ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0702/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Forhoejelse af den maksimale garantimaengde for olivenolie i Spanien

Sammenslutningen af landmaend med mindre landbrug i Jaen, en af de provinser i Andalusien som producerer mest olie i Spanien, har anmodet om forhoejelse af den maksimale garantimaengde for olivenolie produceret i Spanien, fastsat til 1.350.000 ton, saa landmaendene ikke bliver straffet for at overskride denne maengde, og fordi det ikke er et produkt med overskudsproduktion.

Det er en realitet, at man paa grund af de klimatiske forhold udvider dyrkningen af oliven i Spanien, med sikker risiko for, at den nuvaerende maksimale garantimaengde ikke vil vaere tilstraekkelig for produktionen i de foelgende aar.

Hvilke forslag vil Kommissionen studere som reaktion paa de andalusiske landmaends krav for de naeste saesoner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. april 1996)

Den maksimale garantimaengde for olivenolie blev fastsat for foerste gang ved reformen i 1987/88 og indfoerelsen af stabilisatormekanismen.

I forbindelse med fastsaettelsen af institutionelle priser og stoetteforanstaltninger for produktionsaaret 1994/95 (Raadets forordning (EF) nr. 1875/94 ((EFT L 197 af 30.7.1994. ))) fastsatte Raadet paa ny maksimale garantimaengder for olivenolie for hvert af produktionsaarene 1994/95, 1995/96 og 1996/97 paa samme niveau som tidligere, dvs. 1 350 000 t.

Paa denne baggrund vil en ny gennemgang af de maksimale garantimaengder for olivenolie med tilhoerende forslag finde sted inden den 31. oktober 1997, hvor produktionsaaret 1996/97 slutter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0922/96 af José Torres Couto (PSE) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Den Europaeiske Socialfond, finansielle overfoersler og omkostninger

Kommissionen anser de finansielle overfoersler, som virksomhederne har gennemfoert eller vil gennemfoere med de modtagne midler, som indtaegter fra Den Europaeiske Socialfond.

Hvad mener Kommissionen om de oekonomiske omkostninger, som virksomhederne maa afholde, naar de ser sig noedsaget til at optage banklaan paa grund af de betydelige forsinkelser af overfoerslerne af budgetmidler fra EU til medlemsstaterne? Kan Kommissionen fremsende den relevante dokumentation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. maj 1996)

De gaeldende regler (artikel 21, stk. 1, 2, og 3 i forordning (EOEF) 2082/93 ((EFT L 193 af 31.7.1993. ))) siger: »Betalingen af den finansielle stoette sker i overensstemmelse med budgetforpligtelserne og foretages til det nationale, regionale eller lokale organ, der er udpeget med henblik herpaa i den af den paagaeldende medlemsstat forelagte anmodning, inden for en frist, der i almindelighed ikke maa overstige to maaneder regnet fra modtagelsen af en gyldig anmodning«. Kommissionen overholder disse frister noeje. Af den samme artikel fremgaar det, at Kommissionen kan udbetale et forskud til de ansvarlige organer paa indtil 80%.

Udbetalingerne fra de ansvarlige organer til de endelige stoettemodtagere skal foregaa i overensstemmelse med artikel 21, stk. 5 i forordning (EOEF) 2082/93: »Medlemsstaterne udpeger de myndigheder, der er befoejet til at udstede de i stk. 3 og 4 omhandlede erklaeringer, og soerger for, at stoettemodtagerne modtager forskuddene og betalingerne saa hurtigt som muligt og i almindelighed senest tre maaneder efter medlemsstatens modtagelse af bevillingerne, forudsat at stoettemodtagernes ansoegninger opfylder de betingelser, der er noedvendige for, at betalingerne kan finde sted«.

Kommissionen kontrollerer de nationale bestemmelser om overholdelse af tre-maanedersfristen for overfoersel af midlerne til stoettemodtagerne, saaledes at der ikke opstaar underskud, som kan blokere for en problemfri implementering af foranstaltningerne.

