SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1942/00

af Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) til Rådet

(19. juni 2000)

Om: Adnan Oktar-sagen

Science Research Foundation (SRF) er en ikke-statslig organisation, som blev oprettet i henhold til lov 743 og 903, og den har drevet virksomhed i Istanbul siden 1990. Adnan Oktar er æresformand for SRF. Han blev sammen med 90 andre personer arresteret den 12. november 1999, og han er fortsat fængslet og afventer afslutningen på sin retssag. Der blev gennemført en omfattende politioperation omkring kl. 3.00 i 48 forskellige huse, hvorefter alle disse personer blev varetægtsfængslet, herunder Adnan Oktar. På grundlag af vore oplysninger skete der adskillige krænkelser af menneskerettighederne under denne politioperation, og der blev udøvet vold under fængslingen og senere. Politiet hævder, at den ikke-statslige organisation er en kriminel organisation. Der er tidligere blevet rettet to andre anklager mod Adnan Oktar, men han er begge gange blevet renset herfor. Retssagen mod Oktar er i gang. Under den første høring den 7. april 2000 anmodede statsadvokaten om, at de tilbageholdte SRF-medlemmer blev frigivet af anklagemyndigheden, fordi der ikke forelå skyggen af beviser. Den anden høring vil finde sted den 2. juni 2000.

Eftersom Tyrkiet er et ansøgerland, bedes Rådet oplyse, om det har kendskab til denne sag, og, såfremt det mener, at der har fundet krænkelser af menneskerettighederne sted, hvilke foranstaltninger det agter at træffe for at hindre, at sådanne begivenheder gentager sig.

Svar

(23. oktober 2000)

Repræsentanter for Science Research Foundation har også henvendt sig til Rådet og dets medlemmer med oplysninger om anholdelsen af Adnan Oktar.

Ifølge nogle tyrkiske dagblade anklages Adnan Oktar for afpresning og pengeafpresning. Rådet har ikke oplysninger om eller beviser for, at der er sket adskillige krænkelser af menneskerettighederne. Ifølge Rådets oplysninger er retssagen mod Adnan Oktar i gang. Under disse omstændigheder finder Rådet det ikke hensigtsmæssigt at kommentere det konkrete tilfælde.

I almindelighed bygger Den Europæiske Unions tilgang til krænkelser af menneskerettighederne i Tyrkiet på konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Helsingfors, hvor Tyrkiet blev anerkendt som et kandidatland, der vil kunne tiltræde EU på grundlag af de samme kriterier som dem, der gælder i forhold til de andre kandidatlande, herunder overholdelse af menneskerettighederne.

EU har ladet de tyrkiske myndigheder forstå, at fremskridt på menneskerettighedsområdet er en forudsætning for, at der kan indledes tiltrædelsesforhandlinger. Tyrkiet er opmærksom på dette og har indledt en reformproces, der tager sigte på at opfylde Københavnskriterierne. Rådet hilser dette velkomment og vil støtte den tyrkiske regering i dens bestræbelser på at forbedre menneskerettighedssituationen for alle tyrkiske borgere.

Rådet vil i tiltrædelsespartnerskabet opstille prioriteter, som tiltrædelsesforberedelserne skal koncentreres om, herunder prioriteter vedrørende menneskerettighederne. Rådet understreger i denne forbindelse betydningen af ikke blot at ændre den nationale lovgivning, men også af at gennemføre og håndhæve denne lovgivning på korrekt vis.

Rådet vil desuden fortsat nøje følge udviklingen i Tyrkiet og om nødvendigt tage enkeltsager op med de tyrkiske myndigheder.