ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2467/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Fortsat overfoersel af italiensk affald til bortskaffelse i forbraendingsanlaegget SVA Biebesheim/Tyskland

Siden 1997 har lokalregeringen i Darmstadt i flere tilfaelde paa grundlag af artikel 4, stk. 2, litra a), og artikel 5, stk. 1, i bortskaffelsesforordningen (EOEF) 259/93(1), givet det italienske firma 3 R Servizi S.p.A. tilladelse til at overfoere italiensk affald til bortskaffelse i forbraendingsanlaegget SVA Biebesheim. Importoer af affaldet er "Hessische Industriemuell GmbH" (HIM).

I alt er der indtil nu (24.6.1998) givet tilladelse til overfoersel af mindst 7.000 t affald fra Italien til bortskaffelse i Tyskland. Firmaet 3 R Servizi S.p.A. har bebudet yderligere ansoegninger. De kompetente deltatsmyndigheder ser sig af faellesskabsretlige aarsager ude af stand til at hindre denne import af affald.

Tillader overfoerselsforordningen, at modtagerstatens kompetente myndighed i sin overordnede planlaegning om forvaltning af affald undtagelsesloest udelukker affald fra andre lande, i den udstraekning dette er i overensstemmelse med artikel 5 og 7 i direktiv 75/442/EOEF? Kan den kompetente myndighed paa bestemmelsesstedet goere indsigelse paa grundlag af overfoerselsforordningens artikel 4, stk. 3, litra b, nr. iii), hvis den regionale planlaegning vedroerende affald ikke tillader import af affald fra andre stater?

(1) EFT L 30 af 6.2.1993, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3150/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Vedvarende energikilder og vindmoelleparker

Vindmoelleparker bidrager effektivt til produktion af forureningsfri energi. Imidlertid maa etableringen af vindmoelleparker for at udnytte vindenergien i et omraade ikke ske til skade for det naturlige og beboede miljoe. Ikke desto mindre bliver der ofte gjort forsoeg paa at etablere vindmoelleparker paa steder, som stoeder op til omraader med helaars- eller sommerhusbebyggelse, hvilket oedelaegger landskabet og sandsynligvis skaber stoej som foelge af driften af vindkraftgeneratorerne.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at traeffe, for at medlemsstaterne bliver forpligtet til at placere vindmoelleparkerne paa en saadan maade, at landskabet ikke forringes som foelge af en tilfaeldig placering af vindkraftgeneratorer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(12. november 1998)

Da vindmoelleparker kan have en skadelig indflydelse paa miljoeet i form af visuel forurening og stoejforurening, figurerer de blandt de infrastrukturer, der er omtalt i bilag II til Raadets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 om aendring af Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet(1). Projekterne i bilag II goeres til genstand for en vurdering af deres virkninger for miljoeet (VVM) paa grundlag af kriterier eller betingelser, som fastlaegges af medlemsstaterne, afhaengigt af projekternes dimensioner, placering og saerlige karakteristika.

Det nye direktiv skal vaere omsat til national lovgivning i medlemsstaterne senest den 14. marts 1999.

For saa vidt som visse vindmoelleparker udgoer "industrianlaeg til fremstilling af elektrisk energi", er de underlagt bestemmelserne i bilag II, stk. 3, litra a), i dets nugaeldende direktiv 85/337/EOEF.

(1) EFT L 73 af 14.3.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3123/98

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Definitionen paa begrebet affald

Ifoelge avisen "Il Sole 24 Ore" fra onsdag den 16. september skulle Kommissionen "have revolutioneret det forvirrende europaeiske scenario" vedroerende fortolkningen af definitionen paa begrebet affald. Avisen hentyder navnlig til de "nye principper", som er fastsat af Kommissionen, der har "genaabnet debatten" om denne vanskelige sag. Vil Kommissionen,

1. praecist angive, hvad det er for nogle nye principper der skulle komme til at revolutionere dette omraade?

2. oplyse, om dens udtalelse skal fortolkes derhen, at medlemsstaterne, indtil der "opnaas konsensus mellem de beroerte parter" (som der hentydes til i den omtalte artikel), ikke laengere er forpligtet til at rette sig efter den fortolkning, Domstolen har givet af denne definition?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(4. november 1998)

Den avisartikel, som det aerede medlem henviser til, indeholder forkerte oplysninger. Saaledes er der ingen µnye principper¢, og der er heller ikke elementer, som µrevolutionerer emnet¢.

