ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2470/97 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Om arbejdskraftens frie bevaegelighed

Har EU i forbindelse med indfoerelsen af arbejdskraftens frie bevaegelighed overvejet at bistaa medlemslandene med at udfaerdige et regelsaet, der sikrer effektiv og gensidig udveksling af oplysninger om ansaettelsesperioder og loenindtaegter med henblik paa at undgaa svindel med sociale midler, herunder arbejdsloeshedsunderstoettelse. Endvidere oenskes det oplyst, hvorledes Kommissionen vil sikre beskatning enten i den stat, hvor arbejdet udfoeres, eller i det land, hvor loenmodtagerne har fast bopael.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. september 1997)

I henhold til artikel 51 i EF-traktaten skal Raadet i spoergsmaal om social sikring vedtage de noedvendige foranstaltninger for at sikre indfoerelsen af arbejdskraftens frie bevaegelighed.

Inden for disse rammer ((Raadets forordning (EOEF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger paa arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Faellesskabet (EFT L 149 af 5.7.1971), isaer artikel 81 og 85 i Raadets forordning (EOEF) nr. 574/72 af 21. marts 1972 om regler til gennemfoerelse af forordning (EOEF) nr. 1408/71 (EFT L 74 af 27.3.1972), isaer artikel 2, 50 jf. 117, senest aendret ved forordning (EF) nr. 1290/97 af 27. juni 1997 (EFT L 176 af 4.7.1997). )) har Kommissionen og Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring udviklet telematikprogrammet (TESS) for social sikring, hvis hovedformaal det er at fremskynde tildelingen og beregningen af vandrende arbejdstageres sociale ydelser.

De oplysninger, der er noedvendige for at fastslaa retten til sociale ydelser og de paagaeldende beloeb, udveksles mellem de kompetente institutioner i medlemsstaterne ved hjaelp af standardformularer. Projekterne under TESS-programmet vil give mulighed for en udskiftning af udvekslingen af oplysninger paa papir med en udveksling pr. telematik, bl.a. ved hjaelp af udviklingen af faelles standarder for identificering af de forsikrede, identificering af den kompetente institution samt af de forsikringsperioder, der er opstaaet i en anden medlemsstat. De foerste telematiske udvekslinger har fundet sted mellem 8 medlemsstater inden for rammerne af et pilotprojekt om udveksling af data i pensionssektoren. En udvidelse af TESS-programmet til arbejdsloeshedssektoren er ikke planlagt foer efter evalueringen af de igangvaerende projekters resultater. En hurtig og effektiv anvendelse af den nationale lovgivning og Faellesskabslovgivningen paa omraadet social sikring for vandrende arbejdstagere er et af maalene med TESS-programmet. Det fremgaar heraf, at telematisk udveksling af data mellem kompetente institutioner vil muliggoere en bedre opfoelgning af tildelingen af sociale ydelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2589/97 af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen (29. juli 1997)

Om: Den europaeiske kulturhovedstad og den europaeiske kulturmaaned

Efter aar 2000 ophoerer arrangementet med europaeiske kulturhovedstaeder og den europaeiske kulturmaaned.

Hvad vil det videre forloeb vaere for disse to arrangementers vedkommende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (22. september 1997)

Kommissionen har meddelt, at den i starten af efteraaret vil fremlaegge forslag til et saerligt initiativ i henhold til artikel 128 i EF-traktaten. Et af elementerne i dette initiativ er en staerkere understregning af det europaeiske aspekt i arrangementet, et andet, at der i stoerre udstraekning skal vaere mulighed for at inddrage arrangoerer og deltagere fra forskellige medlemsstater i faelles projekter.

