ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1179/96 af James Provan (PPE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Udviklingslandenes gaeldsaetning

Kommissionen bedes klart oplyse, hvad den i oejeblikket goer for at bidrage til at mindske de enorme problemer, som mange udviklingslande er stillet overfor i forbindelse med deres internationale gaeld.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (5. juli 1996)

Kommissionen har nu i mange aar fulgt gaeldssituationen i en raekke udviklingslande i Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet (AVS) med stor opmaerksomhed. Dette problem, som ikke henhoerer under EF's direkte kompetence, men derimod under medlemsstaternes, har dog betydelige konsekvenser for udviklingsplanerne i disse lande, og beroerer derfor ogsaa EF. AVS-landene tillaegger problemet stor betydning, hvilket saas i forbindelse med midtvejsrevisionen af Lomé IV-aftalen, som blev afsluttet i slutningen af 1995. Ved denne lejlighed bekraeftede EF isaer sin vilje til direkte og konstruktivt at medvirke til en gaeldssanering i AVS-landene, saerligt i forbindelse med den samordnede strategi, som udvikles paa dette omraade i de beroerte internationale fora (G-7, Den Internationale Valutafonds Interimskomité (IMF), Verdensbankens Udviklingskomité, Paris-klubben og London-klubben).

I den forbindelse kan det bemaerkes, at IMF og Verdensbanken paa baggrund af de impulser, der sidste aar udgik fra G-7 topmoedet i Halifax, og de aarlige moeder i Bretton Woods-institutionerne, har udpeget et begraenset antal lande med en svaer, naermest kritisk situation i gruppen af de mest forgaeldede lavindkomstlande. Valutafonden og Verdensbanken vurderer, at under visse forhold, saasom en stram makrooekonomisk politisk, boer disse lande kunne drage fordel af en mere favorabel gaeldssanering, ikke kun af de officielle eller private bilaterale laan, men ogsaa for laan stiftet i de multilaterale institutioner.

Kommissionen foelger noeje dette initiativ, men det er endnu for tidligt at udtale sig om dets mulige konsekvenser for EF. Disse konsekvenser vil senere blive analyseret. Under alle omstaendigheder har EF kun faa fordringer paa disse lande i forhold til det samlede gaeldsbeloeb. Dette skyldes foerst og fremmest, at EF hovedsageligt giver hjaelp i form af gaver, saerlig i henhold til Lomé-konventionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1392/96 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (22. maj 1996)

Om: Reduceret momssats for visse kulturgoder

Visse produkter, herunder videokassetter, CD-Rom osv., hvis indhold er en gengivelse af et kulturelt vaerk (film, skuespil, koncert...) er omfattet af den normale momssats, mens der for andre kulturgoder, saasom boeger, biografbilletter osv. gaelder en reduceret momssats.

1. Agter Kommissionen snart at foretage en aendring af Bilag H til direktiv 77/388/EOEF af 17. maj 1977 ((EFT L 145 af 13.06.1977, s. 1. )), saaledes at alle kulturgoder paalignes moms efter den reducerede sats?

2. Agter Kommissionen at indfoere kategorier af goder (f.eks. »kulturgoder«), som paalignes moms efter en og samme sats?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (2. juli 1996)

Kommissionen har for oejeblikket ikke til hensigt at fremlaegge forslag til en aendring af bilag H i sjette momsdirektiv (77/388/EOEF), dvs. listen over varer og tjenesteydelser, der paalaegges en reduceret momssats, for at indregne alle »kulturgoderne« i opregningen af varer paa denne liste. Kommissionen har ligeledes heller ikke til hensigt at skabe en kategori af »kulturgoder«, som paalignes moms efter en og samme momssats.

Det skal i denne forbindelse understreges, at for at bevare neutralitetsprincippet for afgiften paa de forskellige kulturaktiviteter, boer der anvendes ensartede regler for varer og tjenesteydelser af samme art og leveret under ensartede betingelser. Men modsat boeger eller koncert- og biografbilletter, for hvilke der gaelder en reduceret momssats, er indholdet af CD-Rom, videokassetter og lydbaand ikke umiddelbart tilgaengeligt; disse goder kraever, at forbrugeren forinden anskaffer det noedvendige materiel.

