ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0668/96 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Fiskeriaftaler med tredjelande

Den Europaeiske Union forhandler og/eller genforhandler for tiden en raekke fiskeriaftaler med tredjelande.

Hvordan forloeber forhandlingerne med hvert af de paagaeldende lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (20. maj 1996)

Kommissionen har indgaaet fjorten fiskeriaftaler med AVS-landene. De tekniske og finansielle betingelser i forbindelse med udnyttelsen af fiskerimulighederne er anfoert i en protokol og et teknisk bilag, som fornys med regelmaessige mellemrum inden udloebsdatoen. Saaledes kan den nye protokol komme til at traede i kraft, inden den tidligere protokol udloeber, og man undgaar dermed en afbrydelse af fiskeriaktiviteterne. I 1996 er der seks protokoller, som skal fornys (Seychellerne, Angola, Saõ Tomé og Principe, Gambia, Mauretanien, Senegal og Mauritius). Imidlertid besluttede de mauretanske myndigheder at opsige rammeaftalen i januar, og derfor er det noedvendigt at indgaa en ny rammeaftale, inden protokollen og det tekniske bilag fornys. Gyldighedsperioden for protokollerne til de andre aftaler udloeber efter 1996 og vil blive fornyet paa et senere tidspunkt.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at forhandle fiskeriaftaler med OEstersoekyststaterne paa grundlag af et forhandlingsmandat fra Raadet (Fiskeri) af 20. december 1995. Hovedformaalet er at samle de aftaler, der er indgaaet af Finland, Sverige og EU (i sin sammensaetning inden udvidelsen) i én ny aftale mellem det udvidede Faellesskab og hver af OEstersoekyststaterne (Estland, Letland, Litauen, Polen og Den Russiske Foederation). Disse nye aftaler vil maaske komme til at omfatte saakaldte »andengenerationselementer«, der giver mulighed for at tilskynde til oprettelse af faellesforetagender og blandede selskaber mellem de to parters private erhvervsdrivende med oekonomisk stoette fra Faellesskabet. Det forventes, at forhandlingerne med Estland, Letland, Litauen og Polen vil vaere afsluttet i loebet af foraaret. Forhandlingerne med Den Russiske Foederation er i nogen grad blevet forsinket som foelge af interne russiske procedurer i forbindelse med anerkendelse af Faellesskabets kompetence til forvaltning af fiskeriaftaler indgaaet af Finland og Sverige inden tiltraedelsen.

For oejeblikket er der forhandlinger i gang med Venezuela og sonderende droeftelser med Peru og Mexico om nye aftaler af »andengenerationstypen«. Desuden vil man efter en indledende sonderende kontakt fortsaette kontakten med New Zealand for at undersoege mulighederne for at indgaa en fiskeriaftale.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1153/96 af André Sainjon (ARE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: OECD-aftalen om skibsbygning

Det tyske skibsvaerft Bremer Vulkans konkurs tvinger myndighederne i dette land til at stoette tre skibsvaerfter fra gruppen Bremer Vulkan, der er beliggende i Mecklenburg-Vorpommern, med et beloeb paa mindst 1 mia DM, hvilket maaske ogsaa bliver noedvendigt i Bremen og Bremerhaven.

Efter de belgiske og danske skibsvaerfters konkurs mener Kommissionen da ikke, at statsstoetten til denne sektor er noedvendig, og at OECD-aftalen derfor aldrig vil blive gennemfoert fuldt ud? Boer den ikke tage dette til efterretning og udarbejde en europaeisk politik, som er dette navn vaerdigt ved at give beskaeftigelsen den hoejeste prioritet?

Svar givet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (10. juni 1996)

Foerst og fremmest vil Kommissionen gerne goere det klart, at den tyske regering endnu ikke har meddelt, om den har til hensigt at give yderligere stoette til de skibsvaerfter i Mecklenburg-Vorpommern, som tilhoerte Bremer Vulkan-koncernen, eller til Bremer Vulkan-skibsvaerfterne i delstaten Bremen.

