ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1809/98

af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Strukturfondene

Hvad er Kommissionens standpunkt med hensyn til den sandsynlige fordeling af strukturfondsmidlerne mellem de foreslaaede nye maal 2 og 3?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(20. juli 1998)

Fordeling af bevillingerne mellem maal 2 og 3 vil foerst kunne ske, naar der er opnaaet enighed i Raadet om de finansielle perspektiver for perioden 2000-2006. Som i 1989 og 1993 vil Kommissionen traeffe beslutning, naar forordningerne om strukturfondene er vedtaget.

Beslutningen skal traeffes i henhold til bestemmelserne i artikel 7 i forslaget til forordning om almindelige bestemmelser for strukturfondene(1), der fastsaetter:

- at de disponible forpligtelsesbevillinger til stoetteberettigede omraader under maal 1 udgoer ca. 2/3 af fondenes samlede bevillinger

- at Kommissionen efter gennemsigtige procedurer fastlaegger vejledende fordelinger mellem medlemsstaterne af 90 % af de disponible forpligtelsesbevillinger

- at 5 % af fondenes forpligtelsesbevillinger anvendes til at finansiere EF-initiativer, og 1 % af bevillingerne anvendes til at finansiere innovative aktioner og teknisk bistand.

(1) KOM(98) 131 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1187/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Konsekvenserne af "bank holidays" i USA for bankoverfoersler inden for EU

Er Kommissionen bekendt med, at visse forretningsbanker i Det Forenede Kongerige ikke, som det ellers er normal praksis, krediterer beloeb, der overfoeres fra en anden medlemsstat til deres kunders konti, dagen efter de har modtaget overfoerslen, hvis denne dag falder sammen med "bank holidays" i USA? I saadanne tilfaelde krediteres beloebene, som banken allerede har modtaget, foerst kundernes konti den foerste hverdag efter den amerikanske "bank holiday" (og hvis der er tale om weekender og britiske fridage, kan det vaere indtil flere dage senere).

Er Kommissionen enig i, at overfoersler af beloeb fra en medlemsstat til en anden ikke boer beroeres af "bank holidays" i et tredjeland?

I modsat fald bedes den goere rede for, hvordan en saadan situation kan berettiges?

Vil den aendre sig med indfoerslen af euroen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(13. juli 1998)

Den 27. januar 1997 vedtog Parlamentet og Raadet direktiv 97/5/EF om graenseoverskridende pengeoverfoersler(1). Direktivet vil finde anvendelse paa graenseoverskridende pengeoverfoersler paa op til 50 000 ECU (og saaledes 50 000 euro med virkning fra 1. januar 1999) og det aekvivalente beloeb i medlemsstaternes nationale valutaer. Direktivet vil traede i kraft den 14. august 1999, men medlemsstaterne har lovet saa vidt muligt at fremskynde dette til 1. januar 1999.

I henhold til direktivets artikel 6 skal et institut effektuere en pengeoverfoersel inden for den tidsfrist, der er aftalt med ordregiveren. Er der ikke indgaaet en saadan aftale, er der fastsat nogen andre tidsfrister, idet det bl.a. stipuleres, at midlerne skal vaere til raadighed for modtageren senest den bankdag, der foelger efter den dag, hvor midlerne blev krediteret i modtagerens institut (artikel 6, stk. 1, andet punktum i direktivet). Dette betyder i det af det aerede medlem naevnte tilfaelde, at britiske banker - medmindre de aftaler andet med deres kunder - skal stille midlerne til raadighed for modtageren dagen efter midlernes modtagelse, naar der er tale om en overfoersel. Termen "bankdag" er imidlertid ikke defineret i direktivet, men Kommissionen er af den opfattelse, at det skal fastlaegges under henvisning til regler eller praksis vedroerende "bank holiday" i det land, hvor den modtagende bank er beliggende. Under de af det aerede medlem beskrevne omstaendigheder betyder dette, at de britiske regler for bank holidays finder anvendelse, og at amerikanske bank holidays ikke spiller ind. Dette vil imidlertid ikke umiddelbart loese det af det aerede medlem rejste spoergsmaal, da den overgangsperiode, der er fastsat i direktiv 97/5/EF (14. august 1999), endnu ikke er udloebet. Medlemsstaterne har imidlertid lovet at bestraebe sig paa at gennemfoere direktivet pr. 1. januar 1999, og Kommissionen vil bestraebe sig paa, at gennemfoerelsen finder sted hurtigst muligt.

