ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2000/C 27 E/084) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1443/99
af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Gennemfłrelse af et pilot-projekt for jobskabelse i Galicia i overensstemmelse med Amsterdam-
traktatens bestemmelser
På trods af, at Galicia har en arbejdslłshedsprocent på 17 % af den erhvervsaktive befolkning, har hverken
regionalregeringen eller den spanske stats centralregering en plan for jobskabelse i dette område, der er ioverensstemmelse med den politik, som er fastsat i Amsterdam-traktaten og vedtaget på Det EuropæiskeRåds młde i Luxembourg. Begge regeringer har begrænset sig til at forelægge EU såkaldte jobskabelses-planer, som grundlæggende ikke głr andet end at flytte om på allerede afsatte budgetmidler og ændrederes betegnelser for at det skal se ud, som om de er i overensstemmelse med EUs krav, men som ikkeindeholder væsentlige fornyelser, der bevirker radikale ændringer på et område, der er af så stor betydningfor den galiciske łkonomi.
Mener Kommissionen på den baggrund, at det er muligt at gennemfłre et pilot-projekt for jobskabelse i
Galicia i perioden 2000-2006 i den betydning, der er fastsat i Amsterdam-traktaten?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou
(24. september 1999)
Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems mundtlige forespłrgsel nr. H-442/99 i
spłrgetiden under Parlamentets młde den september 1999 (
1).
(1) Forhandlinger i Parlamentet ( september 1999).
(2000/C 27 E/085) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1444/99
af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Kulturel udvikling af de mindst udbredte europæiske sprog
Foranstaltningerne på kulturområdet bidrager til at fremme kendskabet til de forskellige europæiske
kulturer, deres mangfoldighed og forskelligartethed. De såkaldte mindretalssprog får dog stadig en megetugunstig behandling i EUs budgetter.
Hvad er Kommissionens holdning til den budgetmæssige ligestilling, der er nłdvendig for kulturprogram-
mer, som er baseret på de mindst udbredte sprog i EU?
Svar afgivet på Kommissionens vegne Af Marcelino Oreja
(16. september 1999)
Indlæring og udbredelse af mindretalssprog bidrager klart til opretholdelse af Fællesskabets sproglige og
kulturelle mangfoldighed. Kommissionen har fremmet Fællesskabets regionale sprog og indfłdte mindre-talssprog ved gennemfłrelse indtil 1998 af foranstaltningen »Fremme og bevarelse af regionale sprog ogkulturer og mindretalssprog og -kulturer«, der blev finansieret over en særskilt budgetpost (post B3-1006).Budgettet til denne post steg fra 100 000 EUR i 1983 til 4 mio. EUR i 1998, og de vigtigste former forvirksomhed, hvorved Kommissionen sikrede formålet, var finansiering af projekter, der blev forelagt af desproglige mindretals beslutningstagere, finansiering af oplysningsvirksomhed (oplysningsnettet Mercator),og sprogforskning samt finansiering af Det Europæiske Kontor for Mindre Anvendte Sprog (EBLUL).C 27 E/70 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0155/99

af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Roede egern og Warfarin

Kan Kommissionen oplyse, om den paa nogen maade har planer om at forbyde anvendelsen af det stof, som markedsfoeres under betegnelsen "Warfarin"? Dette stof har vist sig at vaere et af de mest effektive midler til at reducere antallet af graa egern i Det Forenede Kongerige og kan som saadan vise sig at vaere et nyttigt middel til at bevare den svindende bestand af roede egern. Eftersom der sandsynligvis ikke findes nogen tilfredsstillende gift med tilsvarende egenskaber, vil et forbud kunne faa alvorlige konsekvenser.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(16. marts 1999)

Som pesticid, der benyttes til beskyttelse af planter og planteprodukter, er det aktive stof warfarin ved at blive evalueret som aktivt stof i midler til udryddelse af gnavere, i henhold til Raadets direktiv 91/414/EOEF af 15. juli 1991 om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler(1).

Én af de anvendelser, hvortil warfarin er tilladt, er som middel til at holde bestanden af graa egern nede med henblik paa at beskytte traeerne. Dette aspekt af brugen heraf er blevet taget i betragtning under evalueringen af warfarin. Der forventes at foreligge en endelig afgoerelse herom inden sommeren 1999.