Definitionen paa affald findes i artikel 1, stk. a i direktiv 75/442/EOEF af 15. juli 1975 om affald(1). Denne definition, som ganske vist er nyttig og noedvendig for at faa opfyldt de to maal miljoebeskyttelse og det indre marked, har i visse tilfaelde givet anledning til praktiske fortolkningsproblemer. Den 30. september 1998 indledte Kommissionen en debat om dette problem i forbindelse med det udvalg, som blev nedsat i henhold til artikel 18 i direktiv 75/442/EOEF. Kommissionen har saaledes til hensigt at droefte med medlemsstaterne, hvordan Faellesskabet eventuelt kan bruge resultaterne af de droeftelser, der fandt sted inden for rammerne af Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling i aarene 1995-1998 om dette emne, og hvordan man eventuelt kan foelge dem op. Det betyder ikke, at Kommissionen mener, der er blevet aendret ved definitionen paa affald, som fortsat skal gennemfoeres korrekt i national lovgivning i henhold til Domstolens ikke-udtoemmende, men nyttige anvisninger.

En aendring af den nuvaerende definition paa affald forudsaetter, at Raadet aendrer direktiv 75/442/EEC efter et specifikt forslag fra Kommissionen. Kommissionen understreger, at den ikke har stillet et saadant forslag. Diskussionen i udvalget er imidlertid en god lejlighed til at soege at naa frem til en klarlaegning af fortolkningen, hvor dette maatte vaere noedvendigt. I sidste instans er fortolkningen af denne definition Domstolens ansvarsomraade.

(1) EFT L 194 af 25.7.1975.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2886/98

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Handel med Rusland

I den bilaterale aftale om handel med tekstilprodukter mellem EU og Rusland, der blev undertegnet den 23. juli 1997, ophaeves godt 30 kontingenter for russisk eksport. Er der blevet foretaget nogen vurdering af denne aftales eventuelle foelger for tekstilsektoren i EU som helhed og for Spanien i saerdeleshed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(21. oktober 1998)

Den aftale, der er indgaaet den 20. juli 1998 mellem Faellesskabet og Rusland, tager bl.a. sigte paa at fjerne de kontingenter, som parterne havde opretholdt i tekstil- og beklaedningssektoren. Endvidere bekraeftes det i aftalen, at bestemmelserne i partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Rusland ligeledes finder anvendelse paa tekstil- og beklaedningssektoren, og disse bestemmelser udgoer derfor en klar og stabil ramme om handelen med tekstilvarer.

Paa nuvaerende tidspunkt er det vanskeligt praecist at vurdere virkningen af fjernelsen af de 28 russiske kontingenter for den samlede russiske eksport, for i oejeblikket raader man kun over fuldstaendige statistiske oplysninger for aaret 1998 for de foerste fem maaneders vedkommende.

Paa baggrund af den meget beskedne udnyttelse af de fleste russiske kontingenter, saa laenge de var gaeldende, og paa baggrund af tendensen til en nedgang i Faellesskabets tekstilimport fra Rusland (246 mio. ECU i 1997, 244 i 1996 og 277 i 1995), er det sandsynligt, at fjernelsen af de 28 kontingenter ikke vil give sig udslag i nogen naevnevaerdig foroegelse af Faellesskabets import af tekstilvarer.

Den procentdel, som de russiske indfoersler af tekstilvarer og beklaedningsgenstande udgoer af de samlede indfoersler inden for tekstil og beklaedning, har ligeledes haft en tendens til at mindskes (0,44 % i 1997, 0,51 % i 1996 og 0,61 % i 1995), og det er derfor lidet sandsynligt, at de russiske udfoersler af tekstilvarer faar nogen alvorlig foelgevirkning for den europaeiske tekstilsektor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2889/98

af Bernard Lehideux (PPE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Mulighed for genoptagelse af tiltraedelsesforhandlingerne efter regeringsskiftet i Malta

Eddie Fenech Adami's Nationalistparti vandt det fremskyndede valg den 5. september 1998 i Malta.

Eddie Fenech Adami, der hermed overtager regeringen for tredje gang, har altid ladet forstaa, at han oenskede at faa Malta optaget som medlem af EU. Han tog saaledes initiativet til Maltas tiltraedelsesansoegning, som senere blev "lagt paa is" af Alfred Sant's arbejderregering, der kom til magten i 1996.

Den nye premierminister synes at ville relancere idéen om Maltas tiltraedelse af EU.

