ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2869/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Beskyttelse af omraader, der hoerer ind under habitat-direktivet

Er der tale om et projekt, der kunne skade lokaliteten, og boer der derfor kraeves en vurdering i henhold til habitat-direktivet (direktiv 92/43/EOEF)(1), naar en vej igennem et omraade, der er beskyttet i henhold til habitat-direktivet, udbygges, saaledes at den for foerste gang kan benyttes af 40 t tunge lastvogne?

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2868/98 og E-2869/98

(10. november 1998)

I henhold til artikel 6, stk. 3, i Raadets direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (habitat-direktivet) skal "alle planer og projekter, der ikke er direkte forbundet med eller noedvendige for lokalitetens forvaltning, men som i sig selv eller i forbindelse med andre planer og projekter kan paavirke en saadan lokalitet vaesentligt, vurderes med hensyn til deres virkninger paa lokaliteten under hensyn til bevaringsmaalsaetningerne for denne".

Kun Domstolen kan give en definitiv fortolkning med hensyn til, hvorvidt aktioner som den, det aerede medlem omtaler, skal bedoemmes i henhold til denne bestemmelse. Dog er det klart ud fra bestemmelsens ordlyd, at der, foer det bliver noedvendigt at foretage en vurdering, skal vaere i det mindste en rimelig sandsynlighed for vaesentlige paavirkninger som foelge af den paagaeldende foranstaltning. En aktion som opstilling af skilte eller foroegelse af den maksimale tilladte vaegt af erhvervskoeretoejer, som kan faa en vis indvirkning i form af en mere intensiv benyttelse af en allerede eksisterende vejstraekning, vil efter Kommissionens opfattelse ikke automatisk kraeve nogen for-haandsvurdering. Meget vil afhaenge af de saerlige omstaendigheder i forbindelse med det paagaeldende beskyttede omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3325/98

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: Virkningerne af Ruslands krise for landets nukleare sikkerhed

Den stadigt forvaerrede politiske og oekonomiske krise i Rusland har allerede foraarsaget problemer for landets energiforsyning. Ifoelge de seneste nyhedsoplysninger har man bl.a. kraevet, at atomkraftvaerket naer Skt. Petersborg erklaeres konkurs paa grund af dets gaeld, og der er ikke blevet udbetalt loenninger til de ansatte paa atomkraftvaerkerne i Kola-omraadet i flere maaneder.

Hvordan vurderer Kommissionen den trussel, som Ruslands krise udgoer for landets nukleare sikkerhed? Hvad agter Kommissionen i samarbejde med de russiske myndigheder at goere for at kortlaegge de problemer for den nukleare sikkerhed, som krisen medfoerer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(1. december 1998)

Kommissionen er i hoej grad bekymret for, hvilke virkninger krisen i Rusland vil faa paa den nukleare sikkerhed. Den nuvaerende situation viser klart, at Kommissionen har haft ret i at prioritere aktiviteter i denne sektor. Specielt ved de partnerskaber, der er blevet oprettet mellem EF-anlaeg og de fleste atomkraftvaerker i Rusland, bidrager Kommissionen til loebende kontrol med situationen paa disse kraftvaerker og sikrer ogsaa overfoersel af EF-arbejdsmetoder og omfattende forsyninger af sikkerhedsudstyr.

Krisen i Rusland har ogsaa fremhaevet det forhold, at nuklear sikkerhed ikke kun er et spoergsmaal om teknik, men ogsaa er et oekonomisk og strukturelt spoergsmaal, og at det maa behandles som saadant. Dette er grunden til, at Kommissionen har medtaget stoette til omstrukturering af kerneenergisektoren i Rusland i sit program.

Hvad angaar den manglende udbetaling af loenninger, maa man ikke glemme, at dette er et kronisk problem, og at det maaske er et spoergsmaal, om den nuvaerende krise vil goere det vaerre. Udbetalingen af loen er imidlertid et af hovedpunkterne i den nye regerings program, og man maa haabe, at regeringen vil angribe dette problem ved ondets rod.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3058/98

af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Flere medlemsstaters eventuelt manglende gennemfoerelse af Kyoto-protokollen om klimaaendringen

Vi har for nylig i pressen kunnet laese, at Frankrig, Tyskland og Nederlandene ikke kan naa de maal, der er fastsat i Kyoto-protokollen. Saavel medlemsstaterne som De Europaeiske Faellesskaber er ansvarlige for at naa disse maal.