(1) EFT L 230 af 19.8.1991.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler
(4. oktober 1999)
Kommissionen er enig i, at mere bæredygtige produktionsformer i landbruget som f.eks. łkologisk
produktion błr fremmes. På łkologikonferencen i Baden/Wien i maj 1999 forpligtede Kommissionen sig
til at fortsætte og om nłdvendigt at łge sine bestræbelser på at stimulere udviklingen af den łkologiskeproduktion.
Reformen af den fælles landbrugspolitik i Agenda 2000 udgłr på mange områder et vigtigt skridt i den
videre udvikling af denne sektor. Mange foranstaltninger i Rådets forordning (EF) 1257/1999 af 17. maj1999 om stłtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for
Landbruget og om ændring og ophævelse af visse forordninger (
1) (f.eks. investering, miljłforanstaltninger
i landbruget og forarbejdning og afsætning) kan således łremærkes til at fremme den łkologiskelandbrugsproduktion. Mange medlemsstater har allerede anvendt denne mulighed til at fremme denłkologiske produktion gennem betalinger for miljłydelser i deres programmer for miljłvenligt landbrug.Det nye krav til medlemsstaterne om at fremlægge integrerede programmer for udvikling af landdistrik-terne vil yderligere lette indfłrelsen af afsætnings- og andre foranstaltninger, som vil bidrage til en mereafbalanceret og bæredygtig łkologisk landbrugsproduktion.
Kommissionen har gennemfłrt retsforskrifter for łkologisk produktion, hvorved definitionerne af produk-
tionsmetoder og -kontrol harmoniseres for medlemsstaterne. For nylig blev retsforskrifterne udvidet til atomfatte animalsk produktion, og et EU-logo for łkologiske produkter vil snart blive indfłrt.
Den af det ærede medlem foreslåede flerleddede indsats for miljłprogrammerne er allerede iværksat i Det
Forenede Kongerige i indeværende programperiode og vil kunne fortsætte i fremtiden.
(1) EFT L 160 af 26.6.1999.
(2000/C 27 E/156) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1552/99
af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Kommissionens task force om vitaminer og mineraler
Kommissionen har anmodet Den Videnskabelige KomitØ for Levnedsmidler til at oprette en ny task force
til at undersłge sikkerheden vedrłrende vitaminer og mineraler. Vil Kommissionen offentliggłre taskforcens medlemsliste og dens nærmere definerede arbejdsområde?
(2000/C 27 E/157) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1593/99
af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Taskforce vedrłrende vitaminer og mineraler
Kan Kommissionen oplyse, om den har anmodet Den Videnskabelige KomitØ for Levnedsmidler om at
oprette en taskforce, der skal se på sikkerheden i forbindelse med vitaminer og mineraler, og med hvilketmandat?
Hvem er medlem af denne taskforce, hvis den allerede er oprettet? På hvilket grundlag vil medlemmerne
blive udpeget, hvis dette ikke allerede er sket?C 27 E/128 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0845/99

af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Daarlig udfoerelse af offentlige arbejder i Graekenland

For kort tid siden offentliggjorde det saerlige raad for kvalitetskontrol med offentlige arbejder to kvartalsrapporter for det foerste halvaar af 1998 vedroerende daarlig udfoerelse af offentlige arbejder, som blev udfoert under faellesskabsstoetterammen for Graekenland. Procentangivelsen for det daarlige arbejde (dvs. som ikke opfyldte normerne), svingede mellem 25-95 %, hvilket foerte til, at de graeske myndigheder paa grund af den skandale, dette vakte, lovede at traeffe foranstaltninger for at udbedre kvaliteten af disse daarligt udfoerte arbejder.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Er der siden da kommet nye rapporter fra det saerlige raad for kvalitetskontrol, og i bekraeftende fald ligger de arbejder, som udfoeres, stadig uden for normerne, og hvilke procent drejer det sig om?

2. Har de graeske myndigheder rent faktisk truffet de foranstaltninger, som blev lovet med henblik paa at udbedre det daarligt udfoerte arbejde, og finder Kommissionen i bekraeftende fald, at de er - eller ikke er - tilstraekkelige og tilfredsstillende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monica Wulf-Mathies

(5. maj 1999)

Paa grundlag af oplysninger fra de graeske myndigheder kan Kommissionen meddele foelgende.

