DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/76

(2004/C 33 E/072)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0743/03

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(4. marts 2003)

Om: EU-støtte til den caribiske turistsektor

Det Europæiske Fællesskab er sammen med sine 15 medlemsstater og de 77 AVS-lande (Afrika, Vestindien og Stillehavet) i færd med at ratificere Cotonou-aftalen, der blev underskrevet i juni 2000 og som skal danne grundlag for EU-AVS-samhandelen og -samarbejdet i de næste 20 år.

Udviklingsbistanden til AVS-landene kanaliseres gennem forskellige instrumenter. Den direkte udviklingsbistand ydes over den 9. Europæiske Udviklingsfond, i form af lån fra Den Europæiske Investeringsbank samt via forskellige støttefaciliteter såsom Centret for Virksomhedsudvikling (CDE), Proinvest og erhvervs-fremmeordningen EBAS.

Visse regioner i AVS-landene såsom øerne i Caribien konkurrerer stærkt med EU-destinationerne om andele i den internationale turisme. Har Kommissionen tal for, hvor stor en støtte og finansiering EU yder til den caribiske turistsektor? Hvor stor en del af disse penge er til rådighed for private investeringer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(26. marts 2003)

Som mange andre donorer betragter Kommissionen turisme som en potentiel nøglesektor i bestræbelserne for at bekæmpe fattigdom, idet sektoren kan bidrage til økonomisk vækst og skabe arbejdspladser.

Kommissionen er specielt opsat på at fremme bæredygtig turisme og støtter arbejdet med at fastlægge passende strategiske rammer og standarder, navnlig på miljøområdet. Kommissionen ønsker også at støtte repræsentative nationale og regionale sammenslutninger, fremme uddannelse og anden erhvervsudviklings-service for små lokale hoteller og producenter og tjenesteydere, som arbejder inden for turisme. Tidligere er der blevet ydet støtte til lokale arrangørers deltagelse i turistmesser, men det er ikke længere tilfældet. I bestemte tilfælde har man ydet støtte for at sikre, at historiske monumenter blev bevaret, og der blev gennemført projekter om økoturisme.

Samlet er der via 7. og 8. EUF blevet godkendt 20,8 mio. EUR til regionale programmer for udvikling af turismen i Caribien.

Proinvest-programmet for alle AVS-landene (8. EUF), hvor formålet er at styrke udenlandske direkte investeringer i AVS-landene og samarbejdsaftaler, vil sandsynligvis også blive inddraget i sektoren i Caribien, således at det vil være muligt at yde støtte til partnerskabsaftaler mellem lokale aktører og aktører fra EU.

Andre midler (omkring 10 mio. EUR) fra 7. og 8. EUF er blevet afsat til udvikling af turisme under nationale programmer for lande som Surinam, Dominica og Organisationen af Østcaribiske Stater (OECS).

Kun et land, nemlig Grenada, har valgt turisme som indsatssektor under 9. EUF. Man har planlagt et mindre projekt til 3,2 mio. EUR, centreret om restaurering af en fæstning.

Der er ikke afsat midler via EUF til kapitalinvesteringer i turistsektoren i Caribien som støtte til ny økonomisk infrastruktur.

Selv om de ikke er direkte målrettet mod turisme, er der afsat midler til turistsektoren via nationale/regionale programmer eller alle AVS-programmer, hvor målet er at styrke lokale virksomheder ved, at de får adgang til forskellige former for erhvervsudviklingsservice. Man kan notere, at der via EBAS-programmet (erhvervsfremmeordning mellem EU og AVS) er tildelt 0,8 mio. EUR til caribiske turistvirksomheder (sammenslutninger, hoteller, rejsearrangører osv.).

Kun Den Europæiske Investeringsbank — og ikke Kommissionen — yder direkte støtte til private kapitalinvesteringer. Banken forsøger dog at begrænse den direkte støtte til projekter, som giver et stort samfundsøkonomisk udbytte, navnlig når de sættes i gang af lokale arrangører. Ifølge de oplysninger, der forelå ved udgangen af 2001, er kun to direkte lån fra EIB relevante, idet de begge omfatter lokale initiativtagere: i Anguilla The Great House — 1,5 mio. EUR og i Grenada The Resort Hotel — 1,5 mio. EUR — begge projekter er blevet finansieret med risikokapitalmidler.

Via globale lån til finansielle mellemmænd har banken også ydet støtte til 70 små hoteller, som for det meste ejes og ledes af lokale små og mellemstore virksomheder, som ikke er tilsluttet udenlandske kæder. Sådan støtte til den lokale privatsektors investering i sektoren er meget nødvendig, men det betyder dog, at banken er mest udsat i den del af hotelsektoren, som er mindst rentabel og mest risikofyldt.

Fællesskabet har forpligtet sig til at fortsætte med at støtte turistsektoren i fremtiden.

Hvad angår eventuelle virkninger for europæiske destinationer, er det muligt at pege på følgende elementer:

— Caribien er en helt speciel turistdestination, hvilket betyder, at området nok ikke vil blive en direkte konkurrent til de fleste europæiske markeder. Man kan også have rimelig tiltro til, at efterspørgslen vil fortsætte med at stige, hvilket den har gjort hele tiden trods de seneste svingninger. Under disse omstændigheder skulle der ikke være nogen grund til bekymring for negative virkninger af nye konkurrenter på markedet. Deres tilstedeværelse skulle kunne opsuge øget efterspørgsel og give europæiske destinationer incitament til at forbedre kvaliteten af deres ydelser på et konkurrencedygtigt marked

— Det kan være til fordel for europæiske turistvirksomheder, at lokale arrangører og sammenslutninger bliver styrket, da det vil blive meget lettere at indgå i partnerskab med pålidelige lokale partnere