ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2378/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Overtraedelse af bestemmelserne vedroerende offentlige udbud

Med afgoerelse af 1988 overdrog kommunalraadet i San Giorgio del Sannio, i Benevento-provinsen, Italgas Sudkoncessionen vedroerende projektering og konstruktion af gasdistributionsnettet inden for kommunen for et tidsrum af 30 aar. Med en senere afgoerelse af 15. oktober 1997 godkendte kommunalraadet igen en ny plan om aendring af ovennaevnte aftale, hvorved det drejede sig om en fuldstaendig ny koncession paa grund af de vaesentlige aendringer med hensyn til omkostninger og tidsfrister i aftalen.

Alt dette var i klar modstrid med direktiv 92/50/EOEF(1) om offentlige tjenesteydelsesaftaler samt Faellesskabets bestemmelser om fri konkurrence og artikel 21 i den italienske lov nr. 216 af 1995, som omhandler samme emne. I henhold til disse bestemmelser tildeles enhver ordre paa grundlag af det oekonomisk mest fordelagtige bud, og hvad angaar aftaler, hvis vaerdi er 5 mio ecu eller derover, skal der altid anvendes en gennemsigtig offentlig udbudsprocedure.

Mener Kommissionen ikke, at det er noedvendigt og hensigtmaessigt at kontrollere, om den procedure, ovennaevnte kommunalraad fulgte, var korrekt, i betragtning af at den tilsyneladende ikke er i overensstemmelse med kriterierne om, at administrative foranstaltninger boer vaere oekonomiske, gennemskuelige og offentlige, idet der i strid med princippet vedroerende fri konkurrence ikke blev offentliggjort udbud, saaledes at alle berettigede virksomheder kunne deltage i udbudsproceduren paa lige fod.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(19. oktober 1998)

Kommissionen er i faerd med at undersoege de naevnte forhold i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.

(1) EFT L 209 af 24.7.1992, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3235/98

af David Martin (PSE) til Kommissionen

(26. oktober 1998)

Om: Overholdelse af rapporteringsbestemmelserne i 1992-direktivet om gravide

Vil Kommissionen oplyse, om alle medlemsstater har overholdt kravet i Raadets direktiv 92/85/EOEF(1) om at forelaegge en rapport om "... den praktiske gennemfoerelse af bestemmelserne i dette direktiv med anfoerelse af de af arbejdsmarkedets parter fremfoerte synspunkter"? Hvornaar og i hvilken form vil Kommissionen offentliggoere sin foerste rapport om den praktiske gennemfoerelse af dette direktiv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(22. januar 1999)

I henhold til artikel 14, stk. 4, i Raadets direktiv 92/85/EOEF af 19. oktober 1992 om ivaerksaettelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har foedt, eller som ammer (tiende saerdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EOEF)(2) skal medlemsstaterne hvert femte aar meddele Kommissionen den praktiske gennemfoerelse af bestemmelserne i dette direktiv med anfoerelse af de af arbejdsmarkedets parter fremfoerte synspunkter.

Kommissionen sendte et detaljeret spoergeskema til medlemsstaterne vedroerende den nationale gennemfoerelse af direktivet. Alle medlemsstaterne indsendte en rapport med en stoerre eller mindre rigdom af detaljer, undtagen Graekenland og Luxembourg (som kun fremsendte deres gennemfoerelsesbestemmelser).

En rapport om direktivets gennemfoerelse er ved at blive afsluttet og vil blive vedtaget af Kommissionen i naer fremtid. Den vil blive sendt til Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Det Raadgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse paa Arbejdspladsen.

(1) EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1.

(2) EFT L 348 af 28.11.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3116/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Drivhuseffekt

Det er noedvendigt at foelge de foerste skridt, som medlemsstaternes regeringer tog ved Kyoto-topmoedet i december sidste aar, op for at forhindre en global klimakrise.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at sikre, at medlemsstaterne vil goere en stoerre indsats for at foelge Kyoto-aftaleprotokollen op ved moedet i Buenos Aires i november?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(18. december 1998)

Kommissionen er enig med det aerede medlem om, at Kyoto-moedet kun er det indledende skridt, og at der er brug for at tage videre skridt med henblik paa at forebygge en verdensomspaendende klimakrise. I Kyoto-protokollen regnes der kun med en nedskaering paa 5,2 % i emissionerne fra industrilandene, mens Det Internationale Klimapanel har skoennet, at det paa verdensplan er noedvendigt med en nedskaering af emissionerne er mellem 50 og 70 %, dersom den nuvaerende koncentration af drivhusgasser, som er den vaesentligste aarsag til klimaaendringerne i atmosfaeren, skal stabiliseres.