(1) EFT L 43 af 14.2.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2243/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: Socrates: personer, der paa grund af deres erhverv ikke er bofaste (Comenius Aktion II)

Inden for rammerne af Socrates-programmet er der med stor succes udbudt nyskabende uddannelsesprojekter, der retter sig mod boern af personer, som paa grund af deres erhverv ikke er bofaste. Kan Kommissionen paa denne baggrund give tilsagn om, at der som led i det nye Socrates-program (2000-2005) vil blive afsat midler til at opretholde og videreudvikle stoetteforanstaltninger for at forbedre uddannelsesmulighederne for personer, der paa grund af deres erhverv ikke er bofaste?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(8. september 1998)

Kommissionen er helt enig i, at uddannelsesmulighederne for personer, der udoever erhverv, hvor de er omrejsende, er blevet forbedret vaesentligt med Comenius.

Personer, der udoever erhverv, hvor de er omrejsende, vil ligesom andre grupper med saerlige uddannelsesbehov ogsaa fremover vaere en vigtig maalgruppe for Socrates-programmet.

I bilaget til Kommissionens forslag til afgoerelse om Socrates II(1) henvises der specifikt til personer, der udoever erhverv, hvor de er omrejsende. Det oplyses saaledes under aktion 1.1, stk. 3, litra c), som vedroerer skolepartnerskaber, at aktiviteter, der er berettiget til faellesskabsstoette, bl.a. kan omfatte samarbejdsprojekter, der imoedekommer saerlige behov hos boern af vandrende arbejdstagere, sigoejnere og ikke-bofaste personer samt omrejsende arbejdstagere. Samtidig naevnes under aktion 1.2, stk. 3, litra d), saerlige undervisningsaspekter vedroerende integrering af boern af vandrende arbejdstagere, sigoejnere og ikke-bofaste personer samt omrejsende arbejdstagere som aktiviteter, der vil kunne ydes faellesskabsstoette til som led i uddannelsen af undervisere.

Kommissionen agter ved gennemfoerelsen af ovenstaaende - og ved udformningen af de fremtidige retningslinjer for ansoegere - at sikre, ikke blot at projekter vedroerende de saerlige behov hos personer, der udoever erhverv, hvor de er rejsende - hvad enten der er tale om skolepartnerskabsprojekter eller initiativer vedroerende uddannelse af underviserne - stadig er stoetteberettigede, men ogsaa at der ydes faellesskabsstoette til et tilstraekkeligt stort antal af disse projekter.

Derudover vil Kommissionen opfordre et af de net, der skal etableres som led i den kommende Comenius-aktion (jf. aktion 1, andet afsnit, i bilaget til Socrates-afgoerelsen), til udelukkende at beskaeftige sig med uddannelsesbehovene hos personer, der udoever erhverv, hvor de er rejsende. I lyset af den store indsats, European federation for the education of the children of the occupational travellers (Efecot) har ydet paa dette omraade, er Kommissionen af den overbevisning, at Efecot boer spille hovedrollen ved etableringen af disse net.

(1) KOM(98) 329.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2373/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(15. juli 1998)

Om: Utilladelig adfaerd fra lederen af Kommissionens repraesentation i Ankara

Den graeske presse har offentliggjort udfoerlige uddrag af Michael Lakes beretning om hans otte aar som leder af Den Europaeiske Unions repraesentation i Ankara.

Naturligvis kan enhver repraesentant for Unionen forelaegge en beretning om sit arbejde, hvori han redegoer for sine synspunkter. Af beretningens indhold fremgaar ganske vist paa den ene side, at der er tale om kompetenceoverskridelse, og paa den anden side at der er en direkte og provokerende anfaegtelse af Den Europaeiske Unions afgoerelser og institutioner vedroerende Tyrkiet. Det fremgaar klart, at Michael Lake har overskredet sin kompetence ved at "redigere" en tale, som den davaerende ministerpraesident og nuvaerende praesident for Tyrkiet, Sueleyman Demirel, holdt, og at han oevede indflydelse til fordel for Tyrkiet paa dagblade, som f.eks. "Financial Times". At han stillede spoergsmaalstegn ved Den Europaeiske Institutions institutioner, fremgaar af den omstaendighed, at han indtog anderledes synspunkter end de synspunkter, som fremgaar af Det Europaeiske Raads og Parlamentets beslutninger.

Kommissionen bedes besvare foelgende spoergsmaal:

1. Ud fra hvilke kriterier blev Michael Lake udnaevnt til leder af Kommissionens repraesentation i Ankara, og hvorledes kunne han forblive 8 aar paa sin post?

2. Havde Kommissionen kendskab til lederen af dens repraesentations aktiviteter?

3. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe efter Michael Lakes indroemmelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(3. september 1998)

Michael Lake blev udnaevnt og udfoerte sine arbejdsopgaver i Ankara i overensstemmelse med gaeldende kriterier og procedurer. Hans ophold i Ankara blev forlaenget i tjenestens interesse.

