ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1249/98

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Landbrugernes udgifter til kødinspektion

Kan Kommissionen oplyse, om der er planer om at standardisere systemet vedrørende udgifterne til kødinspektion, således at medlemsstaternes regeringer bærer udgifterne, eller skal det fortsat være forskelligt fra land til land?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. maj 1998)

Fællesskabet har regler for finansieringen af de udgifter, der skyldes kødundersøgelser og -kontrol. Her er det vigtigt at henholde sig til Rådets direktiv 85/73/EØF om finansiering af veterinærundersøgelse og -kontrol som omhandlet i direktiv 89/662/EØF, 90/425/EØF, 90/675/EØF og 91/496/EØF(1), særlig bilag A, kapitel I, vedrørende afgifter for kød, der er omfattet af direktiv 64/433/EØF, 71/118/EØF, 91/495/EØF og 92/45/EØF.

Generelt omfatter den indførte ordning en afgift på et fast beløb med mulighed for forhøjelser eller reduktioner under hensyn til de faktiske omkostninger.

(1) EFT L 162 af 1.7.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1333/98

af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Kommissionens forhandlinger om Helms-Burton-loven

I sit svar på min tidligere forespørgsel om samme emne (H-0108/98(1)) undlader sir Leon Brittan at oplyse, om Kommissionen har besluttet sig for ikke at lade fristen for at indbringe en klage til WTO over den amerikanske Helms-Burton-lovs krænkelse af international ret udløbe.

Finder sir Leon Brittan ikke, at der i betragtning af, at de europæiske virksomheder lider betragteligt under virkningerne af Helms-Burton-loven, der de facto om ikke de jure allerede er trådt i kraft, er grund til øjeblikkelig at indbringe en klage for WTO og således bringe EU's opsættende taktik til ophør, som i sidste instans kun gavner den eksterritoriale amerikanske lovgivning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(18. maj 1998)

Fællesskabet og USA er for øjeblikket i gang med intensive drøftelser og forhandlinger for at nå frem til en forhandlingsløsning på vanskelighederne i forbindelse med Helms-Burton-loven og loven om boykot af Iran og Libyen (ILSA-loven), sådan som det er vedtaget i aftalen af 11. april 1997.

I medfør af denne aftale besluttede Fællesskabet at suspendere en klage, der var indbragt for WTO over Helms-Burton-loven, i 12 måneder, mod at USA forpligtede sig til at fortsætte sin delvise suspendering af Afsnit III i Helms-Burton-loven og arbejde hen imod ophævelse af Afsnit IV og dispensationer under ILSA(2).

Hvis der ikke findes en løsning inden for rammerne af denne aftale, er der stadigvæk mulighed for at genoptage sagen over for WTO. Rådet besluttede i april 1997, at hvis der sker indgreb over for borgere i Fællesskabet, eller der ikke gives dispensationer, som er vedtaget i aftalen, vil Kommissionen anmode WTO om at oprette et nyt eller genoprette det tidligere panel, som derefter vil følge sin normale procedure. Denne mulighed gælder også, selv om suspensionen ad WTO-panelet er udløbet.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (februar 1998).

(2) Loven om boykot af Iran og Libyen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1188/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Undersøgelse af den regionale nordvest-togforbindelse

Har Kommissionen modtaget et eksemplar af denne undersøgelse? Er den bekendt med, at denne undersøgelse blev gennemført, uden at de ansvarlige lokale myndigheder blev hørt? Er den bekendt med, at mange inden for de lokale myndigheder mener, at den tekniske såvel som den omkostningsmæssige og prismæssige vurdering er mangelfuld? Er Kommissionen enig i, at det ville være en fejltagelse at træffe politiske beslutninger på grundlag af denne undersøgelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(10. juni 1998)

Kommissionen kan bekræfte, at den har modtaget en genpart af undersøgelsesrapporten fra "North West Partnership".