Hvilke begraensninger der end ligger i Kyoto-protokollen, er det Kommissionens vigtigste maal at faa den ratificeret og foert ud i livet. Desuden er det vigtigt at sikre, at bestemmelserne og procedurerne vedroerende forskellige elementer i protokollen, herunder navnlig de fleksible mekanismer, fastlaegges paa en saadan maade, at de miljoemaessige maalsaetninger i baade konventionen og Kyoto-protokollen opfyldes paa den mest omkostningseffektive vis. Paa grundlag af det arbejdsprogram, der vedtoges i Buenos Aires, vil Kommissionen bestraebe sig for i en naer fremtid at sikre, at disse maal naas.

Det boer ligeledes erkendes, at Faellesskabet ikke paa egen haand kan vende klimaudviklingen, da det kun tegner sig for cirka 25 % af emissionerne fra industrilandene, og emissionerne fra udviklingslandene vokser endnu hurtigere end i industrilandene. Det er Kommissionens opfattelse, at det er op til industrilandene at tage det foerste skridt, men at det i det lange loeb vil vaere noedvendigt med en verdensomspaendende indsats. Hvis den dynamik, der skabtes i Kyoto og Buenos Aires, kunne opretholdes, og Faellesskabet kunne ivaerksaette en politik og foranstaltninger der kan vende emissionstendenserne, saavel paa nationalt som paa faellesskabsplan, vil det blive lettere for Faellesskabet og ogsaa for alle andre parter at indgaa de videre forpligtelser, der maatte vaere noedvendige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3802/98

af Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Lukning af Nestlés fabrik i Matosinhos, Portugal

Nestlés fabrik Longa Vida i Matasinhos, Portugal, skal ifoelge virksomhedens pr-direktoer lukkes og dens produktionsafdeling overfoeres til Spanien eller Frankrig.

Denne beslutning vil betyde arbejdsloeshed for over hundrede arbejdstagere, hvor til kommer, at samme multinationale virksomhed tidligere har lukket fabrikken Rajá og Findus og desuden afskediget omkring 70 arbejdstagere fra fabrikken Longa Vida.

Beslutningen er navnlig vigtig, da drejer sig om et moderne industrianlaeg, der har modtaget finansiel stoette fra den portugisiske stat og Den Europaeiske Union til investeringer, som i de seneste fem aar, har beloebet sig til over 3000 millioner escudos.

Da der desuden er tale om flytning af virksomhed inden for Den Europaeiske Union, og der tilsyneladende er involveret store EU-stoettebeloeb, bedes Kommissionen oplyse foelgende: Er den vidende om denne situation, findes der programkontrakter, som den er involveret i, eller som den er vidende om, og vil virksomheden Nestlé i forbindelse med en eventuel flytning igen modtage finansiel stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(22. januar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2960/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Bevarelse af byzantinske bebyggelser og templer fra det sjette aarhundrede efter Kristus i det nordlige Syrien

Boender, som har alvorlige boligproblemer, bygger deres egne boliger paa ruinerne af byzantinske templer og bebyggelser fra det sjette aarhundrede efter Kristus, som ligger i det nordlige Syrien, og som straekker sig i en laengde af 140 kilometer, til trods for at Syriens regering forbyder bosaettelser i de gamle landsbyer. Landets arkaeologer advarer om, at der sandsynligvis vil ske oedelaeggelse af bebyggelserne med de 2000 templer, som er dele af den arkitektoniske kulturarv af saerlig historisk vaerdi.

Kommissionen bedes oplyse, hvordan den har til hensigt at gribe ind over for de syriske myndigheder, samt hvilken bistand den vil kunne tilbyde dette land for at disse omraader af saerlig stor arkitektonisk og historisk vaerdi kan blive bevaret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(28. oktober 1998)

Kommissionen er klar over vaerdien af den umaadelige historiske kulturarv i Syrien og stoetter flere aktiviteter til bevarelse heraf. I betragtning af omfanget af denne kulturarv i Syrien og de begraensede finansielle muligheder er det imidlertid umuligt at daekke alle steder af historisk og kulturel betydning i Syrien.