Kommissionen oensker i den forbindelse at henlede Parlamentets opmaerksomhed paa den saerlige situation, der vil opstaa i forbindelse med aar 2001. Naar man tager i betragtning, hvor lang tid der kraeves for at vedtage et forslag i henhold til artikel 128, samt betaenker noedvendigheden af, at arrangoererne faar tilstraekkelig tid til at forberede arrangementet, er Kommissionen af den mening, at det vil vaere at foretraekke, at dens forslag kommer til at omfatte aarene 2002 til 2006, hvilket vil sige, at det i aar 2001 i saa fald vil vaere sidste gang, at der bliver udpeget en europaeisk kulturby efter de nuvaerende regler, d.v.s. af ministerraadet (kultur).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2623/97 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Mordechai Vanunu

Mordechai Vanunu har siddet i isolationscelle i et israelsk faengsel i over 10 aar. Hans bortfoerelse i Italien i 1986 af det hemmelige israelske politi er blevet bredt fordoemt, og den maade, han er blevet behandlet paa, staar ikke i noget som helst forhold til den trussel, han maatte udgoere for Israels nationale sikkerhed.

Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at faa den israelske regering til at indse, at 10 aars isolationsfaengsling er en grusom og umenneskelig straf, der svarer til tortur, og at han for laengst skulle have vaeret loesladt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (30. september 1997)

Kommissionen er klar over, at Mordechai Vanunus faengselsforhold ikke er aendret, siden han blev doemt, og den vil bestemt se positivt paa en hvilken som helst aendring, der gaar ud paa at give den faengslede mere normale forhold. Kommissionen mener i saa henseende, at isolationsfaengslingen af Mordechai Vanunu ikke mere synes at tjene det oprindelige formaal, dvs. at forhindre ham i at offentliggoere oplysninger, der er af foelsom karakter for Israel.

Faellesskabet tager med regelmaessige mellemrum menneskerettighedsproblematikken op med Israel i forbindelse med dets kontakter til de israelske myndigheder.

Afslutningen af processen omkring ratifikationen af Euro-Middelhavsassocieringsaftalen, der etablerer rammerne om en politisk dialog med Israel, vil saette Faellesskabet som helhed og Kommissionen i saerdeleshed bedre i stand til at oeve en positiv indflydelse med hensyn til alle menneskerettighedsrelaterede spoergsmaal, herunder Mordechai Vanunus faengselsforhold. I den sammenhaeng boer det bemaerkes, at aftalen rummer en menneskerettighedsklausul, hvori det hedder, at overholdelsen af menneskerettighederne udgoer et vaesentligt element i aftalen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2651/97 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Praegning af den faelles moent

Der henvises til, at Raadet (oekonomi og finans) den 9. juni 1997 har godkendt udkastet til forordning vedroerende moentinddeling og -materialer inden for EUROCOINS-systemet; ud fra dette udkast til forordning, som ogsaa blev overtaget af det nyligt afholdte topmoede i Amsterdam, udelukkes anvendelsen af rustfrit staal fuldstaendigt.

Det understreges, at rustfrit staal indebaerer foelgende fordele:

1. oekonomiske: besparelsen udgoer over 300 mio ecu ud fra de tre underopdelinger (0.1, 0.2, 0.5 EURO),

2. tekniske: hoej praegningsdygtighed, aestetisk og stoerrelsesmaessig holdbarhed, velegnet til automater,

3. sundhedsmaessige: rustfrit staal, som anvendes til moenter, der produceres af moentanstalterne i de stoerste medlemslande, udviser ingen kontraindikationer for forbrugernes sundhed,

4. genanvendelsesmulighed: rustfrit staal produceres ved anvendelse af ca. 80% skrot, og produktet kan genbruges 100%,

5. miljoeforurening: rustfri staalprodukter medfoerer ingen oekologiske problemer,

6. forsyning: der er ingen problemer i forbindelse med fabrikationen af EURO-moenterne (ca. 300.000 tons).

Hvilke initiativer og begrundelser har hidtil vaeret retningsgivende for afgoerelsen om udelukkende at fabrikere moenter med materialer af kobber og legeringer heraf, og hvorfor er der sket en fuldstaendig tilsidesaettelse af rustfrit staal, som dog udgoer et typisk europaeisk produkt (44% af verdensproduktionen)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (23. september 1997)

Den 29. maj 1997 vedtog Kommissionen et forordningsforslag om den paalydende vaerdi og de tekniske specifikationer for euromoenter ((EFT C 208 af 9.7.1997. )). OEKOFIN-Raadet gav den 9. juni 1997 sin principielle tilslutning til forslaget. Forslaget er resultatet af det forberedende arbejde, som medlemsstaternes moentdirektoerer har udfoert siden 1994, ligesom det ogsaa er resultatet af de intensive konsultationer, man har haft med brugergrupper (forbrugere, daarligt seende og blinde samt sektoren for pengeautomater).

