ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3560/96 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (12. december 1996)

Om: 1996 - Det Europaeiske AAr for Livslang Uddannelse

Der er to maaneder tilbage af Det Europaeiske AAr for Livslang Uddannelse, et aar som er gaaet upaaagtet hen for de fleste europaeiske borgere, fordi de ikke har vaeret klar over dets eksistens. Det maa dog fremhaeves, at dette aar har vundet stor genklang hos de befolkningsgrupper, som har haft kendskab til det. Livslang uddannelse er en meget vigtig faktor i Europa i dag.

Kan Kommissionen paa baggrund heraf goere rede for de vigtigste tiltag i aarets loeb med henblik paa at goere borgerne bevidst om denne problematik?

Kan den endvidere oplyse, hvilke aspekter der boer fremhaeves og hvilke retningslinjer der boer foelges?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (13. januar 1997)

Trods begraensede bevillinger har der ude i samfundet vaeret stor opslutning om Det Europaeiske AAr for Livslang Uddannelse. Der er blevet modtaget over 5000 forslag til projekter, ud af hvilke ca. 550 har modtaget faellesskabsfinansiering med midler fra bevillingerne til Det Europaeiske AAr. Der har vaeret tilrettelagt ca. 2500 arrangementer, herunder arrangementer finansieret gennem andre faellesskabsprogrammer eller finansieret af instanser i medlemsstaterne. Det Europaeiske AArs gennemslagskraft kan aflaeses af, at antallet af artikler, der har vaeret bragt i pressen i samtlige deltagerlande (medlemsstater i Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade) er opgjort til ca. 4000. Den Internet-location, som Kommissionen specifikt har oprettet til Det Europaeiske AAr, har haft over 80.000 besoeg.

Arrangementerne har hovedsagelig vaeret i form af konferencer og udstillinger, aabent hus-arrangementer, fjernsynsudsendelser, brochurer, nyhedsbreve, Internet-locations og konkurrencer. Fortegnelsen over samfinansierede projekter er indeholdt i et kompendium, som vil blive sendt direkte til det aerede parlamentsmedlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat. En rapport om gennemfoerelsen af Det Europaeiske AAr vil blive forelagt for Europa-Parlamentet i 1997.

Kommissionen har endnu ikke fastlagt retningslinjerne for de videre fremstoed for livslang uddannelse. De planer, der i oejeblikket droeftes, gaar bl.a. ud paa, at der i hoejere grad tages hensyn til dette princip i forbindelse med gennemfoerelsen af programmer som Sokrates og Leonardo da Vinci, at man skal viderefoere konkurrencen om de bedste multimediaprodukter til undervisningsbrug som led i handlingsplanen »om at laere i informationssamfundet« ((Dok. KOM(96) 471. )), og at man skal beholde Det Europaeiske AArs Internet-location, ogsaa efter at aaret er afsluttet, som et middel til at fremme skabelsen af netvaerk mellem interesserede personer og institutioner. Det boer ogsaa naevnes, at Raadet paa sit moede den 21. november 1996 vedtog en raekke retningslinjer for livslang uddannelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2637/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Dyreforsoeg

Vil Kommissionen forklare, hvorfor der ikke er udarbejdet en plan for gennemfoerelsen af Faellesskabets handlingsprogram paa miljoeomraadet i 1993, hvori der opstilles et krav om en nedskaering paa 50% i antallet af dyreforsoeg?

Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at sikre, at programmet ivaerksaettes og overvaages i alle medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (21. november 1996)

I henhold til Det Europaeiske Faellesskabs handlingsprogram for miljoeomraadet fra 1993 stiles der mod en reduktion paa 50 % i antallet af hvirveldyr, som benyttes til forsoeg.