De projekter til bevarelse af den historiske kulturarv i Syrien, som er blevet finansieret for nylig, eller som er under forberedelse, er foelgende: modernisering af lokalforvaltningen (herunder forvaltningen af historiske centre); udvikling af kulturturisme (valg af 8 historiske steder); arkaeologiske udgravninger i Jerf el Ahmar; stoette til et europaeisk-syrisk arkaeologiske projekt (i Tell Beydar); bevarelse af vaegmalerierne i synagogen i Doura Europos og i Qasr El Heir. Inden for rammerne af uddannelsesprogrammet til bevarelse af kulturarven er der 16 projekter under forberedelse for syriske konservatorer og forskere.

Ved valget mellem de mange forslag er der i foerste omgang taget hensyn til foelgende faktorer: mulighed for positiv indvirkning paa syrisk oekonomi ("udvikling af kulturturisme"); mulighed for styrkelse af kapaciteten i administration og institutioner i Syrien ("modernisering af lokalforvaltningen"); sikkerhed for baeredygtighed og for udbredelse af de opnaaede resultater til gavn for hele kulturarven gennem uddannelse og oplaering i passende teknologier ("uddannelsesprogrammet til bevarelse af kulturarven").

Det problem, som det aerede medlem henviser til, vil Kommissionen kunne tage op i forbindelse med de mange kontakter med de syriske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3734/98 af Aline PAILLER til Rådet. Den internationale konvention om vandrende arbejdstageres rettigheder



EF-Tidende nr. C 297 af 15/10/1999 s. 0096



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3734/98 af Aline Pailler (GUE/NGL) til Raadet (11. december 1998) Om: Den internationale konvention om vandrende arbejdstageres rettigheder I sit svar paa min skriftlige forespoergsel E-2283/96(1) oplyste Kommissionen, at ingen medlemsstater havde ratificeret den internationale konvention om vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder. Er Raadet besluttet paa at traeffe foranstaltninger til at fremme ratificering af konventionen, saadan som Europa-Parlamentet havde anmodet om i sin beslutning om menneskerettighederne i EU? Svar (22. april 1999) Raadet anerkender den betydning, Europa-Parlamentet tillaegger gennemfoerelsen af den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, som blev vedtaget ved De Forenede Nationers Generalforsamlings resolution 45/158 af 18. december 1990. Raadet er dog ikke hidtil blevet opfordret til at tilskynde medlemsstaterne til at ratificere denne konvention. (1) EFT C 365 af 4.12.1996, s. 103.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3814/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Programmer og projekter vedroerende forskning og udvikling i Katalonien

Kan Kommissionen i betragtning af den aabenhedspolitik, den foerer i forbindelse med sine udgifter, oplyse, hvilke af de projekter, der i perioden 1994-1999 er blevet gennemfoert i Katalonien, har modtaget tilskud fra de forskellige stoetteordninger inden for omraadet forskning og udvikling?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke beloeb der er blevet bevilliget til de enkelte projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(18. januar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3500/98 af Bryan CASSIDY Forsinket betaling af fakturaer indgivet under TACIS- programmet



EF-Tidende nr. C 320 af 06/11/1999 s. 0051



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3500/98 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Forsinket betaling af fakturaer indgivet under TACIS-programmet 1. Hvilke henvendelser er der modtaget fra: a) de enkelte nationale myndigheder? b) andre nationale organisationer i hvert enkelt EU-land? c) private virksomheder i hvert enkelt EU-land? vedroerende forsinket betaling af fakturaer indgivet under TACIS-programmet? 2. Kan Kommissionen endvidere forelaegge en fortegnelse for hver enkelt EU-medlemsstat over antallet af fakturaer, hvor fristen for betaling til firmaer under TACIS er overskredet med: a) 2 maaneder? b) 4 maaneder? c) 5 maaneder? d) 6 maaneder? e) 9 maaneder? f) 1 aar? g) 18 maaneder? h) 2 aar? i) over 2 aar? 3. Hvad er det samlede udestaaende beloeb for hver kategori (a-i), og hvilke foranstaltninger traeffes der for at loese problemet?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3536/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Kommissionens vurdering af det hensigtsmaessige retsgrundlag for sine forslag

Hvor mange gange har Kommissionens Juridiske Tjeneste, siden den europaeiske faelles akt traadte i kraft, vaeret uenig i det retsgrundlag, som det ansvarlige generaldirektorat havde foreslaaet?

Hvordan haandteres saadanne meningsforskelle i Kommissionen? Hvor mange gange har kommissaerkollegiet vaeret noedt til at droefte og afgoere uenighed vedroerende et hensigtsmaessigt retsgrundlag? Har der kunnet ses en tendens i dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(14. januar 1999)

Kommissionen er ikke i stand til at give det aerede medlem de oenskede oplysninger.

