ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0769/01

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(13. marts 2001)

Om: Ødelæggelsen af Schinias-engområdet på halvøen Attica

Kan Kommissionen oplyse, om den græske regerings planer om at benytte området for Maratonslaget som det sted, hvor de forestående Olympiske Leges ro- og kanokonkurrencer skal finde sted, og den ødelæggelse det vil medføre, ikke kun for slagmarken, men også for de tilstødende Schinias-engområder, som er hjemsted for 170 fuglearter (herunder ørnen, fiskehejren, vandrefalken, den røde glente, pelikanen og den sorte ibis) samt for tusinder af arter af insekter og baskia-fisken, som ikke findes andetsteds i verden, er legal i henhold til europæisk lovgivning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(25. april 2001)

Kommissionen skal oplyse det ærede medlem, at den allerede har modtaget en formel klage i forbindelse med forslaget om anlæggelse af et olympisk kaproningscenter i Schinias. Som led i behandlingen af denne sag har Kommissionen sendt et brev til de græske myndigheder, hvori deres opmærksomhed henledes på

denne lokalitets naturbevarelsesmæssige værdi, og de anmodes om nærmere oplysninger om eventuelle planer om, at lade dette område indgå i Natura 2000-nettet i medfør af Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1).

Kommissionen er i gang med nærmere at gennemgå denne sag og de oplysninger, de græske myndigheder er fremkommet med i deres svar, under hensyntagen til lokalitetens bevarelsesmæssige status. Kommissionen har planlagt et teknisk kontrolbesøg på Schinias-lokaliteten med henblik på at vurdere, om det planlagte olympiske projekt er foreneligt med denne lokalitets naturbevarelsesmæssige status.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0503/01

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(22. februar 2001)

Om: Fupnummer mod forbrugerne i EU

Har Kommissionen hørt om, at der i visse medlemsstater sendes breve, til folk, der for nylig har mistet pårørende, fra adresser i Italien, Holland, Frankrig og Schweiz, som påstår via månemagi at kunne levere hypnotelepatisk overførselsbehandling og fire måneders held mod en betaling af £ 39?

Hvilke ordninger findes der eller agter Kommissionen at oprette for at give den mulighed for at holde forbindelse med politiet og handelsinspektører i medlemsstaterne med henblik på at udveksle oplysninger om bedragerisager i EU og planlægge en fælles aktion?

Mener Kommissionen, at fire måneders held til en pris af £ 39 er pengene værd for forbrugerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(2. april 2001)

Kommissionen har ikke kendskab til den særlige praksis, det ærede medlem har omtalt, men er taknemmelig for at være blevet gjort opmærksom herpå.

IMSN (International Marketing Supervision Network) udgør et forum for de nationale tilsynsmyndigheder på forbrugerområdet i OECD-landene, hvor de kan udveksle erfaringer og planlægge samordnede aktioner. Der er blevet nedsat en undergruppe af IMSN for at kunne bringe tilsynsmyndighederne i EU sammen. Kommissionen har også oprettet et netværk til udveksling af informationer mellem de nationale tilsynsmyndigheder i EU. Med Kommissionens kommende meddelelse om samarbejde vedrørende håndhævelse af forbrugerbeskyttelsen vil der blive fremsat forslag til politikker til styrkelse af samarbejdet mellem tilsynsmyndigheder i EU, for at de kan tage sig af fremgangsmåder som ovennævnte.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1334/01

af Theresa Zabell (PPE-DE) til Kommissionen

(26. april 2001)

Om: Særlige vilkår for sportsudøvere

Det tilstræbes, at sportsfolk forener de sportslige aktiviteter med studier for at sikre dem et kvalificeret arbejdsliv, når sportskarrieren er afsluttet.

Dette dobbeltliv kræver en stor indsats på grund af sportsudøvernes daglige træningsprogrammer og talrige rejser med henblik på deltagelse i forskellige konkurrencer. Denne situation gør det meget vanskeligt at følge undervisning og studier regelmæssigt.