For naermere at undersoege de praktiske muligheder for at naa dette maal er Kommissionen i gang med at forberede en konference, som skal finde sted foerste halvaar af 1997, hvor hovedpersonerne paa omraadet dyreforsoeg skal droefte, hvordan man bedst kan udarbejde et saadant reduktionsprogram.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2650/96 af Nuala Ahern (V) til Raadet (10. oktober 1996)

Om: Tilbagesendelse af radioaktivt affald fra Sellafield til afsenderen

I et interview i Financial Times offentliggjort den 28. juni 1996 udtalte Neville Chamberlain, vicebestyrelseformand i British Nuclear Fuels, at det paa trods af et britisk regeringstilsagn i 1976 gaaende ud paa, at radioaktivt affald fra oparbejdningen af udenlandske opbrugte braendselselementer paa Sellafield skulle sendes tilbage til afsenderen, nu forholder sig saaledes, at BNFL overvejer permanent oplagring af hoejradioaktivt affald fra THORP-anlaegget i Sellafield fremfor at returnere affaldet til de udenlandske kunder i Japan og Tyskland.

Eftersom Den Europaeiske Union gennem Euratom staar for at skulle indlede forhandlinger med Japan om en ny samarbejdsaftale om fredelig udnyttelse af kerneenergien, kan Raadet da, indtil oparbejdningen paa Sellafield er bragt fuldstaendig til ophoer, give tilsagn om, at en ny nuklear samarbejdsaftale med Japan vil indeholde en klar og tydelig bestemmelse om, at Japan ikke i al evighed kan blive ved med at placere sit uoenskede radioaktive affald i Sellafield og La Hague, men at landet maa forpligtes til at ville tage den samlede radioaktive affaldsmaengde tilbage?

Svar (30. januar 1997)

Raadet henviser det aerede parlamentsmedlem til det svar, som det gav paa hendes spoergsmaal nr. H-629/96 om samme emne under spoergetiden i september i aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2977/96 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: EU's finansielle deltagelse i kontrollen med udbredelse af Pseudomonas Solanacearum

Den sygdom, som skyldes bakterien Pseudomonas Solanacearum i laegge- og spisekartofler fra Nederlandene, har afstedkommet alvorlige vanskeligheder for landbruget i en raekke medlemsstater, isaer i Portugal.

Som foelge af Kommissionens beslutning 95/506/EF af 24. november 1995 ((EFT L 291 af 6.12.1995, s. 48. )) om saerlige bestemmelser, der skulle traeffes af Nederlandene, og som bemyndigede medlemsstaterne til at traeffe supplerende foranstaltninger, gennemfoerte Portugal ikke blot paa sit omraade alle de heri anbefalede foranstaltninger, men gik endnu videre med et supplerende nationalt program for plantebeskyttelse.

Alle disse omfattende foranstaltninger til kontrol med sygdommens udbredelse og udryddelse gennemfoeres fortsat, hvad der indebaerer meget store omkostninger, som udelukkende baeres af Portugal.

Der er tale om et problem foraarsaget af landbrugsprodukter, som - hvad der er erkendt og bevist - hidroerer fra én bestemt medlemsstat (Nederlandene). Der er saaledes i lighed med tilsvarende tilfaelde af samme karakter utvivlsomt tale om et problem, som boer loeses ved at ivaerksaette faelles solidariske oekonomiske ordninger.

Kommissionen bedes derfor oplyse, om det er hensigten, at EU skal stoette og/eller udrede en del af de omkostninger, som Portugal (og andre medlemsstater) maa baere for at kontrollere og udrydde den sygdom, som er fremkaldt af bakterien Pseudomonas Solanacearum. Er det, dersom der endnu ikke er truffet afgoerelse om en saadan solidarisk oekonomisk ordning, Kommissionens hensigt at foreslaa en saadan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. december 1996)

Kommissionen er bekendt med udbruddene i Portugal af kartoffelbrunbakteriose, der foraarsages af Pseudomonas solanacearum, og med de foranstaltninger, der er truffet for at bekaempe sygdommen.

Den nuvaerende EF-plantesundhedsordning som fastsat ved direktiv 77/93/EOEF ((EFT L 26 af 31.1.1977. )) om foranstaltninger mod indslaebning i Faellesskabet af skadegoerere paa planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Faellesskabet, senest aendret ved direktiv 96/14/EF ((EFT L 68 af 19.3.1996. )), omfatter ikke bestemmelser om et finansielt bidrag fra EF til udgifter, der afholdes af dem, som udsaettes for saadanne udbrud.