Under alle omstaendigheder skal Kommissionen paa ny behandle spoergsmaalet om anvendelsen af reducerede momssatser i en halvaarsrapport. I den forbindelse vil anvendelsen af den reducerede momssats blive analyseret samtidig med, at der bliver taget hensyn til de beroerte politikker, herunder ogsaa kulturspoergsmaalet, set i lyset af et velfungerende indre marked og den harmonisering, der er noedvendig for indfoerelsen af det endelige momssystem, der skal gaelde for EU-samhandelen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1613/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Resultatorienteret bistand i Latinamerika

Har Kommissionen udarbejdet praecise indikatorer for resultaterne af bistanden til de enkelte lande i Latinamerika og til regionen som helhed?

I hvilket omfang viser evalueringsundersoegelser, om disse indikatorer er naaet, og agter Kommissionen at tage initiativer i forbindelse hermed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (11. juli 1996)

De af Faellesskabet anvendte indikatorer til fastlaeggelse af den regionale og bilaterale strategi over for de latinamerikanske lande er generelle makrooekonomiske, sociale og miljoemaessige indikatorer, der enten er udarbejdet af landene selv eller af internationale organisationer.

Den grundlaeggende metode til styring af projektforloeb, som Kommissionen anvender til udformning af de projekter, der finansieres i udviklingslande i Latinamerika og Asien, er fremgangsmaaden med en logisk rammematriks. En saadan fremgangsmaade giver grundlag for overvaagning og evaluering, ved at der fastlaegges resultatindikatorer og metoder til kvantificering eller vurdering i tilknytning til projektaktiviteter og -maal. De projektspecifikke indikatorer er baseret paa resultaterne af en grundlaeggende undersoegelse, der foretages systematisk ved begyndelsen af projektimplementeringen. Projektets resultater udledes af den generelle forbedring, der er opnaaet med hensyn til disse indikatorer.

Kommissionen har udfoert specifikke nationale evalueringer af den bistand, der er ydet til Bolivia og Peru, og resultaterne heraf staar til raadighed efter anmodning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1440/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Stop volden mod kvinder

Er Kommissionen klar over, at 150 kvinder fra udviklingslandene og Europa i juni 1995 moedtes i Madrid for at udarbejde strategier med henblik paa at standse volden mod kvinder?

Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at gennemfoere erklaeringen i Den Europaeiske Union?

Kan Kommissionen oplyse, hvem der sponsorerer den af Solidar organiserede kampagne »Stop volden mod kvinder«, der fokuserer paa volden mod kvinder i hjemmet, paa arbejdspladsen og i krig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. juli 1996)

Kommissionen er vidende om, at 150 europaeiske kvinder og kvinder fra udviklingslande i juni 1995 deltog i en konference for at udarbejde strategier med henblik paa at standse volden mod kvinder. Kommissionen understoettede denne konference.

Erklaeringen om vold fra Madrid henvender sig blandt andet til internationale organisationer og regeringer med oensket om, at de i deres politik tager hensyn til bekaempelsen af forskellige former for vold.

Kommissionen arbejder for sit vedkommende paa at faa overholdt kvinders menneskerettigheder i deres helhed (jf. konferencen i Peking). I Faellesskabets fjerde handlingsprogram paa mellemlang sigt for lige muligheder for maend og kvinder (1996-2000) ((EFT L 335 af 30.12.1995. )) har Kommissionen forpligtet sig til at arbejde hen imod en bindende lovtekst om sexchikane paa arbejdspladsen.

Kommissionen opfordrer i oevrigt medlemsstaterne til at overveje en regelmaessig udveksling af informationer om fremme af vaerdighed for alle kvinder og maend, der lever i Faellesskabet, isaer paa prioriterede omraader, hvor kvindens eller mandens vaerdighed kan svaekkes af misbrug med tilknytning til illegal beskaeftigelse, transport af mennesker over graenserne eller andre former for udnyttelse eller misbrug.

I resolutionen af 5. oktober 1995 om behandlingen af kvinders og maends image i reklamer og medier opfordrer Raadet og medlemsstaternes regeringsrepraesentanter medlemsstaterne og de kompetente instanser til at »stoette og/eller fremme etableringen af instanser for droeftelse, hoering, overvaagning, i givet fald inden for rammerne af en frivillig selvregulering, og opfoelgning vedroerende indhold af diskriminerende koenslig art, der viderebringes gennem reklamer og medier«.

