ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0861/99

af Carlos Coelho (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Den faelles fiskeripolitik

Kommissionen har netop forelagt et forslag til forordning om fastlaeggelse af en fortegnelse over en raekke former for adfaerd, der i alvorlig grad kraenker den faelles fiskeripolitik.

Ved en gennemgang af den paagaeldende fortegnelse fremgaar det, at der ikke er nogen som helst henvisning til kraenkelser af de fleraarige udviklingsprogrammer (FUP) om tilpasning af fiskerflaadernes fangstkapacitet til fiskeressourcerne inden for hver medlemsstat. Da en raekke medlemsstater opfylder disse maalsaetninger ved at reducere deres fiskerflaades fangstkapacitet (f.eks. Portugal) i modsaetning til andre medlemsstater, hvoraf nogle endog oeger fiskerflaadens fangstkapacitet (f.eks. Frankrig, Holland eller Italien), er der opstaaet en uacceptabel situation med konkurrenceforvridning, fordi de lande, der har gjort sig skyldige i ovennaevnte forsoemmelser, ikke straffes.

Europa-Parlamentet har derfor over for Kommissionen (A4-0046/98 - betaenkning af Cunha)(1) understreget noedvendigheden af at indfoere et regelsaet, som tvinger medlemsstaterne til at opfylde maalsaetningerne i de fleraarige udviklingsprogrammer, og som medfoerer ivaerksaettelse af sanktioner i tilfaelde af manglende opfyldelse.

Paa baggrund af at ovennaevnte er udtryk for en adfaerd, der i alvorlig grad kraenker den faelles fiskeripolitik, og som foerer til en reel afstraffelse af de lande, der opfylder bestemmelserne, samtidig med at den - paa en bagvendt maade - beloenner de lande, der kraenker faellesskabsbestemmelserne, anmodes Kommissionen om at besvare foelgende: Hvorfor har Kommissionen endnu ikke fulgt Europa-Parlamentets henstilling op? Agter Kommissionen at reagere herpaa, og paa hvilke vilkaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(21. april 1999)

Kommissionen er enig i, at Kommissionen boer ivaerksaette passende foranstaltninger, herunder sanktioner mod medlemsstater, som ikke opfylder maalsaetningerne i de fleraarige udviklingsprogrammer for fiskerflaaden, som anbefalet af Parlamentet i Hr. Cunhas betaenkning.

Mange af disse anbefalinger er medtaget i Kommissionens forslag til Raadets forordning om de naermere regler og betingelser for strukturforanstaltningerne for fiskeriet(2), som klart tilkendegiver, at visse sanktioner gennemfoeres, hvis udviklingsprogrammerne ikke respekteres. Dette forslag er p.t. til behandling i Raadet.

(1) EFT C 104 af 6.4.1998, s. 278.

(2) EFT C 16 af 21.1.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0625/99

af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Kommissionens besvarelser af skriftlige forespoergsler

Ifoelge artikel 42 i Europa-Parlamentets forretningsorden skal Kommissionen inden for en frist paa seks uger besvare en skriftlig forespoergsel fra et af Europa-Parlamentets medlemmer. Det har imidlertid i praksis vist sig, at Kommissionens besvarelsesfrist for adskillige forespoergsler straekker sig til naesten 3 maaneder.

Hvorfor kan Kommissionen ikke for de fleste forespoergsler overholde den frist paa seks uger, der er fastsat i Parlamentets forretningsorden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(15. april 1999)

Kommissionen goer sit bedste for at opfylde sin forpligtelse i henhold til EF-traktatens artikel 140 med hensyn til at besvare spoergsmaal fra Europa-Parlamentets medlemmer. Den anvender betydelige ressourcer paa at give saa fyldestgoerende svar saa hurtigt som muligt. Disse svar kraever undertiden omfattende undersoegelser eller endog henvendelser til medlemsstaterne.

