ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0719/98

af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Momsudvalget

Kommissionen har forelagt et forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF om det fælles merværdiafgiftssystem (Momsudvalget) (KOM(97) 0325-97/0186(CNS))(1). Vil Kommissionen sørge for, at Momsudvalgets udtalelser, uanset at det fungerer som forskriftsudvalg eller rådgivende udvalg, offentliggøres i EFT?

(1) EFT C 278 af 13.9.1997, s. 6.

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti på skriftlige forespørgsler E-0718/98 og E-0719/98

(6. maj 1998)

Når Kommissionen får tillagt gennemførelsesbeføjelser, udøver den disse i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i Rådets beslutning 87/373/EØF af 13. juli 1987(1). Kommissionen skal i så fald forelægge udkast til foranstaltninger for et forskriftsudvalg, der er sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne.

Kommissionen offentliggør ikke udkast til foranstaltninger. Den kan imidlertid foranledige en høring af de interesserede parter.

Det følger af Kommissionens forslag om Momsudvalget(2), at enhver beslutning, der træffes af Kommissionen sammen med Momsudvalget, der er et forskriftsudvalg, vil være en retsakt, der som sådan skal offentliggøres.

Kommissionen kan derimod ikke tage retligt ansvar for offentliggørelsen af udtalelser, som ikke har nogen juridisk værdi, fordi de kun er resultatet af drøftelser i rådgivende udvalg, som ikke har nogen beføjelse til at fortolke EF-lovgivningen eller til at godkende specifikke gennemførelsesregler.

(1) EFT L 197 af 18.7.1987.

(2) EFT C 278 af 13.9.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1387/98

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) og Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Tørvemoser i det polesiske område i Belarus

Er Kommissionen klar over, hvor vigtige tørvemoserne i det polesiske område i Belarus er som kulstofgrube og som område af overordentlig stor betydning for biodiversiteten?

Hvad kan Kommissionen gøre for at hjælpe med at bevare dette område inden for rammerne af strategierne for klimaændring og bevarelse af biodiversiteten, og er der navnlig afsat EU-midler til en sådan støtte?

Har de belarussiske myndigheder henvendt sig til Kommissionen om denne form for bistand? Eller omvendt - om støtte til at udføre skadelige aktiviteter såsom flodregulering eller -afledning, og med hvilke resultater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(5. juni 1998)

Kommissionen har kendskab til tørveudvindingen i det polesiske område i Belarus og dennes betydning for miljøet.

Som følge af karakteren af de aktuelle bilaterale forbindelser med Belarus har Kommissionen ikke for nærværende planer om særlige foranstaltninger vedrørende denne tørveudvinding.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2054/98

af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Gennemførelsesgraden af fællesskabsnormer i medlemsstaterne

I hvilket omfang gennemføres fællesskabsdirektiverne i national lov, hvor mange begrundede udtalelser er der afgivet, og hvor mange sager er indbragt for Domstolen for hver af de 15 medlemsstaters vedkommende i 1997 sammenlignet med 1996?

Vil Kommissionen endvidere oplyse, inden for hvilke sektorer den har iværksat de fleste foranstaltninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Jacques Santer

(16. juli 1998)

Kommissionen henviser det ærede medlem til 15. beretning om kontrollen med gennemførelsen af Fællesskabsretten(1), som blev fremsendt til Parlamentet den 27. maj 1998, og som indeholder alle elementerne fra spørgsmålet.

(1) KOM(98) 317 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1607/98

af Mirja Ryynänen (ELDR) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Lærebøgernes indhold om andre EU-lande

Ifølge oplysninger i pressen i Finland, indeholder lærebøger, der anvendes i folkeskolen i nogle EU-lande, helt forkerte oplysninger om Finland. Bl.a. beskrives Finland, i de bøger der anvendes i Frankrig, med fotografier fra 1950'erne og på grundlag af fejlagtige oplysninger. Det nuværende moderne informationssamfund bliver slet ikke nævnt.

