ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/582

(2004/C 84 E/0658)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0399/04

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(16. februar 2004)

Om: Hemmelig tilbageholdelse i USA af udlændinge, som fordi de ikke har et gyldigt visum, mistænkes for terrorvirksomhed

Har Kommissionen truffet nogen humanitære foranstaltninger i anledning af denne form for tilbageholdelser i USA, som endog er blevet godkendt af Højesteret, og som rammer 700 personer, der udelukkende anklages for at have overtrådt landets immigrationslovgivning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. marts 2004)

Terrorismen er et fundamentalt angreb på Den Europæiske Unions værdier, som er anført i artikel 6 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union, nærmere betegnet fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt overholdelse af principperne om frihed, demokrati og retsstatsprincippet, der alle er væsentlige elementer i EU-politikken.

Kommissionen går ind for, at personer, der er mistænkt for terrorvirksomhed, bringes for en domstol, og understreger, at terrorisme udgør en trussel mod sikkerheden i Europa og i den øvrige del af verden.

Kommissionen ønsker imidlertid også at understrege sin overbevisning om, at man i bekæmpelsen af terrorismen i fuldt omfang skal overholde menneskerettighederne og retsstatsprincippet.

Kommissionen er ikke i stand til at fastslå, om de anklager, der har ført til de arrestationer, som det ærede medlem anfører, og som har været omtalt i medierne, udelukkende har været baseret på påståede overtrædelser af visse særlige bestemmelser i USA's interne lovgivning.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/695

(2004/C 84 E/0781)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0892/04

af Véronique De Keyser (PSE) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om: Superkommissær

Kommissionens formand, Romano Prodi, har for nylig erklæret sig som tilhænger af, at der udnævnes en superkommissær for økonomi. Kan Kommissionen meddele, om den agter at støtte en tilsvarende stilling på det sociale område, eller om superkommissæren for økonomi klart og tydeligt også vil blive ansvarlig for det sociale område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(1. april 2004)

I henhold til EF-traktatens artikel 217, senest ændret ved Nice-traktaten, »struktureres og fordeles Kommissionens ansvarsområder mellem dens medlemmer af formanden.« Det er derfor op til den person, der udnævnes til formand for den kommende Kommission, at afgøre dels hvordan ansvaret for de økonomiske og sociale områder skal fordeles, dels om især det vigtige koordineringsansvar på det sociale område skal overdrages til et af den kommende Kommissions medlemmer.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/90

(2004/C 65 E/102)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1760/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(27. maj 2003)

Om: Forbindelsen Torino-Lyon — en prioritering for Europa

Den franske regering har meddelt, at arbejdet med anlæggelsen af højhastighedsjernbaneforbindelsen mellem Torino og Lyon ikke kan påbegyndes før 2015.

Anlæggelsen af denne forbindelse har ikke blot grundlæggende betydning for Piemonte som geoøkonomisk område, men også for forbindelserne mellem Syd- og Nordeuropa og mellem Po-området og Østeuropa.

Agter Kommissionen ikke navnlig over for den franske regering at understrege, at jernbaneforbindelsen mellem Torino og Lyon repræsenterer en prioritering med henblik på færdiggørelsen af korridor V således som flere gange understreget af kommissionsmedlemmet med ansvar for transport?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(17. juli 2003)

Den franske regering har endnu ikke udtalt sig officielt om Lyon-Torino-projektet. På regeringens anmodning har Økonomi- og Finansministeriet og Transportministeriet gennemført en audit. Denne gav anledning til en debat i Nationalforsamlingen og Senatet in slutningen af maj 2003. På grundlag af konklusionerne fra auditen og debatten vil den franske regering i løbet af efteråret træffe beslutning om, hvorledes projektet skal prioriteres. Kommissionen har ved flere lejligheder over for Parlamentet og ligeledes over for de franske myndigheder understreget Lyon-Torino-projektets væsentlige betydning for skabelsen af en modal balance på den strategiske forbindelse mellem Vesteuropa og Østeuropa via Alperne og Italien. Kommissionens støtte kommer konkret til udtryk i form af et betydeligt økonomisk bidrag på 100mio EUR i perioden 2001-2006 — via budgettet for de transeuropæiske net — til et program omfattende en række undersøgelser.

Desuden figurerer Lyon-Torino-projektet blandt de projekter, der falder ind under anvendelsesområdet i det forslag, Kommissionen har fremlagt om at hæve samfinansieringssatsen for græseoverskridende jernbaneprojekter, der passerer gennem naturskabte barrierer, til 20 % inden for rammerne af budgettet for de transeuropæiske net. Det ændrede forslag (1) — efter førstebehandlingen i Parlamentet i juli 2002 — ligger stadig til behandling i Rådet, så det ikke er muligt at give nogen dato for, hvornår satsen på 20 % træder i kraft.