Den informationskampagne, der understoettes finansielt af Kommissionen (samfinansiering paa 200 000 ECU) giver mulighed for en paavirkning af den offentlige opinion i spoergsmaalet om vold mod kvinder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1266/96 af James Nicholson (PPE) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Fluor i drikkevand

1. Vil Kommissionen oplyse, i hvilke EU-medlemsstater drikkevandet tilsaettes fluor?

2. Vil den endvidere oplyse, i hvilke medlemsstater det er forbudt at behandle vandet med fluor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (21. juni 1996)

Normerne for kvaliteten af drikkevand er fastlagt i Raadets direktiv nr. 90/778/EOEF ((EFT L 229 af 30.8.1980, s. 11. )). I 1995 offentliggjorde Kommissionen et forslag til revision af dette direktiv ((EFT C 131 af 30.5.1995, s. 5. )). I begge disse dokumenter er den hoejeste tilladte vaerdi (parametervaerdi) i drikkevand for fluorids vedkommende fastsat til 1,5 mg pr. l. Dette stemmer noeje overens med den vaerdi, der er vedtaget af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i dennes publikation »Guidelines for Drinking Water Quality« ('retningslinjer for drikkevandskvaliteten'), som blev offentliggjort i 1993.

Hver medlemsstat skal omsaette drikkevandsdirektivet til sin egen nationale lovgivning og underrette Kommissionen herom. Dette omfatter ogsaa det paagaeldende lands nationale parametervaerdier for fluorid.

Medlemsstaterne er imidlertid ikke forpligtet til at underrette Kommissionen om, hvorvidt de tilsaetter fluorid i deres vandforsyning eller ej. Kommissionen kan derfor ikke fremlaegge en udtoemmende fortegnelse over, hvilke medlemsstater der praktiserer dette ((Dog er Kommissionen klar over, at der i Spanien, Irland og Det Forenede Kongerige tilsaettes fluorid til en vis del af drikkevandsforsyningen i noeje afmaalte maengder af hensyn til mundhygiejnen. )).

Tilsvarende er Kommissionen ikke i stand til at forelaegge en liste over, hvilke medlemsstater der har indfoert totalt forbud mod tilsaetning af fluorid til drikkevandet, da medlemsstaterne heller ikke er forpligtet til at afgive oplysninger herom til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1629/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Miljoebeskyttelse i henhold til TACIS-programmet

Hvorfor omfatter miljoeelementet i TACIS-programmet, som yder tilskud til den oekonomiske reform i de nye uafhaengige stater, ikke beskyttelse af dyrelivet? Vil det i naer fremtid blive udvidet til ogsaa at omfatte dette element?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (22. juli 1996)

Den miljoemaessige del af Tacis-programmet gennemfoeres baade som selvstaendige miljoeprojekter (f.eks. Sortehavs-miljoeprogrammet, den regionale miljoefacilitet og forvaltningsprogrammet for Aralsoeens vandressourcer) og som en integrerende del af projekter i andre sektorer (f.eks. energi og landbrug). Der har endnu ikke vaeret tale om Tacis-projekter med specielt sigte paa bevarelse af dyrelivet.

Det er myndighederne i de nye uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen, der baade anmoder om og godkender alle Tacis-projekter. At der endnu ikke er blevet gennemfoert Tacis-projekter med sigte paa bevarelse af dyrelivet skyldes, at myndighederne i modtagerlandene aabenbart ikke har prioriteret dette omraade saerlig hoejt.

Hvis myndighederne i de nye uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen anmoder om saadanne foranstaltninger, kan disse komme i betragtning i forbindelse med enten individuelle eller mellemstatslige (multi-lande) programmer, hvis de falder i traad med den fleraarige prioritering, der er opnaaet enighed om mellem Kommissionen og regeringerne i de paagaeldende lande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1278/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Projekter paa De Kanariske OEer finansieret af Samhoerighedsfonden

Ifoelge en meddelelse, som GD XVI offentliggjorde i april 1996, har Europa-Kommissionen for nylig vedtaget at lade Samhoerighedsfonden finansiere en raekke projekter i Spanien.

Kan Kommissionen praecisere, hvilke projekter der skal finansieres, og hvor stor en stoette De Kanariske OEer vil modtage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (24. juni 1996)

I 1995 ydede Kommissionen De Kanariske OEer en stoette paa 4,21 mio. ECU fra Samhoerighedsfonden til genbeplantning med skov og erosionsbekaempelse.

I 1996 har den hidtil truffet beslutning om stoette fra fonden til et projekt til affaldsbehandling til et beloeb paa 11,38 mio. ECU.