Kommissionen er endnu ikke blevet underrettet om de stedlige myndigheders synspunkter, skønt den har bemærket, at styrelsesudvalget for undersøgelsen bestod af repræsentanter for mange lokale myndigheder og regionale instanser.

Skønt undersøgelsen hovedsagelig vedrører spørgsmål, der sorterer under de nationale eller lokale myndigheders kompetence, vil Kommissionen dog tage den til efterretning med henblik på at tage fornødent hensyn til eventuelle følgevirkninge på fællesskabsplan. Hvis det ærede medlem eller de lokale myndigheder, som han henviser til, måtte ønske at indgive kommentarer til Kommissionen, vil man også tage stilling til disse med interesse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1703/98

af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Udskiftning af Fællesskabets automobilpark

Statistikker viser, at antallet af privatbiler i Fællesskabet, der er indregistreret for mere end ti år siden, stadig er alarmerende stort, idet det ligger på over 25 % af de nationale totaler.

Udover Fællesskabets automobilindustris interesser er der andre hensyn at tage såsom færdselssikkerheden og livskvaliteten, og der er ingen tvivl om, at det ville være hensigtsmæssigt at fremme nedbringelsen af nævnte procentdel, som i nogle lande såsom Grækenland når op på 50,62 %, i Finland 44,15 % og i Spanien 36,29 %.

Mener Kommissionen ikke, at den i et konkret program bør fremme nye aktioner, der sigter mod at fremme salget af nyindregistrerede biler med henblik på en nedbringelse af antallet af brugte biler, der er over 10 år gamle, øget færdselssikkerhed og mere generelt øget livskvalitet blandt unionsborgerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(24. juni 1998)

Kommissionen agter ikke at fremsætte forslag til nogen særlige foranstaltninger med henblik på systematisk at nedbringe antallet af ældre motorkøretøjer i trafikken. Dog vil Kommissionen meget gerne henlede det ærede medlems opmærksomhed på Rådets direktiv 96/96/EF af 20. december 1996 om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer hertil(1), hvori der er foreskrevet en regelmæssig inspektion af alle motorkøretøjer, for så vidt angår et vist minimum af sikkerheds- og miljøkrav vedrørende især bremser, dæk, lygter og udstødning.

I henhold til dette direktiv kræves der regelmæssig teknisk kontrol af alle motorkøretøjer, herunder gamle biler, hvilket bidrager til at fremme færdselssikkerheden.

(1) EFT L 46 af 17.2.1997, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0578/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(4. marts 1998)

Om: Højhastighed

På baggrund af svarene på tidligere forespørgsler om højhastighed med særlig henvisning til Rom-området (E-0508/97(1) og E-2351/97(2)) som følge af den manglende overholdelse af europæiske bestemmelser om miljøindvirkningsvurdering kan det oplyses, at der i Italien i øjeblikket verserer en række retssager mod personer, der har været involveret i den dårlige forvaltning af højhastighed i Italien. Kan Kommissionen derfor oplyse,

1. om de foranstaltninger, der nævntes i kommissionsmedlem Bjerregaards supplerende svar for Kommissionen af 5. juni 1997, og som atter nævntes i svaret på forespørgsel E-2351/97 af 9. september 1997, allerede er blevet truffet?

2. om den ikke som følge af den manglende overholdelse af direktiver og som følge af de allerede nævnte talrige episoder, som har gjort gennemførelsen af højhastighed i Italien lidet gennemskuelig, mener, at det i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 186 ville være hensigtsmæssigt at anmode Domstolen om at træffe foreløbige forholdsregler som f.eks. indstilling af de påbegyndte arbejder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(24. april 1998)

Kommissionen har ingen kompetence i strafferetlige sager. Da Kommissionens opgave er at sikre, at fællesskabsretten overholdes, kan den kun gribe ind, når det drejer sig om en fællesskabsbestemmelse.

