SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2420/99

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Planen om at udstyre EU med en begrænset militær struktur

Under den tredje strategiske møderække mellem Frankrig og Spanien, som afholdtes forleden, erklærede begge lande, at de var enige om behovet for, at EU så hurtigt som muligt udstyres med en begrænset militær struktur, så der kan reageres i situationer som Kosovo-krisen.

Konkret kunne strukturen bestå i et politisk og militært udvalg på ambassadørniveau og en generalstab, som skulle have til opgave at planlægge og lede militære operationer.

Mener Kommissionen, at den i overensstemmelse med den initiativret, der er tillagt den i traktaterne, kan tilslutte sig det fransk-spanske initiativ som et grundlag for en europæisk sikkerheds- og forsvarsidentitet, og i hvor høj grad kan den tilslutte sig enigheden mellem de to lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(18. januar 2000)

De fransk-spanske drøftelser fokuserede på spørgsmål angående militære og ikke-militære aspekter af krisestyring, dvs. Petersberg-opgaverne. Som det ærede medlem vil vide, var disse spørgsmål genstand for en omfattende drøftelse i Rådet i perioden op til Det Europæiske Råds møde i Helsinki.

Den målsætning, man blev enig om i Helsinki, går ud på, at EU skal have en autonom kapacitet til at træffe beslutninger, at iværksætte og derefter forestå EU-ledede militære operationer, som ikke involverer Atlantpagten som helhed. Det hovedmål, der blev vedtaget i Helsinki, går ud på, at EU skal kunne stille 50-60 000 tropper til rådighed inden for 60 dage, som er i stand til at påtage sig hele rækken af Petersberg-opgaver.

Der vil blive oprettet midlertidige institutioner, der skal træffe beslutninger om krisestyring og foretage den operationelle kontrol med både militære og ikke-militære aktioner, der måtte blive iværksat i krisesituationer.

En rapport, der identificerer de ikke-militære (civile) aspekter af krisestyring og krisestyringsredskaberne både på unionsniveau og på nationalt plan, blev ligeledes taget ad notam i Helsinki. Det er hensigten at samle ressourcer både på nationalt og europæisk plan (f.eks. politi, kontrollanter, menneskeretseksperter) og at skabe en mekanisme for hurtig koordinering og udrykning.

Som et første skridt vil der blive oprettet nye beslutningstagende og rådgivende organer i Bruxelles på midlertidigt grundlag. De strukturer, der skal skabes, er et udvalg for politiske og sikkerhedsmæssige spørgsmål bestående af repræsentanter på højt niveau. Der vil også blive oprettet et militært udvalg, som i den midlertidige fase vil bestå af militære repræsentanter fra medlemsstaterne. Det skal give militære råd til Rådet efter behov. Der etableres også en koordinerende krisestyringsmekanisme i Rådet.

Alle beslutninger med relation til europæisk sikkerheds- og forsvarspolitik vil blive truffet inden for fælles institutionelle rammer, hvorved der sikres sammenhæng mellem søjlerne. Kommissionen ser frem til disse nye samarbejdsformer og vil bidrage aktivt på de områder, hvor den har ansvar og erfaringer, nemlig inden for ikke-militær krisestyring og konfliktforebyggelse.