ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0381/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Boerns indtagelse af isotoniske drikke

Ifoelge en undersoegelse foretaget af EU's videnskabelige levnedsmiddelkomité foraarsager indtagelse af isotoniske laeskedrikke nervoesitet, angst og irritation hos boern. Kan Kommissionen give yderligere oplysninger om resultaterne af denne undersoegelse? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at beskytte boern imod indtagelse af den slags laeskedrikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(21. april 1999)

Den Videnskabelige Levnedsmiddelkomité har afgivet en udtalelse(1) om koffein, taurin og glucuronolactone som bestanddele i saakaldte energidrikke. Det konkluderedes for koffeins vedkommende, at energidrikkes bidrag til det samlede indtag af koffein ikke synes at udgoere et problem for voksne. For saa vidt angaar boern, som normalt ikke indtager te eller kaffe i stoerre maengder, og som kan taenkes at indtage "energidrikke" i stedet for cola og andre alkoholfrie drikkevarer, kan forbruget af disse "energidrikke" meget vel indebaere en foroegelse af deres daglige indtag af koffein i forhold til deres tidligere indtag heraf. Dette vil kunne resultere i adfaerdsmaessige aendringer, som for eksempel opstemthed og oeget irritabilitet, nervoesitet eller angstfoelelse. For saa vidt angaar gravide kvinder, anbefalede komitéen et moderat indtag af koffein uanset kilden. Med hensyn til de oevrige bestanddele, der indgik i vurderingen (taurin og glucuronolactone), kunne den videnskabelige komité ikke konkludere, at sikkerheden i forbindelse med brugen af disse stoffer i de koncentrationer, der forekommer i visse saakaldte "energidrikke", var blevet maalt i fyldestgoerende omfang.

Det er foerst og fremmest producenten, der skal tilvejebringe de videnskabelige data, som muliggoer en risikovurdering, for saa vidt angaar sikkerheden i forbindelse med disse stoffer i energidrikke. Kommissionen har derfor underrettet medlemsstaterne om udtalelsen og bedt dem om at soerge for, at alle produkter, som forhandles paa markedet, er sikre i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til Raadets direktiv 92/59/EOEF af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed(2). Kommissionen vil fortsat foelge med i den videnskabelige vurdering af de paagaeldende stoffer og afventer, at der foreligger nye relevante data.

(1) Kan findes paa foelgende Internet-adresse:(http://europa.eu.int/comm/dg24/health/sc/scf/out22en.html).

(2) EFT L 228 af 11.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0447/99

af José Valverde López (PPE) til Kommissionen

(4. marts 1999)

Om: Levnedsmiddelanalyseenheden under Miljoeinstituttet (Ispra)

Det Faelles Forskningscenters Miljoeinstitut, med saede i Ispra, raader over en levnedsmiddelanalyseenhed, der kontrollerer kvaliteten af de levnedsmiddelingredienser, tilsaetningsstoffer og kemiske produkter generelt, der anvendes ved tilberedning af levnedsmidler.

Vil Kommissionen fremkomme med oplysninger om driften af denne enhed i 1998?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(22. april 1999)

Kommissionen vil gerne henvise det aerede medlem til det svar, den gav paa medlemmets mundtlige forespoergsel H-139/99 under spoergetiden i Europa-Parlamentets moedeperiode I i marts 1999(1).

Kommissionen oensker navnlig at fremhaeve nogle af de aktiviteter, som Levnedsmiddelanalyseenheden har gennemfoert i 1998, heriblandt validering af metoder til sporing af genetisk modificerede organismer (GMO) i foedevarer; udvikling af metoder til bestemmelse af det vegetabilske fedtindhold i chokolade, deltagelse i forskellige undersoegelser angaaende afsmitning af phthalater i legetoej, validering af metoder til sikring mod bovin spongiform encephalopati (BSE) i foder samt udvidelse af databanken vedroerende autentiske vine (data for over 10 000 forskellige vine).

Endvidere er Kommissionen ved at udarbejde en detaljeret rapport om de resultater, denne enhed har opnaaet i 1998. Rapporten forventes at foreligge foerst i maj 1999.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (marts I 1999).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0688/99

af Fernand Herman (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Situationen i stivelsessektoren og dennes industrier i EU

I min mundtlige forespoergsel O-0025/96(1) havde jeg henledt Kommissionens opmaerksomhed paa, at den europaeiske stivelsesindustri ikke laengere var i stand til at forsyne sine kunder (papirindustrien, fermentering, bioteknologier osv.) under tilfredsstillende vilkaar, saerlig som foelge af de utilstraekkelige restitutioner.