Hvad angaar det valgte materiale, opfylder dette en raekke kriterier af navnlig teknisk art, samt kriterier vedroerende den offentlige sundhed og sikkerhed.

Man har valgt materialet paa grundlag af resultaterne af en lang raekke tests, der har vaeret foretaget af et bredt udvalg af materialer, der bl.a. omfatter rustfrit staal. Endvidere har man ogsaa checket, at den disponible produktionskapacitet er tilstraekkelig hvad angaar de valgte materialer.

Rustfrit staal er ikke blandt de materialer, der er blevet foreslaaet, navnlig fordi det ikke opfylder alle kriterierne i henseende til sikkerhed, og fordi produktionsomkostningerne er hoeje, da produktionsapparatet nedslides.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2504/97 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (18. juli 1997)

Om: Gennemfoerelse af Raadets resolution om koensaspektet

Ifoelge Raadets resolution af 20. december 1995 om »Integrering af koensaspektet i udviklingssamarbejdet« har EU forpligtet sig til at integrere koensspecifik analyse i gennemfoerelsen af alle udviklingspolitikker.

Hvordan er denne forpligtelse blevet gennemfoert i forbindelse med den nye MEDA-forordning (EF) nr. 1488/96 ((EFT L 189 af 30.7.1996 s. 1. )) af 23.7.1996?

Har Kommissionen udpeget personale til at sikre integreringen af koensspecifik analyse i alle aspekter af MEDA-programmet?

Hvilke skridt har Kommissionen mere generelt taget for at koordinere sit arbejde inden for koensspecifik analyse med det arbejde, som medlemsstaternes organer med ansvar for udviklingssamarbeje foretager?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (15. september 1997)

Meda-forordningen (EF) nr. 1488/96 ((EFT L 189 af 30.7.1996. )) aabner mulighed for at fremme kvindernes rolle i det oekonomiske og sociale liv i de tolv Middelhavs-partnerlande, der er naevnt i MEDA-forordningen. I bilag II.V til den forordning, der fastlaegger de samlede maalsaetninger for MEDA-samarbejdet, henvises til behovet for at fremme kvindernes rolle i det oekonomiske og sociale liv og endvidere understreges betydningen af undervisning og skabelse af beskaeftigelse for kvinder. Koensspecifikke aktiviteter er blevet gennemfoert via flere finansieringssystemer. Paa grundlag af disse erfaringer, og naar de nye rammeaftaler med tredjelande fra Middelhavsomraadet er undertegnet, vil der blive truffet yderligere foranstaltninger til at sikre integreringen af koensspecifikke analyser.

Det personale, der er til raadighed for koensspecifikke analyser i MEDA-samarbejdet samt for andre samarbejdsinstrumenter i Middelhavsomraadet, bestaar for oejeblikket af en ekspert fra sekretariatet for koensspecifikke spoergsmaal (med ansvar for Asien, Latinamerika og samarbejdet i Middelhavsomraadet i almindelighed) og en kontaktperson for koensspecifikke spoergsmaal, er ogsaa er ansvarlig for andre horisontale spoergsmaal. I fremtiden vil saerlige specialister paa dette omraade indgaa i de stoettegrupper, der for nylig er blevet udbudt. Disse grupper boer vaere operationelle fra begyndelsen af 1998.

