ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3787/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Transport af radioaktive materialer ad luftvejen

Har Kommissionen kendskab til, hvilke flyselskaber i EU der er autoriserede til at transportere radioaktive materialer ad luftvejen?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-3786/98 og E-3787/98

(16. februar 1999)

Transport af radioaktive materialer sker i overensstemmelse med Den Internationale Atomenergiorganisation's bestemmelser og for lufttransportens vedkommende i henhold til de tekniske krav, der er vedtaget af Den Internationale Trafikflyvningsorganisation (ICAO), og som anvendes af samtlige EU-medlemsstater. Disse krav gaelder saavel for fragtflyvninger som for passagerflyvninger. Ethvert flyselskab, som har licens til at medfoere fragt, har ogsaa tillladelse til at transportere radioaktive materialer, forudsat at det opfylder de dermed forbundne krav (hovedsagelig for saa vidt angaar emballages udformning og brudstyrke).

Eftersom Kommissionen er af den opfattelse, at overholdelsen af disse krav indebaerer de noedvendige garantier for sikker transport af saadanne materialer, har den ikke fremsat forslag til faellesskabslovgivning paa dette omraade.

Dette spoergsmaal - ligesom andre sikkerhedsspoergsmaal - er naturlig genstand for vedvarende overvejelser. De ansvarlige myndigheder vil reagere paa en hvilken som helst aendring i forholdene, som kan faa indflydelse paa det nuvaerende sikkerhedsniveau.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3119/98

af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Hampdyrkning i Finland

Ifoelge oplysninger i aviserne er man i Finland med EU-stoette begyndt at dyrke hamp, hvilket har givet gode resultater. Nu er det imidlertid kommet frem, at det i nogle tilfaelde ikke har vaeret muligt at afsaette hampen, og at man derfor har ladet den ligge i bunker i udkanten af markerne - og at der ikke desto mindre er blevet udbetalt EU-stoette.

Det kan ikke vaere rimeligt at anvende EU-midler, der stammer fra skatteyderne, paa denne form for landbrugsstoette. Enten boer EU ogsaa yde stoette til markedsfoering, hvilket ville vaere landbrugspolitisk fornuftigt, eller ogsaa maa man goere udbetaling af stoetten afhaengig af, at den dyrkede hamp faktisk afsaettes.

Hvorledes kan dette problem efter Kommissionens opfattelse loeses?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(19. november 1998)

Med Raadets forordning nr. 1308/70 af 29. juni 1970 om den faelles markedsordning for hoer og hamp(1) indfoertes en stoette pr. hektar til produktion af hamp i Faellesskabet. Stoetten til hamp ydes alene, hvis den dyrkes paa grundlag af saasaed fra sorter, hvis indhold af euforiserende stoffer (tetrahydrocannabinol) ikke overstiger 0,3 %. Denne graense nedsaettes til 0,2 % efter hoestaaret 2001/2002.

Desuden kan stoetten alene udbetales for arealer, som er fuldt tilsaaet og hoestet, og hvor der er udfoert normalt markarbejde.

For saa vidt angaar isaer Finland, boer det understreges, at arealer tilsaaet med hamp er kommet op paa hele 1 286 hektar for 1998 (foreloebigt tal) mod 2 ha i 1996 og 53 ha i 1997.

Der findes ingen forpligtelser vedroerende betingelser for oplagring af det hoestede produkt. I overensstemmelse med den forpligtelse, som Kommissionen indgik inden for rammerne af prispakken for 1997/1998 om at stille forslag om hensigtsmaessige foranstaltninger i hampsektoren, har Raadet for det kommende hoestaar 1999/2000 indfoert et system med obligatoriske kontrakter mellem producenter og den foerste forarbejdningsvirksomhed, forpligtelse til forarbejdning og et system om godkendelse af den foerste forarbejdningsvirksomhed. Gennemfoerelsesbestemmelserne er under udarbejdelse og burde hindre dyrkning af hamp uden afsaetningsmuligheder. Disse bestemmelser goer det muligt at undgaa de situationer, det aerede parlamentsmedlem naevner, og sikre bedre undersoegelser af, hvordan man kan oege afsaetningen af produktet.

