ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/949

(2004/C 78 E/1004)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0300/04

af Roberto Bigliardo (UEN) til Kommissionen

(6. februar 2004)

Om: Støtte til Athens nye lufthavn

Med beslutning E (96) 1356 af 23. maj 1996 ydede Kommissionen 250 millioner euro i støtte til selskabet AIA SA til opførelsen af Athens nye lufthavn i Spata.

Selskabet AIA SA har efterfølgende underskrevet en kontrakt til en værdi af 1,8 milliarder euro (den 14.6.1996) om opførelsen af nævnte lufthavn med Hochtief AG vorm. Gebr. Helfmann fra Essen (Tyskland). Sidstnævnte selskab har i Athen oprettet en filial, som ikke findes i registret over aktieselskaber. Hochtief har indgået en række kontrakter med andre selskaber og givet arbejdet med opførelsen af lufthavnen i underentreprise.

Hochtief indgår med 45 % og den græske stat med 55 % i selskabet AIA SA, og Hochtief har flertal i bestyrelsen med fem ud af ni medlemmer. I Kommissionens beslutning E (96) 1356 figurerer samme aktieselskab AIA SA som ansvarlig for udførelsen af projektet. Ifølge græsk lov nr. 2338/95, artikel 12.2.6, kan AIA SA ikke betragtes som et offentligretligt organ, og det fremgår af forordningen om den europæiske samhørighedsfond 1164/94, artikel 10 (1), at der kun kan ydes støtte til offentligretlige organer.

Der er desuden blevet indført meget høje lufthavnsskatter i Spata-lufthavnen takket være den dominerende position, lufthavnen har for lufttrafikken til og fra Grækenland. Dette har medført, at en række passagerer i juli 2002 klagede til Kommissionen.

1. Hvordan forklarer Kommissionen, at der er blevet givet støtte direkte til et aktieselskab i stedet for et offentligretligt organ?

2. Hvorfor har Kommissionen ikke svaret på klagerne vedrørende de høje lufthavnsafgifter i Spata-lufthavnen?

3. Kan Kommissionen oplyse, hvilket af de to selskaber — Hochtief AG eller Hellas SA — der har udskrevet regningen på 1,8 milliarder euro til AIA, som derefter har henvendt sig til Kommissionen for at anmode om et støttebeløb på 250 millioner euro?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Barnier

(3. marts 2004)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.

(1) EFT L 130 af 25.5.1994, s. 1.
1.

Det er sandt, at der i nogle tilfælde har været misforståelser om arten af og målene for de nye instrumenter under det sjette forskningsrammeprogram (RP6). Dette har betydet, at visse forventninger fra projektdeltagernes side (med rette eller urette) ikke er blevet opfyldt fuldtud i forbindelse med forhandlingerne om deres projekter med Kommissionen. F.eks. er Kommissionen forpligtet til at sikre, at Fællesskabets finansielle bidrag ydes i overensstemmelse med bestemmelserne og kravene i finansforordningen (1) og at Fællesskabets retlige og finansielle interesser beskyttes, når der indgås kontrakter med tredjeparter. Det bør dog også siges, at der er givet vejledning og information om de nye instrumenter, såvel som om de kontraktmæssige aspekter af projektforhandlingerne både til de potentielle kontrahenter og til Kommissionens ansatte. Mange af disse oplysninger kan findes enten på Cordis-websiten eller på websiten vedrørende kontraktmodellen (http://europa.eu.int/comm/research/fp6/working-groups/model-contract/ index_en.html).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/703

(2004/C 88 E/0722)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0669/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om: Faglige kvalifikationer

Hvilket svar – om noget – har Kommissionen modtaget fra den irske regering på den tilsendte begrundede udtalelse, som blev offentliggjort i IP/03/1406, vedrørende Irlands manglende overholdelse af den 1. januar 2003 som frist for gennemførelse af direktiv 2001/19/EF (1)?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller påtænker den at træffe i denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(16. april 2004)

Irland har i mellemtiden meddelt Kommissionen foranstaltninger for alle de erhverv, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/19/EF af 14. maj 2001 om ændring af Rådets direktiv 89/48/EØF og 92/51/EØF om den generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser og om ændring af Rådets direktiv 77/452/EØF, 77/453/EØF, 78/686/EØF, 78/687/EØF, 78/1026/EØF, 78/1027/EØF, 80/154/EØF, 80/155/EØF, 85/384/EØF, 85/432/EØF, 85/433/EØF og 93/16/EØF om følgende erhverv: sygeplejersker med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje, tandlæger, dyrlæger, jordemødre, arkitekter, farmaceuter og læger.

