SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3715/00

af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(30. november 2000)

Om: Målene for ESF

- Efter vedtagelsen af forordning nr. 1260 og 1784 i 1999 har ESF's rolle været baseret på det nye afsnit Beskæftigelse i Amsterdam-traktaten, som på sin side indgår i den beskæftigelsesstrategi, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Essen, og i medlemsstaternes årlige handlingsprogrammer for beskæftigelsen.

- Det er hovedformålene med ESF at støtte arbejdsmarkedet gennem foranstaltninger, der sigter på at bekæmpe og forebygge arbejdsløshed, fremme den sociale integration og undervisnings- og uddannelsessystemer, der øger beskæftigelsen, samt støtte kvinderne på arbejdsmarkedet.

- Yderligere mål for ESF består i at fremme lokale initiativer til skabelse af nye arbejdspladser og gennemføre fællesskabsinitiativer til bekæmpelse af forskelsbehandling og ulige adgang til arbejdsmarkedet.

- De europæiske institutioner er derfor fuldt ud klar over den prioriterede værdi, som uddannelsen af de menneskelige ressourcer udgør i et samfund, der i stadig højere grad er kendetegnet af dybtgående kulturelle, økonomiske og produktionsmæssige ændringer, der sker usædvanlig hurtigt.

- Uddannelse, kvalitet og forskning udgør hovedpunkterne i en politik, som på en troværdig måde skal søge at styrke det europæiske system i en international sammenhæng.

- Akkreditering af uddannelsesstrukturerne er en nødvendig forudsætning for ud fra objektive parametre og klare og hurtige procedurer at indføre kvalitetsstandarder overfor de personer, der gennemfører uddannelsesinterventionerne.

Kan Kommissionen og dens formand, Romano Prodi, på denne baggrund oplyse, om Kommissionen i henhold til ensartede fremgangsmåder og parametre agter at foreslå et instrument til akkreditering af uddannelsesstrukturerne i medlemsstaterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(9. januar 2001)

Kommissionen anerkender uddannelsens og erhvervsuddannelsens afgørende betydning for Fællesskabets økonomiske og sociale udvikling. Siden Det Europæiske Råd i Lissabon understregede behovet for at tilpasse de europæiske uddannelses- og erhvervsuddannelsesordninger til det videnbaserede samfund, har Kommissionen udarbejdet et arbejdsdokument i form af et memorandum. Heri afstikkes rammerne for udvikling af en omfattende strategi for livslang uddannelse, og dette dokument vil danne grundlag for en altomfattende høringsproces i begyndelsen af 2001. Derudover er den livslange uddannelses altafgørende rolle blevet understreget i retningslinjerne for beskæftigelsen for 2001. Uddannelses- og erhvervsuddannelsesordningernes kvalitet og spørgsmålet om anerkendelse af kvalifikationer og erhvervet viden og kunnen behandles i retningslinjerne for beskæftigelsen, men også i Fællesskabets handlingsprogrammer Socrates (uddannelse) og Leonardo (erhvervsuddannelse).

Gennemførelsen af Den Europæiske Socialfonds aktiviteter i de næste seks år er fastlagt ved Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om generelle bestemmelser for strukturfondene(1) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1784/1999 af 12. juli 1999 om Den Europæiske Socialfond(2). Disse forordninger omtaler ikke direkte fælles standarder for erhvervsuddannelse i medlemsstaterne, og der er ingen planer om at gøre støtte fra ESF betinget af etablering af en samlet fællesskabsordning for anerkendelse af uddannelse. Men medlemsstaterne har mulighed for at anvende ESF til at forbedre kvaliteten og relevansen af deres ordninger for erhvervs- og videreuddannelse og på denne måde imødekomme retningslinjerne for beskæftigelsen, som der skal indsendes årlige rapporter om i forbindelse med de nationale handlingsplaner for beskæftigelsen. Desuden vil Kommissionen vurdere virkningen af denne politik i de enkelte ESF-programmer under midtvejsanalysen i 2003.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.

(2) EFT L 213 af 13.8.1999.