ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/442

(2004/C 78 E/0464)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2916/03

af Marianne Thyssen (PPE-DE) til Kommissionen

(29. september 2003)

Om: Finansiel støtte fra Fællesskabet til transnationale producentsammenslutninger

I henhold til forordning (EF) nr. 2200/96 (1) fastsættes der en finansiel støtte fra Fællesskabet til producentsammenslutninger på den betingelse, at de har udarbejdet et driftsprogram og har oprettet en driftsfond.

Driftsfonden finansieres via et producentbidrag og en fællesskabsstøtte på maksimalt 4,1 % af producentsammenslutningens afsætning. Finansieringsforholdet er 50 % — 50 % i forbindelse med nationale aktioner. Dette betyder, at driftsfonden i dette tilfælde maksimalt omfatter 8,2 % af afsætningen.

I forbindelse med transnationale aktioner er finansieringsforholdet 60 % til 40 %. Her opstår der imidlertid et problem, idet støtteprocenten fortsat ligger på maksimalt 4,1 %. Dette betyder rent faktisk en indskrænkning i driftsfonden i tilfælde af et transnationalt samarbejde, selv om det netop er dette samarbejde, der skal fremmes via forordningen.

Kommissionen bedes oplyse, om den har kendskab til dette problem? I bekræftende fald vil Kommissionen i løbet af meget kort tid træffe foranstaltninger til at korrigere denne selvmodsigelse i lovgivningen, idet den muliggør en undtagelse fra den maksimale støtteprocent på 4,1 % i tilfælde af transnationale producentsammenslutninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. november 2003)

Kommissionen har i overensstemmelse med sine forpligtelser især over for Parlamentet forenklet og tydeliggjort gennemførelsesbestemmelserne vedrørende den fælles markedsordning for frugt og grøntsager. Det har ved denne proces, der har været gennemført i snæver dialog med medlemsstaterne og repræsentanterne for civilsamfundet, været muligt at påvise en række problemer, der skal løses, herunder det, som det ærede parlamentsmedlem påpeger.

Kommissionen er således klar over problemet. Det ærede medlem har ret, når han siger, at den nuværende beregningsmetode for støtte, og især at procentsatsen på 4,1 %, der er et loft der ikke kan overskrides, ofte gør det vanskeligt reelt at anvende satsen for fællesskabsfinansiering på 60 %.

Kommissionen overvejer eventuelle løsninger til afhjælpning. Budgetvirkningen af de forskellige muligheder undersøges og kravet om budgetneutralitet bliver taget i betragtning i forbindelse med det forslag, som Kommissionen forelægger Rådet med henblik på ændring af forordning (EF) nr. 2200/96 (2) som led i den allerede indledte forenkling af den fælles markedsordning for frugt og grøntsager.

Dette vil ske snarest under hensyn til de pågældende institutioners arbejdsprogrammer.

(1) EFT L 297 af 21.11.1996, s. 1.

(2) Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugter og grøntsager.
1.

hvad den agter at foretage sig for at efterprøve rigtigheden af ovenstående oplysninger og sikre, at de ansvarlige for disse grusomheder mod personer fra Montagnard-stammen retsforfølges på behørig vis, og at voldsofrene straks løslades?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/364

(2004/C 88 E/0370)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1921/03

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. juni 2003)

Om: Konserverede mandariner i stykker fra Kina

Den bemærkelsesværdige stigning i indførslen af konserverede mandariner i stykker har medført alvorlige forstyrrelser af Fællesskabets marked, hvis produktion af konserverede mandariner i stykker næsten udelukkende foregår i Spanien. Produktionen af mandariner i stykker i dette land er faldet med 36 % fra produktionsåret 1998/99 til produktionsåret 2001/02.

Ifølge beskyttelsesklausulen i artikel 22 i Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 (1) træffer Kommissionen i tilfælde af alvorlige forstyrrelser af Fællesskabets marked ved indførslen på begæring af en medlemsstat eller på eget initiativ bestemmelse om de nødvendige foranstaltninger senest tre arbejdsdage efter begæringens modtagelse.