Kommissaer Fischler havde paa plenarmoedet i Strasbourg den 15. februar 1996 svaret, at Kommissionen ville goere alt for at sikre, at faellesskabsindustrien havde tilfredsstillende konkurrencevilkaar over for konkurrenterne i tredjelande.

Jeg kan i dag konstatere, at restitutionerne for produktionen i de tre aar, der er forloebet siden februar 1996, har vaeret utilstraekkelige i over halvdelen af den paagaeldende periode.

En lang raekke europaeiske virksomheder har derfor flyttet de produktionsenheder, der anvender stivelse som raastof til lande uden for Den Europaeiske Union, hvilket netop sker inden for en sektor med gode fremtidsmuligheder saasom bioteknologierne.

Kan Kommissionen for at mindske den usikkerhed, der laenge har hvilet over den europaeiske stivelsessektor og afhjaelpe de skader, der er sket som foelge af denne usikkerhed,

- give forsikringer om opretholdelse og forbedring af ordningen med restitutioner for anvendelse af stivelse,

- bekraefte princippet om, at restitutioner til stivelsesproduktionen skal daekke prisforskellen paa majs i Den Europaeiske Union og paa verdensmarkedet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. april 1999)

Kommissionen bekraefter det loefte, som den afgav den 15. februar 1996 paa plenarmoedet i Strasbourg.

Kommissionen har altid arbejdet for at sikre konkurrenceevnen for den europaeiske stivelsesindustri og de heraf afhaengige industrier, navnlig bioteknologier, som bruger stivelse og deraf afledte produkter som raastof.

I medfoer af restitutionsordningen saelges der aarligt meget store - og stadigt stigende - maengder af stivelse og deraf afledte produkter, helt op til 3,5 mio. tons stivelsesaekvivalenter.

Kommissionen er ikke enig i, at produktionsrestitutionerne har vaeret utilstraekkelige i den periode, som det aerede medlem naevner.

Metoden til beregning af restitutionsbeloebene skal afspejle den reelle forskel mellem prisniveauet for landbrugsraastoffer, som bruges til fremstilling af stivelse, paa verdensmarkedet og i Faellesskabet. Dette princip har altid fundet anvendelse for at sikre, at europaeisk industri kan konkurrere paa prisen paa raastoffer. I praksis er det eneste referencemarked markedet for majs.

Kommissionen vil fortsat bevare dette markedsstyringsinstrument, saa laenge der er en betydelig forskel mellem priserne paa verdensmarkedet og paa Faellesskabets marked.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger nr. 4-475 (februar 1996).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0555/99

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Indien og miljoeet

Hvem deltager i det kommende moede paa hoejt plan mellem EU og Indien om miljoespoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(14. april 1999)

Der er ikke i oejeblikket planer om at afholde et moede paa hoejt plan mellem EU og Indien om miljoespoergsmaal. Miljoeanliggender bliver imidlertid regelmaessigt taget op til diskussion inden for rammerne af samarbejdet mellem EU og Indien, som for nylig paa moederne i Underudvalget for Udvikling og i det blandede udvalg, som fandt sted henholdsvis den 13. og 14. januar 1999.

Som et resultat af moedet i det blandede udvalg er der nu bilaterale forhandlinger i gang om oprettelse af et raekke ekspertgrupper, blandt andet en arbejdsgruppe om miljoe.

Miljoespoergsmaal er udpeget som et af de tre vigtigste omraader i samarbejdsprogrammet med Indien sammen med undervisning paa primaertrinet og primaer sundhedspleje. Dette er i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om et "Udvidet partnerskab mellem EU og Indien"(1).

Endelig har Kommissionen i loebet af de sidste maaneder foreslaaet Indien at uddybe den bilaterale dialog og samarbejdet om miljoespoergsmaal. Dette skal ogsaa ses som et led i Kommissionens bestraebelser paa at fremme meningsudvekslingen om mindre kritiske sikkerhedsanliggender.

Kommissionen rejste specifikt spoergsmaalet om miljoe paa det sidste aarlige (trojka) ministermoede mellem EU og Indien i New Delhi den 13. november 1998, idet den foreslog i faellesskab at arrangere en EU-Indien-konference om miljoespoergsmaal som et foerste skridt mod "et nyt partnerskab paa miljoeomraadet".

