ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1603/99

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(7. september 1999)

Om: Jordskælvet i Tyrkiet og atomkraftværket i Akkuyu

Den 16.8.1999 blev Tyrkiet ramt af et jordskælv med en styrke på næsten 7 på Richter-skalaen, som regnes for at være et af de mest ødelæggende, som dette land nogen sinde har oplevet. Jordskælvet har bevirket, at mange tusinder er døde eller sårede, og talrige bygninger er styrtet sammen i Istanbul, Izmit, Eskisekir og andre steder.

Det skal bemærkes, at dette jordskælv kommer til en lang række af meget ødelæggende jordskælvsrystelser, som har ramt det bredere område de sidste år, idet det således tilhører et af verdens mest jordskælvstruede områder.

Europa-Kommissionen bedes oplyse, hvordan den stiller sig til den planlagte opførelse af et atomkraftværk i det tyrkiske område Akkuyu, som ligeledes for ca. et år siden er blevet ramt af et ødelæggende jordskælv med det resultat, at tusinder af tyrkiske borgere er døde, og der blev forvoldt alvorlige skader på bygninger og installationer i flere kilometers omkreds?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(15. oktober 1999)

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, har de tyrkiske myndigheder endnu ikke truffet afgørelse om indgåelse af kontrakt om bygning af atomkraftværket i Akkuyu. Disse oplysninger angiver heller ikke nogen dato for, hvornår en sådan afgørelse vil blive truffet.

Hvad angår projektets sikkerhed, har de tyrkiske myndigheder tidligere meddelt, at området i Akkuyu er blevet valgt efter meget grundige seismiske, geologiske og miljømæssige undersøgelser. Hvad navnlig angår den seismiske karakter af området Akkuyu, tages der i byggeplanerne for atomkraftværket ifølge Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) hensyn til muligheden for et jordskælv, der er endnu kraftigere, end hvad der hidtil er registreret i dette område, ud fra den hypotese, at epicentret befinder sig ved selve kraftværket og ikke på den nærmeste brudlinje 20 kilometer derfra. Ifølge IAEA vil det dramatiske jordskælv, der fandt sted i august måned i det nordvestlige Tyrkiet og således meget langt fra Akkuyu, ikke få nogen teknisk virkning for de hypoteser, der er anvendt ved disse beregninger.

Det skal endelig bemærkes, at Kommissionen, der nøje følger projektet med bygningen af atomkraftværket i Akkuyu, ikke har nogen kompetence til at deltage i afgørelser vedrørende bygningen og placeringen af kraftværket. De tyrkiske myndigheder, og navnlig den tyrkiske atomenergikommission (TAEA), er ansvarlig for sådanne afgørelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1618/99

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(7. september 1999)

Om: MED-programmerne

I beslutningen om Revisionsrettens særberetning nr. 1/96 om MED-programmerne (Bemærkninger i henhold til EF-traktatens artikel 188 C, stk. 4, andet afsnit) med Kommissionens svar gøres der opmærksom på, at der er konstateret betydelige uregelmæssigheder og mangler i den finansielle forvaltning af Middelhavsprogrammerne (perioden 1992-1995).

Det præciseres ligeledes i denne beslutning, at forslag til finansiering vedrørende MED-Urbs (29.7.1992), MED-Campus (14.10.1992), MED-Invest (14.12.1992), MED-Media (18.5.1993) har medført en udgift på 78 000 000.

Vil Kommissionen kunne fremsende en fuldstændig detaljeret liste over alle de offentlige og private organer, virksomheder, selskaber, firmaer, privatpersoner, organisationer, stater i Unionen eller tredjelande, som har modtaget beløb med oplysninger om størrelsen heraf i forbindelse med ovennævnte programmer indtil de 78 000 000.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. oktober 1999)

De 78 mio., som der henvises til i Parlementets beslutning af juli 1996 vedrører finansieringen af de decentraliserede samarbejdsnet for perioden 1992-1995, samt deres tekniske bistand (Agenturet for Transmediterrane Netværk (ARTM) Ismeri Europa FRERE Consultants Europæiske Kommuners og Regioners Råd (CEMR) Television trust for the environment (TVE)).