Hvorfor har Kommissionen ikke truffet nogen foranstaltninger, selv om den har haft kendskab til den alvorlige situation siden den 5. juni 2002, hvor Spanien indgav sin hastebegæring om anvendelse af forordningens bestemmelse?

Hvorfor har Kommissionen heller ikke truffet foranstaltninger på eget initiativ?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

på skriftlige forespørgsler E-1646/03, E-1920/03 og E-1921/03

(25. juli 2003)

Kommissionen vil gerne benytte lejligheden til at oplyse de ærede medlemmer om, at den nu har modtaget en fuldstændig begæring fra de spanske myndigheder i medfør af artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 427/2003 af 3. marts 2003 om en varespecifik overgangsbeskyttelsesordning for indførsel med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af forordning (EF) nr. 519/94 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande (2).

Kommissionen erkender, at behandlingen af denne anmodning er hastende, og anmodningen er allerede ved at blive underkastet en nøjere gennemgang. Med henblik på høring af medlemsstaterne er en kopi af begæringen blevet fremsendt til samtlige disse.

(1) EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29.

(2) EFT L 65 af 8.3.2003.
3.

Mener Kommissionen, bl.a. på baggrund af problemerne omkring Eurostat og andre rapporter om uheldige udviklinger i forbindelse med forvaltningen af EU-midler, at det er ønskværdigt, at de tjenestemænd med kendskab til økonomiske forhold, som er indplaceret i denne særlige kategori, fortsat kan arbejde for EU, i det mindste for så vidt de ikke har gjort sig skyldige i bedrageri, men tværtimod har givet udtryk for, at de tager afstand herfra?
2.

Nedenstående tabel viser de enkelte medlemsstaters samlede offentlige udgifter hvert år i de seneste fem år ifølge de nationalregnskabstal, som medlemsstaterne officielt meddeler Eurostat. Til sammenligning er betalingerne over EU-budgettet også anført. (mio. EUR) Medlemsstat Samlede offentlige udgifter i medlemsstaterne — ESA 199 5 (2) 1998 1999 2000 2001 2002 BE 113 498 118 090 122 352 125 609 131 281 DK 88 741 91 459 94 050 97 890 101 989 DE 935 280 964 530 928 470 1 001 380 1 023 870 EL 52 101 56 085 61 357 62 582 66 266 ES 217 333 227 329 242 456 257 288 276 507 FR 698 788 725 799 747 982 775 817 814 435 IE 27 155 31 005 32 994 38 947 43 070 IT 533 571 541 648 546 939 591 793 599 804 LU 7 089 7 730 8 187 8 604 9 909 NL 166 014 175 554 182 228 200 033 211 162 AT 102 674 106 797 108 302 109 984 112 094 PT 44 283 48 906 52 196 57 015 59 572 FI 61 015 62 458 63 773 66 445 69 795 SE 134 482 142 295 149 381 139 920 149 349 UK 505 529 537 702 576 172 647 452 686 190 EUR-15 3 687 551 3 837 387 3 916 839 4 180 760 4 355 293 EU Budget (3) 80 713 80 310 83 331 79 987 85 144
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/105

(2004/C 78 E/0105)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2348/03

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(16. juli 2003)

Om: Iværksættelse af foranstaltninger som følge af den fuelolie fra »Prestige«, der stadig driver i land ved kysterne i Galicien og Biscayen

I den senere tid her i juli måned og otte måneder efter Prestige-katastrofen driver der stadig fuelolie fra dette tankskib i land ved kysterne i Galicien og Biscayen. Den berørte befolkning har mistet tilliden, efterhånden som den har kunnet konstatere, at de ansvarlige myndigheder systematisk undlader at iværksætte de planlagte tiltag. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for i samarbejde med de spanske og galiciske myndigheder at danne sig et overblik over omfanget af dette problem og forhindre, at noget sådant gentager sig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(10. september 2003)

Det ærede Medlem henvises til de svar, der er afgivet på hans tidligere skriftlige forespørgsler E-3595/02 (1), E-1259/03 (2) og E-2059/03 (3), og på hans mundtlige forespørgsel H-69/03 i spørgetiden under Europa-Parlamentets samling i marts 2003 (4).