Hvordan stiller Kommissionen sig til denne situation?

Agter Kommissionen at traeffe nogen form for foranstaltninger i denne sammenhaeng?

Agter Kommissionen i lyset af denne situation at aendre sit forslag til den 4. konference mellem parterne fra Buenos Aires?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(27. november 1998)

Kyoto-protokollen er endnu ikke traadt i kraft. Den kan foerst traede i kraft, naar den er ratificeret af 55 parter, herunder parter i bilag I, som i 1990 tegnede sig for mindst 55 % af de samlede kuldioxidemissioner for bilag I-parterne som helhed. Endvidere har Faellesskabet og dets medlemsstater endnu ikke ratificeret protokollen, saa protokollens bestemmelser, herunder emissionsreduktionsmaalene, er endnu ikke bindende for medlemsstaterne.

Kommissionen vil i oevrigt naevne, at da fristen for Kyoto-protokollens maal er senest aar 2012, er det endnu for tidligt at tage stilling til artikler i pressen om muligheden for, at nogle af medlemsstaterne ikke vil kunne opfylde disse maal.

Den byrdefordeling mellem medlemsstaterne, som Raadet naaede til enighed om i juni 1998, er uaendret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1894/98

af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. juni 1998)

Om: EU's deltagelse i elektronisk aflytning

Europa-Parlamentets STOA-delegation til fremme af udnyttelse af forskning og teknologi har offentliggjort en rapport om den moderne teknologi for politisk kontrol og overvaagning., udarbejdet af den engelske forsker ved Omega-fonden, Stewe Wright.

I rapporten tales der ogsaa om Den Europaeiske Unions og FBI's faelles projekt for efterforskning af bl.a. internationale forbrydere. Ifoelge rapporten har EU-medlemsstaterne i 1995 indgaaet en hemmelig aftale herom, saaledes at deres hemmelige tjenester kunne sende deres egne codeord til Echelonefterforskning til det amerikanske NSA for elektronisk spionage. Ifoelge rapporten har EU-landene ligeledes muligvis forpligtet sig til at udstyre alle europaeiske telefoner med det til efterforskning fornoedne elektroniske ekstraudstyr.

Har Kommissionen ivaerksat de foranstaltninger, som er naevnt i STOA-rapporten om at tilpasse telefontrafikken til kravene i forbindelse med Echelon-overvaagningen og har den kendskab til EU-landenes forpligtelse til at benytte FBI's eller NSA's elektroniske aflytningstjenester?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(29. september 1998)

Kommissionen har med interesse noteret sig den foreloebige rapport om vurdering af teknologier til politisk kontrol og overvaagning fra Parlamentets delegation til fremme af udnyttelse af forskning og teknologi. Kommissionen har ingen beviser for og har ikke modtaget nogen klage, som siger, at en bestemt medlemsstat overtraeder EF-traktaten i denne henseende.

Ikke desto mindre foelger Kommissionen noeje situationen med henblik paa at sikre Faellesskabets interesser og fortsaetter sit arbejde med at sikre dets datanet. Kommissionen tager desuden skarpt afstand fra alle forsoeg paa at kompromittere integriteten eller fortroligheden af de oplysninger, som indehaves eller videresendes af institutionerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3804/98 af Shaun SPIERS til Kommissionen. Flerårigt program for kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og stiftelser



