ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0818/96 af Pieter Dankert (PSE) og Carlos Pimenta (ELDR) til Kommissionen (3. april 1996)

Om: Det besoeg, som kommissaeren med ansvar for regionalpolitik agter at aflaegge i Portugal

Kommissaeren med ansvar for regionalpolitik agter tilsyneladende snart at aflaegge et besoeg i Portugal.

Agter kommissaeren ogsaa at besoege den nye bro over Tejofloden, som bl.a. finansieres med midler fra Samhoerighedsfonden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (30. maj 1996)

Da besoeget den 25. og 26. marts 1996 i Portugal var det foerste besoeg efter regeringsaendringen, besluttede kommissaeren med ansvar for regionalpolitik at afholde en foerste, orienterende droeftelse med de paagaeldende ministre, baade om generelle spoergsmaal og om visse store projekter, navnlig den nye vejbro over floden Tejo i Lissabon-omraadet.

Paa denne baggrund og paa grund af en meget optaget moedekalender aflagde kommissaeren ikke besoeg paa det omtalte projekt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1052/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Regionalisering af maal nr. 3-stoette i Det Forenede Kongerige

Mange ikke-statslige organisationer (ngo'er) er af den opfattelse, at den foreslaaede regionalisering af maal nr. 3-stoetten vil foere til udelukkelse af projekter, der er rettet mod saerlige befolkningsgrupper, som f.eks. kvinder eller etniske minoritetsgrupper, da disse projekter paa trods af udmaerkede resultater ofte ikke anses for at vaere pengene vaerd. Det har derfor vaeret foreslaaet, at der skulle opretholdes en eller anden form for national koordinering for at sikre, at der stilles stoettemidler til raadighed for disse grupper.

Hvad er Kommissionens syn paa denne kritik og paa regionaliseringen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (31. maj 1996)

Baggrunden for den igangvaerende debat omkring regionaliseringen af Den Europaeiske Socialfonds aktioner i Det Forenede Kongerige er dette lands myndigheders forelaeggelse for Kommissionen af deres plan for maal 3 for perioden 1997-1999. Denne plan danner grundlag for forhandlingerne om det nye enkeltprogrammeringsdokument for 1997-1999, som skal finde sted i de kommende maaneder.

Hvad der allerede nu er ved at blive klart er, at det nye enkeltprogrammeringsdokument i overensstemmelse med princippet om partnerskab vil omfatte specifikke ordninger for den faelles forvaltning af programmet. Som det er tilfaeldet med alle enkeltprogrammeringsdokumenter, vil tilsynsudvalget vaere den ansvarshavende myndighed. Kommissionen er repraesenteret i alle saadanne tilsynsudvalg, men har ingen saerlig kompetence i forbindelse med projekternes udvaelgelse, som sker i henhold til strenge udvaelgelseskriterier.

Kommissionen vil fortsat under udarbejdelsen af udvaelgelseskriterier for projekterne sikre sig, at partnerskabet tager hensyn til andre faktorer end omkostningerne alene. Det er Kommissionens opfattelse, at projektudvaelgelseskriterier, som man er enedes om inden for en bredere, national ramme, vil styrke projektudvaelgelsens transparens. Desuden skulle saadanne kriterier ogsaa gerne tage hensyn til, i hvilken udstraekning projekter af hoej kvalitet imoedekommer behovene i de vigtigste maalgrupper, der er identificeret i de tre enkeltprogrammeringsdokumenter. Det er Kommissionens faste hensigt, at det nye enkeltprogrammeringsdokument skal lette etableringen af projekter af hoej kvalitet, som imoedekommer de klart identificerede behov blandt langtidsledige og arbejdsloese unge med ingen eller ringe kvalifikationer, befolkningsgrupper, der risikerer at blive udelukket fra arbejdsmarkedet (herunder etniske mindretal) og befolkningsgrupper, der potentielt kan nyde godt af foranstaltninger vedroerende lige muligheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1352/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, ngo'er og forskellige organisationer

Kan Kommissionen opstille en fuldstaendig liste over foreninger, ngo'er og andre organisationer, der har modtaget faellesskabsstoette i henhold til post B7-5010 (Faellesskabets deltagelse i aktioner til fordel for udviklingslande, som gennemfoeres af ikke-statslige organisationer), og angive den noejagtige stoerrelse af denne stoette i det sidste afsluttede regnskabsaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (28. juni 1996)

Hvert aar offentliggoer Kommissionen en rapport om samfinansieringerne med de ikke-statslige organisationer (NGO) over budgetpost B7-6000 (ex B7-5010), med et bilag, der indeholder den komplette liste over de samfinansierede projekter i regnskabsaaret, og sender denne til Parlamentet og Raadet. I denne liste anfoeres modtager-NGO'erne, projektets betegnelse, de samlede udgifter og faellesskabsbidraget.

