ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2491/97 af Werner Langen (PPE) til Kommissionen (18. juli 1997)

Om: Tilbageholdelse af Socrates-midler

Kommissionen agter at vente med at udbetale 30 % af kontraktmidlerne til Socrates-stoetteprogrammet, aktion 1, til kontrahenterne, til den endelige beretning foreligger. Denne fremgangsmaade medfoerer mange ulemper for de universiteter, der deltager i udbuddet:

- For det foerste bekendtgoeres de naermere omstaendigheder for tildelingen foerst efter afslutningen af ansoegningsperioden, hvor de tilsvarende oplysninger for andre EU-stoetteprogrammers vedkommende allerede er kendt, inden ansoegningen indsendes.

- Derudover er det en klar afvigelse fra den hidtidige fremgangsmaade i de tilsvarende tidligere programmer at foretage en opdeling af udbetalingen.

- Tilbageholdelsen af 30 % af kontraktbeloebet til et tidspunkt, der ligger laenge efter afslutningen af programmets regnskabsaar (30.6.1998), tvinger universiteterne til at foretage en forfinansiering ind i et tredje regnskabsaar. Da den endelige beretning foerst udarbejdes den 15.11.1998, kan udbetaling af restbeloebet ikke forventes at ske foer i begyndelsen af 1999. Men her staar de interne begrundelses- og forvaltningsomkostninger, der er forbundet med forfinansieringen af restbeloebet, ikke i noget som helst forhold til stoerrelsen af det samlede beloeb. Tvaertimod er der tale om en unoedig ekstra belastning af de i forvejen overbebyrdede forvaltningsinstanser (udlandskontorer, Socrates-koordinatorer osv.), saa meget desto mere som Youth Technical Assistance Office i Bruxelles paa grund af den planlagte indskraenkning i fremtiden naeppe vil vaere i stand til at vurdere de endelige beretninger inden for et rimeligt tidsrum og foranledige udbetalingen af de resterende penge.

Jeg vil derfor gerne stille Kommissionen foelgende spoergsmaal:

1. Hvorfor afviger det nye Socrates-program fra de foregaaende programmer, hvad angaar de naermere omstaendigheder for tildelingen samt opdelingen af udbetalingen?

2. Har Kommissionen kendskab til de alvorlige ulemper, som dette indebaerer for universiteterne og de kompetente forvaltningsinstanser, og hvordan agter den i bekraeftende fald at begraense dette ekstra bureaukrati?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (28. oktober 1997)

Kommissionen har aendret bestemmelserne for udbetaling i forbindelse med den institutionelle kontrakt med henblik paa at imoedekomme de universiteter, som oensker at raade over stoerstedelen af deres Socrates-stoette (aktion 1) i begyndelsen af den periode, hvor stoetten kan anvendes. Stoettebeloeb, som er mindre end eller lig med 20 000 ECU, udbetales i en eneste tranche paa 100 %. Stoettebeloeb paa mere end 20 000 ECU udbetales i to trancher, med 90 % naar de to parter undertegner kontrakten, og 10 % naar den endelige rapport godkendes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2933/97 af Gary TITLEY til Kommissionen. Børnearbejde i Den Europæiske Union



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0151



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2933/97 af Gary Titley (PSE) til Kommissionen (5. september 1997) Om: Boernearbejde i Den Europaeiske Union Kan Kommissionen fremlaegge statistikker over antallet af boern under den alder, hvor undervisningspligten ophoerer, der har deltids- eller fuldtidsarbejde i Den Europaeiske Union, med angivelse af de samlede tal for hver medlemsstat? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (8. oktober 1997) Kommissionen raader ikke over statstikker over arbejde, der udfoeres af boern under den alder, hvor undervisningspligten ophoerer. I forbindelse med undersoegelser af arbejdsstyrken (den vigtigste kilde til informationer om beskaeftigelsen) stilles spoergsmaal vedroerende beskaeftigelse ikke til personer under 15 eller 16 aar (alt efter de enkelte medlemsstater).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2568/97 af Glyn FORD til Rådet. Protokollen om asyl



