DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/204

(2004/C 70 E/221)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3049/03

af Koenraad Dillen (NI) til Kommissionen

(17. oktober 2003)

Om: Elektronisk identificering af asylsansøgere

Ifølge en artikel i den britiske avis »The Independent« af 28. september 2003 fører det britiske indenrigsministerium og Immigration Service drøftelser med firmaet Securicor om mulighederne for at udstyre asylsansøgere og personer, der opholder sig illegalt i Storbritannien, med en elektronisk identificering med henblik på at opnå bedre kontrol med indvandrings- og asylproblemet. I de amerikanske stater Florida og Alaska har man siden oprettelsen af Department for Homeland Security anvendt et lignende system. Den britiske Labour-indenrigsminister, David Blunkett, har i en erklæring om disse radikale planer selv indrømmet, at han ikke ved, hvor mange asylsansøgere der på indeværende tidspunkt befinder sig i England. Dette var grunden til det britiske forslag om at identificere asylansøgere elektronisk, eventuelt via en ankelkæde, for at forhindre, at de i løbet af den periode, hvor deres asylansøgning behandles, forsvinder illegalt. Det presserende asylproblem og den tiltagende illegale indvandring i alle medlemsstaterne kræver på den anden side koordinerede tiltag på europæisk plan. I det af Konventet forelagte udkast til en forfatning for Europa hedder det, at indvandrings- og asylpolitikken primært vil henhøre under det europæiske kompetenceområde.

Har Kommissionen kendskab til disse britiske planer? Deler Kommissionen den britiske Labour-indenrigs-ministers bekymring over, at asylpolitikken er løbet dramatisk af sporet i Storbritannien og endvidere også i de fleste andre af EU's medlemsstater?

I bekræftende fald er Kommissionen rede til at afgive en positiv udtalelse om sådanne tiltag med henblik på i sidste instans at indføre den foreslåede elektroniske identificering i alle Unionens medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(24. november 2003)

Trods artiklen i »The Independent« af 28. september 2003 har Kommissionen ikke kendskab til planer om at identificere asylansøgere elektronisk i nogen af medlemsstaterne. Kommissionen har ikke selv til hensigt at træffe sådanne foranstaltninger på EU-plan.

Amsterdam-traktaten fastlægger retsgrundlaget for en fælles indvandrings- og asylpolitik, og foranstaltninger til indførelse af en fælles indvandringsstrategi er allerede blevet vedtaget eller er under drøftelse. For eksempel har Eurodac-systemet, der gør det muligt at sammenligne alle asylansøgeres fingeraftryk i EU, været driftsklart siden 15. januar 2003. Eurodac blev oprettet til støtte for Dublin-konventionen (og dens afløser, Dublin II-forordningen (1), som trådte i kraft i september 2003), som gør det nemmere at afgøre, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, og undgå flerdobbelte ansøgninger, ved at tillade identificeringen af den enkelte asylansøger.

I februar 2003 vedtog Rådet minimumsstandarder for modtagelsen af asylansøgere. Minimumsstandarder for asylprocedurer og en fælles definition af asylansøger er stadig under drøftelse. På sit møde i Thessaloniki i juli 2003 fastsatte Det Europæiske Råd en frist frem til slutningen af 2003 for at indgå en overenskomst vedrørende disse tiltag. Denne tidsfrist blev yderligere bekræftet på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16. og 17. oktober 2003. Kommissionen offentliggør en halvårlig redegørelse om de fremskridt, der er gjort inden for dette område. Redegørelsen beskriver i detaljer forhandlingsstadierne for alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at nå målene i Amsterdam-traktaten (2).

Kommissionen anser ikke asylpolitikken for at være ude af kontrol i nogen af medlemsstaterne, men i sin meddelelse »Om den fælles asylpolitik og agendaen for beskyttelse« (3) bemærker Kommissionen, at asylprocedurer i stigende grad misbruges, og at blandede migrationsstrømme (ofte som følge af menneskesmugling), der både involverer dem, der behøver beskyttelse, og dem, der ikke gør, stiger. I sin meddelelse »Vejen til lettere tilgængelige samt mere retfærdige og styrede asylsystemer« (4) konkluderer Kommissionen, at der findes et klart behov for nye midler til at supplere den fælles strategi, der kræves af Amsterdam-traktaten. Det skal understreges, at foranstaltninger til bekæmpelse af illegal indvandring efter denne nye strategi skal respektere menneskerettighederne (4). Nye indvandringsstrategier skal indeholde en række reaktioner, som bygger på et globalt perspektiv af det internationale beskyttelsessystem, men den første prioritet bør være at overholde tidsfristerne for gennemførelsen af de forskellige elementer i ovennævnte fælles politik. Nye indvandringsstrategier skal også indebære et partnerskab med og mellem hjemlandene, første asyllande og værtslande og tage hensyn til behovet for til fulde at respektere de internationale menneskerettighedsbestemmelser. På sit møde i Thessaloniki opfordrede Det Europæiske Råd Kommissionen til at undersøge, hvordan en mere velordnet og styret indrejse i Unionen kan sikres for personer, der har behov for beskyttelse, og undersøge mulighederne for at forbedre oprindelsesregionens beskyttelseskapacitet. Kommissionen skal forelægge Rådet en omfattende rapport før juni 2004.

(1) Kommissionens forordning (EF) nr. 1560/2003 af 2. september 2003 om gennemførelsesforanstaltninger til Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne, EUT L 222 af 5.9.2003.

(2) KOM(2003) 291 endelig: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Halvårlig ajourføring af resultattavlen vedrørende fremskridt hen imod oprettelsen af et område med »frihed, sikkerhed og retfærdighed« i EU (første halvår 2003).

(3) Kommissionens anden rapport om gennemførelsen af meddelelse KOM(2000) 755 endelig: KOM(2003) 152 endelig udg.

(4) KOM(2003) 315 endelig udg.