De kompetente tjenestegrene i Kommissionen vil derfor inden længe forelægge kollegiet et forslag om at henlægge traktatbrudssagen for manglende meddelelse af nationale gennemførelsesforanstaltninger.

(1) EFT L 206 af 31.7.2001, s. 1.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/66

(2004/C 65 E/072)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1216/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om: Perugia Kommunes udnyttelse af midler til aktiviteter for at fremme en bæredygtig byudvikling i EU

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af de midler, der var stillet til rådighed af EU.

Det fremgår af denne opgørelse, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation, for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Perugia Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at fremme en bæredygtig udvikling af bymiljøet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. har Perugia Kommune forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra EUGFL?

2. har Perugia Kommune fået bevilget støtte til disse projekter?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/172

(2004/C 33 E/173)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1803/03

af Dorette Corbey (PSE) og Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(28. maj 2003)

Om: Massejagt på trækfugle i Malta

For kort tid siden erfarede vi, at forårstrækket af fugle i Malta endte i en massejagt på beskyttede trækfugle, selv i beskyttede områder. I svaret på forespørgsel E-3036/02 (1) udtalte Kommissionen, at Malta i fuldt omfang skal gennemføre og efterkomme fugledirektivet ved tiltrædelsen af EU. Kommissionen forsikrede endvidere, at den nøje ville følge situationen i tiltrædelseslandene med hensyn til, at de efterkommer og gennemfører fugle- og habitatdirektivet.

1. Kan Kommissionen bekræfte, at der under forårstrækket har fundet en massejagt sted på beskyttede fugle?

2. Er Kommissionen enig med os i, at denne jagt er i strid med forpligtelserne i henhold til fugledirektivet?

3. Kan Kommissionen oplyse, om den vil tage skridt til at henlede Maltas opmærksomhed på dets forpligtelser og i bekræftende fald hvilke?

4. Er Kommissionen enig med os i, at det med belæg i fugledirektivet er berettiget at indføre et fuldstændigt forbud mod forårsjagt og fuglefangst og jagt til havs?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(24. juli 2003)

Kommissionen har ingen beviser for den påstand om massejagt på fugle, som fremsættes af de ærede medlemmer, og er derfor ikke i stand til at udtale sig om, hvorvidt der er tale om ikke-opfyldelse af forpligtelserne i Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (fugledirektivet) (2).

Forpligtelserne i henhold til fugledirektivet er gentagne gange blevet fremhævet af Kommissionen i dennes kontakter med Malta, og Kommissionen vil fortsat påse, at Malta indfrier de løfter, landet har givet med henblik på dets forestående tiltrædelse. Kommissionen skal ligeledes henvise til sit tidligere svar på skriftlig forespørgsel E-3036/02 fra Dorette Corbey.

Fugledirektivet giver ikke Kommissionen kompetence til at udstede et altomfattende jagtforbud.

(1) EFT C 222 E af 18.9.2003, s. 40.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/260

(2004/C 33 E/269)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2387/03

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2003)

Om: Oprettelse af infrastrukturer til fremme af sundheden på arbejdspladser

EU's beføjelser på folkesundhedsområdet omfatter bl.a. fremme af sikkerheden på arbejdspladserne. I 2002 gav Kommissionen 985 000 EUR i støtte til Federal Association of Company Health Insurance Funds i Essen til et projekt vedrørende oprettelse af infrastrukturer til fremme af sundheden på arbejdspladserne. I projektets målsætninger indgår bl.a. udvikling af nationale infrastrukturer, der skal bistå med gennemførelsen af den europæiske politik til fremme af sundheden på arbejdspladserne. Kan Kommissionen oplyse, hvilke strukturer der er blevet oprettet i de medlemsstater, der er omfattet af projektet? Agter Kommissionen at kontrollere, at projektet er blevet gennemført i overensstemmelse med målsætningerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. august 2003)

Det ærede medlem henviser til en støtteaftale inden for rammerne af EF-handlingsprogrammet vedrørende sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse, som i øjeblikket gennemføres i alle medlemsstater, de tre EØS-lande og fem kandidatlande af det europæiske net til fremme af sundheden på arbejdspladsen (European Network for Workplace Health Promotion — ENWHP). Målsætningerne for denne støtteaftale omfatter udvikling af infrastrukturer, der på nationalt plan kan understøtte udbredelsen og gennemførelsen af effektive strategier og politikker for fremme af sundheden på arbejdspladsen.

