ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3041/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Boernesex paa Internet

Den voldsomme bevaegelse, der er sat i gang efter afsloeringen af paedofile bander, har ogsaa sat fokus paa Internet, som anvendes af de menneskelignende uhyrer, der er involveret i boernesex. Ifoelge oplysninger vises der ofte reklamer paa Internet, der paa vulgaer maade faldbyder boern fra hele verden til interesserede kunder, som har adgang til nettet.

Da det tilkommer Kommissionen at give udtryk for sin sociale sympati med ofrene og de fremtidige ofre for denne gruopvaekkende organisation, bedes den give foelgende oplysninger:

1. Har Kommissionen til hensigt at traeffe foranstaltninger og i givet fald hvilke med henblik paa at komme disse bander til livs og paa eksemplarisk maade straffe dem, der lever af andres elendighed?

2. Anser den det for hensigtsmaessigt, at EU opretter et paneuropaeisk center for efterforskning af forsvundne boern?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (den 7. januar 1997)

Kommissionen deler det aerede medlems afsky for seksuelt misbrug af boern og er enig i, at der boer ivaerksaettes foranstaltninger for at forhindre, at Internet anvendes til at fremme saadanne aktiviteter.

Det maa dog ogsaa naevnes, at den atypiske anvendelse af Internet i forbindelse med paedofili kun udgoer en meget lille del i forhold til den »normale« anvendelse, og at Internet ikke er det eneste og slet ikke det vigtigste forum for kriminelle, der er involveret i paedofili.

Hvad angaar saerlige foranstaltninger i forbindelse med Internet, har Kommissionen for nylig vedtaget to dokumenter, der supplerer hinanden, og som giver omfattende, detaljerede oplysninger vedroerende det aerede medlems spoergsmaal, nemlig en meddelelse om ulovligt og skadeligt indhold paa Internet ((KOM(96) 487 endelig udg. )) og en groenbog om beskyttelse af mindreaarige og den menneskelige vaerdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og informationstjenester ((KOM(96) 483 endelig udg. )).

Rapporten om ulovligt og skadeligt indhold paa Internet, som Raadet den 28. november 1996 fik forelagt af den arbejdsgruppe, der er sammensat af repraesentanter fra medlemsstaterne, erhvervslivet og brugerne, kommer med en raekke forslag, herunder samarbejdsforanstaltninger for politi og retsvaesen. I forbindelse med en gennemgang af mulige foranstaltninger mod paedofili og seksuelt misbrug af boern undersoeger Kommissionen sammen med medlemsstaterne ogsaa, hvordan man paa europaeisk niveau forbedrer samarbejdet vedroerende eftersoegning af forsvundne boern. Det maa dog understreges, at Kommissionen ikke har nogen kompetence inden for omraadet politisamarbejde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3213/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Muligheden for stoette til byplanpilotprojektet i Valencia

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Et af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommunen Valencia.

Hvor stor er sandsynligheden for, at Faellesskabet vil give stoette til byplanpilotprojektet i Valencia efter artikel 10 i EFRU-forordningen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3182/96 af Daniel Féret (NI) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Motorvejsgebyrer i Den Europaeiske Union

Er Kommissionen klar over, hvilke anarkistiske tilstande den europaeiske borger dagligt maa kaempe med som foelge af de gaeldende motorvejsgebyrer? Man maa med beklagelse konstatere, at en kilometer, der tilbagelaegges paa motorvej i Europa, enten kan vaere helt gratis eller - hvis der skal betales gebyr - kan koste dobbelt saa meget et sted som et andet.