1. Fra juli 1998 til januar 1999 har ESPEL regelmaessigt fremlagt maanedlige aktivitetsrapporter. Om 210 systematisk og grundigt kontrollerede projekter i denne periode kan foelgende oplyses:

- 94 er i orden eller har sekundaere mangler, som vil blive rettet af entreprenoererne (1. kategori)

- 110 lider under store mangler, som ikke faar indvirkning paa sikkerheden, men som medfoerer stoerre vedligeholdelsesudgifter; disse midler vil blive fratrukket betalingen til de beroerte entreprenoerer (2. kategori)

- 6 lider under alvorlige mangler, som ikke kan rettes, og skal genopfoeres af entreprenoererne for egen regning (3. kategori).

2. Som meddelt sender Ministeriet for oekonomiske anliggender (MEN) alle enkeltrapporter fra ESPEL til de tjenester, som forvalter de beroerte projekter; disse rapporter afdaekker mangler i kvalitet, og tjenesterne anmodes om at foretage den i loven anfoerte opfoelgning.

For ovennaevnte projekter i 2. og 3. kategori sender MEN ligeledes sagsakterne til kvalitetskontrollen for offentlige arbejder, som saa kan kontrollere, hvordan forvaltningsorganerne sikrer opfoelgningen. For projekter i 3. kategori sender MEN automatisk sagerne til den offentlige anklagemyndighed.

Kommissionen mener, at ovennaevnte foranstaltninger gaar i den rigtige retning, og vil under alle omstaendigheder opmaerksomt foelge sagens udvikling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0369/99

af Reinhard Rack (PPE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Situationen med hensyn til EU-ansoegerlande: Slovenien

Under vurderingen, forud for topmoedet i Wien, af ansoegerlandenes fremskridt blev navnlig Slovenien kritiseret, fordi dette land ikke havde viljen til at tilpasse sig den gaeldende faellesskabsret paa afgoerende punkter som f.eks. EU-borgeres erhvervelse af fast ejendom. Er der sket fremskridt paa disse omraader, og er alle forbehold mod en ikrafttraedelse af associeringsaftalen EU-Slovenien dermed ryddet af vejen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(18. marts 1999)

Den slovenske regering vedtog i januar 1999 en beslutning om at fremskynde tilpasningen af lovgivningen til EU's regelvaerk, hvilket omfatter en tidsplan for prioriterede foranstaltninger, der kraever hurtig vedtagelse. Situationen med hensyn til Sloveniens forberedelser paa medlemskab vil fortsat blive taget op til fornyet vurdering ved udgangen af hvert aar i Kommissionens regelmaessige beretning.

Med hensyn til EU-borgeres ret til at erhverve fast ejendom i Slovenien anmodede medlemsstaterne om at faa tilfoejet et saerligt bilag ved undertegnelsen af Europaaftalen med Slovenien (10. juni 1996).

I dette bilag XIII forpligter Sloveniens regering sig til:

- at traeffe de noedvendige foranstaltninger til paa gensidigt grundlag at tillade statsborgere i Den Europaeiske Unions medlemsstater at koebe fast ejendom i Slovenien paa ikke-diskriminerende grundlag ved udloebet af det fjerde aar efter associeringsaftalens ikrafttraeden,

- paa gensidigt grundlag at give statsborgere i Den Europaeiske Unions medlemsstater, der har opholdt sig fast paa Republikken Sloveniens nuvaerende omraade i en periode paa tre aar, ret til at koebe fast ejendom fra associeringsaftalens ikrafttraeden.

En lov, der definerer begrebet gensidighed for EU-borgere, der oensker at koebe fast ejendom, blev vedtaget den 4. februar 1999, fire dage efter Europaaftalens ikrafttraeden. Den slovenske regering har ogsaa udstedt administrative retningslinjer med instrukser til de lokale myndigheder.

En raekke EU-borgere indsendte ansoegninger om at koebe fast ejendom i Slovenien til de lokale myndigheder lige efter Europaaftalens ikrafttraeden. Regeringen bekraeftede, at alle lovgivningsmaessige og administrative betingelser var opfyldt. Kommissionen foelger hele tiden med i, at bilag XIII efterleves noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0525/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(8. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. anmodede Kommissionen om at forelaegge Raadet og Europa-Parlamentet forslag til en saerlig handlingsplan og en global stoetteramme for konservesindustrien for fiskeriprodukter, under hensyntagen til den eksisterende strukturpolitik og de nye retningslinjer for regionalpolitikken for perioden 2000-2006, hvis principper i oejeblikket droeftes, og som noedvendigvis maa indeholde den fornoedne finansielle stoette til udvikling af en faellesskabssektor for konserves, der kan konkurrere i en verdensoekonomisk ramme.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget med henblik paa forelaeggelsen af de oenskede forslag for Europa-Parlamentet?