1. Hvilke skridt skal den nye maltesiske premierminister tage for at relancere denne tiltraedelsesansoegning?

2. Hvornaar vil Malta kunne optages i EU efter denne relancering af tiltraedelsesansoegningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(3. november 1998)

1. Maltas nye vicepremierminister og udenrigsminister moedtes med den oestrigske udenrigsminister i Wien den 14. september 1998 og forelagde en officiel anmodning om genoptagelse af Maltas ansoegning om medlemskab af Unionen.

2. Paa samlingen den 5. oktober 1998 (almindelige anliggender) anmodede Raadet Kommissionen om at forelaegge en ajourfoert udgave af udtalelsen fra 1993 om Maltas ansoegning om medlemskab af Unionen. Det skal bemaerkes, at alle beslutninger om forhandlinger med Malta skal traeffes af Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2706/98

af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: EU-stoette til skolemaelk

Kan Kommissionen bekraefte, at den nuvaerende stoette til skoler i Det Forenede Kongerige beloeber sig til 11,98 p pr. pint maelk? Er dette i bekraeftende fald en tilstraekkelig stoette, eller traenger den til at blive aendret, eftersom maelk er af stor betydning med hensyn til at give kalk til boern?

Kan Kommissionen bekraefte, hvilke kanaler underskoler skal benytte i forbindelse med Intervention Board i Reading i Det Forenede Kongerige for at opnaa denne stoette? Kan Kommissionen undersoege, hvorvidt der er unoedvendigt bureaukrati forbundet med at opnaa stoette, og hvorledes kan denne procedure eventuelt forenkles?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(25. september 1998)

Efter den justering af den britiske groenne kurs, der fandt sted den 3. maj 1998, er stoetten til soedmaelk, der uddeles i henhold til EU-skolemaelksordningen, nu paa 11,67 pence pr. pint. Denne stoette, der udgoer 95 % af maalprisen for maelk, er hoejere end nogen anden stoette, der ydes i henhold til den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter. Kommissionen er overbevist om, at den er af passende stoerrelse.

En underskole, der i Det Forenede Kongerige oensker at deltage i ordningen, boer kontakte den afdeling, der er ansvarlig for EU-skolemaelksordningen, hos interventionsorganet i Reading, der staar for gennemfoerelsen af ordningen i Det Forenede Kongerige. Hvad angaar anvendelsen af ordningen i praksis, begraenser Kommissionens rolle sig til at kontrollere, om den er i overensstemmelse med den gaeldende EU-lovgivning. De administrative procedurer som saadan er et nationalt anliggende, og derfor boer en eventuel forenkling af dem foerst droeftes med de britiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2785/98

af Jean-Antoine Giansily (UPE) til Kommissionen

(9. september 1998)

Om: Praesidentvalget i Togo

Under praesidentvalget i Togo finansierede Kommissionen medieovervaagningsaktioner ved en gruppe kaldet Reportere uden Graenser til et beloeb af 110.000 ecu samt en valgovervaagningsmission, der blev koordineret af Electoral Reform International Services, til et beloeb af 560.000 ecu.

Ved at finansiere disse aktioner over budgetpost B7-7020, for hvilken der ikke findes noget retsgrundlag, har Kommissionen overtraadt en raekke bestemmelser.

Er det grunden til, at Kommissionen i sit svar paa skriftlig forespoergsel P-2187/98(1) den 24. juli 1998 oplyser, at projekterne er blevet forelagt af de naevnte organisationer og er blevet godkendt efter reglerne for forvaltningen af denne budgetpost.

Vil det sige, at 560.000 ecu er blevet tildelt Electoral Reform International Services og 110.000 ecu Reportere uden Graenser, uden at der er blevet afholdt en licitation?

Hvis der ikke er blevet afholdt en licitation, og da det er velkendt, at de to ovennaevnte organisationer stod den togolesiske opposition naer, hvad er saa begrundelsen for denne oemtaalelige politiske afgoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(28. september 1998)

Anvendelsen af budgetbevillinger, for hvilke der endnu ikke findes noget retsgrundlag, sker efter meget strenge bestemmelser i finansforordningen, der gaelder for hele budgettet. Dette har ogsaa vaeret tilfaeldet med de projekter, som det aerede medlem henviser til. Kommissionen kan derfor ikke acceptere, at den har "overtraadt en raekke bestemmelser".

Via budgetposten finansieres projekter, som forelaegges Kommissionen af partnerne (ikke-statslige organisationer, sammenslutninger eller internationale organisationer). Projekterne undersoeges og behandles, og hvis de opfylder kriterierne for benyttelse af budgetposten, traeffer Kommissionen en formel beslutning herom i medfoer af de gaeldende finansieringsbestemmelser.