(1) KOM(96) 275 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0730/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

I oejeblikket foreligger der kun tal for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Hvilke regioner i OEstrig mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for maal 1-regioner i denne periode?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0030/99

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(20. januar 1999)

Om: Suspendering af en tjenestemand i Kommissionen

Paul van Buitenen, tjenestemand i Kommissionens finanskontrolenhed, blev suspenderet fordi han havde forelagt Europa-Parlamentet en rapport, som afsloerede oekonomiske uregelmaessigheder foretaget af nogle tjenestegrene i Europa-Kommissionen under forvaltningen af de europaeiske borgeres penge, noget som i oevrigt medfoerte, at Parlamentet naegtede at meddele Kommissionen decharge for finansaaret 1996.

Man har forbudt denne hollandske tjenestemand adgang til sit kontor, og Kommissionens talsmand har bekraeftet, at der er sket paalaeggelse af denne sanktion.

Kommissionen bedes oplyse, hvorledes den har besluttet at foretage ovennaevnte drastiske forhaandsregel mod hr. van Buitenen, samt om denne afgoerelse er forenelig med maalet om gennemsigtighed, som skal vaere ledende for alle faellesskabsorganernes funktion, samt hvilke foranstaltninger den vil traeffe for at sikre den korrekte forvaltning af EU-borgernes penge?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0363/99

af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Kloning i Spanien

Det foerste spanske ekspertudvalg om kloning bestaaende af videnskabsmaend, jurister og sociologer, er ved at udarbejde en positiv udtalelse om en lovaendring, der skal ophaeve det gaeldende forbud og tillade kloning i Spanien, forudsat formaalet er sygdomsbehandling. Udvalget, som nedsattes af instituttet for bioetik under fonden for sundhedsvidenskaber, har praktisk taget afsluttet undersoegelsen, som vil blive forelagt officielt i juni, naar de juridiske og sociologiske aspekter er afklaret. Derefter vil konklusionerne blive forelagt de ansvarlige spanske myndigheder, EU og andre involverede internationale organisationer. Det understreges i rapporten, at kloning kan vaere et yderst effektivt redskab til relevante formaal, fordi der kan fremstilles vaevstyper, som kan anvendes til helbredelse af visse sygdomme. Efter udvalgets opfattelse kan der imidlertid opstaa alvorlige problemer, hvis man forsoeger at kopiere mennesker, og dette kan vanskeligt accepteres.

Kan Kommissionen, selv om indholdet af det spanske ekspertudvalgs rapport endnu ikke foreligger, alligevel udtale sig om saa kompliceret og omstridt et spoergsmaal som kloning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(7. april 1999)

I februar 1997 raadfoerte Kommissionen sig med sin raadgivningsgruppe om de etiske virkninger af bioteknologi, som i maj 1997 afgav en udtalelse om etiske aspekter af kloningsteknikker (udtalelse nr. 9). Gruppen undersoegte de forskellige former for kloningsteknikker og kom til den konklusion, at "ethvert forsoeg paa at producere et genetisk identisk menneskeligt individ ved nuklear substitution fra en menneskelig celle fra en voksen eller et barn (reproduktiv kloning) boer vaere forbudt".

Kommissionens holdning svarer til ovennaevnte udtalelse, og den fordoemmer saaledes klart reproduktiv kloning af mennesker. I samme hensigt har Europa-Parlamentet og Raadet ved en faelles beslutning udelukket reproduktiv kloning af mennesker fra baade fjerde og femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

Det skal ligeledes erindres, at Det Europaeiske Raad i Amsterdam ( juni 1997) vedtog en erklaering, som understregede medlemsstaternes vilje til at traeffe alle noedvendige foranstaltninger til at forbyde kloning af mennesker.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0524/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(8. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. anmodede Kommissionen om at udarbejde en undersoegelse af situationen for konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union, dvs. virksomhederne, sektorens udvikling i de seneste aar i Unionens forskellige medlemsstater, oplysninger om produktion, raavarernes oprindelse, omfanget af eksport og import, beskaeftigelse, teknisk-sundhedsmaessige normer, toldbestemmelser, og i almindelighed om den lovgivning, der gaelder for sektoren, og kodificeringen af reglerne.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget til at efterkomme Europa-Parlamentets anmodning og udarbejde den oenskede undersoegelse og kodificere den gaeldende lovgivning for konservesindustrien?