EF-Tidende nr. C 142 af 21/05/1999 s. 0151



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3804/98 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (4. december 1998) Om: Fleraarigt program for kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og stiftelser Hvilke planer har Kommissionen om at forelaegge erstatningsprogrammer for det fleraarige program for kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og stiftelser? De sociooekonomiske sammenslutninger afventer dette med stor interesse. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (12. januar 1999) Kommissionen behandler for oejeblikket et forslag til et fleraarigt program for kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og stiftelser. Dette forslag skal droeftes yderligere i Kommissionen. Ved den endelige udarbejdelse af forslaget vil der blive taget hensyn til resultatet af Kommissionens talrige undersoegelser af sektoren og dialogen med repraesentanter for kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og stiftelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2819/98

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: Samarbejdet EU-Japan inden for jordskaelvsteknik

Skaderne foraarsaget af de seneste jordskaelv (Los Angeles, Kobe, Italien, osv.) har understreget den verdensomspaendende dimension af problemet vedroerende beskyttelse af bygninger mod jordskaelv.

Under kommissaer Edith Cressons besoeg i Japan kort tid efter jordskaelvet i Kobe vedtog Den Europaeiske Union og Japan at styrke samarbejdet inden for jordskaelvsteknik.

I denne forbindelse blev der fastlagt et samarbejde mellem byggeforskningsinstituttet under det japanske ministerium for bygninger og Instituttet for Systemer, Informatik og Sikkerhed ved EU's Faelles Forskningscenter.

Samarbejdet skal finde sted over tre aar i form af udveksling af oplysninger, videnskabelige resultater og personale, og man har nu erkendt, at det er noedvendigt at planlaegge eksperimenter i stort omfang for at harmonisere designreglerne.

Der henvises til de seneste skader foraarsaget af jordskaelv, noedvendigheden af at behandle problemet vedroerende jordskaelv i form af et verdensomspaendende samarbejde, de positive resultater af det nuvaerende samarbejde mellem EU og Japan, og det femte rammeprogram for forskning, som tydeligt fremhaever den strategiske betydning for Den Europaeiske Union af at befordre samarbejdet inden for forskning med tredjelande og stoette innovationer for at styrke EU's internationale rolle.

Kan Kommissionen oplyse, om der i forbindelse med gennemfoerelsen af det femte rammeprogram for forskning er fastlagt saerlige retningslinjer, som kan sikre en passende viderefoerelse af dette samarbejde, og hvordan Kommissionen agter at sikre kontinuiteten i samarbejdet mellem EU og Japan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(26. november 1998)

Kommissionen anser problemet med at beskytte bygninger mod jordskaelv for at vaere meget vigtigt, og den har finansieret en betydelig forskning i dette emne i forbindelse med det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling (FU).

Denne stoette forventes at blive viderefoert inden for det naeste rammeprogram i forbindelse med saerprogrammernes aktiviteter for naturlige risici. Desuden findes der, som det aerede medlem naevner, allerede et effektivt samarbejde med Japan paa dette omraade. Hidtil er det almindelige videnskabelige og teknologiske samarbejde med Japan blevet finansieret over budgetpost B67211 (Internationalt samarbejde inden for det fjerde rammeprogram). Under det femte rammeprogram vil der vaere de samme muligheder inden for budgetpost B66211.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3237/98

af José Valverde López (PPE) til Kommissionen

(26. oktober 1998)

Om: Adgang via Internet til Kommissionens dokumenter og alle publikationerne fra de forskellige tjenester og agenturer

EU-institutionernes praksis med hele tiden at laegge flere og flere dokumenter ud paa Internet er blevet vel modtaget af borgerne.

Det oenskes oplyst, hvilke planer Kommissionen har om i de naestkommende maaneder at udvide denne adgang.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(14. december 1998)

Statistikkerne vedroerende anvendelsen af Internet-serveren "Europa" har bekraeftet, at dette initiativ har vundet bred tilslutning i offentligheden. F.eks. blev der i september 1998 soegt paa 7 millioner dokumenter fra Kommissionen, hvilket er det dobbelte af soegningen i september 1997. Omkring fire femtedele af soegningerne hidroerer fra brugere inden for Faellesskabet.