Det boer imidlertid bemaerkes, at Kommissionen i 1989 fremsatte et forslag til et raadsdirektiv om aendring af direktiv 77/93/EOEF ((EFT C 31 af 9.2.1990 og EFT C 205 af 6.8.1991. )) i denne henseende. Det bestaar af to elementer, finansiel solidaritet, som indebaerer, at der oprettes en EF-fond for at bidrage til medlemsstaternes udgifter til at bekaempe sygdomsudbrud, der foraarsages af en skadegoerer, som spredes gennem kontaminerede sendinger, og finansielt ansvar, der indebaerer, at dette bidrag tilbagebetales til solidaritetsfonden, hvis medlemsstaten ikke opfylder forpligtelserne i henhold til EF-plantesundhedsordningen. Forslaget droeftes stadig i Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2965/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Izquierdo Collado (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Samhoerighedsfonden og Castilla-La Mancha i Spanien

Hvilke projekter i regionen Castilla-La Mancha har Samhoerighedsfonden ydet stoette til?

Hvilke tvaerregionale projekter har den selvstyrende region Castilla-La Mancha vaeret omfattet af?

Hvor stort et beloeb er der samlet ydet i medfinansieringsstoette?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-2897/96, E-2898/96 og E-2965/96 (28. november 1996)

De finansieringsanmodninger, Kommissionen modtager, administreres samlet for hver medlemsstat, og der foreligger derfor ikke regionale oplysninger vedroerende de projekter, Samhoerighedsfonden har finansieret.

Kommissionen henviser de aerede medlemmer til Samhoerighedsfondens aarsrapporter, som sendes direkte til dem og til Parlamentets Generalsekretariat. Disse rapporter indeholder i bilag 1 de vigtigste oplysninger om de projekter, Samhoerighedsfonden har finansieret i henhold til forordning (EF) nr. 1164/94 ((EFT L 130 af 25.5.1994. )), navnlig beskrivelse af projektet og dets maal, beliggenheden og de finansierede beloeb.

Oplysningerne vedroerende de projekter, der blev godkendt i 1996, vil foreligge ved afslutningen af indevaerende aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2794/96 af Annemarie Kuhn (PSE) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Antibiotika i foder

Tyske eksperter advarer stadig hyppigere mod anvendelsen af antibiotika i foder. Den udbredte anvendelse af antibiotika i landbruget har medfoert, at mange bakterier efterhaanden er blevet resistente over for antibiotika. Der hersker berettiget frygt for, at de resistente bakteriestammer skal blive udbredt ikke kun blandt husdyrene, men - via personer, der er beskaeftiget med husdyrbrug - i hele befolkningen. Det tyske landbrugsministerium har allerede forbudt tilsaetning af Avoparcin til foder. EU's Videnskabelige Komité for Foder anser det imidlertid ikke for noedvendigt med et forbud.

1. Hvordan vurderer Kommissionen den risiko, der er forbundet med resistente bakterier og deres udbredelse til mennesker?

2. Hvordan forklarer Kommissionen det, at eksperterne i Den Videnskabelige Komité for Foder vurderer risikoen i forbindelse med det naevnte praeparat anderledes end de tyske eksperter?

3. Overvejer Kommissionen, ogsaa paa baggrund af forvaerringen af BSE-krisen, at indfoere et generelt forbud mod anvendelse af antibiotika i landbruget? Saafremt dette ikke er tilfaeldet, hvad er da begrundelsen herfor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. november 1996)

1. Kommissionen oensker at afslutte de konsultationer, den har ivaerksat, inden den - i overensstemmelse med procedurereglerne i Raadets direktiv 70/524/EOEF om tilsaetningsstoffer til foderstoffer ((EFT L 270 af 14.12.1970. )) - tager stilling til den eventuelle risiko for mennesker af anvendelsen af avoparcin i foder.

2. I forbindelse med et saa kompliceret spoergsmaal som dannelse af resistens over for antibiotika er det forstaaeligt, at videnskabsmaendene paa baggrund af den nuvaerende viden kan have nuancerede opfattelser af den reelle risiko ved anvendelse af glycopeptider.