Hvad angaar de oekonomiske omkostninger, som afholdes af projektlederne, henleder Kommissionen det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed paa artikel 2 i forordning (EOEF) 2084/93 (1), hvoraf det fremgaar, at der ikke findes bestemmelser om saadanne omkostninger.

I henhold til forordningerne (EOEF) 2081/93 (1) og 2082/93, skal Kommissionen bidrage til omkostningerne i forbindelse med erhvervsuddannelsesforanstaltninger. Hvis saadanne foranstaltninger resulterer i et overskud, isaer fordi der modtages forskud fra projektlederne, reduceres omkostningerne ved foranstaltningerne. Ved udregning af de faktiske omkostninger skal disse beloeb medtages som en indtaegt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0995/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: OEkonomiske virkninger af en ikke-diskrimineringsbestemmelse for handicappede i traktaten om Den Europaeiske Union

Regeringskonferencens Refleksionsgruppe har konkluderet, at de retlige og oekonomiske virkninger af en ikke-diskrimineringsbestemmelse til fordel for handicappede skal vurderes. Hvilke aktioner agter Kommissionen at ivaerksaette til at sikre dette i betragtning af dens utvetydige stoette til indfoerelsen af en saadan bestemmelse?

Vil Kommissionen sikre, at en saadan undersoegelse baseres paa internationale sammenligninger saasom den amerikanske handicaplovgivning, og omfatter alle de oekonomiske fordele ved, at de handicappede deltager fuldt ud som arbejdstagere og forbrugere i det indre marked?

Er Kommissionen stadig enig i, hvad den sagde i sin hvidbog om social- og arbejdsmarkedspolitikken, om at vi ikke har raad til at ikke at give handicappede ret til fuld deltagelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (22. maj 1996)

Kommissionen har ved flere lejligheder, ikke mindst i hvidbogen om social- og arbejdsmarkedspolitikken ((KOM(94) 333 endelig udg. )), givet udtryk for sin stoette til bekaempelsen af diskriminering mod handicappede. I overensstemmelse med det sociale handlingsprogram udarbejder Kommissionen i 1996 en meddelelse til Raadet og Parlamentet om dette spoergsmaal.

I oevrigt soeger Kommissionen gennem udvikling af eller stoette til komparative undersoegelser eller pilotprojekter at paavise det hensigtsmaessige i at fjerne af alle de forhindringer, der hindrer handicappede i at deltage fuldt ud og leve et uafhaengigt liv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0641/96 af Pavlos Sarlis (PPE) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Forsinket idriftsaettelse af et nyt graesk lufttrafikkontrolsystem - problemer, der skader turismen

I december 1995 overtog den graeske civile luftfartstjeneste (YPA) fra producenterne officielt et fuldstaendigt og helt moderne lufttrafikkontrolsystem til overvaagning af trafikken i det graeske luftrum, som ogsaa omfatter en gennemgribende modernisering og udrustning af Athens trafikkontrolcenter (KEPATH).

Desvaerre er dette kontrolsystem endnu ikke sat i drift til trods for, at YPA har efteruddannet de graeske flyveledere til at bruge dette system.

Hvis dette fuldt faerdige nye system, der har modtaget betydelig stoette fra EU, ikke saettes i drift i loebet af de kommende maaneder, vil de millioner af europaeiske turister, der agter at rejse til Graekenland i sommeren 1996, blive kraftigt generet af forsinkelser og aflysninger af afgange paa grund af det teknologisk set foraeldede graeske lufttrafikkontrolsystem.

Saavel Kommissionen og Raadet har i den senere tid gentagne gange beskaeftiget sig med de europaeiske turisters problemer som foelge af forsinkelser og aflysninger i sommermaanederne og har truffet foranstaltninger.

