ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/913

(2004/C 84 E/1009)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0915/04

af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om: Direktiv 2001/83/EF og »grænseprodukter«

Kan Kommissionen oplyse om, hvilke tiltag der er blevet iværksat for at imødegå virkningerne af artikel stk. 2, 2, i direktiv 2001/83/EF (1) om beslutninger, der træffes om »grænseprodukter« såsom fødevarer, kosmetik og medicinsk udstyr, da artiklen fastsætter lægemiddelstatus som normen?

Hvornår vil Kommissionen afholde det møde for interessenter, der blev orienteret om på det andet debatmøde, og vil listen over de inviterede blive offentliggjort, før mødet afholdes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(29. april 2004)

Det ærede medlem ønsker at vide, hvilke initiativer Kommissionen har iværksat for at tage højde for virkningerne af den nye artikel 2, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (»grænseprodukter«), samt hvornår Kommissionen vil afholde det møde for interessenter, der blev bebudet under forhandlingerne ved andenbehandlingen i Parlamentet.

Det er Kommissionens overbevisning, at nævnte bestemmelse vil skabe klarhed om den juridiske status for visse grænseprodukter, som p.t. er omfattet af usikkerhed med hensyn til, hvilken lovgivning der skal finde anvendelse. Dette synspunkt deles af Parlamentet og Rådet.

Kommissionen er i fuld gang med at planlægge et møde for alle berørte parter, hvor en række praktiske aspekter vedrørende gennemførelsen af denne nye bestemmelse vil blive drøftet.

Mødet vil formodentlig finde sted i juni 2004. De berørte parter (forskellige brancheforeninger) samt repræsentanter for samtlige medlemsstater vil blive indbudt til mødet.

(1) EUT L 311 af 28.11.2001, s. 67.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/946

(2004/C 84 E/1045)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1107/04

af Dirk Sterckx (ELDR) til Kommissionen

(5. april 2004)

Om: Administrative byrder ved udarbejdelse af anmodning om tilskud

Efter sigende skal en organisation, der ønsker at indgive et projekt som led i medieprogrammet TAO-Audiovisual Festivals, betale omkring 4 000 EUR til udarbejdelse af et projekt for at kunne modtage tilskud. Hvis projektet godkendes, modtager den pågældende organisation knap 10 000 EUR.

Er det efter Kommissionens opfattelse ikke uheldigt, at udgifterne i forbindelse med indgivelsen af et projekt andrager 40 % af det beløb, som organisationen i sidste ende får udbetalt?

Er det ikke Kommissionens opfattelse, at der er et påtrængende behov for at forenkle udarbejdelsen af en ansøgning om tilskud, og at ansøgernes udgifter og Kommissionens administrative udgifter desuden skal begrænses?

Har Kommissionen allerede taget initiativer i denne retning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(28. april 2004)

Alle programmer, der forvaltes og gennemføres af Kommissionen er underlagt finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. De procedurer, forordningen foreskriver, har til formål at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af Fællesskabets midler. Bestemmelserne kan indebære, at støttemodtagere pålægges byrder med hensyn til procedurer og i sidste ende med hensyn til EU-støttens omkostningseffektivitet. Midtvejsevalueringen af Media-programmerne og den offentlige høringsrunde om den nye generation af programmer har bekræftet, at der er behov for at forenkle procedurerne for gennemførelse af programmerne. Dette vil blive taget i betragtning ved udarbejdelsen af det nye program til fremme af EU's indsats for den audiovisuelle industri.

Tilskud til festivaler er forholdsvis små, for at de kan gives til så mange som muligt, og for at europæiske programmer kan ses af så mange som muligt. Kommissionen er ikke af den opfattelse, at udgifterne i forbindelse med ansøgningen udgør 4 000 EUR for at opnå et tilskud på 10 000 EUR, dvs. 40 % af tilskuddet, således som det hævdes af det ærede medlem i forespørgslen.