Det ville vaere at kraenke de offentlige interesser og mere specifikt som praesidenten for Retten i Foerste Instans understregede det i sin kendelse af 3. marts 1998(1) at kraenke faellesskabsrettens stabilitet og institutionernes tilfredsstillende funktion, for saa vidt som offentliggoerelsen af den juridiske tjenestes udtalelser, som er en del af institutionens interne debat, kunne skabe usikkerhed med hensyn til lovligheden af Faellesskabets retsakter og faa negative virkninger paa faellesskabsinstitutionernes funktion.

(1) Sag I-610/97 (Carlsen m.fl. mod Raadet), Sml. II-485 (praemis46).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3264/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. oktober 1998)

Om: Kontrol med kvaliteten af produkter, som er forsynet med CE-maerket

Paa baggrund af, at der for nylig i pressen er blevet givet udtryk for en vis tvivl med hensyn til trovaerdigheden af CE-maerket paa legetoej, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

a) Foretages der i praksis en tilstraekkelig omfattende kontrol af kvaliteten af det legetoej med CE-maerket, der findes paa markedet, til sikring af, at det overholder bestemmelserne i direktiv 88/378(1)?

b) Hvor stor en procentdel af det legetoej med CE-maerket, der findes paa markedet i Graekenland og i de oevrige medlemsstater, udviser mangler i forhold til de fastsatte normer?

c) Idoemmes der sanktioner i tilfaelde af konstaterede mangler og i givet fald hvilke?

d) Hvilke oevrige beviser kan den fremlaegge for at overbevise offentligheden om. at medlemsstaternes kontrol er tilstraekkelig?

(1) EFT L 187 af 16.7.1988, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3580/98

af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Initiativer vedroerende de naturkatastroferamte centralamerikanske landes gaeld

En raekke centralamerikanske lande, navnlig Honduras og Nicaragua, ramtes for nylig af meget alvorlige naturkatastrofer, som har kraevet i tusindvis af doedsofre og ramt i hundredtusindvis af personer, oedelagt deres huse og frataget dem deres levebroed.

De ramte lande er blandt de fattigste paa den vestlige halvkugle og risikerer i lang tid fremover at vaere frataget enhver mulighed for genopbygning og udvikling.

Under disse omstaendigheder forekommer det fuldstaendig usandsynligt - for ikke at sige moralsk uacceptabelt - at disse lande skulle kunne indfri den store udlandsgaeld, de er tynget af.

Det forekommer derfor yderst hensigtsmaessigt og noedvendigt at tage initiativ til en nedsaettelse, omlaegning eller ligefrem eftergivelse af disse landes udlandsgaeld, saaledes som foreslaaet af en lang raekke organisationer, af visse europaeiske regeringer og af de beroerte lande selv.

Mener Kommissionen derfor ikke, at den selv boer tage saavel direkte initiativer som initiativer sammen med medlemsstaterne og i internationale finansieringsorganer med henblik paa nedsaettelse eller eftergivelse af Honduras', Nicaraguas og andre centralamerikanske landes gaeld?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(22. januar 1999)

Kommissionen deler det internationale samfunds sorg over de katastrofale virkninger som orkanen Mitch har haft i Centralamerika. Den har meddelt at den er indstillet paa aktivt at deltage i genopbygningsarbejdet. Faellesskabet har i oevrigt allerede ydet 210 millioner [fmxeuro] i noedhjaelpsbistand. De beroerte lande har ingen udestaaende gaeld overfor Faellesskabet, men Kommissionen stoetter de initiativer som en raekke medlemsstater allerede har taget med det formaal at mindske disse landes eksterne gaeldsforpligtelser, for paa denne maade at hjaelpe dem til at faa det fulde udbytte af udviklings- og genopbygningsarbejdet paa laengere sigt. Kommissionen gik paa konferencen i Washington i december 1990 sammen med de oevrige donorlande om at ivaerksaette en undersoegelse af regionens behov og strategien paa laengere sigt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3756/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Varemaerkeforfalskning og piratkopiering

Kommissionen annoncerede den 22. oktober 1998 offentliggoerelsen af groenbogen om bekaempelse af varemaerkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked, som er det indledende skridt til en omfattende hoering af de beroerte kredse i medlemsstaterne om dette emne.

I groenbogen behandles foelgende fire omraader: a) stoette til den private sektors overvaagningsaktiviteter, b) retlig beskyttelse af identifikations- og beskyttelsessystemer for varer og tjenester, c) evaluering af sanktioner og retsmidler til sikring af overholdelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, og d) etablering af et administrativt samarbejde mellem de kompetente nationale myndigheder.