Kommissionens handlingsplan for de naeste maaneder gaar bl.a. ud paa foelgende:

- Fortsat udvikling af serveren paa EU's 11 officielle sprog

- faerdiggoerelse af "Europe Direct"-tjenesten, der har til formaal at lette borgernes og de smaa og mellemstore virksomheders soegning efter informationer om Faellesskabet via Internettet og gennem "Ring gratis"-numre

- afslutning af integreringen af Eur-Lex-tjenesten (indkodning af De Europaeiske Faellesskabers Tidende og af gaeldende lovgivning) i hele Europa-serverens struktur

- udvikling af EURO-netstedet

- aabning i samarbejde med Raadet af nye netsteder for udenrigs- og sikkerhedspolitikken og samarbejdet om retlige og indre anliggender.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2533/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Udgifter til Kommissionens informationskampagner

I dokument KOM(98) 39 udtaler Kommissionen, at der staar 21 mio ecu til raadighed for informationskampagner om euroen for 1998.

1. Hvordan er det anvendte beloeb fordelt paa de enkelte medlemsstater, og hvor stor en del deraf vil blive brugt i Det Forenede Kongerige?

2. Hvordan er det anvendte beloeb fordelt paa de forskellige medier?

3. For saavidt angaar tv-reklamer, hvad er det anslaaede antal seere, som de af Kommissionen stoettede reklamer vil naa ud til, og hvordan er disse reklamer udformet?

4. Hvor stort var det samlede beloeb, Kommissionen anvendte til at fremme EU og dens politikker i hvert enkelt af de sidste tre aar, og hvordan fordeles dette beloeb paa medlemsstaterne og medierne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(4. december 1998)

1. De foreloebige samlede tal for 1998 - budgettet er 17.3 mio. ECU, fordelt paa Luxembourg 0.1 mio. ECU, Irland 0.7 mio. ECU, OEstrig, Finland, Nederlandene, Portugal 1.0 mio. ECU, Spanien 2.0 mio. ECU, Frankrig, Italien 3.0 mio. ECU og Tyskland 4.5 mio. ECU. Hertil skal laegges 1997/98 - tillaegget paa 2.9 mio. ECU (Belgien 0.4 mio. ECU, Nederlandene 1.5 mio. ECU og Spanien 1.0 mio. ECU), hvorved det beloeb, som det aerede medlem oensker opgivet, i alt bliver 20.2 mio. ECU. Beloebet anvendes til at medfinansiere faelles kommunikationsprogrammer baseret paa aftaler underskrevet af Europa-Parlamentet, Kommissionen og de involverede medlemsstater. Alle medlemsstaterne blev opfordret til at benytte denne mulighed. Det Forenede Kongerige valgte ikke at goere dette, og har derfor ikke faaet andel i det samlede beloeb.

2. De 20.2 mio. ECU kombineres med nationale bidrag, hvorved det samlede beloeb, der staar til raadighed for de faelles programmer i de elleve medlemsstater, oeges til 46.0 mio. ECU. Dette beloebs fordeling er foelgende: Tv og radio 19.8 mio. ECU, andre aktioner (brochurer, internet sites, udstillinger, osv.) 12.1 mio. ECU, den skrevne presse 7.1 mio. ECU, ikke-statslige organisationers informationsprogrammer 6.5 mio. ECU, bidrag til nationale modtagelsescentre 5.0 mio. ECU.

3. Der kan endnu ikke opgives noget noejagtigt tal. Der vil blive udarbejdet en beregning over det anslaaede seertal som led i den afsluttende virksomhedsberetning, som alle deltagende medlemsstater skal indsende efter afslutningen af aarsprogrammerne jf. aftalerne). Arten af de tv-indslag, der modtager stoette, varierer betydeligt, idet der er tale om alt fra korte "spots" til deltagelse i loebende informationsprogrammer, shows, quizzer, infortainment osv.