Et eksemplar af dette omfangsrige dokument (der vedroerer regnskabsaaret 1994) vil blive sendt direkte til det aerede medlem samt Parlamentets generalsekretariat.

Offentliggoerelsen af rapporten for 1995 ventes at foreligge i sidste kvartal af 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1315/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Samarbejde med ikke-statslige handicaporganisationer

Hvilke forsikringer kan Kommissionen under hensyn til sit svar paa skriftlig forespoergsel E-0520/96 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 36. )) nu give ikke-statslige handicaporganisationer, som i oejeblikket finansieres over EU-Helios-programmet, men hvis fortsatte arbejde er i fare, hvis der ikke fortsat bevilges midler inden for rammerne af programmer eller aktioner, der skal afloese Helios-programmet? Vil Kommissionen straks raadfoere sig med de ikke-statslige organisationer, der er beroert heraf, og opgive en praecis tidsplan for, hvornaar beslutninger om finansieringen af samarbejdet med ikke-statslige organisationer vil blive truffet for 1997? Vil Kommissionen sikre, at saerlige ordninger beskytter mod, at saadanne ikke-statslige organisationer maa indstille deres virksomhed, og mod, at deres personale rammes af arbejdsloeshed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (26. juni 1996)

Kommissionen anerkender betydningen af samarbejdet med ikke-statslige handicaporganisationer, som den har stoettet under hele Helios II-programmet, og den anerkender den kvalitet og vaerdi, disse organisationer har indbragt i den europaeiske debat om handicappedes forhold.

Inden for perspektivet af en klar aktion til fordel for handicappede undersoeger Kommissionen i oejeblikket nye veje for samarbejde med henblik paa at fremme lige muligheder for handicappede. I denne sammenhaeng vil de planlagte initiativer bl.a. omfatte stoette til samarbejde med de ikke-statslige handicaporganisationer. Desuden overvejer Kommissionen at holde det nuvaerende europaeiske Handicapforum regelmaessigt informeret og inddrage det i sine undersoegelser, saa snart der bliver et formelt grundlag herfor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1737/96 af Antonio Tajani (UPE) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Olivenoliesamhandelen med Tunesien

Jeg oensker hermed at vende tilbage til min forespoergsel E-0470/96 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 33. )), som kommissaer Fischler besvarede paa Kommissionens vegne den 27. marts 1996.

Den 17. juli 1995 undertegnedes Euro-Middelhavsaftalen mellem EF og Tunesien, hvor der i artikel 37-38 fastsaettes egnede foranstaltninger til afskaffelse af enhver form for forskelsbehandling med hensyn til markedsfoering og forstyrrelser i parternes samhandel.

Fem maaneder senere, nemlig den 25. december 1995, indfoerte den tunesiske stat ved dekret nr. 95/2593 og uden om praeferenceordningen en ekstraordinaer told paa eksport af olie, saaledes at samhandelen med Faellesskabet rent faktisk blokeredes.

Desuden forvalter ONH (Office Nationale de l'Huile) ud fra en monopolstilling toldkontingentet for olivenolie, uden at der er nogen mulighed for at faa adgang hertil, i modsaetning til hvad der er fastsat i forordning nr. 3463/87 ((EFT L 329 af 20.11.1987, s. 3. )). Mener Kommissionen paa denne baggrund ikke, at det ville vaere hensigtsmaessigt

1. at fremme en neutralisering af foelgerne af dekret nr. 95/2593, der kun rammer EF-virksomhederne?

2. at garantere, at EF-virksomhederne, naar foerst de naevnte foelger er ophaevet, ikke rammes af bureaukratisk obstruktion fra tunesiske myndigheders side?

3. at fastslaa, at kun EF-virksomheder har adgang til toldkontingentet ud fra ligebehandlingsprincippet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. juli 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0905/96 af Pieter Dankert (PSE) og Carlos Pimenta (ELDR) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Stoette fra Samhoerighedsfonden til opfoerelse af en ny bro over Tejo-floden

I henhold til artikel 5, stk. 4, i Kommissionens beslutning om stoette fra Samhoerighedsfonden til opfoerelse af en ny bro over Tejo-floden (projekt nr. 94/10/65/005) beroerer denne beslutning ikke Kommissionens befoejelser med hensyn til at indlede en traktatbrudsprocedure i medfoer af EF-traktatens artikel 169.