Kommissionen minder om, at Samhoerighedsfondens ressourcer ikke fordeles pr. region. Der findes derfor ikke noget praecist beloeb til finansiering af projekter paa De Kanariske OEer. Det ydede beloeb afhaenger af de forventede omkostninger til projektet, der anfoeres i medlemsstatens ansoegning om finansiering. Finansieringssatsen fastsaettes i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1164/94 om Samhoerighedsfonden ((EFT L 130 af 25.5.1994. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1237/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Dyrlaeger

Forskellene mellem de gaeldende bestemmelser vedroerende receptudskrivning af veterinaerlaegemidler i de forskellige medlemsstater bevirker:

1. at der i betydeligt omfang handles med disse produkter,

2. at produktionsrester, som i saerlig grad interesserer forbrugerne, slipper uden om enhver kontrol.

Paa samme maade giver forskellene mellem bestemmelserne vedroerende videreuddannelse i visse medlemsstater anledning til afholdelse af kurser, der siden ikke anerkendes i hele Faellesskabet.

Mener Kommissionen ikke, at det ville vaere nyttigt at harmonisere baade receptudskrivningspligten for veterinaerlaegemidler og bestemmelserne vedroerende videreuddannelseskurser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (24. juni 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til nogen ulovlig trafik med veterinaere laegemidler, som skulle vaere foraarsaget af forskelle mellem bestemmelserne om udskrivning af recepter paa veterinaere laegemidler. Den vil nu indhente de noedvendige oplysninger og konsultere myndighederne i de forskellige medlemsstater med hensyn til det hensigtsmaessige i at indfoere harmoniserede bestemmelser paa faellesskabsplan vedroerende receptpligten i forbindelse med veterinaere laegemidler.

Kommissionen planlaegger ingen saerlig aktion med hensyn til harmonisering af videreuddannelsen af dyrlaeger. Det forholder sig saadan, at denne videreuddannelse i hovedparten af medlemsstaterne naermest anses for at vaere en etisk forpligtelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1362/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, NGO'er og diverse organisationer

Vedroerende budgetpost B7-5080 (Nord-Syd-samarbejdet om bekaempelse af narkotikamisbrug) bedes Europa-Kommissionen fremlaegge en fuldstaendig fortegnelse over, hvilke foreninger, NGO'er eller organisationer der har modtaget faellesskabsstoette, samt det noejagtige stoettebeloeb for det senest afsluttede regnskabsaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (12. juli 1996)

I det foelgende angives det, hvilke ikke-statslige organisationer, der har gennemfoert projekter finansieret over budgetpost B7-5080 i 1995:

Fide XII (95 727 ECU) Enda Bolivia (437 453 ECU) Comide (139 800 ECU) Centro de orientation juvenil vigilo herrero (235 000 ECU) Centro de desarrollo juvenil y de familia (477 950 ECU) Associazione di cooperazione rurale in Africa e America Latine (211 600 ECU) Centro amigos (241 961 ECU) Cruz blanca Panamena (152 700 ECU) Diben/prever (85 000 ECU) Fundacion de ayuda contra la drogadiccion (237 756 ECU) Orphaees refugees and aid international (302 559 ECU) Sahara (200 023 ECU) Comité catholique contre la faim (128 722 ECU) Lifesaving and lifegiving society (87 790 ECU) Oxfam (90 335 ECU) Fongoada (95 395 ECU) Comunita incontro (293 524 ECU) Dansk Roede Kors (52 900 ECU)
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1219/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (10. maj 1996)

Om: Indstilling af stoette fra samhoerighedsfonden til vandforsyningsprojekter i otte byer i Graekenland

GD XVI i Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber har sendt en skrivelse til generalsekretaeren for det graeske ministerium for nationaloekonomi med anmodning om at indstille stoetten fra samhoerighedsfonden til vandforsyningsprojekter i otte graeske byer (Chalkida, Ptolemedo, Giannitsa, Veroia, Trikala, Florina, Argos og Tripoli) med henblik paa godkendelse af stoerre og mere omfattende projekter.

