1) EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(14. september 2000)

Kommissionen blev informeret om det pågældende lovudkast af den italienske repræsentant i det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 18 i direktiv 75/442/EØF om affald, på udvalgets møde den 16. juni 2000.

I artikel 20 i direktiv 75/442/EØF hedder det, at medlemsstaterne skal meddele Kommissionen ordlyden af de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af direktivet. I henhold til dette direktiv er der derfor ikke nogen pligt til at meddele lovudkast. En sådan forpligtelse kan imidlertid komme på tale, hvis lovudkastet indeholder tekniske specifikationer, der falder ind under Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter(1).

Kommissionen er ansvarlig for, at fællesskabsretten anvendes korrekt. Ifølge EF-traktatens artikel 211 (tidl. artikel 155) skal Kommissionen for at sikre Fællesmarkedets funktion og udvikling drage omsorg for gennemførelsen af de i denne traktat indeholdte bestemmelser og af de bestemmelser, som med hjemmel i denne træffes af institutionerne. I EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169) hedder det: Finder Kommissionen, at en medlemsstat ikke har overholdt en forpligtelse, der påhviler den i henhold til denne traktat, fremsætter den en begrundet udtalelse herom efter at have givet den pågældende stat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger. Retter den pågældende stat sig ikke efter den fremsatte udtalelse inden for den frist, der er fastsat af Kommissionen, kan denne indbringe sagen for Domstolen.

Fællesskabsretten fortolkes af Domstolen. Finder Kommissionen, at fortolkningen af Fællesskabsretten i en medlemsstat ikke er i overensstemmelse med dens indhold, kan den benytte sig af de muligheder, den har til rådighed i henhold til EF-traktatens artikel 226.

(1) EFT L 204 af 21.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3683/00

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(29. november 2000)

Om: Finansieringsrammen for Samhørighedsfonden og dennes udnyttelse

Kan Kommissionen oplyse om den samlede finansieringsramme for Samhørighedsfonden fordelt på hver enkelt medlemsstat for programmeringsperioden 1994-1999 samt om udnyttelsesgraden i de enkelte medlemsstater?

Kan Kommissionen oplyse om den samlede finansieringsramme for Samhørighedsfonden i 2000 fordelt på hver enkelt medlemsstat samt om udnyttelsesgraden (pr. dags dato) i de enkelte medlemsstater?

Hvorledes vurderer Kommissionen udnyttelsesgraden af de midler, som hver enkelt medlemsstat har modtaget fra Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 1994-1999?

Hvorledes vurderer Kommissionen udnyttelsesgraden (pr. dags dato) af de midler, som hver enkelt medlemsstat har modtaget fra Samhørighedsfonden i 2000.

Har Kommissionen nogen mulighed for at korrigere udnyttelsen af midlerne fra Samhørighedsfonden i de medlemsstater, der hverken udnytter dem korrekt eller fuldt ud?

Er der nogen mulighed for at overføre ikke udnyttede midler til de støtteberettigede medlemsstater, der udnytter de tildelte midler effektivt og fuldt ud?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Barnier

(16. februar 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2813/00

af Graham Watson (ELDR) til Rådet

(6. september 2000)

Om: Forfølgelse af kristne på Molukkerne (Indonesien)

Har Rådet kendskab til den fortsatte skræmme-, forfølgelses- og terrorkampagne, som de yderligtgående muslimske Jhadkrigere driver mod uskyldige kristne på Molukkerne (Indonesien)?

Agter Rådet at presse på, for at disse meningsløse drab standses?

Svar

(16. november 2000)

Rådet skal underrette det ærede parlamentsmedlem om, at Den Europæiske Union, især gennem EU's medlemsstaters delegationschefer i Djakarta, gentagne gange over for de indonesiske myndigheder, heriblandt republikkens præsident og vicepræsident, har meddelt sin dybe bekymring over den interne konflikt på Molukkerne, selv om der på det seneste har været noget roligere. Rådet har ikke desto mindre anmodet om fri adgang for de humanitære organisationer og påtænker at sende en mission til øerne for at vurdere den humanitære situation. Fællesskabet har planer om et nyt humanitært bidrag til de fordrevne befolkninger, denne gang på ca. 2 mio.. Rådet forsikrer det ærede parlamentsmedlem om, at det fortsat vil være opmærksomt på, at det kan blive nødvendigt at foretage en ny evaluering af situationen på Molukkerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2861/00

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(14. september 2000)

Om: Uigennemskuelig licitation i forbindelse med De Olympiske Lege i Grækenland

Det fremgår af visse oplysninger, at Kommissionen skulle have anmodet om nærmere belysning vedrørende olympiske byggepladser, nemlig den olympiske by og hestesportscentret, og at den har givet udtryk for bekymring om gennemskueligheden af procedure for tildeling af arbejdet og gennemførelsen heraf.

1. Hvad er årsagerne til, at Kommissionen har bedt den græske regering om nærmere belysning af sagen?

2. Er de fulgte procedurer for tildeling af arbejdet i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning?

3. Er der grunde til at tro, at licitationen vedrørende gennemførelse af disse to olympiske arbejder bør annulleres?

Svar afgivet af Frederik Bolkestein på Kommissionens vegne

(23. oktober 2000)

Kommissionen kan oplyse det ærede parlamentsmedlem om, at den som følge af klager vedrørende et spørgsmål om lovligheden af udbudsproceduren i forbindelse med koncessionskontrakten vedrørende opførelsen af bl.a. ridesportscentret i Markopoulo, ved to lejligheder har rettet skriftlig henvendelse til de græske myndigheder for at få yderligere forklaringer og oplysninger. Denne sag er stadig under undersøgelse i Kommissionen.

Efter reportager i den græske presse og af hensyn til samarbejdet med medlemsstaterne har Kommissionen i forbindelse med den olympiske by uofficielt anmodet de græske myndigheder om yderligere oplysninger om tildelingen af seks kontrakter vedrørende bymæssige undersøgelser i forbindelse med dette projekt. De græske myndigheder har oplyst Kommissionen, at disse kontrakter i sidste ende ikke ville blive underskrevet af den pågældende minister og derfor ville blive henlagt. Kommissionen har ikke modtaget andre oplysninger om dette emne.