Kommissionen besvarer et stort antal forespoergsler inden for den frist paa seks uger, der er fastsat i Europa-Parlamentets forretningsorden, men det er ikke altid muligt at overholde denne frist. Den gennemsnitlige besvarelsestid paa 6 uger og 4 dage i 1998 kan forbedres. Kommissionen forsoeger at holde sig inden for den frist, der er fastsat af Parlamentet.

Det aerede medlem vil vaere bekendt med, at overholdelse af den formelle fremgangsmaade for at stille forespoergsler til Kommissionen, der er fastsat i EF-traktatens artikel 140, har en raekke konsekvenser (anvendelse af 11 officielle sprog, koordination mellem tjenestegrene, udformning af et svar, der tager hensyn til det kollegiale ansvar, offentliggoerelse i EFT), som uvaegerligt vil tage en vis tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0851/99

af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Tidsfrister for momsbetaling

Er det Kommissionen bekendt, at der mellem de forskellige medlemsstater er bemaerkelsesvaerdigt store forskelle i tidsfristerne for momsbetaling?

Er det Kommissionen bekendt, at momsen efter det i Tyskland gaeldende system skal vaere beregnet og betalt inden den 10. i den efterfoelgende maaned, medens momsen efter det nederlandske system foerst skal betales ved udgangen af den efterfoelgende maaned?

Har Kommissionen planer at om traeffe foranstaltninger til at harmonisere disse forskellige systemer?

I bekraeftende fald hvordan?

I benaegtende fald hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(4. maj 1999)

Ifoelge artikel 22, stk. 4 og 5, i Raadets sjette direktiv af 77/380/EOEF om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter(1) skal enhver afgiftspligtig person afgive en angivelse inden for en af hver medlemsstat naermere fastsat frist. Denne frist maa hoejst vaere paa to maaneder efter udloebet af hver afgiftsperiode at regne. I princippet skal enhver afgiftspligtig person indbetale mervaerdiafgiftens nettobeloeb samtidig med afgivelsen af den periodiske angivelse. Medlemsstaterne kan dog fastsaette en anden tidsfrist for indbetalingen af dette beloeb eller opkraeve acontobeloeb.

Hidtil har Kommissionen ikke haft til hensigt yderligere at harmonisere reglerne om tidsfristerne for momsbetaling, eftersom de nuvaerende forskelle mellem medlemsstaterne ikke anses for at fordreje den maade, det faelles marked fungerer paa.

(1) EFT L 145 af 13.6.1977.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0713/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi i den autonome region Navarra for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0077/99

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Nedrivning af en graesk historisk bygning i Skopje

Myndighederne i byen Resna i FYROM (Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien) besluttede den 12. januar 1999, at et af de mest bemaerkelsesvaerdige historiske graeske mindesmaerker i landet skulle rives ned. Det drejer sig om den graeske drengeskole, hvor der allerede fra 1800 gik graeske elever fra omraadet Pelagonia, og hvor den store graeske personlighed fra oplysningstiden, Kosmas o Aitolos, underviste. Skolen blev revet ned med tilladelse (efter en kort procedure) fra FYROM's undervisningsministerium.

Denne handling er et af de adskillige provokerende skridt, som regeringen i Skopje har taget, hvad angaar mindesmaerkerne for den graeske kultur. For nylig forsvandt ogsaa de graeske inskriptioner fra Ajios Georgios-kirken, bygget i 1842, i byen Resna, og inskriptionerne fra de graeske grave paa Ajia Triada-kirkegaarden. Hvordan agter Kommissionen at reagere for at soerge for, at FYROM opfoerer sig som en ordentlig europaeisk stat, idet landet baade modtager stoette som et led i Phare-programmet og gennem Den Europaeiske Investeringsbank (EIB)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(1. marts 1999)

Kommissionen er bekendt med de beklagelige forhold i FYROM (Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien), som det aerede medlem naevner, blandt andet nedrivningen af et af de historiske graeske mindesmaerker. Kommissionen har via sin udsendte medarbejder i Skopje kontaktet lederen af forbindelseskontoret for Den Hellenske Republik i denne by, som meddelte at han allerede havde reageret over for myndighederne i landet, da det drejer sig om et bilateralt spoergsmaal.