Kommissionen skal desuden minde om, at de to projekter som naevnt i dens svar paa forespoergsel 2187/98 specifikt indgaar i et program for en sammenhaengende overordnet stoette af valgprocessen, og dette program er kommet i stand paa anmodning af den nationale anvisningsberettigede i overensstemmelse med Parlamentets beslutning om Togo af november 1997 og efter henvendelser fra de forskellige partnere.

Kommissionen mener derfor, at den har finansieret aktioner, der har vaeret nyttige for valgforloebet, og som er gennemfoert af partnere, der har arbejdet effektivt og uafhaengigt.

(1) EFT C 50 af 22.2.1999, s. 132.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3136/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(9. oktober 1998)

Om: Annullering af Kommissionens almindelige udvaelgelsesproeve for tjenestemaend

Kan Kommissionen paa baggrund af de meget alvorlige forhold, der har vaeret rapporteret i pressen, og som er genstand for direkte klager fra en raekke deltagere i Kommissionens almindelige udvaelgelsesproeve, som fandt sted den 14. september 1998 forskellige steder i Europa,

Kan Kommissionen i betragtning af, at visse deltagere klagede over at have modtaget en kopi af opgaven i matematiks logik paa forhaand, uden at de ansvarlige tilsynsfoerende i proevelokalet paa tidspunktet for proevens afholdelse fulgte denne klage op,

Kan Kommissionen i betragtning af, at talrige deltagere i udvaelgelsesproeven i Bruxelles har klaget over, at visse deltagere i pausen mellem proeverne benyttede deres mobiltelefon paa toiletterne og saaledes fik mulighed for at besvare multiple choice-opgaven mellem to proever,

Kan Kommissionen i betragtning af, at der i Rom i forbindelse med opgaven i fransk blev omdelt forskellige tekster til kandidaterne i de forskellige proevelokaler, hvorved kandidaterne fik tid til ved hjaelp af forskellige midler at tage kontakt til personer uden for bygningen i den tid, det tog at fotokopiere samme materiale til alle kandidatderne, og til herefter at faerdiggoere multiple choice-opgaven ved at indfoeje supplerende svar efter udloebet af den tid, der var afsat til opgaverne,

Kan Kommissionen i betragtning af, at der skete en kaempestor fejl i Milano, hvor proeverne i modsaetning til, hvad der var blevet oplyst i indkaldelsesskrivelsen, blev afholdt i naerheden af Assago saaledes som afsloeret paa Internet,

Kan Kommissionen i betragtning af, at Kommissionen efter paa en raekke parlamentsmedlemmers initiativ at have konstateret, at ovennaevnte forhold var i overensstemmelse med sandheden, den 24. september besluttede at annullere udvaelgelsesproeven,

Kan Kommissionen i betragtning af den alvorlige karakter af ovennaevnte forhold, som i allerhoejste grad underminerer de europaeiske institutioners trovaerdighed - oplyse:

- af hvilke aarsager proeven blev annulleret?

- hvilke uregelmaessigheder der helt praecist er blevet konstateret?

- hvor meget det har kostet Faellesskabets budget at afholde proeven?

- hvilke foranstaltninger den agter at traeffe over for de ansvarlige?

- om der tidligere i forbindelse med andre udvaelgelsesproever er indgivet lignende klager?

- hvor mange klager der i alt er indloebet i forbindelse med andre udvaelgelsesproever,

- og hvorledes disse klager er blevet fulgt op?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2456/98

af Leonie van Bladel (UPE) og James Janssen van Raay (UPE) til Raadet

(30. juli 1998)

Om: Trussel mod hvide nederlaendere i Surinam

1. I ugeavisen Surinam fra i dag oplyses det, at ingen hvid nederlaender laengere er sikker i Surinam, hvis Surinams tidligere diktator og nuvaerende statsraadgiver, Desi Bouterse, som af det nederlandske politi mistaenkes for international narkotikahandel i stor stil, arresteres. Hvilke konsekvenser forbinder Raadet med denne trussel?

2. Er Raadet klar over, at ovenstaaende trussel, som er fremsat af en medarbejder af det politiske parti NDP, som Bouterse er formand for, alvorligt vil kunne skade forbindelserne mellem Surinam og Den Europaeiske Union?

3. Er Raadet rede til at anmode Kommissionen om grundigt at revidere forbindelserne til Surinam, navnlig hvad angaar hjaelpeprojekter, hvor penge fra Den Europaeiske Union staar paa spil, nu hvor det tydeligt fremgaar, at retsstaten Surinam domineres af mistanke om international narkotikahandel i stor stil?