(1) EUT C 242 E af 9.10.2003, s. 63.

(2) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 121.

(3) Se side 73.

(4) Skriftligt svar af 12.3.2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/696

(2004/C 78 E/0744)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0118/03

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om: Fastsættelse af EU's endelige grænser

Undertegnelsen i Athen den 16. april 2003 af tiltrædelsestraktaten vil definitivt bane vejen for indlemmelse af ti nye lande i EU den 1. maj 2004, når først den pågældende traktat er blevet ratificeret af De Femten og af de ti nye kommende medlemsstater.

Efter mange iagttageres opfattelse skulle denne udvidelse være en anledning til definitivt at fastsætte, hvad der skal betragtes som Den Europæiske Unions endelige grænser, for den kan ikke udvides ubegrænset.

Mener Kommissionen, at den for at lægge grunden til en debat herom burde sørge for, at en gruppe af udvalgte personligheder og sagkyndige på dette område gennemfører en nøje undersøgelse af, hvad der bør betragtes som Unionens endelige grænser på grundlag af europæisk opfattelse af kultur og civilisation som umiskendelige tegn på en identisk og fælles geografisk baggrund?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(27. februar 2003)

Som det er det ærede medlem bekendt, kan »enhver europæisk stat, som overholder principperne i artikel 6, stk. 1, [kan] ansøge om at blive medlem af Unionen« i henhold artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union. Principperne i traktatens artikel 6 er følgende: »principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, der alle er principper, som medlemsstaterne har til fælles«.

Efter tiltrædelsen af 10 nye medlemmer i 2004 har EU forpligtet sig til at støtte Bulgarien og Rumænien i deres bestræbelser på at blive medlemmer i 2007. I marts 2002 planlægger Kommissionen at foreslå reviderede partnerskabsaftaler for disse to lande samt for Tyrkiet, som er et kandidatland, der er udpeget til at slutte sig til EU på grundlag af de samme kriterier, som gælder for de øvrige kandidatlande, sådan som det blev specificeret på Det Europæiske Råds møde i København i december 2002.

På mødet i København blev der fremsat en erklæring om, at EU er fast besluttet på at undgå, at der skabes nye skillelinjer i Europa og på at fremme stabilitet og velstand inden og uden for EU's nye grænser.

Det Europæiske Råd bekræftede på ny, at de vestlige Balkan-lande i stabiliserings- og associeringsprocessen har et europæisk perspektiv, som det blev fastsat på Det Europæiske Råds møde i Feira (den 19. og den 20. juni 2000).

Med hensyn til relationerne mellem det udvidede EU og dets naboer har Det Europæiske Råd erklæret, at udvidelsen vil styrke relationerne med Rusland, og har udtrykt det ønske, at relationerne med Ukraine, Moldova, Belarus (Hviderusland) og de sydlige Middelhavslande styrkes med udgangspunkt i en langfristet strategi, der fremmer demokratiske og økonomiske reformer, bæredygtig udvikling og handel.

Kommissionen vil snart fremsætte forslag herom.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/75

(2004/C 88 E/0082)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2244/03

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(7. juli 2003)

Om: Maltas gennemførelse af direktivet om beskyttelse af vilde fugle

Er Kommissionen — når man ser bort fra overgangsaftalen om fangst af finker — overbevist om, at Malta vil overholde Rådets direktiv 79/409/EØF (1) om beskyttelse af vilde fugle fra tiltrædelsesdatoen? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at iværksætte, hvis den mener, at Malta ikke vil overholde direktivet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(4. august 2003)

Kommissionen vil forsat overvåge Maltas og andre tiltrædende landes lovgivningsproces indtil den 1. maj 2004. Denne analyse vil blive afspejlet i den omfattende overvågningsrapport, der vil blive offentliggjort i november 2003.

Når Malta bliver medlem af EU, vil Kommissionen kontrollere, om Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle er blevet korrekt gennemført, således som dette kontrolleres for alle medlemsstater. Viser det sig, at Malta ikke opfylder direktivet, så vil Kommissionen tage sagen op ud fra bestemmelserne i EF-traktaten.