Sekretariatet for koensspecifikke spoergsmaal afholder hvert aar koordinationsmoeder med eksperter fra medlemsstaterne paa omraadet for koensspecifikke spoergsmaal og udviklingssamarbejde. Ved disse lejligheder droeftes en lang raekke forskellige emner, herunder samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Derudover opretholdes regelmaessige uformelle kontakter med medlemsstaterne, hvilket giver mulighed for at koordinere fremtidige aktiviteter eller blot at udveksle oplysninger. Et eksempel paa Kommissionens og medlemsstaternes faelles udnyttelse af informationer og arbejdsmetoder er, at en raekke koensspecifikke profiler for Middelhavslandene, der for nylig er blevet udarbejdet af en ekstern konsulent for Kommissionen, ogsaa deles af koensanalyse- og udviklingseksperter fra medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2661/97 af Patricia McKenna (V) til Raadet (1. september 1997)

Om: Inkorporering af ILO's konventioner i WTO

Solidar, alliancen af NGO'er, som beskaeftiger sig med arbejder- og fagforeningsrettigheder, har ivaerksat en kampagne for inkorporering af syv noeglekonventioner fra ILO i WTO.

Konventionerne vedroerer beskyttelse af de grundlaeggende rettigheder paa arbejdspladsen, herunder retten til at tilslutte sig en fagforening, forbuddet med slaveri og tvangsarbejde, retten til at vaere barn og forbuddet mod forskelsbehandling paa grund af koen, race, religion og etnisk eller politisk tilhoersforhold.

Stoetter Raadet Solidars forslag? Vil Raadet arbejde for, at WTO forpligter sig til at respektere arbejder- og fagforeningsrettighederne i overensstemmelse hermed?

Svar (28. oktober 1997)

Paa WTO's foerste ministerkonference i Singapore den 9.-13. december 1996 beskaeftigede man sig indgaaende med problematikken vedroerende de grundlaeggende arbejdsnormer. Raadet minder i den forbindelse det aerede parlamentsmedlem om, at det i den sluterklaering, som blev vedtaget paa konferencen med Den Europaeiske Unions samtykke, klart udtales, at ILO er det kompetente organ til at opstille og forvalte disse normer. Af erklaeringen fremgik det imidlertid, at WTO's og ILO's sekretariater »fortsat vil samarbejde, som de goer det for oejeblikket«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2618/97 af Jan Sonneveld (PPE) til Kommissionen (18. juli 1997)

Om: Eksport af toer fjerkraegoedning til Frankrig

Det franske Prefecture de L'Aube naegtede den 17. juni 1997 at give tilladelse til transport af toer fjerkraegoedning. Praefekturet haevdede, at ansoegningen ikke var i overensstemmelse med regionalplanen for bortskaffelse af industriaffald i Champagne-Ardennes. I denne gives foersteprioritet til lokalt produceret goedning.

1. Mener Kommissionen ikke, at toer fjerkraegoedning er en vaerdifuld animalsk goedning, som aftagerne gerne betaler for, og som derfor ikke maa betragtes som affald?

2. Mener Kommissionen ikke, at lige som korn er vigtigt for kvaegholdet, saa er goedning af hoej kvalitet meget vigtig for dyrkning af visse landbrugsprodukter?

3. Mener Kommissionen ikke, at et importforbud for ovennaevnte kvalitetsgoedning strider mod bestemmelserne for det indre marked?

4. Er Kommissionen rede til at tage de noedvendige skridt over for det paagaeldende praefektur for at imoedegaa disse handelshindringer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. september 1997)

Paa det veterinaere plan er samhandel inden for Faellesskabet med fjerkraegoedning omfattet af Raadets direktiv 92/118/EOEF om dyresundhedsmaessige og sundhedsmaessige betingelser for samhandel med og indfoersel til Faellesskabet af produkter, der for saa vidt angaar disse betingelser ikke er underlagt specifikke faellesskabsbestemmelser, som omhandlet i bilag A, kapitel I, i direktiv 89/662/EOEF, og for saa vidt angaar patogener, i direktiv 90/425/EOEF ((EFT L 62 af 15.3.1993. )).

Med hensyn til beskyttelse af miljoeet (beskyttelse af de vandfoerende lag, planer for spredning) findes der ikke nogen saerlige EF-bestemmelser for samhandel med fjerkraegoedning. Det er saaledes de nationale bestemmelser, der gaelder, inden for rammerne af de generelle EF-bestemmelser paa omraadet.