Det er ikke usaedvanligt, at afgaaende delegationsledere giver udtryk for deres personlige synspunkter i en uofficiel beretning i forbindelse med, at de forlader deres post.

Michael Lakes beretning falder ind under denne kategori og behoever saaledes ikke noedvendigvis at vaere fuldstaendig paa linje med Faellesskabets holdninger.

Efter offentliggoerelsen i den graeske presse tog den ansvarlige kommissaer telefonisk kontakt med den graeske udenrigsminister Theodoros Pangalos for at vaere sikker paa, at der ikke forelaa nogen misforstaaelser om beretningens karakter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1625/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(27. maj 1998)

Om: Det femte rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (finansiel bevilling)

Spoergsmaalet vedroerer aendret forslag til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse om femte rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) og aendret forslag til Raadets afgoerelse om det femte rammeprogram for det Europaeiske atomenergis faellesskab (Euratom) indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002) (KOM(97) 0439 endel. - 97/0119 COD - 97/0120 CNS)(1).

Agter Kommissionen at goere tildeling af finansielle ressourcer afhaengig af skabelse af balance til fordel for aktioner vedroerende udveksling inden for den akademiske og industrielle verden, universiteter og smaa og mellemstore virksomheder, store forskningscentre, industrielle laboratorier og de smaa og mellemstore virksomheder?

(1) EFT C 291 af 25.9.1997, s. 15-16.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2175/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Udelukkelse af AEK's fodboldhold fra UEFA-cupturneringen

Den 19. maj 1998 holdt UEFA's bestyrelse moede i Amsterdan og besluttede, at to hold med samme ejer ikke kunne faa mulighed for at deltage i den samme turnering, fordi dette ville skabe tvivl om trovaerdigheden. Efter denne afgoerelse opstod der et problem med AEK- og Slavia Prage-holdene, hvis aktiemajoritet tilhoerer selskabet ENIC. Det ene af de to hold maatte foelgelig udelukkes fra den kommende UEFA-cupturnering paa trods af, at holdenes deltagelse var blevet godkendt. Med en ny selvstaendig afgoerelse fra UEFA blev derefter AEK-holdet fra Athen udvalgt.

Tilhaengerne af det traditionsrige AEK interesserer sig meget lidt for ejendomsforholdene omkring deres hold, og de er meget oproerte over den afgoerelse med tilbagevirkende kraft, som UEFA har truffet. Hvis den ovennaevnte afgoerelse skal gennemfoeres for turneringsperioden 1998-1999, vil dette vaere en katastrofe for denne fodboldforening.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe over for UEFA for at faa loest dette aktuelle spoergsmaal og lade afgoerelsen gaelde for turneringsperioden 1999-2000 for samtlige Europa-cupturneringer, som arrangeres af UEFA?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(15. september 1998)

Det tilkommer ikke Kommissionen at udtale sig om det spoergsmaal, der stilles.

Ikke desto mindre formoder Kommissionen, at det aerede medlem har kendskab til den afgoerelse, der blev truffet den 17. juli 1998 af sportsvoldgiftsdomstolen, der er et organ i foerste instans, som har til opgave at traeffe afgoerelse i tvistemaalssager mellem sportsorganisationer. Denne domstol har besluttet at suspendere den afgoerelse, der er truffet af UEFA om at ekskludere AEK Athen for saesonen 1998/1999.

Det aerede medlem henvises ligeledes til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel H-661/98 fra J.P.Monfils under spoergetimen i Parlamentets moedeperiode i juli 1998(1).

(1) Parlamentets forhandlinger (juli 1998).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1800/98

af Friedhelm Frischenschlager (ELDR) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Eksportpraemier - dyretransporter

1. Hvornaar agter kommissaer Fischler, som han allerede har givet medierne tilsagn om, at foreslaa Raadet

a) afskaffelse af eksportpraemier for transport af levende kvaeg

b) afskaffelse af de saakaldte "Herodespraemier" (for aflivning af nyfoedte kalve med henblik paa at undgaa overskud af oksekoed)?

2. Regner Kommissionen med vedtagelse af disse forslag, i bekraeftende fald hvornaar?

3. Saafremt dette ikke er tilfaeldet, hvilke lande er da ifoelge Kommissionens oplysninger modstandere af disse reformer, og af hvilke grunde afviser disse lande de ovennaevnte reformer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. juli 1998)

1. Kommissionen yder ikke stoette til transport af levende kvaeg, men den yder eksportrestitutioner for kvaeg og oksekoed. Der er ikke noget forslag fremme om at afskaffe eksportrestitutioner for kvaeg.