(1) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/312

(2004/C 88 E/0317)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0046/03

af Pasqualina Napoletano (PSE) og Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(21. januar 2003)

Om: Krise i Venezuela

Venezuela gennemlever i øjeblikket en alvorlig politisk og social krise, der har skabt dybe kløfter i samfundet, og som har medført organiseret kriminalitet i yderliggående kredse tæt på præsident Chavez' regering såvel som handlinger, der grænser til statskup i ekstremistiske kredse inden for oppositionen. Situationen udgør en reel trussel for demokratiet og friheden. Det bør i denne forbindelse fremhæves, at der i Venezuela bor et meget stort samfund af europæisk oprindelse, hvoraf en stor del er af italiensk afstamning.

Hvilke initiativer har man på baggrund heraf taget (og med hvilke resultater), og hvad agter man at gøre for at sikre, at EU bidrager til at styrke samfundets og de internationale institutioners rolle, som er afgørende for at overvinde krisen gennem politisk forhandling og med respekt for den demokratiske orden og forfatningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(13. februar 2003)

EU afgav i 2002 tre erklæringer om den nuværende krise i Venezuela, nemlig én efter kuppet i april, én den 9. oktober og én den 23. december. I disse erklæringer gav EU udtryk for fuld opbakning bag Organisationen af Amerikanske Staters (OAS) indsats til fremme af en national dialog mellem Venezuelas regering, Coordinadora Democrática (den organiserede opposition) og en række andre vigtige samfundssektorer. Disse erklæringer har sandsynligvis sammen med andre erklæringer afgivet af andre lande, regioner og internationale institutioner øvet positiv indflydelse ved at anspore den venezuelanske befolkning til at afstå fra vold og ved at gøre det klart for de mest radikale elementer i oppositionen, at det internationale samfund ikke tolererer løsninger, der strider mod demokratiet eller forfatningen.

Hidtil har OAS' indsats imidlertid ikke givet konkrete resultater i form af en løsning af den politiske krise. Konfliktens parter er tilsyneladende ude af stand til at indlede en konstruktiv dialog for at afhjælpe situationen. Et nyt initiativ med det formål at bidrage til at løse konflikten, nemlig oprettelsen af en »Group of Friends«, blev taget den 15. januar 2003 i Quito. To medlemsstater, Spanien og Portugal, er medlemmer af denne gruppe, hvis nedsættelse EU bifaldt i en erklæring af 21. januar 2003. Denne »Group of Friends« vil bakke OAS' indsats op.

Desuden har Kommissionen i sine bestræbelser for at gennemføre mulige aftaler mellem parterne i den af OAS formidlede dialog godkendt et projekt for finansiel bistand til OAS. Ud over at fremme den igangværende dialog har det tre hovedbestanddele: støtte til frie og fair valg, undersøgelse af begivenhederne i april 2002 (det mislykkede kup) og afvæbning af civilbefolkningen.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/58

(2004/C 88 E/0063)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2022/03

af Lennart Sacrédeus (PPE-DE) til Kommissionen

(17. juni 2003)

Om: Anholdelsen af nobelprismodtager Aung San Suu Kyi

Burmas førende menneskerettigheds- og demokratiforkæmper, modtager af Nobels fredspris Aung San Suu Kyi, blev den 30. maj 2003 anholdt i nærheden af Monywa i Burma. Landets militærjunta hævder, at de har varetægtsfængslet Aung San Suu Kyi og 19 andre medlemmer af hendes parti National League for Democracy (NLD) efter sammenstød mellem hendes tilhængere og regeringsvenlige demonstranter i det nordlige Burma.

Over 100 studenter, NLD-sympatisører og buddhistiske munke blev anholdt natten til den 31. maj 2003. Desuden blev en række parlamentsmedlemmer anholdt. Syv højtstående personer inden for NLD blev sat i husarrest, og mere end 50 lokalafdelinger under NLD blev tvunget til at lukke. Anholdelserne anses som det største nederlag i mange år for demokratiet i Burma.