Kommissionen er klar over den vanskelige situation, som mange skibsvaerfter i EF befinder sig i. Den mener dog ikke, at de tyske, danske og belgiske skibsvaerfters konkurser og oekonomiske problemer, som det aerede medlem henviser til, skyldes OECD-aftalen om skibsbygning.

Kommissionen er overbevist om, at denne aftale, som blev indgaaet efter fem aars intense forhandlinger mellem de stoerste parter paa verdensmarkedet for skibsbygning, er velafbalanceret og fuldt ud tilfredsstillende for EF. Den indeholder ikke alene nye faellesregler for alle former for statsstoette, men indfoerer for foerste gang i denne sektor ogsaa antidumpingregler, og efterkommer saaledes den europaeiske skibsbygningssektors oensker. Dette vil goere det muligt for EF at gribe ind over for urimelige priser, hvilket i betragtning af den stadige overkapacitet er af stor betydning.

Beskaeftigelsen og de sociale hensyn spillede en stor rolle ved indgaaelse af denne aftale. Derfor er det da ogsaa af stor betydning for oprettelsen af faste arbejdspladser i den europaeiske skibsbygningssektor, at denne aftale bliver gennemfoert som planlagt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1041/96 af José VALVERDE LÓPEZ til Kommissionen. Spaniens manglende overholdelse af direktivet om sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejde ved skærmterminaler



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0074



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1041/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (3. maj 1996) Om: Spaniens manglende overholdelse af direktivet om sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejde ved skaermterminaler Hvorledes vurderer Kommissionen paa omraaderne beskaeftigelse, arbejdsmarkedsforhold og sociale anliggender Spaniens manglende overholdelse af direktiv 90/270/EOEF ((EFT L 270 af 21.6.1990, s. 14. )) om sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejde ved skaermterminaler? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-1041/96, E-1042/96, E-1043/96 og E-1044/96 (12. juni 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens 13. aarsberetning til Parlamentet om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten i 1995 ((KOM(96)600. )), herunder isaer bilaget, som er en status over direktivernes anvendelse. Dette dokument vil i naer fremtid blive oversendt til Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1093/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Finansiering af vandingsprojekter

Der foreligger oplysninger om, at Kommissionen agter at tage finansieringen fra Samhoerighedsfonden af vandingsprojekter i de foelgende kommuner op til fornyet overvejelse: Ptolemaida, Halkida, Jannitsa, Veria, Trikala, Florina, Argos og Tripolis. Det er vedtaget, at EU-stoetten til hvert af disse projekter skal beloebe sig til mindre end 10.000.000 ecu.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Vil finansieringen af projekterne blive standset, hvis der traeffes afgoerelser, der afviger fra de tidligere afgoerelser om finansiering?

2. Kan der i saa fald gives en begrundelse for, hvorfor man agter at standse finansieringen af ovennaevnte projekter, herunder isaer i Halkida?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1093/96 og E-1106/96 (14. juni 1996)

I henhold til artikel 9 i Raadets forordning (EOEF) nr. 792/93 af 30. marts 1993 om oprettelse af et finansielt samhoerighedsinstrument ((EFT L 79 af 1.4.1993. )) godkendte Kommissionen i oktober 1993 en raekke teknisk og finansielt adskilte faser af forskellige vandtilfoerselsprojekter i byerne Chalkida, Ptolemaida, Yiannitsa, Veria, Trikala, Florina, Argos og Tripolis. Arbejdet blev afsluttet i oktober 1995.

Herefter ansoegte de graeske myndigheder i juli 1994 og i november 1995 om stoette fra Samhoerighedsfonden til andre teknisk og finansielt adskilte faser af vandtilfoerselsprojekter i ovennaevnte byer, jf. artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhoerighedsfonden ((EFT L 130 af 25.5.1994. )). Disse projekter, som andrager mellem 1,4 mio. ECU (Chalkida) og 3 mio. ECU (Ptolemaida), blev ikke godkendt som prioriterede. Kommissionen meddelte saaledes i december 1995 de graeske myndigheder, at den havde besluttet ikke at yde stoette til de naevnte projekter.

