ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1475/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Udviklingsprogrammer i Bolivia

Hvordan har Kommissionen reageret paa de krav, Europa-Parlamentet fremsatte i Liese-betaenkningen (A4-0070/96), om at der boer vaere fuld kontrol med stoetten til narkotikabekaempelseskampagnen, og at de administrative udgifter skal begraenses til et minimum og koordineringen med andre donorer som f.eks. IMF og Verdensbanken forbedres for at sikre, at de forskellige tiltag ikke modvirker hinanden?

Hvordan vil Kommissionen lade Parlamentets henstillinger paavirke EU-stoettede programmer for nedlaeggelse af cocamarker i Bolivia?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af M. Marín paa skriftlige forespoergsler E-1474/96 og E-1475/96 (18. juli 1996)

Med hensyn til de hidtil gennemfoerte foranstaltninger i Bolivia har Kommissionen finansieret et mindre antal foranstaltninger inden for omraadet for alternativ udvikling og afvaenning af narkomaner. Det har isaer drejet sig om foranstaltninger, der har vaeret finansieret via ikke-statslige organisationer (NGO) i Bolivia eller Europa.

Med hensyn til de fremtidige foranstaltninger har Bolivia anmodet om stoette fra Faellesskabets side til finansiering af et omfattende program for alternativ udvikling og fjernelse af cocaplanter i departementet Chapare. Denne anmodning er nu ved at blive naermere gennemgaaet af Faellesskabets instanser. Det er dog klart, at i tilfaelde af, at Kommissionen siger ja til at efterkomme denne anmodning, vil den drage omsorg for, at de samme grundlaeggende betingelser, der finder anvendelse for alle disse udviklingstiltag, bliver noeje overholdt. Dette medfoerer bl.a., at der vil blive soerget for, at de finansierede foranstaltninger er baseret paa et fagligt set solidt grundlag (bl.a. i form af forudgaaende markedsundersoegelser) samt paa en fremgangsmaade, der aktivt inddrager de beroerte parter, og at man undgaa enhver form for bureaukrati.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0832/96 af Hedwig Keppelhoff-Wiechert (PPE) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Diskrimination fra de nederlandske myndigheders side

En borger fra min valgkreds besoegte den nederlandske by Amsterdam. Han benyttede i den forbindelse en offentlig parkeringsplads, som Dienst Parkerbeheer (parkeringsmyndighederne) holder opsyn med. Han anbragte den paakraevede parkeringsmaerkat paa en synlig maade under forruden. Selvom han ville hente sin bil, inden hans parkeringstilladelse udloeb, fik han en boede, og bilens forhjul blev blokeret. Bilens ejer klagede til Dienst Parkerbeheer, som kraevede omgaaende indbetaling af den idoemte boede. Til trods for adskillige klager fik han ikke tilbagebetalt den uretfaerdige boede. Alle klager blev afvist som ubegrundede.

1. Har Kommissionen kendskab til disse uretfaerdige fremgangsmaader? Hvad agter den at foretage sig for at faa dem standset?

2. Mener Kommissionen, at der her er tale om diskriminerende behandling af en EU-borger, naermere betegnet en tysker, i Nederlandene?

3. Indebaerer denne praksis en overtraedelse af EU-lovgivningen?

4. Er Kommissionen enig i, at denne fremgangsmaade stemmer borgerne imod den europaeiske enhedsproces?

5. Vil Kommissionen faa omstoedt de nederlandske myndigheders afgoerelse over for en EU-borger? Er der dermed mulighed for tilbagebetaling af boeden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (23. maj 1996)

Kommissionen har ingen befoejelser til at tage sig af dette spoergsmaal, som udelukkende sorterer under de nederlandske myndigheders kompetence.

Den konkrete sag, det aerede medlem naevner, forekommer ikke af indebaere nogen overtraedelse af faellesskabsretten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1533/96 af Jessica Larive (ELDR) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Sammenlignende undersoegelse af narkotikamisbrug og -afhaengighed i Unionen

Er Kommissionen paa baggrund af forskellene i narkotikapolitikken mellem medlemsstaterne i Unionen rede til

1. at lade foretage en uafhaengig undersoegelse af narkotikamisbrug og -afhaengighed i Den Europaeiske Union?