3. Hvis Kommissionen skal foreslaa et generelt forbud mod anvendelse af antibiotika i foder, skal den i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 70/524/EOEF raade over videnskabelige oplysninger, der saetter spoergsmaalstegn ved uskadeligheden af denne kategori af tilsaetningsstoffer. Hidtil har den kun raadet over oplysninger, som rejser tvivl om, hvorvidt avoparcin boer godkendes. Den vil i naer fremtid traeffe beslutning om disse oplysninger.

Kommissionen vil imidlertid i loebet af kort tid skulle tage spoergsmaalet om antibiotikas nuvaerende status op til fornyet undersoegelse. I henhold til tiltraedelsestraktatens bestemmelser skal der inden den 31. december 1998 traeffes beslutning om Sveriges anmodning om at indfoere forbud mod alle antibiotika i Faellesskabet. Kommissionen agter at tage hurtigt stilling til den begrundelse, som Sverige har forpligtet sig til at fremkomme med som begrundelse for landets oenske.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2050/96 af Nuala Ahern (V) til Raadet (22. juli 1996)

Om: Betydningen af aabenhed omkring forvaltningen af hoejt beriget uran og plutonium

I erklaeringen fra topmoedet i Moskva om nuklear sikkerhed den 20. april 1996 hedder det i ¶30, at parterne til aftalen erkender vigtigheden af at sikre aabenhed omkring forvaltningen af hoejt beriget uran og plutonium.

I konklusionerne fra formandskabet for topmoedet i Firenze i juni opfordres det irske formandskab specielt til at naerme Unionen dens borgere ved bl.a. at skabe aabenhed og gennemskuelighed i Unionens arbejde. Hvilke skridt agter Raadet paa baggrund heraf at tage for at sikre, at afgoerelserne truffet af forvaltningen for nukleare materialer i oparbejdningsanlaeggene i Sellafield og La Hague offentliggoeres og meddeles offentligheden rettidigt i stedet for at blive truffet hemmeligt, saaledes som det hidtil er sket?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2050/96 og E-2051/96 (30. januar 1997)

1. Raadet deler det oenske om institutionel gennemsigtighed, som adskillige gange er blevet fremsat af Det Europaeiske Raad, og som det aerede parlamentsmedlem henviser til. Det vil i den forbindelse gerne undertrege, at indholdet af punkt 30 i erklaeringen fra topmoedet om nuklear sikkerhed den 20. april 1996 i Moskva (»Vi erkender betydningen af at sikre gennemsigtighed i forvaltningen af hoejberiget uran og plutonium, der angives ikke laengere at skulle bruges til forsvarsformaal«) vidner om, at den politiske vilje er til stede paa dette omraade.

2. Raadet vil gerne erindre om, at maalsaetningen om nedbringelse af de meget store lagre af fissilt materiale, der stammer fra demonteringen af kernevaaben, er af stor betydning for ikke-spredningen. Alle muligheder paa omraadet skal undersoeges noeje med hensyn til de fordele, de hver isaer indebaerer, idet man i denne forbindelse tager deres konsekvenser for sikkerhedsproblemerne i betragtning.

3. Raadet minder om, at oparbejdningsanlaeg, der befinder sig paa EU-medlemsstaternes omraade, er underlagt den gaeldende faellesskabslovgivning vedroerende sikkerhedskontrol, dvs. at Kommissionen skal underrettes om flytningen og beholdningen af nukleare materialer.

Det skal bemaerkes, at ifoelge Euratom-traktatens artikel 194 om disse oplysningers fortrolige karakter, navnlig i forhold til offentligheden, hoerer klassificering og hemmeligholdelse af de paagaeldende oplysninger under medlemsstaternes kompetence.

4. For saa vidt angaar sooergsmaalet om MOX henleder Raadet det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed paa, at omdannelse til MOX-braendstof kun er en af de muligheder, der er naevnt i punkt 29 i erklaeringen fra topmoedet i Moskva, og at det var en af de muligheder, de internationale eksperter droeftede paa moedet i oktober 1996 i Paris, som blev afholdt i G7-regi og med deltagelse af Rusland.