EU anvender betydelige midler på uddannelses- og kulturprogrammer og på en række informationskampagner. Informationskampagner til fremme af unionsborgerskabet vil ikke lykkes, hvis den grundlæggende viden i skolerne om andre medlemslande både er mangelfuld og fejlagtig.

Kan Kommissionen oplyse, hvad den vil gøre for, at lærebøgerne i medlemslandene kommer til at indeholde korrekte og opdaterede grundoplysninger om alle medlemslandene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Edith Cresson

(15. juni 1998)

I spørgsmålet om undervisningens og undervisningsmaterialets specifikke indhold i en given medlemsstat har Kommissionen ingen kompetence til at gribe ind, eftersom dette er et område, der omfattes af nærhedsprincippet i henhold til artikel 126 i EF-Traktaten.

I artikel 126 fastslås det, at Fællesskabet skal bidrage til udvikling af en kvalitetsbetonet uddannelse ved at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne. Sammen med Sokrates-programmet, som tilskynder til samarbejde mellem medlemsstaterne, producerer og udbreder informationsnetværket om uddannelse i Europa (Eurydice) information om ordninger og reformer på uddannelsesområdet i de deltagende medlemsstater. Eurydice har for nylig offenliggjort den tredje udgave af en brochure om de vigtigste data vedrørende uddannelse i Fællesskabet, som er baseret på de deltagende medlemsstaters bidrag til Sokrates-programmet.

Det fastslås imidlertid også i artikel 126, at Fællesskabet fuldt ud skal respektere medlemsstaternes ansvar for undervisningens indhold og tilrettelæggelse af uddannelsesordningerne.

Ikke desto mindre vil Kommissionen henlede de franske myndigheders opmærksomhed på de uddannelsesaspekter, det ærede medlem henviser til.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2239/98

af Franco Malerba (PPE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Foranstaltninger til imødegåelse af faren for "asteroide-sammenstød"

Det er et sjældent fænomen, at en stor asteroide støder sammen med Jorden, men den dokumenterede kortlægning af over 150 kratere, der er opstået ved asteroiders sammenstød med landmasserne på vor planet, og de utallige synlige kratere på Månen vidner om, at dette fænomen ustandselig indtræffer i det rum, hvor Jorden kredser. Hvis en stor asteroide (ca. 10 km i diameter) støder sammen med Jorden, kan dette medføre delvis udslettelse af livet på Jorden, men hvis asteroidens bane identificeres lang tid i forvejen, er der stor sandsynlighed for, at denne katastrofe kan imødegås. Det er imidlertid ikke let at identificere asteroiderne eller overvåge dem elektronisk, idet de er relativt små og derfor ikke er lysstærke.

Europarådet vedtog den 20. marts 1996 den såkaldte Lorenzi-resolution nr. 1080/96, hvori de europæiske stater opfordres til at finansiere forskning i spørgsmålet om beskyttelse af vor planet mod asteroider som led i et internationalt samarbejde.

Der findes diverse forskningscentre i Europa, hvor man studerer asteroiderne, men en ansøgning om finansiel støtte til studiet af NEO (Near Earth Objects), som 9 grupper fra 8 EF-lande forelagde Kommissionens GD XII i januar 1997, er blevet afslået, medens der i USA er investeret 10 mio dollars i tre forskningsprogrammer, som allerede er sat i gang: Spacewatch, Loneos og NEAT.

Hvorledes agter Kommissionen at imødegå denne globale asteroide-fare, hvilke undersøgelser og programmer vil den støtte, og hvilke former for internationalt samarbejde vil den etablere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Edith Cresson

(8. september 1998)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-1578/98 fra Glyn Ford(1).