(1) KOM(2003) 38 endelig.
kræver, at arbejdstagerne inden for fiskeriet og andre lokale og regionale økonomiske aktører, som er berørt af indvirkningerne af denne ulykke, fuldt ud og hurtigst mulig får erstatning for det økonomiske tab, de vil lide; anmoder også om, at andre tænkelige instrumenter (solidaritetsfonde og strukturfonde) inddrages for at hjælpe befolkningerne og de erhvervssektorer, som er ramt af olieforureningskatastrofen, samt om økologisk genetablering af de berørte områder.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/139

(2004/C 65 E/154)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2388/03

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2003)

Om: Gennemførelse af Sapard-programmet

Sapard-programmet blev oprettet den 1. januar 2000 med det formål at indføre forvaltnings- og kontrolordninger i en række kandidatlande (Cypern, Malta og Tyrkiet er ikke omfattet) og fik i 2001 tildelt et samlet beløb på over 1 mia. EUR.

Kommissionen har overdraget forvaltningen af programmet og dermed beslutningerne vedrørende udvælgelsen af projekter, udbudsprocedurer og kontraktindgåelse til kandidatlandene.

Kan Kommissionen oplyse, hvor meget bevillingerne til hvert enkelt land beløber sig til, hvilke specifikke foranstaltninger der er blevet finansieret, og hvilke kontrolmetoder den har foreskrevet for at sikre, at programmet fungerer efter hensigten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. september 2003)

I bilaget til Kommissionens beslutning 1999/595/EF af 20. juli 1999 (1) findes en oversigt over den vejledende fordeling pr. modtagerland af den maksimale årlige fællesskabsstøtte. Oplysninger om bevillingstildelingen pr. land findes i Komissionens årsrapport om Sapard for 2000 til Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. I årene 2000-2003 er tildelingen til de enkelte lande sket i overensstemmelse med bestemmelserne som beskrevet i afsnit 3.1 i rapporten, og gennem årlige finansieringsaftaler med hvert enkelt land er Fællesskabets maksimale finansieringsfor-pligtelser blevet fastsat. For 2003 er der afsat 560 mio.EUR til modtagerlandene.

Som fremhævet af det ærede medlem gennemføres Sapard-programmet i modsætning til de andre førtiltrædelsesinstrumenter decentralt, og Kommissionen deltager derfor ikke i valget af projekter, som modtager støtte. Projekterne skal imidlertid ligge inden for de foranstaltninger (»aktioner«), der er angivet i programmet, og som er godkendt af Kommissionen. Kommissionen har som i tilfældet med medlemsstaterne ret til at få alle relevante oplysninger, især med henblik på kontrol.

Overvågningsordningen (overvågningsudvalg, evalueringer, overvågningsindikatorer) er beskrevet i afsnit 5 i Sapard-rapporten for 2001. 2002-rapporten vil inden længe blive sendt til Parlamentet.

Vejledende fordeling pr. modtagerland af den maksimale årlige støtte, udtrykt i 1999-priser

(i EUR) Land Støtte Ungarn 38 054 000 Letland 21 848 000 Slovenien 6 337 000 Bulgarien 52 124 000 Tjekkiet 22 063 000 Litauen 29 829 000 Slovakiet 18 289 000 Polen 168 683 000 Estland 12 137 000 Rumænien 150 636 000 I alt 520 000 000

(1) EFT L 226 af 27.8.1999.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/225

(2004/C 65 E/240)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2825/03

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(23. september 2003)

Om: Sproglig mangfoldighed

I handlingsplanen 2004-2006 om fremme af sprogindlæring og sproglig mangfoldighed nævnes der ofte også læring af »regionale sprog« og »mindretalssprog«. Ifølge denne skal nationale og regionale myndigheder opfordres til at lægge vægt på støtte til sprogsamfund, hvor antallet af mennesker, der taler deres modersmål (»native speakers«), aftager fra generation til generation. Disse sprog hører også til den europæiske kulturarv.

Skal man overlade det til medlemsstaternes gode vilje at beskytte disse sprog?

Skal Den Europæiske Union ikke selv spille en aktiv rolle i støtten til læreruddannelser og skoler, som påtager sig denne opgave?

