ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1677/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: EIB-stoette og Roms jubilaeum

I svaret paa det spoergsmaal E-0178/97 ((EFT C 319 af 18.10.1997, s. 33.)), jeg stillede den 3. februar 1997, oplyste Kommissionen, at EIB har givet et laan paa 1.400 mio lire til Roms kommune og regionen Latium til gennemfoerelse af en raekke foranstaltninger i anledning af jubelaaret i aar 2000. For nylig har kontorchefen i Roms kommunalbestyrelse imidlertid indroemmet, at det er tvivlsomt, om en raekke af de forudsete foranstaltninger kan gennemfoeres. Trods det, der er mindre end tusind dage til aar 2000, skrider det paagaeldende arbejde i virkeligheden ikke frem, samtidig med at viceborgmesteren med ansvar for loesoere i Roms kommune konstant giver meddelelse om eventuelle aendringer af selve planen, som vil forsinke gennemfoerelsen.

Kan Kommissionen derfor give foelgende oplysninger:

1. Mener den, at de ca. fem hundrede projekter, der er omfattet af planen for jubilaeet, og som EIB er med til at finansiere, rent faktisk er gennemfoerlige?

2. Kan den eventuelt redegoere for de faktiske modaliteter i forbindelse med tildelingen af midlerne, om det drejer sig om et bidrag, der tildeles i en enkelt tranche paa baggrund af en samlet plan, eller om der foretages en undersoegelse projekt pr. projekt, hvortil stoetten saa tildeles i hvert enkelt tilfaelde?

3. Mener den, at de vedvarende forsinkelser i Roms kommunalbestyrelse i forbindelse med gennemfoerelsen af de paagaeldende projekter er med til at undergrave effektiviteten af EIB's stoette til jubelaaret i Rom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (27. juni 1997)

Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) har paa nuvaerende tidspunkt ingen grund til at betvivle initiativtagernes evne til at gennemfoere de foranstaltninger, der er en del af projektet Rom 2000.

Ifoelge oplysninger fra initiativtagerne bliver de investeringsbidrag, der finansieres af Banken, tildelt efter en undersoegelse af, hvordan foranstaltningerne skrider frem. Laanet til Rom 2000 bliver tildelt i trancher lidt efter lidt, og saaledes ikke i én enkelt tranche. Dette er i overenstemmelse med EIB's praksis i forbindelse med projekter af den stoerrelse og betydning som projekt Rom 2000.

De ca. 500 projekter, der skal finansieres, bliver undersoegt ét for ét ud fra deres oekonomiske interesse samt ud fra den nytte og de positive fordele, de vil medfoere for sektorer i byen Rom og for regionen Latium, og som raekker langt ud over selve perioden for gennemfoerelsen af projekterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 720/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Driftsbevillinger for de europæiske institutioner



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0720/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner Kan Kommissionen for budgetpost B3-4010 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til: - udgifter i forbindelse med undersoegelser; - udgifter til ekspertmoeder; - udgifter til konferencer og kongresser; - udgifter til information og publikationer? Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (5. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 712/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Driftsbevillinger for de europæiske institutioner



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0712/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner Kan Kommissionen for budgetpost B3-2013 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til: - udgifter i forbindelse med undersoegelser; - udgifter til ekspertmoeder; - udgifter til konferencer og kongresser; - udgifter til information og publikationer? Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (5. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2067/97 af Markus Ferber (PPE) til Kommissionen (16. juni 1997)

Om: Etablerings- og erhvervsfrihed i Graekenland for arkitekter, der er statsborgere i andre EU-stater

EF-direktiv 85/384/EOEF ((EFT C 223 af 21.8.1985, s. 15. )) af 10 juni 1985 vedroerer gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og andre kvalifikationsbeviser inden for arkitekturomraadet og andre foranstaltninger, der skal lette udoevelse af retten til etablering og fri udveksling af tjenesteydelser.