(1) EFT C 210 af 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0743/99

af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen

(9. marts 1999)

Om: Ngo'er der modtager stoette som led i EU's udenrigspolitik

Kan Kommissionen oplyse, hvilke kriterier der gaelder for udvaelgelsen af de ngo'er, der som led i EU's udenrigspolitik med henblik paa fremme af den demokratiske proces modtager faellesskabsstoette til deres deltagelse i observations- eller uddannelsesopgaver i forbindelse med valg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(8. april 1999)

Naar Kommissionen skal vaelge hvilke NGO'er der skal tildeles EF-stoette med henblik paa tilsyns- og uddannelsesopgaver i forbindelse med valg, bygger den paa erfaringen og ser paa hvor professionel en service NGO'en kan tilbyde, og hvor god kvalitet de foreslaaede aktiviteter har.

Et andet vigtigt kriterium ved udvaelgelsen af NGO'er til valgtilsyn, er at organisationen skal vaere upartisk. Dette er saerligt vigtigt i tilfaelde hvor der ydes stoette til uddannelsesopgaver i forbindelse med valg, og der i denne indgaar stoette- og uddannelsesaktiviteter med sigte paa lokale NGO'er med det formaal at give det land hvori der afholdes valg, mulighed for at forbedre sin kapacitet. Undertiden begunstiger EF-tilskud etablering af et partnerskab mellem en EU-NGO og en lokal NGO.

Specielt hvad angaar tilsyn med medierne i forbindelse med valg, udvaelger Kommissionen NGO'er som har den fornoedne faglige kapacitet, som har erfarent personale, som har kendskab til arbejdssprog og som praktiserer effektive metoder. Hvad angaar kurser i valgtilsyn, stoetter Kommissionen akademiske institutioner i medlemsstaterne med anerkendt videnskabelig erfaring paa omraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0440/99

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(4. marts 1999)

Om: Bestemmelser vedroerende lobbyvirksomhed

Har Europa-Kommissionen planer om at anmode virksomhederne i Den Europaeiske Union om i deres aarsberetninger at give oplysninger om, hvem de driver lobbyvirksomhed over for, og hvor mange penge de bruger? Dette ville bringe Den Europaeiske Union paa linje med USA's Federal Regulation of Lobbying Act (lov om lobbyvirksomhed).

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(1. april 1999)

De amerikanske virksomheders forpligtelse til at give oplysninger om deres lobbyvirksomhed, herunder de pengebeloeb, de bruger hertil, er en foelge af et registreringssystem, der gaelder for alle organisationer, som udoever lobbyvirksomhed over for de amerikanske forbundsmyndigheder.

Kommissionen oensker ikke at goere brug af et registreringssystem, men oensker at vaere aaben over for alle interessegrupper og behandle dem lige og benytte et selvreguleringssystem.

Kommissionen har derfor ikke til hensigt at traeffe foranstaltninger, der indebaerer en fundamental aendring af denne politik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0700/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi i den autonome region Aragón for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1139/99

af Arthur Newens (PSE) til Kommissionen

(27. april 1999)

Om: Studerende fra Kina

Vil Kommissionen se paa muligheden af at oege antallet af legater og lignende til studerende fra Kina, indtil det er taet paa det antal, USA for oejeblikket stiller til raadighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(7. maj 1999)

Praesident Santer meddelte under sit besoeg i Kina i begyndelsen af november 1998, at Kommissionen havde til hensigt at udarbejde et nyt omfattende stipendieprogram til fordel for Kina. Programmet, der hedder "Scholarships 2000", vil give 2000 kinesere mulighed for, med stoette fra EU, at studere eller forske i Europa.

Programmet er i oejeblikket under forberedelse (eksperter er udsendt til Kina, der er forhandlinger i gang med de kinesiske myndigheder, og et forslag er forelagt udvalget), med henblik paa at vaere operationelt i aar 2000.