I fortsættelse af de oplysninger, som det ærede medlem er fremkommet med vedrøremde højhastighedsprojektet mellem Rom og Napoli, er en formel anmodning blevet sendt til de italienske myndigheder for at få klargjort, om en miljøindvirkningsvurdering (VVM) er blevet gennemført i henhold til Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet(3). De italienske myndigheder har svaret bekræftende. De har meddelt, at på baggrund af en VVM, som i 1992 blev foretaget af VVM-kommissionen i det italienske miljøministerium, udtalte dette ministerium sig allerede i 1993 til fordel for projektet. Eftersom to mindre dele af projektet var blevet udeladt i vurderingen, udbad Kommissionen sig flere oplysninger om disse deles miljøindvirkninger. På baggrund af nye oplysninger fra de italienske myndigheder kan Kommissionen nu konkludere, at den godkendelse, som i 1993 blev givet på grundlag af den VVM, som det italienske miljøministeriums VVM-kommission foretog, faktisk kun omhandlede det generelle projekt og ikke indeholdt de to jernbaneknudepunkter i Rom og Napoli. Imidlertid blev de to knudepunktsprojekter og den samlede projektering for hele arbejdet senere gjort til genstand for en miljøindvirkningsvurdering, som blev behandlet af regionen Lazio i 1994 og af det italienske miljøministerium (VVM Service- og Borgeroplysning) i 1995. De godkendte det samlede projekt. Informationen og høringen af offentligheden ser ud til at være blevet korrekt gennemført.

I lyset af ovenstående er en eventuel anvendelse af EF-Traktatens artikel 186 ikke relevant.

(1) EFT C 391 af 23.12.1997, s, 15.

(2) EFT C 82 af 17.3.1998, s. 62.

(3) EFT L 175 af 5.7.1985.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0716/98

af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger

Kommissionen har offentliggjort en meddelelse med titlen "Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger" (KOM(97) 0167).

Vil Kommissionen udarbejde en fælles energipolitik, der er sammenhængende og koordineret på EU-plan, og som bygger på samarbejde mellem energipolitikken i medlemsstaterne, og som samtidig tager hensyn til medlemsstaternes selvbestemmelse i valget af primære energikilder?

Det skal i den forbindelse understreges, at så længe der ikke findes et afsnit i traktaten om energi, vil der være fare for, at den fælles energipolitik struktureres på grundlag af mange andre fællesskabspolitikker.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(16. april 1998)

Med sin meddelelse af april 1997 med titlen "Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger"(1) har Kommissionen villet give et komplet billede af Fællesskabets foranstaltninger på energiområdet, som omfatter såvel de foranstaltninger, der gennemføres i samarbejde med medlemsstaterne, som dem, der gennemføres på fællesskabsplan, enten som led i energipolitikken i egentlig forstand, eller via andre fællesskabspolitikker. I denne meddelelse, som udgør første etape i retning af en integreret fremgangsmåde, som skal gøre det muligt bedre at imødegå de strategiske udfordringer, Fællesskabet stilles over for i energisektoren, understregedes det, at effektiviteten i Fællesskabets indsats på energiområdet ville blive mere effektiv, hvis der i EF-traktaten indføjedes et specifikt retsgrundlag, hvor der blev taget hensyn til samtlige energipolitiske prioriteringer.

Da referingskonferencen i 1997 ikke vedtog en sådan bestemmelse, har Kommissionen fremsat et forslag om en integreret fremgangsmåde i form af et flerårigt energirammeprogram(2). Formålet hermed er at koncentrere Fællesskabets indsats på energiområdet og sikre den tilstrækkelig effektivitet og sammenhæng i forhold til de tre prioriterede mål, nemlig forsyningssikkerhed, konkurrenceevne og miljøbeskyttelse. Desuden vil sammenhængen mellem energikomponenterne i de forskellige fællesskabspolitikker (bl.a. forskning, forbindelse med tredjelande og strukturpolitikken) blivet styrket i og med, at der etableres et netværk mellem de berørte generaldirektoraater i Kommissionen.

