ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0100/99

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(20. januar 1999)

Om: Ansaettelse af personale i European Training Foundation (ETF) i Torino

Kommissaer Cresson sendte den 5. januar 1999 sit svar paa min forespoergsel nr. E-3361/98(1). I denne forespoergsel rejste jeg spoergsmaalet om den ensidige ansaettelse af personale i European Training Foundation (ETF) i Torino og ignoreringen af ansoegere fra Graekenland, Portugal og Spanien. Kommissaer Cresson forsoeger at begrunde denne handlemaade ved at minde om, at ETF er "uafhaengig", og understrege, at "direktoeren er ansvarlig for samtlige spoergsmaal vedroerende personalet", idet hun endvidere tilfoejer den uheldige udtalelse om, at "udvaelgelsen sker paa grundlag af de noedvendige kvalifikationer og egenskaber", underforstaaet at de graeske, portugisiske og spanske ansoegere til ETF ikke er tilstraekkeligt kvalificerede i forhold til kandidater fra andre lande, som i stort antal har faaet ansaettelse i ETF. Kommissaeren understreger, at ETF er en "uafhaengig institution", selvom det altid er Kommissionen selv, der forelaegger Parlamentet anmodninger om finansiering af ETF og argumenterer for oekonomisk stoette til denne institution. Kommissaeren er i oevrigt vel vidende om, hvor veldokumenterede og alvorlige de beskyldninger er, som hoeres i og uden for faellesskabsinstitutionerne, hvad angaar ureglementeret ansaettelse af personale og den manglende gennemskuelighed med hensyn til disse forhold, der har skadet Kommissionens trovaerdighed, hvilket blev tydeligt for alle i forbindelse med Parlamentets forslag om et mistillidsvotum imod Kommissionen den 11.-15. januar 1999.

Hvordan agter Kommissionen at sikre, at man gaar bort fra denne provokerende ensidige ansaettelsespolitik i ETF? Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe omgaaende, (eftersom tiden er ved at udloebe, og det er ved at vaere slut med de oevrige EU-institutioners taalmodighed) for at sikre, at Kommissionens tjenestegrene og de decentrale organisationer, som Kommissionen har opsyn med, fungerer upaaklageligt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(9. april 1999)

Kommissionen skal henlede det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed paa, at Édith Cresson i sit svar paa den skriftlige forespoergsel E-3361/98 har givet en redegoerelse for den retlige og regulatoriske ramme, der gaelder for personalepolitikken i Det Europaeiske Erhvervsuddannelsesinstitut i Torino, og de kriterier, der boer vaere afgoerende ved udvaelgelsesprocedurerne for dette personale.

Det kan konstateres, at der ikke er noget nyt i den skriftlige forespoergsel i forhold til den tidligere skriftlige forespoergsel, som det aerede parlamentsmedlem har fremlagt, og Kommissionen kan derfor kun bekraefte indholdet i sit svar paa den foerste skriftlige forespoergsel.

Hvis det aerede parlamentsmedlem har kendskab til andre konkrete elementer, der kan belyse de kritiske bemaerkninger vedroerende udvaelgelsesprocedurerne for instituttets personale, vil Kommissionen naturligvis se paa disse med den noedvendige opmaerksomhed.

