ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1571/99

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Illegal markedsføring af genetisk modificeret majs fra såsædkoncernen Pioneer

I begyndelsen af maj 1999 kom det frem, at såsædkoncernen Pioneer Hi-Bred i Sydtyskland har solgt genetisk modificeret majs, der ikke var godkendt.

1. Blev Kommissionen informeret om denne overtrædelse af EU's bestemmelser og af den tyske lov om genteknologi?

2. Hvilken dato blev Kommissionen informeret om denne overtrædelse?

3. Hvilke skridt og konsekvenser vil Kommissionen tage som følge af denne overtrædelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. oktober 1999)

Kommissionen blev den 31. maj 1999 underrettet om, at der i den sydlige del af Tyskland var leveret såsæd, som muligvis indeholdt genetisk modificerede korn, der ikke er godkendt i Fællesskabet. De pågældende genetisk modificerede organismer (GMO'er) blev fundet i sække med angiveligt GMO-fri Pioneer- majs. At der er tale om en overtrædelse af fællesskabsretten, er dog fortsat ikke blevet bekræftet. Overtrædelse af den tyske lovgivning skal ikke nødvendigvis vurderes af Kommissionen (for så vidt som fællesskabsretten ikke er involveret).

Kommissionen har opfordret de tyske myndigheder til at tage stilling hertil. Da undersøgelsen af, om der var uautoriserede GMO'er til stede, endnu ikke er afsluttet, kan der endnu ikke gives noget svar på dette spørgsmål. Det bør tilføjes, at det er forhastet at bruge ordet overtrædelse, så længe spørgsmålet ikke er afgjort.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2697/99

af Rosa Díez González (PSE) til Rådet

(3. januar 2000)

Om: Fortegnelse over dødsdømte EU-borgere

Kan Rådet give oplysning om antal, identitet, retsstilling, fængslings- og tilbageholdelsesvilkår samt personlige og familiære forhold for dødsdømte EU-borgere i tredjelande? Er der opstillet en fortegnelse herover, og vil Rådet i givet fald sende en sådan til undertegnede medlem og til Europa-Parlamentet?

Mener Rådet i benægtende fald ikke, at det vil være nødvendigt at tage skridt til at foretage en systematisk kontrol af sådanne sager, og hvilke aktioner finder det i givet fald hensigtsmæssigt at iværksætte for at råde bod på denne mangel på information?

Svar

(28. februar 2000)

Rådet er ikke i besiddelse af de ønskede oplysninger vedrørende antallet af dødsdømte EU-borgere i tredjelande.

Den Europæiske Union, som arbejder beslutsomt for, at dødsstraffen ophæves på verdensplan, griber regelmæssigt ind over for de pågældende tredjelande for at undgå anvendelse eller fuldbyrdelse af dødsstraffen bl.a. som følge af de initiativer, som med henblik herpå er taget i Rådet af medlemmerne og/eller formandskabet har taget med henblik herpå.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2576/99

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Diæt- og helseprodukter

Vil Kommissionen oplyse, om der foreligger nogen planer om at harmonisere lovgivningerne med hensyn til diættilskud og naturlige helseprodukter?

Vil Kommissionen ligeledes redegøre for medlemsstaternes forskellige holdninger til, at helseprodukter klassificeres som medicin?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(12. januar 2000)

Det var Kommissionens hensigt at fremsætte et forslag til Parlamentet og Rådet om et direktiv om levnedsmiddeltilskud, der indeholder vitaminer og mineraler, først i 2000.