Hvorfor har Kommissionen ikke indledt nogen traktatbrudsprocedure paa grund af overtraedelser af direktiverne 79/409/EOEF ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )) og 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )) paa baggrund af aktiviteterne i fuglenes rugeperiode, det ulovlige gravearbejde, dumpningen af sedimenter uden for de omraader, der er bestemt hertil, og dumpningen af sedimenter inden for det beskyttede omraade ved hoejvande?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0904/96, E-0905/96, E-0906/96, E-0907/96 og E-0908/96 (9. juli 1996)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det naevnte problem og skal snarest muligt meddele de aerede medlemmer udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1091/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Erstatning til vognmaend i forbindelse med international transport

Ifoelge meddelelser i den graeske presse og efter at have kontaktet sammenslutningen af graeske vognmaend, der foretager international transport, har jeg faaet oplysninger om, at der er udbetalt erstatning for de oekonomiske tab, graeske transportvirksomheder har lidt som foelge af krigen i det tidligere Jugoslavien.

Kan Kommissionen give foelgende oplysninger:

1. I henhold til hvilken af EU's forordninger kan der ydes stoette til de graeske transportvirksomheder for de tab, disse har lidt som foelge af krigen i det tidligere Jugoslavien?

2. Hvem har faaet erstatning, paa baggrund af hvilke kriterier, og hvad var det samlede erstatningsbeloeb?

3. Vil forordningen blive taget op til fornyet behandling, eller vil den blive forlaenget, da de negative foelger af krigen i det tidligere Jugoslavien jo langt fra er blevet mindre?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. juni 1996)

Mellem begyndelse af den jugoslaviske konflikt (1991) og udgangen af 1995 ydede Kommissionen en fast stoette til transport af graeske frugter og groentsager til de oevrige medlemsstater undtagen Italien, Spanien og Portugal. Stoetten blev ydet til de eksportoerer, der ansoegte herom i henhold til forordning (EF) nr. 811/95 ((EFT L 82 af 12.4.1995. )).

For forsendelser i 1995 var denne stoette paa 48,30 ECU/t nettovaegt.

Raadet behandler for oejeblikket et forslag til forordning om forlaengelse af denne undtagelsesforanstaltning i de foerste seks maaneder af 1996 ((Dok. KOM(96)142. )). Forslaget blev fremsat af Kommissionen paa grund af de vedvarende daarlige transportbetingelser i det tidligere Jugoslavien og paa trods af afslutningen af fjendtlighederne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1032/96 af Reimer Boege (PPE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Forpagtning og koeb af landbrugsarealer i Danmark

En landmand fra Slesvig-Holsten (Forbundsrepublikken Tyskland) har den 15. januar 1996 koebt en gaard paa 52 ha for 2,85 mio dkr, dvs. en pris paa naesten 50.000 dkr/ha. Denne bedrift havde allerede vaeret forpagtet i 7 aar.

Ifoelge den danske lovgivning skal nabogrundejere, der dyrker et areal paa under 70 ha, hhv. ikke-landbrugere, der ejer under 30 ha, have forkoebsret, saafremt de bor i en afstand af under 1.000 m fra det areal, der er til salg. Forkoebsretten skal udoeves til den aktuelle pris paa 27.000 dkr.

Kan Kommissionen oplyse, om disse danske love er i overensstemmelse eller modstrid med bestemmelserne i forbindelse med det indre marked?

Vil Kommissionen undersoege den danske lovgivning for at konstatere, om EU-borgeres ret til frit at etablere sig samt forbuddet imod diskrimination imod EU-borgere respekteres?

Svar afgivet paa Kommissionen vegne af Mario Monti (25. juni 1996)

De naermere bestemmelser for landmaends etableringsret er fastlagt i Raadets direktiv af 25. juli 1967 nr. 67/530/EOEF og nr. 67/531/EOEF ((EFT 190 af 10.8.1967, senest aendret ved traktaten om Danmarks tiltraedelse (EFT L 73 af 27.3.1972). )). Den paagaeldende danske lovgivning gaelder uafhaengigt af koebers nationalitet, og der kan derfor ikke goeres indsigelse mod denne. Selv om der i det foreliggende tilfaelde ikke er tale om nogen forkoebsret for tidligere forpagtere i den beroerte danske lovgivning, medfoerer det ikke forskelsbehandling i den i ovennaevnte direktiver anfoerte betydning.

Den hoejere koebspris, der er betalt af den paagaeldende landmand, er desuden blevet aftalt mellem parterne og er derfor udelukkende baseret paa princippet om aftalefrihed.