Hvilke midler har Den Europæiske Union til at tilskynde medlemsstaterne hertil, såfremt de ikke i tilstrækkelig grad fremmer denne kulturarv?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(23. oktober 2003)

Kommissionen deler det ærede medlems opfattelse af, at de regionale sprog og mindretalssprogene er en del af den europæiske kulturarv.

På kulturområdet handler Kommissionen imidlertid i medfør af de kompetencer, den har i henhold til artikel 151 i EF-traktaten, hvor det hedder, at »Fællesskabet skal ved sin indsats fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte og udbygge medlemsstaternes indsats …«.I kraft af subsidiaritetsprincippet ligger ansvaret for beskyttelsen af de regionale sprog og mindretalssprogene hos medlemsstaterne.

I henhold til artikel 149 i EF-traktaten bidrager Fællesskabet til udviklingen af et højt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt at støtte og supplere disses indsats. Målene for Fællesskabets indsats er blandt andet »at udvikle den europæiske dimension på uddannelsesområdet, navnlig gennem undervisning i og udbredelse af medlemsstaternes sprog«. Uddannelsesinstitutioner, der udbyder undervisning på et regionalt sprog eller et mindretalssprog, kan deltage i Socrates/Comenius-aktioner på samme måde som andre uddannelsesinstitutioner. Undervisningen i disse sprog kan også være genstand for samarbejdsprojekter mellem institutioner, der uddanner undervisere, finansieret via Socrates/Comenius, som også uddeler uddannelseslegater til undervisere. Det er i denne forbindelse kun fremmedsprogskurser, der i henhold til afgørelsen om etablering af Sokrates-programmet er begrænset til de officielle EU-sprog samt irsk og luxembourgsk.

Som det fremgår af punkt III, 1.1, i Kommissionens handlingsplan til fremme af sprogindlæring og sproglig mangfoldighed, er det hensigten at afholde en konference i 2005 for at fremme samarbejdet på områder, der har betydning for »regionale sprog« og »mindretalssprog« i uddannelsessystemerne.
Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at det, så længe der ikke findes en definition af »europæisk håndværksvirksomhed«, ofte er vanskeligt at foretage en udtømmende vurdering af det bidrag til europæisk økonomi, der ydes af håndværksvirksomhederne. Der er allerede gennemført en undersøgelse med henblik på at fastsætte, hvordan en lille håndværksvirksomhed defineres i statistisk øjemed, således at Kommissionen får mulighed for at råde over komparative og mere nøjagtige statistiske data.

Det ærede medlem kan finde yderligere oplysninger om denne undersøgelse på internetadressen http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/craft/craft-studies/methodology-craftstatistics.htm

Det er alene medlemsstaterne, der har kompetence til at give en generel beskrivelse af situationen, men Kommissionen er bevidst om behovet for at højne kvaliteten af håndværksprodukter og har derfor også gennemført en undersøgelse med henblik på at få en oversigt over de forskellige håndværk i Europa. Der anføres i øvrigt i undersøgelsen en række henstillinger vedrørende fastlæggelse af strategier for fremme af produkterne, og de spænder fra bevarelsesforanstaltninger over overførsel af viden til lettere adgang til de nationale og internationale markeder via e-handel.

Den endelige rapport om undersøgelsen findes på internetadressen http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/craft/craft-studies/methodology-craftstatistics.htm

Kommissionen fortsætter sine overvejelser om dette emne og har til hensigt at indlede forberedelserne til en evaluering af, om der kan indføres et fællesskabsinstrument for forbedring og fremme af de produkter, der typisk fremstilles af små europæiske virksomheder, herunder håndværksprodukter, men ikke landbrugsprodukter.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/48

(2004/C 65 E/047)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0846/03

af María Herranz García (PPE-DE) til Kommissionen

(18. marts 2003)

Om: Kvalitetsfremme

I henhold til Kommissionens forslag om en reform af den fælles landbrugspolitik skal forordning (EF) 2826/2000 (1) om oplysningskampagner og salgsfremstød på det indre marked ophæves i 2005 på et tidspunkt, hvor de projekter, som finansieres over forordningen knap nok er blevet iværksat. Kommissionen ønsker at erstatte forordningen, hvis sigte er om finansiering af generelle kampagner, af en ny foranstaltning i kapitlet om udvikling af landdistrikter til fremme af kvalitetsmærker ud fra argumentet om, at dobbeltfinansiering skal undgås.