I betragtning af at arbejdet med disse projekter er langt fremskredet - bl.a. i Chalkida - vil enhver indstilling af stoetten betyde store tab for de virksomheder, som varetager gennemfoerelsen af projekterne og Kommissionen bedes derfor oplyse foelgende:

1. Hvorfor anbefaler den indstilling af disse projekter?

2. Hvilke saerlige projekter agter den at stoette med de midler, der paa denne maade vil blive sparet?

3. Paa hvilken maade agter den at stoette ovennaevnte projekter, saaledes at de ikke staar ufaerdige hen?

4. Har de graeske myndigheder billiget indstillingen af stoetten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (18. juni 1996)

I overensstemmelse med artikel 9 i Raadets forordning (EOEF) nr. 792/93 af 30. marts 1993 om oprettelse af et finansielt samhoerighedsinstrument ((EFT L 79 af 1.4.1993. )) godkendte Kommissionen i oktober 1993 faser af vandforsyningsprojekter, der var teknisk og finansielt uafhaengige, for byerne Chalkida, Ptolemaida, Giannitsa, Veroia, Trikala, Florina, Argos og Tripolis. Disse arbejder blev afsluttet i oktober 1995.

Med henblik paa finansiering fra Samhoerighedsfonden forelagde de graeske myndigheder i juli 1994 og november 1995 andre faser af vandforsyningsprojekter, der var teknisk og finansielt uafhaengige, for ovennaevnte byer; forelaeggelsen skete i medfoer af artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhoerighedsfonden ((EFT L 130 af 25.5.1994. )). Disse projekter, hvis samlede omkostninger varierer fra 1,4 mio. ECU (Chalkida) til 3 mio. ECU (Ptolemaida), er ikke blevet udvalgt som prioriteter. Kommissionen underrettede de graeske myndigheder herom i december 1995.

Samhoerighedsfonden har ikke modtaget nogen anmodning fra de graeske myndigheder, der praesenterer disse projekter inden for grupper af sammenhaengende projekter, jf. artikel 10, stk. 3, i forordningen om Samhoerighedsfonden. Hvis en saadan anmodning fremlaegges, vil Kommissionen eventuelt paa ny undersoege de paagaeldende dossierer.

Samhoerighedsfonden modtager mange projekter. Kommissionen vurderer disse ud fra de kriterier og bestemmelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1164/94 og godkender projekter til medfinansiering under hensyntagen til de disponible bevillinger og til ligevaegten mellem de to interventionsomraader. Kommissionen oensker at naevne, at Graekenland har udnyttet alle de bevillinger, der var bestemt for landet i perioden 1993-1995, med interventioner paa 60% inden for miljoe og 40% inden for transport.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1900/96 af Riccardo Garosci (UPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: OEkonomisk hjaelp fra EU til de italienske kvaegopdraettere paa grund af kogalskabskrisen

Er Kommissionen klar over, at

- den italienske oksekvaegsektor daekker 20% af den samlede faellesskabsproduktion med i alt 2.200.000 stykker kvaeg, hvoraf 90% er koncentreret i Norditalien

- den politiske loesning for nylig paa det langvarige problem omkring kogalskabskrisen utvivlsomt er et gode for styrkelsen af den europaeiske samhoerighedsfoelelse i medlemsstaterne, men ikke indeholder tilstraekkelig oekonomisk hjaelp til de italienske kvaegopdraettere, der er blandt de haardest ramte af denne krise

- landbrugskommissaerens forslag om at yde de italienske kvaegopdraettere 39 mio ecu (ca. 74 mia lire) maa betragtes som uforholdsmaessigt lavt i en situation, hvor naesten 50% af kvaeget ikke har kunnet saelges, siden sygdommen broed ud? Agter Kommissionen ikke i denne situation at afsaette et stoerre beloeb til Italien, saaledes at den politiske aftale om kogalskaben ikke forvandles til en kamp om midlerne mellem utilstraekkeligt beskyttede kvaegopdraettere, og det snarest muligt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (30. juli 1996)

De aerede medlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1509/96 fra Sebastiano Musumeci ((EFT C 305 af 15.10.1996, s. 104 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1595/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Racistisk graensekontrol

En gruppe fra East Birmingham College blev for nylig udsat for graensekontrol og visitatorer i Frankrig, som klart var rettet mod sorte studerende og havde racistiske undertoner.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at sikre, at intet land udfoerer racistisk graensekontrol?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. juli 1996)

Ifoelge EF-retten kan unionsborgere frit rejse ind paa andre medlemsstaters omraade ved blot af fremvise et gyldigt ID-kort eller pas. Kommissionen er ikke i besiddelse af tilstraekkelige oplysninger om den sag, som det aerede medlem omtaler, og anmoder derfor om yderligere oplysninger.

Det skal dog naevnes, at medlemsstaterne selv er hovedansvarlige for, at der ikke udfoeres racistisk graensekontrol.