Da naerhedsprincippet ikke forklarer alt - end ikke, naar det udnyttes af medlemsstaterne som bekvemt alibi for at unddrage sig Unionens interesser paa borgerens bekostning - er Kommissionen da ikke overbevist om, at det som led i fuldbyrdelsen af skatte- og afgiftsharmoniseringen er noedvendigt at sikre borgernes ret til at faerdes paa motorvejene i Den Europaeiske Union paa lige afgiftsvilkaar? Agter Kommissionen med henblik herpaa at foreslaa, at motorvejsgebyrerne afskaffes gradvis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (16. december 1996)

Kommissionen betragter ikke motorvejsafgifter som vaerende et afgiftsinstrument, men som et middel til at inddrive de omkostninger, der foraarsages ved benyttelsen af vejinfrastrukturen, og helt i overensstemmelse med princippet om, at 'brugeren betaler'. I henhold til den nugaeldende lovgivning skal afgiftssatserne staa i et vist forhold til infra-strukturomkostningerne i forbindelse med den tilsvarende vejstraekning. Desuden er der ingen begrundelse for en harmonisering af vejafgiftssatserne i og med, at infrastruktur-omkostningerne varierer meget (som foelge af forskelligartede tekniske og lokale vilkaar).

Kommissionen planlaegger ikke at fremsaette noget forslag om total afskaffelse af vejafgifter. Tvaertimod skoenner den, at vejafgifter blandt de instrumenter, der findes i dag, udgoer den mest hensigtsmaessige og rimelige maade at inddrive driftsomkostningerne i forbindelse med veje fra brugerne paa det tidspunkt, hvor disse benytter sig heraf, i stedet for at opkraeve disse beloeb fra landets borgere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2726/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Skibe, der ligger under standarden

Skibe, der ligger under standarden, er ensbetydende med lave administrationsomkostninger. En undersoegelse, OECD har foretaget for nylig, viser, at de fordele, en reder har af en alt i alt »spareorienteret« forvaltning af sit skib, er enorme.

Forskellen mellem de minimums- og maksimumsomkostninger, som enhver reder skal afholde, alt efter om han sikrer meget lave sikkerhedsvilkaar, eller om han derimod anvender et fartoej, der fuldstaendig lever op til de internationale normer, er enorm.

Vil Kommissionen ogsaa i betragtning af de talrige uheld paa det maritime omraade i de seneste maaneder foretage en skaerpelse af havnestatskontrol-programmet og dermed bekaempelsen af skibe, der ligger under standarden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (29. november 1996)

Nyere undersoegelser antyder faktisk, at besparelserne ved at anvende skibe, der ligger under de internationalt accepterede krav, overstiger risici for ejere og operatoerer. Dette bekymrer i hoej grad Kommissionen, som fortsat soeger veje og midler til at forbedre adfaerden hos fartoejernes operatoerer (navnlig, naar det drejer sig om skibe under standarden) men ogsaa hos soefartsmyndigheder, som af den ene eller den anden grund ikke lever op til deres forpligtelser som flagstat.

Kommissionens mest effektive instrument, naar det drejer sig om at hindre anvendelse af skibe, hvis sikkerhed ikke opfylder kravene, er paa nuvaerende tidspunkt Raadets direktiv 95/21/EF om havnestatskontrol ((EFT L 157 af 7.7.1995. )), som skulle vaere gennemfoert den 1. juli 1996. Direktivet styrker begrebet havnestatskontrol ved at fastsaette ensartede og stoerre krav til medlemsstaternes inspektion af skibe, der sejler i Faellesskabets farvande, og skaber alle de noedvendige mekanismer til at sikre, at internationale sikkerheds- og sociale krav overholdes. Kommissionen anser derfor en effektiv og sammenhaengende haandhaevelse af dette instrument som en prioritet, og man mener, det i hoej grad vil bidrage til sikkerhed til soes.

Kommissionen fortsaetter naturligvis sin indsats i internationale organer og andetsteds for at stoette fastsaettelse og haandhaevelse af stoerre krav til sikkerhed og drift af skibe.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2544/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: Blomsterindustrien

Den italienske blomsterindustri indbringer over 4.500 mia lire og er overvejende rettet mod internt konsum. Den er fordelt paa ca. 22.000 gartnerier, som daekker et areal paa ca. 23.000 ha, heraf de 7.000 i drivhuse, og den har 50.000 ansatte.

Produktionens centrum er Ligurien, som tegner sig for 25% af den italienske blomsterindustri.

