SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3292/98

af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Raadet

(10. november 1998)

Om: Krav om udligning af De Forenede Staters udestaaende gaeld til FN

Europa-Parlamentet har efter at have vedtaget en hastebeslutning med stoette fra det store flertal af de parlamentariske grupper opfordret Raadet og medlemsstaterne til at laegge det noedvendige pres paa De Forenede Stater for at faa dem til at indbetale de omkring 1,6 mia dollar, de skylder FN i finansielle bidrag.

Hvilken strategi agter Raadet at foelge for hurtigst muligt at loese dette problem? Erkender Raadet ikke, at den manglende udligning af denne gaeld vil kunne begraense FN's humanitaere og fredsbevarende arbejde?

Svar

(29. marts 1999)

Raadet er bekymret over De Forenede Staters restance med betaling til FN, som udgoer naesten to tredjedele af de samlede udestaaende betalinger til organisationen. I slutningen af december 1998 beloeb de udestaaende betalinger til FN sig til 2,03 mia. US$. USA er fortsat den stoerste skyldner med et udestaaende bidrag paa 1,3 mia. US$. EU har ved flere lejligheder givet udtryk for sin bekymring baade i multilaterale fora og i de bilaterale forbindelser med USA.

Formanden for Raadet paapegede i sin tale paa EU's vegne under den generelle debat paa den 53. generalforsamling den 22. september 1998, at de til stadighed hoeje udestaaende bidrag var ved at undergrave FN's finansielle stabilitet og likviditet, og at dette paalaegger de lande, der stiller fredsbevarende styrker ti raadighed, en tung og urimelig byrde. Han opfordrede alle FN-medlemmer til at opfylde deres forpligtelser i henhold til Pagten og understregede, at USA ikke kunne fritages for disse forpligtelser.

Efter de nylige valg til kongressen har Raadets formand igen gjort opmaerksom paa sin bekymring over, at der heller ikke i aar var foretaget det mindste for at indfri restancerne. Han fremfoerte, at EU forventer, at den amerikanske regering hurtigst muligt optager og energisk forfoelger droeftelserne af spoergsmaalet om USA's restance med den nykonstituerede kongres, og han henstillede til den amerikanske udenrigsminister, Madelaine Allbright, at hun over for praesident Clinton og kongressen tilkendegiver, at EU er bekymret over situationen, og beder dem om at saette alt ind paa at komme ud af dette doedvande. Disse bekymringer kom ogsaa til udtryk i en erklaering, som formandskabet fremsatte paa EU's vegne den 17. november 1998, og som blev omdelt paa FN's generalforsamling.

Raadet deler fuldt ud den bekymring, der kommer til udtryk i den beslutning, som Europa-Parlamentet vedtog om dette spoergsmaal den 8. oktober 1998. Denne beslutning er paa anmodning fra EU blevet omdelt til FN-medlemmerne i New York som et dokument til FN's generalforsamling.

EU, hvis medlemsstater tegnede sig for 36,2 % af det regulaere budget og 38,6 % af budgettet for fredsbevarende operationer i 1998, er fast besluttet paa at finde en varig loesning paa FN's finansielle krise. Genoprettelsen af et sundt og levedygtigt finansielt grundlag for FN er en integrerende del af de samlede bestraebelser paa at styrke og modernisere organisationen. EU har i 1996 fremsat forslag om en reform af FN. Forslagene indeholder bl.a. bestemmelser om negative incitamenter for ikke-betalende medlemmer. FN's generalforsamlings 5. Udvalg overvejer f.eks. at skaerpe anvendelsen af FN-pagtens artikel 19 (frakendelse af en medlemsstats ret til at stemme paa generalforsamlingen). Derudover paataenkes som en anden mulig foranstaltning at yde praeferencebehandling i forbindelse med offentlige indkoeb i hele FN-systemet for de medlemmer, der er a jour med betalingen af deres bidrag.

Raadet vil fortsat med stoerste opmaerksomhed foelge udviklingen i USA's restance med betaling og stoette FN-generalsekretaerens bestraebelser paa at genoprette organisationens finansielle balance.