Det skal bemaerkes, at Samhoerighedsfonden ikke er i besiddelse af nogen ansoegning fra de graeske myndigheder om stoette til disse projekter under henvisning til, at det drejer sig om grupper af indbyrdes sammenhaengende projekter, jf. artikel 10, stk. 3, i forordningen om oprettelse af Samhoerighedsfonden. Hvis Kommissionen fik forelagt en saadan ansoegning, kunne den tage de paagaeldende sager op til fornyet overvejelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1042/96 af José VALVERDE LÓPEZ til Kommissionen. Spaniens manglende overholdelse af direktivet om arbejdstagernes brug af personlige værnemidler under arbejdet



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0074



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1042/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (3. maj 1996) Om: Spaniens manglende overholdelse af direktivet om arbejdstagernes brug af personlige vaernemidler under arbejdet Hvorledes vurderer Kommissionen paa omraaderne beskaeftigelse, arbejdsmarkedsforhold og sociale anliggender Spaniens manglende overholdelse af direktiv 89/656/EOEF ((EFT L 393 af 30.12.1989, s. 18. )) om arbejdstagernes brug af personlige vaernemidler under arbejdet? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-1041/96, E-1042/96, E-1043/96 og E-1044/96 (12. juni 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens 13. aarsberetning til Parlamentet om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten i 1995 ((KOM(96)600. )), herunder isaer bilaget, som er en status over direktivernes anvendelse. Dette dokument vil i naer fremtid blive oversendt til Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0886/96 af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen (17. april 1996)

Om: Planer om oprettelse af en laereanstalt vedroerende »en ny chance« i Marseille

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er naaet med gennemfoerelsen af projektet om oprettelse af en laereanstalt vedroerende »en ny chance« i Marseille.

Kan den ligeledes oplyse, paa hvilket retsgrundlag dette projekt kan gennemfoeres, hvorledes det vil blive finansieret og give yderligere oplysninger om foelgende:

- hvilken paedagogik, der vil blive anvendt i undervisningen

- hvorledes denne laereanstalt vil blive forvaltet.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (14. juni 1996)

»Laereanstalter vedroerende en ny chance« er et af de midler, der foreslaas i Hvidbogen »Undervise og laere: paa vej mod det kognitive samfund« ((KOM(95)590, endelig udg. )) til bekaempelse af social udstoedelse. Selvom den debat, hvidbogen har sat i gang, skal fortsaette, har Kommissionen til hensigt at stoette nogle pilotprojekter, som kan give basis for at vurdere de muligheder, der ligger i de foreslaaede midler. Stoetten ydes forsoegsvis og under iagttagelse af subsidiaritetsprincippet. De paagaeldende pilotprojekter kunne omfatte oprettelse af en »laereanstalt vedroerende en ny chance« der, hvor de kompetente myndigheder foreslaar projekter med et saadant formaal. I oejeblikket er de regionale og lokale myndigheder i Marseille ved at undersoege muligheden for at oprette en laereanstalt, som har dette formaal. Projektet ivaerksaettes paa initiativ af de regionale og lokale myndigheder.

»Laereanstalter vedroerende en ny chance« finansieres foerst og fremmes ved hjaelp af lokale, regionale og nationale midler i overensstemmelse med de paagaeldende instansers respektive kompetence. Der kan endvidere ydes supplerende midler over strukturfondene (Den Europaeiske Socialfond, inden for rammerne af maal nr. 3, medmindre andet foelger af den vedtagne strategi og kriterierne for stoetteberettigelse, saerlig med hensyn til maalgruppe, de disponible midler og faellesskabsinitiativer i henhold til artikel 11 i Raadets forordning om strukturfondenes samordning (forordning (EOEF) 4253/88, som aendret ((EFT L 193 af 31.07.1993 )))). Endvidere kan visse tvaernationale aktiviteter mellem instanser, som soeger at bekaempe social udstoedelse, stoettes inden for rammerne af Leonardo- og Socrates-programmerne.