Kommissionen har for nylig faaet kendskab til hovedelementerne i dette dossier, som den ikke skal undlade at behandle, i givet fald paa grundlag af proceduren i EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2152/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Produktanmelderens videregivelse af DNA-referencemoenstre

Er det fastsat, at de, der fremstiller gentekniske levnedsmidler, skal give tilsynsmyndighederne de oplysninger, disse behoever for at udoeve deres kontrolfunktioner (f.eks. oplysninger om den gentekniske strukturs detaljerede opbygning)?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2144/97, E-2146/97 og E-2152/97 (20. oktober 1997)

Med forbehold af gennemfoerelsen af artikel 8, stk. 3, fastsaetter forordning nr. 258/97 ikke specifikt, at der skal indfoeres kontrol- eller tilsynsmyndigheder som naevnt af det aerede parlamentsmedlem.

Det tilkommer medlemsstaterne at fastsaette de praktiske kontrolbestemmelser for ivaerksaettelsen af denne forordning paa nationalt plan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2806/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Statistikker over trafikulykker

Vil Kommissionen fremsende en oversigt baade over det samlede antal trafikulykker og den procent af tilfaeldene, hvor boern er indblandet, med angivelse af foelgende oplysninger:

1. Draebte

2. Alvorligt kvaestede

3. Let kvaestede

i de enkelte medlemsstater for det seneste aar, hvor der foreligger sammenlignelige oplysninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (17. september 1997)

Kommissionen kan give en detaljeret oversigt overt antallet af boern, som er blevet draebt, alvorligt kvaestet eller kun let kvaestet fordelt efter aldersgrupper, i det omfang, de enkelte medlemsstater har indhentet disse informationer.

Dog boer man her huske paa, at en fuldt ud korrekt fortolkning af disse statistiske oplysninger boer tage hensyn til de forskellige definitioner, der benyttes i de enkelte medlemsstater, samt den forskellige indberetningsgrad.

Da de oenskede oplysninger omfatter adskillige sider statistik og forklarende noter, sendes de direkte til det aerede medlem samt Europa-Parlementets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2534/97 af Kirsten JENSEN , John IVERSEN til Kommissionen. Dyrevelfærd



EF-Tidende nr. C 082 af 17/03/1998 s. 0104



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2534/97 af Kirsten Jensen (PSE) og John Iversen (PSE) til Kommissionen (24. juli 1997) Om: Dyrevelfaerd Vil Kommissionen tage initiativ til en groenbog om dyrevelfaerd i Unionen? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. september 1997) Kommissionen har gjort en indsats for at forbedre dyrenes velfaerd paa mange forskellige omraader. Den har til det formaal vedtaget en raekke bestemmelser, og det vil den fortsaette med, hvor det er noedvendigt. Paa indevaerende tidspunkt har Kommissionen imidlertid ikke planer om at udarbejde en groenbog om emnet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2198/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Registrering af data vedroerende Novel Food-produkter

Hvilke myndigheder har ansvaret for databaseregistrering af samtlige produkter, der i henhold til Novel Food-forordningen er godkendt eller anmeldt?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2198/97, E-2200/97 og E-2202/97 (28. oktober 1997)

Bestemmelserne om beskyttelse af de data, som ansoegeren om en markedsfoeringstilladelse fremkommer med, vedtages efter proceduren i artikel 13 i den forordning, som det aerede parlamentsmedlem henviser til.

Forordning nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997. )) indeholder ikke bestemmelser om systematisk offentliggoerelse eller vurdering af de indsamlede videnskabelige data eller om udpegelse af kompetente myndigheder med henblik paa registrering af data om produkter, som er godkendt eller anmeldt i henhold til denne forordning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2288/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: EU-stoette til Dublin havn-tunnelprojektet

Hvor meget stoette har de irske myndigheder hidtil ansoegt om fra Den Europaeiske Union til udformning og konstruktion af den foreslaaede Dublin havn-tunnel?