Det bør bemærkes, at mindst 40 % af udgifterne til et projekt skal finansieres via andre kilder end EU-støtte. Denne medfinansieringsbestemmelse har ingen konsekvenser for udgifterne i forbindelse med ansøgningen; det er et krav med hjemmel i finansforordningen vedrørende gennemførelse af EU-pro-grammer.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/911

(2004/C 84 E/1007)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0910/04

af Ingo Friedrich (PPE-DE) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om: Støtte til oliven — markedsordningen for oliven

På grundlag af markedsordningen for oliven ydes der principielt støtte til produktion af oliven. Kan Kommissionen oplyse, i hvilken form dette sker pr. træ, hektar eller liter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz. Fischler

(19. april 2004)

Den fælles markedsordning for olivenolie indeholder bestemmelser om støtte til produktionen af olivenolie. Støtten gives til olivendyrkere afhængigt af den faktisk producerede mængde olivenolie. For produktionsårene 1998/99-2003/04 er beløbet for enhedsstøtten til produktionen fastsat til 132,25 EUR/100 kg. Den mængde olivenolie, som der maksimalt kan gives produktionsstøtte til, er fastsat til 1777 261 t pr. produktionsår. Denne maksimale garantimængde fordeles mellem producentmedlemslandene (Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien og Portugal). Hvis den nationale garantimængde i et producentmedlemsland overskrides, reduceres støtten proportionalt med overskridelsen.

De enkelte medlemslande kan afsætte en del af deres nationale garantimængde og af produktionsstøtten til spiseoliven.

Gennemførelsesbestemmelserne til ordningen for ansøgning om, betaling og kontrol af produktionsstøtten til olivenolie og spiseoliven er fastsat i forordning (EF) nr. 2366/1998 (1). De nationale bestemmelser om produktionsstøtte til spiseoliven findes i beslutning 2001/670/EF (2) for Portugal, 2001/658/EF (3) for Italien, 2001/650/EF (4) for Spanien og 2001/649/EF (5) for Grækenland.

(1) Kommissionens forordning (EF) nr. 2366/98 (EF) nr. 2366/98 af 30. oktober 1998 om gennemførelsesbestemmelser for ordningen for produktionsstøtte for olivenolie i produktionsårene 1998/99 til 2000/01, EUT L 293 af 31.10.1998.

(2) 2001/670/EF: Kommissionens beslutning af 10. august 2001 om ydelse af produktionsstøtte for spiseoliven i Portugal, EUT L 235 af 4.9.2001.

(3) 2001/658/EF: Kommissionens beslutning af 10. august 2001 om ydelse af produktionsstøtte for spiseoliven i Italien, EUT L 231 af 29.8.2001.

(4) 2001/650/EF: Kommissionens beslutning af 9. august 2001 om ydelse af produktionsstøtte for spiseoliven i Spanien, EUT L 229 af 25.8.2001.

(5) 2001/649/EF: Kommissionens beslutning af 9. august 2001 om ydelse af produktionsstøtte for spiseoliven i Grækenland, EUT L 229 af 25.8.2001.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/870

(2004/C 84 E/0963)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0754/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om: Eventuel etablering af et europæisk retsgrundlag for »hedge funds«

Hvordan agter Kommissionen at følge op på John Purvis' betænkning (A5-0476/2003) om »hedge funds«, navnlig muligheden for at etablere et retsgrundlag for regulering af dette marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(16. april 2004)

I anledning af Europa-Parlamentets afstemning om den betænkning om »hedge funds«, der er forelagt af John Purvis, ønsker José Garcia-Margallo at vide, hvorledes Kommissionen agter at følge op på denne betænkning, herunder om den overvejer at udarbejde et europæisk retsgrundlag for »hedge funds«.

Kommissionen gør først opmærksom på, at den efter det uformelle møde, som økonomi- og finansministrene havde i Oviedo i april 2002, påtog sig at undersøge, hvilken rolle »hedge funds« har. Dette tilsagn var led i en række foranstaltninger, der fulgte i kølvandet på Enron-skandalen.

Sideløbende hermed er der iværksat en række initiativer på internationalt plan om samme emne. Man kan eksempelvis nævne arbejdet inden for rammerne af forum for finansiel stabilitet (FSF), oprettelse på internationalt plan af værdipapirudvalg (IOSCO) og endvidere det arbejde, der er gennemført af nationale reguleringsmyndigheder, f.eks. den amerikanske Securities and Exchange Commission.

John Purvis' betænkning udgør et vigtigt bidrag på dette område. Det understreges, at Kommissionens Generaldirektorat for Det Indre Marked i oktober 2003 nedsatte fire ekspertgrupper for bl.a. at undersøge de strategiske prioriteringer for Kommissionens arbejde de kommende år. En af disse grupper tager sig specifikt af formueforvaltning, en anden tager sig af spørgsmål i forbindelse med værdipapirer. Kommissionen vil naturligvis tage hensyn til konklusionerne fra disse ekspertgrupper, som offentliggøres i slutningen af april 2004. Disse resultater vil være genstand for offentligt samråd fra maj til juli 2004. Der vil blive afholdt en konference på højt niveau i denne periode (den 22. og 23. juni 2004). Det er først efter en analyse af resultaterne af det offentlige samråd og konklusionerne af konferencen på højt niveau, at Kommissionen vil tage offentlig stilling til spørgsmålet om afledte instrumenter og alternative investeringsfonde.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/200

