SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2159/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Flyulykke i Sydtyskland og sikkerhedsbetingelserne i luftrummet

Nyheden om, at årsagen til kollisionen mellem et russisk Turbolef 154 passagerfly og en Boeing 757 i Sydtyskland sandsynligvis er, at det automatiske system til varsling af en eventuel kollision var ude af drift i kontroltårnet i Zürich, har fået bekymringen for flysikkerheden i det europæiske luftrum til at stige stærkt. For nylig og allerede inden den tragiske ulykke var der blevet gjort opmærksom på og klaget over problemerne som følge af den øgede flytæthed. De britiske flyveledere mener f.eks., at antallet af farefulde situationer siden årets begyndelse er blevet fordoblet i deres luftrum. Mange gange kan de ikke høre de piloter, de leder, fly forsvinder fra radarskærmene, computerne oplever ofte shot downs, og flyene er ikke i stand til holde den rigtige sikkerhedsafstand. De græske piloter mener på deres side, at det nye system for vertikal separation mellem luftkorridorerne (RVCM) er farligt, fordi de tekniske procedurer, som Eurocontrol er gået ind for, er ufuldstændige.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Kan den bekræfte oplysningerne om, at det automatiske system for tidlig varsling af farer var ude af drift på det tidspunkt, ulykken skete?

2. Har den kendskab til ovennævnte klager fra flyveledere og piloter og andre berørte? Kan de have forbindelse med flyulykken i Tyskland?

3. Hvilke foranstaltninger har den til hensigt at træffe, for at den øgede flytæthed ikke skal skabe farer for passagererne?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-2130/02 og E-2159/02

(22. august 2002)

De informationer, der er til rådighed vedrørende kollisionen mellem de to fly over Bodensøen, gør det ikke på indeværende tidspunkt muligt at drage nogen konklusioner om årsagen til ulykken, idet undersøgelsen heraf stadig er i fuld gang. Alt peger dog i retning af, at det automatiske alarmeringssystem på jorden var sat ud af kraft som følge af vedligeholdelse. Efter denne tragedie har Kommissionen understreget, at der ikke er nogen grund til at etablere en direkte forbindelse mellem problemerne på ulykkestidspunktet, hvor de menneskelige faktorer synes at have spillet en betydningsfuld rolle, og de løsninger, som initiativet med det fælles luftrum kan bibringe. Dog er visse overvejelser af generel karakter lige så aktuelle i dag som før tragedien.

Stigningen i flytrafikken i de seneste år har øget trykket på de nationale flyvekontroltjenester. Denne stigning medfører en øget udveksling af data mellem kontrolcentrene og flyene i luften samt en styrket koordinering mellem kontrolcentrene indbyrdes. Denne koordinering omfatter procedurer, der definerer luftrummets struktur, udveksling af data, kommunikationsmidler samt særlige procedurer, der skal følges i tilfælde af, at systemet svigter. Ansvaret for overholdelsen af disse procedurer og deres effektivitet påhviler i første række tjenesteyderne og endvidere de nationale tilsynsmyndigheder.

Situationen i Europa frembyder flere svagheder, selv om sikkerhedsniveauet stadig er højt, ifølge oplysningerne fra tjenesteyderne og Eurocontrol:

- Der er ikke taget højde for stigningen i lufttrafikken ved en passende kapacitetsforøgelse inden for lufttrafikkontrollen

- samfunktionen mellem de enkelte kontrolcentre er utilstrækkelig, især som følge af de mange forskelligartede systemer, der anvendes

- luftrummets nuværende struktur (kontrolzoner og luftkorridorer), som er dikteret af nationale interesser, formindsker ikke konfliktsituationerne og dermed risikoen for ulykker

- endelig er privatiseringsprocessen med hensyn til tjenesteyderne ikke blevet ledsaget af en etablering af nationale tilsynsinstanser, som sikrer, at normerne overholdes, og straffer overtrædelser heraf.

Initiativet vedrørende det fælles luftrum sigter mod at forbedre disse aspekter, dvs. forøge kapaciteten, forbedre samfunktionen (systemer og procedurer), effektivisere luftrummets organisation samt føre tilsyn med overholdelsen af normerne. Det vil gøre det muligt at introducere ensartede regler for procedurer, materiel og uddannelser samt udbedre manglerne og herigennem begrænse risikoen for ulykker og garantere et højt sikkerhedsniveau.

Som følge af de seneste begivenheder vil Kommissionen den 12. september 2002 indkalde generaldirektørerne for civilflyvningen fra EU-medlemsstaterne og de associerede lande (Schweiz, Norge og Island) med det formål at drøfte sikkerhedsproblemerne inden for lufttransporten.