Hvorledes vil de tab, virksomhederne lider, efter Kommissionens opfattelse indvirke paa deres investeringsniveau?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3945/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Nye industrianlaeg paa gamle industrigrunde/forurenede grunde

Har Kommissionen overvejet muligheden for at udvikle et markedsbaseret instrument til fremme af investeringer i eller stoette til udvikling af nye industrianlaeg paa gamle industrigrunde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(27. januar 1999)

Kommissionen er enig i, at det er noedvendigt at fremme genanvendelsen af gamle industrigrunde frem for at tage nye arealer i brug.

I mange programmer under maal 1 og 2 for strukturfondene er hovedvaegten lagt paa at udvikle gamle industrigrunde.

Mens strukturfondene medfinansierer nationale og regionale finansielle instrumenter, tilsigter Faellesskabets strukturpolitikker ikke at udvikle specifikke markedsbaserede instrumenter, der skal fremme en bestemt udvikling. Ifoelge programmerne og naerhedsprincippet paahviler dette medlemstaterne.

De nye retningslinjer for planlaegningen af strukturfondenes interventioner i 2000-2006 vil igen understrege, at Kommissionen gaar ind for genanvendelse af nedlagte industriarealer, da baade produktionsinvesteringerne og miljoeet vinder herved.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3740/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. Burhøns



EF-Tidende nr. C 297 af 15/10/1999 s. 0097



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3740/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. december 1998) Om: Burhoens Vil Kommissionen oplyse, hvilke undersoegelser den har igangsat eller paataget sig at igangsaette for at finde praktiske alternative metoder til burhoenssystemet i forbindelse med produktion af aeg? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. januar 1999) Dyrevelfaerd har vaeret et forskningsemne under det saerlige forskningsprogram FAIR (landbrug og fiskeri, herunder levnedsmiddelindustri, foedevareteknologier, skovbrug, akvakultur og landdistrikternes udvikling, 1994-1998) siden dets begyndelse. Under dette program kan EF finansiere forskningsprojekter, der er udvalgt efter indkaldelse af bud. Hidtil er to projekter vedroerende fjerkraes velfaerd blevet finansieret. Det foerste projekt vedroerer "Genetiske loesninger paa sundheds- og velfaerdsproblemer i fjerkraeavlen, der er foraarsaget af smertefulde knogleforstyrrelser", og det andet vedroerer "Fjerpilning: loesninger gennem forstaaelse". Uddrag sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets Sekretariat. Fremtidige forskningsprojekter om dyrevelfaerd (herunder fjerkrae) vil fortsat blive finansieret under det femte EF-rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2630/98

af Arie Oostlander (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Nederlandske emballagekrav for maelkeprodukter, der kan ydes tilskud til inden for rammerne af EU's skolemaelksordning

Er de nederlandske emballagekrav til maelkeprodukter, som medfoerer ekstra omkostninger, der langt overstiger virkningerne af tilskuddene inden for rammerne af EU's skolemaelksordning, ikke i strid med aand og bogstav i forordningen herom?

Boer saadan emballage i bekraeftende fald da ikke forbydes, saaledes at man virkelig kan sikre fremme af mejeriprodukterne?

Er Kommissionen rede til at tage kontakt med de nederlandske myndigheder om dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. september 1998)

Det aerede medlems spoergsmaal henviser utvivlsomt til den bestemmelse, der paabyder, at emballagen for soed- eller skummetmaelk, der distribueres under skolemaelksprogrammet i Nederlandene, skal indeholde 0,25 liter maelk. Kommissionen kan i den forbindelse bekraefte, at et saadant krav ikke findes i EF-lovgivningen om skolemaelksprogrammet. De nederlandske myndigheder, der har indfoert den paagaeldende regel af kontrolmaessige aarsager, underrettede i 1994 Kommissionen om denne regel som element i deres nationale gennemfoerelsesbestemmelser. Kommissionen fremkom ikke med bemaerkninger hertil. I oevrigt tyder det paa, at de nederlandske myndigheder forbereder en aendring af den paagaeldende ordning.

Kommissionen erkender, at de smaa emballager medvirker til at oege produktomkostningerne, hvilket kan udhule stoettevirkningen. Det kan dog ikke benaegtes, at denne emballagetype ligeledes har visse fordele, bl.a. paa det praktiske og paa det administrative plan. Derfor mener Kommissionen ikke, at det vil vaere hensigtsmaessigt at indfoere EF-regler paa omraadet.