Hvad har Kommissionen og EU reelt foretaget sig med henblik på at påvirke juntaen i Burma til straks at løslade nobelprismodtager Aung San Suu Kyi og de øvrige anholdte, herunder parlamentsmedlemmerne? Hvordan kan EU sætte kraft bag kravet om, at militærjuntaen bryder voldsspiralen og baner vejen for en snarlig overgang til demokrati?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(7. juli 2003)

Kommissionen og medlemsstaterne har gentagne gange krævet øjeblikkelig løsladelse af Daw Aung San Suu Kyi og de arresterede NLD-tjenestemænd og tilhængere, samt genåbning af partiets kontorer i hele landet og alle universiteter i Burma/Myanmar.

Den 16. juni 2003 besluttede EU ligeledes uden forsinkelse at gennemføre de skærpede sanktioner, som særskilt er rettet mod de militære ledere og deres tilhængere. Oprindeligt skulle sanktionerne træde i kraft den senest den 29. oktober 2003, som der blev opnået enighed om i den fælles holdning om Burma/Myanmar (2003/297/FUSP) af 28. april 2003 (1).

Endvidere har EU intensiveret drøftelselserne om situationen i Burma/Myanmar med sine samtalepartnere i Asien med henblik på at opmuntre dem til udnytte deres indflydelse over for den burmesiske regering til løsladelse af Aung San Suu Kyi og støtte til fremskridt i spørgsmål om god regeringsførelse og økonomiske reformer. Den 17. juni 2003 rettede Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN) en hidtil uhørt formaning til Burma/Myanmar om »en fredelig overgang til demokrati«.

Det er opmuntrende at se den kraftige internationale reaktion på arrestationen af Daw Aung San Suu Kyi, og Kommissionen håber oprigtigt, at dette fælles pres vil medføre, at den burmesiske regering løslader hende og alle hendes tilhængere og endelig viser tegn på vilje til national forsoning og tilbagevenden til demokrati.

(1) EUT L 106 af 29.4.2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/67

(2004/C 88 E/0073)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2104/03

af Bob van den Bos (ELDR) til Kommissionen

(18. juni 2003)

Om: Rohingya-flygtninge i Burma

Ud over de to officielle flygtningelejre i Bangladesh, hvor der opholder sig ca. 22 000 rohingya-flygtlinge, er der stadig 4 000 illegale flygtninge i den ikke-anerkendte »Teknaf Makeshift camp«. Der er risiko for, at denne lejr snart vil blive oversvømmet, når monsunen begynder.

Har Kommissionen kendskab til rohingya-flygtningenes situation i »Teknaf Makeshift camp«?

Har Kommissionen haft kontakt med myndighederne i Bangladesh om tilbud om nødhjælp til rohingyaerne? Vil den i benægtende fald tage kontakt til myndighederne?

Har Kommissionen kontakt med UNHCR om disse flygtninges situation og mulighederne for at yde bistand?
12. foreslår, at Oswaldo Payá Sardiñas, der modtog Sakharov-prisen 2002 for tankefrihed, indbydes officielt til at mødes med EU's formandskab, den højtstående FUSP-repræsentant, Kommissionens formand og de ansvarlige kommissærer; støtter sit udenrigsudvalgs beslutning om at invitere Oswaldo Payá Sardiñas til at deltage i et møde, og opfordrer de cubanske myndigheder til ikke at stille sig i vejen for hans deltagelse;
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/600

(2004/C 78 E/0634)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3587/03

af Koenraad Dillen (NI) til Kommissionen

(5. december 2003)

Om: Rapport om antisemitisme fra Det Europæiske Center for Observation af Racisme og Fremmedhad

Ifølge beretninger i Financial Times og i andre europæiske aviser i denne uge har Det Europæiske Center for Observation af Racisme og Fremmedhad med sæde i Wien vedtaget ikke at offentliggøre indholdet af en rapport om antisemitisme, som for nylig er blevet udarbejdet. Det Europæiske Center for Observation af Racisme og Fremmedhad består af repræsentanter for medlemsstaterne, Europarådet, Kommissionen og Europa-Parlamentet. Den pågældende rapport på 112 sider blev udarbejdet af det tekniske universitet i Berlin efter anmodning fra centret. Ifølge aviserne skulle det af rapporten fremgå, at der er tale om stærkt tiltagende antisemitiske udtalelser og kriminelle handlinger i indvandrermiljøerne. Af hensyn til »den politiske korrekthed« vedtoges det ikke at frigive rapporten.