Kan Kommissionen oplyse mig om, hvorvidt universiteter i nogen medlemsstater giver sportsudøvere særlige vilkår, så de lettere kan forene studierne med sportskarrieren? Hvilke særlige goder eller fordele får disse sportsfolk i givet fald i forhold til de øvrige studerende?

Agter Kommissionen, hvis dette ikke er tilfældet, at tage initiativer i så henseeende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(12. juni 2001)

Kommissionen deler det ærede parlamentsmedlems bekymring over idrætsudøveres behov for at kunne forene studier og professionel karriere, navnlig med henblik på at gøre deres fremtidige omskoling lettere.

Helsingfors-rapporten om sport(1) har således understreget, at fællesskabsforanstaltningerne navnlig inden for uddannelsesprogrammerne kunne stræbe efter at gøre det lettere for idrætsudøvere at blive omskolet, og lette deres senere integration i arbejdslivet.

Kommissionen råder ikke over fuldstændige oplysninger om de muligheder, der tilbydes idrætsudøvere med hensyn til fortsatte studier i hver medlemsstat. Kommissionen er imidlertid blevet oplyst om visse initiativer, såsom de der er blevet iværksat i Frankrig. Denne medlemsstat har indført en komplet ordning for idrætsudøveres sportslige og professionelle succes, der omfatter økonomisk støtte, foranstaltninger, der letter adgang til støtte, lån til idrætsudøvere, der starter virksomhed, etc. Tilsvarende foranstaltninger er blevet vedtaget i andre medlemsstater, for eksempel i Belgien.

Kommissionen respekterer medlemsstaternes kompetence med hensyn til valg, der træffes om at fremme, om nødvendigt, forening af studier og professionel sportskarriere. Inden for rammerne af subsidiaritetsprincippet kan Kommission ikke tage initiativ til ny lovgivning på dette område. Den opmuntrer ikke desto mindre medlemsstaterne til at indføre de mest gunstige mekanismer for at tage højde for eliteidrætsudøveres særlige behov inden for de nationale skole- og universitetssystemer.

(1) Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd med henblik på at bibeholde de nuværende strukturer på sportsområdet og at bevare sportens samfundsmæssige funktion inden for Fællesskabets rammer Helsingfors-rapporten om sport KOM(1999) 644 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1597/01

af Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) til Kommissionen

(1. juni 2001)

Om: Europa-Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0194/01 om Ijzeren Rijn-strækningen

Den 19. april 2001 afgav Europa-Kommissionen svar på skriftlig forespørgsel E-0194/01(1) om reaktivering af international godstransport via den historiske Ijzeren Rijn-strækning.

Dette svar har givet anledning til yderligere spørgsmål:

1. Mener Kommissionen ligesom den nederlandske regering, at den del af Ijzeren Rijn-strækningen, der befinder sig på nederlandsk territorium, henhører under Rådets direktiv 92/43/EØF(2) og 79/409/EØF(3)?

2. Hvorledes bedømmer Europa-Kommissionen anvendeligheden af direktiv 92/43/EØF og 79/409/EØF på den tyske del af Ijzeren Rijn-strækningen?

3. Deler Europa-Kommissionen min opfattelse, nemlig at ved reaktiveringen af en så vigtig godstransportrute bør også den tyske strækning gøres til genstand for en vurdering af indvirkningerne på miljøet, jf. bestemmelserne i EU's relevante retsakter?

(1) EFT C 261 E af 18.9.2001, s. 60.

(2) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(3) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(25. juli 2001)

Strækningen af Ijzeren Rijn-linjen, der befinder sig på nederlandsk territorium, falder delvis ind under direktiv 79/409/EØF(1) og direktiv 92/43/EØF(2), eftersom den kan påvirke Meinweg og Weerter en Budelerbergen. Disse områder er udpeget som særlige beskyttelsesområder i henhold til direktiv 79/409/EØF, og Nederlandene har også foreslået dem som lokaliteter af fællesskabsbetydning i henhold til direktiv 92/43/EØF.