Blomsterindustriens situation i Ligurien og i hele Italien bliver stadig vanskeligere som foelge af konkurrencen fra Holland og Danmark, hvor denne industri fremmes af de respektive regeringers foranstaltninger, og som foelge af de uloeste problemer med hensyn til dieselolie og den dermed forbundne afgiftsreduktion.

I saa henseende er en nedsat momssats paa blomsterprodukter et afgoerende spoergsmaal paa europaeisk plan.

Raadet har vedtaget Kommissionens forslag om aendring af direktiv 77/338 ((EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1. )) om det faelles mervaerdiafgiftssystem paa dette omraade. Paa grundlag af denne aftale er det fastsat, at medlemsstaterne indtil vedtagelsen af en endelig momsordning har mulighed for at anvende en reduceret momssats.

Vil Kommissionen soerge for, at momsordningen for blomsterprodukter meget hurtigt goeres ensartet, og paa baggrund af krisen i Italien over for ministeriet foreslaa, at der eventuelt anvendes en reduceret sats?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. december 1996)

Den 25. juni 1996 vedtog Raadet et direktiv ((EFT L 170 af 9.7.1996. )) om beskatning af landbrugsprodukter bortset fra dem, der falder ind under kategori 1 i bilag H til sjette momsdirektiv (77/388/EOEF) om det faelles mervaerdiafgiftssystem. Medlemsstaterne kan saaledes anvende en reduceret sats paa leveringer af levende blomster og andre blomsterdyrkningsprodukter (herunder loeg, rodfrugter og lignende, afskaarne blomster og pyntegroent) samt trae til braendsel, saa laenge overgangsmomsordningen for samhandelen inden for Faellesskabet varer, jf. artikel 28, stk.1, i sjette momsdirektiv. Det er op til medlemsstaterne at bestemme, om de vil goere brug af denne valgmulighed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3655/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Bourgogne



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0092



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3655/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Bourgogne Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Bourgogne og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2662/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Konkurrence inden for luftfart

I Milano Linate er slots-krigen igen vendt tilbage. De private luftfartsselskaber Air One, Noman og Air Sicilia, som sidste vinter begyndte at konkurrere med Alitalia paa indenrigsruterne, risikerer at faa reduceret antallet af slots i den kommende vintersaeson, som starter den 27. oktober 1996. I en telex fra »Clearance-koordinatoren«, dvs. den mand, som tildeler slots, paastaar han, at de kun har anvendt 80% af deres slots sidste vinter. Det skal oplyses, at slots-koordinatoren, Giovanni Piemonte, er ansat i Alitalia, som handler paa Civil Avias vegne.

Mener Kommissionen ikke, at dette er en alvorlig begraensning af den fair konkurrence inden for lufttransportsektoren, og ville det ikke vaere bedre at saette en stopper for denne uregelmaessige situation, som findes i Italien og i nogle faa andre faellesskabslande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (9. december 1996)

Tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Faellesskabets lufthavne bestemmes af Raadets forordning (EOEF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 ((EFT L 14 af 22.1.1993. )). I artikel 8 omtales princippet om traditionel praecedens, de saakaldte »grandfather rights«, i henhold til hvilke et luftfartsselskab har ret til at kraeve samme ankomst- og afgangstidspunkter, som den havde i den foregaaende, tilsvarende fartplansperiode. I henhold til forordningens artikel 10, kan man dog ikke paaberaabe sig traditionel praecedens, hvis luftfartsselskabet ikke har brugt de naevnte slots mindst 80% af tiden i den periode, de blev tildelt for. Sidstnaevnte bestemmelse tjener til at sikre effektiv anvendelse af kneben luftfartskapacitet.

Artikel 4 i forordningen fastsaetter ogsaa, at en koordinator, der har ansvaret for tildeling af slots, skal udfoere sit arbejde paa en uafhaengig maade. Kommissionen er ved at udarbejde et forslag til revision af forordningen, som ogsaa beskaeftiger sig med spoergsmaalet om, hvorvidt det er noedvendigt at aendre denne bestemmelse, saa det udelukkes, at en ansat i et individuelt luftfartsselskab kan udpeges til koordinator.