(1) EFT C 182 af 28.6.1999, s. 70.
5. Hvad agter Rådet at głre for så hurtigt som muligt at genoprette normale sportskontakter mellem
medlemsstaterne og Jugoslavien?
Svar
(22. oktober 1999)
1. Rådet minder om, at det på samlingen den 26. april 1999 (almindelige anliggender) blev enigt om at
»opfordre medlemsstaterne og sportsorganisationer til ikke af afholde internationale sportsstævner meddeltagelse af FRJ«.
2. I overensstemmelse hermed har Nederlandene meddelt medlemsstaterne, at de ikke vil udstede visum
til sportsfolk fra FRJ, der łnsker at deltage i internationale sportsstævner, der afholdes i Nederlandene.
3. Til trods for alle medlemsstaternes indsats udtrykte Rådet (almindelige anliggender) på samlingen den
31. maj 1999 »skuffelse over, at der stadig gennemfłres en række store sportsstævner. Det opfordrer deinternationale sportsorganisationer i Europa, herunder ikke mindst UEFA, til igen at overveje beslutninger,der tillader sådanne sportsstævner.«
4. Rådet vil gerne understrege, at det forsat łnsker at głre en gestus overfor det serbiske folk, som har
lidt på grund af dets lederes skadelige politik. Der blev taget hensyn til denne sondring mellem regimet iBeograd og befolkningen i FRJ, da Rådet (almindelige anliggender) på samlingen den 13. september 1999besluttede at tilbagekalde sin beslutning om at afbryde forbindelserne på sportsområdet.
(2000/C 27 E/171) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1583/99
af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: »Grłnt« fiskemel
Er Kommissionen rede til at foretage en skelnen mellem fiskemel, der er fremstillet af fiskeaffald, og
fiskemel, der er fremstillet på grundlag af »industrielt fiskeri«, der truer med at łdelægge levesteder?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler
(4. , oktober 1999)
Fiskemel fremstilles af fisk, der af forskellige grunde ikke er direkte konsumegnede. Der er tale om
fiskeaffald, fisk der ikke kan sælges og fiskearter, som kun i meget begrænset omfang eller slet ikke spises.Som i forbindelse med andre former for fiskeri lægger Kommissionen stor vægt på at sikre, at industrieltfiskeri foregår på ansvarlig og bæredygtige betingelser. Direkte industrifiskeri reguleres og kontrolleresderfor omhyggeligt og Kommissionen er ikke bekendt med, at denne form for fiskeri skulle udgłre entrussel mod fiskens levesteder.
Kommissionen er ikke sikker på, at det er praktisk og lovligt gennemfłrligt at foretage en sådan skelnen
ved mærkning af fiskemel, da de fleste fiskemelsfabrikker anvender både fiskeaffald og fisk fra industrieltfiskeri. Det er vigtigere at sikre sig, at produkterne stammer fra bæredygtigt fiskeri.C 27 E/140 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0346/99

af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen

(23. februar 1999)

Om: Europa-Parlamentets initiativbetaenkning om pressen

I sin beslutning A4-0289/97(1) anerkendte Europa-Parlamentet den skrevne presses ubestridelige og tidloese betydning for demokratiet og menneskerettighederne og opfordrede Kommissionen til at undersoege og foreslaa foranstaltninger til imoedegaaelse af den nye situation, der i takt med informationssamfundets fremmarch var ved at blive en realitet for pressen, og som gjorde det noedvendigt med en tilpasning og udvikling af distributionssystemerne samt uddannelse af journalister med henblik paa de nye teknologier, beskatningsordninger, infrastrukturomkostninger, den regionale presses rolle, nyhedsbureauerne og den skrevne presse i sin helhed som paalidelig kilde og informationsformidler.

Agter Kommissionen at foretage en opfoelgning af den ovennaevnte beslutning fra Europa-Parlamentet samt resultaterne af rundbordsdroeftelserne om samme emne vedroerende journalisternes situation, som blev afholdt af Generaldirektoratet i samarbejde med Det Europaeiske Center for Journalistik i Maastricht den 24. september 1998, og at ivaerksaette en konkret handlingsplan for de spoergsmaal, der vedroerer pressen paa baggrund af det nye kommunikationsmiljoe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(7. maj 1999)

Kommissionen har med stor interesse studeret Parlamentets betaenkning om de nye teknologiers indvirkning paa pressen i Europa og har noteret sig, at Parlamentet udtrykker bekymring over konsekvenserne for en demokratisk informationsformidling i Faellesskabet.

Som det aerede medlem paapeger det, har Kommissionen allerede taget initiativ til at afholde rundbordsdroeftelser om den skrevne presses fremtid med repraesentanter for medierne; disse fandt sted i september 1998 i Det Europaeiske Center for Journalistik i Maastricht. For at fremskaffe relevant baggrundsdokumentation til seminaret og stimulere droeftelserne mellem medierne og de europaeiske institutioner gik Kommissionen ogsaa i gang med at udarbejde en rapport om emnet, baseret paa faglitteratur og soegning paa Internet.

Som Kommissionen understregede det paa dette seminar, ser den yderst alvorligt paa indfoerelsen af nye informationsteknologier og mediernes aendrede forhold, og der blev angivet muligheder for flere forskellige tiltag. Medierne blev ogsaa opfordret til at tilstraebe en taettere dialog med Faellesskabet og fremlaegge konkrete anmodninger om EF-interventioner.

Man er i faerd med at udarbejde en strategi, der specifikt tager sigte paa uddannelsestiltag. Imidlertid er denne strategi paa grund af budgetrestriktioner og interne overvejelser om den fremtidige organisation af forbindelserne med medierne endnu ikke blevet endeligt fastlagt.