Disse understøttende infrastrukturer, der også kaldes nationale fora for fremme af sundhed på arbejdspladsen, udgør en national platform til udveksling af viden og erfaring samt til aktioner med deltagelse af alle parter, der deltager i bestræbelserne på at fremme sundheden på arbejdspladsen. Fælles mål og regler for tæt samarbejde skal udvikles i overensstemmelse med de nationale prioriteringer og den nationale praksis. I de fleste lande, der deltager i projektet, har det nationale forum en uformel status og træffer beslutninger gennem konsensus baseret på frivillighed. Det nationale forum omfatter institutionelle parter, f.eks. statslige, regionale eller andre kompetente myndigheder, arbejdsmarkedets parter og repræsentanter for sociale sikringsinstitutioner, og ikke-institutionelle parter, f.eks. virksomheder, erhvervsorganisationer og kreditinstitutioner.

Medlemmerne af ENWHP har påbegyndt etableringen af et uformelt nationalt forum for fremme af sundhed på arbejdspladsen inden for deres geografiske område. Disse initiativer baseres så vidt muligt på allerede etablerede net for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og forbedringer i sundheden på arbejdspladsen på europæisk og nationalt plan. I nogle tilfælde skabes der nye strukturer i form af net eller platforme. Resultaterne af dette projekt, herunder status og arbejdsprocedurer for de nationale infrastrukturer til fremme af sundhed på arbejdspladsen, fremlægges på ENWHP's fjerde europæiske konference, som afholdes i Dublin den 14.-15. juni 2004.
5.

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at der til trods for den omfattende indsats i de nationale private og offentlige sektorer er brug for en mere koordineret strategi for at løse problemet. Som følge af Europa-Parlamentets beslutning nr. C4 0455/98 træffer Kommissionen foranstaltning til at øge sikkerheden i forbindelse med pengetransaktioner. For at forebygge svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter vedtog den i februar 2001 en treårig handlingsplan til bekæmpelse af svig (2), der tager udgangspunkt i et partnerskab mellem alle berørte. Den omfatter fem hovedområder og 11 hovedforanstaltninger, som Kommissionen og andre parter skal træffe. Forbedret sikkerhed er det område, der prioriteres højst i handlingsplanen, hvori der ydes støtte til det økonomisk højst mulige sikkerhedsniveau. Tyveri af identitet og sikkerhedsspørgsmål, herunder de fremskridt, der gøres i overgangen til chipkort i EU, drøftes regelmæssigt på møder i ekspertgruppen vedrørende forebyggelse af svig i EU, der er styringsgruppen for gennemførelse af handlingsplanen for bekæmpelse af svig. Kommissionen afholder i 2003 en konference om sikkerhed i forbindelse med betalinger på det indre marked med henblik på at forbedre informeringen om sikkerheden ved moderne betalingsprodukter og -systemer. Efter udgangen af 2003 vil Kommissionen rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om de fremskridt, der er gjort ved hjælp af handlingsplanen for bekæmpelse af svig, og om nødvendigt foreslå yderligere foranstaltninger. Kommissionen fremsatte også forslag til Rådets rammeafgørelse 2001 om bekæmpelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter, der blev vedtaget den 28. maj 2001 (3). Formålet med rammeafgørelsen er at sikre, at svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter, herunder kreditkort og andre kort udstedt af finansielle institutioner, er strafferetlige lovovertrædelser i alle medlemsstater, som straffes med sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til lovovertrædelsen og har afskrækkende virkning. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at efterkomme denne rammeafgørelse senest den 2. juni 2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/227

(2004/C 33 E/232)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2149/03

af Astrid Lulling (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juni 2003)

Om: Eurostat

De seneste måneders diskussioner og udtalelser om Eurostat har vist, at der er blevet handlet uheldigt på en række punkter: Personer er blevet anklaget, uden at de selv har vidst det, og uden at de er blevet hørt, pressen citerer informationer om alvorlige anklager, som synes at række videre end de informationer, der er til rådighed, og de ansatte i Eurostat oplever, at deres kompetence anfægtes samtidig med, at deres arbejde forstyrres af omfattende og i nogle tilfælde overdreven kontrol.