På baggrund af denne beslutning har Kommissionen regelmæssigt informeret Udvalget om Budgetkontrol om, hvorledes bemærkningerne i Revisionsrettens beretning er blevet fulgt op, samt om udviklingen med hensyn til tilbagekrævningsordrene.

Kommissionen fremsender direkte til det ærede medlem og Parlamentets Generalsekretariat yderligere oplysninger om finansieringsafgørelserne for de forskellige netværk i perioden 1992-1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0585/99

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Ikke-italienske EU-borgere, der underviser i Italien

Kan Kommissionen oplyse, hvad den har gjort i forbindelse med paastande om forfordeling af ikke-italienske EU-borgere, der underviser i italienske uddannelsesinstitutioner, og om den har modtaget forsikringer fra de italienske myndigheder om, at man fuldt ud overholder alle EU-borgeres rettigheder i forbindelse med deres arbejde i Italien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(23. april 1999)

Der er indledt traktatbrudsprocedurer mod Italien med hensyn til beskyttelse af de erhvervede rettigheder for de lektorer i fremmedsprog, der arbejder ved italienske universiteter.

Efter Kommissionens indgriben har de italienske myndigheder i sommeren 1998 tilsendt alle universiteter en administrativ skrivelse, hvori man beder dem respektere lektorernes erhvervede rettigheder. I december 1998 forsynede de italienske myndigheder Kommissionen med yderligere oplysninger om de specifikke forhold paa et antal universiteter.

Kommissionen var ikke tilfreds med disse oplysninger og man rettede en begrundet udtalelse til Italien i januar 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0551/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Udbygning af bibliotekerne i Den Europaeiske Union

I beslutningen i initiativbetaenkningen (A4-0248/98) anmodes Kommissionen om at yde stoette til oprettelsen af biblioteker i Den Europaeiske Union under det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

Har Kommissionen taget skridt til oprettelse af biblioteker?

I bekraeftende fald hvornaar og hos hvilke organer kan de interesserede organisationer fremsaette forslag om oprettelse af eller stoette til biblioteker?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(16. april 1999)

Kommissionen arbejder aktivt paa en opfoelgning af Parlamentets initiativbetaenkning A4-248/98 om bibliotekernes rolle i en moderne verden. Den er saaledes i gang med at forberede en meddelelse, der omhandler en raekke specifikke emner med relation til bibliotekerne, som betaenkningen kommer ind paa. Det drejer sig blandt andet om livslang uddannelse, ophavsrettigheder, sikring af det generelle laesefaerdighedsniveau og etablering af et bredere samarbejde mellem bibliotekerne for at sikre adgangen til information og formidlingen af viden og tjenester.

Herudover giver IST-programmet (informationssamfundet) generelt - og specielt noegleaktion III "multimedieindhold og -vaerktoejer" - bibliotekerne rige muligheder for at deltage i kooperativ forskning under det femte rammeprogram. To indkaldelser af forslag er allerede planlagt i 1999 for IST-programmet og vil blive offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1062/99

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(12. april 1999)

Om: Betalinger til hoerproducenter

Paa baggrund af de umaadelige problemer, det skaber for hoerproducenterne, at der er indfoert nye betingelser i EU-bestemmelserne for hoer, ifoelge hvilke betalingen af stoetten forsinkes med op til 12 maaneder, vil Kommissionen da ikke overveje muligheden for at bevillige foreloebige deludbetalinger som et kompromis, der ville kunne lette byrden for landmaendene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(26. april 1999)

Faellesskabsbestemmelserne om den faelles markedsordning for hoer og hamp bliver med hoestaaret 1999/2000 mere restriktive, hvad angaar tildelingen af stoette til spindhoer.