Det oplyses, at dette EF-direktiv er omsat i national graesk ret ved praesidentdekret nr. 107 (graesk lovtidende af 7. april 1993, nr. 49, s. 483 ff.). I dekretet anerkendes ganske vist paa visse betingelser andre statsborgeres ret til etablering og udoevelse af arkitekterhvervet, men samtidig goeres anerkendelsen afhaengig af godkendelse fra Graekenlands Tekniske Kammer.

Ifoelge oplysninger fra tyske statsborgere afviser Det Tekniske Kammer uden forklaring af nogen art at godkende udenlandske ansoegere, der opfylder alle noedvendige forudsaetninger. Hermed har EF-direktivet, selv om det formelt er omsat i national graesk ret, ingen som helst praktisk betydning.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger, den vil traeffe for at sikre, at direktivets bestemmelser ogsaa gennemfoeres i Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (23. juli 1997)

Kommissionen er klar over det problem, som det aerede medlem omtaler. Den har allerede officielt gjort de graeske myndigheder opmaerksom paa dette problem og pointeret, at det skulle loeses hurtigst muligt. Hvis ikke de graeske myndigheder snarest traeffer de noedvendige foranstaltninger for effektivt at loese problemet, vil Kommissionen undersoege sagen som led i proceduren efter EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1305/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Veterinaerkontrol

Vil Kommissionen med hensyn til forslag til Raadets direktiv om fastsaettelse af principperne for tilrettelaeggelse af veterinaerkontrollen for tredjelandsprodukter, der foeres ind i Faellesskabet, og forslag til Raadets direktiv om aendring af direktiv 71/118/EOEF, 72/462/EOEF, 85/73/EOEF, 91/67/EOEF, 91/492/EOEF, 91/493/EOEF, 92/45/EOEF og 92/118/EOEF for saa vidt angaar tilrettelaeggelse af veterinaerkontrollen for tredjelandsprodukter, der foeres ind i Faellesskabet (KOM(96)0170 - 96/0109(CNS) og 96/0110/(CNS) ((EFT C 245 af 23.8.1996, s. 9. )) - (CES 1395/96 - 96/0109/0110/(CNS)), i direktivets ordlyd goere det klart - dvs. uden at henvise til den specifikke toldlovgivning - hvilke befoejelser der paahviler toldmyndighederne, og hvorledes opgaverne er fordelt mellem sidstnaevnte myndigheder og veterinaermyndighederne?

Mener Kommissionen, at det er noedvendigt udtrykkeligt at fastsaette bestemmelser, som forpligter naevnte myndigheder til at samarbejde indbyrdes, og, som fastsat i direktivforslaget, udelukkende at betro de kompetente toldmyndigheder og ikke veterinaermyndighederne tilsynet med frilagre og toldoplag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. juni 1997)

Forslagene til Raadets direktiv om fastsaettelse af principperne for tilrettelaeggelse af veterinaerkontrollen for tredjelandsprodukter ((KOM(96) 170 endelig udg. )), der foeres ind i Faellesskabet, har vaeret genstand for indgaaende droeftelser i Parlamentet (moedeperioden 17. - 21. februar 1997). I forbindelse hermed har Kommissionen godkendt en raekke aendringer, som Parlamentet havde vedtaget, og som gik ud paa at faa fastlagt toldmyndighedernes og de veterinaere myndigheders respektive ansvarsomraader.

Med hensyn til det specifikke spoergsmaal, som det aerede medlem har rejst, kan oplyses, at Kommissionen har godkendt en aendring af forslagets artikel 12, stk. 1, saaledes at »toldmyndighederne og de ansvarlige veterinaermyndigheder paa graensekontrolstedet (skal) tillade, at sendingerne modtages i en frizone, paa et frilager eller et toldoplag«. I henhold til artikel 12, stk. 2, skal zonerne og lagrene/oplagene vaere under permanent tilsyn af en embedsdyrlaege. Dette stemmer overens med den holdning, Parlamentet har givet udtryk for.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1340/97 af André Fourçans (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Bestemmelsen om ikke-forskelsbehandling