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0060



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2568/97 af Glyn Ford (PSE) til Raadet (28. juli 1997) Om: Protokollen om asyl Ville den paa Det Europaeiske Raads samling i Amsterdam vedtagne protokol, som begraenser EU-borgernes adgang til at soege asyl i andre EU-lande, blive suspenderet, hvis en intern konflikt eller en konflikt mellem de to lande skulle involvere lande i Den Europaeiske Union? Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2568/97 og E-2569/97 (7. november 1997) Raadet finder det paa nuvaerende tidspunkt ikke hensigtsmaessigt at fortolke den paagaeldende protokol, da traktaten, som protokollen er en del af, endnu ikke er traadt i kraft.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2733/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Manglende overdragelse til graeske raadgivningsvirksomheder af projekter inden for rammerne af PHARE og TACIS

I en skrivelse fra den graeske sammenslutning af konsulentvirksomheder understreger de graeske konsulent- og raadgivningsvirksomheder, at de uafbrudt og uden gyldig grund udelukkes fra at deltage i oekonomisk-tekniske projekter inden for rammerne af PHARE- og TACIS-programmerne. Det seneste tilfaelde var afvisningen i forbindelse med projektet »oekonomisk-teknisk undersoegelse af udviklingen af Georgiens havne«, trods det de graeske virksomheder noeje havde holdt sig til Faellesskabets retningslinjer. Af den meget synoptiske evaluering blev det klart, at der eksisterer kriterier, som, selv om de ikke anfoeres i evalueringsproceduren, senere viste sig at vaere meget vigtige (f.eks. antallet af de mandetimer, der vil blive tilfoert det paagaeldende land). I offentliggoerelsen hed det meget besynderligt, at »erfaring i TACIS-lande ikke vil blive taget i betragtning i forbindelse med evalueringen«.

Hele processen igennem kan der stilles mange spoergsmaalstegn ved procedurens gennemskuelighed, og derfor beder jeg Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Kan den angive de praecise aarsager til, at de graeske konsulentvirksomheders anmodning om at deltage i ovennaevnte projekt blev afvist af GD I?

2. Hvilken eller hvilke konsulentvirksomhed(er) blev i sidste ende udvalgt?

3. Hvor mange og hvilke undersoegelser har graeske virksomheder faaet overdraget inden for rammerne af TRACECA-programmet, som vedroerer transport fra Centraleuropa til Centralasien og genoprettelsen af »Silkevejen«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (30. september 1997)

1. Ved den paagaeldende evaluering blev der anvendt samme kriterier over for alle tilbudsgivere, og de standardbestemmelser, der gaelder for evalueringen, blev noeje overholdt. Af forskellige aarsager mente evalueringsudvalget ikke, at forslaget fra den graeske virksomhed kunne anses for fyldestgoerende. Virksomheden har ret til at anmode Kommissionen om detaljerede oplysninger om resultatet af udbuddet, og Kommissionen vil gerne give en skriftlig redegoerelse.

2. Den tilbudsgiver, der blev valgt, var virksomheden Hamburg Port Training Institute.

3. I forbindelse med TRACECA-programmet er der indgaaet aftale med graeske virksomheder om en feasibilityundersoegelse vedroerende en kornterminal i Poty (Bangkok-facilitet) og om tilsyn med opfoerelsen af terminaler til jernbanefaerger i Baku og Turkmenbashi.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3072/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: Miljoeaftaler

Hovedformaalet med denne meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet om miljoeaftaler (KOM(96)0561) er at fremme anvendelsen af effektive og acceptable miljoeaftaler mellem de offentlige myndigheder og industrien. Disse aftaler er et middel til at integrere eller gennemfoere miljoelovgivningen i Faellesskabet. Meddelelsen skal ses paa baggrund af den strategi, der beskrives i det femte handlingsprogram med henblik paa at goere spektret af miljoepolitiske instrumenter bredere og gennemfoere begrebet »ansvarsdeling« i praksis.

