SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3159/02

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. november 2002)

Om: Anvendelse på selskaber, der er aktive i og udenfor EU og børsnoterede selskaber, af de mest effektive midler til at hindre bedrageri

1. Hvorfor kritiserer Kommissionen gennem sit medlem, Frederik Bolkestein, at den amerikanske Sarbanes-Oxley-lov, der af virksomheder i USA kræver, at de gør det umuligt at give misvisende økonomiske oplysninger ved at pålægge topcheferne forpligtelser og bestemmelser om uafhængig kontrol, også skal anvendes på europæiske virksomheder, der noteres på New Yorks børs, eller som har datterselskaber i USA?

2. Vedrører den i spørgsmål 1 anførte kritik navnlig forpligtelsen til at oprette et uafhængigt udvalg, der skal overvåge kontrolinstansen og forbuddet mod, at virksomhederne låner ud til deres egne bestyrelsesmedlemmer? Hvad forkert er der i disse forpligtelser?

3. Hvorfor skal det forhold, at virksomheder, der er aktive uden for EU, omfattes af de gældende bestemmelser i det land, hvor de har aktiviteter eller er børsnoteret, og som skal sikre mod bedrageri i virksomhederne, betragtes som en form for eksterritoriale rettigheder? Er der ikke i højere grad tale om sådanne rettigheder, hvis virksomheder, der har aktiviteter på eget territorium ikke omfattes af de nationale bestemmelser?

4. Er Kommissionen med henblik på at skabe et effektivt system af foranstaltninger til at hindre bedrageri i virksomhederne rede til med USA at arbejde frem mod en aftale, der tager udgangspunkt i, at de mest effektive kontrolbestemmelser skal gælde for de af den anden parts virksomheder, der er grænseoverskridende aktive, uden selv at kræve undtagelser eller at lade sådanne gælde for andre, således at amerikanske virksomheder, der er noteret på europæiske børser og/eller er etableret i EU's medlemsstater, også omfattes af de gældende eller fremover vedtagne bestemmelser i EU?

Kilde: Det nederlandske dagblad de Volkskrant af 9.10.2002.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(19. december 2002)

1. I sin brevveksling med formanden for US Securities and Exchange Commission (SEC), hr. Pitt, og med kongresmedlemmerne Sarbanes og Oxley, har Kommissionen til stadighed givet udtryk for sin fulde støtte til målsætningen med Sarbanes-Oxley-loven, som er at sikre korrekte finansielle oplysninger og dermed genoprette investorernes tillid til kapitalmarkederne. Sarbanes-Oxley-loven, der blev vedtaget uden nogen form for forudgående høring, indeholder imidlertid flere bestemmelser, der er ude af proportioner og udgør en byrde for EU-virksomheder og revisionsfirmaer, idet disse i forvejen er underkastet tilsvarende regler på fællesskabsplan og på nationalt plan. I nogle tilfælde vil der endog blive tale om klare lovkonflikter.

2. Europa-Kommissionen har identificeret syv hovedområder, der volder problemer, bl.a. EU-revisionsfirmaers pligt til at lade sig registrere hos Public Company Accounting Oversight Board (PCAOB), USA's adgang til arbejdspapirer vedrørende EU-revision, krav til revisionsudvalg, revisoruafhængighed, lån til bestyrelses- og direktionsmedlemmer, attestering af finansielle rapporter og attestering af interne kontrolsystemer. Disse emner blev drøftet med hr. Pitt, da kommissæren med ansvar for Det Indre Marked og Skat og Toldunion mødte ham i begyndelsen af oktober 2002, og de er blevet fulgt op inden for rammerne af dialogen om regulering mellem EU og USA.

PCAOB-registrering af EU-revisionsfirmaer, der udfører revision af EU-virksomheder, der også er noteret i USA, ville betyde, at alle større EU-revisionsfirmaer blev underkastet et dobbelt tilsyn (af medlemsstaten og af USA). Dette er unødvendigt, belastende og ineffektivt og vil endog kunne medføre konflikt mellem to tilsynsordninger. Som følge af registreringskravet ville det være nødvendigt for EU-revisionsfirmaer at anvende USA-standarder for så vidt angår etik, revision, kvalitetssikring og revisoruafhængighed, også for visse revisioner udført i EU. EU-revisionsfirmaer ville (også i EU) skulle underkastes inspektion udført af PCAOB, dvs. en dublering af medlemsstatens kvalitetskontrolsystem.

Hvad angår lån til bestyrelses- og direktionsmedlemmer, fritager Sarbanes-Oxley-loven udtrykkeligt ledende medarbejdere i amerikanske banker fra forbuddet. Derimod gælder denne fritagelse ikke for EU-bankudstedere, der er noteret i USA, også selv om de er underkastet et omfattende, konsolideret tilsyn udført af deres medlemsstats tilsynsmyndigheder. SEC har erkendt, at der her er tale om diskrimination. Kommissionen har anmodet om, at denne form for diskrimination afskaffes.

3. Mens amerikanske myndigheder er i deres ret til at forvente de samme standarder for adfærd overholdt af alle selskaber, der rejser kapital på amerikanske markeder, uanset om de har hjemsted i USA eller andetsteds, er de ikke nødvendigvis bedre end andre relevante myndigheder til at fastlægge de nøjagtige regler, der skal gælde uden for USA's jurisdiktion. Medmindre der indføres en undtagelsesbestemmelse vil mange EU-virksomheder og revisionsfirmaer blive underkastet flere overlejrede regelsæt, hvilket i bedste fald indebærer en dublering, men i værste fald regelkonflikt, forvirring, dobbelt tiltale og under alle omstændigheder unødvendige omkostninger.

4. Kommissionen mener, at Sarbanes-Oxley-loven er en udmærket anledning til at fortsætte dialogen mellem EU og USA med henblik på at finde positive og konstruktive løsninger på spørgsmål om regulering. Efterhånden som integrationen og reguleringen af lovgivningen om kapitalmarked og finansielle tjenester inden for Fællesskabet skrider hurtigt frem, bliver en sådan dialog mellem EU og USA stadig vigtigere. Kommissionen vil i de kommende måneder fortsætte sine drøftelser med SEC om alle disse problemområder, efterhånden som der fremkommer gennemførelsesbestemmelser til loven.