Kommissionen skal henvise det ærede medlem til dens svar på skriftlig forespørgsel E-496/01 fra de Roo(3).

Som Kommissionen bemærkede i det ovennævnte svar, er genåbningen af Ijzeren Rijn under overvejelse, men der er endnu ikke truffet nogen beslutning. I mangel af oplysninger om projektets konkrete karakteristika er Kommissionen ikke i stand til at afgøre, hvorvidt Tyskland efter dens opfattelse er forpligtet til at foretage en miljørisikovurdering i henhold til Rådets direktiv 85/337/EØF(4), som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF(5). Kommissionen henviser det ærede medlem til dens svar på skriftlig forespørgsel E-0496/01, hvor han vil kunne finde yderligere oplysninger om den juridiske baggrund i forbindelse med dette spørgsmål.

(1) Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle.

(2) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter.

(3) EFT C 318 E af 13.11.2001, s. 67.

(4) Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, EFT L 175 af 5.7.1985.

(5) Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997, EFT L 73 af 14.3.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0127/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(1. februar 2001)

Om: Det tyrkisk-cypriotiske styres ulovlige arrestation af en græsk-cypriot

For omtrent en måned siden bortførte og arresterede den tyrkiske besættelsesmagt den cypriotiske borger, Panikos Tziakourmas, fra de britiske basers område for at udveksle ham med den tyrkisk-cypriotiske narkohandler, som få måneder inden var blevet pågrebet på Republikken Cyperns område, og som havde været i besiddelse af betragtelige mængder narkotika.

Der er tale om ren afpresning fra den tyrkiske besættelsesmagts side, idet den forsøger at sidestille en kriminel person i henhold til strafferetten med en uskyldig og intetanende borger. Agter Kommissionen på denne baggrund inden for rammerne af sine beføjelser at træffe foranstaltninger med henblik på løsladelse af den uskyldige græsk-cypriot, som tilbageholdes på ulovlig vis af det tyrkisk-cypriotiske styre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(22. marts 2001)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-0045/01 fra Christos Zacharakis(1).

(1) Se side 168.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0071/01 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen. Fjernsynsrettigheder (fodbold).



EF-Tidende nr. 174 E af 19/06/2001 s. 0251 - 0251



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0071/01 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (18. januar 2001) Om: Fjernsynsrettigheder (fodbold) For så vidt angår salg af tv-rettigheder til transmission af fodboldkampe, kan Kommissionen da bekræfte eller dementere rygter, der går ud på, at den agter at indlede en undersøgelse af, hvorvidt det i henhold til konkurrencelovgivningen er lovligt, at UEFA og andre fodboldorganisationer sælger tv-rettigheder en bloc? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (15. februar 2001) Kommissionen kan bekræfte, at den er i færd med at behandle en række sager vedrørende samlet salg af fjernsynsrettigheder til fodboldkampe. Kommissionen er endnu ikke nået frem til endelige konklusioner med hensyn til disse sagers sandsynlige udfald, men den vil lade sig lede af bl.a. medlemsstaternes praksis i denne henseende og af de særlige forhold, der gør sig gældende inden for idræt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0196/01 af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen. Tobakskontroldirektivet.



EF-Tidende nr. 174 E af 19/06/2001 s. 0256 - 0256



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0196/01 af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen (29. januar 2001) Om: Tobakskontroldirektivet Vil Kommissionen venligst bekræfte, at artikel 3 i forslaget til direktiv er den eneste artikel i forslaget med relation til produkter, der er fremstillet i EU og eksporteret der fra? Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne (7. marts 2001) Artikel 3 i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer(1), vedrører bl.a. alle produkter, der er fremstillet i Fællesskabet, herunder også med eksport for øje. Forslaget indeholder også andre bestemmelser, som kunne være relevante for produkter, der skal eksporteres, f.eks. bestemmelser om tilsætningsstoffer og om vildledende betegnelser. (1) EFT C 150 E af 30.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0084/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(1. februar 2001)