Dokumentet sigter endvidere paa at klarlaegge saerlige aspekter vedroerende anvendelsen af miljoeaftalerne i forbindelse med gennemfoerelsen i medlemsstaterne af en raekke bestemmelser i faellesskabsdirektiverne samt anvendelse af samme aftaler paa faellesskabsplan.

Kan Kommissionen oplyse, om dens henstilling om miljoeaftalerne udelukkende omfatter gennemfoerelsen i medlemslandenes lovgivning eller ogsaa omfatter anvendelsen af de gennemfoerte bestemmelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (31. oktober 1997)

Kommissionens henstilling om miljoeaftaler til gennemfoerelse af faellesskabsdirektiver ((EFT L 333 af 21.12.1996, s. 59. )) vedroerer ikke blot omsaetningen af visse bestemmelser i direktiverne til national lov, men ogsaa gennemfoerelsen heraf. Ordet »gennemfoerelse« omfatter baade omsaetning til national lov og den praktiske haandhaevelse af de omsatte bestemmelser. Naar der er indfoert national lovgivning for at efterkomme et direktiv, er det naturligvis mindre vaesentligt, hvordan disse regler haandhaeves. Dog mener Kommissionen, at saadanne aftalers juridiske status har stor betydning for deres succes, hvorfor den henstiller til, at de indgaas i en juridisk bindende form.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3013/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Italienske projekter under URBAN-programmet

Den 10. januar 1997 udloeb fristen for indgivelse af projekter vedroerende byudvikling under URBAN-programmet for perioden 1997-1999.

Hvor mange af de indgivne projekter stammer fra Italien?

Hvor mange og hvilke projekter vedroerer bykommuner i den nordvestlige del af landet, naermere bestemt Milano, Torino og Genova?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3013/97 og E-3033/97 (24. oktober 1997)

Kommissionen traf den 8. maj 1996 beslutning om fordelingen af den finansielle reserve under EF-initiativerne.

Den vejledende tildeling til URBAN-initiativet i Italien udgoer for perioden 1997-1999 11,81 mio. ECU til regioner under maal 1 og 6,40 mio. ECU til regioner uden for maal 1 (1995-priser).

I meddelelsen til medlemsstaterne ((EFT C 200 af 10.7.1996. )), navnlig punkt 20, opfordrede Kommissionen medlemsstaterne til at fremlaegge operationelle programmer under URBAN-initiativet. Bortset fra opdelingen paa regioner under maal 1 og regioner uden for maal 1 foretog Kommissionen ingen geografisk fordeling inden for hver medlemsstat.

De italienske myndigheder har indgivet et forslag med programmer i byerne Trieste, Lecce og Catanzaro.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3047/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: Groenbogen om handel

Der henvises til groenbog om handel (KOM(96)0530).

Gennem debatten om groenbogen boer man kunne finde frem til, hvordan virksomhederne, medlemsstaternes eller EU's offentlige forvaltning kan traeffe passende foranstaltninger, saaledes at den paagaeldende sektor kan tage udfordringerne op med hensyn til at bevare konkurrencedygtigheden og bidrage til beskaeftigelsen og den sociale samhoerighed.

Kan Kommissionen soerge for, at der oprettes et europaeisk organ, som skal bestaa af repraesentanter paa hoejeste niveau fra Kommissionen og medlemslandenes regeringer, og som skal have til opgave at behandle de faktorer, der hindrer udviklingen af et integreret enhedsmarked for handelen i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (10. november 1997)

Kommissionen er opmaerksom paa behovet for at afholde regelmaessige moeder med repraesentanter for medlemsstaternes administrationer for naermere at droefte isaer handelsspoergsmaal. Derfor blev der allerede ved Faellesskabets oprettelse nedsat et organ kaldet Gruppen for Samhandel inden for EU. Denne gruppe er sammensat af embedsmaend inden for indenrigshandel fra de nationale administrationer, dvs. embedsmaend paa hoejeste niveau fra de nationale ministerier, der har handel under deres ressort, og regeringseksperter vedroerende europaeiske forhold fra samme ministerier.