Har Kommissionen kendskab til problemet, som ifoelge oplysninger skyldes uenighed mellem YPA's administration og flyvelederne? Hvad agter den at foretage sig for omgaaende at faa sat det nye graeske lufttrafikkontrolsystem i drift af hensyn til beskyttelse af de europaeiske turister?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (30. april 1996)

Overgangen til et automatiseret system er aldrig let. Det er en teknisk svaer proces, der kraever omhyggelig planlaegning og tager tid. Kommissionen har naturligvis fulgt udviklingen i Graekenland.

Saa vidt Kommissionen er informeret, vil den foreloebige godkendelse af systemet foreligge i loebet af et par maaneder, hvorefter der vil gaa endnu et par maaneder foer det er endeligt godkendt. Dele af systemet er allerede taget i brug, og ifoelge de oplysninger, Kommissionen har faaet, vil hele systemet vaere driftsklart i begyndelsen af naeste aar, hvorpaa overgangen fra det gamle til det nye system kan saettes i gang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0334/96 af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Kasinoer i Italien

Til forskel fra andre europaeiske lande findes der kun fire tilladte kasinoer i Italien, der alle er beliggende i Norditalien.

Den italienske regering har gentagne gange naegtet at give tilladelse til aabning af andre kasinoer med henvisning til faren for, at disse tiltraekker ulovlige aktiviteter og anvendes til hvidvaskning af sorte penge.

Millioner af italienere frekventerer fortsat ulovlige spillebuler, hvis adresse og aktivitet er kendt af enhver og dermed ogsaa af myndighederne.

Et kasino er imidlertid en turistmaessig attraktion, der ofte har afgoerende betydning for turisters valg af feriested.

Mener Kommissionen ikke, at der kunne foreligge en overtraedelse fra de italienske myndigheders side af reglerne om fri konkurrence i denne sektor, idet de norditalienske kasinoer reelt har en monopolstatus? Agter Kommissionen at indklage den italienske regering for EF-Domstolen for aabenlys overtraedelse af faellesskabsreglerne om fri konkurrence?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (3. april 1996)

Domstolen fastslog i sin afgoerelse fra 24. marts 1994 i Schindler-sagen ((C 275/92, Sml. s.1039 (1994-3). )), at lotterier er en tjenesteydelse og derfor falder ind under bestemmelserne i EOEF-traktaten. Den fastslog endvidere, at paa grund af de saerlige forhold, der gaelder for lotterier, maa medlemsstaterne selv vurdere, hvilke krav der skal stilles til spillernes beskyttelse. Ligeledes maa medlemsstaterne i overensstemmelse med deres sociale og kulturelle traditioner traeffe foranstaltninger til beskyttelse af den almindelige samfundsorden. Disse foranstaltninger skal vaere rimelige og ikke-diskriminerende.

Ifoelge en undersoegelse udfoert af Kommissionen ((Gambling in the single market - a study of the current legal and market situation, Volume III, Commission des Communautés Européennes, 1992. )), findes der i Italien »ingen hindringer for at gaa ind paa dette marked bortset fra de besvaerlige og tidskraevende godkendelsesprocedurer med henblik paa at faa den tilladelse, der gives ved lov vedtaget i parlamentet. Den italienske regering skal vaere overbevist om kasinoets vaerdi som turistattraktion og ligeledes om ansoegerens soliditet. Soliditets-kriteriet er ikke defineret naermere og bliver derfor skoensmaessigt vurderet fra gang til gang.