Det er korrekt, at de nye bestemmelser om kontrol af minimumsafkast af hoerstraa paa forarbejdningsstadiet kan foere til, at datoen for udbetalingen af stoette udskydes. For at rette op paa denne ulempe undersoeger Kommissionen i oejeblikket, om det er muligt at indfoere et forskudssystem mod garantistillelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0328/99

af Alexander Falconer (PSE) til Kommissionen

(23. februar 1999)

Om: Omkostninger forbundet med EU-informationstjenesterne

Hvor stort et beloeb udgoer EU's aarlige og samlede omkostninger siden starten, herunder arbejdstimer, forskning, udvikling, programmering, hardware (distributoerernes og brugernes), promovering, uddannelse, rejser og faste udgifter for andre af Unionens listerelaterede informationsprojekter: CCN, ISBN, ISSN, JANET og SALBIN, med angivelse af de enkelte finansierede projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(7. maj 1999)

Ifoelge Kommissionen er ingen af de akronymer, som det aerede medlem naevner, betegnelser for europaeiske informationsprojekter.

ISBN og ISSN hoerer under UNESCO's kompetenceomraade, og JANET og SALBIN er hjemmehoerende i Det Forenede Kongerige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0227/99

af Ulf Holm (V) til Kommissionen

(3. februar 1999)

Om: Regler for vaabeneksport

Det tyske formandskab har foreslaaet juridisk bindende regler for vaabeneksport. Det er endnu uklart, om disse regler vil vaere i form af minimumsbestemmelser, hvor de enkelte lande kan indfoere skrappere/strengere regler eller harmoniserede regler, der skal gaelde for alle EU-lande.

Hvad er Kommissionen holdning til faelles minimumsbestemmelser og harmoniserede regler for vaabeneksport?

Hvilke af disse foretraekker Kommissionen?

Hvis Kommissionen foretraekker harmoniserede regler, bedes den oplyse, hvilket niveau det efter dens opfattelse vil vaere hensigtsmaessigt at fastsaette disse regler paa?

Hvilke af de gaeldende regler for vaabeneksport i de enkelte medlemsstater vil det efter Kommissionens vurdering vaere rimeligt at anvende som grundlag for et EU-harmoniseret regelsaet for vaabeneksport?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(9. marts 1999)

Formandskabets forslag om at styrke retsgrundlaget for EU's adfaerdskodeks for vaabeneksport (faelles holdning i henhold til artikel 3, stk. 2, i traktaten om Den Europaeiske Union) blev droeftet paa moedet i Raadet (almindelige anliggender) den 25. januar, men opnaaede ikke enstemmig tilslutning fra medlemsstaterne. Kodeksen har derfor fortsat en ikke-bindende juridisk status.

Spoergsmaal om vaabeneksport behandles af medlemsstaterne inden for rammerne af den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP). Kommissionen er inddraget fuldt ud i disse droeftelser. EF-traktatens artikel 223 finder anvendelse paa dette omraade, og der findes ingen EU-regler vedroerende vaabeneksport.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0407/99

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Halvgeneriske oprindelsesbetegnelser for portvin

I sit svar paa af 17. oktober 1997 paa min forespoergsel E-2674/97(1) meddelte medlem af Kommissionen, Franz Fischler, at "hvad specielt angaar Sydafrika... (har) Kommissionen indledt forhandlinger med Sydafrika med det formaal paa gensidigt grundlag at faa beskyttelsen af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for vin og spiritus respekteret og specielt at faa standset enhver generisk eller halvgenerisk anvendelse af EF-betegnelserne".

Fra forskellige side kommer der efter disse forhandlinger oplysninger om, at der foreligger et udkast om de fremtidige rammer for handelsforbindelserne mellem EU og Sydafrika.

Det fremgaar aabenbart af dette udkast, at Sydafrika fortsat kan fremstille vin med benaevnelsen "PORT", "PORTO" og "PORTWINE" ved afsaetning paa hjemmemarkedet i en 12-aarig periode, uden at de naevnte oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser efter dette meget langvarige tidsrum skal vaere forbudt.

Hvis disse oplysninger er korrekte, er de helt i uoverensstemmelse med det, Kommissionen oplyste over for mig i det naevnte svar af 17. oktober 1997.