Alt efter hvilke foranstaltninger der vil blive truffet som foelge af disse begivenheder, kan Kommissionen eventuelt beslutte at orientere de aktiviter paa det kulturelle omraade, der er i gang i forbindelse med Phare-programmet, i en saadan retning, at der ogsaa ydes stoette til bevarelsen af de graeske mindesmaerker i landet. Der vil dog ikke i fremtiden blive afsat midler fra Phare-programmet til aktioner paa det kulturelle omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0638/99

af Hanja Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(16. marts 1999)

Om: Arrestationen af en menneskerettighedsforkaemper i Indonesien

Har Kommissionen kendskab til arrestationen af den ikke-voldelige menneskerettighedsforkaemper Izack Windesi sammen med otte andre menneskerettighedsforkaempere i Irian Jaya?

Er Kommissionen villig til at rette henvendelse til de indonesiske myndigheder for at faa klarlagt, hvilke anklager der vil blive rejst mod disse personer, og hvordan de vil blive retsforfulgt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(19. april 1999)

Kommissionen har faaet meddelelse om, at Iszack Windesl blev arresteret i februar 1999 i Irian Jaya sammen med et antal andre menneskerettighedsforkaempere og stadig er tilbageholdt. Kommissionen soeger i oejeblikket at indsamle saa mange oplysninger som muligt i samarbejde med medlemsstaterne med henblik paa at rette henvendelse til de indonesiske myndigheder om sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0107/99

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) , Raimo Ilaskivi (PPE) , Jyrki Otila (PPE) og Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(2. februar 1999)

Om: Fremrykkelsen af indfoerelsen af eurosedler og -moenter med et aar

Enkelte medlemsstater har med god grund foreslaaet, at indfoerelsen af eurosedler og -moenter fremrykkes med et aar. For at de noedvendige sedler og moenter kan naa at blive fremstillet, burde tidsplanen hurtigt tages op til fornyet overvejelse. Kan Kommissionen oplyse, om den agter at traeffe foranstaltninger for at afkorte overgangsperioden for euroen med et aar, og om den agter at forberede dette saaledes, at de noedvendige beslutninger kan traeffes inden begyndelsen af det finske formandskab?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(16. marts 1999)

Raadet fastsatte i artikel 10 og 11 i Raadets forordning (EF) 974/98 af 3. maj 1998(1), at pengesedler og moenter, der er denomineret i euroenheden, skal bringes i omloeb fra den 1. januar 2002. Datoen for indfoerelse af eurosedler og -moenter blev fastlagt efter omfattende hoeringer af alle beroerte parter.

Paa forslag fra nogle medlemsstater blev sagen paa ny behandlet paa raadsmoedet (oekonomi- og finansministrene) den 18. januar 1999. Det fremgik af droeftelsen i Raadet, hvori inddroges Den Europaeiske Centralbank, at der var megen toeven over for en fremskyndelse af indfoerelsen af eurosedler og -moenter, eftersom dette ikke ansaas for at vaere hverken teknisk gennemfoerligt eller oenskeligt, idet de beroerte parter har fastlagt deres ombytningsstrategi paa grundlag af Raadets tidsplan. Kommissionen fik i opdrag at undersoege sagen naermere, og den vil aflaegge beretning paa et passende tidspunkt.

(1) EFT L 139 af 11.5.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0162/99

af Antonios Trakatellis (PPE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Forsinket udbetaling af EU's stoette til landbruget

Der er konstateret betragtelige forsinkelser i forbindelse med udbetalingerne af faellesskabsstoetten til landbrugerne i Graekenland med den ordning, der gaelder i dag. For nylig blev udbetalingen af faellesskabsstoetten til korn, bomuld m.m. udsat to gange, hvilket medfoerte, at producenterne led tab. Det graeske landbrugsministerium er i faerd med at forberede en ny ordning for udbetaling af EU-stoetten, der skal traede i kraft fra april 1999 og erstatte den gamle.