Denne gruppes medlemmer moedes med jaevne mellemrum. Derudover bliver embedsmaendene paa hoejeste niveau saedvanligvis inviteret til at deltage i Udvalget for Handel og Distributions (CCD) aarlige plenarmoeder, hvor ogsaa det kommissionsmedlem, der bl.a. er ansvarlig for handel og distribution, deltager.

Gennem Gruppen for Samhandel inden for EU kan Kommissionen informere og raadfoere sig med medlemsstaterne, hvad angaar de projekter der har betydning for indenrigshandelen, og faa kendskab til deres holdning paa omraadet. Gruppen goer det ogsaa muligt for medlemsstaterne at foretage en frugtbar udveksling af erfaringer og god praksis, hvilket ogsaa indgaar i det integrerede program til fordel for smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er) og haandvaerksfagene.

Denne gruppe opfylder det krav, som Raadet fremsatte i en resolution af 14. november 1989, om styrkelse af »samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne gennem moeder mellem de ansvarlige for indenrigshandel«. Gruppen har isaer samarbejdet med Kommissionen om ivaerksaettelse af meddelelsen »Paa vej mod et enhedsmarked inden for distribution« ((KOM(91) 41 endelig udg. )), der omhandler spoergsmaalet om hindringer for handelens udvikling paa tvaers af landegraenserne og saaledes stoetter Raadets konklusioner om dette emne.

De seneste moeder har netop drejet sig om udarbejdelsen, offentliggoerelsen og opfoelgningen af groenbogen om handel. I forbindelse med en opfoelgning af groenbogen vil medlemmerne paa nye moeder faa mulighed for at fortsaette droeftelserne med hensyn til, hvilke aktioner der skal ivaerksaettes, for at handelssektoren kan tage de udfordringer op, som den staar over for.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2666/97 af Klaus Lukas (NI) til Raadet (1. september 1997)

Om: Afgiftsfrit salg

Raadet har vedtaget, at afgiftsfrit salg skal ophoere i 1999. Til begrundelse blev det anfoert, at afgiftsfrit salg logisk set ikke er foreneligt med det indre marked. I den forbindelse rejses nedenstaaende spoergsmaal til Raadet:

Hvilket maal oenskede Raadet at naa med denne afgoerelse?

Kan det maal naas med mindre drastiske midler? Hvilke foranstaltninger kan i bekraeftende fald betragtes som tilstraekkelige? Hvorfor er det i benaegtende fald ikke tilfaeldet?

Hvordan hindrer afgiftsfrit salg den forskriftsmaessige funktion af det indre marked?

Paa hvilket grundlag traf Raadet den naevnte afgoerelse?

Hvor mange arbejdspladser i EU er beroert af afgoerelsen?

Hvordan vurderede Raadet de beskaeftigelsespolitiske foelgevirkninger af afgoerelsen?

Hvordan vurderer Raadet i dag de beskaeftigelsespolitiske foelgevirkninger af afgoerelsen?

Hvordan retfaerdiggoer Raadet den rent ideologisk motiverede afskaffelse af tusindvis af arbejdspladser?