Hvilken analyse stoetter Kommissionen sig paa, naar den mener, at konkurrencen mellem de forskellige betalingsformer ville vaere mere intensiv, hvis bestemmelsen om ikke-forskelsbehandling blev afskaffet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-1338/97, E-1339/97, E- 1340/97, E- 1341/97, E-1342/97, E-1343/97 og E-1344/97 (2. juni 1997)

Kommissionen kan ikke paa indevaerende tidspunkt give et udfoerligt svar paa spoergsmaalene fra det aerede medlem. Den er i faerd med at vurdere en raekke kortbetalingssystemer, der er blevet anmeldt i henhold til artikel 4 i Raadets forordning nr. 17 af 6. februar 1962 ((EFT C 13 af 21.2.1962. )) i lyset af EF's konkurrenceret. Disse systemer omfatter f.eks. nationale kortbetalingssystemer saasom »CB«-bankkortene i Frankrig eller internationale kortbetalingssystemer saasom dem, der forvaltes af selskaberne Visa International og Europay International. Nogle af disse systemer har den saakaldte regel om »ikke-forskelsbehandling«, som det aerede medlem henviser til.

Kommissionen undersoeger for tiden, om denne regel om »ikke-forskelsbehandling« er gyldig over for de europaeiske konkurrenceregler, og den har med henblik herpaa indledt droeftelser med alle de beroerte parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1344/97 af André Fourçans (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Bestemmelsen om ikke-forskelsbehandling

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger til at sikre forbrugerne mod det misbrug, de kan blive ofre for, isaer i de situationer hvor de er mest udsatte?

Er en borger i en medlemsstat, der er paa forretnings- eller ferierejse i en anden medlemsstat og foretager et lejlighedskoeb, ikke i saerlig grad praedestineret til at blive offer for misbrug?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-1338/97, E-1339/97, E- 1340/97, E- 1341/97, E-1342/97, E-1343/97 og E-1344/97 (2. juni 1997)

Kommissionen kan ikke paa indevaerende tidspunkt give et udfoerligt svar paa spoergsmaalene fra det aerede medlem. Den er i faerd med at vurdere en raekke kortbetalingssystemer, der er blevet anmeldt i henhold til artikel 4 i Raadets forordning nr. 17 af 6. februar 1962 ((EFT C 13 af 21.2.1962. )) i lyset af EF's konkurrenceret. Disse systemer omfatter f.eks. nationale kortbetalingssystemer saasom »CB«-bankkortene i Frankrig eller internationale kortbetalingssystemer saasom dem, der forvaltes af selskaberne Visa International og Europay International. Nogle af disse systemer har den saakaldte regel om »ikke-forskelsbehandling«, som det aerede medlem henviser til.

Kommissionen undersoeger for tiden, om denne regel om »ikke-forskelsbehandling« er gyldig over for de europaeiske konkurrenceregler, og den har med henblik herpaa indledt droeftelser med alle de beroerte parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1666/97 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Kontrol med flygtige organiske forbindelser

Vil Kommissionen arbejde videre med forslaget vedroerende kontrol med flygtige organiske forbindelser, der frigives i forbindelse med paafyldning paa tankstationer (etape II-direktiv)?

I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. juni 1997)

Set fra et miljoesynspunkt udgoer frigivelsen af flygtige organiske forbindelser (VOC) i forbindelse med paafyldning paa tankstationer en lille procentdel (2%) af den samlede menneskeskabte frigivelse paa europaeisk plan.

Syv medlemsstater (Danmark, Tyskland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, OEstrig og Sverige) har indfoert lovgivning om kontrol med VOC. Frankrig vil benytte rammeloven for luftkvalitet som grundlag for indfoerelse af regler i saerlige omraader (store byer, staerkt forurenede omraader). Det menes ogsaa, at Det Forenede Kongerige (UK) vil indfoere fase II VOC foranstaltninger for et begraenset antal tankstationer.

Desuden er andre medlemsstater i gang med at gennemgaa resultaterne af pilotprojekter (Graekenland, Finland) eller har netop indledt droeftelser med de nationale olieselskaber (Belgien).