(1) EFT L 146 af 4.7.1970.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4057/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(13. januar 1999)

Om: Forbindelserne EU-Asien

I Kommissionens meddelelse om EU's strategi over for Asien af 1994 var Kommissionens holdning over for ASEAN-landene hovedsagelig baseret paa disse landes koebekraft. Er Kommissionen paa baggrund af den oekonomiske krise i Asien enig i, at den boer tage denne holdning op til fornyet behandling, eftersom Sydasien ikke er blevet ramt saa alvorligt af den oekonomiske krise og i kraft af befolkningstallet er af voksende betydning for EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(12. februar 1999)

Kommissionen offentliggjorde i juli 1994 sin strategi i en meddelelse (Paa vej mod en ny strategi over for Asien)(1). Heri gjorde den rede for de aendringer man stod over for i relationerne mellem Faellesskabet og ASEAN-landene, og opfordrede til at skabe et nyt partnerskab med ASEAN baseret paa parternes ligeberettigelse.

Med udgangspunkt i dette forelagde Kommissionen i juli 1996 en meddelelse, hvori man slog til lyd for en ny dynamik i forbindelserne mellem Faellesskabet og ASEAN-landene.(2) Denne meddelelse maa ses som et forsoeg paa at saette nyt liv i relationerne, da der indtil da ikke var gjort stoerre fremskridt i retning af en ny aftale mellem Faellesskabet og ASEAN-landene. Kommissionen fremhaevede Sydoestasiens voksende politiske og oekonomiske betydning og noedvendigheden af at gaa i gang med at skabe et mere aktivt partnerskab.

Den 24. april 1997 vedtog Raadet en pakkeloesning med henblik paa fremtidige foranstaltninger over for ASEAN-landene, hvorom Kommissionen skulle forhandle med naevnte lande. Paa grundlag af denne pakkeloesning udarbejdede Kommissionen et arbejdsprogram. Den omsiggribende oekonomiske krise i Asien har gjort at man har maattet tilpasse dette program for at tage hensyn til de nye oekonomiske forhold i ASEAN-landene. Der laegges saerlig vaegt paa foranstaltninger til imoedegaaelse af krisen.

Arbejdsprogrammet skal droeftes og vedtages paa naeste moede i Faellesskabets og ASEAN-landenes faelles samarbejdsudvalg.

Hvad angaar Sydasien har Kommissionen soegt at forbedre relationerne til denne verdensdel. Den vedtog i juni 1996 en meddelelse om et udbygget partnerskab mellem EU og Indien, og den er for tiden i gang med at indgaa nye aftaler mellem Bangladesh og Pakistan. Trods visse tilbageskridt som foelge af udviklingen paa det sikkerhedsmaessige omraade fortsaetter de oekonomiske forbindelser med at forbedres, idet partnerskabet baade udvides og uddybes. Kommissionen har den helt faste overbevisning at Sydoestasien har en vigtig og stadig stoerre rolle at spille paa verdensplan baade i oekonomisk og politisk henseende.

(1) KOM(94) 314 endelig udg.

(2) KOM(96) 314 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3504/98

af John Iversen (PSE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Ulovlig statsstoette til svineavl

Al stoette til produkter er, ifoelge EU's statsstoetteregler, ulovlig. Derfor boer Kommissionen gribe ind over for den oekonomiske hjaelp, som den franske regering netop har uddelt til franske svineavlere.

150 millioner franc er blevet lagt oven i de 100 millioner, som svineavlerne fik tildelt af den franske regering i september. Dertil kommer, at de franske landmaend har faaet lov til at disponere over en kreditmekanisme fra pengekassen Stabiporc. Systemet har faaet tildelt en bevilling paa 420 millioner franc. Alt i alt har de franske svineavlere faaet tildelt en oekonomisk stoette paa 670 millioner.

Kommissionen boer straks gribe ind og erklaere stoetten ulovlig. For det foerste blev Stabiporc erklaeret ulovlig af EF-domstolen i starten af 1990'erne. For det andet har den franske regering endnu ikke kunnet goere rede for lovligheden af de 100 millioner franc, som den tildelte svineavlerne i september.

