ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1280/96 af Salvador Jové Peres (GUE/NGL) og Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Import af vin fra tredjelande

Det faelles marked for vin har paa det seneste vaeret lammet, navnlig i visse omraader. Importen af vin fra tredjelande, isaer fra Argentina, er imidlertid stigende.

Denne import kan skabe en meget vanskelig situation i forbindelse med den kommende hoest.

Hvordan agter Kommissionen at kontrollere denne import?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1280/96, E-1324/96 og E-1328/96 (18. juni 1996)

Kommissionen har ogsaa konstateret, at importen af vin fra tredjelande, navnlig fra Argentina til Spanien, er steget betydeligt i loebet af det seneste produktionsaar.

Den har via pressen faaet kendskab til rygter, ifoelge hvilke der skulle vaere begaaet visse uregelmaessigheder i denne forbindelse. Der skal mindes om, at importkontrol henhoerer under medlemsstaternes kompetence. I denne forbindelse har Kommissionen ved flere lejligheder mindet medlemsstaterne om noedvendigheden af, at de nationale kontrolorganer overvaager importen noeje.

Skoent Kommissionen ikke hidtil har modtaget nogen officielle klager over svigagtig import, har den taget kontakt med de nationale kontrolorganer for mere specielt at henlede deres opmaerksomhed paa saadan import og anvendelsen heraf i senere handelsled. Desuden er de blevet paalagt at gennemfoere en undersoegelse af denne import, og resultaterne heraf afventes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1607/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Kommissionens stoette til og hoering af det europaeiske forum for handicappede

Kan Kommissionen goere detaljeret rede for, hvilke skridt den har taget for at stoette og raadgive samt sikre hoering af det nyligt oprettede, uafhaengige europaeiske forum for handicappede?

Hvor mange moeder agter den at arrangere mellem dette forum og medlemsstaternes repraesentanter sammenlignet med de tre, der afholdes paa nuvaerende tidspunkt, og hvilken form vil moederne faa?

Hvorledes vil Kommissionen sikre, at alle generaldirektorater paa forhaand hoerer forummet om relevante lovgivningsmaessige forslag?

Svar givet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (17. september 1996)

Som det blev konstateret i den meddelelse om lige muligheder for handicappede ((KOM(96) 406 endelig udg. )), som Kommissionen vedtog for nylig, er den tilfreds med etableringen for kort tid siden af Det Europaeiske Handicapforum, som bringer handicaporganisationer fra alle medlemsstaterne sammen for at repraesentere det store flertal af de handicappedes interesser i Faellesskabet. Dets vedtaegter er blevet undertegnet af europaeiske ikke-statslige organisationer og af de nationale raad, der i oejeblikket deltager i Helios II. Det nye forum vil faa lejlighed til at arbejde i taet samarbejde med de europaeiske institutioner paa et proaktivt grundlag. Kommissionen for sit vedkommende forpligter sig til at samarbejde aktivt og moedes regelmaessigt med Det Europaeiske Handicapforum med henblik paa at konsolidere det samarbejde, der er blevet opbygget med en lang raekke ikke-statslige organisationer i de seneste aar.

For at lette denne dialog, der blev paabegyndt i forbindelse med Helios II-programmet, foreslaar Kommissionen, at der afholdes et faellesmoede mindst én gang om aaret med Det Europaeiske Handicapforum og styringsgruppen paa hoejt plan af medlemsstaternes repraesentanter i handicapspoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1710/96 af Monica Baldi (UPE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Italiens gennemfoerelse af direktiv 91/414/EOEF

Vil Kommissionen under henvisning til

- at Raadets direktiv 91/414/EOEF ((EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1. )) af 15. juli 1991 udstedtes for at loese problemerne med kontrol med anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler paa unionsplan,

- at det i direktivet fastsaettes, at intet plantebeskyttelsesmiddel kan markedsfoeres eller anvendes, medmindre det er godkendt af den paagaeldende medlemsstat,

- at direktivet ikke indeholder krav om indgivelse af oplysninger vedroerende anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler paa hertil bestemte skemaer eller registre,

- at Italien, selv om det den 17. marts 1994 udstedte direktiv nr. 194 om gennemfoerelsen af direktiv 91/414/EOEF om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler, ikke har gennemfoert dette direktiv fuldt ud, da det endnu ikke har vedtaget formaalsbestemte nationale planer til vurdering af og kontrol med de sundheds- eller miljoemaessige foelger af anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler -

oplyse,

1. om ikke den finder, at de anderledes bestemmelser, der foelges i Italien, og som er indeholdt i ministerielt dekret nr. 217 af 25. januar 1991 og i praesidentielt dekret nr. 236 af 24. maj 1988, hvorefter anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler er underkastet meddelelses- og registreringspligt, idet manglende opfyldelse af denne pligt er forbundet med retligt godkendte straffeforanstaltninger, er uforenelige med naevnte faellesskabsbestemmelser?