Kommissionen er ikke paa nuvaerende tidspunkt i besiddelse af oplysninger, der goer det muligt at vurdere, om og i hvilken grad denne praksis har foert til afgoerelser, som ikke er i overensstemmelse med EOEF traktaten (herunder artikel 6 og 90), eller som Kommissionen burde have grebet ind overfor paa den maade, som det aerede medlem naevner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 512/96 af Glyn FORD til Kommissionen. Tilskud fra den britiske Football Trust



EF-Tidende nr. C 217 af 26/07/1996 s. 0060



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0512/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996) Om: Tilskud fra den britiske Football Trust Er Kommissionen ikke enig i, at den britiske Football Trusts tilskud til fodboldklubber ikke er i modstrid med EU's gaeldende konkurrencelovgivning, isaer ud fra den betragtning at det er den britiske regering, der egenraadigt har paatvunget britiske fodboldklubber de enorme omkostninger til etablering af stadioner, hvor der udelukkende er siddepladser, hvorimod dette ikke anses for noedvendigt for andre sportsgrene, f.eks. under Rugby Union og Rugby League? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (12. april 1996) Kommissionen har ingen oplysninger om det paagaeldende tilskud. Kommissionen har rettet henvendelse til de relevante myndigheder i den paagaeldende medlemsstat, og det aerede medlem vil blive underrettet om resultatet af denne henvendelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0199/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (26. januar 1996)

Om: Tremmekasser for kalve

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at saette en stopper for den grusomme behandling af kalve i adskillige medlemsstater, hvorved kalvene holdes under forfaerdelige forhold i de berygtede tremmekasser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. februar 1996)

Kommissionen har for nylig vedtaget en rapport om kalvevelfaerd ((KOM(95) 711. )) og et udkast til forslag om aendring af direktiv 91/629/EOEF ((KOM(96) 21. )) om fastsaettelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af kalve. Rapporten og forslaget er baseret paa en udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité. Forslaget indeholder bl.a. bestemmelser om opstaldning og pladsforhold. I henhold til forslaget forbydes anvendelse af enkeltbokse til kalve efter otteugersalderen, medmindre en dyrlaege har attesteret, at deres sundhedstilstand eller adfaerd kraever, at de isoleres for at blive behandlet. Ifoelge forslaget skal foranstaltningerne anvendes fra den 1. januar 1998 paa alle nyopfoerte eller ombyggede bedrifter og bedrifter, der tages i brug for foerste gang, og fra den 1. januar 2008 paa alle bedrifter.

Endvidere vil et udkast til kommissionsbeslutning med forslag om aendringer af bilaget til direktivet om kort tid blive forelagt for Den Staaende Veterinaerkomité.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0223/96 af Lissy Groener (PSE) til Kommissionen (9. februar 1996)

Om: Boerneudvandring fra Europa til oversoeiske lande

Efter hvad den britiske hjaelpeorganisation »Child Migrant Trust« har erfaret, sendte Det Forenede Kongerige i efterkrigstiden naesten 10.000 britiske boern til Australien som arbejdskraft, ofte uden foraeldrenes samtykke. Mange af disse boern blev misbrugt fysisk og seksuelt. I 1967 sendte Storbritannien den sidste gruppe boern af sted.

1. Har Kommissionen kendskab til denne form for boerneudvandring?

2. Hvordan agter Kommissionen at hjaelpe de paagaeldende?

3. Har de ansvarlige sociale myndigheder taget sagen op?

4. Kan de ansvarlige sociale myndigheder eventuelt yde de paagaeldende hjaelp?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (3. april 1996)

1& 2. Kommissionen har intet kendskab til de forfaerdelige haendelser, som det aerede medlem goer opmaerksom paa. Kommissionen gaar ud fra, at alle EU's medlemsstater retter sig efter forpligtelserne i menneskerettighedskonventionen. Afsnit VI i traktaten om den Europaeiske Union omhandler tredjelandsstatsborgeres indvandring i medlemsstaterne. Kommissionen har ikke kompetence til at beskaeftige sig med EU-statsborgeres udvandring til tredjelande.

3& 4. Det Europaeiske observationsorgan for familiepolitik blev oprettet i 1989 af Kommissionen med henblik paa at indsamle og analysere data om familiepolitik i medlemsstaterne. Observationsorganet er et netvaerk af nationale eksperter, hvoraf de fleste er akademikere. Observationsorganets opgaver er:

a) at redegoere for de foranstaltninger, medlemsstaterne igangsaetter paa det familiepolitiske omraade

b) at redegoere for medlemsstaternes familiepolitik og dens gennemfoerelse

c) at evaluere medlemsstaternes familiepolitik og den fremtidige udvikling.