(1) KOM(97) 167 endelig udg.

(2) KOM(97) 550 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1780/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Tyrkiets forsøg på at forhindre valget af en armensk patriark i Istanbul

Den 17. maj 1998 var fastsat som datoen for valget af den armenske patriark i Istanbul efter patriarken Karekin, der afgik ved døden i begyndelsen af dette år. De tyrkiske myndigheder har imidlertid forbudt dette valg og udsat det på ubestemt tid.

Dette er i modstrid med bestemmelserne i FN-pagten og Lausanne-traktaten, som Tyrkiet også har undertegnet, i henhold til hvilken de tyrkiske myndigheder ikke må blande sig i den armenske kirkes aktiviteter men tværtimod skal beskytte alle de kristne mindretal, der er bosat på tyrkisk territorium. Disse bestemmelser er aldrig blevet overholdt. Tværtimod har den tyrkiske stat systematisk forsøgt at udrydde alle de kristne (grækere, armenere og andre), der har nægtet at forlade deres forfædres hjemland.

Hvad er Kommissionens officielle holdning, og hvorledes har den til hensigt at reagere i denne sag, som helt klart er endnu et tilfælde af overtrædelse af religionsfriheden for de kristne mindretal i Tyrkiet, et land, der selvom det har anmodet om tiltrædelse af EU, fortsat anvender fremgangsmåder, der hører hjemme i lande med totalitært styre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(16. juli 1998)

Kommissionen tillægger en forbedring af menneskerettighedssituationen og den fortsatte demokratiseringsproces i Tyrkiet særlig betydning som grundlag for udviklingen af forbindelserne mellem Unionen og Tyrkiet.

På Det Europæiske Råds møde i Luxembourg i december 1997 pegede Den Europæiske Union på, at en styrkelse af forbindelserne med Tyrkiet også var betinget af en fortsættelse af de politiske og økonomiske reformer i Tyrkiet, navnlig med hensyn til afstemning af standarder og praksis i menneskerettighedshenseende efter forholdene i Unionen. Rådet tilføjede, at en sådan styrkelse af forbindelserne også var betinget af respekt for og beskyttelse af mindretallene. Dette gælder naturligvis også det armenske mindretal, hvis valg af patriark er et vigtigt element i dets organisation.

Kommissionen agter til trods for de tyrkiske myndigheders beslutning om at suspendere enhver politisk dialog med Unionen at fortsætte med at gøre Tyrkiet opmærksom på Unionens syn på disse spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1093/98

af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen

(7. april 1998)

Om: Integrering af lige muligheder og det indre marked for elektricitet og gas

Rådet har vedtaget direktivet om det indre marked for elektricitet og en fælles holdning om udkast til direktiv om det indre marked for gas. Det vækker bekymring, at det indre marked eventuelt kan få negative indvirkninger for beskæftigelsen i disse sektorer.

Data fra Eurostat og Kommissionens beretning om beskæftigelsen i Europa 1997, Public Services Privatisation Reseach Unit (UK) og European Federation of Public Services Unioins (Den Europæiske Sammenslutning af Fagforeninger inden for det Offentlige) viser alle, at der i gennemsnit var et fald i beskæftigelsen på 3-4 % om året inden for disse sektorer i tidsrummet 1990-96. Cambridge Econometrics forudser et tab på 250.000 jobs på mellemlang til lang sigt. I en sådan situation med faldende beskæftigelse rammes kvinder hårdere. Antallet af kvinder beskæftiget inden for sektoren faldt fra 19,6 % i 1993 til 18,6 % i 1996 (Eurostat).