2. at lade foretage en uafhaengig undersoegelse af gennemfoerelsen af internationale konventioner om narkotika?

Er Kommissionen i bekraeftende fald ikke enig i, at saadanne undersoegelser bedst kan udfoeres af dem, der forvalter narkotikapolitikken, da disse objektivt kan vurdere, at konventioner, der er indgaaet for laenge siden, nu kan medfoere forskelle i gennemfoerelsen og er bagud i forhold til virkeligheden (forskydning fra heroin til f.eks. kemiske narkotika)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (15. juli 1996)

1. Det Europaeiske Overvaagningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug er et EU-agentur oprettet ved Raadets forordning nr. 302/93 ((EFT L 36 af 12.2.1993. )) for at forsyne Faellesskabet og dets medlemsstater med objektive, trovaerdige og sammenlignelige oplysninger om narkotika og narkotikamisbrug og foelgerne heraf. Det mest haandgribelige udtryk for agenturets virksomhed bliver en aarlig statusrapport om narkotikasituationen i Europa. Den foerste rapport, der udkommer i september 1996, forventes at give et nyttigt indblik i situationen.

2. De vaesentligste konventioner, som den internationale indsats bygger paa, er indgaaet i FN-regi. Derfor er det FN's ansvar med henblik paa eventuelle revisioner at foretage en sammenlignende undersoegelse af konventionernes konkrete anvendelse.

Imidlertid afholdt Kommissionen i samarbejde med Parlamentet og det italienske formandssskab i Raadet en workshop i Bruxelles den 25.-26.marts, 1996, for at sammenligne de nationale lovgivninger vedroerende narkotikamisbrug og -afhaengighed. I denne forbindelse er Kommissionen enig med det aerede medlem i, at det er af stoerste betydning, hvordan narkotikapolitikken gennemfoeres i praksis. Desuden glaedede arrangoererne af workshoppen sig over, at en lang raekke nationale myndigheder, der er direkte involveret i haandhaevelsen af denne lovgivning, valgte at deltage i workshoppen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1537/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Overtraedelse af Lausanne-traktaten

Ifoelge oplysninger fra den tyrkiske avis Huerriyet har de tyrkiske myndigheder bebudet, at en landsby i Kallipoli-omraadet i Tyrkiet vil blive oversvoemmet af vand paa grund af en daemning, der er under opfoerelse, og at landsbyens beboere sammen med de kurdiske indbyggere i omraadet vil blive overflyttet til oeen Imvros.

Lausanne-traktaten foreskriver imidlertid udtrykkeligt og klart, at overflytning af nye indbyggere til oeerne Imvros og Tenedos er forbudt, og at begge disse oeer skal have en ordning med selvstyre.

Agter Kommissionen at bringe spoergsmaalet op ved det kommende moede i Associeringsraadet med Tyrkiet?

Svar af givet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (10. juli 1996)

Kommissionen har anmodet de tyrkiske myndigheder om oplysninger vedroerende artiklen i dagbladet Hurriet, som det aerede medlem henviser til.

Disse myndigheder anfoerer, at de overhovedet ingen planer har om at oprette kolonier paa oeerne Imbros og Tenedos.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1450/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Kvinder, en udsat gruppe - kvinders beskaeftigelse og usikkerhed i 1990'erne

Har Kommissionen kendskab til den publikation med titlen »Kvinder, en udsat gruppe - kvinders beskaeftigelse og usikkerhed i 1990'erne«, som britisk LO (TUC) offentliggjorde den 13. marts 1996, hvor der blev sat fokus paa kvinders fortsat saerdeles ugunstige stilling paa arbejdsmarkedet?

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at goere en ende paa kvinders ugunstige stilling paa arbejdsmarkedet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. juli 1996)

Ja, Kommissionen har modtaget den publikation, som det aerede parlamentsmedlem naevner.