Hvad gør Kommissionen for at sikre, at de pågældende personers rettigheder respekteres behørigt i de verserende sager?

Hvilke initiativer agter den at tage, dersom der er tjenestegrene, som har krænket disse regler eller ikke har overholdt dem trods deres forpligtelse hertil?

Finder Kommissionen, at der er et misforhold mellem realiteterne og det billede, der tegnes af forholdene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(3. september 2003)

Mediernes interesse for undersøgelserne vedrørende Eurostat endog før de er afsluttet, bidrager ikke til at tegne et objektivt billede af situationen, hvortil kommer, at visse oplysninger kan være taget ud af en større sammenhæng. I denne forbindelse må det konstateres, at visse artikler i pressen beklageligvis ikke altid har overholdt princippet om uskyldsformodning.

De igangværende undersøgelser i Eurostat efterkommer imidlertid både Parlamentets anmodning som led i opfølgningen af dechargeproceduren for 2001 og Kommissionens ønske om at komme til bunds i sagen og sikre, at der bliver taget fat om de afdækkede problemer, og at der om nødvendigt bliver truffet yderligere foranstaltninger. Der er på ingen måde tale om at anfægte de ansatte i Eurostat. De regler, der gælder for undersøgelserne, giver alle tjenestemænd og andre ansatte klageadgang i henhold til bestemmelserne i vedtægtens artikel 90.

Angående den seneste udvikling i sagen om Eurostat og de foranstaltninger, der skal træffes i forbindelse hermed, henvises det ærede parlamentsmedlem til de foranstaltninger, som blev vedtaget på Kommissionens møder den 9. og 23. juli 2003.
1.

Kommissionen har ikke kendskab til det konkrete tilfælde, det ærede medlem omtaler, men den er klar over, at der er risiko for, at arbejdsgiveren kommer til at betale dobbelt, når der stilles krav om indbetaling af feriepenge både i den medlemsstat, hvor virksomheden er hjemmehørende, og i den medlemsstat, hvortil arbejdstagere udstationeres. Når der i begge de berørte lande — i virksomhedens oprindelsesland og i modtagerlandet — findes en ordning med feriepenge-kasser, skal det afgøres, om de to kasseordninger er ækvivalente. For at løse de problemer, sammenligningen af ordningerne stiller dem over for, har feriepenge-kasserne indledt et samarbejde i flere lande, som tager sigte på at sikre gensidig anerkendelse af ordningerne for betalt ferie og undgå, at arbejdsgiverne skal indbetale dobbelte bidrag i tilfælde af udstationering af arbejdstagere.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/126

(2004/C 33 E/125)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1487/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(2. maj 2003)

Om: Det europæiske minde- og forsoning sår

Hvilke planer har Kommissionen for at få mennesker til at mindes og forsones, i betragtning af, at 2005 vil have en særlig betydning som 60-årsjubilæum for afslutningen af Anden Verdenskrig, og har Kommissionen planer om at knytte disse temaer sammen med EU's udvidelse?

Hvorledes reagerer Kommissionen på forslag om at afholde en højtidelighed ved Cassino i Italien for at markere 60-årsdagen for det frygtelige slag, som fandt sted her?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Prodi

(16. maj 2003)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-l954/02 fra Ford (1).

(1) Se side 4.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/245

(2004/C 33 E/251)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2275/03

af Georges Berthu (NI) til Kommissionen

(7. juli 2003)

Om: Landbrug — tørke og brakmarker

Visse regioner i Frankrig er i øjeblikket ramt af en langvarig tørke, og det er begyndt at skorte på kreaturfoder. Ville det, ikke bare i den aktuelle situation men også i forbindelse med eventuelle fremtidige tørkeperioder, være muligt at dispensere fra de gældende bestemmelser og tillade, at brakmarker bliver anvendt som græsningsarealer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. juli 2003)

Kommissionen er klar over, at tørkesituationen er blevet forværret i flere af Fællesskabets regioner i løbet af juni 2003, og har efter positiv udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn den 3. juli 2003 besluttet at give tilladelse til, at arealer, der i de berørte regioner i Tyskland, Frankrig, Italien og Østrig er udtaget af landbrugsproduktionen i produktionsåret 2003/2004, kan benyttes til dyrefoder. Denne foranstaltning gælder fra 4. juli 2003.