(2004/C 84 E/0244)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0340/04

af Benedetto Della Vedova (NI) til Kommissionen

(4. februar 2004)

Om: Overensstemmelse mellem lov nr. 69 af 3. februar 1963 med bestemmelserne om arbejdstagernes frie bevægelighed inden for Fællesskabet

Med forespørgsel P-3549/02 (1) af 4. december 2002 henledte jeg Kommissionens opmærksomhed på sagen vedrørende Claude Marie Jeancolas, som er fransk statsborger og professionel journalist, og som var nægtet mulighed for i Italien at beklæde stillingen som chefredaktør for en række blade på grundlag af den italienske lovgivning om udøvelse af erhvervet som journalist.

I den pågældende forespørgsel anmodede jeg Kommissionen om at oplyse, om det ikke var dens opfattelse, at artikel 46 i lov nr. 69 af 3. februar 1963 (den italienske lov om oprettelse af journalisforbundet) var i strid med EF-traktatens artikel 39, som sikrer arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet.

Den 9. april 2003 sendte kommissær Anna Diamantopoulou efter et første foreløbigt svar et supplerende svar, hvor hun meddelte, at hun havde anmodet de italienske myndigheder om yderligere oplysninger om de pågældende bestemmelser samt — endnu vigtigere — at hun havde registreret den pågældende sag som formodet overtrædelse af fællesskabslovgivningen.

Kan Kommissionen nu efter så lang tid aflægge beretning om de yderligere foranstaltninger, den måtte have truffet i forbindelse med denne formodede overtrædelse af fællesskabsretten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(27. februar 2004)

Inden for rammerne af opfølgningen af den pågældende procedure om en formodet overtrædelse af fællesskabslovgivningen (nr. 2003/2004) har Kommissionen flere gange henvendt sig til de italienske myndigheder med anmodning om en redegørelse for, hvordan den pågældende lovgivning fungerer, herunder kravet om journalisters optagelse i fagregistre og de betingelser, en sådan optagelse er underkastet, når der er tale om journalister fra andre lande i EU.

Kommissionen har dog stadig ikke modtaget noget svar fra de italienske myndigheder. En sidste skrivelse vil blive afsendt i nær fremtid.

(1) EUT C 192 E af 14.8.2003, s. 122.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/335

(2004/C 84 E/0394)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0211/04

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(30. januar 2004)

Om: Klager over praksis med at konfiskere boligkooperativers formue i Grækenland

Ifølge gentagne klager fra mange boligkooperativer i Grækenland (såsom f.eks. kooperativet »I YGEIA«, der ejer et areal i Saronida Attikis, og hvis medlemmer allerede har henvendt sig til Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender, kooperativet for de ansatte i Grækenlands centralbank Trapeza tis Ellados, som ejer et areal i Anavissos Attikis m.fl.), forsøger de græske myndigheder systematisk at hindre dem i at udnytte den formue, som de retmæssigt ejer, idet det ifølge klagerne er den græske stats endelige mål at konfiskere disse formuer. Mange boligkooperativers bestyrelser (der repræsenterer 500 000 græske statsborgere, som det er blevet nævnt i den græske presse) påpeger, at den græske stat, selvom kooperativerne er i besiddelse af retsgyldige ejendomsbeviser, der for næsten fyrre år siden blev godkendt af staten, gennem sine forskellige forvaltningsinstanser konstant skaber administrative hindringer, hvilket tvinger dem til konstant at henvende sig til de græske domstole, der i øvrigt giver dem medhold i deres klager. Til trods for alt dette indfører de græske myndigheder (hovedsagelig Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder) konstant nye hindringer, der ifølge klagerne har til formål at konfiskere deres formuer, hvilket er en overtrædelse af retsafgørelserne.

Er denne taktik med at konfiskere boligkooperativers formuer, som der klages over, i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen? Hvordan agter Kommissionen at reagere for at få sat en stopper for de græske myndigheders taktik og sikre, at medlemmerne af de ovennævnte kooperativer kan erhverve sig de byggegrunde, som de har ret til?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(1. marts 2004)

Kommissionen har ikke beføjelse til at besvare de spørgsmål, der rejses af det ærede medlem, da de ikke vedrører aspekter i fællesskabsretten.