Raadet vil gerne goere opmaerksom paa, at der paa nationalt, internationalt og faellesskabsplan er ivaerksat foranstaltninger til kontrol med og beskyttelse af fremstillingen af MOX og af oparbejdningsanlaeggene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2839/96 af Per Stenmarck (PPE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Saerregler for franske piloter inden for den civile luftfart

Ifoelge den franske luftfartsmyndighed DGAC har man bl.a. givet Air France og TAT dispensation med hensyn til piloternes arbejdstider (i overensstemmelse med artiklerne D422-11, D422-12 og D422-13 i Code de l'aviation civile). Denne dispensation goer det muligt for selskaber saasom Air France og TAT at paalaegge deres piloter laengere arbejdstider.

Mener Kommissionen, at det er foreneligt med traktaten naar den franske stat indroemmer bl.a. en »national carrier« saerregler, som har konkurrenceforvridende virkning inden for Unionens luftfartssektor? Den franske fremgangsmaade foerer til lavere omkostninger for franske luftfartsselskaber, som ingen andre europaeiske luftfartsselskaber har mulighed for at nyde godt af.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (9. december 1996)

Der er ingen EF-bestemmelser om arbejdstid eller flyvetid for piloter. Civil luftfart og andre transportsektorer falder ikke ind under anvendelsesomraadet for Raadets direktiv nr. 93/104/EF ((EFT L 307 af 13.12.1993. )) af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelaeggelse af arbejdstiden. Kommissionen er dog i faerd med at udarbejde en hvidbog om alle de sektorer og aktiviteter, der er udelukket fra dette direktiv.

Piloternes arbejdstid fastsaettes af nationale bestemmelser, og disse svinger meget fra den ene medlemsstat til den anden. Dette er dog kun et af mange elementer forbundet med piloters arbejde, og Kommissionen har ikke nogen grund til at tro, at den naevnte beslutning i dette tilfaelde er konkurrenceforvridende.

JAA (Joint Aviation Authorities) og Joint Aviation Committee har arbejdet med at udarbejde harmoniserede bestemmelser om flyvetid i over fem aar, men man er indtil videre ikke naaet til enighed.

I betragtning af denne stilstand og som en reaktion paa Parlamentets beslutning i marts sidste aar, meddelte Kommissionen, at den ville traeffe initiativ til at forelaegge sine egne forslag. Der blev derfor holdt et moede for alle interesserede parter i juni 1996, og man oprettede en saerlig task force, som skulle bistaa Kommissionen. Denne task force har allerede fire gange afholdt moede, og Kommissionen haaber at forelaegge forslag tidligt naeste aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2395/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Beslutning 94/730/EF fastlaeggelse af forenklede procedurer for udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede planter - retlig status

1. Har indholdet af bilaget til beslutning 94/730/EF ((EFT L 292 af 12.11.1994, s. 31. )) for de medlemsstater, den er rettet til, i overensstemmelse med artikel 1, stk. 5, og artikel 2, stk. 2, i beslutning 93/584/EOEF ((EFT L 279 af 12.11.1993, s. 42. )) samt artikel 4, stk. 1 og 3, artikel 5, nr. 1, og artikel 7 i udsaetningsdirektivet 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )) karakter af forslag eller bindende bestemmelser efter EF-traktatens artikel 189, stk. 4?

2. Drejer det sig i beslutning 94/730/EF om kriterier for anvendelse af en forenklet procedure eller om en forenklet procedure som saadan?

3. Saafremt det drejer sig om kriterier,

a) hvordan er gennemfoerelsen af kriterierne for anvendelse af den forenklede procedure da blevet undersoegt af Kommission, Raad og Parlament, og

b) hvilke muligheder for undersoegelse findes der?