I Raadets afgoerelse 95/593/EF om Faellesskabets handlingsprogram paa mellemlang sigt for lige muligheder for maend og kvinder (1996-2000) ((EFT L 335 af 30.12.1995. )) fastslaas det, at et af programmets maal er at fremme lige muligheder for maend og kvinder i en oekonomi i forandring, navnlig paa uddannelses-, erhvervsuddannelses- og arbejdsmarkedsomraadet.

Et af hovedprincipperne i handlingsprogrammet er at integrere ligestillingsaspektet mellem maend og kvinder i alle faellesskabspolitikker og -aktioner. I Kommissionens meddelelse vedroerende dette emne ((KOM(96) 67 endel. udg. )) bekraefter Kommissionen, at den er fast besluttet paa at fremme foranstaltninger til forbedring af kvinders beskaeftigelsessituation og at forbedre deres stilling paa arbejdsmarkedet. Den naevner ogsaa integreringen af ligestillingspolitikken i strukturfondene, som siden forordningerne fra 1993 ((EFT L 193 af 31.7.1993. )) ogsaa omfatter ligestilling blandt sine maalsaetninger samt et krav om, at ligestillingsprincippet skal overholdes ved gennemfoerelsen af foranstaltninger, der finansieres gennem strukturfondene.

Kommissionen laegger endvidere vaegt paa, at ligestillingspolitikken skal indarbejdes i de arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger, der tager sigte paa at bekaempe arbejdsloesheden. Ligestilling paa beskaeftigelsesomraadet er en af de retningslinjer, som Det Europaeiske Raad har vedtaget paa sine moeder i Essen, Cannes og Madrid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1432/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Omdannelse af en kirke til feriepension

Ifoelge en offentliggoerelse i den tyrkisk-cypriotiske avis Cyprus Today har de illegale tyrkisk-cypriotiske myndigheder omdannet Panajia Eleousa Sina-kirken i Karpasia i den besatte del af Cypern til en feriepension. Denne kirke var af Republikken Cyperns Institut for Oldtidsminder den 31. august 1965 blevet betegnet som »kirke-kulturskat«.

Hvordan agter Kommissionen at reagere, og hvilke sanktioner agter den at indfoere for at saette en stopper for det tyrkiske militaers og det officielle Tyrkiets konstante, brutale, provokerende og respektloese handlinger?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-1413/96 og E-1432/96 (5. juli 1996)

Kommissionen har ingen konkrete oplysninger om de af det aerede medlem rejste spoergsmaal.

Den skal naevne, at Faellesskabets politik vedroerende det cypriotiske spoergsmaal paa ny blev slaaet fast ved det sidste moede i Associeringsraadet med Cypern. Forhandlingerne om Cyperns tiltraedelse af Unionen vil blive indledt paa basis af Kommissionens forslag seks maaneder efter afslutningen af regeringskonferencen og under hensyntagen til resultaterne heraf. Faellesskabet har desuden udtrykt sin stoette til en komplet loesning af det cypriotiske spoergsmaal i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsraads resolutioner paa basis af tanken om en cypriotisk foederation bestaaende af to samfund og to zoner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1642/96 af Mikko Roennholm (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Beskatning af importerede alkoholholdige drikkevarer i Chile

Kommissionen foerer for oejeblikket handelspolitiske forhandlinger med Chile. Forhandlingerne drejer sig ogsaa om alkoholholdige drikkevarer. Chile har bl.a. foreslaaet en afgift paa 70% for importeret spiritus, mens beskatningen af tilsvarende indenlandske produkter er betydeligt lavere.

Den paagaeldende afgift er en klar forskelsbehandling af importerede alkoholholdige drikkevarer, og den kan saaledes betragtes som en hindring for den internationale handel. Hvordan har Kommissionen gjort, eller hvordan vil den goere opmaerksom paa dette problem under forhandlingerne med Chile?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (30. juli 1996)

Under forhandlingerne om en ny samarbejdsaftale mellem Faellesskabet og Chile har Kommissionens delegation sat spoergsmaalet om den diskriminerende chilenske beskatning af alkoholholdige drikkevarer fra Faellesskabet paa dagsordenen. Som foelge heraf vil de chilenske myndigheder revidere deres lovforslag og aendre niveauet for beskatningen af alkoholholdige drikkevarer.