Vil Kommissionen soerge for, at de franske svineavlere faar ophaevet deres ulovlige konkurrencefordel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. januar 1999)

Kommissionen besluttede den 9. december 1998 at indlede den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 93, stk. 2, angaaende stoette, som de franske myndigheder paataenker at yde til svineproduktion. Stoetteordningen er opdelt i tre afsnit.

De franske myndigheder agter at reaktivere Stabiporc-systemet vedroerende forskud, der tilbagebetales. For saa vidt som forskuddene (laan) ydes til markedsrenten og under overholdelse af de referencesatser, Kommissionen har fastsat, synes foranstaltningerne ikke at udgoere statsstoette som defineret i EF-traktatens artikel 92, stk. 1.

Hvad angaar de to andre foranstaltninger - overfoersel af sociale bidrag og overtagelse af nye investorers laan - betyder det forhold, at sektoren er praeget af en stor samhandel og en kraftig konkurrence inden for Faellesskabet, at disse foranstaltninger kan fordreje konkurrencevilkaarene ved at give de franske producenter en fortrinsstilling. De synes heller ikke paa nuvaerende stadium at kunne henfoeres under nogen af undtagelserne i EF-traktatens artikel 92, stk. 2 og 3. Paa nuvaerende stadium tyder det derfor paa, at der er tale om driftsstoette, som ikke er forenelig med faellesmarkedet.

Skulle det vise sig, at den tvivl, der er med hensyn til stoettens forenelighed med faellesmarkedet, er berettiget, vil Kommissionen se sig noedsaget til at traeffe en endelig, negativ beslutning for at genskabe konkurrencesituationen, som den var inden stoettens ydelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3091/98

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Verdenserklaeringen om sproglige rettigheder

Den 6. juni 1996 vedtoges i Barcelona erklaeringen om sproglige rettigheder under verdenskonferencen for sproglige rettigheder paa initiativ af den internationale PEN Klubs komité for oversaettelser og sproglige rettigheder og Ciemen (Centre Internacional Escarré per a les Minories ètniques i les nacions) med moralsk og teknisk opbakning fra UNESCO.

Det vaesentligste formaal med denne erklaering, som er resultatet af en indsats fra forskellige ngo'er og eksperter paa det sproglige omraade, og som har modtaget stoette fra mange internationale personligheder indenfor forskellige omraader, er at fremme respekten for alle sprog og deres ubegraensede udfoldelse og at bibeholde den globale sproglige alsidighed. Paataenker Kommissionen at stoette ovennaevnte erklaering med henblik paa at garantere alle regioner retten til at bibeholde og fremme deres sprog?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(19. januar 1999)

Kommissionen gennemfoerer en aktion til bevarelse og fremme af mindretals og regionale sprog og kulturer, som finansieres over budgetkonto B3-1006. Formaalet med denne aktion er at bevare og fremme den sproglige mangfoldighed i Europa. Projekter vedroerende disse sprog er saaledes stoetteberettigede til finansiering inden for denne aktion, blot de opfylder de formaal og kriterier, der er fastsat i indkaldelserne af forslag. Det aerede medlem henvises endvidere til de svar, Kommissionen gav paa skriftlig forespoergsel E-963/98 af Imaz San Miguel(1) og E-2139/98 af Frischenschlager(2).

Det skal dog understreges, at anerkendelsen af sproglige rettigheder internt i medlemsstaterne ikke henhoerer under Kommissionens kompetence.

(1) EFT C 310 af 15.12.1998.