Kommissionen gør opmærksom på, at personer, der føler, at deres grundlæggende rettigheder er krænket, kan indgive en klage til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, når alle nationale retlige instanser er afprøvet.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/306

(2004/C 84 E/0354)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0112/04

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(22. januar 2004)

Om: Delfiner

Har Kommissionen kendskab til, at 15 delfiner i weekenden den 10.-11. januar blev skyllet op på kysten i mit valgdistrikt i det sydvestlige England?

Jeg har kendskab til og støtter Kommissær Fischlers ændringer, der tager sigte på at støtte og beskytte delfiner og andre hvaler mod at blive dræbt som bifangst, men kender Kommissionen til lignende tilfælde andre steder, der har kostet mange dyr livet? Har Kommissionen overvejet, om der er behov for yderligere og strengere foranstaltninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(25. februar 2004)

Kommissionen er ganske klar over problemet med døde delfiner, der skyller op på medlemsstaternes kyster, navnlig om vinteren i den sydlige del af Det Forenede Kongerige, og delvis skyldes tilfældig fangst af disse dyr under fiskeri. Kommissionen har dog ikke kendskab til alle detaljerede oplysninger om sådanne strandede delfiner.

Efter Kommissionens opfattelse bør første skridt til at løse problemet med bifangster af hvaler og bevarelse af hvalbestande i almindelighed være, at de foranstaltninger, som Kommissionen allerede har foreslået Rådet (1), vedtages og gennemføres fuldt ud, og at medlemsstaterne korrekt og fuldstændigt gennemfører kravene i habitatdirektivet (2). Yderligere foranstaltninger bør først overvejes, når dette første skridt er taget.

(1) KOM(2003)451 endelig udg.

(2) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.19927). Senest ændret ved direktiv 97/62/EF (EFT L 305 af 8.11.1997).
—

at den ortodokse kirke har udgivet en liste over religiøse skikke og grupper, der anses for at være gudsbespottelige; at den ortodokse kirkes medarbejdere har erkendt, at de afviser dialog med religiøse grupper, der anses for skadelige for ortodokse, og de har tillige rådet græske ortodokse til at undgå medlemmer af disse trosretninger:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/705

(2004/C 88 E/0727)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0682/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om: Bushmeat – udviklingsstrategier

Hvilke drøftelser har Kommissionen afholdt med regeringerne i Cameroun og Ghana vedrørende gennemførelsen af de vejledende foranstaltninger for bushmeat, efter at den støttede ministererklæringen om retshåndhævelse og god forvaltningsskik vedrørende de afrikanske skove? Og hvordan agter Kommissionen at støtte disse lande i forbindelse med gennemførelsen af de vejledende foranstaltninger vedrørende bushmeat og integrationen heraf i deres udviklingsstrategier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(27. april 2004)

De vejledende foranstaltninger for bushmeat indgår i den erklæring, der blev vedtaget i forbindelse med iværksættelsen af AFLEG-processen i Yaoundé i 2003. Hovedformålet med denne erklæring er at forpligte deltagerne til at styrke en god forvaltning af skovsektoren og bekæmpe ulovlig skovhugst. Indtil dato har Kommissionen ikke afholdt drøftelser med regeringerne i Ghana og Cameroun om den særlige gennemførelse af de vejledende foranstaltninger for bushmeat, der er anført i erklæringen. Der er ikke afsat særlig støtte ud over det eksisterende samarbejde med henblik på at hjælpe landene med at gennemføre de vejledende foranstaltninger for bushmeat og integrere disse i deres udviklingsstrategier.

Kommissionen arbejder imidlertid på at sikre en stærk opfølgning af AFLEG-processen, herunder finansiel støtte og etablering af en dialog med partnerlandene. Denne har fokuseret på at nå de overordnede mål i erklæringen, der går ud på at styrke en god forvaltningspraksis for skovsektoren i Afrika. Gennem en bedre forvaltningsskik for skovsektoren vil der derefter kunne skabes forbedringer inden for mange aspekter af skovforvaltningen i Afrika, herunder anliggender, der vedrører bushmeat.

Opfølgningen af AFLEG-ministerkonferencen bør afspejle, at regeringerne, civilsamfundet og den private sektor i Afrika føler sig forpligtet til at gøre en indsats på dette område. Opfølgníngsaktiviteterne vil blive gjort til genstand for en løs form for central koordinering, men hovedvægten hviler fortsat på regeringer og organisationer, der skal bidrage på bedst mulige måde. Kommissionen vil stille teknisk, politisk og finansiel bistand til rådighed for disse aktiviteter.

Den Europæiske Udviklingsfond yder støtte til et miljø- og skovbrugskontor i Cameroun. Dette bistår regeringen med at løse spørgsmål, der opstår i forbindelse med skovbrug og miljø, herunder bushmeat.