Hvad angaar anvendelse af konkurrencebestemmelserne i Linate lufthavn, har Kommissionen modtaget oplysninger om, at de italienske myndigheder har ivaerksat en formel procedure.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2824/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Terrorisme og vaabensalg

Der findes i Europa et omfattende net af bagmaend og leverandoerer af finansielle midler, propagandamateriale og vaaben, der skal goere det muligt for fundamentalistiske islamister at udbrede deres terroristpolitik. De europaeiske hovedstaeder udgoer et vigtigt tilholdssted for terroristiske ledere og er operationel base for deres aktiviteter.

Agter Kommissionen at udarbejde et direktiv med det formaal at identificere hemmelige net, som virker via hemmelige konti, private gaver samt offentliggoerelse af brochurer og informationsorganer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (27. november 1996)

Bekaempelse af terrorisme, herunder af den trussel, religioes ekstremisme udgoer, falder ind under afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union som et spoergsmaal af faelles interesse for medlemsstaterne, hvorom der kan vedtages faelles holdninger, faelles aktioner og konventioner. Kommissionen deltager i fuld udstraekning i arbejdet inden for dette omraade, men har ikke nogen initiativret til at fremsaette forslag om spoergsmaal, der har relation til terrorisme.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3113/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Undersoegelse af italienske vine bestemt til eksport

For italienske bordvine bestemt til eksport skal der indhentes en eksporttilladelse, der kun gives efter en lang raekke undersoegelser, der i dag er foraeldede og dikteret af ikke mere relevante tilfaeldige forhold, der bl.a. skader de italienske eksportprodukters image.

Den italienske stat er den eneste, der kraever saadanne undersoegelser i forbindelse med eksport. Vil Kommissionen paa denne baggrund tage skridt til at ophaeve den italienske regerings nu naesten 10 aar gamle dekret, som fordrejer konkurrencen, og som nu repraesenterer en direkte forskelsbehandling af italienske produkter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. december 1996)

Kommissionen har kendskab til den saerlige situation, der er opstaaet i Italien for eksport af bordvin, for hvilken der paa grund af konstaterede tilfaelde af svig skal forelaegges analysecertifikater i henhold til ministerielt dekret af 16. marts 1992.

Kommissionen har taget de fornoedne kontakter til ministeriet for landbrugsressourcer, som ved brev af 7. november 1996 meddelte, at naevnte dekret straks ville blive ophaevet. Dette nye dekret, der er underskrevet af ministeren for landbrugsressourcer, skal nu godkendes af finansministeriet og ministeriet for udenrigshandel, inden det offentliggoeres i den italienske statstidende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2725/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: En europaeisk garantifond for den audiovisuelle sektor

Oprettelsen af en europaeisk garantifond til fremme af produktionen af biograf- og tv-film vil faa en positiv indflydelse navnlig paa fremhjaelpning, i og med at daekningen af laanene vil skabe en positiv kaedereaktion, og omfanget af den finansiering, der er stillet til raadighed, rigeligt vil overstige fondens kapital.

Eftersom bevillingerne er begraensede, vil Kommissionen da undersoege muligheden af at fastsaette en daekningsramme for finansieringen mellem 20 og 50%, saaledes at fonden kan anvendes til et stoerre antal produktioner, hvorved investeringsrisikoen ogsaa mindskes og bankernes deltagelse tilskyndes yderligere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (29. november 1996)

Garantifondens daekning vil blive begraenset til 50% af de laan, finansieringsinstitutterne yder produktions- og distributionsselskaberne, og kan naturligvis ogsaa vaere mindre end de 50%. Den Europaeiske Investeringsfond (som administrerer garantifonden) fastsaetter daekningens omfang efter arten og stoerrelsen af de kommercielle risici, projekterne indebaerer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2872/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Thermie 1993

Opfoelgning af forespoergsel E-0627/96 af 29. april 1996 ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 81. ))