Udtrykket naturlige helseprodukter er ikke defineret i EF-ret, og Kommissionen har ikke til hensigt at foreslå specifikke foranstaltninger vedrørende disse produkter. Eksisterende EF-farmakologisk lovgivning skelner ikke mellem naturlige eller ikke-naturlige produkter. I henhold til artikel 1 i Rådets direktiv 65/65/EØF af 26. januar 1965 om tilnærmelse af lovgivningen om medicinske specialiteter(1) er ethvert stof eller enhver sammensætning af stoffer, der betegnes som middel til helbredelse eller forebyggelse af sygdomme hos mennesker eller dyr et lægemiddel. Endvidere betragtes ethvert stof eller enhver sammensætning af stoffer, der er bestemt til at anvendes i eller på menneskers eller dyrs legemer med henblik på at stille en medicinsk diagnose eller genoprette, forbedre eller påvirke legemsfunktioner hos mennesker eller dyr ligeledes som lægemiddel. Beslutningen om, hvorvidt et naturligt helseprodukt falder ind under ovennævnte definition af lægemiddel, og derfor skal godkendes som et lægemiddel, må træffes af de nationale myndigheder i de enkelte tilfælde, idet der tages hensyn både til bestanddelene og præsentationen af et konkret helseprodukt.

Det er op til medlemsstaternes myndigheder at anvende ovenstående EF-principper vedrørende farmakologisk lovgivning og at træffe konkrete beslutninger om tilladelser og restriktioner (f.eks. recepter) til specifikke produkter. Kommissionen overvejer ikke at fremsætte forslag om at ændre denne fremgangsmåde.

Det ærede medlem gøres i denne forbindelse opmærksom på Kommissionens svar til hr. Fitzsimons på hans skriftlige spørgsmål nr. P-2317/99 om kontrol med lægeurteprodukter i Fællesskabet(2).

(1) EFT 22 af 9.2.1965.

(2) Se side 97.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2501/99

af Giorgio Celli (Verts/ALE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Territorialpagt for Messina

Med ministerielt dekret af 20. januar 1999 godkendtes projektet om et ferie- og uddannelsescenter, @Giardino di Sicilia@, som henvender sig til et europæisk publikum og tilbyder ophold og uddannelse. Tilslutningen til pagten skete, da Messinas handelskammer blev medlem den 23. marts 1999. Handelskammeret forvalter projektet sammen med Sogepat (Società Gestione Patti di Messina). Senest to måneder efter denne dato skulle den første rate have været udbetalt, men dette er endnu ikke sket. Hermed bringes hele projektet, som var planlagt til at blive iværksat i foråret 2000, i fare. Den store usikkerhed i forvaltningen af Messinapagten stiller spørgsmålstegn ved selve partnerskabsideen, som er grundlaget for de territoriale pagter.

Kan Kommissionen undersøge årsagerne til disse vanskeligt forståelige forsinkelser, som skaber problemer for det lokale erhvervsliv, som indgår i Messinapagten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(17. januar 2000)

Tildelingen af bevillinger inden for rammerne af territorialpagten for udviklingen af Messina er sammen med procedure- og finansieringsfristerne fastlagt efter en national procedure vedtaget af det tværministerielle udvalg for økonomisk planlægning. Kommissionen kan derfor ikke behandle det rejste spørgsmål, der alene sorterer under de ansvarlige nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2481/99

af Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Fortolkning af, hvor mange fartøjer, der skal indstille brugen af drivgarn i medfør af forordning (EØF) 1239/98

Kommissionen insisterer i sit svar af 23. november 1999 på spørgsmål 2067/99(1) om overholdelse af forordning (EØF) 1239/98(2) på, at forordningen rent faktisk overholdes, fordi Kommissionen i sin kontrol heraf medtager alle de fartøjer, som anvendte et eller flere drivgarn, om end det kun var i forbindelse med et enkelt togt, hvert år i den omtalte periode, dvs. 1995-1997. Hvis denne fortolkning er korrekt, indebærer det, at i 1998 kunne der blot fiskes af 60 % af de fartøjer, der drev fiskeri i disse tre år. Det ville medføre, at antallet af fartøjer med tilladelse til at anvende drivgarn i 1998 var væsentligt højere end de, som reelt drev fiskeri i henhold til Kommissionens tal i det år, hvor forbuddet indførtes. Kommissionen bedes derfor oplyse:

Kan forordningens formulering føre til en fordrejning af lovgiverens ønske, nemlig gradvis afskaffelse af en fangstmåde, således at resultatet bliver en forøgelse af den del af flåden, der benytter denne metode, i stedet for den ønskede reduktion?

Hvis derimod denne fortolkning heller ikke er korrekt, så gælder det samme for beregningen af, hvor mange fartøjer, som i gennemsnit fiskede i referenceperioden 1995-1997, således som det fremgår af Kommissionens ovenfor omtalte svar. Kan Kommissionen gøre rede for, hvordan den kan fortolke artikel 1, stk. 3, i forordning 1239/98 på en sådan måde, at den kan forsikre, at denne forordning overholdes?

(1) Se side 82. .

(2) EFT L 171 af 17.6.1998, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. januar 2000)

I overensstemmelse med artikel 1a, stk. 3, i forordning (EF) nr. 894/97, som ændret ved Rådets forordning (EF) nr.1239/98 af 8. juni 1998 om ændring af de tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne(1), skal alle fartøjer, der har anvendt drivgarn i den i ovennævnte forordning fastsatte referenceperiode, tages i betragtning med henblik på kontrollen af, om procentsatsen på 60 % fastsat i stk. 3. er overholdt.

De oplysninger, Kommissionen råder over, viser ikke, at de detaljerede bestemmelser i ovennævnte forordninger ikke er blevet overholdt. I øvrigt bør det tages i betragtning, at anvendelsen af drivgarn til fiskeri af tun og andre fisk af tunfamilien ifølge ovennævnte artikel afskaffes fra 1. januar 2002. Afskaffelsen af denne fangstmåde skulle således være en kendsgerning.

(1) EFT L 171 af 17.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2195/99

af Francesco Speroni (TDI) til Kommissionen

(19. november 1999)

Om: Transport mellem forskellige terminaler inden for samme lufthavn

Transport mellem to forskellige terminaler inden for samme lufthavn, f.eks. i forbindelse med den planlagte overførsel af flyvninger fra Linate til Malpensa, er et problem for passagerer, der ankommer til Athen med et andet flyselskab end Olympic Airways og skal fortsætte rejsen med sidstnævnte selskab, der forestår de fleste indenrigsflyvninger.

Da passagererne i så fald selv skal afholde alle udgifter til transport uden for selve lufthavnsområdet (til forskel fra Malpensa, hvor der er gratis transportservice), er de for at undgå besvær og tidsspild tilbøjelige til at foretage rejsen til Grækenland med Olympic Airways, der således vil befinde sig i en fortrinsstilling.

Er dette i overensstemmelse med EU-bestemmelserne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Lola de Palacio

(2. december 1999)

Ifølge Kommissionens oplysninger er der mod betaling en shuttle-forbindelse i Athen-Hellenikon-lufthavnen mellem østterminalen, som alle flyselskaber uden for Olympic Airways-gruppen flyver fra, og vestterminalen, som Olympic Airways benytter.

Kommissionen mener dog ikke, at den lave pris for shuttle-forbindelsen(250 GRD/ 0,75 fra kl. 05.00 til midnat og 500 GRD/ 1,25 fra midnat til kl. 05.00) og rejsetid (10 minutter) vil tilskynde passagerer, som rejser videre til en græsk ø eller provinsby med Olympic Airways, til at vælge dette flyselskab frem for et andet på den internationale del af deres flyrute.

Under alle omstændigheder bemærker Kommissionen, at efter liberalisering af adgangen til indenlandske flyruter i EF (den 1.4.1997) og liberaliseringen af adgangen til flyforbindelser til græske øer (1.4.1998) møder Olympic Airways en vis konkurrence på det indenlandske marked fra nye græske flyselskaber (f.eks. Cronus Airlines, Air Greece). Disse selskabers fly afgår alle fra østterminalen, så passagerer, der benytter flyselskabers internationale forbindelser med afgang fra denne terminal, kan skifte fly uden at skulle skifte terminal.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2369/99

af Luís Queiró (UEN) til Kommissionen

(1. december 1999)

Om: Genopbygningsstøtte til Østtimor

Det er kommet til offentlighedens kundskab, at den fælles vurderingsmission under ledelse af Verdensbanken har afsluttet opgørelsen over behovene på kort sigt (årene 2000, 2001 og 2002) i forbindelse med genopbygningen i Østtimor.

Kommissionen har forelagt et første overslag over udgifterne til de forskellige genopbygningsforanstaltninger, som beløber sig til USD 200 millioner.

Såvel Kommissionen som den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik har gentagne gange givet udtryk for EU's intention om at samarbejde og yde en klar og effektiv støtte til genopbygningen i Østtimor. Parlamentet har på det finansielle område tilsluttet sig dette ønske i forbindelse med drøftelsen og vedtagelsen ved førstebehandlingen af budgettet for 2000. Hvorledes agter Kommissionen på den baggrund at samordne sin indsats til støtte for genopbygningen i Østtimor med Verdensbanken og UNTAET, og hvilken holdning vil den konkret indtage ved donorkonferencen i Tokyo den 17. december 1999?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. december 1999)

Hvad angår Kommissionens holdning til genopbygningen af Østtimor, skal det ærede medlem vide, at Fællesskabet har ydet fødevarehjælp samt øjeblikkelig humanitær bistand i forbindelse med flygtningenes tilbagevenden til Østtimor.

Kommissionen har også forpligtet sig til at yde 10 mio. EUR til De Forenede Nationers nye trustfond til en midlertidig FN-administration i Østtimor (Untaet), som tilbyder grundlæggende administrativ og logistisk støtte til den kommende overgangsadministration samt humanitær bistand.

I udviklingshenseende vil det kræve omfattende koordinering fra de implicerede parters side at lægge en sammenhængende strategi for rehabiliteringen og genopbygningen af det forholdsvis lille område, som Østtimor udgør. Den fælles undersøgelsesmission, der for nylig blev organiseret af Verdensbanken, og som Kommissionen tog aktivt del i, vil udarbejde et oplæg til en konkret handlingsplan på lang sigt, som vil blive drøftet på donormødet i Tokyo den 17. december 1999. Kommission evaluerer for øjeblikket undersøgelsesmissionens sammenfattende rapport med henblik på at indkredse de områder, hvor Fællesskabet bedst og mest effektivt kan hjælpe.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2104/99

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(12. november 1999)

Om: Nyhedstjeneste i Intranettet

I forbindelse med nationalrådsvalgene i Østrig blev følgende meddelelse sendt i Kommissionens Intranet-nyhedstjeneste:

Haider's second position in elections confirmed l'extreme droite autrichienne devance les.. ....

Kommissionen lader i denne forbindelse til at stemme i med det internationale pressekor efter valgene til det østrigske Nationalråd.

Hvad angår denne evaluerende udtalelse må man stille følgende spørgsmål:

1. Hvem har adgang til disse nyheder?

2. Hvordan definerer Kommissionen l'extreme droite autrichienne?

3. Hvordan når Kommissionen til den konklusion, at dr. Jörg Haider, hhv. FPØ, er extreme droite?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(12. januar 2000)

De citater, som det ærede medlem henviser til, stammer fra forskellige presseagenturer og forpligter på ingen måde Kommissionen.

De specifikke spørgsmål giver anledning til følgende svar:

1. Kommissionens intranet, europaplus, er tilgængeligt for alle Kommissionens ansatte.

2. og 3. Det er ikke Kommissionens opgave at definere det begreb, der henvises til.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2354/99

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. december 1999)

Om: Aflivning af køer under henvisning til EU-forskrifter

Den 7. oktober 1999 blev der efter en afgørelse fra den svenske landbrugsstyrelse aflivet fem køer og en tyr på en gård i Bohuslän, Sverige. Landmanden havde ikke overholdt EU-forskrifterne og havde undladt at mærke sine dyr. Landmanden krævede fuld økonomisk erstatning for sine dyr. Den 9. november afsagde länsretten imidlertid en kendelse, som går ud på, at afgørelsen om at skyde dyrene var i overensstemmelse med landets gældende regler efter Sveriges tiltrædelse af EU. Landmanden tilkendes derfor ingen erstatning.

Der er i Sverige fremsat krav om udarbejdelse af svenske blødere nationale bestemmelser om gennemførelse af EU-direktivet. Landbrugsministeren har sagt, at hun vil forhøre sig hos kolleger i andre medlemsstater om spørgsmålet, hvorvidt det er muligt at ændre forskrifterne.

Hvad mener Kommissionen? Er det korrekt at aflive dyr, som ikke er mærket i overensstemmelse med EU-forskrifterne? Har den svenske landbrugsstyrelse overfortolket EU-direktivet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. december 1999)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-2042/99 fra Lennart Sacrédeus(1).

(1) Se side 121.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2389/99

af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Kommissionen

(1. december 1999)

Om: Trusler mod europæiske investeringer i Cuba

I henhold til oplysninger fra officielle kilder har den spanske virksomhed Sol-Meliá for nylig været udsat for pression fra de amerikanske myndigheders side i forbindelse med dens investeringer i Cuba.

Har Kommissionen kendskab til denne pression? Deler Kommissionen den opfattelse, at en hvilken som helst form for pression mod virksomheder i en medlemsstat er klart udtryk for en fjendtlig holdning til Den Europæiske Union som helhed?

Hvilke skridt har Kommissionen taget for at sætte sig ind i denne sag?

Hvis denne pression bekræftes, agter Kommissionen da at træffe en form for foranstaltning inden for rammerne af de aftaler, der er indgået mellem Den Europæiske Union og De Forenede Stater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. december 1999)

Kommissionen er vidende om, at de amerikanske myndigheder under Helms-Burton-loven har undersøgt visse fællesskabsvirksomheders, herunder Sol-Meliá's, aktiviteter i Cuba.

Den forståelse, som Fællesskabet og USA nåede frem til den 18. maj 1998, er en pakke forpligtelser, som begge parter indgik med henblik på at kunne løse samtlige bilaterale spørgsmål, der følger af USA's ekstraterritoriale lovgivning. Denne pakke satte en stopper for Fællesskabets intentioner om i Verdenshandelsorganisationen (WTO) at få denne lovgivning erklæret uforenelig med USA's multilaterale handelsforpligtelser. Siden man nåede frem til denne forståelse har der ikke været taget nogen skridt mod hverken fællesskabsvirksomheder eller statsborgere fra EU-lande under Helms-Burton-loven. Fællesskabet gjorde det imidlertid klart på det tidspunkt, da man nåede frem til denne forståelse, at dets forpligtelse til ikke at søge at etablere et WTO-panel mod Helms-Burton eller Iran/Libyen-sanktionerne kun ville være bindende, så længe disse love ikke gav anledning til, at der blev taget skridt mod fællesskabsvirksomheder eller statsborgere fra EU-lande.

I forbindelse med nylige kontakter på højtstående niveau med USA har Fællesskabet gjort sin stilling hvad angår Helms-Burton-loven og Fællesskabets bekymring over Sol-Meliá-sagen helt klar, og USA er i stærke vendinger blevet opfordret til at overholde sine forpligtelser i henhold til pakken af 18. maj 1998 i forbindelse med afsnit IV i Helms-Burton-loven.

Kommissionen følger meget nøje dette spørgsmål og vil holde Parlamentet orienteret om alle nye ændringer af betydning i situationen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 322/99 af John McCARTIN Investeringer i den irske svinekødssektor