Bortset fra, at den af Kommissionen fremførte begrundelse ikke er underbygget, idet formålene med de to initiativer er fuldstændig forskellige og endog kan hævdes at være indbyrdes modstridende, kan den så gøre rede for, hvorfor den har fremskyndet en afgørelse, som skal træffes af De Femten om reformen, så de midler, der er afsat til forordning (EF) 2826/2000 allerede skal nedsættes i 2003? Ifølge de argumenter, der er fremført af Kommissionens tjenestegrene, skyldes nedskæringen af denne budgetpost, at mange af de i 2002 indgivne projekter var af dårlig kvalitet. Mener Kommissionen, at dette er den mest hensigtsmæssige fremgangsmåde for motivering og uddannelse af de erhvervsdrivende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. april 2003)

Det er rigtigt, at det i august 2002 blev besluttet at gennemføre en første række programmer om salgsfremstød for og oplysning om landbrugsprodukter efter Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 af 19. december 2000 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked. Det er også grunden til, at der af de budgetbevillinger på 50,3 mio. EUR, der blev afsat til salgsfremstød på EU's indre marked, kun blev anvendt 15 448 000 EUR (regnskabsåret 2002). For 2003 er der afsat budgetbevillinger på 46,5 mio. EUR (budgetlinje B1-3800 og B1-3810), og prognoserne for udnyttelsen viser bedre resultater i år.

Kommissionen kan bekræfte, at det lave forbrug af budgetbevillinger delvis skyldes de fremlagte forslags kvalitet. Af de modtagne 120 forslag kunne kun 40 forslag fra erhvervsorganisationer i 14 medlemsstater accepteres som værende i overensstemmelse med forordningen og retningslinjerne for salgsfremmende programmer.

Med hensyn til udskiftningen af forordning (EF) nr. 2826/2000 med en ny foranstaltning under forslaget om landdistrikternes udvikling som led i reformen af den fælles landbrugspolitik er det værd at nævne, at Kommissionen på grundlag af de hidtidige drøftelser af forslaget i Parlamentet og Rådet overvejer mulighederne for at anvende begge ordninger sideløbende, idet enhver risiko for overlapning af bestemmelserne udelukkes.

(1) EFT L 328 af 23.12.2000, s. 2.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/103

(2004/C 33 E/103)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1279/03

af Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) til Kommissionen

(4. april 2003)

Om: Mangel på lægehjælp til baskiske politiske fanger

Mangel på lægehjælp til baskiske politiske fanger er et bevis på, at love ikke gennemføres ens over hele Spanien.

Bautista Barandella-sagen er et af de mest åbenlyse eksempler herpå. Denne 38-årige mand fra Navarra har siddet i fængsel i over 12 år. I 2000 fik han stillet diagnosen ulcerøs proktitis, men han blev først indlagt på hospitalet i marts 2002. Siden da har han 13 gange fået bortopereret dele af sin tyktarm og endetarm. Hver gang er han blevet overført fra hospitalet til fængslet for tidligt. Der blev på grund af Barandellas situation indgivet en anmodning til kriminalretten i Zaragoza om løsladelse af Barandella i henhold til den spanske straffelovs artikel 92 på grund af hans lidelser og uhelbredelige sygdom. Denne anmodning fremsattes adskillige gange, men blev afvist til trods for supplerende rapporter fra forskellige læger og hospitaler, der anser det for absolut nødvendigt at Barandella løslades.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt den af humanitære hensyn vil tage for at afhjælpe denne situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(11. juni 2003)

Spørgsmål vedrørende frigivelsen af fængslede personer af helbredsmæssige grunde henhører under medlemsstaternes kompetence.

Som følge heraf er Kommissionen ikke i stand til at gribe ind i sådanne sager med udgangspunkt i fællesskabsretten.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/92

(2004/C 33 E/088)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1032/03

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Via Baltica-motorvejen

Som led i Polens nationale udviklingsplan, der blev indgivet til Kommissionen i januar, udgør Via Baltica-motorvejen første del af den planlagte transportkorridor i hele Europa og vil kræve samfinansiering med Den Europæiske Union. Vejforslagene udgør en trussel mod et område af miljømæssig betydning — Biebrza-vådområderne — såvel som to enestående meget gamle skove. Som Polens største nationalpark og hjemsted for ulve, elge og mange truede fuglearter er Biebrza-vådområderne af en sådan bevaringsværdi, at de opfylder kriteriet for beskyttelse i henhold til direktiverne om beskyttelse af vilde fugle og bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, når Polen bliver medlem af EU. Forslagene er i strid med både EU- og polsk miljølovgivning og kan udgøre en alvorlig trussel mod den vilde fauna i Polen.

På baggrund heraf agter Kommissionen da at finansiere vejbygningen og, i bekræftende fald, vil den sikre, at projektet er fuldt foreneligt med EU's miljødirektiver, og at alle EU-midler anvendes i overensstemmelse med gældende fællesskabsret på miljøområdet?

