DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/131

(2004/C 88 E/0139)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3143/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(23. oktober 2003)

Om: Priser på personbiler i Grækenland og forbud mod dieselmotorer i Athen og Thessaloniki

Den græske regering udsendte for nylig (få måneder inden valget) en bekendtgørelse om afgiftsnedsættelser i forbindelse med køb af nye personbiler.

Som resultat af denne bekendtgørelse forventes det, at der vil blive tale om en nedsættelse af prisen på hovedsagelig biler med stort slagvolumen (over 2 000 cm3), som til trods for dette fortsat vil være dyrere end de tilsvarende biler i de øvrige EU-medlemslande.

Hvad angår personbiler i kategorien 1.800-2 000 cm3 (der omfatter køretøjer med høj aktiv og passiv sikkerhed), vil nedsættelsen af salgsprisen være meget mindre med det resultat, at disse biler fortsat vil være meget dyre for de græske forbrugere, hvis lønninger desuden er de laveste i Unionen, idet den årlige indkomst pr. indbygger kun svarer til 69 % af fællesskabsgennemsnittet (Eurostat-oplysninger for 2002).

Under drøftelserne i Europa-Parlamentets Miljøudvalg er det gentagne gange blevet påpeget, at de moderne dieselmotorer har meget lav emission af forurenende stoffer og (på grund af den udbredte brug af turboladere) en styrke, der svarer til benzinmotorers. Det er velkendt, at emissioner fra ødelagte katalysatorer (der bruges i motorer, der kører på blyfri benzin) er særlig farlige for den menneskelige sundhed. Samtidig er personbiler med dieselmotorer forbudt i Athen og Thessaloniki. Alt dette medfører tilstedeværelse af farlige forurenende stoffer i luften (især i Athen, hvor der findes over to millioner køretøjer). Desuden pålægges de græske forbrugere yderligere byrder, dels fordi den blyfri benzin er dyrere end dieselolie, og dels fordi benzinmotorerne har et større brændstofforbrug end dieselmotorerne.

På hvilken måde kan Kommissionen skride ind over for de græske myndigheder for at få nedsat afgiften (og forbrugerpriserne) på personbiler i kategorien 1 800-2 000 cm3, som (af prismæssige grunde) er af størst interesse for de græske forbrugere? Er det formålstjenligt og konsekvent ud fra et miljøsynspunkt at nedlægge forbud mod kørsel med privatbiler udstyret med moderne dieselmotorer i de to største græske byer? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen hidtil truffet i forbindelse med de to ovennævnte spørgsmål, og hvad er de græske myndigheders reaktion?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. december 2003)

Bortset fra de fælles regler for årlige skatter og afgifter på lastbiler kan Kommissionen oplyse, at der kun findes få EU-bestemmelser vedrørende beskatning af personbiler, og at der heller ikke er gennemført en harmonisering af de nationale beskatningsregler. Det er derfor op til de enkelte medlemsstater at fastsætte nationale bestemmelser for personbilbeskatning, der er i overensstemmelse med EF-traktatens generelle principper, og som navnlig ikke må give anledning til formaliteter ved grænserne i forbindelse med medlemsstaternes samhandel. Samtidig skal disse bestemmelser overholde princippet om forbud mod forskelsbehandling.

Kommissionen er bekendt med, at der er betydelig forskel på registreringsafgifterne i de medlemsstater, der stadig opkræver en sådan afgift. I sin meddelelse om »Beskatning af personbiler i EU« (1), som blev forelagt i september 2002, foreslog Kommissionen, at medlemsstaterne i løbet af en overgangsperiode på fem til ti år afskaffer registreringsafgiften eller sænker den betydeligt. Meddelelsen indeholdt ligeledes forslag til en række politiske foranstaltninger, der skal skabe større direkte sammenhæng mellem afgiftsniveauerne og nye personbilers CO2-emissioner. Europa-Parlamentet afgav positiv udtalelse om denne meddelelse på plenarmødet den 5.-6. november 2003.

Kommissionen henleder opmærksomheden på, at ethvert initiativ med henblik på en indbyrdes tilnærmelse af personbilafgifter, som Kommissionen måtte tage på grundlag drøftelserne i Rådet og Europa-Parlamentet, kræver medlemsstaternes enstemmige godkendelse i Rådet.

Hvad angår forbuddet mod kørsel med personbiler med dieselmotorer i Grækenlands to største byer, vil Kommissionen minde om, at der i miljøvurderingen af dieselmotorer bør skelnes mellem luftforurening og spørgsmål om klimaændringer. Sammenlignet med benzinmotorer gør moderne dieselmotorer det muligt at reducere CO2-emissionerne, hvilket er et væsentligt element i spørgsmålet om klimaændringer. På den anden side indeholder emissionerne fra dieselmotorer betydeligt flere forurenende stoffer med skadelig indvirkning på luftkvaliteten, så som partikler og nitrogenoxider. Rådets direktiv 1999/30/EF af 22. april 1999 om luftkvalitetsgrænseværdier for svovldioxid, nitrogendioxid og nitrogenoxider, partikler og bly i luften (2) indeholder bestemmelser om grænseværdier og tolerancemargener for luftens indhold af disse forurenende stoffer. Ifølge de rapporter, der er indsendt til Kommissionen i henhold til rammedirektivet om luftkvalitet, overskrides grænseværdierne og tolerancemargenerne stadig i Attika-regionen, hvilket gør det nødvendigt at vedtage eller opretholde foranstaltninger, der tager sigte på at begrænse specifikke forureningskilder under forudsætning af, at disse foranstaltninger er i overensstemmelse med EF-traktaten.

Hvis det ærede medlem ønsker yderligere oplysninger om luftforureningssituationen i Grækenland, henviser Kommissionen til sit svar på skriftlig forespørgsel E3217/03 af Antonios Trakatellis (3).

(1) KOM(2002) 431 endelig udg.

(2) EFT L 163 af 29.6.1999.

(3) EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 791.