Kommissionen er derfor af den opfattelse, at den beroerte danske lovgivning i det foreliggende tilfaelde ikke er i strid med faellesskabsretten.

Kommissionen har ikke til hensigt at gribe ind over for den danske lovgivning, men vil fortsat foelge haandhaevelsen af denne med opmaerksomhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1295/96 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (31. maj 1996)

Om: Handel med nyrer i Indien

I den sydindiske stat Tamil Nadu har nyretransplantationer mod betaling medfoert en blomstrende international handel og at mindst 5.000 personer, navnlig kvinder, lever med kun en nyre.

Den nye lov om organtransplantationer, der vedtoges i maj sidste aar efter bred kritik af denne situation, har medfoert en kraftig nedsat omsaetning i disse nyreforretninger, men transplantationer mod betaling er stadig ikke helt ophoert.

1. Hvilke forholdsregler agter Kommissionen at traeffe for at styrke kontrollen i Den Europaeiske Unions medlemsstater med ulovlig import af menneskelige organer?

2. Finder Kommissionen det ikke hensigtsmaessigt at sende et hold af laeger og faellesskabsinspektoerer til Indien for at undersoege det faktiske omfang af dette faenomen, og om menneskerettighedsprincippet om ret til sundhed overtraedes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (20. juni 1996)

Kommissionen er fuldstaendig enig i behovet for at saette en stopper for de ulovlige transplantationer af menneskelige organer mod betaling og stoetter derfor Indiens bestraebelser paa at forhindre denne praksis.

1. Anvendelsen af straffelovgivningen i kampen mod denne ulovlige organtrafik er klart et spoergsmaal for medlemsstaterne. Kommissionen er imidlertid opmaerksom paa behovet for en koordinering af toldmyndighederne, naar disse stilles overfor vanskeligheder med at fastslaa de importerede organers oprindelse, hvad enten der er tale om betaling eller ej.

2. Kontrol inden for oprindelseslandet er derfor en vigtig og effektiv foranstaltning. I betragtning af, at fattigdom er hovedaarsagen til den fortsatte levering af organer, har Kommissionen oeget sin indsats for at hoejne livskvaliteten i Indien ved at yde stoette til den offentlige sundhedspleje, uddannelse og informationsprojekter, navnlig for kvinder. Kommissionen mener, at saadanne positive foranstaltninger er den bedste maade til loesning af dette problem, og den er parat til at stoette yderligere praktiske foranstaltninger, hvis Indien oensker hjaelp til at stoppe eller undersoege denne situation.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1014/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Importhindringer for keramiske fliser i visse centraleuropaeiske lande

Visse lande i Centraleuropa, herunder Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Kroatien og Slovenien, har indfoert eller agter at indfoere komplicerede, bekostelige og urimelige bestemmelser for de certifikater og dokumenter, der kraeves i forbindelse med import af keramiske fliser fra EU-landene.

Kan Kommissionen i betragtning af, at saadanne foranstaltninger er i modstrid med EU-normerne og WTO's internationale aftaler, oplyse, hvilke skridt den agter at tage for at genindfoere det frie markeds principper ogsaa for keramiske fliser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (14. juni 1996)

Kommissionen er klar over betydningen af handelen med keramiske fliser mellem Faellesskabet og visse lande i Central- og OEsteuropa.

Saa snart Kommissionen blev informeret om eventuelle problemer paa dette omraade, anmodede den om at faa yderligere oplysninger fra de paagaeldende lande.

Kommissionen er i faerd med at evaluere de modtagne oplysninger og vil paa grundlag heraf traeffe afgoerelse om, hvilke foranstaltninger der eventuelt er noedvendige for at sikre, at disse lande opfylder deres forpligtelser i henhold til Europaaftalerne og de frihandelsaftaler, der er indgaaet med Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1030/96 af Jens-Peter Bonde (EDN) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Told paa pektin

Hvad er Kommissionens begrundelse for, at pektin skal behandles anderledes end gum arabic, carrageenan, guar gum, agar agar, johannesfroe gum, alginat og carboxymethyl cellulose? Og hvori er den specielle begrundelse, for at den gaeldende told paa pektin skal haeves?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (20. juni 1996)

Tariferingen af de omtalte varer under forskellige positioner har sin forklaring i, at den kombinerede nomenklatur er baseret paa det harmoniserede system, der blev vedtaget ved Raadets afgoerelse 87/369/EOEF af

7.4.1987 ((EFT L 198 af 20.7.1987 )), ifoelge hvilken disse varer identificeres individuelt og henhoerer under pos. 1301, 1302, 3912 og 3913. I den foerste FTT blev disse satser fastsat paa grundlag af det aritmetiske gennemsnit af de gaeldende satser i Faellesskabets oprindelige seks medlemsstater.