Under disse omstaendigheder vil de ekstra miljoefordele i form af emissionsformindskelser, der bliver resultatet af et Kommissionsinitiativ i fase II, vaere ubetydelige. Et lovgivningsforslag om fase II VOC indgaar derfor ikke i de nuvaerende prioriteter.

Det igangvaerende arbejde om ozonstrategien, der forventes vedtaget af Kommissionen i foraaret 1998, vil imidlertid tage emissionerne fra denne sektor med i betragtningerne. Paa grundlag af konklusionerne af strategien for bekaempelse af troposfaerisk ozon vil Kommissionen undersoege behovet for eventuelle fremtidige EU-initiativer i forbindelse med frigivelse ved paafyldning, og hvori disse initiativer skal bestaa.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1787/97 af Richard HOWITT til Kommissionen. Tv-licens



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0096



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1787/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. maj 1997) Om: Tv-licens Kommissionen bedes kommentere den gaeldende ordning i Det Forenede Kongerige, hvor der opkraeves to tv-licenser fra folk, som anvender det samme tv-apparat paa to forskellige adresser. Er det ikke at straffe personer, som har behov for at anvende deres tv-apparat to steder, og derfor urimeligt? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. juli 1997) Kommissionen kan ikke kommentere den praksis, det aerede medlem omtaler. Generelt hoerer licenser ind under medlemsstaternes kompetenceomraade. Det hedder f.eks. i 13. betragtning i direktiv 89/552/EOEF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende udoevelse af tv-radiospredningsvirksomhed ((EFT L 298 af 17.10.1989, s. 23. )), at direktivet ikke beroerer medlemsstaternes befoejelser vedroerende organisation og finansiering af programmerne. Imidlertid skal medlemsstaternes foranstaltninger paa dette omraade vaere i overensstemmelse med EF-retten. Oplysningerne i forespoergslen er ikke tilstraekkelige til i sig selv at paavise nogen overtraedelse af EF-retten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1698/97 af Ria Oomen-Ruijten (PPE) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Krav vedroerende stoejemissionen og emissionen af udstoedningsgasser fra baadmotorer

I midten af oktober 1996 fandt der moeder sted med Sverige, andre beroerte medlemsstater og industrien om fastsaettelse af bestemmelser vedroerende krav til stoejemissionen og emissionen af udstoedningsgasser fra baadmotorer.

Kommissionen skulle paa grundlag af disse droeftelser fastlaegge en holdning, men hidtil foreligger der intet oplyst herom.

1. Hvilken holdning har Kommissionen fastlagt i denne sag?

2. Er Kommissionen af den opfattelse, at det er oenskvaerdigt med ensartede bestemmelser paa EU-plan vedroerende krav til stoejemissionen og emissionen af udstoedningsgasser fra baadmotorer?

3. Hvad agter Kommissionen i bekraeftende fald at foretage sig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (11. juli 1997)

1. I Kommissionens tidligere svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel nr. 2100/96 ((EFT C 83 af 14.3.1997. )) oplystes det, at der var blevet arrangeret et moede med Sverige, andre beroerte medlemsstater og industrien med henblik paa at droefte spoergsmaalet om emissioner fra fritidsfartoejer.

2. Det kan nu bekraeftes, at Kommissionen er i gang med at tage de noedvendige skridt til at udarbejde en europaeisk lovgivning paa dette omraade.

3. Med henblik herpaa paataenker Kommissionen i foerste omgang at afholde et moede med eksperter fra medlemsstaterne og industrien i loebet af juli 1997. Hensigten hermed er at droefte en mulig aendring af Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 94/25/EF om fritidsfartoejer ((EFT L 164 af 30.6.1994. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1263/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Bestemmelser om import af brugte tunge koeretoejer i Graekenland

Det har vakt stor bestyrtelse blandt importoerer af brugte biler i Graekenland, at der er vedtaget nye tyngende bestemmelser for salg af brugte tunge koeretoejer i dette land. Ifoelge oplysninger i det ansete tidsskrift »TROCHI KE T.I.R.« er der vedtaget bestemmelser for import og salg af tunge koeretoejer i Graekenland, hvis klassificering indtil den 8. februar 1997 afhang af opfyldelse af alternative betingelser som en alder paa 7 aar efter koeretoejernes konstruktionsaar eller en udstoedningsgas attest paa grundlag af direktiv 88/77 ((EFT L 36 af 9.2.1988, s. 33. )), hvorimod der efter den 8.2.1997 og for fremtiden baade gaelder en alder paa 7 aar efter konstruktionsaaret og en udstoedningsgas attest paa grundlag af ovennaevnte direktiv.