Forvaltningen af de paagaeldende instanser fastlaegges sammen med undervisningen og den anvendte paedagogik af de myndigheder i medlemsstaterne, som har kompetence med hensyn til de paagaeldende aspekter. De fleste giver bl.a. laererne en vis selvbestemmelse, saaledes at de bedre kan daekke de behov, der goer sig gaeldende blandt de unge, som de modtager. Laererne anvender metoder, som er tilpasset til elever med problemer, f.eks. informatik, som goer det muligt for eleverne at arbejde i deres eget tempo.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1276/96 af Gary TITLEY til Kommissionen. Angivelse af ingredienser i kosmetiske midler



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0114



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1276/96 af Gary Titley (PSE) til Kommissionen (24. maj 1996) Om: Angivelse af ingredienser i kosmetiske midler Er Kommissionen bekendt med, at direktiv 93/35/EOEF ((EFT L 151 af 23.6.1993, s. 32. )) indeholder bestemmelser om, at alle ingredienser i kosmetiske midler skal anfoeres paa emballagen, og kan Kommissionen oplyse, i hvor vid udstraekning medlemsstaterne har gennemfoert disse bestemmelser? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (4. juli 1996) Hermed foelger en oversigt over, hvor langt medlemsstaterne i oejeblikket er naaet med gennemfoerelsen i national ret af Raadets direktiv 93/35/EOEF af 14. juni 1993 om sjette aendring af direktiv 76/768/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler: 1) Belgien: Ikke meddelt 2) Danmark: Gennemfoert i national ret ved »Bekendtgoerelse om Kosmetiske produkter«, den 9. juli 1993 3) Tyskland: Ikke meddelt 4) Graekenland: Ikke meddelt 5) Spanien: Ikke meddelt 6) Frankrig: Ikke meddelt 7) Irland: Ikke meddelt 8) Italien: Ikke meddelt 9) Luxembourg: Gennemfoert i national ret ved »Règlement Grand-Ducal« af 30. juli 1994. I medfoer af bestemmelserne i artikel 5 og 6 i denne forordning, vil problemerne med hensyn til fortegnelsen over bestanddelene i kosmetiske produkter blive afklaret paa nationalt plan ved udstedelsen af ministerielle forordninger til opfoelgning af de faellesskabsforanstaltninger, der naevnes i stk. 4, 7 og 10 i artikel 1 i direktiv 93/35/EOEF 10) Nederlandene: Gennemfoert i national ret ved »Warenwetbesluit kosmetische produkten von 11 oktober 1995« 11) OEstrig: Ikke meddelt 12) Portugal: Ikke meddelt 13) Finland: Ikke meddelt 14) Sverige: Gennemfoert i national ret ved »Laekemedelsverkets foereskrifter om kontroll af kosmetiska osh hygieniska produkter«, vedtaget den 7. november 1995 15) Det Forenede Kongerige: Ikke meddelt Det skal i samme forbindelse naevnes, at fortegnelsen og den faelles nomenklatur for bestanddele i kosmetiske produkter blev fastlagt ved Kommissionens afgoerelse 96/335/EF af 8. maj 1996 ((EFT L 132 af 1.6.1996 ))
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1117/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Slutdeponering af nukleart affald - Kolahalvoeen - EU's engagement

DBE (det tyske selskab for opfoerelse og drift af affaldsdepoter), som af Forbundsrepublikken Tyskland har faaet til opgave at planlaegge og opfoere et depot for nukleart affald, gennemfoerer ifoelge sin forretningsfoerer ogsaa arbejder paa den russiske Kolahalvoe. Disse arbejder staar ogsaa der i forbindelse med slutdeponeringen af nukleart affald. De modtager stoette fra Den Europaeiske Union.