Har disse beretninger sin rigtighed?

Havde Kommissionen kendskab til afgørelsen om ikke at offentliggøre denne rapport? Vil Kommissionen undersøge, hvor meget denne undersøgelse kostede?

Hvem vedtog og på grundlag af hvilke drøftelser vedtoges det ikke at offentliggøre denne rapport? Ud fra hvilke argumenter vedtoges det således at diskvalificere den videnskabelige undersøgelse, som det tekniske universitet i Berlin havde foretaget?

Med hvilken støtte finansieres Det Europæiske Center for Observation af Racisme og Fremmedhad? Hvor store beløb er der tale om? Hvor mange medarbejdere har dette center? Hvorledes er dets bestyrelse sammensat? I hvilket omfang støtter Kommissionens dette center?

Kan denne rapport senere stilles til rådighed for medlemmerne af Europa-Parlamentet?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/543

(2004/C 78 E/0567)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3419/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(18. november 2003)

Om: Eurostatskandalen — ubesvarede spørgsmål

Er Kommissionen enig med det uafhængige ekspertudvalg i, at kommissionsmedlemmernes store politiske ansvar bør fortolkes som en forpligtelse til at stå inde for deres egne, generaldirektørernes og direktoratets øvrige tjenestemænds handlinger, først og fremmest over for Kommissionen som organ og i anden omgang over for Europa-Parlamentet?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/138

(2004/C 78 E/0141)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2634/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(2. september 2003)

Om: Eksportrestitutioner for eksport af kød af hornkvæg, fersk eller kølet (KN-kode 0201) fra medlemsstater til Vatikanstaten i 2001 — uoverensstemmelser mellem CATS-tallene og OECD-tallene

I sit svar på forespørgsler E-1477/03 og E-1480/03 (1) om eksportrestitutioner for eksport af landbrugsprodukter fra medlemsstater til Vatikanstaten udtalte kommissionsmedlem Fischler den 21. maj 2003, at Kommissionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålene, og at den vil meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.

Det fremgår af følgende supplerende oplysninger vedrørende eksport af kød af hornkvæg, fersk eller kølet (KN-kode 0201), som stammer fra henholdsvis

a) Kommissionens CAT-database (Clearance Audit Trail System), at der i 2001 eksporteredes følgende mængder til Vatikanstaten: — 12 237,500 kg fra Irland med en restitution på 10 844,52 EUR svarende til en støtte på 0,89 EUR/kg — 18 677,300 kg fra Italien med en restitution på 12 487,13 EUR svarende til en støtte på 0,67 EUR/kg — 181 335 kg fra Nederlandene med en restitution på 87 462,25EUR svarende til en støtte på 0,48 EUR/kg

b) OECD's database, at der i 2001 eksporteredes følgende mængder til Vatikanstaten: — 350 700 kg fra Italien og 158 100 kg fra Nederlandene,

c) hvilket betyder — at der i uretmæssig støtte er udbetalt 22051,32EUR for 35 472,500 kg mere, når der sammenlignes med OECD-tallene — at der ikke er anmodet om støtte svarende til 221 981,26EUR for eksport af 332 022,700 kg, som kunne have nydt godt af fællesskabsstøtte.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke tekniske årsager der ligger bag afkaldet på fællesskabsstøtte?

Er den enig i, at manglerne ved og de stadig tydeligere uoverensstemmelser mellem data fra forskellige institutionelle kilder udgør et alvorligt problem for disses troværdighed og muligvis kunne skyldes svig mod Fællesskabets finanser, eller kan den allerede nu afvise denne mulighed?

(1) EUT C 70 E af 20.3.2004, s. 45.