Det endelige resultat af dette spoergsmaal er dog stadig usikkert, da der findes forskellige opfattelser herom i Chile, hvor kongressen vil traeffe den endelige afgoerelse. Hvis Kommissionens anstrengelser viser sig at vaere forgaeves, har den meddelt, at den forbeholder sig ret til at rejse spoergsmaalet i Verdenshandelsorganisationen (WTO). Kommissionen haaber dog, at Chile vil respektere den samarbejdsaand, der boer vaere fremherskende mellem de to parter i det nye forhold, og at Chile vil foreslaa en acceptabel loesning paa dette problem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1546/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Private flyselskaber i Graekenland

Ifoelge offentliggoerelser i den graeske og udenlandske presse er der efter liberaliseringen af flytransporten og det voksende antal private selskaber, herunder charterselskaber, i Graekenland konstateret overtraedelser af faellesskabsbestemmelserne. I disse offentliggoerelser naevnes det, at der foretages ulovlig indregistrering af fly, ulovlige flyvninger med fly fra udenlandske flyselskaber uden godkendelse til trods for, at der er indfoert forbud, og overtraedelser af bestemmelserne vedroerende stoejniveau og beskaeftigelse af personale. Der kan endvidere saettes spoergsmaalstegn ved disse virksomheders oekonomiske baeredygtighed, eftersom de ofte er i restance med betaling af afgifter, lufthavnsskat m.m.

Hvis ovennaevnte oplysninger er korrekte, er der umiddelbar risiko for flyvesikkerheden og misbrug af konkurrencepositionen i forhold til de flyselskaber, der overholder reglerne. Kommissionen bedes paa denne baggrund oplyse foelgende: Er den bekendt med disse forhold? Agter den at undersoege sagen naermere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock 30. juli 1996

I henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 2407/92 ((EFT L 240 af 24.8.1992. )) om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber, er det fortrinsvist op til den medlemsstat, der har udstedt en driftslicens til et luftfartsselskab, at undersoege om selskabet har den finansielle og tekniske kapacitet til at drive virksomhed under acceptable sikkerhedsforhold. Kommissionen overvaager, at medlemsstaterne gennemfoerer forordningen korrekt, i overensstemmelse med dens generelle befoejelser i henhold til EF-traktaten. Kommissionen har imidlertid ikke kendskab til de overtraedelser af faellesskabslovgivningen, som det aerede medlem henviser til.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1640/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Afgraensning af landomraader for den oprindelige befolkning i Brasilien

I januar vedtog Brasiliens regering en ny bekendtgoerelse om afgraensningen af landomraader for den oprindelige befolkning. I forbindelse med de nye bestemmelser er der indgivet klager over en lang raekke landomraader, der er eller foreslaas afgraenset for den oprindelige befolkning.

Disse omfatter 15 landomraader, der udgoer en del af det brasilianske pilotprograms projekt for afgraensning af landomraader for den oprindelige befolkning, som Kommissionen medfinansierer gennem Rainforest Trust Fund.

Har Kommissionen kendskab til de skridt, Verdensbanken har taget mod den nye bekendtgoerelse paa grund af dens indvirkning paa landomraader, der er eller er ved at blive afgraenset med penge fra Verdensbanken?

Hvilke skridt har Kommissionen taget mod bekendtgoerelsen og dens eventuelle indvirkning paa pilotprogrammet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (10. juli 1996)

Kommissionen har ikke noget kendskab til nogen foranstaltning truffet af Verdensbanken mod bekendtgoerelse 1775. Verdensbanken reagerer ikke direkte, men foelger gennemfoerelsen af programmerne og tilpasser dem om noedvendigt til den nye situation.

For saa vidt angaar Kommissionens foranstaltninger, boer det paapeges, at de 15 omraader under pilotprogrammet, som har vaeret genstand for en retlig strid, ikke vil blive finansieret, foer situationen er loest, og omraaderne er blevet afgraensede.