Som udtrykt i medierne mener Kommissionen ikke, at det paa lang sigt er acceptabelt at loese problemet med overproduktion ved slagtning af kalve nogle faa dage efter foedslen. Det er en af grundene til, at Kommissionen i Agenda 2000(1) fremsatte forslag for oksekoedssektoren, hvori der ikke laengere indgaar bestemmelser om kalveforarbejdningspraemie(2). Desuden vedtog Kommissionen i december 1997 forordning (EF) 2502/97 af 15. december 1997 om aendring af forordning (EOEF) 3886/92 om gennemfoerelsesbestemmelser for praemieordningerne i oksekoedssektoren(3), hvori det er fastsat, at ydelse af forarbejdningspraemie er betinget af, at EF-reglerne om beskyttelse af dyr under transport overholdes.

2.-3. Den 18. december 1997 vedtog Raadet enstemmigt forordning (EF) 2634/97 af 18. december 1997 om aendring af forordning (EOEF) 805/68 om den faelles markedsordning for oksekoed(4), hvori det er fastsat, at betaling af eksportrestitution ved eksport af levende dyr er betinget af, at bestemmelserne i EF-forskrifterne om dyrevelfaerd og navnlig beskyttelse af dyr under transport overholdes. Parlamentet afgav udtalelse om denne forordning og stoettede generelt Kommissionens forslag. Den 17. februar 1998 afgav Forvaltningskomitéen for Handelsmekanismer positiv udtalelse om Kommissionens forordning (EF) 615/98 af 18. marts 1998 om saerlige gennemfoerelsesbestemmelser for ordningen med eksportrestitutioner for saa vidt angaar kvaegs velfaerd under transport(5).

Raadet (landbrugsministrene) kraevede i oktober 1996, at medlemsstaterne i en periode paa to aar fra den 1. december 1996 skulle gennemfoere mindst en af de to praemieordninger, kalveforarbejdningspraemien eller praemien for tidlig markedsfoering. Fra 1. december 1998 kan medlemsstaterne saaledes frit vaelge, om de vil anvende forarbejdningspraemien, som den var indtil december 1996. Hvad angaar dette spoergsmaal, har ingen medlemsstater indtil nu meddelt Kommissionen, hvilken beslutning de har truffet.

(1) KOM(97) 2000 endelig udg.

(2) EFT C 170 af 4.6.1998.

(3) EFT L 345 af 16.12.1997.

(4) EFT L 356 af 31.12.1997.

(5) EFT L 82 af 19.3.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1610/98

af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: Indvirkningen af GATT/WTO paa dyrebeskyttelsen

Der er voksende uro over, at GATT-bestemmelserne goer det stadig vanskeligere for EU at hoejne standarderne for dyrevelfaerd, da importen af bestemte produkter ikke kan forbydes, selv om produktionen har paafoert dyr store lidelser. Dette modvirker igen indfoerelsen af strammere restriktioner i EU paa grund af frygten for konkurrencen fra billigere importvarer, som produceres under anvendelse af endnu mere grusomme produktionsmetoder.

Kommissionen har i Agenda 2000 foreslaaet en nyorientering af den faelles landbrugspolitik for at tage hensyn til dyrevelfaerd. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at sikre dette problem en hoejere profil under den kommende WTO-ministerkonference med henblik paa at forhindre en mulig kommende konflikt med reformen af den faelles landbrugspolitik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. juli 1998)

Efter Verdenshandelsorganisationens (WTO) regler ifoelge den nuvaerende fortolkning er der konflikt mellem WTO-aftalerne og EF's dyrevelfaerdsbestemmelser, hvis EF's velfaerdsbaserede produktionsnormer goeres til en forudsaetning for import fra tredjelande.

Saadanne mulige konflikter kan undgaas ved, at der vedtages internationale velfaerdsbaserede normer som led i bilaterale eller multilaterale aftaler. Desuden kan dette spoergsmaal, eftersom dyrevelfaerd faar stoerre og stoerre relevans i international handel, bringes op i WTO-sammenhaeng i fremtiden. Muligheden af at aendre WTO-reglerne for at tage hensyn til velfaerdsaspektet vil blive behandlet i forbindelse med fastlaeggelsen af EF's forhandlingsmaal for naeste fase af WTO-forhandlingerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2756/98 af Graham MATHER til Kommissionen. Kommissionens personale