Der udfaerdiges en aarsrapport. Observationsorganet har i henhold til sit mandat anledning til at saette en debat i gang om dette spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0403/96 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Stoejforurening fra veje

Har Kommissionen i betragtning af den stigende stoejforurening fra motorveje og andre taettrafikerede veje overvejet at tilskynde til anvendelse af stoejdaempende vejbelaegning, navnlig poroes asfalt eller betonbelaegning med aaben overfladestruktur, og andre stoejdaempende tiltag i forbindelse med vejprojekter, som modtager finansiel stoette fra Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (15. april 1996)

Som led i det fjerde rammeprogram er Kommissionen i et naert samarbejde med Sammenslutningen af Europaeiske Vejforskningslaboratorier et raekke forskningsarbejde vedroerende vejprojektering og -konstruktion, som kan danne grundlag for fremtidige standarder. Stoejforurening indgaar som led heri.

Desuden har Den Europaeiske Standardiseringsorganisation (CEN) nedsat en arbejdsgruppe, som skal udarbejde en standard for poroes asfalt. I denne standard indgaar der et stoejkriterium, og Kommissionen staar som sponsor for projektet.

Naar medlemsstaterne planlaegger at anlaegge en vejstraekning og giver meddelelse herom i EF-Tidende, vil de relevante CEN-standarder indgaa i specifikationen heraf.

Det er medlemsstaterne selv, som beslutter, hvordan deres veje anlaegges, og derfor ogsaa dem, der fastsaetter, i hvilket omfang der er behov for stoejsvage vejoverfladebelaegninger. De anvendte materialer vil afhaenge af, hvad der er til raadighed paa stedet, samt af de samlede generalomkostninger. Kommissionen agter ikke at kraeve, at der benyttes enten poroes asfalt eller beton med aaben overfladestruktur.

Dog er Kommissionen enig i, at disse vejbelaegninger rummer betydelige muligheder for effektiv nedsaettelse af stoejbelastningen. Der vil blive taget hensyn hertil i dens kommende meddelelse om den fremtidige stoejpolitik, der er annonceret i Kommissionens arbejdspro-gram for 1996. I meddelelsen behandles ligeledes muligheden for at fremme brugen af stoejsvage vejbelaegninger i projekter, som finansieres af Faellesskabet, hvor dette kan lade sig goere og er tilpas omkostningseffektivt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0762/96 af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Markedsundersoegelser

Har Kommissionen kendskab til den praksis i forbindelse med markedsundersoegelser, som er almindelig udbredt inden for Storbritanniens nationale sundhedsvaesen og endog inden for de lokale og regionale myndigheder?

Er Kommissionen enig i, at man ved kun at undersoege ét aspekt af en tjenesteydelse forskelsbehandler de arbejdstagere, som undersoeges?

Er Kommissionen rede til at undersoege denne uacceptable praksis, hvor man tvinger (saedvanligvis lavt betalte) arbejdstagere til regelmaessigt at konkurrere om deres egne job saedvanligvis kun ved, at de accepterer lavere betalte job?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (7. maj 1996)

De stillede spoergsmaal synes udelukkende at vedroere national lovgivning. Stridsspoergsmaal om de udbetalte loenninger skal i princippet bilaegges inden for rammerne af de enkelte medlemsstaters retspleje.

Det skal ogsaa tilfoejes, at i tilfaelde af overfoersel af en del af en virksomhed - det fremgaar ikke klart af spoergsmaalets formulering, om det er det, der er tale om - overgaar overdragerens rettigheder og forpligtelser i henhold til en arbejdskontrakt eller et arbejdsforhold, som bestod paa tidspunktet for overfoerslen, som foelge af denne overfoersel til erhververen (artikel 3, stk. 1, i Raadets direktiv 77/187/EOEF af 14. februar 1977 ((EFT L 61 af 5.3.1977. ))).