De andre foranstaltninger ivaerksat af Kommissionen omfatter en loebende dialog med de brasilianske myndigheder og en anmodning til justitsministeren om at tildele »Fundação Nacional de Apoio aos Indígenas« (FUNAI) midler for at muliggoere en hurtig afslutning af afgraensningsprocessen.

Kommissionen har overvaaget anvendelsen af de disponible midler til gennemfoerelse af afgraensningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1728/96 af Claude DESAMA til Kommissionen. Posttakster inden for Den Europæiske Union



EF-Tidende nr. C 305 af 15/10/1996 s. 0119



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1728/96 af Claude Desama (PSE) til Kommissionen (25. juni 1996) Om: Posttakster inden for Den Europaeiske Union Hvorfor skal et brev, der sendes fra Belgien til OEstrig eller Sverige, frankeres med 36 bfr. i stedet for de 16 bfr., som er den gaeldende takst for breve til alle de oevrige medlemsstater, skoent der er gaaet adskillige maaneder siden de tre nye medlemsstaters tiltraedelse? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (1. august 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2461/95 fra Otto von Habsburg ((EFT C 9, 15.1.1996. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1569/96 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Doedsstraf

I den amerikanske stat Utah har tusinder af frivillige tilbudt sig til skydning af en doedsdoemt, som havde anmodet om at blive henrettet af en eksekutionspeloton.

Hvilke muligheder er der for at undgaa, at en lignende situation gentager sig i en af Den Europaeiske Unions medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (22. juli 1996)

Forespoergselens genstand ligger uden for Kommissionens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0335/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Raadet (26. februar 1996)

Om: Private vagtvaern

Det fremgaar med al tydelighed af statistiske oplysninger, at den organiserede kriminalitet vinder terraen i hele Europa i en situation, hvor de traditionelle ordensstyrker er alt for faatallige til at imoedegaa dette faenomen. Derfor er der overalt i Europa opstaaet talrige private vagtvaern, hvilket paa den ene side viser, at der mangler lovgivning paa omraadet, og paa den anden side har foert til, at der er opstaaet vagtvaern, der ikke tager deres opgave alvorligt nok, hvilket kun foerer til en yderligere foroegelse af den situation, der var baggrunden for vagtvaernenes opstaaen.

Finder Raadet det ikke noedvendigt at udstede et direktiv med regler og ensartede forskrifter for alle medlemsstater, der kan foere til en forbedring af kvaliteten af og garantierne bag de firmaer, der arbejder i denne sektor?

Svar (7. august 1996)

Raadet har indtil nu ikke droeftet muligheden for at indfoere specifikke instrumenter for private vagtvaern. Et saadant arbejde kunne overvejes i forbindelse med det mere generelle spoergsmaal om forebyggelse af kriminalitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0130/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Raadet (7. februar 1996)

Om: Raadets manglende vedtagelse af forordningerne vedroerende samfinansiering af foranstaltninger med NGO'er og decentraliseret samarbejde

Paa samlingen i december 1995 undlod Raadet (udviklingssamarbejde) at vedtage de to forordninger vedroerende samfinansiering af foranstaltninger med ikke-statslige organisationer og decentraliseret samarbejde.

Kan Raadet forklare, hvordan det kan vaere, at nogle medlemsstater har anmodet om et "udvalg" til at forvalte budgetposter, der i mange aar har fungeret godt nok uden noget "udvalg"?

Svar (18. juli 1996)

Raadet droefter aktivt forslagene til forordninger om samfinansiering med NGO'erne og decentraliseret samarbejde. Det haaber at kunne fastlaegge sine faelles holdninger i naer fremtid. Disse faelles holdninger vil herefter blive fremsendt til Parlamentet.