Om: Den tibetanske kvinde, Ngawamg Sangdrol, som de kinesiske myndigheder holder fængslet i Drapchi-fængslet i Tibet

Den situation, som den unge tibetanske kvinde, Ngawamg Sangdrol, befinder sig i, kræver, at Rådet tager særlige forholdsregler. Der er tale om et af de værste tilfælde af fængsling, som de kinesiske myndigheder har foretaget. Ngawamg Sangdrol sidder fængslet i Drapchi-fængslet i Tibet på grund af sin indsats for sit folks frihed, og hun er blevet idømt en fængselsstraf på tretten år. Fængslingen af Ngawamg Sangdrol har allerede foranlediget en gruppe af EP-medlemmer til at foreslå hende indstillet til Sakharov-prisen for 2000. Er Rådet ved at gennemføre de politiske forholdsregler, som er nødvendige for at sikre Ngawamg Sangdrols løsladelse?

Svar

(14. maj 2001)

1. EU retter henvendelse til de kinesiske myndigheder om individuelle fængslinger, navnlig i forbindelse med dialogen mellem EU og Kina om menneskerettigheder. Da der er tale om et følsomt emne, er listen over de individuelle tilfælde fortrolig.

2. I konklusionerne fra samlingen i Rådet (generelle anliggender) i januar 2001 vedrørende dialogen mellem EU og Kina om menneskerettigheder gav EU udtryk for betænkelighed ved de fortsatte og generelle restriktioner i forbindelse med forsamlings-, ytrings- og foreningsfriheden, krænkelserne af religions- eller trosfriheden, mindretallenes situation, herunder i Tibet. I konklusionerne identificerer Unionen også specifikke områder, hvor EU vil tilstræbe fremskridt gennem dialogen. Disse områder omfatter navnlig respekt for de kulturelle rettigheder og religionsfriheden i Tibet, indstilling af kampagnen for patriotisk uddannelse i Tibet og konstruktive reaktioner på de individuelle tilfælde, som EU har taget op.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0264/01

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen

(8. februar 2001)

Om: Følgeretten

I tilfælde af videresalg omfattende personer, som er afgiftspligtige inden for rammerne af to eller flere nationale moms- og/eller omsætningsafgiftsordninger, hvorledes skal salgsprisen ikke indbefattet afgift da beregnes for så vidt angår forslaget til direktiv om følgeretten? I tilfælde af, at moms-/omsætningsafgiftsreglerne endnu ikke er vedtaget, på hvilket grundlag vil følgeretten da blive beregnet?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein på skriftlige forespørgsler E-0256/01, E-0260/01, E-0262/01 og E-0264/01

(26. marts 2001)

Den 13. december 2000 vedtog Europa-Parlamentet en række ændringsforslag til Rådets fælles holdning af 19. juni 2000 om følgeret til fordel for ophavsmanden til et originalkunstværk(1). I henhold til EF-traktatens artikel 251 (tidl. artikel 189 B), stk. 3, tager Rådet stilling til Parlamentets ændringsforslag. Kommissionen skal derfor i sit svar på det ærede medlems spørgsmål vedrørende visse bestemmelser tage udgangspunkt i den fælles holdning som ændret af Parlamentet.

Det ærede medlem er betænkelig ved de krav, som direktivet kommer til at indebære for de personer, der er nævnt i artikel 9, og som i henhold til artikel 1, stk. 4, ofte er forpligtet til at betale følgeretsvederlaget, hvis flere personer mener, at de har ret til vederlaget, eller hvis ingen gør krav på vederlaget.

Hvordan følgeretsvederlaget udbetales, afhænger af, efter hvilken ordning det forvaltes. Ifølge den fælles holdning som ændret af Parlamentet er det op til medlemsstaterne at afgøre, hvordan det skal ske, og de kan i dette øjemed fastsætte bestemte løsninger. Vælger en medlemsstat at indføre kollektiv forvaltning af følgeretten, er det f.eks. det organ, som har ansvaret for den kollektive forvaltning, der afgør denne type spørgsmål.