Hvad er Kommissionens kommentar til denne selvmodsigelse?

Svar afgivet af Franz Fischler paa Kommissionens vegne

(30. april 1999)

Kommissionen kan blot bekraefte den holdning, den har redegjort for i sit svar paa skriftlig forespoergsel E-2485/97 fra Hr. Barros Moura(2) og E-2674/97 fra det aerede medlem selv vedroerende forhandlinger med tredjelande om bedre beskyttelse af de geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelserne for vin og spiritus. For portvins vedkommende blev denne hensigt bekraeftet paa topmoedet i Berlin i forbindelse med indgaaelsen af aftalen med Sydafrika (se i denne forbindelse ligeledes Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-408/99 fra det aerede medlem selv(3)

(1) EFT C 117 af 16.4.1998, s. 41.

(2) EFT C 82 af 17.3.1998.

(3) EFT C 348 af 3.12.1999, s. 63.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0922/99

af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen

(8. april 1999)

Om: Mariano Parrucci og virksomheden Laboratoires Boironm

Mariano Parrucci, der er bosiddende i Italien, er godkendt som invalid og opfoert paa listen over invalider, som er forbeholdt saerlige beskyttede arbejdspladser. Invalidekontoret i Bologna har saaledes anvist ham arbejde i virksomheden Laboratoires Boironm.

I oktober 1998 bortviste virksomheden imidlertid Mariano Parrucci med den begrundelse, at han endnu ikke havde modtaget den lovede undervisning.

Sagen udgoer en aabenlys kraenkelse af gaeldende bestemmelser i Italien.

Vil Kommissionen omgaaende gribe ind for at beskytte denne invalide persons rettigheder, som er nedfaeldet i en EU-medlemsstats lovgivning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(5. maj 1999)

Paa grundlag af de informationer, det aerede medlem forelaegger, synes det ikke, at det tilfaelde, forespoergslen omhandler, henhoerer under faellesskabsretten.

Den italienske lov nr. 482 af 15. april 1968 fastsaetter saaledes, at virksomheder i den private eller offentlige sektor, der beskaeftiger mere end 35 personer, skal reservere 15 % af deres stillinger til handicappede af forskellige kategorier. Saafremt dette krav ikke opfyldes, paalaegges det virksomhederne at betale en boede, hvis stoerrelse fastsaettes af den kompetente provinskommission.

Det skal understreges, at ordningen vedroerende reserverede pladser eller kvoter udelukkende henhoerer under medlemsstaternes kompetence.

Den paagaeldende maa saaledes forelaegge sin sag for den kompetente italienske institution for at kunne nyde godt af ovennaevnte lovs bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0776/99

af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Forfoelgelse af en religioes minoritet i Iran

Vil Kommissionen paa baggrund af nylige haendelser, der indgik i den lange raekke af grove chikanerier, overveje, under sine forhandlinger med de iranske myndigheder i den nye situation, der er opstaaet efter ophaevelen af fatwaen mod Salman Rushdie, at rejse spoergsmaalet om bahaiernes og andre religioese mindretals stilling i Den Islamiske Republik Iran? I loebet af de sidste par maaneder er mindst 36 fakultetsmedlemmer af Bahai-instituttet for Hoejere Uddannelse (BIHE) blevet arresteret, to medlemmer af samfundet er blevet doemt til doeden, over 500 hjem er blevet plyndret, og personlig ejendom saavel som udstyr fra BIHE er blevet fjernet. Over 200 bahaier er blevet draebt siden 1980 paa grund af deres tro. Bahaierne naegtes rutinemaessigt deres forfatningsmaessige rettigheder og udsaettes for konfiskation af ejendom og naegtelse af pensionsrettigheder. Bahai-kirkegaarde og hellige steder skaendes gang paa gang. Bahaierne naegtes adgang til hoejere universitetsuddannelse, hvilket er grunden til, at BIHE blev oprettet. Hvilke foranstaltninger er Kommisisonen indstillet paa at traeffe for at forsvare det iranske Bahai-folks menneskerettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(16. april 1999)

Kommissionen foelger med dyb bekymring menneskerettighedssituationen i Iran. EU har altid soerget for, at spoergsmaal om menneskerettigheder i almindelighed indgik i den omfattende dialog med Iran.