(1) EFT C 339 af 10.11.1997, s. 415.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0134/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(2. februar 1999)

Om: Erstatning til fiskere for udskiftning af fiskegrej

I henhold til Raadets forordning nr. 1626/94(1) skal graeske fiskere pr. 1. januar 1999 udskifte deres fiskegrej, isaer deres net, med andre typer, som vil goere det umuligt at fange smaa fisk. Udgifterne til udskiftningen er hoeje og vil medfoere en yderligere forvaerring af fiskernes oekonomiske situation og en foroegelse af arbejdsloesheden i denne sektor. Kommissionen vedtog for nylig saerforanstaltninger for fiskere for at tvinge dem til ikke mere at anvende drivgarn.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Har den vedtaget tilsvarende saerforanstaltninger med henblik paa erstatning til fiskere for udskiftning af fiskegrej som fastlagt i forordning nr. 1626/94?

2. Hvorledes agter den at hjaelpe fiskerne med at klare de hoeje udgifter som foelge af gennemfoerelsen af forordning nr. 1626/94?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(23. marts 1999)

I Raadets forordning (EF) 1626/94 af 27. juni 1994 om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Middelhavet(2) blev det fra begyndelsen fastsat, at undtagelser, der tillader fiskerne at fortsaette visse aktiviteter, skulle udloebe den 31. december 1998. Formaalet med undtagelserne var at muliggoere en gradvis tilpasning over fire aar, hvilket vil formindske det oekonomiske tab ved overgangen til de generelle regler.

Da omstaendighederne ved denne overgang er helt forskellige fra omstaendighederne ved drivgarn, mener Kommissionen ikke, at behandlingen af mulige konsekvenser paa det oekonomiske plan noedvendigvis skal vaere den samme.

Kommissionen undersoeger dog muligheden for at forlaenge undtagelserne for de paagaeldende fiskerier i lyset af bedre videnskabelige oplysninger om disse fiskeriers virkning for ressourcerne.

(1) EFT L 171 af 6.7.1994, s. 1.

(2) EFT L 171 af 6.7.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0488/99

af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Forsinket udbetaling af EFRU-stoette til smaa og mellemstore virksomheder i Spanien

De smaa og mellemstore virksomheder i Spanien vil i aar modtage 19 mia. pesetas, hvoraf 70 % vil blive finansieret af Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og de resterende 30 % over det nationale budget. Denne stoette vil blive afsat til projekter om samarbejde med nye markeder, information, finansiering, innovation og design.

Efter de foreliggende oplysninger at doemme er nogle af projekterne blevet godkendt, men der er ikke sket yderligere paa grund af forsinkelser i udbetaling af stoette fra EFRU paa 5.625 mio. pesetas.

Kommissionen bedes derfor besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvad er aarsagen til disse forsinkelser?

2. Har overfoerslen fundet sted?

3. Hvad vil der ske med de godkendte projekter, som endnu ikke er blevet behandlet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(21. april 1999)

Grunden til de forsinkelser i udbetalingen af stoette, som det aerede medlem omtaler, er, at faellesskabsinitiativprogrammet for smaa og mellemstore virksomheder i Spanien paa anmodning fra de spanske myndigheder og efter godkendelse i tilsynsudvalget er blevet aendret, baade hvad angaar foranstaltningernes struktur og de finansielle opstillinger. Denne aendring var paakraevet paa grund af den administrative omstrukturering mellem 1996 og 1997, der foerte til en ny ansvarsfordeling og aendrede forvaltningen af stoette til smaa og mellemstore virksomheder.

Udbetalingen af forpligtelses- og betalingsbevillinger er nu genoptaget, og de spanske myndigheder faar nu tilfoert vaesentligt hoejere beloeb.

Kommissionen minder om, at i overensstemmelse med naerhedsprincippet begraenser den sig til at godkende de udvaelgelseskriterier, der anvendes ved gennemfoerelsen af programmerne. Valget af de projekter, der skal finansieres i forbindelse med programmerne, foretages af de nationale myndigheder, der har ansvaret for deres gennemfoerelse. Det er derfor til disse myndigheder, at det aerede medlem skal rette henvendelse for at faa oplysninger om de godkendte projekter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0460/99

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Import til Sicilien af okser, svin og faar uden sundhedsattest

Vedroerende de haendelser, forespoergeren tidligere henledte opmaerksomheden paa, afgav Kommissionen et delvist svar (E-1182/97)(1). Nu har undersoegelser gennemfoert af domsmyndighederne i Caltanissetta afsloeret ukontrolleret import af avlsdyr til konsum ikke blot fra Belgien, men ogsaa fra Frankrig og Storbritannien. Undersoegelserne har - ogsaa paa baggrund af 72 registrerede tilfaelde af brucellose hos mennesker i 1997 og 18 tilfaelde i 1998 - medfoert lukning af snesevis af avlsbedrifter og beslaglaeggelse af et medicinallager.