Under alle omstændigheder melder spørgsmålet om, hvem der skal betale en gæld, hvis der er tvivl om, hvem der er pligtig at betale vederlaget, sig ikke kun ved følgeret, men også i mange andre tilfælde. Dette er nøje fastlagt i medlemsstaternes nationale retsregler. De personer, der er nævnt i artikel 9, skal således blot gå frem efter de procedurer, der er fastsat i deres nationale lovgivning på området.

På denne baggrund ville det være en overflødig administrativ foranstaltning at oprette et centralt europæisk register over alle kunstnere og deres arvinger med følgeretskrav. Kommissionen har derfor ingen planer om at gøre det.

Det ærede medlem spørger desuden til anvendelsesområdet for artikel 5. Kommissionen kan i denne forbindelse bekræfte, at den salgspris, der danner grundlag for beregningen af følgeretsvederlaget, skal være eksklusiv alle skatter og afgifter, som sædvanligvis lægges oven i nettoprisen, f.eks. moms. Direktivet berører derfor på ingen måde medlemsstaternes skatteregler.

(1) EFT C 300 af 20.10.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0339/01

af Marielle De Sarnez (PPE-DE) til Kommissionen

(13. februar 2001)

Om: Verdenstopmødet for børn i september 2001

På mødet den 20. november 2000 i Paris mellem EU-ministrene med ansvar for børn kom man indgående ind på problemerne vedrørende børn og familier, og ministrene vedtog bl.a., at der hvert år skal afholdes en europæisk dag for børnenes rettigheder.

Desuden blev det på dette møde vedtaget at relancere Det Europæiske Observationsorgan for Børn, at der skal oprettes et europæisk alarmnummer for forulempede børn, og at der skal udarbejdes europæiske etiske regler for kvaliteten af audiovisuelle programmer.

I september 2001 afholdes der i New York et verdenstopmøde for børn. Hvad vil Kommissionen gøre for at konkretisere resultaterne af rådsmødet den 20. november 2000, således at Europa kommer til at fremstå som pioner, for så vidt angår en politik til beskyttelse af børn og fremme af familien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(8. maj 2001)

På mødet den 20. november 2000 i Paris blev EU-ministrene med ansvar for børneanliggender enige om en fælles handlingsplan, som skulle omfatte tiltag til fremme af børns rettigheder, herunder navnlig etablering af instrumenter for den konkrete opfølgning. Da de aftaler, der kom i stand under ministermødet, blev truffet i en mellemstatslig kontekst, vil Kommissionen ikke tage nogen specifikke initiativer.

Selvom der gennemføres mange interventioner, der vedrører børn, er der dog i øjeblikket ikke nogen udtrykkelig eller formel EF-politik, der fokuserer på børneanliggender. Specielt inden for humanitær bistand udvises der særlig opmærksomhed om børn i konfliktsituationer. Kommissionen vil ikke desto mindre i koordinationen med medlemsstaterne deltage i forberedelserne til den særlige FN-samling om børn og vil med henblik herpå fremlægge et faktablad med en oversigt over dens aktiviteter til støtte for børn, også i forbindelse med udviklingssamarbejde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0857/01 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Eksporten til USA.