Erhververen overtager saaledes alle overdragerens forpligtelser, herunder ogsaa forpligtelser fra foer overfoerslen. Direktivet tager sigte paa at sikre opretholdelsen af arbejdstagernes rettigheder i tilfaelde af, at de overgaar til en ny arbejdsgiver, og saaledes goer det muligt for dem at arbejde for erhververen under samme betingelser som dem, der var aftalt med overdrageren. Eftersom Det Forende Kongerige har omsat disse aspekter af direktiv 77/187/EOEF til national lovgivning, henhoerer loesningen af eventuelle stridsspoergsmaal paa dette omraade under den nationale lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0543/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Udvikling af oeen Schiza

OEen Schiza ligger ca. 3 km sydvest for Peloponnes og de naermeste byer er Finikunta, Methoni, Finiki osv.

Paa oeens vestside findes nogle grotter med geologiske sevaerdigheder, som kulturministeriet har skoennet, det kunne vaere af interesse at udvikle, og en maengde fund paa landjorden og under havet vidner om tilstedevaerelsen af arkaeologiske skatte.

Der findes to naturlige havne med mulighed for at de mange skibe, som sejler i omraadet, kan laegge til.

Kommissionen bedes paa grundlag af ovennaevnte oplyse, om den har modtaget forslag fra den graeske regering om turistmaessig udvikling af oeen Schiza inden for rammerne af den anden faellesskabsstoetteramme, og om den vil have en positiv holdning til dette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (1. april 1996)

De graeske myndigheder har ikke indgivet nogen ansoegning til Kommissionen om udvikling af turismen paa oeen Schiza.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0684/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Blokering af oprindelsesbetegnelser

Behandlingen af spoergsmaalet om anerkendelse af oprindelsesbetegnelser er for 34 levnedsmidlers vedkommende blevet blokeret, oejensynlig paa grund af konflikter som den mellem Danmark og Graekenland vedroerende retten til at anvende betegnelsen »feta« om bestemte ostetyper.

Hvilke konflikter ligger til grund for blokeringen?

Hvornaar regner Kommissionen med at have loest dette problem, som udgoer et haardt slag mod markedsfoeringen og afsaetningen af de beroerte levnedsmidler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. april 1996)

Et foerste forslag med 318 betegnelser, heraf 37 spanske, som oenskes registreret som geografiske betegnelser eller oprindelsesbetegnelser i henhold til artikel 17 i forordning (EOEF) nr. 2081/92 ((EFT nr. L 208 af 24.7.1992. )), blev godkendt af Kommissionen den 6. marts 1996 og forelagt for Raadet den 8. marts 1996.

Godkendelsen af dette forslag har moedt stor modstand, navnlig fordi betegnelsen Feta, som den graeske regering oensker at registrere som oprindelsesbetegnelse, af den danske regering betragtes som en artsbetegnelse. Artsbetegnelser registreres ikke, og de kan foelgelig anvendes frit paa markedet.

Visse producenter, som anvender betegnelsen Feta, har interesse i, at den betragtes som en artsbetegnelse, da det efter en overgangsperiode ikke laengere ville vaere tilladt at anvende den, hvis den blev beskyttet.

De oekonomiske konsekvenser af en beslutning om beskyttelse af denne betegnelse er meget betydelige i betragtning af de maengder Feta, der produceres uden for det geografiske oprindelsesomraade (en del af Graekenland). Kommissionen har da ogsaa taget alle noedvendige forholdsregler for at sikre sig, at betegnelsen Feta er i overensstemmelse med artikel 2 og 4 i forordning (EOEF) nr. 2081/92, og at den ikke er blevet en artsbetegnelse.