Disse bestemmelser skaber hindringer for bevaegeligheden for varer i EU og for importoerernes erhvervsvirksomhed.

Hertil kommer endvidere, at de graeske myndigheder for nylig har indfoert en ny bestemmelse om nedsaettelse af 7-aars perioden til 6 aar efter den foerste registrering, hvorimod de koeretoejer, som allerede indtil nu er blevet lovligt importeret og har klassifikationscertifikater (det gaelder ogsaa brugte lastbiler og busser, som for fremtiden importeres i overensstemmelse med de nye betingelser) obligatorisk skal klassificeres inden for 2 aar.

Eftersom situationen er blevet meget vanskelig for forhandlerne og de oevrige, der arbejder inden for branchen, bedes Kommissionen oplyse, hvad den mener om dette spoergsmaal, hvorvidt de ovennaevnte bestemmelser er forenelige med faellesskabslovgivningen, og hvilke skridt den har til hensigt at tage i tilfaelde af, at dette ikke er tilfaeldet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (12. juni 1997)

Artikel 2 i lov 2465/1997 fra det graeske ministerium for transport og kommunikation (Den Graeske Lovtidende nr. 28 af 26. februar 1997, s. 415), som det aerede medlem henviser til, synes yderligere at skaerpe de indskraenkninger, der tidligere er vedtaget af de graeske myndigheder, for markedsfoering af visse lastbiler, der tidligere har vaeret indregistreret i en anden medlemsstat. Der er saerlig tale om artikel 1, stk. 5, 6 og 7 i lov 2052/1992 (som aendret) og om ministeriel beslutning nr. 12792/958.

Kommissionen har indledt den i EF-traktaten fastsatte overtraedelsesprocedure over for de paagaeldende bestemmelser, da de kan udgoere en foranstaltning, der har samme virkning som de kvantitative restriktioner, der er i strid med EF-traktatens artikel 30 og 36. De graeske myndigheders svar er til vurdering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1240/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (8. april 1997)

Om: Indfoersel af ris fra de oversoeiske lande og territorier

Efter at alle medlemsstater med undtagelse af Nederlandene havde konstateret, at Faellesskabets producenter med gennemfoerelsen af afgoerelse 91/482 ((EFT L 263 af 19.9.1991, s. 1. )) havde lidt alvorlig skade, blev der i januar 1997 omsider vedtaget en beskyttelsesforanstaltning for indfoerslen af ris fra de oversoeiske lande og territorier.

Denne foranstaltning gaelder beklageligvis kun indtil den 30. april 1997, og det lader ikke til, at der i mellemtiden er tilvejebragt forudsaetninger for endelige loesninger, idet Nederlandene agter at goere brug af vetoretten i forbindelse med aendringen af afgoerelse 91/482.

Finder Kommissionen ikke, at det - mens det afventes, at der tilvejebringes forudsaetninger for indgaaelse af en endelig aftale - er paakraevet, at beskyttelsesforanstaltninger forlaenges ud over den i oejeblikket gaeldende tidsfrist?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. maj 1997)

Den 23. april 1997 vedtog Kommissionen som foelge af de vedvarende alvorlige forstyrrelser i Faellesskabets rissektor og risikoen for alvorlig forvaerring i denne erhvervssektor i overensstemmelse med bilag IV til beslutningen om de oversoeiske lande og territorier forordning nr. 764/97 ((EFT L 112 af 29.4.1997. )) vedroerende beskyttelsesforanstaltninger over for import af ris med oprindelse i de oversoeiske lande og territorier.

Med denne forordning blev der aabnet et toldkontingent for import fra den 1. maj til den 30. september 1997.