1. Hvad er helt noejagtigt formaalene med de ovenfor beskrevne projekter paa Kolahalvoeen, og hvor langt er man naaet projekterne paa stedet?

2. Hvilke nukleare reststoffer skal der deponeres, og hvilke lande skal de komme fra?

3. I hvilken form og over hvilke budgetter deltager EU i disse projekter?

4. Foregaar der andet forsknings- eller prospekteringsarbejde med henblik paa slutdeponering af nukleart affald paa det tidligere Sovjetunionens omraade, som Den Europaeiske Union er med i? I bekraeftende fald hvilket, og paa hvilken maade deltager EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (20. juni 1996)

Det er noedvendigt at goere en indsats for at opnaa en mere sikker opbevaring og bedre forberedelse af bortskaffelse af radioaktivt affald i det nordvestlige Rusland samt andre steder i det tidligere Sovjetunionen.

1. Kommissionen samarbejder med sikkerhedsmyndighederne og operatoererne af installationer i denne region som led i en aktion vedroerende sikkerhed i forbindelse med forvaltning af radioaktivt affald og konstruktionsprojekter for affaldsdepoter i regionerne Murmansk og Arkhangelsk i det nordvestlige Rusland. Faellesskabets konsortium af organer, der forvalter radioaktivt affald, det saakaldte Cassiopee, har i foerste omgang sammen med »Deutsche gesellschaft zum Bau und Betrieb von Endlagern fuer Abfaelle« (DBE) som hovedorgan udarbejdet en oversigt over oplagret radioaktivt affald i regionen og har stillet en edb-database til raadighed for de lokale sikkerhedsmyndigheder.

2. De russiske myndigheder traeffer afgoerelse om typen, maengden og oprindelsen af det radioaktive affald, der skal opbevares i det nordvestlige Rusland. Saa vidt Kommissionen ved, vil man i fremtiden kun oplagre radioaktivt affald, som paa nuvaerende tidspunkt opbevares og frembringes i regionen, herunder ikke brugt nukleart braendsel. Ruslands nuvaerende politik er at sende brugte braendselssamlinger til Mayak-anlaeggene i Ural.

3. Foerste fase af ovennaevnte undersoegelse er finansieret over budgetposten for samarbejde om nuklear sikkerhed med Samfundet af Uafhaengige Stater (SNG). Viderefoerelsen af dette arbejde indgaar som led i Tacis-programmet for nuklear bistand.

4. Kommissionen stoetter ligeledes gennem sine samarbejdsprogrammer aktiviteter vedroerende de radiologiske konsekvenser af tidligere bortskaffelse i Den Russiske Foederation (udslip af flydende radioaktivt affald i overfladevand, injektion af flydende affald i dybtliggende geologiske lag, dumping af radioaktivt affald i de nordlige havomraader).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1100/96 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Udvidelse - evaluering af opfyldelsen af de oekonomiske og politiske krav fastlagt i Koebenhavn for de central- og oesteuropaeiske staters tiltraedelse

Kommissionen skal i 1996 paa grundlag af et spoergeskema udarbejdet til det formaal rette en forespoergsel til de central- og oesteuropaeiske stater for at evaluere deres opfyldelse af de oekonomiske og politiske krav, som blev fastlagt i Koebenhavn for disse staters tiltraedelse.

Kommissionen har hidtil ikke forelagt konkrete oplysninger for medlemsstaterne vedroerende indholdet af dette dokument. Kan Kommissionen, selvom det er dens ret at henvende denne forespoergsel til ansoegerlandene, som i oevrigt har fundet sted i forbindelse med tidligere tiltraedelser, oplyse, hvad der er det umiddelbare formaal med dette spoergeskema samt dets maalsaetninger og indhold, herunder isaer om det udelukkende tager sigte paa udarbejdelsen af udtalelser om tiltraedelsesansoegningerne eller desuden skal danne grundlag for udfaerdigelsen af de dokumenter, der blev anmodet om i Madrid, med henblik paa at muliggoere en grundigere evaluering af virkningerne af udvidelsen?