Svar

(7. december 1998)

Raadet har ikke droeftet de spoergsmaal, der rejses af de aerede medlemmer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2297/98

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: AAr 2000 - problemet i oesteuropaeiske atomreaktorer

Der er i stor udstraekning bekymringer vedroerende de fremtidige problemer med edb-sammenbrud som foelge af starten paa det ny aartusind.

En talsmand for Ruslands atomenergiministerium har efter sigende udtalt, at Rusland oensker at "loese problemet vedroerende aar 2000".

Kontrollerer Kommissionen situationen i OEsteuropa?

Hvilken finansiel og teknisk bistand tilbyder EU de oesteuropaeiske lande for at undgaa en katastrofe i aar 2000?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(18. september 1998)

Kommissionen er paa det rene med den potentielle trussel, som aar 2000-problemet udgoer, og den har aktivt fremmet opmaerksomheden omkring dette problem paa mange omraader. Paa omraadet for nuklear sikkerhed har Kommissionen taget initiativ til at droefte denne trussel blandt de forskriftsudstedende myndigheder.

Sagen var saaledes sat paa dagsordenen for moedet den 17.-18. juni 1998 i Ljubljana i den samordningsgruppe, som Kommissionen har nedsat. Denne gruppe (der bestaar af de nukleare sikkerhedsmyndigheder for Faellesskabet, de central- og oesteuropaeiske lande og de lande blandt De Nye Uafhaengige Stater, der har efterkommet en opfordring til at tilslutte sig gruppen) moedes to gange aarligt for at diskutere og udveksle oplysninger og erfaringer om forskriftsmaessige anliggender. Paa moedet fremgik det klart, at dette spoergsmaal volder megen bekymring blandt de forskellige forskriftsudstedende instanser i gruppen. Alle de paagaeldende myndigheder er fuldt ud klar over, at problemet omkring denne trussel maa takles inden aar 2000.

Generelt betragtet er beskyttelses-, instrumenterings- og kontrolsystemerne i tilknytning til de oesteuropaeiske kernekraftvaerker praeget af en mindre omfattende anvendelse af datamatik end i de tilsvarende anlaeg i Vesteuropa. Opgaven med at vurdere de sikkerhedsmaessige virkninger af potentielle fejl, der foraarsages af aar 2000-problemet, skulle derfor vaere tilsvarende mindre, selv om den dog maa anses for at vaere presserende.

Kommissionen har ikke modtaget nogen saerlig anmodning om teknisk og finansiel bistand til loesning af dette problem i tilknytning til Phare- og Tacis-stoetteprogrammerne for nuklear sikkerhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2691/98

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: EU's forbindelser med Tyrkiet og foelgerne heraf for handelen med hasselnoedder

EU's forbindelser med Tyrkiet er i oejeblikket noget prekaere, hvilket blandt andet har medfoert, at det autonome toldkontingent for importen af hasselnoedder er blevet aendret. I Raadets nye forordning (EF) 1506/98(1) af 13. juli 1998 suspenderes toldfritagelsen ved import paa Unionens marked af et kontingent paa 9.060 tons hasselnoedder fra Tyrkiet.

Har Kommissionen vurderet de foelger, det kan faa for de europaeiske producenter navnlig i Reus-distriktet, hvis Tyrkiet som reaktion paa den nye forordning fra i dag fraviger mindstepriserne for hasselnoedder paa omkring 4 dollars pr. kilo?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(9. oktober 1998)

Som det aerede medlem naevner, har Raadet udstedt forordning (EF) 1506/98 af 13. juli 1998 om suspension af det autonome kontingent paa 9 060 tons for import i Faellesskabet af hasselnoedder fra Tyrkiet. Forordningen skal ses som en reaktion paa Tyrkiets fortsatte totalforbud mod import i Tyrkiet af oksekoed og levende dyr fra bl.a. Faellesskabet.

Det aarlige moede i henhold til afgoerelse nr. 1/98 truffet af Associeringsraadet EF/Tyrkiet fandt sted den 10. september 1998 i Reus i Spanien mellem repraesentanter for Kommissionen, det tyrkiske departement for udenrigshandel og erhvervsdrivende fra Faellesskabet og tyrkiske eksportoerer af hasselnoedder, hvor parterne droeftede situationen paa markedet for hasselnoedder og markedsudsigterne.

Ved denne lejlighed meddelte de tyrkiske myndigheder, at de agtede at fortsaette med den gaeldende interventions- og prisstoettepolitik.

(1) EFT L 200 af 16.7.1998, s. 1.