Kommissionen har ikke nogen bilaterale aftalemaessige forbindelser med Iran. Den tilslutter sig imidlertid EU-trojkaens henvendelser i disse spoergsmaal. Den 5. august 1998 gav henrettelsen af Ruhu'llah Rawhani anledning til en henvendelse til den iranske regering i Teheran. Der blev foretaget endnu en henvendelse den 4. oktober 1998 som foelge af doedsdommene over Sirus Dhabihi-Muqaddam og Hidayat-Kashifi Najafabadi, hvor EU opfordrede de iranske myndigheder til at gribe ind, saa disse doedsdomme ikke blev eksekveret. Trojkaen fik at vide, at doedsdommene ikke var endelige, men skulle stadfaestes af den iranske hoejesteret.

I sin henvendelse fra den 4. oktober 1998 gentog EU sin holdning til doedsstraf og mindede om FN's Menneskerettighedskommissions resolution 80 fra 1998, som udtrykker bekymring over de fortsatte alvorlige kraenkelser af Baha'i-folkets menneskerettigheder og opfordrer Iran til at afstaa fra at udstede doedsdomme paa grundlag af religioes overbevisning eller frafald. Ved samlingen i FN's Menneskerettighedskommission den 22. marts til den 30. april 1999 i Genève, vil EU igen forelaegge et udkast til en resolution om menneskerettighedssituationen i Iran. I udkastet, som i oejeblikket er under droeftelse, indgaar en tydelig henvisning til diskriminering og forfoelgelse af religioese mindretal, saerlig Baha'i-folket.

Spoergsmaalet om behandlingen af medlemmerne af Baha'i-trosretningen i Iran blev ogsaa taget op af EU's trojka paa et moede med Irans regering den 18. december 1998. Dette pres vil blive fastholdt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0799/99

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(6. april 1999)

Om: Flygtningeprojekter

Kommissionen har for anden gang i traek paa initiativ af kommissaer Anita Gradin vedtaget at bevilge finansiel stoette til projekter til fordel for flygtninge i medlemsstaterne ([fmxeuro] 16,75 mio.). Disse projekter drejer sig bl.a. om forbedring af optagelsestrukturerne for asylsoegere og fordrevne i medlemsstaterne ([fmxeuro] 3,75 mio.), men der stilles ogsaa midler til raadighed for at lette flygtninges tilbagevenden efter eget oenske ([fmxeuro] 13 mio.).

Kommissionen bedes i den forbindelse besvare foelgende spoergsmaal:

1. Har OEstrig indgivet programmer i en af de to projektfaser, og hvor mange oestrigske projekter har faaet stoettetilsagn?

2. Hvad er i bekraeftende fald projekternes indhold, og hvor hoej er EU's finansieringsandel?

3. Efter hvilke kriterier er midlerne til de 76 projekter blevet bevilget? Hvilke medlemsstater har faaet tildelt bevillinger, og hvilke projekter har i hvilket omfang modtaget stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(4. maj 1999)

OEstrig har i de to projektfaser (1997 og 1998) indgivet projekter i forbindelse med programmet til forbedring af modtagelsesstrukturerne for asylsoegere, flygtninge og fordrevne (B5-803) og programmet til fremme af asylsoegeres, flygtninges og fordrevnes frivillige tilbagevenden (B7-6008).

De bevilgede projekter fordeler sig paa foelgende maade:

- 1997:

- B5-803: 3 projekter:

- Volkshilfe Oberoesterreich, Linz (to projekter)

- International Centre for Migration Policy Development (ICMPD), Wien.

- B7-6008: 5 projekter:

- OEsterreichisches Studienzentrum fuer Frieden und Konfliktforschung (OESFK), Stadtschlaning

- Volkshilfe OEsterreich, Wien

- International Centre of Migration Policy Development (ICMPD), Wien (tre projekter).