Agter Kommissionen endvidere at undersøge og støtte alternativer til Polens transportproblem?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/70

(2004/C 65 E/080)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1224/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om: Frosinone Kommunes udnyttelse af midler til aktiviteter for at fremme en bæredygtig byudvikling i EU

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af de midler, der var stillet til rådighed af EU.

Det fremgår af denne opgørelse, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation, for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Frosinone Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at fremme en bæredygtig udvikling af bymiljøet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. har Frosinone Kommune forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra EUGFL?

2. har Frosinone Kommune fået bevilget støtte til disse projekter?
For perioden 2002-2008 (EUSR III) skal der gennemføres et program på folkesundhedsområdet, som skal samfinansieres under det operationelle program »Sundhed og forsorg« under EUSR III. Det indeholder aktiviteter inden for forebyggelse, vaccination, uddannelse og sundhed. En mobil lægeenhed har allerede besøgt tyve sigøjnerlejre. Inden periodens udløb vil den have besøgt alle de pågældende bosættelser. Enheden foretager forebyggende undersøgelser (blodprøver, røntgenundersøgelser af brystkassen, undersøgelse for livmoderhalskræft, osv.).

I visse kommuner er der med national økonomisk støtte iværksat et program, der skal skabe faste boliger. Der er planer om at oprette 50 samfundsmedicinske centre. Disse centre skal samfinansieres af de tilsvarende regionale programmer under EUSR III.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/182

(2004/C 65 E/199)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2626/03

af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(2. september 2003)

Om: Anmodning om revision af byudviklingsplanen for Lhasa

Den komité, der overvåger gennemførelsen af Unesco's konvention om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv, har indtrængende anmodet de kinesiske myndigheder om at revidere deres byudviklingsplan for Lhasa, Tibets hovedby. Beslutningen blev truffet under Unesco's Verdensarvskomités 27. forsamling, som fandt sted i Paris den 30. juni — 5. juli 2003. Komitéen fremførte en række anbefalinger til de kinesiske myndigheder »med henblik på at mindske den negative indvirkning, som byudviklingen har på værdien af den verdensarv, som bygningerne repræsenterer«, og den anmodede om, at der iværksættes en national politik til fredning af alle de tilbageværende historiske traditionelle bygningsværker i Lhasa. I 2002 lod de kinesiske myndigheder historiske tibetanske huse i Lhasa nedrive(www.savetibet.org/News), hvilket vakte alvorlig bekymring om de kinesiske myndigheders vilje til at opfylde deres forpligtelser i henhold til Unesco's konvention. Komitéen har ligeledes opfordret til, at nedrivningerne standses, »især i Shöl-området«. Kort efter, henholdsvis i oktober 2002 og april 2003, sendte Unesco og Icomos (Det Internationale Råd for Historiske Bygninger og Områder) eksperter til Lhasa.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller påtænker den at træffe for at sikre, at de kinesiske myndigheder opfylder deres forpligtelser og følger Unesco's anmodninger? Har Kommissionen til hensigt at indstille finansieringen af projekter i Tibet, hvis de kinesiske myndigheder fortsat ikke imødekommer det internationale samfunds anmodninger om fredning og bevarelse af tibetanernes arv og kultur?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(3. oktober 2003)

Beskyttelsen af mindretal og især bevarelsen af deres kulturelle identitet figurerer blandt de emner, EU regelmæssigt tager op i den bilaterale dialog med Kina om menneskerettighederne. EU vil fortsat understrege sit synspunkt over for de kinesiske myndigheder inden for rammerne af denne dialog.

Kommissionen har hidtil sørget for, at de samarbejdsprogrammer, der er iværksat i den autonome region Tibet, først og fremmest gavner de lokale befolkningsgrupper af tibetansk oprindelse, som i øvrigt ønsker at sikre EU's tilstedeværelse i regionen. EU er under disse omstændigheder af den opfattelse, at enhver eventuel afbrydelse af disse programmer vil have negative konsekvenser for de lokale befolkningsgrupper.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/68

(2004/C 65 E/076)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1220/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om: Prato Kommunes udnyttelse af midler til aktiviteter for at fremme en bæredygtig byudvikling i EU

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af de midler, der var stillet til rådighed af EU.

Det fremgår af denne opgørelse, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation, for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Prato Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at fremme en bæredygtig udvikling af bymiljøet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. har Prato Kommune forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra EUGFL?

2. har Prato Kommune fået bevilget støtte til disse projekter?