1. Ved Kommissionen, at forsinkelserne i forbindelse med udbetaling af EU-stoetten til de graeske landbrugere er overordentlig store, og om saadanne forsinkelser ogsaa forekommer i andre medlemsstater?

2. Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen traeffe, saa der ikke opstaar forsinkelser med hensyn til betalingen af stoetten til de graeske landbrugere og landbrugerne generelt, og hvordan er det muligt at beskytte landbrugerne mod en saadan praksis?

3. Hvad skyldes forsinkelserne, og hvordan vurderer Kommissionen gennemfoerelsen af den nuvaerende ordning for udbetaling af faellesskabsstoette til landbrugerne i Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. marts 1999)

1. Efter Kommissionens opfattelse er situationen for forsinkede udbetalinger af landbrugsstoette ikke speciel i Graekenland i forhold til de oevrige medlemsstater.

2. For at tilskynde medlemsstaterne til at udbetale stoetten rettidigt har Kommissionen indfoert den ordning, der er fastlagt i artikel 4 i forordning (EF) 296/96 af 16. februar 1996 om de oplysninger, som medlemsstaterne skal fremsende, og om maanedlig bogfoering af de udgifter, der finansieres gennem Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, og om ophaevelse af forordning (EOEF) 2776/88(1), og som indebaerer, at medlemsstater, der ikke overholder fristerne for udbetaling af landbrugsstoette til modtagerne, skal betale en bod. Graekenland hoerer til de medlemsstater, for hvilke der er gennemfoert finansielle korrektioner paa grund af forsinkelser.

3. Kommissionen mener, at det er noedvendigt at forbedre ordningen for forvaltning for udbetaling af EF-landbrugsstoette i Graekenland betydeligt. Den graeske administration er ved at oprette nye udbetalende organer, hvis effektivitet for tiden vurderes af Kommissionen, og som snart skulle forbedre situationen i Graekenland.

(1) EFT L 39 af 17.2.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0734/99

af James Moorhouse (ELDR) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Finansiering af Den Tyrkisk-Europaeiske Fond

Kan Kommissionen svare paa foelgende:

1. Finansierer EU Den Tyrkisk-Europaeiske Fond (TEF), et organ, der er blevet stiftet i London for at fremme forbindelserne mellem EU og Tyrkiet, og hvilket beloeb drejer det sig i bekraeftende fald om?

2. Vil TEF i benaegtende fald vaere berettiget til stoette, og har den henvendt sig til Kommissionen i denne henseende?

3. Kan Kommissionen - saafremt TEF modtager, eller er berettiget til at modtage, EU-stoette - redegoere for, hvordan den kan sikre, at TEF ikke offentliggoer vildledende eller ukorrekt information om Tyrkiet paa europaeiske skatteyderes regning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(15. april 1999)

Faellesskabet finansierer ikke Det Tyrkisk-Europaeiske Institut, som er blevet oprettet i London. Efter en henvendelse fra instituttet underrettede Kommissionen dets administrerende direktoer om, at den ikke kunne finansiere udgifter i forbindelse med instituttets aktiviteter. Kommissionen anfoerte, at det maatte paahvile de tyrkiske myndigheder eller tyrkiske erhvervsliv at finansiere aktiviteter, der tager sigte paa at "oplyse offentligheden og myndighederne om baggrunden for Tyrkiets ansoegning om EU-medlemskab og grundene til, at medlemsstaterne burde reagere positivt paa denne anmodning".
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0076/99

af Yvonne Sandberg-Fries (PSE) til Kommissionen

(20. januar 1999)