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0154



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2756/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (10. september 1998) Om: Kommissionens personale Kan Kommissionen forelaegge en oversigt over alle tjenestemaend i kategori A i Kommissionen med angivelse af nationalitetsfordelingen? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (28. september 1998) Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1190/98

af John Cushnahan (PPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Hasardspil paa Internettet

Har Kommissionen planer om at regulere hasardspil paa Internettet? Hvad omfatter saadanne bestemmelser, og hvilke resultater vil de foere til?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(13. juli 1998)

Det aerede medlem rejser spoergsmaalet om hasardspil paa Internettet og en eventuel regulering heraf. Som det aerede medlem maaske husker, foretog Kommissionen i 1991 en undersoegelse af hasardspil i det indre marked. Det viste sig, at der paa davaerende tidspunkt ikke var behov for regulering af omraadet, da disse former for tjenesteydelser kun i begraenset omfang var af graenseoverskridende karakter.

Dette forhold er nu aabenlyst ved at aendre sig med muligheden for on-line tjenester. Kommissionen undersoeger for oejeblikket de retlige rammer for elektronisk handel og vil i den forbindelse ogsaa tage spoergsmaalet om regulering af saadanne on-line tjenester i betragtning.

Da Kommissionen endnu ikke har analyseret den eksisterende retlige situation til bunds, kan den ikke paa nuvaerende tidspunkt tage stilling til, hvorvidt den vil fremsaette forslag til forskrifter for omraadet, og kan derfor heller ikke udtale sig om raekkevidden og indholdet af saadanne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1034/98

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(6. april 1998)

Om: Forsendelse af affald til ikke-OECD-lande

I forbindelse med forslaget til Raadets forordning om faelles regler og procedurer for forsendelser af visse typer affald til visse lande uden for OECD (KOM(94) 0678) har eksportoerer af brugt toej givet udtryk for stor bekymring.

"Brugte beklaedningsgenstande og andre brugte tekstilvarer" er opfoert i bilag II (den groenne affaldsliste) til forordning 259/93(1) om overfoersel af affald, selv om denne forordning kun daekker disse materialer, naar de betragtes som affald. Kommissionen bedes definere, hvornaar "brugte beklaedningsgenstande og andre brugte tekstilvarer" udgoer affald.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(8. juni 1998)

Klassificeringen af genstande som "affald" skal foretages set i lyset af den definition af begrebet, der er nedfaeldet i artikel 1, litra a), i Raadets direktiv 75/442/EOEF af 15. juli 1975 om affald(2). Paa grundlag af denne bestemmelse er affald "ethvert stof eller enhver genstand henhoerende til de kategorier, der er anfoert i bilag I, og som indehaveren skiller sig af med, agter eller er forpligtet til at skille sig af med". Da bilag I indeholder en "opsamlingspostering" (i form af Q16: "Alle materialer, stoffer eller produkter, som ikke er indeholdt i de ovennaevnte kategorier"), afhaenger klassificeringen af et materiale som affald af, hvorvidt indehaveren skiller sig af med det eller agter eller er forpligtet til at skille sig af med det.

For beklaedningsgenstande anses indehaveren for at have skilt sig af med dem, naar hun/han lader dem indgaa i en indsamlingsordning for brugte beklaedningsgenstande. Toej, som kan genbruges, og som er udskilt fra den samlede maengde kasseret toej, regnes ikke laengere for at vaere affald, naar det er sorteret, vasket og om noedvendigt udbedret. Den paagaeldende genstands produktkvalitet kan kun fastslaas efter afslutningen af disse foranstaltninger, hvorigennem det sikres, at de kan genudnyttes.

Det boer herunder bemaerkes, at disse kriterier med hensyn til skelnen mellem hhv. "affald" og "produkter" er specifikke for brugte tekstilvarer. Disse kriterier for skelnen mellem "brugt toej" og "genbrugstoej" gaelder derfor ikke noedvendigvis for andre former for affald.

(1) EFT L 30 af 6.2.1993, s. 1.

(2) EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2495/98 af Graham WATSON til Kommissionen. Traktatens artikel 169



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0147



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2495/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (30. juli 1998) Om: Traktatens artikel 169 Vil Kommissionen oplyse, hvor mange registrerede artikel 169 - klager, der paa nuvaerende tidspunkt a) ikke har vaeret genstand for indledelse af en procedure, b) har vaeret genstand for en begrundet udtalelse, uden at sagen har fundet en loesning, eller c) verserer ved Domstolen? Svar afgivet paa Kommissionens vegne Af Jacques Santer (11. september 1998) Kommissionen henviser det aerede medlem til den 15. AArsberetning om kontrollen med gennemfoerelsen af Faellesskabsretten(1). (1) KOM(1998) 317 endelig udg.