(2) EFT C 50 af 22.2.1999, s. 130.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3768/98

af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Behandling af borgere under graensekontrol

Hvilke foranstaltninger traeffer Unionen for at sikre, at borgere har adgang til information paa deres eget sprog, naar de udspoerges af medlemsstaternes politi i forbindelse med identitetskontrol eller anden form for graensekontrol?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-3766/98, E-3767/98 og E-3768/98

(8. februar 1999)

I forbindelse med etniske minoriteter og specielt risikoen for kontrol foretaget ud fra racistiske motiver skal Kommissionen minde om, at Det Europaeiske Raad paa sit moede i Wien den 11. og 12. december 1998 blandt andet understregede, at det er noedvendigt at bekaempe enhver form for racisme, baade i EU og i tredjelande. Det Europaeiske Raad anmodede Kommissionen om til Det Europaeiske Raads moede i Koeln at udarbejde forslag om bekaempelse af racisme i de lande, der ansoeger om medlemskab af EU, og Det Europaeiske Raad opfordrede ogsaa medlemsstaterne til at vedtage lignende foranstaltninger inden for EU. I den forbindelse overvejer Kommissionen, om der eventuelt skal indfoeres foranstaltninger vedroerende uddannelse af personalet med det formaal at forhindre udslag af racisme ved graensekontrol.

Endelig erkender Kommissionen, at manglende sprogkundskaber hos personalet ved graenseovergangene eller hos borgere, som goer brug af deres ret til fri bevaegelighed, kan medfoere problemer ved graensekontrollen. Kommissionen er dog ikke bekendt med vaesentlige praktiske problemer i den forbindelse. I oejeblikket agter Kommissionen ikke at tage nogen initiativer paa omraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4107/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Overtraedelse af traktaten for Den Europaeiske Union og Storbritanniens deltagelse i angrebet paa Irak

Storbritanniens deltagelse i det militaere angreb paa Irak er en overtraedelse af artikel J.1, stk. 1 og 2, artikel J.2, stk. 1, og artikel J.8 i traktaten om Den Europaeiske Union, eftersom landet ikke har orienteret eller raadfoert sig med sine partnere foer angrebet. Kan Kommissionen som traktaternes vogter bekraefte eller dementere ovenstaaende paastand? I bekraeftende fald; hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(24. februar 1999)

Spoergsmaalet hoerer efter Kommissionens opfattelse hovedsagelig ind under Raadets ansvarsomraade som led i den Den Faelles Udenrigs og Sikkerhedspolitik (FUSP).

Kommissionen, der fuldt ud deltager i arbejdet vedroerende FUSP, henviser til Unionens erklaering om Irak af 9. november 1998 og til den oestrigske udenrigsministers erklaering, af 21. december 1998 under det oestrigske formandsskab i Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3879/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Bedragerisagen i forbindelse med "World Vision Austria"

I OEstrig blev der for nylig afsloeret omfattende bedragerier i forbindelse med bistandsorganisationen "World Vision Austria", hvor der skal vaere begaaet underslaeb paa 15 millioner oestrigske schilling.

Da der i denne sag er indblandet saavel et oestrigsk medlem af Europa-Parlamentet som EU-projektmidler, bedes Kommissionen besvare nedenstaaende spoergsmaal:

1. Hvilke officielle kontakter og forbindelser eksisterer der mellem bistandsorganisationen "World Vision Austria" og EU?

2. Gennemfoerer "World Vision Austria" bistandsprojekter paa EU's vegne eller i samarbejde med EU, og i bekraeftende fald hvilke?

3. Hvilket maal og hvilken personkreds skulle naas med bistandsmidlerne?

4. Hvor store midler var der afsat til bistandsprojekterne?

5. Har Kommissionen kendskab til, om bistandsmidlerne naaede frem til deres bestemmelsessted, og om bistandsforanstaltningernes maal blev naaet?

6. Blev der grebet ind, for at et EU-bistandsprojekt i Bosnien kunne gennemfoeres af bistandsorganisationen "World Vision Austria", og i bekraeftende fald af hvem?

7. Hvilke oestrigske ikke-statslige organisationer arbejder Kommissionen sammen med i forbindelse med afviklingen af bistandsprojekter?

8. Hvor store EU-midler kommer i den forbindelse traengende personer til gode?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(20. januar 1999)

Kommissionen undersoeger for oejeblikket den sag, som det aerede medlem henviser til. Den har ikke paa nuvaerende tidspunkt oplysninger, der bekraefter eller afkraefter de fremsatte paastande.