Den fungerende offentlige anklager Massimo De Cesare erklaerede den 19. januar 1999 i den lokale presse bl.a., at domsmyndighederne ikke havde moedt nogen samarbejdsvilje hos de administrative myndigheder, der skulle have kontrolleret bedrifterne, og at okserne var blevet importeret til Italien uden den lovbestemte kontrol, ogsaa efter kogalskabssagen. Han sagde ogsaa, at mange dyr var blevet destrueret, efter at anklagemyndigheden havde grebet ind, men at mange inden da var endt paa middagsbordet.

Er Kommissionen af de italienske myndigheder blevet orienteret om denne sag, som ogsaa beroerer andre lande i Unionen?

Hvilke skridt agter den at tage i den anledning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. april 1999)

Ifoelge det aerede medlems beskrivelse skulle det dreje sig om ulovlige transporter af levende dyr fra flere medlemsstater til Italien (Sicilien).

Kommissionen har ikke modtaget oplysninger fra de italienske myndigheder i denne sag. Der blev dog konstateret problemer med veterinaertjenestens struktur i Calabrien og paa Sicilien under et kontrolbesoeg for nylig i disse regioner i forbindelse med kontrol af brucellose hos faar og geder, og de italienske myndigheder vil blive anmodet om at tage de noedvendige skridt for at loese problemerne. Paa det naeste moede i Den Staaende Veterinaerkomité vil der blive sat et punkt paa dagsordenen, for at man kan opnaa forklaringer fra de paagaeldende medlemsstaters repraesentanter.

(1) EFT C 21 af 22.1.1998, s. 31.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0520/99

af Rainer Wieland (PPE) til Kommissionen

(8. marts 1999)

Om: Paataenkt forbud mod reklamer for alkohol, slik, krigslegetoej og hurtige biler

Efter oplysninger fra delstaten Baden-Wuerttembergs oekonomiminister, dr. Walter Doering, paataenker Kommissionen at indfoere yderligere reklamebegraensninger (Stuttgarter Nachrichten fra 30.1.1999, Mannheimer Morgen fra 30.1.1999, Esslinger Zeitung fra 30.1.1999).

I forlaengelse af min forespoergsel E-3149/98 af 16.10.1998(1) vil jeg gerne spoerge Kommissionen:

1. Er det rigtigt, at Kommissionen overvejer at forbyde eller begraense reklamer for alkohol, slik, krigslegetoej og hurtige biler?

2. Hvilken slags overvejelser er der i bekraeftende fald tale om, hvillket retsgrundlag skal de baseres paa, ogsaa under hensyn til subsidiaritetsaspektet, og hvad er berettigelsen for dette forslag, som vil vaere en trussel mod den oekonomiske frihed og blot bringe arbejdspladser i fare? Derudover udgoer saadanne reklameforbud og -begraensninger en trussel mod ytringsfirheden og vanskeliggoer forbrugernes orientering og konkurrencen mellem virksomhederne i det indre marked.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(26. april 1999)

Det aerede medlem anmoder om oplysning vedroerende meddelelser i den tyske presse om, at Baden-Wuerttembergs oekonomiminister skulle have udtalt, at Kommissionen planlaegger yderligere begraensninger af reklamer for alkohol, slik, krigslegetoej og hurtige biler.

Hvad angaar spoergsmaalet om hurtige biler, skal Kommissionen henvise det aerede medlem til dens tidligere svar paa skriftlig forespoergsel P-2587/98 af Otto von Habsburg(2), som vedroerte dette emne.

Hvad angaar reklame for alkohol, slik og krigslegetoej skal Kommissionen oplyse det aerede medlem om, at den ikke har til hensigt at indfoere yderligere begraensninger paa disse omraader. Kommissionens politik inden for omraadet kommerciel kommunikation blev klart beskrevet i dens meddelelse af den 4. marts 1998 om opfoelgning af groenbogen om kommerciel kommunikation i det indre marked(3). En af de heri omhandlede foranstaltninger var oprettelsen af et kontaktpunkt i GD XV (tlf.: Bruxelles 2951639, Telefax 2957712 e-post comcom@dg15.cec.be), som har til opgave at informere de beroerte parter om Kommissionens foranstaltninger paa de paagaeldende omraader.