(1) Se side 150.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1891/98

af Jean-Claude Pasty (UPE) til Kommissionen

(9. juni 1998)

Om: Honorarer og godtgørelse til medlemmerne af de europæiske institutioner

Med henblik på at imødekomme ønsket om gennemskuelighed med hensyn til honorarer og godtgørelser til medlemmerne af Den Europæiske Unions forskellige institutioner, et ønske, som flere gange er kommet til udtryk i de europæiske medier, kan Kommissionen da oplyse, hvor store brutto- og nettoindtægter og skat, samt godtgørelser, der er forbundet med det arbejde, der udføres af kommissionsmedlemmerne, dommerne i Domstolen, medlemmerne i Revisionsretten og dommerne i retten i 1. instans?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(22. juli 1998)

Det ærede medlem ønsker oplysning om vederlag og godtgørelser til EU-institutionernes medlemmer. Kommissionen kan svare på egne vegne, men afholder sig fra at svare for de andre institutioner, der er uafhængige.

Vederlag og godtgørelser til medlemmer af Kommissionen er afpasset de vederlag og godtgørelser til Kommissionens tjenestemænd, som er fastlagt gennem vedtægten, som ændret ved Rådets forordning nr. 2591/97 af 18. december 1997(1) om tilpasning med virkning fra 1. juli 1997 af vederlag og pensioner til tjenestemænd og øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber samt af justeringskoefficienterne for disse vederlag og pensioner.

Vederlaget til medlemmer af Kommissionen består af følgende:

- Grundløn.

Grundlønnen for et medlem af Kommissionen er lig med 112,5 % af grundlønnen for en tjenestemand af lønkategori A1/6, dvs. 617 756 BEF. Den månedlige grundløn for Kommissionens formand og næstformænd er hhv. 138 % og 125 % af grundlønnen for en tjenestemand af lønkategori A1/6.

Kommissærernes grundløn pålignes en progressiv skat, hvis højeste marginalsats er 45 %, ligesom der fratrækkes et midlertidigt bidrag på 5,83 % af en del af lønnen. Disse to former for skat, der stemmer overens med bestemmelserne i vedtægten for Kommissionens tjenestemænd, føres tilbage til EU's budget. Derudover fratrækkes der til syge- og ulykkesforsikring et bidrag på 1,8 % af grundlønnen.

- Bopælstillæg på 15 % af grundlønnen.

Medlemmer af Kommissionen har ikke ret til de udlandstillæg på 16 % af grundlønnen, som Kommissionens tjenestemænd får udbetalt.

- Et månedligt repræsentationstillæg på 24 515 BEF.

De andre godtgørelser til Kommissionens medlemmer er identiske med godtgørelserne for Kommissionens tjenestemænd, som omhandlet i vedtægten. Et eksemplar af denne sendes direkte til det ærede medlem samt til Parlamentets generalsekretariat.

Baseret på det ovennævnte udgør den månedlige nettoløn til et medlem af Kommissionen 513 410 BEF. Dette beløb kan variere og kan være forhøjet med husstands- og børnetillæg.

(1) EFT L 351 af 23.12.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0617/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(9. marts 1998)

Om: Klippeøers integrering i INTERREG-programmet

Det forlyder, at den græske regering ganske regelret har integreret seks ægæiske klippeøer i INTERREG-programmet.

Kan Kommissionen gøre rede for sin officielle holdning til dette spørgsmål og oplyse, om den har til hensigt at finansiere gennemførelsen af projekter på disse klippeøer, der som bekendt er en del af Grækenlands (også Europas) territorium?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(7. maj 1998)

Kommissionen har siden 1981, dvs. siden Grækenlands tiltrædelse af Fællesskabet, samfinansieret foranstaltninger og projekter inden for hele det græske territorium.