I mange andre afrikanske lande yder Kommissionen støtte til regeringer, civilsamfundet og lokalsamfund med det formål at lette en bæredygtig forvaltning af beskyttede områder, skovkoncessioner og vildtressourcer. Denne støtte vil fortsat være til rådighed.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/183

(2004/C 88 E/0190)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0413/04

af Charles Tannock (PPE-DE) og Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2004)

Om: Trækfugle og habitat-direktiverne i forbindelse med republikken Malta

I maj 2004 bliver Malta medlem af Den Europæiske Union. Det hævdes, at Malta kun gør lidt for at håndhæve EU's fugle- og habitatdirektiver. Drabene på de udmattede vandrerovfugle to gange om året fortsætter uformindsket.

Vil Kommissionen tilslutte sig Parlamentets fordømmelse af Malta for dens holdning til dette vigtige spørgsmål og træffe effektive foranstaltninger for at sikre, at de maltesiske myndigheder opfylder deres forpligtelser på området naturbeskyttelse og dyrevelfærd?

Dette spørgsmål er især vigtigt, fordi næste år er det 25. år for indførelsen af fugle- og habitatdirektiverne, som mange enkeltpersoner, organisationer, agenturer og regeringer har kæmpet for at indføre og gennemføre.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. marts 2004)

Malta skal gennemføre og håndhæve fugledirektivet fra tiltrædelsen den 1. maj 2004, med undtagelse af en overgangsperiode for fældefangst af syv finkearter indtil 31. december 2008 for at give Malta mulighed for at oprette et system til opdræt i fangenskab. Hvis EU-lovgivningen ikke gennemføres og håndhæves fra medlemskabets første dag, vil Kommissionen træffe de nødvendige foranstaltninger for at få Malta til at overholde gældende EU-lovgivning og -procedurer

I mellemtiden har Kommissionen allerede specielt henledt de maltesiske myndigheders opmærksomhed på problemet med utilstrækkelig håndhævelse af den eksisterende lovgivning om beskyttelse af fugle. Den maltesiske Ornis-komité (der har ansvaret for fuglebeskyttelse) har taget initiativer, som f.eks. indførelse af et tilsynssystem, til bedre håndhævelse af lovgivningen, men Kommissionen har understreget, at der først og fremmest bør lægges vægt på en vidtspændende strategi til håndhævelse af lovgivningen. Kommissionen fortsætter med at overvåge og rapportere om Maltas fremskridt med hensyn til overholdelse af forpligtelserne i forbindelse med fulgledirektivet og har offentliggjort en strategi for overvågning af processen op til medlemskabets første dag.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/174

(2004/C 84 E/0214)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0197/04

af Ward Beysen (NI) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om: Anvendelse af statsmidler til sænkning af elektricitetspriserne for industrielle brugere

De allerseneste tal fra Eurostat viser, at den nedadgående tendens i elektricitetsudgifterne for industrielle brugere er ved at nå til ende. På baggrund heraf tager jeg redegørelserne fra Storbritannien til efterretning, hvori det foreslås at støtte elektricitetspriserne for industrielle kunder med op til 10 % via midler fra statskassen.

Af de oplysninger, som står til min rådighed, fremgår det, at denne redegørelse er afgivet i samråd med Kommissionen.

Eftersom elektricitetspriserne for industrien er af væsentlig betydning, når det gælder om at tiltrække interne investeringer, bedes Kommissionen udtale sig om denne fremgangsmåde. Dernæst bedes den oplyse, om den har til hensigt at stille disse midler til rådighed for alle medlemsstater.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(10. marts 2004)

Kommissionen er ikke bekendt med noget britisk forslag om at indrømme industrikunder et tilskud til elpriserne på 10 %, som det ærede medlem omtaler i sin skriftlige forespørgsel.

Kommissionen følger nøje udviklingen på energimarkedet. Den vil anmode de britiske myndigheder om supplerende oplysninger for at undersøge den påståede statsstøtte. Kommissionen vil naturligvis træffe de fornødne foranstaltninger, hvis det opdages, at den relevante EU-lovgivning er overtrådt.

Hvis det ærede medlem fremsender eventuelle yderligere oplysninger om sådanne forslag, vil de naturligvis blive undersøgt af Kommissionen.
2.

Hvordan agter Kommissionen at forholde sig over for de kinesiske myndigheder med henblik på at sikre, at David Bowies professionelle kunstneriske aktiviteter ikke underkastes samme slags politiske censur, som Falun Gong-bevægelsen udsættes for?