Om: Kommissionens forhold til Informationskontoret i Sverige

For mere end et aar siden satte chefen for Kommissionens Informationskontor i Sverige i en skriftlig henvendelse til formanden for den svenske Rigsdag spoergsmaalstegn ved visse udtalelser om spoergsmaal om EU-skat, som rigdagsmedlemmer havde fremsat i de svenske medier. Denne optraeden fra Informationskontorets side vakte betydelig roere i de svenske medier. Kommissionens formand har i en skrivelse til den svenske statsminister kritiseret en udtalelse, som statsministeren skulle have fremsat i et interview i et svensk nyhedsprogram. Det skete i forbindelse med Europa-Parlamentets afsloering af uregelmaessigheder og paastande om svig inden for Kommissionen. I brevet henvises der til et standpunkt, som statsministeren aldrig har fremsat. Som en umiddelbar foelge af denne tolknings- og/eller oversaettelsesfejl, som oprindeligt stammer fra Kommissionens Informationskontor i Sverige, har denne skrivelse fra Kommissionens formand faaet stor opmaerksomhed i de svenske medier.

Mener Kommissionen paa baggrund af ovennaevnte begivenheder, at Kommissionens Informationskontor i Sverige fungerer tilfredsstillende?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0075/99 og P-0076/99

(25. februar 1999)

Som det aerede medlem oplyser, har Kommissionens formand tilstillet den svenske statsminister, Goeran Persson, en personlig skrivelse. Det var paa ingen maade Kommissionens formands hensigt at rokke ved stats- og regeringschefernes ret til at kommentere pressens oplysninger om Kommissionens funktionsmaade. Formanden oenskede blot over for sin kollega at give sit synspunkt til kende vedroerende de udtalelser, der var blevet ham forelagt. Han har vaeret saa omhyggelig at anfoere, at han i sine bemaerkninger gik ud fra, at den svenske statsministers udtalelse var korrekt gengivet. Den svenske statsminister har efterfoelgende besvaret formandens skrivelse og klargjort disse forhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0230/99

af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Midler til netvaerket af fora til fremme af baeredygtig udvikling i byerne

Netvaerket af fora til fremme af baeredygtig udvikling i byerne blev oprettet som reaktion paa Kommissionens groenbog om bymiljoe (KOM(90) 0218 og det 5. handlingsprogram vedroerende miljoeet og baeredygtig udvikling (KOM(92) 0023). Normalt ville netvaerkets sekretariatsfunktionerne vaere blevet udfoert i henhold til en kontrakt om teknisk bistand fra GD X, men en saadan kontrakt blev imidlertid aldrig indgaaet. I mangel af et sekretariat har Det Internationale Institut for Bymiljoe derfor varetaget sekretariatsfunktionerne.

1. Stoetter GD X arbejdet i netvaerket af fora til fremme af baeredygtig udvikling i byerne?

2. Hvordan kan det vaere, at det noedvendige arbejde til koordination af netvaerkets virksomhed er blevet udfoert uden betaling siden 1995?

3. Hvordan er det muligt, at det organ, der varetager koordinationsvirksomheden, aldrig har modtaget noget svar paa sin anmodning om betaling?

4. Hvorfor blev der ikke indgaaet nogen kontrakt med koordinationsorganet vedroerende dets arbejde, til trods for tilsagn fra GD X herom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(30. marts 1999)

1. Kommissionen vurderer positivt det arbejde, der goeres i netvaerket af fora til fremme af baeredygtig udvikling i byerne. Der er tale om et forsoegsnetvaerk bestaaende af 19 medlemmer. I loebet af 1999 vil Kommissionen gaa i gang med evalueringen af netvaerket med henblik paa at traeffe beslutninger om dettes fremtid.

2. Arbejdet med samordning af netvaerket af fora til fremme af baeredygtig udvikling i byerne sikres af Kommissionen, naermere betegnet GD X, kontoret for relae-infocentre, paa samme maade som netvaerket af informationscentre i landdistrikter (110 medlemmer) og netvaerket af EU Info Points (85 medlemmer).

