SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1087/01

af Ulla Sandbæk (EDD) til Kommissionen

(26. marts 2001)

Om: Udledning af pesticider og det sjette handlingsprogram på miljøområdet

Kommissionen gør i sit sjette handlingsprogram på miljøområdet opmærksom på, at 65 % af drikkevandet i Europa kommer fra grundvandet. Dette skal ses i forhold til, at grundvandet i stadig stigende grad forurenes af pesticider de fleste steder i Europa. Kommissionens målsætning på området er at nå frem til en situation, hvor koncentrationen af pesticider i vores miljø ikke medfører væsentlige risici for eller belastninger af menneskers sundhed og af naturen. For at nå målsætningen er det ifølge Kommissionen nødvendigt, at risikoen ved anvendelse af pesticider reduceres.

Hvilke konkrete målsætninger, herunder tidsfrister samt maksimalværdier for restkoncentrationer, arbejder Kommissionen med, for at komme pesticidforureningen af grundvandet til livs?

Hvornår mener Kommissionen, at der er tale om væsentlige risici for eller belastninger af sundhed og natur, og hvilke konkrete foranstaltninger vil Kommissionen iværksætte for at minimere risikoen og sikre en bedre kontrol ved anvendelse af pesticider?

Hvad indbærer en revision af Rådets direktiv 91/414/EØF(1) om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler helt konkret, og hvordan harmonerer det med Kommissionens målsætninger?

(1) EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(31. maj 2001)

På området vandbeskyttelsespolitik har EU for nylig afsluttet en gennemgribende revision med vedtagelsen i oktober 2000 af vandrammedirektivet, 2000/60/EF(1). Dette direktiv sætter det retligt bindende mål, at alt vand, herunder grundvand, skal opnå en god tilstand i løbet af højst 15 år. God tilstand betyder, at vandet skal opfylde de gældende kvalitetskrav i henhold til den øvrige relevante EU-lovgivning.

Midlet til at opnå en god tilstand er indsatsprogrammer, der fastlægges og gennemføres på en retligt bindende måde for at nå målene inden for en bestemt frist. Disse indsatsprogrammer skal følge en strategi, der kombinerer behandling af forurening ved kilden (emissionskontrol) med vandkvalitetskrav. Programmerne skal supplere den eksisterende EU-lovgivning, der er relevant for vandbeskyttelse, herunder direktivet om plantebeskyttelsesmidler, 91/414/EØF(2), naturligvis uden at de her fastsatte gennemførelsesfrister ændres.

Kommissionen er i øjeblikket i færd med at udarbejde en rapport til Parlamentet og Rådet om direktiv 91/414/EØF, hvor dette spørgsmål behandles.

For særligt farlige stoffer skal der ske en udfasning med en tidshorisont frem til senest 2020, hvor alle udledninger, emissioner og tab skal være standset. De nærmere detaljer skal gribes an ved hjælp af specifikke foranstaltninger i henhold til artikel 16 i vandrammedirektivet. Kommissionen har allerede forelagt Parlamentet og Rådet en liste over prioriterede farlige stoffer, herunder stoffer, der skal udfases(3). Blandt de stoffer, der skal udfases, er der et pesticid (lindan), og Kommissionen traf i december sidste år beslutning om tilbagekaldelse af godkendelser af alle plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dette stof(4), mens andre anvendelser af stoffet er taget op til revurdering på EU-plan.

Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt, at kvalitetskravenes maksimalværdier for restkoncentrationer i grundvandet er opfyldt. Derfor sigter vandrammedirektivet mod at forebygge enhver opadgående tendens i grundvandsforureningen, det være sig fra pesticider eller andre forurenende stoffer. De nærmere problemer skal gribes an med specifikke foranstaltninger i henhold til artikel 17 i vandrammedirektivet, og Kommissionen er forpligtet til at forelægge Parlamentet og Rådet et forslag til datterdirektiv om beskyttelse af grundvandet inden december 2002.

Desuden er Kommissionen ved at udforme en tematisk strategi for bæredygtig brug af pesticider.

(1) EFT L 327 af 22.12.2000.

(2) EFT L 230 af 19.8.1991.

(3) KOM(2001) 17 endelig udg.

(4) EFT L 324 af 21.12.2000.