EF-Tidende nr. 235 E af 21/08/2001 s. 0248 - 0248



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0857/01 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (22. marts 2001) Om: Eksporten til USA Kommissionen bedes oplyse værdien af eksporten af varer og tjenesteydelser (angivet særskilt, men uden fortjeneste) fra hver enkelt medlemsstat til USA og til hele NAFTA (Det Nordamerikanske Frihandelsområde) i de sidste fem år, for hvilke der foreligger oplysninger, samt angive værdien i procent af hver enkelt lands BNP. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (21. maj 2001) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0076/01

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. januar 2001)

Om: Supplerende foranstaltninger til begrænsning af og øget kontrol med transporten af levende dyr

1. Finder Kommissionen på baggrund af sin beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om de erfaringer, medlemsstaterne har gjort siden gennemførelsen af Rådets direktiv 95/29/EF(1) om ændring af direktiv 91/628/EØF(2) om beskyttelse af dyr under transport(3) og i betragtning af, at medlemsstaterne ikke prioriterer gennemførelsen af direktivet særlig højt, at der på kort sigt er behov for supplerende foranstaltninger til løsning af problemerne i forbindelse med transporten af dyr fra tredjelande og vanskelighederne ved at kontrollere overholdelsen af gældende bestemmelser?

2. Hvilke ændringer vil Kommissionen gennemføre med hensyn til transporten af de 40 000 heste, der årligt transporteres fra Østeuropa (især fra Polen, de baltiske lande, Ungarn og Rumænien) til EU-medlemsstaterne (fortrinsvis Italien), som ikke beskyttes tilstrækkeligt i de eksporterende lande og transitlandene, og hvor minimumsnormerne for dyrevelfærd ved transport over lange afstande ikke overholdes?

3. Agter Kommissionen at indskrænke og eventuelt helt afskaffe den mulighed, der nu findes i direktiv 91/628/EØF, for at forlænge den maksimale transporttid på 8 timer, hvis der anvendes specielt indrettede køretøjer og sørges for hvilepauser, vanding og fodring, og vil den samtidig især betinge sig, at slagtning skal finde sted inden for en bestemt afstand og/eller køretid fra transportens udgangspunkt eller umiddelbart efter første passage af EU's ydre grænse, således at transporten af levende dyr helt kan erstattes af transport af kød?

4. Er Kommissionen rede til allerede på kort sigt at tage skridt til at begrænse sådanne transporter, indtil der eventuelt foreligger videnskabelig forskning vedrørende transport af dyr, og den europæiske konvention om beskyttelse af dyr under internationale transporter (ETS 65) er blevet revideret og godkendt?

5. Er Kommissionen endvidere rede til på kort sigt at gøre det lettere at kontrollere overholdelsen af hensigten med de nuværende bestemmelser, bl.a. ved en bedre informationsudveksling mellem medlemsstaterne og ved at give godkendte transportvirksomheder pligt til at medføre og til enhver tid kunne forelægge dokumentation for godkendelsen, udgangspunktet for transporten, transportens varighed og det videre forløb.

(1) EFT L 148 af 30.6.1995, s. 52.

(2) EFT L 340 af 11.12.1991, s. 17.

(3) KOM(2000) 809 af 6.12.2000.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(15. marts 2001)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-0117/01 fra Paulsen(1).

(1) EFT C 187 E af 3.7.2001, s. 189.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0178/01

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(1. februar 2001)

Om: Bæredygtigt fiskeri

Har Kommissionen planer om at udarbejde og foreslå et EU-program med finansielle incitamenter til fremme af mere bæredygtige fiskemetoder?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0178/01 og E-0207/01

(12. marts 2001)

Den finansielle støtte til fiskerisektoren ydes inden for rammerne af Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF).

FIUF yder finansiel støtte til omstrukturering af fiskerisektoren og herigennem til sikring af et bæredygtigt fiskeri. Blandt foranstaltningerne kan nævnes programmer, som har til formål at reducere flådekapaciteten, og ledsageforanstaltninger, som skal mindske den sociale og arbejdsmarkedsmæssige virkning af omstruktureringen. Der kan også ydes støtte til midlertidig standsning af fiskeriet, når det sker af hensyn til genopbygning af bestandene. Herudover kan fiskere og skibsejere få en finansiel godtgørelse i forbindelse med tekniske tilpasninger, der er et resultat af, at Rådet har udstedt restriktioner for brugen af visse redskaber og fiskemetoder.

Disse bestemmelser vil under alle omstændigheder være gældende indtil 2006.