Svar af givet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (13. juni 1996)

Det Europaeiske Raad i Koebenhavn i juni 1993 fastlagde de oekonomiske og politiske betingelser, der skulle opfyldes med henblik paa tiltraedelsen af de associerede lande fra Central- og OEsteuropa. De udtalelser, som Kommissionen vil afgive om de associerede landes ansoegninger om tiltraedelse af Unionen straks efter afslutningen af den mellemstatslige konference, vil omfatte en vurdering af landenes situation paa baggrund af disse kriterier.

Formaalet med de spoergeskemaer, som blev forelagt for de associerede lande den 26. april 1996, er at opnaa de noedvendige oplysninger for den revurdering. De omfatter spoergsmaal af saglig og tematisk art vedroerende alle de vigtigste omraader inden for den gaeldende faellesskabsret. Ansoegerlandene anmodes om at besvare spoergeskemaerne inden for en frist af tre maaneder.

Kommissionen har i sinde at anvende oplysningerne i svarene paa spoergeskemaerne saavel som andre kilder, naar den udarbejder de andre dokumenter, som Det Europaeiske Raad i Madrid har anmodet om.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0831/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (28. marts 1996)

Om: Europaeisk helbredskort

Ville det i betragtning af den vedvarende stigning i forekomsten af visse alvorlige infektionssygdomme saasom hepatitis, HIV og - i det mindste i nogle lande - tuberkulose ikke vaere muligt at indfoere et intelligent helbredskort, som via tilslutning til centrale eller regionale databanker i de enkelte lande - kunne give oejeblikkelig adgang til alle helbredsoplysninger om indehaveren - en slags individuelt, fuldstaendigt og effektivt elektronisk helbredsbevis?

Kan Kommissionen forhoere sig, om noget saadant allerede findes i nogen af medlemsstaterne?

Mener Kommissionen ikke, at det i betragtning af de anfoerte sygdommes omsiggriben ville vaere hensigtsmaessigt at indfoere et obligatorisk europaeisk helbredskort i alle medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (31. maj 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til, at nogen medlemsstat skulle have indfoert »smart card«-systemer om smitsomme sygdomme.

Kommissionen har forelagt et forslag til Parlamentets og Raadets beslutning om at stoette medlemsstaternes bestraebelser paa dette omraade ved at etablere et net for epidemiologisk overvaagning og kontrol med smitsomme sygdomme i Faellesskabet ((KOM(96) 78 endelig udg., 7.3.1996. )).

Kommissionen anser det ikke for bevist, at der skulle vaere behov for et saadant kort paa faellesskabsplan, og den har derfor ikke til hensigt at indfoere et obligatorisk helbredskort til stoette for kontrollen med sygdomme.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0955/96 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (22. april 1996)

Om: United Utilities

United Utilities og den amerikanske entreprenoergruppe Bechtel er for oejeblikket i konflikt med de britiske fagforbund GMB, AEEU og TGWU om ikke laengere at anerkende disse som forhandlingspartnere.

Har Kommissionen givet nogen kontrakter til United Utilities og/eller Bechtel eller til nogen af deres datterselskaber? Hvis det er tilfaeldet, hvad siger det saa om EU's holdning til det sociale Europa?

Svar afgivet af Hans Van den Broek paa Kommissionens vegne (30. maj 1996)

Kommissionen bekraefter, at der blev indgaaet kontrakter om olieudstyr i Rusland i henhold til TACIS-programmet for 1993 og om faglig bistand til energisektoren i Usbekistan i henhold til TACIS-programmet for 1994.

Et selskab eller konsortium opfoeres paa indstillingslisten paa grundlag af dets evne til at gennemfoere et projekt i Samfundet af Uafhaengige Stater. Selskaber eller konsortier reagerer paa en indkaldelse af tilbud baseret paa en raekke givne tekniske rammer. Tvister mellem selskaber og fagforbund er underlagt medlemsstaternes lovgivning.