4. Kommissionen kan ikke fremsende generelle statistikker af denne art paa grund af, at dens informationsaktiviteter er decentraliserede.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3241/98

af Patrick Cox (ELDR) til Kommissionen

(19. oktober 1998)

Om: Indstilling 1030/96 fra Udvalget for Andragender - Sikkerhedsstandarder for hjelme

Vil Kommissionen paa baggrund af indstillingen fra Udvalget for Andragender (1030/96) vedroerende standarden EN 1384 for ridehjelme og Kommissionens forpligtelse til at overholde direktiv 89/686/EOEF(1) oplyse, hvilke fremskridt der eventuelt er gjort med hensyn til den oejeblikkelige behandling, som Udvalget for Andragender har anmodet om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(18. november 1998)

I september 1998 sendte Kommissionen som anmodet oplysninger om EN 1384 - standarden "Ridehjelme" til Parlamentets udvalg for andragender.

Der er paa nuvaerende tidspunkt ivaerksat tre undersoegelser vedroerende EN 1384 i Den Europaeiske Standardiseringsorganisation (CEN) (den tekniske komité CEN/TC 158 vedroerende hovedvaern og dens arbejdsgruppe WG 5 vedroerende hjelme til ryttere). Den foerste undersoegelse er et led i den almindelige revision af standarderne, der finder sted hvert femte aar. WG 5 er gaaet i gang med at forberede den naeste revision af EN 1384, som skal afsluttes i aar 2001. Den anden, som vedroerer et udkast til aendring af EN 1384, blev ivaerksat af CEN i juli og vil blive afsluttet i december 1998. Den tredje vil indeholde svar paa de specifikke spoergsmaal, som andrageren har stillet.

Ovennaevnte spoergsmaal blev taget op som et saerligt punkt under arbejdsprogrammet for EN 1384 og blev sidst droeftet under moedet i TC 158/WG 5 den 14. oktober 1998. Andrageren var til stede ved dette moede og blev opfordret til at tage del i det fremtidige arbejde. Det blev besluttet at foretage en tredje undersoegelse sideloebende med de to tidligere undersoegelser vedroerende revisionen og udkastet til aendring. Formaalet bliver at fastlaegge de vaesentligste aarsager til skader i rideulykker og gennemgaa statistikkerne herfor. Med henblik herpaa er der lavet et spoergeskema, som er blevet rundsendt af formanden for udvalget. Alle delegationerne skal indsende deres besvarelse inden januar 1999. Disse spoergeskemaer vil ogsaa blive sendt til rideforbundene.

Det naeste moede i arbejdsgruppen vil finde sted i begyndelsen af marts 1999.

(1) EFT L 399 af 30.12.1989, s. 18.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3055/98 af John CUSHNAHAN til Kommissionen. Manchester United



EF-Tidende nr. C 142 af 21/05/1999 s. 0077



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3055/98 af John Cushnahan (PPE) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Manchester United Hvad agter Kommissionen at goere for at sikre, at BSkyB's paataenkte erhvervelse af Manchester United ikke er i modstrid med EU's politik for radio- og tv-spredning af sportsbegivenheder? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (11. december 1998) BskyB's paataenkte erhvervelse af Manchester United er ikke noget isoleret faenomen. Saadanne transaktioner, hvor fjernsynsselskaber ejer sportsklubber, er blevet almindeligt udbredte i Europa (som det allerede har vaeret i nogen tid i USA). Kommissionen foerer noeje tilsyn med alle tilfaelde af sammenkaedning mellem sportsverdenens og den audiovisuelle industris aktiviteter og vil sikre, at saadanne erhvervelser i paakommende tilfaelde er i overensstemmelse med faellesskabsbestemmelserne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2758/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(10. september 1998)

Om: Anvendelse af udlejningsbiler fra tredjelande

Kan Kommissionen be- eller afkraefte, at der for nylig er indfoert regler, saaledes at en EU-borger ikke laengere kan foere en udlejningsbil fra et land uden for EU i et EU-land?

Risikerer turister fra EU-lande, som har lejet en bil i Schweiz, men krydser graensen til OEstrig, Frankrig, Tyskland eller Italien, at blive idoemt boeder og at blive retsforfulgt?