Anvendelsen af brakmarker til dyrefoder skal fortsat være en ekstraordinær foranstaltning, som kun kan tillades i særlige regionale situationer.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/101

(2004/C 33 E/100)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1243/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om: Delfiners død

Det Forenede Kongeriges fiskeriminister har foreslået (den 20. marts 2003), at der indføres en lov om, at visse af Det Forenede Kongeriges fiskerfartøjer skal fastgør pingere eller andre akustiske alarmer til deres net i et forsøg på at forhindre, at delfiner og marsvin bliver fanget deri.

Har Kommissionen i sinde at indføre lignende foranstaltninger nu med krav om, at de skal gælde for alle EU-fiskerfartøjer, der anvender fiskerimetoder, der er relevante i denne forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. maj 2003)

Anvendelsen af akustiske alarmer (pingere) har vist sig at være et godt middel til at nedbringe bifangster af små hvaler i visse fiskerier. Kommissionen er velvidende om, at de danske myndigheder allerede i 2000 gjorde det obligatorisk at anvende pingere, og at Det Forenede Kongeriges myndigheder overvejer at gøre det samme, jf. Det Forenede Kongeriges høringsdokumentet offentliggjort den 20. marts 2003.

Som anført i svaret på forespørgsel H-0122/2003 fra Linda McAvan (1) indgår obligatorisk anvendelse af akustiske alarmer i visse garnfiskerier i en foranstaltningspakke, der er under udarbejdelse, og som Kommissionen allerede har indledt samråd med aktørerne om. Kommissionen regner med at denne foranstaltningspakke kommer til at munde ud i et forslag til Rådet i løbet af de kommende måneder.

(1) Skriftligt svar af 11.3.2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/206

(2004/C 65 E/222)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2749/03

af Jan Dhaene (PSE) til Kommissionen

(15. september 2003)

Om: Den flamske regionalregerings refusion af tysk lastvognsafgift

Den flamske regionalregering har planlagt at betale kompensation til vognmænd, der kører i Tyskland. En del af prisen på eurovignetten refunderes. Vognmænd, der kan dokumentere, at de har kørt mindst 30 hhv. 60 dage i Tyskland, får refunderet 1/12, hhv. 2/12 af prisen på vignetten. Denne refusion skal ydes sideløbende med den eksisterende ordning med refusion af 2/12 af prisen på vignetten. I praksis indebærer dette, at nogle flamske vognmænd får refunderet 1/3 af omkostningerne til vignetten. Desuden foreslår de belgiske vognmænds brancheorganisation, Febetra, sine medlemmer at sende regningen for lastvogn-safgiften videre til kunderne.

Er den flamske regionalregerings tilbagebetaling af en del af prisen på eurovignetten i overensstemmelse med EU-retten?

Skaber denne ordning ikke præcedens: kan medlemsstaterne udbetale godtgørelse til indbyggere eller juridiske personer for betaling af miljøafgifter, der opkræves i andre medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(21. oktober 2003)

Kommissionen har ikke kendskab til nogen planer fra den flamske regions side om at refundere en del af de afgifter, der betales af vognmænd, som benytter de tyske motorveje.

I princippet kan Kommissionen kun udtale sig om, hvorvidt det er i overensstemmelse med EU-retten at refundere betalingen af brugerafgifter i en medlemsstat, på grundlag af detaljerede oplysninger. Under alle omstændigheder kan en sådan foranstaltning muligvis betragtes som statsstøtte i henhold til artikel 87 i EF-traktaten i og med, at den indebærer overførsel af offentlige midler og begunstiger visse virksomheder, hvorved den kan true med at forvride konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Det påhviler hver medlemsstat rettidigt at anmelde al ny støtte til Kommissionen, som i givet fald vil vurdere støttens forenelighed med det indre marked.