Under forskellige sektor- og regionalprogrammer, der indgår i EF-støtterammen 1994-1999, og ligeledes programmer baseret på EF-initiativer såsom Interreg II samfinansierer Kommissionen med strukturfondsmidler foranstaltninger og projekter med henblik på udvikling af yderområder i Grækenland både på fastlandet og på øerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1825/98

af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Overvågning af de ansatte på Internettet

Det nyeste hit blandt erhvervsledere er programmer, der helt uskyldigt markedsføres som "rapporteringsværktøjer". Reelt er der tale om overvågningsprogrammer, der gør det muligt for chefen at holde øje med hver eneste side, som medarbejderne har besøgt, mens de surfer på Internettet. Programmerne gør det også muligt at følge med i medarbejdernes e-post. Så længe virksomheden oplyser medarbejderne om at de overvåges, er overvågningen lovlig, selv hvis den oplysning står gemt i en tyk personalebog.

Mener Kommissionen ikke, at der er brug for etiske retningslinjer for overvågning af ansatte på Internettet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(16. juli 1998)

Hvis virksomheder installerer rapporteringssystemer, der indebærer behandling af data, som kan henføres til individuelle brugere, rejser der sig spørgsmål om databeskyttelse. Hvis elektronisk post bliver læst, kan der ligeledes opstå spørgsmål om fortrolighed, selv om denne fortrolighed ikke beskyttes i samme grad inden for en virksomheds net, som i forbindelse med offentlige telenet. Spørgsmålene hører under national lovgivning i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EU-direktiverne om databeskyttelse.

Medlemsstaterne kan også behandle disse spørgsmål i deres lovgivning om forholdet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere.

Det er på nuværende tidspunkt ikke hensigtsmæssigt at forsøge at fastlægge nærmere regler på europæisk plan om virksomhedernes fremgangsmåde vedrørende disse emner. Kommissionen ser imidlertid gerne, at virksomheder, der stilles over for lignende spørgsmål, diskuterer praktiske løsninger sammen og med deres medarbejdere eller medarbejderrepræsentanter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1433/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. EU's udviklingssamarbejde med tredjelande på fiskeriområdet



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0127



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1433/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: EU's udviklingssamarbejde med tredjelande på fiskeriområdet Hvilke samarbejdsprojekter på fiskeriområdet har GD VIII inden for de seneste 5 år finansieret - og med hvilke beløb - i følgende lande: Sydafrika, Namibia, Gabon, Senegal, Ækvatorialguinea, Guinea Bissau, Côte d'Ivoire, Gambia, Sierra Leone, Mauretanien, Angola, Ghana og Cameroun?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1431/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. EU's udviklingssamarbejde med tredjelande på fiskeriområdet



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0127



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1431/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: EU's udviklingssamarbejde med tredjelande på fiskeriområdet Hvor stor en procentdel af midlerne til udviklingssamarbejde har Kommissionens GD VIII i de seneste 5 år afsat til udviklingen af fiskerisektoren i de vestafrikanske lande?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0879/98

af David Hallam (PSE) til Kommissionen

(11. marts 1998)

Om: Forslag fra USA's landbrugsministerium til standarder for organiske produkter

Er Kommissionen bekendt med, at USA's landbrugsministerium har udsendt et dokument på 600 sider med forslag til standarder for organisk landbrug?

Kan Kommissionen bekræfte, at det følgende vil blive anerkendt som "organiske" ifølge forslagene fra USA's landbrugsministerium:

- Genetisk modificerede afgrøder;

- Intensiv husdyrhold;

- Rutinemæssig anvendelse af antibiotika;

- Bestråling af levnedsmidler;

- Anvendelse af kemikalier, som er uacceptable i henhold til de europæiske standarder for organisk landbrug;

- Udstrakt anvendelse af ikke-organiske tilsætningsstoffer i forarbejdede organiske levnedsmidler?

Vil Kommissionen rette henvendelse til USA's landbrugsministerium og forklare, at disse normer langt fra lever op til de europæiske definitioner på "organisk", og at indførelsen af sådanne normer kan skabe stor forvirring blandt forbrugerne og skade de organiske produkters anseelse og dermed mange af Europas små specialiserede organiske landbrug?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. april 1998)

Kommissionen vil indledningsvis henvise til sit svar på skriftlig forespørgsel E-0325/98 fra Per Gahrton(1).