Hvis dette forholder sig saaledes, hvilken mulig begrundelse kan der da vaere for saadanne regler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. december 1998)

I medfoer af artikel 719, stk. 11, litra b), i forordning (EOEF) 2454/93 af 2. juni 1993 om visse gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EOEF) 2913/92 om indfoerelse af en EF-toldkodeks(1) kan personer, der er etableret i en af medlemsstaterne, kun henfoere en udlejningsbil, der er indregistreret i et tredjeland, under toldproceduren for midlertidig indfoersel, hvis personen begiver sig til den medlemsstat, hvor han har sit opholdssted. Bestemmelsen i artikel 719 er ikke ny, idet den har vaeret gaeldende siden 1993. Istanbul-konventionen af 26. juni 1990, som blev godkendt ved Raadets afgoerelse nr. 93/329/EOEF den 15. marts 1993 om indgaaelse af konventionen om midlertidig indfoersel og accept af tillaeggene hertil(2), indeholder lignende bestemmelser.

Benyttelse af et koeretoej, der er indregistreret i et tredjeland (f.eks. Schweiz) uden overholdelse af ovennaevnte bestemmelser, kan medfoere retsforfoelgelse og boedeforlaeg. Grunden til denne begraensning er at hindre afgiftssvig i form af afgiftsuddragelse i forbindelse med EF-koeretoejer.

(1) EFT L 253 af 11.10.1993.

(2) EFT L 130 af 27.5.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3038/98

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Spredning af MDR-tuberkulose i Rusland

Ifoelge The Guardian den 23. september 1998 spreder en muteret form for tuberkulose, den saakaldte multi-drug resistente TB (MDR-TB), sig hurtigt i russiske faengsler. Almindelig TB kan i Rusland behandles paa seks til otte maaneder; det tager 18 maaneder at behandle MDR-TB, og chancen for at overleve er kun 60-85 %. Ydermere er behandlingen af MDR-TB meget kostbar i forhold til behandlingen af almindelig TB. MDR-TB spredes hurtigt i de overfyldte russiske faengsler og videre til resten af samfundet, efterhaanden som fangerne frigives, og gennem faengselspersonalet. Selvfoelgelig eksisterer der for MDR-TB ingen nationale graenser. Det vil selv efter de mest beskedne skoen blive meget dyrt at klare krisen.

Hvad agter Kommissionen at goere for at hjaelpe Rusland med at stoppe udbredelsen af MDR-TB og dermed bekaempe en stor trussel mod Rusland, Europa og resten af verden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(16. november 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring over den dramatiske stigning i antallet af tuberkulosetilfaelde i Samfundet af Uafhaengige Stater i 1990'erne. I den Russiske Foederation steg antallet med 42 % fra 1991 til 1994. I perioden 1995-996 konstateredes en yderligere stigning paa 4 %. I 1996 blev tuberkulose den mest udbredte doedelige, smitsomme sygdom i landet.

Verdenssundhedsorganisationen (WHO) slaar til lyd for brugen af DOTS (directly observed therapy short course), som er en relativt billig og effektiv terapi til behandling af TB-patienter og til smitteforebyggelse. Denne terapi har desvaerre vist sig vanskelig at gennemfoere i Den Russiske Foederation paa grund af mangel paa medicin og det forhold, at de lokale laeger foretraekker forskellige behandlingsmetoder. Desuden bliver metoderne ofte aendret under en behandling, hvilket er med til at oege fremkomsten af laegemiddelresistente bakterier.

I loebet af det forgangne aar har Kommissionen ydet stoette til specifikke humanitaere projekter, der tager fat om dette problem (DOTS-uddannelse for lokale laeger, levering af medicin). Her er der isaer blevet fokuseret paa faengsler i det centrale Sibirien, hvor TB-problemet er specielt alvorligt.

De videnskabelige aspekter af TB, herunder den potentielle tilpasning af eksisterende behandlingsmetoder over for multiresistente bakterier, hoerer naturligvis under specialiserede organisationer som WHO. Kommissionen overvejer for sin del at fortsaette og muligvis udvide sine programmer i Den Russiske Foederation.

Det skal dog understreges, at en forudsaetning for, at denne indsats skal lykkes paa mellemlang sigt, er, at de lokale laeger gennemfoerer de anbefalede behandlingsstrategier i praksis.