(1) EFT C 210 af 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0697/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilke kriterier anvender Kommissionen for at anslaa den uformelle oekonomi i de forskellige europaeiske regioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(6. maj 1999)

Som det allerede fremgaar af svaret paa skriftlig forespoergsel P-1784/97 af José Pomés Ruiz(2), er undergrundsoekonomien (den uformelle oekonomi) afgjort svaer at maale og kontrollere. Med hensyn til behandlingen af spoergsmaalet om maaling og daekning af undergrundsaktiviteten i de statistiske data, foretager medlemsstaterne mange eksplicitte og implicitte korrektioner af deres beregninger af bruttonationalindkomsten (BNI), hvis noejagtige karakterer varierer fra den ene medlemsstat til den anden.

Eurostat foretager ikke direkte maalinger af undergrundsoekonomiens omfang i medlemsstaterne. Kommissionen har imidlertid anmodet medlemsstaterne om at supplere daekningen af undergrundsoekonomien ved at gennemfoere nogle procedurer til verificering og forbedring af skoennene over BNI og bruttonationalproduktet (BNP). En beskrivelse af dette arbejde kan findes i en rapport til Raadet og Parlamentet(3), hvor man beskriver de reaktioner, der har vaeret paa kravene i BNI-direktiv 89/130/EOEF, Euratom af 13. februar 1989 om harmonisering af fastlaeggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser(4), saerlig artikel 7, hvori det understreges, at man boer vaere saerlig paapasselig med verificering og mere udtoemmende skoen over BNP og BNI og med daekningen af undergrundsoekonomien.

De seneste foreliggende tal for det nationale BNP baseret paa disse kriterier er medtaget i de for nylig offentliggjorte skoen over det regionale BNP pr. indbygger for 1994 til 1996. Tallene for det nationale BNP er opdelt paa regioner i forhold til deres andel af den nationale bruttovaerditilvaekst som indberettet af de nationale statistiske kontorer.

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.

(2) EFT C 45 af 10.2.1998.

(3) KOM(96) 124 endelig udg.

(4) EFT L 49 af 21.2.1989.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0723/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