Kommissionen er i gang med en nærmere undersøgelse af de foreslåede amerikanske regler på baggrund af kommentarerne i forbindelse med WTO-aftalen om tekniske handelshindringer. Som led i denne undersøgelse har Kommissionen allerede bemærket, at de foreslåede amerikanske regler, når det gælder visse spørgsmål såsom anvendelse af genetisk modificerede organismer, bestråling, anvendelse af bestemte former for kunstgødning og plantebeskyttelsesmidler og tilsætning af ingredienser fra konventionelt landbrug til sammensatte levnedsmidler, forekommer mindre strenge end bestemmelserne i forordning (EØF) 2092/91 af 24. juni 1991 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler(2) og forslaget(3) om, at nævnte forordning også skal omfatte husdyrproduktionen.

(1) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 50.

(2) EFT L 198 af 22.7.1991.

(3) KOM(97) 747 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0994/98

af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen

(2. april 1998)

Om: Lægemidler

Kan Kommissionen give en liste over deltagerne i rundbordskonferencen om gennemførelse af det indre marked for lægemidler, som skal vurdere, hvilke foranstaltninger der skal træffes til harmonisering af priserne på lægemidler?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, om der er fastlagt retningslinjer eller procedurer med henblik på at lette parallelhandlen med lægemidler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(8. maj 1998)

Den anden rundbordskonference om "Fuldførelsen af det fælles marked for lægemidler" fandt sted i Frankfurt (am Main) den 8. december 1997. Her undersøgte man nærmere, hvilke skridt der i givet fald kunne tages med henblik på at fuldføre det fælles marked inden for denne sektor. En liste over deltagerne i dette møde tilgår direkte det ærede medlem samt Europa-Parlamentets sekretariat.

Ud over en række kendelser fra Domstolens side, hvori man har behandlet godkendelser af og varetagelse af den parallelle handel med lægemidler, har Kommissionen udsendt en meddelelse om parallel import af farmaceutiske specialiteter, hvortil der allerede er givet markedsføringstilladelser(1).

(1) KOM(81) 803 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0958/98

af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. marts 1998)

Om: Landbrugsfinansiering

Kan Kommissionen oplyse, hvilke beløb der er givet i direkte og indirekte støtte til italiensk landbrug, repræsenteret ved de forskellige italienske landbrugsorganisationer (Confederazione Agricoltori Italiani, Confederazione Coltivatori Diretti og Confederazione Italiana Coltivatori)?

Kan Kommissionen nærmere oplyse, over hvilke budgetposter denne støtte gives, og hvilke ydelser der er givet støtte til i indeværende år og i de foregående tre år?

Kan Kommissionen oplyse, om de tre nævnte landbrugsorganisationer har deltaget i specifikke projekter, navnlig projekter, der har med faglig uddannelse at gøre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. april 1998)

Direkte støtte til italienske landbrugsorganisationer:

Confederazione Agricoltori Italiani

1997 - Regione Veneto "Programma SOS Mondo rural": 102 500 ECU

1996 - Studierejse: 8 000 ECU

Confederazione Coltivatori Diretti

1997 - Seminar - Corso per futuri dirigenti "Sviluppo delle capâcità festrionali": 15 000 ECU

1996 - Progetto formativo per Operatrici di pari opportunità in ambiente agricolo rurale: 36 711 ECU

1996 - Studierejse: 8 000 ECU

1995 - Studierejse: 10 000 ECU

Confederazione Italiana Coltivatori: Ingen ansøgning.