Har Kommissionen undersøgt, hvordan det indre marked for elektricitet og gas vil påvirke beskæftigelsen, især af kvinder, inden for de pågældende sektorer? Har den bedømt indvirkningerne af dette indre marked på grundlag af sin egen politik som fastlagt i "Integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i alle fællesskabspolitikker og -aktioner" (KOM(96) 67 endel. af 21.2.1996)? Hvordan agter Kommissionen at imødegå disse negative konsekvenser for kvinderne, og vil den høre de berørte parter på arbejdsmarkedet herom?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(5. juni 1998)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-341/98 fra Nel Van Dijk(1).

(1) Se side 10.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0711/98

af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Levnedsmiddellovgivning - forbrugersundhed

Kommissionen har forelagt en grønbog med titlen "De generelle principper for Den Europæiske Unions levnedsmiddellovgivning" (KOM(97) 0176) og en meddelelse med titlen "Forbrugersundhed og levnedsmiddelsikkerhed" (KOM(97) 0183).

Vil Kommissionen sørge for, at det kun bliver rent tekniske spørgsmål, der behandles via udvalgsprocedurer, og at de grundlæggende spørgsmål fortsat løses gennem politiske afgørelser?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0477/98

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(27. februar 1998)

Om: Betydningen af Fællesskabets økonomiske udvikling i fremtidige strukturfondsprogrammer

Hvad gør Kommissionen i øjeblikket for at fremme betydningen af Fællesskabets økonomiske udvikling i strukturfondsprogrammer? Hvilken rolle spiller udarbejdelse af retningslinjer, som vedtaget på det uformelle rådsmøde i Irland den 14. og 15. november 1996, i denne forbindelse, og hvordan vurderer Kommissionen indledningsvis virkningen af disse retningslinjer? Hvilke yderligere foranstaltninger overvejer Kommissionen i øjeblikket med henblik på at opprioritere betydningen af Fællesskabets økonomiske udvikling i den næste programmeringsperiode 2000-2006?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(22. april 1998)

Den "europæiske strategi til fremme af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer"(1), som Kommissionen har foreslået, begynder efterhånden at finde anvendelse.

Med henblik på gennemførelsen heraf enedes ministrene for regionalpolitik og fysisk planlægning på et uformelt møde om i vid udstrækning at overtage de retningslinjer, der var blevet opstillet på den europæiske konference om lokaludvikling, som det irske formandskab afholdt den 11. og 12. november 1996. Der lagdes her særlig vægt på behovet for at udbygge og uddybe partnerskabet mellem initiativtagerne, at udvikle integrerede og nyskabende strategier for jobskabelse på lokalt plan og at søge bistand fra iværksættelses- og koordineringsorganer ved gennemførelsen af sådanne strategier. De nævnte retningslinjer er for første gang i praksis blevet anvendt i forbindelse med de nye programmer, der er vedtaget for regioner i industriel omstilling (mål 2), hovedsageligt i Spanien, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige. I de andre programmer, hvor der i 1997 blev foretaget en midtvejsrevision, er der også i vid udstrækning taget hensyn til dem. Kommissionen har også ønsket at føre retningslinjerne ud i livet gennem anvendelse og udnyttelse af nye metoder for jobskabelse på lokalt plan ved efter forslag fra medlemsstaterne at udvælge 89 lokale beskæftigelsespagter, som indgår i et bredt partnerskab, hvor den private sektor også medvirker. For de fleste af disse pagters vedkommende blev der valgt en global strategi, som tager sigte på tjenesteydelser for personer og lokaludvikling på kultur- og miljøområdet.

For perioden 2000-2006 vil udviklingen af regionernes eget potentiale fortsat være et prioriteret felt for strukturfondenes og navnlig den europæiske regionaludviklingsfonds interventioner, og interventionsområdet vil her kunne udvides til at omfatte tjenesteydelser for personer. Kommissionen vil også fremsætte forslag om styrkelse af partnerskabet.