For at fremme en klar forbedring af det akademiske samarbejde mellem EU og Kina, maa der efter Kommissionens opfattelse sigtes mod et strukturelt samarbejde, som kan forberede begge parters undervisere og studerende.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 319/99 af John McCARTIN Import af okse- og kalvekød i EU



EF-Tidende nr. C 341 af 29/11/1999 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0319/99 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (19. februar 1999) Om: Import af okse- og kalvekoed i EU Vil Kommissionen oplyse, hvor meget okse- og kalvekoed der dette aar vil blive importeret i EU under GATT-aftalen og andre aftaler, hvor meget af dette der allerede er kommet paa markedet, og hvor stor importafgiften er? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. marts 1999) Kommissionen har ikke statistikker over, hvilke maengder oksekoed der faktisk er indfoert under praeferenceordningerne for indevaerende aar. Foelgende tabel viser, hvilke maengder der blev udstedt importlicenser for i januar 1999, og de forskellige kontingenter og den tilsvarende told: >TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0135/99

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Stoette til vinbranchen

Jeg henviser til kommissionsmedlem Fischlers svar (E-3429/98)(1) i forbindelse med yderligere stoette til vinbranchen ud over eventuel stoette under Agenda 2000-pakken.

Kunne Kommissionen paa baggrund af de daarlige oekonomiske tider for den skotske whiskyindustri, goere rede for eventuelle planer om at hjaelpe denne hjemlige industri ud af sine vanskeligheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(4. marts 1999)

Som supplement til svaret paa skriftlig forespoergsel E-3429/98 stillet af det aerede medlem om de finansielle aspekter af reformen af den faelles markedsordning for vin i forbindelse med Agenda 2000-pakken, og saerlig hvad angaar det sidste spoergsmaal om eventuelle stoetteforanstaltninger til whiskyindustrien, vil Kommissionen gerne praecisere foelgende:

Den gaeldende faelles markedsordning for vin aabner mulighed for at udbetale stoette med henblik paa en sanering af markedet for bordvin ved hjaelp af destillation af den overskydende produktion. Den gaeldende ordning har ikke grundliggende aendret ligevaegten mellem de forskellige destillater. Der konstateres et vist tab af markedsandele for destillat af vin.

Forslaget til reform af den faelles markedsordning for vin tager sigte paa at opretholde denne grundliggende ligevaegt ved at yde stoette til et traditionelt marked (vin til fremstilling af konsumalkohol), uden hvilken denne ligevaegt ikke ville kunne opretholdes.

Spiritus er ikke opfoert i EF-traktatens bilag II, og der kan derfor ikke ydes direkte landbrugsstoette hertil.

Til slut vil Kommissionen gerne understrege, at whisky er omfattet af eksportrestitutioner inden for den faelles markedsordning for korn.

(1) EFT C 182 af 28.6.1999, s. 84.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0027/99

af Marco Formentini (NI) til Kommissionen

(13. januar 1999)

Om: TIMs og OMNITELs takstforhoejelser for telefonopkald fra faste telefoner til mobiltelefoner

Den 6. januar 1999 indfoerte de to italienske mobiltelefonselskaber TIM og OMNITEL nye takster, som er forbundet med betydelige forhoejelser (op til 153 %) for telefonopkald fra faste telefoner til mobiltelefoner. Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse:

- om den mener, at aftalen mellem de to selskaber om en ensartet takstforhoejelse er indgaaet i overensstemmelse med reglerne om fri konkurrence paa markedet?

- om ikke den mener, at der med den indgaaede aftale er skabt et markedsforvaltningskartel, hvilket i henhold til bestemmelserne om fri konkurrence er en ulovlig praksis og skader forbrugernes interesser?

- om ikke der her er tale om misbrug af forbrugernes tillid, idet takstforhoejelsen indfoertes straks efter julefestlighederne, i forbindelse med hvilke der tegnedes et stort antal nye mobiltelefonabonnementer, isaer af den saakaldte family-type?

- om ikke den mener, at den italienske oekonomi i betragtning af denne sidste begivenhed stadig er domineret af monopoler eller i bedste fald af duopoler, der ender med at opfoere sig som usmidige monopoler?

- hvilke foranstaltninger den agter at traeffe for at beskytte den frie konkurrence paa markedet og isaer brugernes interesser?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 146/99 af Brigitte LANGENHAGEN til Kommissionen. EU-støtte til den tyske Landkreis Stade



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0142



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0146/99 af Brigitte Langenhagen (PPE) til Kommissionen (11. februar 1999) Om: EU-stoette til den tyske Landkreis Stade Hvilke former for stoette, og i hvilken stoerrelse, opregnet efter de forskellige stoetteomraader, er i valgperioden 1994-1999 tilgaaet den tyske Landkreis Stade?