Raadet kan ikke kommentere nogle delegationers holdning til fremgangsmaaden med et udvalg, der skal udtale sig om de aarlige generelle retningslinjer for denne politik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1364/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, NGO'er og diverse organisationer

Vedroerende budgetpost B7-701 (stoette til demokrati i de uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen) bedes Europa-Kommissionen fremlaegge en fuldstaendig fortegnelse over, hvilke foreninger, NGO'er eller organisationer der har modtaget faellesskabsstoette, samt det noejagtige stoettebeloeb for det senest afsluttede regnskabsaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (14. juli 1996)

Demokratiprogrammet har to klart adskilte, men komplementaere mekanismer for udvaelgelse af aktiviteter og bevilling af midler. Den ene gaar ud paa direkte identifikation af aktiviteter foretaget af Kommissionen selv paa basis af prioriteringer fastlagt af EU-institutionerne, medlemsstaterne, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder samt Europaraadet (topstyrede initiativaktioner), medens den anden gaar ud paa udvaelgelse af de bedste forslag, der forelaegges af ikke-statslige organisationer (NGO'er), der har en interesse i saerlige aspekter af styrkelsen af demokratiet (bundstyrede aktiviteter).

Fortegnelser over syv topstyrede initiativaktioner og 55 bundstyrede aktiviteter i forbindelse med Tacis' demokratiprogram (1995-budgettet) sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0779/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Raadet (1. april 1996)

Om: Femte miljoehandlingsprogram - »Mod en baeredygtig udvikling«

Kan Raadet under henvisning til betydningen af procedurerne med faelles beslutningstagning mellem Parlamentet og Raadet vedroerende femte miljoehandlingsprogram »Mod en baeredygtig udvikling« med hensyn til disse procedurer oplyse, om ikke det anser det for hensigtsmaessigt at begynde at gaa frem efter en egentlig plan i stedet for en »strategi«, og om ikke det ville vaere nyttigt at indfoere et afbalanceret samarbejde mellem alle de beroerte parter, herunder de forskellige involverede omraader og NGO'erne?

Svar (18. juli 1996)

1. Raadet og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Raadet, bifaldt i en resolution af 1. februar 1993 ((EFT C 138 af 17.5.1993, s. 1. )) de generelle linjer og strategien i det program som Kommissionen havde forelagt. De opfordrede Kommissionen til at fremsaette egnede forslag til gennemfoerelse af programmet, for saa vidt det vedroerte indsatsen paa faellesskabsplan, og forpligtede sig til at traeffe afgoerelse om disse forslag saa hurtigt som muligt under hensyn til de retningslinjer mht. vejledende maalsaetninger, konkrete maal og tidshorisonter, der var fastsat i programmet.

2. Det fremgik i oevrigt af resolutionen, at der skulle foretages en revision af programmet inden udgangen af 1995 for at fastslaa, i hvilket omfang de deri angivne maalsaetninger og prioriteter fortsat var gaeldende.

3. Paa grundlag af en statusrapport om programmets gennemfoerelse og en opdateret miljoeberetning fra Det Europaeiske Miljoeagentur har Kommissionen for nylig forelagt et forslag til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse om revision af programmet ((Dok. 5641/96. )). Formaalet med forslaget er, at bekraefte Faellesskabets politiske engagement i forbindelse med fremgangsmaaden og strategien i programmet, og at sikre en mere effktiv gennemgoerelse gennem en styrkelse af Faellesskabets initiativer paa ville hoejtprioriterede omraader.

Det er paa grundlag af dette forslag, som ikke aendrer selve programmet, at Raadet og Europa-Parlamentet skal traeffe afgoerelse efter den faelles beslutningsprocedure.

4. For saa vidt angaar det aerede parlamentsmedlems oenske om et afbalanceret samarbejde mellem alle de beroerte parter, mindes der om, at ovennaevnte resolution slutter af med en opfordring til alle EF-institutionerne, medlemsstaterne, erhvervslivet og borgerne om at anerkende deres respektive ansvar for, at miljoeet bevares og om at deltage fuldt ud i gennemfoerelsen af programmet. Denne opfordring gentages i begyndelsen af forslaget til afgoerelse om revision, og Raadet vil utvivlsomt ikke undlade paa ny at understrege den betydning, det tillaegger dette element.