Skaber Raadet nye arbejdspladser til de personer, der paa grund af denne ideologisk motiverede afgoerelse mister deres arbejdsplads? Hvornaar og hvor sker det i bekraeftende fald? Hvordan skal denne jobskabelse finansieres? Hvordan er den slags afgoerelser i benaegtende fald forenelige med Raadets utallige forsikringer om, at det goer alt for at skabe arbejdspladser?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2666/97 og E-2752/97 (7. november 1997)

Raadet henviser de aerede parlamentsmedlemmer til sit svar paa skriftlige forespoergsel nr. E-1515/97 ((Se side 3. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3148/97 af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Kommissionens uafhaengighed

Kommissionen anmodes om at goere rede for, hvordan kommissionsmedlemmernes pligt til uafhaengighed er forenelig med kommissionsmedlem Franz Fischlers optraeden i erhvervsmaessigt oejemed paa et reklamepostkost for det amerikanske »IMADEC International Business School«, som med en officiel EU-fane i baggrunden goer reklame for en MBA fra dette kommercielle institut med udtalelsen: »custom made for the European top management«.

Har kommissionsmedlem Fischler modtaget et honorar for denne optraeden?

Mener kommissionsmedlem Fischler og Kommissionen, at dette amerikanske etaarige kursus er absolut noedvendigt for at udoeve virksomhed som kommissionsmedlem?

I bekraeftende fald, hvornaar vil de nuvaerende kommissionsmedlemmer skrive sig ind til dette kursus?

Vil dette kursus fremover vaere en forudsaetning for at udoeve virksomhed som kommissionsmedlem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. november 1997)

Det postkort, der er udsendt af Imadec International Business School - og som Franz Fischler ikke havde set, men siden har faaet efter anmodning - er baseret paa fotografier, der blev taget ved en hoejtidelighed, hvor der blev uddelt MBA-diplomer til 3 000 studerende fra californiske universiteter, forsamlet paa Hayward University i juni 1997. Disse universiteter benyttede lejligheden til at tildele Franz Fischler en aeresdoktorgrad for hans mangeaarige indsats paa landbrugsomraadet.

Kommissionen og dens medlemmer har altid tillagt uddannelsesaktiviteter stor betydning og vil ogsaa fremover goere deres yderste for at stoette dem.

Franz Fischler har aldrig modtaget honorar for at deltage i offentlige arrangementer.

Kommissionen opfordrer det aerede medlem til at overdrage den eventuel dokumentation, der kan saette den i stand til at vurdere, om omtalte postkort er udtryk for uacceptabel reklame med anvendelse af et fotografi uden foregaaende tilladelse eller kun positiv information om en given uddannelse.

For oevrigt opfordres det aerede medlem til at se naermere paa det flag, der er afbildet paa postkortet. Han vil da kunne se, at det ikke er Europaflaget, men Imadecs flag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2998/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Tyrkiet og ytringsfriheden

I Kommissionens seneste meddelelse om den videre udvikling i forbindelserne til Tyrkiet (KOM(97)0394) opfordres der til ivaerksaettelse af det bredest mulige samarbejde med europaeiske - og endnu vigtigere - tyrkiske NGO'er, der arbejder paa at skabe bedre vilkaar hvad angaar menneskerettigheder m.m. Har Kommissionen paa den baggrund kendskab til det tyrkiske indenrigsministeriums dokument B05HID0000073/472 fra januar 1997, som udstikker et program med henblik paa at hindre NGO'ers virksomhed, hvis de beskaeftiger sig med menneskerettighedsspoergsmaal?

Hvilke garantier kan Kommissionen give for, at dette ikke laengere er den tyrkiske regerings politik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (24. oktober 1997)

Kommissionen har ikke kendskab til det dokument det aerede medlem hentyder til.

Hvad angaar den nye tyrkiske regerings standpunkter vedroerende menneskerettigheder og demokratisering, har den tyrkiske premierminister ved flere lejligheder offentligt erkendt at Tyrkiet endnu har lang vej tilbage paa dette omraade.

Hovedformaalet med det program der foreslaas i Kommissionens meddelelse af 15. juli 1997 om det fremtidige forhold til Tyrkiet, er at indlede et naert samarbejde med regeringen med henblik paa at goere en indsats paa dette felt og paa denne maade goere indfoerelsen af civilsamfundet i dette land mere problemfri.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3165/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: AAbning af Magnox-oparbejdningsanlaegget i Sellafield, Det Forenede Kongerige

Det Forenede Kongeriges inspektorat for kernekraftanlaeg (NII) har for nylig godkendt planer om, efter otte maaneders lukning, at genaabne Magnox-oparbejdningsanlaegget i Sellafield, Det Forenede Kongerige for at gennemfoere vedligeholdelsesarbejde.