I oejeblikket foreligger der kun tal for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Hvilke regioner i Luxembourg mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for maal 1-regioner i denne periode?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
(2000/C 27 E/215) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1827/99
af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen
(13. oktober 1999)
Om: Strukturstłtte til private virksomheders markedsfłring og uddannelse af personale
Hvad vil Kommissionen głre for at forhindre den konkurrenceforvridnng og spild af EUs ressourcer, der
er en fłlge af, at EU yder tilskud til private virksomheders markedsfłring, interne uddannelse og
rationaliseringsforanstaltninger?
Den danske presse har i indeværende uge berettet om EU-strukturfondstilskud, som er ydet til private
danske virksomheder. Der er tale om tilskud til uddannelse af privat ansat personale, til virksomhedsra-
tionalisering og reklamefremstłd.
Det har vakt opsigt, at enkelte virksomheder med bistand fra konsulenter, der har sat sig ind i hvilke
formuleringer og plus-ord, der får EUs administration til at bevilge penge, har fået udbetalt disse tilskud.
Midlerne er tildelt helt tilfældige virksomheder med konkurrenceforvridning til fłlge. Jeg har modtaget en16 siders reklametryksag udsendt af Landsforeningen af Danske Plantehandlere i 1.230.000 eksemplarer,dvs. til næsten alle husstande i Danmark. Husstandsomdelte tryksager er en af de former for ressourcespild,mange borgere łnsker at begrænse. Denne tryksag bærer EUs logo og teksten: »Kampagne finansieret medstłtte fra Det Europæiske Fællesskab«.
Den strukturstłtte, der tilfalder Danmark, er meget begrænset, og der findes langt mere provokerende
eksempler på urimelig brug af strukturfondsstłtten i de lande, som modtager massive tilskud. Hvis EUbevilgede penge til at forbedre den danske folkeskole eller til at udbygge lægeuddannelsen på voreuniversiteter, ville det uden tvivl virke positivt på landets borgere, men gaveydelser til tilfælde, privatevirksomheder, betalt med europæiske skatteyderes penge, er en provokation, der understreger, at Kommis-sionen ikke overholder EUs regler om at undgå konkurrenceforvridning og ikke interesserer sig for, hvadden får for pengene, men alene sætter som mål at få bevillingerne brugt.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier
(11. november 1999)
Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsmålet, og
skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
(2000/C 27 E/216) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1835/99
af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen
(13. oktober 1999)
Om: EF-initiativet »Pesca« til fordel for Grækenland
Det operationelle program til fordel for fiskerisektoren i Grækenland omfatter fire underprogrammer og et
femte program vedrłrende teknisk bistand.
Da der er en tidsfrist for hver enkelt af de fire underprogrammer, bedes Kommissionen give fłlgende
oplysninger:
1. Hvorledes er underprogrammernes gennemfłrelse hidtidig forlłbet, og hvilke foranstaltninger er der
iværksat inden for hvert enkelt underprogram?
2. Har man kunne konstatere forsinkelser i udnyttelsen, og hvad er givet fald hovedårsagerne til
forsinkelsen?C 27 E/174 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
administrerede doser på de frivillige forsłgspersoner overskrider ikke 0,1 milliSieverts (mSv), hvilket er
yderst beskedent i sammenligning med den naturlige baggrundsstråling (som er ca. 3 % af den gennem-snitlige naturlige bestråling, alle udsættes for). Disse lave doser skyldes valget af de pågældende plutonium-isotoper, nemlig 237Pu og 244Pu, som har en lav strålingsmæssig giftighedgrad, men ellers kemiskreagerer ligesom og har de samme biokinetiske egenskaber som andre mere giftige plutoniumisotoper. Pådisse doseringsniveauer forventes der ingen bivirkninger som fłlge af den indgivne stråling, og der er daheller ikke observeret sådanne i forbindelse med de pågældende personer.
Enkelte resultater af undersłgelserne er allerede blevet offentliggjort i den tilgængelige faglitteratur, og der
forberedes udsendt en række yderligere publikationer. Den forelłbige konklusion af undersłgelserne er, atden nuværende viden om de risici, der er forbundet med indtagelse af plutonium, stadig gælder.
(2000/C 27 E/178) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1606/99
af Antonio Tajani (PPE-DE) til Rådet
(13. september 1999)
Om: Internet og den italienske regerings lovforslag vedrłrende par condicio (lige vilkår)
Den italienske regering har for nylig forelagt et lovforslag, hvorefter valgkampsreklameindslag er forbudt
på nationale og lokale, offentlige og private tv-kanaler. Endvidere er det den italienske regerings agt også at
forbyde valgkampsreklameindslag på Internet. Dette er en klar krænkelse af borgernes ret til fri informa-
tion, eftersom der på denne måde vil blive indfłrt forbud mod enhver form for valgkampsindslag påverdens vigtigste informationsnet, hvis anvendelse vinder stadig stłrre udbredelse blandt de europæiskeborgere.
Finder Rådet ikke, at der her er tale om en klar krænkelse af borgernes ret til fri information?
Hvorledes agter Rådet at gribe ind for at sikre borgernes ret til fri information, og hvilke foranstaltninger
agter det at træffe for at beskytte Unionens borgere mod enhver form for prohibitiv adfærd over for dem?
Svar
(22. oktober 1999)
Rådet oplyser det ærede parlamentsmedlem om, at det stillede spłrgsmål ikke henhłrer under Rådets
kompetence.
(2000/C 27 E/179) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1608/99
af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen
(7. september 1999)
Om: Internet og den italienske regerings lovforslag vedrłrende par condicio (lige vilkår)
Den italienske regering har for nylig forelagt et lovforslag, hvorefter valgkampsreklameindslag er forbudt
på nationale og lokale, offentlige og private tv-kanaler. Endvidere er det den italienske regerings agt også atforbyde valgkampsreklameindslag på Internet. Dette er en klar krænkelse af borgernes ret til fri informa-tion, eftersom der på denne måde vil blive indfłrt forbud mod enhver form for valgkampsindslag påverdens vigtigste informationsnet, hvis anvendelse vinder stadig stłrre udbredelse blandt de europæiskeborgere.
Finder Kommissionen ikke, at der her er tale om en klar krænkelse af borgernes ret til fri information?C 27 E/146 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende