ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0299/01

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(9. februar 2001)

Om: Børnearbejde

Kommissionen har ikke givet et udtømmende svar på min forespørgsel E-3639/00(1). Kan Kommissionen nu nøjagtigt oplyse, hvilke EU-medlemsstater og hvilke AVS-lande der endnu ikke har ratificeret ILO-konvention nr. 182 om forbud mod og en omgående indsats til afskaffelse af de værste former for børnearbejde?

(1) EFT C 151 E af 22.5.2001.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(29. marts 2001)

Hvad angår det ærede medlems spørgsmål om, hvilke medlemsstater der endnu ikke har ratificeret Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konvention nr. 182 om de værste former for børnearbejde, der er et anliggende, hvorom Kommissionen har vedtaget en henstilling til medlemsstaterne den 15. september 2000(1), informeres hun hermed om, at følgende medlemsstater pr. 8. februar 2001 ikke havde ratificeret den pågældende konvention: Belgien, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Østrig og Sverige.

Hvad angår det ærede medlems spørgsmål om, hvilke lande i Afrika, Vestindien og Stillehave (AVS) der ikke har ratificeret ILO-konvention nr. 182, vil en liste over de lande (herunder AVS-lande), der pr. 8. februar 2001 havde ratificeret den, og som er hentet fra ILO's offentlige ILOLEX-informationssystem, blive sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets Sekretariat.

(1) EFT L 243 af 28.9.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0125/01

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet

(1. februar 2001)

Om: Følgeret

Er direktivforslaget om følgeret (droit de suite) foreneligt med den ændrede EF-traktats artikel 295?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0125/01 og E-0255/01

(14. maj 2001)

1. Rådet betragter artikel 295 i TEF, hvori det hedder, at de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne ikke berøres af denne traktat, som en undtagelsesbestemmelse, der udgør et egentligt suverænitetsforbehold. Som alle fællesskabsrettens undtagelser fortolkes artikel 295 strengt. Således har Domstolen fundet, at artikel 295 giver Fællesskabet mulighed for at vedtage regler om opstilling eller brug af ejendomsretlige regler, herunder udøvelsen af national intellektuel ejendomsret. Domstolen har navnlig fundet, at Fællesskabets konkurrenceregler, som ikke tillader misbrug af rettigheder i henhold til national varemærkelovgivning med henblik på at neutralisere Fællesskabets retsregler om karteller, er forenelige med artikel 295(1).

Rådet finder ligeledes, at det foreslåede direktiv om følgeret for ophavsmanden til et originalkunstværk er i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 295, da dets formål er at tilnærme nationale bestemmelser til hinanden for bl.a. at fjerne konkurrenceforvridning inden for det indre marked samt give mulighed for, at kunstneren kan udøve sin følgeret uden forskelsbehandling på grundlag af nationalitet.

2. Med hensyn til spørgsmålet om oprettelse af et centralt EU-register skal Rådet påpege, at Kommissionen ikke i sit forslag til direktiv om følgeret for ophavsmanden til et originalkunstværk har foreslået et register af den art, som det ærede medlem omtaler; Europa-Parlamentet har heller ikke stillet ændringsforslag herom, hverken under første- eller andenbehandlingen.

Endelig minder Rådet det ærede medlem om, at et fællesskabsdirektiv ikke skal indeholde detaljerede bestemmelser om, hvordan det skal gennemføres.

(1) Jf. dom af 13. juli 1966, Consten og Grundig mod Kommissionen, Forenede sager 56 og 58/64, Sml. 1966, s. 299.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0160/01

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Rådet

(1. februar 2001)

Om: Ledige pladser i medlemslandenes professionelle hære

I forbindelse med omstruktureringen af EU-medlemslandenes hære sker der nu i modsætning til tidligere en professionalisering af de væbnede styrker, således at den tidligere værnepligt bortfalder.

I visse grupper af de væbnede styrker i medlemslandene er der imidlertid et udbud af arbejdspladser, som overstiger efterspørgslen fra de fagfolk, der ønsker at arbejde i militæret.

Mener Rådet, at man inden for rammerne af FUSP bør fremme fællesskabsborgernes adgang til visse arbejdspladser i de væbnede styrker i alle EU-landene, uanset deres nationalitet, således at man øger arbejdskraftens mobilitet i EU-medlemsstaternes hære?

Svar

(14. maj 2001)

Rekrutteringspolitikken i medlemsstaternes væbnede styrker er fortsat underlagt medlemsstaternes egne regler, hvilket også gælder afgørelser om nationale troppers deltagelse i EU-ledede krisestyringsoperationer.

Det er ikke Rådets opgave at drøfte foranstaltninger, der tager sigte på at fremme mobiliteten, uanset nationalitet, mellem de forskellige medlemsstaters nationale væbnede styrker. Dette forbliver et nationalt anliggende. I henhold til artikel 39, stk. 4, i TEF gælder bestemmelserne om arbejdskraftens frie bevægelighed ikke for ansættelser i den offentlige administration, herunder de væbnede styrker.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0085/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(1. februar 2001)

Om: Hyppige dødsfald ved den sydspanske kyst, som fremprovokeres af de betingelser, som indvandringen af unge afrikanske mænd og kvinder foregår under

Hver uge arresteres der stadigvæk i hundredvis af unge afrikanere, der forsøger at komme ind på Den Europæiske Unions område, nærmere betegnet ind i Spanien, i deres søgen efter arbejde og velstand, som de ikke finder i deres egne lande, som ofte regeres af korrupte ledere, der står under europæiske staters beskyttelse. Mange af disse afrikanere omkommer på grund af de vanskelige betingelser, som de er nødt til at krydse Gibraltar-strædet under, og de spanske myndigheders negative holdning til indvandring, som navnlig er kommet til udtryk i den nyligt vedtagne udlændingelov, som undertiden giver anledning til offentlige ytringer, der grænser til fremmedhad. Mange af os har i de senere år oprørt kritiseret de amerikanske myndigheders holdning, idet vi tillægger dem ansvaret for, at mange latinamerikanske indvandrere er omkommet under forsøg på at krydse Rio Grande, men i dag står vi over for et lignende eller endnu værre fænomen, der udspiller sig ved de spanske kyster, der skiller Afrika fra Europa, uden at de europæiske myndigheder reagerer og forsøger på at undgå det. I dag, den 5. januar 2001, befinder to skibe med hhv. 48 og 16 passagerer ombord sig i havsnød mellem Marokko og Andalusien. Hvilke

politiske foranstaltninger træffer Rådet over for den spanske regering for at forsøge at undgå denne alvorlige skandale, der dagligt udspiller sig i det sydlige Spanien, og som så mange unge afrikanere, som gerne vil arbejde i Europa, lider under?

Svar

(24. april 2001)

Rådet minder det ærede medlem om, at det har svaret på og taget stilling til dette spørgsmål flere gange. Rådet henviser det ærede medlem til svarene på skriftlig forespørgsel P-1391/00 fra Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, E-2878/00 fra Camilo Nogueira Román, E-1013/00 fra André Brie og P-3308/00 fra Carlos Bautista Ojeda.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1001/01

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(30. marts 2001)

Om: Decharge 1999 Landbrug

Kommissionens besvarelse af punkt 2.7 i spørgeskema 2 om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 1999 giver i flere henseender ikke svar på de stillede spørgsmål.

Kommissionen bedes på denne baggrund gøre nærmere rede for følgende:

- Med hensyn til punkt 2.7 a):

- Punkt 36 Kan Kommissionen fremlægge den pågældende beretning fra OLAF?

- Punkt 42 Svaret har ikke relation til spørgsmålet. Spørgsmålet vedrører de nederlandske myndigheders handlinger som omtalt i punkt 42 (i Revisionsrettens særberetning nr. 1/99) ikke de belgiske myndigheders handlinger, som ligeledes er omtalt i dette punkt. Kan Kommissionen følgelig besvare det hermed genfremsatte spørgsmål 2.7 a)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(3. maj 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0281/01

af Reimer Böge (PPE-DE) til Kommissionen

(9. februar 2001)

Om: Gennemførelse af direktiv 96/23/EF i national ret

I henhold til direktiv 96/23/EF(1) skal alle landbrugsbedrifter føre en staldbog, hvori landmanden og dyrlægen skal dokumentere, hvilke lægemidler der i hvilke mængder er givet til hvilket dyr.

Kan Kommissionen oplyse, i hvilke medlemsstater direktivet er blevet omsat til national ret, og i hvilke det ikke er sket?

Har Kommissionen truffet foranstaltninger mod de pågældende medlemsstater, hvis direktivet ikke er blevet gennemført i national ret?

(1) EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. april 2001)

I henhold til artikel 37, stk. 1, første afsnit, i Rådets direktiv 96/23/EF om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF (Rådets beslutning af 6. marts 1989 om fastsættelse af beføjelser og betingelser for udøvelse af virksomhed for så vidt angår EF-referencelaboratorier foreskrevet ved direktiv 86/469/EØF om undersøgelse af dyr og fersk kød for restkoncentrationer(1)), og 91/664/EØF (Rådets beslutning af 11. december 1991 om udpegning af EF-referencelaboratorier for påvisning af restkoncentrationer af bestemte stoffer(2)) skulle medlemsstaterne sætte love og administrative bestemmelser i kraft for at omsætte direktivet i national ret inden den 1. juli 1997.

Den 9. september 1997 indledte Kommissionen en overtrædelsesprocedure i henhold til artikel 226 (tidligere artikel 169) i EF-traktaten mod alle de medlemsstater, der ikke havde meddelt Kommissionen de trufne foranstaltninger til omsætning af direktivet inden for den fastsatte frist.

Kun én overtrædelsesprocedure, i øjeblikket i form af en begrundet udtalelse, løber stadig (mod Frankrig).

(1) EFT L 66 af 10.3.1989.

(2) EFT L 368 af 31.12.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0195/01

af Christian Rovsing (PPE-DE) til Kommissionen

(29. januar 2001)

Om: Den danske stats salg af busselskabet Combus A/S

Mener Kommissionen, at den danske stats salg af busselskabet Combus A/S (officielt meddelt den 15. januar 2001) til det britiskejede selskab Arriva har fundet sted i henhold til EU's konkurrencebestemmelser? Og mener Kommissionen, at det er i overensstemmelse med traktatens bestemmelser om statsstøtte, at den danske stat som et led i salgsaftalen har givet tilsagn om et særligt tilskud til køberen på 140 mio. DKK ud over de 300 mio. DKK som den danske stat uden EU-notifikation bevilgede i støtte til Combus A/S i 1999?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. marts 2001)

Den danske regering har meddelt Kommissionen, at den har besluttet at sælge Combus A/S til Arriva Danmark A/S og at man den 15. januar 2001 underskrev en købeaftale, som inkluderer en kapitaltilførsel fra staten til Combus A/S. Kommissionen undersøger for tiden, om både kapitaltilførslen i 1999 og den planlagte kapitaltilførsel er forenelige med EF-traktaten. Undersøgelsen omfatter også salgsbetingelserne. Kommissionen kan ikke på forhånd sige, hvad resultatet af undersøgelsen bliver, men den vil bestræbe sig på at afslutte sagen så hurtigt som muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0301/01

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. februar 2001)

Om: Nedrivning af bygning i Viana do Castelo

I Viana do Castelo i Portugal har byrådet besluttet, at den såkaldte Edificio Jardim eller Prédio Coutinho skulle rives ned som led i Polis-programmet, der modtager støtte fra Fællesskabet. Bygningen er opført for omkring 27 år siden i bymidten, men er i god stand og bebos af cirka 90 familier, hvoraf de fleste er ældre mennesker.

Beboerne har allerede taget flere initiativer som protest mod nedrivningen, men de er ikke blevet hørt. De stillede spørgsmålstegn ved nedrivningen af en bygning i god stand, når der var mange andre problemer at tage fat på.

Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål:

1. Er der til Kommissionen blevet fremsendt forslag i forbindelse med Polis-programmet i Viana do Castelo, som omfatter nedrivning af den omtalte bygning?

2. Hvad var i bekræftende fald Kommissionens holdning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(19. marts 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0229/01

af Roberto Bigliardo (TDI) til Kommissionen

(5. februar 2001)

Om: Tyrkiets ansøgning om medlemskab af EU

Kan Kommissionen oplyse, om den agter at træffe nogen bindende foranstaltninger som følge af det franske parlaments enstemmige anerkendelse den 18. januar 2001 af folkedrabet på armenierne, og i bekræftende fald hvilke?

Tyrkiet har truffet en række handelsmæssige og politiske modforholdsregler over for Frankrig.

Hvordan kan Kommissionen acceptere og begrunde fastholdelsen af Tyrkiets ansøgning om medlemskab?

Man fremhæver tillige den åbenbare fjendtlighed, som Tyrkiet stadig føler over for armenierne. For nylig måtte det franske fodboldnationalhold give afkald på at opstille spilleren Djorkaeff, som er af armensk oprindelse, i kampen mod det tyrkiske nationalhold.

Jeg mener ikke, at en så klar og vedholdende forfølgelsespolitik kan være en af de grundlæggende forudsætninger for en stat, som af så mange årsager håber at blive medlem af Den Europæiske Union.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(23. marts 2001)

I sin egenskab af vogter af associeringsaftalen og toldunionen mellem Fællesskabet og Tyrkiet overvåger Kommissionen nøje de tyrkiske reaktioner på den lov om anerkendelse af den tyrkiske hærs folkedrab på armenierne mellem 1915 og 1917, som Frankrigs parlament har vedtaget. Kommissionen vil overveje nærmere, om der bør træffes nogen foranstaltninger på baggrund af denne reaktion.

Kommissionen vurderer regelmæssigt Tyrkiets forberedelser til at blive medlem af Unionen ud fra de samme kriterier, som gælder for alle de andre kandidatlande. En beslutning om at indlede tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet vil afhænge af, om landet opfylder de politiske betingelser for medlemskab, som blev fastlagt af Det Europæiske Råd på mødet i København 1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1199/01 af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Kommissionen. Kurdistan.



EF-Tidende nr. 235 E af 21/08/2001 s. 0251 - 0251



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1199/01 af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Kommissionen (4. april 2001) Om: Kurdistan I sit svar på min skriftlige forespørgsel E-0250/01(1) besvarer Kommissionen ikke mit andet spørgsmål: Er Kommissionen modstander af, at retten til selvbestemmelse udøves med fredelige og demokratiske midler?. Jeg skal i nærværende forespørgsel henlede opmærksomheden på, at en række af ansøgerlandene udøvede denne ret i det sidste årti af det tyvende århundrede. (1) EFT C 187 E af 3.7.2001, s. 207. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen (16. maj 2001) Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-0250/01(1). (1) EFT C 187 E af 3.7.2001, s. 207.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0250/01

af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. februar 2001)

Om: Kurdistan og løsrivelse

Som Kommissionen skriver i sit svar på min skriftlige forespørgsel E-3319/00(1) hedder det i de to regelmæssige rapporter om Tyrkiet fra 1998 og 1999, at med hensyn til Kurdistan vil en ikke-militær løsning kunne bestå i anerkendelse af bestemte former for en kurdisk kulturel identitet og større tolerance over for tilkendegivelse af denne identitet, forudsat man ikke gør sig til talsmand for separatisme eller terrorisme.

Terrorisme er, uanset hvem der udøver den, en svøbe, som er et overgreb på menneskerettighederne og derfor er uantagelig. Men hvorfor stiller Kommissionen som betingelse for anerkendelse af bestemte former for kulturel identitet (hvorfor ikke alle former?), at man ikke gør sig til talsmand for separatisme? Er Kommissionen modstander af, at retten til selvbestemmelse udøves med fredelige og demokratiske midler?

(1) EFT C 163 E af 6.6.2001, s. 85.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(19. marts 2001)

Unionens mål som beskrevet i forslaget til tiltrædelsespartnerskab med Tyrkiet er at sikre kulturel mangfoldighed og garantere de kulturelle rettigheder for alle borgere uden hensyn til deres oprindelse. Alle retsbestemmelser, der forhindrer borgerne i at nyde godt af disse rettigheder, bør afskaffes, bl.a. på uddannelsesområdet.

Kommissionens periodiske rapporter, som det ærede medlem henviser til, er blevet udarbejdet på grundlag af en objektiv og afbalanceret analyse af alle relevante aspekter af situationen i Tyrkiet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0001/01

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(9. januar 2001)

Om: Løn til italienske militærfolk i Kosovo

Er Kommissionen klar over, at de italienske soldater i Kosovo ikke har fået udbetalt løn i tre måneder og har store vanskeligheder med at kommunikere med Italien på grund af det meget lille antal telefonlinjer, der er stillet til deres rådighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. februar 2001)

Nej. Det problem, som det ærede medlem gør opmærksom på, er ikke et anliggende, der hører ind under Kommissionens beføjelser, men er et anliggende for de nationale myndigheder.

Det ærede medlem rådes til at rejse spørgsmålet direkte over for de relevante italienske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0214/01

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Fiskeri og forsigtighedsprincippet

I henhold til EF-traktatens artikel 174 bygger Fællesskabets politik på miljøområdet på forsigtighedsprincippet. Hvorledes agter Kommissionen at anvende forsigtighedsprincippet på fiskeripolitiske afgørelser?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0174/01 og E-0214/01

(15. marts 2001)

I to meddelelser, som er under udarbejdelse i Kommissionen, anerkendes det, at forsigtighedsprincippet er en af de vigtigste forudsætninger for, at miljøbeskyttelseskravene, herunder sikring af biodiversiteten, indarbejdes i den fælles fiskeripolitik. Det drejer sig for det første om en strategi for indarbejdelsen af miljøbeskyttelseskravene i fiskeripolitikken og for det andet en handlingsplan for biodiversiteten i fiskeriet, som vil blive forelagt Rådet og Parlamentet i løbet af dette forår.

Kommissionen har desuden i den meddelelse om forsigtighedsprincippet og flerårige mekanismer, som den vedtog for nylig(1), forklaret, hvordan dette arbejde vil komme til at forløbe fremover for de kommercielt vigtige arter. I de to meddelelser, der nævnes ovenfor, redegøres der for, hvordan princippet skal anvendes i bredere forstand, herunder i forbindelse med ikke-målarter, habitater og interaktionen i fødenettet, så det kan blive en integreret del af fiskeripolitikken.

Kommissionen er imidlertid allerede begyndt at anvende forsigtighedsprincippet i fiskeriforvaltningen. Indtil videre er der på grundlag af forsigtighedsprincippet indgået langsigtede forvaltningsplaner for ca. 11 kommercielt vigtige fiskebestande, og der er indført betinget stop for tobisfiskeri med det formål at beskytte havfugle.

(1) KOM(2000) 803 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0213/01

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Ansøgerlandene og revision af den fælles fiskeripolitik

Hvorledes agter Kommissionen at inddrage ansøgerlandene i sin høringsproces med henblik på revision af den fælles fiskeripolitik?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0173/01 og E-0213/01

(12. marts 2001)

Kommissionen agter at holde ansøgerlandene underrettet om høringerne i forbindelse med revisionen af den fælles fiskeripolitik under de normale møder, der jævnligt holdes med disse lande, herunder møderne inden for rammerne af associeringsaftalerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0198/01

af Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen

(29. januar 2001)

Om: Minesøgning og -rydning

Hvilke midler stiller Kommissionen i betragtning af det presserende behov for rydning af minefelter i tidligere krigsområder til rådighed for at bistå med at udvikle:

a) pålidelige metoder til opsporing af skjulte miner

b) pålidelige metoder til rydning af minefelter ved at uskadeliggøre dem uden fare for menneskeliv?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(7. marts 2001)

På grundlag af en systematisk vurdering af den aktuelle viden om opsporing og lokalisering af landminer har Kommissionen konkluderet, at bedre redskaber til rydning af minefelter af humanitære årsager er stærkt påkrævet med henblik på at gøre hele denne proces sikrere, hurtigere samt mere omkostningseffektiv.

Med stærk støtte fra Europa-Parlamentet har Kommissionen haft held til via en rådsbeslutning i 1997 at opnå en forøgelse på 15 mio. EUR til FTU-området med særligt henblik på udvikling af ny teknologi til opsporing af miner. Der er som følge heraf blevet lanceret en række projekter, hvis resultater snart offentliggøres.

I det igangværende 5. rammeprogram, er der afsat særlig FTU-støtte til aktioner mod landminer. I 1999 indledtes der syv nye projekter til et samlet beløb på 13 mio. EUR. Sigtet hermed var at forbedre de eksisterende redskaber i betydelig grad og til overkommelige omkostninger at øge hastigheden, sikkerheden og effektiviteten i minerydningen, navnlig med hensyn til kortlægning af minefelter samt detektion og fjernelse af individuelle landminer.

Af hensyn til behovet for at evaluere minerydningsredskabernes sikkerhed og effektivitet har Kommissionen sammen med De Forenede Stater, Canada, Belgien, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige UK) sidste år etableret et internationalt test- og evalueringsprogram (ITEP). ITEP's sekretariat har sæde i FFC's center i Ispra i Italien. Siden sin oprettelse har ITEP udført test med metaldetektorer i Afghanistan, Cambodja og Sydøsteuropa og udarbejdet en rapport om alle eksisterende metaldetektorer. For øjeblikket er ITEP ved at fremme oprettelsen af et test- og evalueringsnetværk i Sydøsteuropa. Hovedformålet er at forbedre sikkerheden i forbindelse med minerydningen i regionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0230/01

af Gunilla Carlsson (PPE-DE) til Kommissionen

(30. januar 2001)

Om: Kommissionsmedlem Kinnock's skrivelse til tidligere kommissionsmedlem Gradin

Tidligere kommissionsmedlem Anita Gradin og hendes tidligere kabinetschef, Christer Asp, har begge for nylig modtaget en skrivelse fra kommissionsmedlem Kinnock.

De har i massemedierne fremført kritik mod håndteringen af den såkaldte Echo-affære. I skrivelsen fra kommissionsmedlem Kinnock opfordres de til snarest muligt at bekræfte og konkretisere disse udtalelser, så Kommissionen kan afgøre, om den skal indlede tjenstlige undersøgelser. Anita Gradin betragter ifølge oplysninger til de svenske massemedier dette som et forsøg på at få hende til at tie stille.

Vil kommissionsmedlem Kinnock venligst oplyse, hvad der har været hans hensigt med de skrivelser, der er sendt til Anita Gradin og Christer Asp?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(2. marts 2001)

Kommissionen henviser det ærede medlem til det svar, den afgav på skriftlig forespørgsel H-57/01 fra Gahrton, H-81/01 fra Andersson og H-122/01 fra Färm under spørgetiden i Parlamentets samling i februar 2001(1).

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (februar 2001).