Hvor meget har EU hidtil bevilget til dette projekt? Er der blevet truffet nogen afgoerelser om yderligere stoette, og er der sandsynlighed for yderligere udbetalinger inden for den naermeste fremtid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (5. september 1997)

Kommissionen modtog den 9. juni 1995 en ansoegning fra den irske regering, hvori denne anmodede om 3,51 mio. ECU fra Samhoerighedsfonden som stoette til en del af den indledende byggefase af det planlagte Dublin havn-tunnelprojekt. Den 18. december 1995 vedtog Kommissionen at bevilge et tilskud paa 3,19 mio. ECU til projektet fra Samhoerighedsfonden. Tilskuddet daekkede kun hjaelp til planlaegning og udformning af ansoegningen, men omfattede ikke et beloeb til koeb af jord, som der ogsaa var ansoegt om. Tilskuddet daekkede ikke anlaegsudgifter.

Den 30. januar 1996 anmodede den irske regering om, at tilskuddet blev haevet til 5,85 mio. ECU, og den 9. december 1996 godkendte Kommissionen en aendring af den oprindelige beslutning, og Samhoerighedsfondens tilskud til projektet blev saaledes haevet til det oenskede beloeb. Den aendrede beslutning skulle daekke samme omraader som foer (der ydes ingen stoette til jordkoeb og anlaegsarbejder).

Kommissionen har i alt bevilliget 5,85 mio. ECU til projektet fra Samhoerighedsfonden. Foer den 9. juni 1995 havde Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling givet et tilskud paa 187 500 ECU, og dette beloeb skulle ogsaa anvendes til planlaegning og udformning. Disse to beloeb udgoer den totale tilskudssum, som er givet til projektet fra EF's finansielle instrumenter.

Den irske regering har ikke anmodet om yderligere stoette til udformnings- eller planlaegningsfasen eller til andre faser i projektet. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget nye ansoegninger om stoette, er spoergsmaalet om yderligere kommissionsbeslutninger om stoette til projektet ikke relevant.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1866/97 af Johannes Swoboda (PSE) til Raadet (30. maj 1997)

Om: Planlagt moedekalender i forbindelse med droeftelsen om forbud mod landminer

Hvilke moeder vil blive afholdt i tidsrummet maj/december 1997 med henblik paa at fastlaegge Raadets holdning til forbudet mod landminer, da spoergsmaalet staar paa dagsordenen for nedrustningskampagnen og Ottawa-processen?

Svar (25. september 1997)

Som det er det aerede medlem bekendt, er rammerne for faelles holdning vedroerende personelminer fastlagt i den faelles aktion vedroerende personelminer, som Raadet vedtog den 1. oktober 1996. Centralt for denne faelles aktion er Den Europaeiske Unions udtrykte velje til helt at faa afskaffet personelminer og til at arbejde aktivt for snarest muligt at faa vedtaget en effektiv international aftale om et verdensomspaendende forbud mod disse vaaben.

EU har siden vedtagelsen af den faelles aktion aktivt arbejdet paa dens gennemfoerelse. Paa den internationale konference i Bruxelles om globalt forbud mod personelminer, som blev afholdt fra den 24. til den 27. juni 1997, og som en delegation fra Europa-Parlamentet deltog i, redegjorde Raadets formandskab for EU's opfoelgning af ovennaevnte faelles aktion. Paa arbejdsgruppeniveau behandles spoergsmaalet om personelminer af FUSP-gruppen vedroerende Global Nedrustning og Vaabenkontrol, som tager sig af alle nedrustningsspoergsmaal, der behandles i multilaterale fora. Gruppen traeder normalt sammen mindst fire gange under hvert formandskab. Siden maj 1997 har den froeftet personelminer paa tre moeder, i midten af maj, i begyndelsen af juni og i juli. Andre moeder er fastsat til september og november. Yderligere moeder vil blive fastsat efter behov, enten i Bruxelles eller i forbindelse med moeder i internationale fora, der beskaeftiger sig med nedrustningsspoergsmaal.