EF-Tidende nr. C 325 af 12/11/1999 s. 0105



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0322/99 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (19. februar 1999) Om: Investeringer i den irske svinekoedssektor I de seneste femten aar er der i den irske svinekoedssektor blevet investeret 100 mio. euro, hvoraf 75 % var EU-midler. Vil Kommissionen paa denne baggrund oplyse, hvorvidt den har undersoegt om disse investeringer har vaeret til gavn for svineavlerne? Er Kommissionen enig i, at EU-midlerne er blevet anvendt til at skabe et monopol bestaaende af et lille antal fabrikanter paa det irske marked, som nu udnytter deres position til at opnaa urimeligt store fortjenester? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (31. marts 1999) Ifoelge de forskellige bestemmelser, der har vaeret gaeldende siden 1977, har det altid vaeret en forudsaetning for at opnaa EU-stoette, at investeringerne i forarbejdning og afsaetning medvirker til at forbedre forholdene i den paagaeldende raavaresektor; de skal under hensyntagen til de enkelte sektorers saerlige forhold navnlig sikre, at raavareproducenterne faar en passende og varig andel i de dermed forbundne oekonomiske fordele (Raadets Forordning (EF) 951/97 af 20. maj 1997 om forbedring af vilkaarene for forarbejdning og afsaetning af landbrugsprodukter(1)). Hver enkelt ansoegning om stoette i henhold til forordningen er blevet undersoegt i relation til denne forudsaetning. Kommissionen er enig i, at der har vaeret en vis koncentration af kapaciteten for forarbejdning af svin i Irland, men dette skyldes fortrinsvis opkoeb af virksomheder og ikke uretmaessig udbetaling af stoette til en bestemt gruppe. (1) EFT L 142 af 2.6.1997 (artikel 12).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1950/99

af Ursula Stenzel (PPE-DE) til Kommissionen

(19. oktober 1999)

Om: Euroteam misbrug af EU-støtte

I sit svar af 4. oktober 1999 på min skriftlige forespørgsel P-1521/99(1) nævner Kommissionen, at den i forbindelse med Euroteam-affæren i Østrig har henvendt sig til myndighederne i den pågældende medlemsstat for at få oplysninger om følgeforanstaltningerne i dette tilfælde.

Kan Kommissionen oplyse, om der i forbindelse med disse undersøgelser er forekommet eller indrømmet uregelmæssigheder ved anvendelsen af offentlig EU-støtte?

Kan Kommissionen give oplysninger om følgeforanstaltningerne i forbindelse hermed?

(1) EFT C 27 E af 29.1.2000, s. 107.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(24. november 1999)

Kommissionen har den 3. september 1999 henvendt sig til de østrigske myndigheder for at få oplyst, hvilke konsekvenser det vil få, hvis det viser sig, at Euroteam Vienna Gruppe har misbrugt EU-støtte til uddannelse, herunder hvilke foranstaltninger forbundsministeren for arbejde, sundhed og sociale anliggender har truffet for at rette op herpå.

Denne henvendelse er indtil dato ikke blevet besvaret. I henhold til de foreliggende oplysninger foretager Statsadvokaturen i øjeblikket en juridisk undersøgelse, herunder en særlig undersøgelse (Gebarungsüberprüfung), der indebærer kontrol på stedet (Vorortprüfung) foretaget af den nationale revisionsret/rigsrevision (Rechnungshof) af Euroteam Vienna Gruppes aktiviteter. Der vil først foreligge et udkast til en rapport herom i det nye år.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0032/99

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(20. januar 1999)

Om: "Viagra" og mishandling af dyr

I den europaeiske presse er offentliggjort oplysninger om, at den virksomhed, som fremstiller det kendte laegemiddel "Viagra" foretog forsoeg paa hunde paa sit laboratorium i Sandwich-omraadet i Det Forenede Kongerige.

Under disse forsoeg draebtes mange af hundene, og snesevis andre blev pint paa den mest raedselsvaekkende maade.

Kommissionen bedes oplyse, om dens tjenestegrene har faaet oplysninger om mishandlingen og drabet paa snesevis af uskyldige dyr, samt hvorledes den har reageret for at fastlaegge ansvaret for ovennaevnte forhold, og for saaledes i fremtiden at hindre saadanne fremgangsmaader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(27. april 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3349/98 fra Gianni Tamino(1).

(1) EFT C 297 af 15.10.1999, s. 66.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 143/99 af Brigitte LANGENHAGEN EU-støtte til den tyske Landkreis Osterholz-Scharmbeck



EF-Tidende nr. C 370 af 21/12/1999 s. 0020



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0143/99 af Brigitte Langenhagen (PPE) til Kommissionen (11. februar 1999) Om: EU-stoette til den tyske Landkreis Osterholz-Scharmbeck Hvilke former for stoette, og i hvilken stoerrelse, opregnet efter de forskellige stoetteomraader, er i valgperioden 1994-1999 tilgaaet den tyske Landkreis Osterholz-Scharmbeck?