(1) KOM(95) 273 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1119/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. april 1998)

Om: Nedlæggelse af afdelingen for arkæologi ved Mannheims universitet

Ved universitetet i Mannheim i Baden-Württemberg i Tyskland er man af økonomiske årsager ved at afskaffe afdelingerne for de klassiske studier. På baggrund af det betydelige bidrag til udviklingen af forskningen inden for de klassiske fag, som ydes af de afdelinger, der nu står for at skulle nedlægges, og den betydning for den fælles kulturarv, som EU tillægger disse afdelinger, bedes Kommissionen besvare følgende: Findes der støtteprogrammer, der kunne hjælpe disse afdelinger til fortsat at fungere i tilfælde af, at universitetet skulle anmode om støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Edith Cresson

(25. maj 1998)

De fællesskabsmidler, der er beregnet til at styrke samarbejde mellem medlemsstaternes uddannelsessystemer og til at indbringe en europæisk dimension i undervisningen på alle niveauer, findes i fællesskabsprogrammet Socrates.

Finansiering af lærestole ved universiteterne er ikke støtteberettiget til finansiering under Socrates-programmet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0810/98

af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Offentliggørelse af toldregler i EFT

Vil Kommissionen sikre, at alle toldregler er offentliggjorte i EFT, før de kan træde i kraft?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Jacques Santer

(7. maj 1998)

I henhold til artikel 191 i EØF-traktaten offentliggøres en forordning i De Europæiske Fællesskabers Tidende og træder i kraft på den dato, som fastsættes i forordningen, eller, såfremt der ikke er fastsat nogen dato, på den 20. dag efter offentliggørelsen. Kommissionen bestræber sig for sit eget vedkommende altid på at sikre, at der er tilstrækkelig tid mellem en forordnings offentliggørelse og dens krafttrædelse til, at de berørte parter kan tilpasse sig de nye regler. Dette princip gælder også for toldsatser. Disse er fastsat i bilag I til forordning (EØF) 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarifforordning(1), som hvert år vedtages i en ny udgave ved en kommissionsforordning. Sidst er dette sket ved Kommissionens forordning (EØF) 2086/97 af 4. november 1997(2). Denne forordning trådte i kraft den 1. januar 1998. I mellemtiden har Kommissionen endvidere vedtaget ændringer af bilag I til forordning 2658/87, nemlig Kommissionens forordning 2472/97 af 11. december 1997(3), som trådte i kraft 60 dage efter offentliggørelsen, samt Kommissionens forordning 2509/97 af 15. december 1997(4), som trådte i kraft på den 21. dag efter offentliggørelsen.

Hvad angår den specielle type forordninger, som tilpasser reglerne på grund af gentagne ændringer på markederne, er det klart, at vedtagelsen skal ligge så tæt på ikrafttrædelsen som muligt, for at forordningerne kan være baseret på de seneste markedspriser. Sådanne forordninger, og navnlig når der er tale om løbende forvaltningsakter inden for den fælles landbrugspolitik, som generelt har en begrænset gyldighed, træder ofte i kraft med kort frist, dvs. på dagen for offentliggørelsen eller på den først følgende arbejdsdag. Kommissionen må gå ud fra, at de økonomiske aktører inden for disse sektorer er bekendt med dette forhold og forberedt på, at reglerne kan blive ændret med kort varsel til ikrafttrædelse på dagen for offentliggørelsen.

Retssikkerhedsprincippet er i modstrid med, at en fællesskabsretsakt gives gyldighed fra et tidspunkt, der ligger før aktens offentliggørelse. Dog har Domstolen bestemt, at dette undtagelsesvis kan tillades, når det tilstræbte formål fordrer det, og når de berørtes berettigede forventninger respekteres behørigt.(5)

(1) EFT L 256 af 7.9.1987.

(2) EFT L 312 af 14.11.1997.

(3) EFT L 341 af 12.12.1997.

(4) EFT L 345 af 16.12.1997.

(5) Dom af 25. januar 1979 (sag 98/78, Racke, Sml.I, s. 69).