Kommissionen har i perioden 1996-98 sluttet tre kontrakter angaaende humanitaer hjaelp med World Vision Austria til et samlet beloeb paa 1 022 000 ECU. De tre kontrakter angik noedhjaelp til genopbygningsprojekter i det tidligere Jugoslavien, for at give visse mindretal i kantonen Zenica-Doboj mulighed for at vende tilbage til deres hjem. Modtagerne af hjaelpen var 228 familier, hvis huse er blevet genopbygget, og 150 elever i grundskolen i Cobe. Disse tre projekter er afsluttet og er blevet udfoert paa tilfredsstillende maade.

De oestrigske ikke-statslige organisationer (ngo'er), som Kommissionen samarbejder med inden for humanitaert hjaelpearbejde, er Austrian Help Program, Care OEsterreich, Caritas Austria, OEsterreichisches Hilfswerk International, det oestrigske Roede Kors og SOS Kinderdorf.

De bevillinger, som budgetmyndigheden har godkendt til humanitaer hjaelp, hoerer ind under kapitel B7-21 i budgettet og beloeb sig i 1998, inklusiv en forhoejelse, til 475 mio. ECU.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2843/98 af John McCARTIN til Kommissionen. Subventionsstøtte til svinekødsindustrien i Nordirland



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0014



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2843/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (28. september 1998) Om: Subventionsstoette til svinekoedsindustrien i Nordirland Kan Kommissionen oplyse, hvor stort et beloeb der i loebet af de seneste 15 aar er betalt i subventionsstoette til markedsfoering og forarbejdning af svinekoed i Nordirland, samt oplyse, hvordan bidragene er fordelt mellem EU og Det Forenede Kongerige? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. oktober 1998) Investeringsstoette til svinekoedsindustrien i Nordirland >TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3391/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(17. november 1998)

Om: Driften af CEDEFOP

Kommissionsmedlem Liikanen anfoerte (i svar af 19.10.1998 paa min forespoergsel E-2549/98)(1), at med hensyn til CEDEFOP's personalepolitik udoever Kommissionen kun kontrol i den udstraekning, den er repraesenteret i centrets bestyrelse. Han kom med en interessant tilfoejelse om, at med hensyn til personaleforvaltning var forbindelserne mellem Kommissionen og (eksterne) organer mere uofficiel. Paa trods heraf stoetter Kommissionen ansoegninger om oekonomiske midler fra decentraliserede organer (herunder CEDEFOP) i Europa-Parlamentets Budgetudvalg og anfoerer, at det er tilraadeligt at stoette det. Det er derfor maerkeligt, at den yderst foelsomme opgave (som kommissionsmedlem Liikanen selv anfoerer i sit svar) med at udnaevne personale er blevet tildelt centrets direktoer for alle kategorier og grader af personale, som kommissionsmedlemmet tilfoejer. Tildeling af et "blanko"-ansvar til centrets direktoer er uforenelig med Liikanens erkendelse, at CEDEFOP ikke har tilpasset sin praksis til andre af Unionens institutioner med hensyn til gennemfoerelse af personalevedtaegter og regler for det oevrige personale og derfor er der sendt henstillinger til ovennaevnte center for at hjaelpe det med tilpasningen. Sagen er meget foelsom og er gentagne gange blevet droeftet i den graeske presse. Et er sikkert: Centrets ansaettelsespraksis viser ikke tegn paa tilpasning til praksis i de oevrige faellesskabsinstitutioner.

Kommissionen bedes oplyse, om den indgaaende har droeftet emnet vedroerende CEDEFOP's ansaettelsespolitik, hvilke konklusioner er den naaet til med hensyn til paastande i pressen om ansaettelsespolitikken, og hvorledes agter den at reagere for at sikre, at centret vil anvende gennemskuelige og uantastelige ansaettelsesprocedurer, som vil medvirke til at beskytte baade centret selv og Thessalonikis ry som vaertsby?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(22. januar 1999)

Kommissionen har intet at tilfoeje til sit tidligere svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-2549/98(2).

(1) EFT C 118 af 29.4.1999, s. 92.

