DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/835

(2004/C 84 E/0929)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0662/04

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om: Stræben efter ensartede og gennemskuelige bestemmelser for værdifastsættelse af finansieringsinstitutters formue og EFR's modstand mod IASB

1. Agter Kommissionen at foretage en obligatorisk indførelse af de ensartede bestemmelser IAS 32 og IAS 39 for opstilling af årsregnskaber i virksomheder i Europa, således som de på indeværende tidspunkt udarbejdes af »International Accounting Standards Board« (IASB) — et organ, der består af 14 tidligere fremtrædende repræsentanter for erhvervslivet — som er en del af »International Financial Reporting Standards« (IFRS), fra regnskabsåret 2005 for alle ca. 7 000 børsnoterede virksomheder i Europa, hvorved de forpligter sig til ensartede og dermed sammenlignelige normer for værdifastsættelse af omsætning, afskrivninger, derivater, optioner og udbytte?

2. Hvilke garantier har Kommissionen for, at IAS/IFRS som norm vil overtage de strengeste bestemmelser, som på indeværende tidspunkt findes i de enkelte EU-medlemsstater, for virksomheders bogføring og regnskaber, således at de tilstræbte ensartede bestemmelser ikke fører til mere fleksible bestemmelser, som i nogle tilfælde i praksis straks vil give større muligheder for forfordeling af andre virksomheder, myndigheder, arbejdstagere, aktionærer, obligationsindehavere, leverandører og aftagere?

3. Forventer Kommissionen, at man med indførelsen af sådanne bestemmelser i fremtiden fuldstændigt vil kunne undgå skandaler som dem, der for kort tid siden er sket i Ahold og Parmalat?

4. Er anvendelsen af de foreslåede bestemmelser tilstrækkelig gennemskuelig til, at organisationer af ikke-eksperter på området, medierne og den offentlige mening kan få et virkeligt indblik i den rent faktiske arbejdsgang i de enkelte børsnoterede virksomheder?

5. Har Kommissionen i mellemtiden taget de indvendinger til efterretning, som »European Financial Services Round Table« (EFR), der blev oprettet i marts 2001, rettede mod IASB, idet EFR frygter, at de årlige udsving i bankers og forsikringsselskabers driftsresultater når ud til offentligheden?

6. Hvad agter Kommissionen at gøre for at sikre, at den kortfristede indførelse af IAS 32 og IAS 39 vil finde sted inden den planlagte frist den 1. april 2004?

Kilde: Det nederlandske dagblad »de Volkskrant« af 21. februar 2004.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(15. april 2004)

På Rådets møde (økonomi og finans) den 15. juli 2003 bekræftede Kommissionen og medlemsstaterne deres støtte til EU's regnskabsstrategi, der blev vedtaget af Rådet og Parlamentet i 2002, og til, at der vedtages regnskabsstandarder af højeste kvalitet i Unionen. Kommissionen og medlemsstaterne understregede behovet for, at der snarest muligt i EU vedtages internationale regnskabsstandarder, som kan anvendes fra 1. januar 2005.

Den 29. september 2003 blev Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003 (1), vedtaget. Herved overtages alle de hidtil gældende IAS i fællesskabsretten bortset fra IAS 32 & 39, der i øjeblikket revideres af International Accounting Standards Board (IASB).

IASB har endnu ikke afsluttet revisionen af IAS 39, en standard for anerkendelse og måling af finansinstrumenter. Kommissionen agter at undersøge den så hurtigt som muligt sammen med IAS 32, som IASB offentliggjorde i december 2003. Denne undersøgelse foretages på basis af en udtalelse, der afgives af EFRAG's (2) tekniske eksperter og med bistand fra EU's regnskabskontroludvalg.

Kommissionen finder, at det er særlig vigtigt for EU at have sunde og robuste regnskabsstandarder for finansielle instrumenter på plads i 2005 for at opnå en bedre sammenlignelighed mellem selskaber, især inden for bank- og forsikringssektoren, for at tilbyde bedre informationer til investorer og andre parter og for at lukke eventuelle smuthuller, der kunne medføre manipulation med regnskaber.

Det er vigtigt for IASB at sikre, at IAS 39 forbliver både en sund standard i teorien såvel som anvendelig i praksis. Den nuværende tvist om IAS 39 skyldes begge disse forhold og samspillet mellem disse. Inden for bank- og forsikringssektoren er der især en frygt, som kom til udtryk ved den holdning, der for nylig blev indtaget af rundbordskonferencen vedrørende finansielle tjenesteydelser, og som går ud på, at medierne og offentligheden savner mulighed for at skelne mellem reel ustabilitet på grund af faktiske økonomiske fluktuationer og »kunstig« regnskabsustabilitet, der skabes af en kompliceret model for regnskabsaflægning, som undertiden ikke passer ind i bankers praksis for risikostyring. I betragtning af, hvor kompliceret IAS 39 er og omfanget af de transaktioner, der står på spil, er det vigtigt, at denne frygt tages alvorligt.

Kommissionen har derfor opfordret både IASB og branchen til at fortsætte deres dialog for at finde en passende løsning på de to udestående kontroversielle spørgsmål, der opstår på grund af IAS39, nemlig makro-hedging (effektiviteten af hedging og hedging af kerneindskud) og problemerne inden for forsikringsevaluering. Fastsættelse af regnskabsstandarder er en gradvis proces, og Kommissionen går ind for, at IASB finder en midlertidig løsning, indtil standarderne kan forbedres på mellemlang eller lang sigt.

(1) Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003 af 29. september 2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002, EUT L 261 af 13.10.2003.

(2) Den Europæiske Rådgivningsgruppe om Regnskabsaflægning (EFRAG).