4. Saafremt det drejer sig om en procedure som saadan,

a) hvordan er ivaerksaettelsen og gennemfoerelsen da blevet undersoegt af Kommission, Raad og Parlament, og

b) hvilke muligheder for undersoegelse findes der?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2394/96, E-2395/96, E-2396/96, E-2397/96, E-2398/96, E-2399/96, E-2400/96, E-2401/96, E-2402/96, E-2403/96 og E-2405/96 (14. oktober 1996)

Svarene paa de ovennaevnte skriftlige forespoergsler, afstedkommer en raekke tekniske og juridiske problemer, vedroerende gennemfoerelsen af direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )), bl.a. med hensyn til indfoerelsen af de forenklede procedurer.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at undersoege, hvorledes gennemfoerelsen af dette direktiv er forloebet siden dets ikrafttraeden, med henblik paa offentliggoerelse af en rapport, som vil tilgaa Parlamentet og Raadet.

Kommissionen vil i denne sammenhaeng behandle det aerede medlems spoergsmaal og i givet fald tage hensyn til de naevnte punkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2655/96 af Reimer Boege (PPE) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: Kommissionens forvaltning af markedet i maelkesektoren

Kommissionen kaeder ogsaa i det andet aar gennemfoerelsen af resultaterne af Uruguay-runden paa landbrugsomraadet meget snaevert sammen med tildelingen af licenser til eksport og stoerrelsen af restitutionerne for disse produkter. Dette har i maelkesektoren i de seneste uger paa ny foert til store udsving paa markedet, som er skadelige for en kontinuerlig eksportpolitik og en stabilisering af hjemmemarkedet. Ved en mere hensigtsmaessig fastlaeggelse af stoerrelsen af restitutionerne kunne presset paa markedet for maelk i EU undgaas. Det spillerum, som GATT-aftalerne giver, boer udnyttes i fuld udstraekning. Det boer sikres, at de tilladte subsidierede udfoersler af smoer og skummetmaelkspulver ogsaa rent faktisk finder sted.

Gennemfoerelsen af GATT-beslutningerne belaster markedet for ost i betydelig grad. Der er fastlagt oevre graenser for eksporten. Eksportrestitutionerne for ost er flere gange blevet nedsat i de seneste uger. I oejeblikket ydes der for fetaost under position 0406 90 33 919 en hoejere eksportrestitution (59,74 ecu pr. 100 kg) end for eksporten af edam-ost under position 04 06 90 23 900 til OEsteuropa (48,04 ecu pr. 100 kg). Ved eksporten af et kilogram edam-ost udfoeres der over den dobbelte maengde maelkeaekvivalent end ved eksporten af feta til Iran.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den i saerlig grad fremmer eksporten af ostesorter, hvortil der ikke anvendes saerlig meget maelk?

2. Er der efter Kommissionens opfattelse en sammenhaeng mellem den nuvaerende restitutions- og licenspolitik og de faldende producentpriser i de vigtigste produktionslande i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (30. oktober 1996)

Kommissionen fremmer paa ingen maade eksport af oste med hoejt vandindhold. Tvaertimod har den forhoejet minimumsprisen for oste, hvortil der kan ydes restitution, med 50 ECU, nemlig fra 180 til 230 ECU og hermed udelukket oste af ringe vaerdi, dvs. med hoejt vandindhold. Endvidere foeres der saerligt tilsyn med subventioneret eksport af fetaost af enhver type med henblik paa hvert aar at formindske maengden med en fjerdedel.

Endelig er restitutionerne for eksport af ost til OEsteuropa og Samfundet af Uafhaengige Stater blevet begraenset for at undgaa, at en pludselig og usikker foroegelse af denne eksport bringer eksporten til de traditionelle markeder i fare. Det er korrekt, at denne geografiske differentiering af restitutionerne i begyndelsen kun omfattede et begraenset antal ostetyper, men Kommissionen har siden udvidet den til at omfatte alle oste, hvorved der er opnaaet bedre ligevaegt mellem de af det aerede medlem naevnte oste.

Producentens maelkepris bestemmes langt fra udelukkende af udviklingen i restitutionerne, men snarere af forholdet mellem udbud og samlet efterspoergsel paa de forskellige markeder. Den betydelige overskridelse af maelkekvoterne har haft en negativ indflydelse paa denne ligevaegt og udoever saaledes et pres i nedadgaaende retning paa maelkepriserne i visse medlemsstater.