1. Hvorfor blev Thermie-udvalget ikke inddraget i forbindelse med Kommissionens afgoerelse af 13. december 1993 i henhold til forordning 2008/90 ((EFT L 185 af 17.7.1990, s. 1. )), artikel 10, stk. 1, og artikel 9, stk. 2, selv om der ikke var fastlagt nogen rangfoelge paa reservelisten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. januar 1997)

Paa sit moede den 3. og 4. juni 1993 afgav Thermie-udvalget en positiv udtalelse om reserveringen af et vist beloeb paa 1993-budgettet til maalrettede projekter efter forslagsindkaldelsen af 22. juni 1993 ((EFT C 171 af 22.6.1993. )). Kommissionens afgoerelse af 13. december 1993 blev truffet efter udvalgets positive udtalelse.

Kommissionen beder i denne forbindelse det aerede medlem om at tage det svar til efterretning, som den allerede har afgivet paa hendes skriftlig forespoergsel E-2871/96 ((Se side 28 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2805/96 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Bevarelse af den arkitektoniske kulturarv i Europa og stoette til jernbanestationer af kunstnerisk vaerdi

Kommissionen har siden 1984 stoettet bevarelsen af vor arkitektoniske kulturarv gennem en meget populaer indsats (stoette til forsoegsprojekter til bevarelse af den arkitektoniske kulturarv i Europa), som siden 1989 har koncentreret indsatsen om et konkret emne for hvert aar, som f.eks. sakrale bygninger, teatre, historiske haver, landbrugs-, haandvaerks- og industribygninger osv. Denne indsats stoettes ligeledes af saavel de nationale, regionale og lokale forvaltningsmyndigheder som af borgerne, idet den skaber mulighed for at identificere vore befolkningers faelles roedder.

Hvilke emner paataenker Kommissionen at koncentrere indsatsen om i de kommende aar?

Omlaegningen af jernbanesystemet i Europa (indfoerelse af hoejhastighedstog, nedlaeggelse af sekundaere linjer osv.) bevirker, at jernbanestationer af stor kunstnerisk vaerdi overgaar til andre formaal eller nedlaegges. Omdannelsen af den tidligere parisiske banegaard Orléans til Orsay-Museet kan tjene som inspiration for andre gamle, truede stationer, som i mange byer og landsbyer ofte er de mest repraesentative bygninger. Nogle af disse banegaarde, som f.eks. Rossio i Lissabon, anvendes stadig til deres oprindelige formaal. Ogsaa i dag bygges der nye jernbanestationer af aestetisk vaerdi, som f.eks. i Lyon og Waterloo i London. Jernbanestationer symboliserer oensket om at binde Europas byer sammen og repraesenterer ofte en avantgarde-arkitektur af stor vaerdi.

Anser Kommissionen det for muligt, at vore jernbanestationer kan blive et kommende emne for indsatsen til bevarelse af den arkitektoniske kulturarv i Europa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (16. december 1996)

Kommissionen deler fuldt ud det aerede medlems syn paa vigtigheden af at bevare Europas arkitekturarv og er ogsaa af den opfattelse, og at man i den forbindelse ikke maa glemme, at der findes banegaarde af stor arkitekturhistorisk betydning. Kommissionen har siden 1984 administreret et program for bevarelse af arkitekturarven, og projekterne har aar for aar vaeret samlet om et bestemt tema.

Faellesskabet har faktisk allerede tidligere ydet stoette til restaurering af banegaarde, f.eks. Temple Mead Station i Bristol (1985), jernbanemuseet i Kalamata i Graekenland (1991) og den gamle banegaard i Dresden (1992).

Den fremtidige indsats til fordel for bevarelse af kulturarven kommer til at foregaa inden for rammerne af Raphael-programmet, der forhaabentlig bliver vedtaget og ivaerksat inden for de naermeste maaneder. Der vil saa ogsaa skulle traeffes beslutning om emnerne for de kommende aar.

Kommissionen finder det aerede medlems temaforslag vaerdifuldt, og den vil gerne tage det med i sine overvejelser, naar den til sin tid skal udarbejde forslag til fremtidige temaer som led i Raphael-programmet.