(2) EFT C 118 af 29.4.1999, s. 92.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3356/98

af Anneli Hulthén (PSE) til Kommissionen

(30. oktober 1998)

Om: Sproejtning af frugt med antibiotika

Det forlyder bl.a. i de svenske medier, at frugtplantager sproejtes med antibiotika for at forebygge angreb fra skadedyr og sygdomme, m.m. Samtidig ved vi, at for omfattende anvendelse af antibiotika kan have meget farlige konsekvenser, f.eks. kan det foere til udvikling af resistente bakterier.

Kan sproejtning med antibiotika efter Kommissionens opfattelse anbefales, og hvordan kan folkesundheden sikres ved denne sproejtning?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-3185/98 og P-3356/98

(9. december 1998)

Antibiotika, som er registreret til brug som plantebeskyttelse i visse medlemsstater, omfatter kasugamycin (registreret i Graekenland, Spanien og Nederlandene), streptomycin (Belgien, Graekenland, Nederlandene og OEstrig), validamycin (Nederlandene) og oxytetracyclin (Graekenland). Disse stoffer vil blive bedoemt paa EF-plan i henhold til direktiv 91/414/EOEF af 15. juli 1991 om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler(1) inden for rammerne af programmet for kontrol med eksisterende aktive stoffer.

Problemet med udvikling af antimikrobiel resistens i patogene mikroorganismer bliver stedse alvorligere. En raekke samstemmende rapporter er blevet offentliggjort af det videnskabelige samfund og internationale eller nationale organisationer. Det er grunden til, at Kommissionen har anmodet det videnskabelige styringsudvalg om at undersoege dette spoergsmaal og dets forbindelse til anvendelsen af antimikrobielle stoffer i laegemidler til mennesker og dyr, kvaegavl og plantebeskyttelse. Kommissionen vil om noedvendigt stille forslag til foranstaltninger i lyset af den videnskabelige udtalelse, som skulle foreligge omkring april 1999.

(1) EFT L 230 af 19.8.1991.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3893/98

af Arlindo Cunha (PPE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Tomatkvoter

Hvorledes agter Kommissionen at omfordele tomatkvoterne paa grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, vel vidende at der er begrundet tvivl om rigtigheden af nogle af disse oplysninger?

Hvilken fremgangsmaade agter Kommissionen at foelge, hvis det efter ovennaevnte omfordeling konstateres, at de paagaeldende tal ikke er i overensstemmelse med sandheden?

Hvorledes holdes medlemsstaternes producenter skadesloese i forbindelse med de ulemper, der foelger af ovennaevnte afgoerelse, isaer med hensyn til fastsaettelsen af deres kvoter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(13. januar 1999)

Hvad angaar den af det aerede medlem fremfoerte tvivl om rigtigheden af de oplysninger, der laegges til grund for fordelingen af kvoterne mellem medlemsstaterne for produktionsaaret 1999/2000, har Kommissionen kun kendskab til de retslige undersoegelser, som er paabegyndt i en medlemsstat.

Kommissionen beregner kvoterne ud fra medlemsstaternes officielle oplysninger, som den skal respektere saa laenge, disse oplysninger ikke underkendes af andre praecise og ubestridelige oplysninger (bl.a. fra retslige undersoegelser).

Hvis det aerede medlem raader over saadanne oplysninger, bedes han meddele dem til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3571/98

af Jan Andersson (PSE) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: EU-stoette til opdraet af vaeddeloebshunde (greyhounds)

I flere avisartikler er der gjort opmaerksom paa den grusomme behandling af de saakaldte greyhounds. Oplysningerne tyder paa, at hunde, som ikke laengere betragtes som duelige til vaeddeloeb, bliver udsat for en del grusomheder.

Det forlyder, at der via landbrugsstoetten kan opnaas EU-stoette til opdraet af vaeddeloebshunde. Er Kommissionen bekendt med oplysningerne, som peger paa grusomheder mod vaeddeloebshunde og hvilke konklusioner har Kommissionen draget af disse oplysninger med henblik paa mulighederne fremover for EU-stoette til opdraet af den slags hunde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. januar 1999)

Kommissionen har kendskab til flere avisartikler om mishandling af vaeddeloebshunde (greyhounds).

EF yder ikke laengere stoette til opdraet af vaeddeloebshunde i EF.