SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4059/97 af Mirja Ryynaenen (ELDR) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Forureningsdraen og etablering af lukkede kredsloeb

Under konferencen i Kyoto bestraebes der paa at finde frem til en aftale om begraensning af udledningerne af drivhusgasser paa globalt plan. De stoerste udledninger stammer fra afbraending af fossile braendsler. Det ville vaere bedre af hensyn til hele verden, hvis der inden for energiproduktionen i hoejere grad anvendtes vedvarende energikilder og saakaldte lukkede kredsloeb, hvor braendsel og udslippene genanvendes. Udledningerne kan optages paa ny i naturens kredsloeb ved hjaelp af de saakaldte forureningsdraen, som skove og marker til produktion af biobraendsel er gode eksempler paa.

1. Hvad agter Kommissionen at goere for, at der tages hensyn til miljoedraenenes rolle i forbindelse med begraensningerne paa globalt plan for kuldioxidudledninger og andre udledninger?

2. Hvad agter Kommissionen at goere for, at der inden for energiproduktionen og -forbruget i Europa indfoeres en omfattende tilskyndelses- og styringsordning, der bygger paa et miljoeregnskab og raastoffernes genanvendelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (19. marts 1998)

1. Ifoelge Kyoto-protokollen, der blev vedtaget i december 1997, kan store aendringer i drivhusgasemissioner fra kilder, og fjernelse heraf gennem draen, der skyldes direkte menneskeskabte aendringer foraarsaget af arealanvendelsen og skovbrug, som siden 1990 er begraenset til tilplantning, genplantning og rydning, der kan maales som bevislige aendringer i skovbestandene i hver forpligtelsesperiode anvendes til at opfylde forpligtelserne i henhold til protokollen. Kommissionen stoetter arbejdet i organerne under konventionen om klimaaendringer ved at levere de noedvendige data og oplysninger, der skal goere det muligt at beregne og verificere saadanne aendringer.

Spoergsmaalet om, hvorvidt yderligere draen som f. eks. landbrugsjord og andre aendringer foraarsaget af arealanvendelsen og skovbrug skal medtages i konventionen, vil blive droeftet af parterne paa senere konferencer. Med henblik paa at loese udestaaende videnskabelige tvivlsspoergsmaal og metodiske problemer forbundet med tilfoejelsen af yderligere kategorier af draen deltager Kommissionen aktivt i det igangvaerende arbejde i regeringspanelet om klimaaendringer og i det relevante organ under konventionen.

Det igangvaerende arbejde paa omraadet for miljoeindikatorer og groenne regnskaber tager hensyn til vurderingen af kulstofbindingsprocessen i skove og aendringerne foraarsaget af medlemsstaternes arealanvendelse.

Paa globalt plan yder Kommissionen stoette via et antal programmer og projekter for bevarelse af skove og for en baeredygtig forvaltning af skovene. Disse programmer omhandler forskellige former for miljoe- og udviklingsspoergsmaal, herunder bevarelse af biodiversiteten, anvendelse af vedvarende energikilder og kulstofdraen.

2.1. Generelt har Kommissionen nu i flere aar foert en politik til fordel for vedvarende energi med baade et energi- og miljoeformaal, der samtidig fremmer skabelsen af arbejdspladser eller fastholder beskaeftigelsen. I den forbindelse kan EF-programmerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration naevnes, som f. eks. JOULE, THERMIE og FAIR, der i hoej grad har bidraget til etableringen af en industri med et stort potentiale, ogsaa hvad eksporten angaar. ALTENER-programmet boer ogsaa naevnes, da det isaer har stoettet adskillige infrastrukturprojekter inden for vedvarende energi.

Hvad angaar biobraendsel, som det aerede medlem naevner, skal der goeres opmaerksom paa, at den faelles landbrugspolitik fastsaetter foranstaltninger for energiafgroeder. Navnlig i artikel 7, stk. 4, i Raadets forordning (EOEF) nr. 1765/92 af 30. juni 1992 om indfoerelse af en stoetteordning for producenter af visse markafgroeder ((EFT L 181 af 1.7.1992. )) fastsaettes det, at det udtagne areal kan anvendes til nonfoodformaal.

2.2 Kommissionen er sig bevidst om, hvor meget (saavel energimaessigt som miljoemaessigt), der staar paa spil, og har for nylig udarbejdet en hvidbog (Energi for fremtiden: vedvarende energikilder ((KOM(97) 599 endelig udg. ))), der indeholder en raekke forslag og foranstaltninger i form af en handlingsplan for vedvarende energikilder. I hvidbogen findes detaljerede maal, en kvantificering af omkostningerne og et forventet udbytte samt Kommissionens forpligtelse til konstant at overvaage aktiviteterne.

Faellesskabsstrategien og handlingsplanen for vedvarende energikilder aar 2010, som der er redegjort for i hvidbogen, indeholder forslag om at fordoble vedvarende energikilders andel af den samlede energibalance for saaledes at naa op paa 12% i 2010.

Biomassen spiller en meget vigtig rolle. Energianvendelsen af biomasse omfatter bl. a. energiafgroeder, en rationel udnyttelse af skovene, restprodukter fra landbrug og skovbrug samt organisk landbrugsaffald og restprodukter fra landbrugslevnedsmidler.

Kommissionen er af den opfattelse, at dette initiativ ud over energimaalene i hoej grad bidrager til opfyldelse af Kyoto-maalene.