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at visse medlemsstater har ret stramme reklamebegraensninger for de naevnte produkter, og at visse af disse begraensninger for tvaernational handel i kommercielle kommunikationstjenester er genstand for klager, hvori der saettes spoergsmaalstegn ved foreneligheden af disse begraensninger for tvaernationale tjenesteydelser med EF-traktatens artikel 59 og 30. Disse klager er netop under behandling i Kommissionen.

(1) EFT C 96 af 8.4.1999, s. 162.

(2) EFT C 96 af 8.4.1999.

(3) KOM(98) 121 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0670/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under "maal 1-regioner" og nyder godt af betydelig faellesskabsstoette.

For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Raadets forordning, KOM(98) 0131(1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre aar, hvor der foreligger tal fra Eurostat.

For oejeblikket foreligger der kun data for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Kan Kommissionen oplyse data for disse aar for Madrid?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0904/99

af Vincenzo Viola (PPE) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Formodet statsstoette til Banco di Sicilia

Banco di Sicilias overtagelse af Sicilcassa er gjort mulig gennem intervention fra garantibanken Fondo Interbancario di Tutela dei Depositis side og gennem anvendelse af de kompensationsregler, der er fastsat i et ministerdekret af 27. september 1974. Banca d'Italias forskud i overensstemmelse med naevnte dekret, som er kendt, da udbetalingen allerede er paabegyndt, beloeber sig til cirka 5000 milliarder lire, og kan betragtes som en form for statsstoette, saaledes som Kommissionen goer det i et af de 14 punkter, hvor den har anmodet den italienske regering om yderligere oplysninger.

Har Kommissionen faaet de oplysninger om Banca d'Italias intervention, som den anmodede om, navnlig hvad stoerrelsen af disse beloeb angaar, og vil den tilkendegive sin holdning til denne stoettes overensstemmelse med reglerne om fri konkurrence?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(21. april 1999)

Det aerede medlem anmoder om oplysninger om, hvorvidt den dokumentation, den italienske regering har forelagt Kommissionen efter ivaerksaettelsen af proceduren efter artikel 93, stk. 2, over for Banco di Sicilia(1) er udtoemmende. Han anmoder ligeledes om Kommissionens vurdering af, om de stoetteforanstaltninger, Banca d'Italia har vedtaget i forbindelse med afviklingsproceduren for Sicilcassa, er forenelig med faellesskabsretten.

I den forbindelse skal det foerst og fremmest bemaerkes, at den italienske regering har forelagt alle de dokumenter, Kommissionen har anmodet om, bortset fra Mediocredito Centrales endelige strategiske plan, der ligger til grund for det industriprojekt, som er aarsag til den forhoejelse af Bancos kapital, som Mediocredito har tegnet sig for. Den paagaeldende plan vil snarest blive forelagt for Kommissionen.

Saa snart Kommissionen er i besiddelse af alle de udbedte oplysninger, vil den undersoege, om de foranstaltninger, den italienske stat har paataenkt med henblik paa redning og sanering af de sicilianske banker, er forenelige med faellesmarkedet.

(1) EFT C 297 af 25.9.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0574/99

af Carlos Bru Purón (PSE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Omledning af Jarama-floden

Den 17. februar 1999 udsendte den spanske minister for oekonomisk udvikling Rafael Arias-Salgado en meddelelse om planerne for at aendre Jarama-flodens nuvaerende loeb med henblik paa udvidelse af Madrids lufthavn i Barajas.

Er Kommissionen bekendt med farerne ved denne form for indgreb, som tidligere har medfoert store ulykker?

Har Kommissionen kendskab til, om der foreligger en rapport om den miljoemaessige virkning af dette projekt?

Er det rigtigt, at dette projekt vil vaere en overtraedelse af mindst tre EF-direktiver?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(29. april 1999)

Kommissionen har intet kendskab til de forhold, det aerede medlem har fremfoert.

Kommissionen har dog ved behandlingen af klagerne vedroerende udvidelsen af lufthavnen i Barajas henvendt sig til de spanske myndigheder for at indhente naermere oplysninger om sagens faktiske omstaendigheder.

Da Kommissionen ikke har faaet praeciseret, hvor man agter at omlede Jarama-floden, er den paa nuvaerende tidspunkt ikke i stand til at bekraefte, om det paagaeldende projekt vil indebaere en overtraedelse af et af Faellesskabets direktiver.