Har Kommissionen anmodet om detaljer fra NII om, paa hvilket grundlag dets afgoerelse om at godkende genaabningen er blevet truffet? I bekraeftende fald, kan Kommissionen goere rede for, hvilke oplysninger den har anmodet om, og hvilke svar den har modtaget?

Er Kommissionen tilfreds med det vedligeholdelsesarbejde, der er gennemfoert paa anlaegget? Vil den forsoege at faa en uafhaengig vurdering af dette arbejde for at godtgoere, om anlaeggets drift opfylder EU-standarder og internationale sikkerhedsstandarder for kernekraftanlaeg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (7. november 1997)

I medfoer af Faellesskabets grundlaeggende sikkerhedsnormer for beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling, (Raadets direktiv 80/836/Euratom som aendret ved Raadets direktiv 84/467/Euratom ((EFT L 265 af 5.10.1984, s. 4. ))), er det de enkelte medlemsstaters ansvarsopgave at udstede de paagaeldende tilladelser. Kommissionen vil i givet fald kun se sig noedsaget til at gribe ind, dersom den har modtaget oplysninger, hvoraf det fremgaar, at en medlemsstat ikke har efterkommet de krav, der er fastsat i standarderne. Denne situation vil ikke aendre sig med gennemfoerelsen af Raadets nye direktiv 96/29/Euratom om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. )), som medlemsstaterne skal have efterkommet inden maj 2000.

Derfor er der hverken blevet anmodet om eller modtaget nogen form for oplysninger herom fra de britiske myndigheder. Kommissionen har da heller intet grundlag for at lade foretage en uvildig vurdering heraf.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2072/97 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (19. juni 1997)

Om: Faellesskabets finansielle bidrag paa miljoeomraadet

Under budgetkonto B4-306 ydes der stoette inden for rammerne af miljoebeskyttelse. I EFT C 148 af 16.5.1997 offentliggoeres en liste over organisationer, som modtager en saadan stoette.

Kan Kommissionen oplyse, hvilket projekt der er indgivet af »Fédération Européenne pour le transport et l'environnement«?

Kan Kommissionen give mig flere oplysninger om denne organisation? Kunne den vedlaegge statutterne og give mig en ajourfoert liste over bestyrelsesmedlemmerne?

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den korrekte tildeling af disse penge kontrolleres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. september 1997)

»Fédération européenne pour le transport et l'environnement« har faaet tildelt midler i forbindelse med sit arbejdsprogram for 1996. Denne finansiering var ikke rettet mod et konkret projekt som saadant, men blev givet som »aktivitetsfinansiering«. Denne omfattede de generelle driftsomkostninger i forbindelse med arbejdsprogrammet samt alle de saerlige udgifter i forbindelse med aktiviteterne i programmet. I programmet indgik forskning i og generel bevidstgoerelse om de miljoemaessige foelger af transport og metoderne til loesning af de deraf foelgende problemer. Aktiviteterne omfattede publikationer, konferencer, seminarer samt lobbyvirksomhed. Den naevnte organisation samarbejder regelmaessigt og effektivt med Kommissionen med hensyn til at fremme miljoebevidstheden og Faellesskabets miljoepolitiske maalsaetninger.

Kommissionen tilstiller direkte det aerede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat de paagaeldende uddrag af »Moniteur Belge«, der indeholder organisationens vedtaegter samt en fortegnelse over dens nuvaerende bestyrelsesmedlemmer.

Kommissionen har for nylig med tilfredsstillende resultat afsluttet en rutinemaessig kontrol, heri indbefattet finanskontrol, af denne organisations aktiviteter i 1996.