Disse tilskud blev i 1995 og 1996 betalt over budgetpost B2/514 og over den ændrede budgetpost B2/5122 i 1997. Denne post vedrører uddannelse, information og bevidstgørelse af offentligheden om den fælles landbrugspolitik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1109/98 af Luigi Florio (PPE) til Kommissionen (30. marts 1998)

Om: Beskyttelse af europaeiske vine med kontrolleret oprindelsesbetegnelse

Er Kommissionen klar over, at der i USA findes vinproducenter, som fremstiller vine, der senere saelges under navnene paa nogle af de kendteste europaeiske kontrollerede oprindelsesbetegnelser, og herunder saerlig de italienske?

Denne situation muliggoeres gennem den nuvaerende mangel paa ordninger til retsbeskyttelse af de kontrollerede oprindelsesbetegnelser i lande uden for Europa, der ikke inden for GATT-aftalerne har tilsluttet sig Lissabon-aftalen.

Mener Kommissionen ikke, at den boer tage initiativer med henblik paa at bekaempe udbredelsen af dette faenomen, som vil kunne medfoere meget alvorlige skader for den europaeiske vinfremstilling, da den oedelaegger vore mest vaerdifulde vines image og afsaetningen heraf paa det indre og det internationale marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (30. april 1998)

Kommissionen er bekendt med de forhold, som det aerede parlamentsmedlem goer opmaerksom paa.

I henhold til WTO-aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS), der blev undertegnet af Faellesskabet i 1994, skal medlemmerne af WTO beskytte hinandens geografiske betegnelser. Aftalen indeholder imidlertid nogle undtagelser, herunder artikel 24, stk. 4, som aabner mulighed for at goere fortsat og lignende brug af en saerlig geografisk betegnelse hos et andet medlem til identifikation af vin eller spiritus i forbindelse med varer eller tjenesteydelser, dersom den paagaeldende geografiske betegnelse har vaeret anvendt af nogen af dets statsborgere eller bosiddende paa det paagaeldende medlems omraade enten kontinuerligt i mindst 10 aar foer den 15. april 1994 eller i god tro.

Faellesskabet overvaager, at dets rettigheder under WTO-aftalen overholdes og tilstraeber ligeledes, at der i vinsektoren indgaas bilaterale aftaler med henblik paa at oege beskyttelsen af de geografiske betegnelser, saaledes som det er fastsat i artikel 24, stk. 1, i naevnte aftale.

Med hensyn til det tilfaelde, som det aerede parlamentsmedlem henleder opmaerksomheden paa, goer Kommissionen, hvad der er noedvendigt for at forhandlingerne med USA paa dette omraade kan finde sted.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1772/98

af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Alternativ medicin

Kommissionsmedlem Flynn anførte i sin tale for Europa-Parlamentet den 28. maj 1997 om harmonisering af alternativ lægebehandling mellem medlemsstaterne, at den generelle ordning med anerkendelse af eksamensbeviser, som har været i kraft i adskillige år, i forvejen sikrer den fri bevægelighed for lægeerhverv mellem medlemsstater, der anerkender alternativ medicin som et område, der adskiller sig fra traditionel medicin. På baggrund heraf anmodes Kommissionen om at forelægge:

1. En udtømmende liste over de medlemsstater, som anerkender alternativ medicin som et område, der adskiller sig fra traditionel medicin.

2. Fortegnelser, navne og/eller beskrivelse - dersom dette er hensigtsmæssigt - af eksamensbeviser i alternativ medicin, som anerkendes i de medlemsstater i Den Europæiske Union, der i henhold til den generelle ordning for anerkendelse af eksamensbeviser sikrer fri bevægelighed for de fagligt uddannede, som er i besiddelse af sådanne eksamensbeviser.

3. Lovgivningen vedrørende alternativ medicin i de medlemsstater i Den Europæiske Union, som har anerkendt en sådan medicin?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(29 . juli 1998)

Kommissionen konstaterer, at denne forespørgsel er identisk med det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1743/98.

Kommissionen henviser derfor det ærede medlem til det svar, der allerede er afgivet på denne forespørgsel(1).

(1) Se side 156.