3. Det Internationale Institut for Byudvikling i Delft har for kontoret for relae-infocentre forelagt et finansieringsforslag med henblik paa netvaerkets drift. Forslaget kunne ikke tages i betragtning, da der var tale om virksomhed, der skal styres direkte af Kommissionen. Instituttet har faaet mundtlig besked herom. Der blev ikke udfaerdiget et skriftligt svar dengang, eftersom mundtlige udvekslinger med instituttet var meget hyppige som med alle relaeer.

4. GD X har paa intet tidspunkt mundtligt forpligtet sig over for instituttet med hensyn til netvaerkets drift, jf. den i punkt 3 anfoerte aarsag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0064/99

af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Grundlaeggende principper i EF vedroerende atomkraft

Mens nogle lande oensker at afvikle deres atomkraftvaerker og dermed svaekke denne energikildes betydning i den vestlige verden, spaar tilhaengerne, at atomkraften uundgaaeligt vil faa et genopsving inden for de naeste tyve aar.

Diskussionerne, der mere er praeget af foelelser end fornuft, paavirker imidlertid situationen og udsigterne for en energikilde, som er mindre forurenende end kraftproduktion paa grundlag af kul, olie eller naturgas.

Kan Kommissionen under henvisning til det ansvar, der i henhold til retsakterne paahviler den paa atomkraftomraadet, oplyse, hvilken holdning den har haft og vil have med hensyn til at foretage en korrekt opstilling over for offentligheden af atomkraftens reelle fordele og endnu ikke loeste problemer i forbindelse med et voksende energibehov paa verdensplan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(3. marts 1999)

Den civile kerneenergis nuvaerende og fremtidige rolle i forbindelse med Faellesskabets energiforsyning samt i verden som helhed er blevet naermere undersoegt af Kommissionen i dennes meddelelse om kerneenergiindustrien i Den Europaeiske Union: vejledende kerneenergiprogram i henhold til Euratom-traktatens artikel 40(1).

I meddelelsen undersoeges bl.a. kerneenergiindustriens vaesentligste karakteristika, ligesom udfordringerne hermed defineres.

(1) KOM(97) 401 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0587/99

af Nuala Ahern (V) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Anmodning om yderligere oplysninger i tilknytning til skriftlig forespoergsel E-0370/98

Vil Kommissionen, i fortsaettelse af svaret af 27. marts 1998 paa min skriftlige forespoergsel E-0370/99(1), lave en liste over de ngo'er, hvis bekymringer vedroerende atomtransporter er blevet forelagt for Den Staaende Arbejdsgruppe om Sikker Transport af Radioaktivt Materiale i loebet af de sidste fem aar? Hvilke bekymringer havde ngo'erne, og hvilke foranstaltninger har Den Staaende Arbejdsgruppe og Kommissionen truffet som svar paa disse bekymringer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(3. maj 1999)

Det aerede medlem vil kunne finde oplysninger om enkeltheder i Den Staaende Arbejdsgruppe om Sikker Transport af Radioaktivt Materiales virksomhed i Kommissionens svar paa den skriftlige forespoergsel P-3454/98 af fru Bloch von Blottnitz(2).

Selv om gruppen i forbindelse med sit arbejde jaevnligt er blevet opfordret til at undersoege visse ikke-statslige organisationernes betaenkeligheder, er de behandlede emner og de holdninger, der er givet udtryk for, fortrolige.

(1) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 55.

(2) EFT C 320 af 6.11.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0666/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under "maal 1-regioner" og nyder godt af betydelig faellesskabsstoette.

For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Raadets forordning, KOM(98) 0131(1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre aar, hvor der foreligger tal fra Eurostat.

For oejeblikket foreligger der kun data for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Kan Kommissionen oplyse data for disse aar for Katalonien?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.