- 1998:

- B5-803: 2 projekter:

- OEsterreichische Forschungsstiftung fuer Entwicklungshilfe, Wien

- Asyl in Not, Wien

- B7-6008: 5 projekter:

- Caritas OEsterreich, Wien (samt Salzburg og Graz)

- Verein Susret-Begegnung, Bregenz

- Berufsfoerderungsinstitut, Wien

- International Centre for Migration Policy Development (ICMPD), Wien (to projekter).

De naermere enkeltheder vedroerende ovennaevnte projekter er som foelge af deres omfang blevet sendt direkte til det aerede medlem samt Europa-Parlamentets generalsekretariat.
udviklingen i forholdet mellem Grækenland og Tyrkiet og er overbevist om, at det kun er gennem en
dialog, der omfatter alle sagsområder, at Tyrkiet kan bringes nærmere EUs værdier og mål. I denforbindelse łnsker Rådet at understrege, at det anså det for særdeles vigtigt, at udenrigsminister IsmailCem deltog i frokosten i forbindelse med samlingen i Rådet (almindelige anliggender) den 13. september1999.
(2000/C 27 E/102) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1469/99
af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Dłdsdommen over den kurdiske leder Öcalan
Under henvisning til den farceagtige retssag, hvorved den kurdiske leder Öcalan blev dłmt til dłden, bedes
Kommissionen besvare fłlgende spłrgsmål:
1. Błr den ikke hurtigst muligt rette henvendelse til regeringen i Ankara for at få den til at foreslå
parlamentet, at dłdsdommen straks ændres til en fængselsstraf?
2. Błr den ikke officielt konstatere, at denne dłdsdom udgłr endnu en krænkelse af menneskerettig-
hederne og de grundlæggende folkeretlige principper fra den tyrkiske regerings side?
3. Mener den ikke, at det i mellemtiden vil være nłdvendigt at:
a) suspendere alle handelsmæssige præferenceaftaler (herunder på toldområdet) mellem EU og
Tyrkiet,
b) indstille de igangværende forhandlinger vedrłrende Tyrkiets tiltrædelse af EU og
c) forbyde salg af våben fra EU-lande til Tyrkiet?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek
(16. september 1999)
Dłdsdommen over lederen af Kurdistans arbejderparti (PKK) Abdullah Öcalan, som blev afsagt den 29. juni
1999 af Statssikkerhedsretten i Ankara, har givet anledning til et utal af reaktioner i EU, blandt andet fraformandskabet, som har opfordret Tyrkiet til ikke at fuldbyrde dommen. Kommissionen har givet udtrykfor den samme holdning, idet det ansvarlige kommissionsmedlem har opfordret de tyrkiske myndighedertil at tage i betragtning, at EU er modstander af dłdsstraf.
Det er værd at bemærke, at dłdsstraf ikke har været anvendt i Tyrkiet siden 1984. Et lovforslag om en
ændring af straffeloven, som i łjeblikket er til behandling i det tyrkiske parlament, indeholder desuden enbestemmelse om afskaffelse af dłdsstraf. Hvis dommen over Abdullah Öcalan eksekveres, vil alle Tyrkietsanstrengelser for definitivt at afskaffe dłdsstraf naturligvis have været forgæves.
Kommissionen mener ikke, at der på nuværende tidspunkt błr træffes foranstaltninger mod Tyrkiet af den
art, som det ærede medlem foreslår. Den fłlger med opmærksomhed, hvilke fłlger Statssikkerhedsrettensdom vil få, og holder fast ved, at de ansvarlige tyrkiske myndigheder vil tage hensyn til EUs holdning.
Tyrkiet er med i udvidelsesprocessen, og der er siden Det Europæiske Råds młde i Cardiff i juni 1998
blevet udarbejdet en årlig periodisk rapport om landets fremskridt mod tiltrædelsen. Kommissionenforelægger sin næste rapport inden årets udgang og vil tage behłrigt hensyn til udviklingen i Öcalan-sagen.29.1.2000 DA C 27 E/83 De Europæiske Fællesskabers Tidende