Disse satser er i dag bundet i GATT.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 842/96 af Brendan DONNELLY til Kommissionen. De græske socialsikringsmyndigheders manglende overholdelse af forordning nr. 1408/71



EF-Tidende nr. C 280 af 25/09/1996 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0842/96 af Brendan Donnelly (PPE) til Kommissionen (12. april 1996) Om: De graeske socialsikringsmyndigheders manglende overholdelse af forordning nr. 1408/71 Den 12. januar 1996 indgav jeg en skriftlig forespoergsel (E-3636/95 ((EFT C 326 af 6.12.1995, s. 45. ))), hvori jeg spurgte om, hvornaar Kommissionen agter at anlaegge sag mod den graeske regering for dens manglende overholdelse af forordning nr. 1408/71 ((EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2. )) i forbindelse med en sag, der vedroerer A. Zafiropoulos. Den 1. marts 1996 modtog jeg et svar, hvori Kommissionen forsikrede, at den agtede at tage retslige skridt. Kan Kommissionen nu besvare mit spoergsmaal af 12. januar og oplyse, hvornaar proceduren vil blive indledt? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. juni 1996) Kommissionen kan meddele, at den har indbragt sagen for Domstolen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0280/96 af Bernd Lange (PSE) til Raadet (27. februar 1996)

Om: Den tyrkiske statsborger Resit Yildiz fra Cilesizkueyue (Mezre/Miheke) Nusaybin

Den 27. august 1995 blev ovennaevnte tyrkiske statsborger fra Cilesizkueyue (Mezre/Miheke), Nusaybin, Tyrkiet, bortfoert fra sin bolig, uden at man siden har hoert livstegn fra ham. Yildiz er yezid og borgmester i denne sidste tilbagevaerende yesidiske landsby i denne region. Indtil nu foreligger der - ogsaa ifoelge det tyske udenrigsministerium - ingen sikre oplysninger om, hvorvidt Yildiz er blevet taget i forvaring af tyrkiske sikkerhedsstyrker eller er blevet et offer for PKK.

1. I hvilken udstraekning betragter Raadet denne sag som et problem i forbindelse med forhandlingerne med Tyrkiet?

2. Vil Raadet tage dette og andre tilfaelde af aabenlyse menneskerettighedskraenkelser i Tyrkiet op i forbindelse med de fortsatte forhandlinger?

3. Hvilke langfristede foranstaltninger foreslaar Raadet med henblik paa at imoedegaa fremtidige menneskerettighedskraenkelser af denne art i Tyrkiet?

Svar (13. Juni 1996)

Raadet tillaegger overholdelsen af menneskerettighederne og de demokratiske principper i Tyrkiet overordentlig stor betydning og toever ikke med at fordoemme ethvert brud paa dem under kontakterne med de tyrkiske myndigheder. Raadet har ogsaa gjort det klart, og vil vedblive med at goere det, at iagttagelse af retsstatsprincipper og grundlaeggende frihedsrettigheder er en forudsaetning for Tyrkiets tilnaermelse til EU.

Med henblik paa mere langsigtede foranstaltninger fortsaetter Raadet med omhyggeligt at overvaage menneskerettihghedssituationen og udviklingen henimod demokrati i Tyrkiet. Raadet har paa behoerig vis maerket sig, at Europa-Parlamentet, efter et have givet sin tilslutning, vedtog en beslutning om menneskerettighedssituationen i Tyrkiet, som bl.a. opfordrede Kommissionen og Raadet til loebende at overvaage menneskerettighedssituationen og udviklingen henimod demokrati i Tyrkiet og anmodede Kommissionen om mindst en gang om aaret at forelaegge Europa-Parlamentet en rapport om situationen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1238/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Skadedyrsangreb paa strandfyr i Tigullio

Allerede i 1980'erne forekom der matsucoccus feytaudi duc.-angreb paa strandfyr i Tigullio-omraadet.

Nu er dette skadedyrsangreb ved i foruroligende grad at brede sig til hele Liguria, isaer til Cinque Terre-omraadet, og det menes, at over 200.000 hoejstammede traeer vil raadne i de kommende aar.

Har Kommissionen kendskab til dette faenomen, og mener den ikke, at den boer intervenere direkte eller i det mindste fremskynde en systematisk og fuldt ud tilstraekkelig skadedyrsbekaempelsesaktion for at redde naturarven og forebygge eventuelle brandkatastrofer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. juni 1996)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-632/96 fra Eolo Parodi ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 82. )).