2. om ikke den italienske bestemmelse om udfyldelsen af skemaer med henblik paa afgivelse af oplysninger om og registrering af opmagasinerede plantebeskyttelsesmidler fordrejer konkurrencevilkaarene og samhandelen mellem staterne i et omfang, der strider mod den faelles interesse?

3. om de retlige og administrative myndigheders undladelse af at gennemfoere naevnte bestemmelser, som er udstedt i strid med faellesskabsbestemmelserne om anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, er lovlig ifoelge Domstolens retspraksis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. juli 1996)

Kommissionen har fra de italienske myndigheder modtaget notifikationen vedroerende de foranstaltninger, der er truffet til gennemfoerelse af direktiv 91/414/EOEF. Den vil gennemgaa disse bestemmelser i alle detaljer i lyset af de rejste spoergsmaal og informere det aerede medlem om resultatet af denne gennemgang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1969/96 af Wolfgang Nussbaumer (NI) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Helms-Burton-loven

Hvilke foranstaltninger paataenker Kommissionen, hvis situationen fastlaases yderligere, at traeffe mod USA's eksterritoriallovgivning vedroerende Cuba, Iran og Libyen for at beskytte europaeiske virksomheder, og hvilke konkrete gengaeldelsesforanstaltninger kan EU traeffe?

Paataenker Kommissionen at stoette virksomheder, der rammes af denne lovgivning, finansielt med henblik paa at reducere tabene?

Hvilke konsekvenser har situationen for udviklingen af den netop paabegyndte »Transatlantic Business Dialogue« (TABD)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (6. september 1996)

Kommissionen har anmodet Verdenshandelsorganisationen (WTO) om konsultationer med USA under den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) og den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) artikel XXIII. Der er blevet afholdt to konsultationsrunder den 4. juni og den 2. juli. Kommissionen er i oejeblikket ved at gennemgaa resultaterne med medlemsstaterne med henblik paa at afgoere, om Faellesskabet nu formelt skal anmode om et WTO-panel.

Raadet (generelle anliggender) den 15. juli indkredsede en raekke foranstaltninger, der kunne anvendes til at forsvare Den Europaeiske Unions interesser. En af disse var »Den Europaeiske Unions anvendelse/indfoerelse af lovbestemmelser for at neutralisere de ekstraterritoriale virkninger af De Forenede Staters lovgivning«. Kommissionen har netop vedtaget et forslag til en raadsforordning med henblik herpaa, som nu oversendes til Raadet og Parlamentet (til underretning).

Kommissionen kan ikke godtgoere europaeiske virksomheder de tab, de maatte udsaettes for som foelge af ekstraterritoriale foranstaltninger om sekundaer boykot af tredjelande.

Deltagerne i »Transatlantic Business Dialogue« har klart givet udtryk for deres modstand mod ekstraterritorial lovgivning, saasom den cubanske akt for frihed og demokratisk solidaritet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1510/96 af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: OEkosystemet i det lipariske oehav

Instituttet for Veterinaeranatomi og -patologi ved universitetet i Messina har i forbindelse med normale proeveudtagninger fundet spor af forurenende kemiske stoffer i farvandene i det lipariske oehav, navnlig i farvandet ud for Rinella-distriktet i kommunen Leni paa oeen Salina og i Acquacalda-distriktet paa Lipari.

Faenomenets alvorlige karakter ses af opdagelsen af, at mange fiskearter, herunder f.eks. sorthale, multe og ravfisk, har faaet alvorlige misdannelser saasom atrofierede halefinner og oejne og omfattende skaeltab.

Kan Kommissionen foretage en undersoegelse, der kan opklare, hvor de forurenende kemiske stoffer i oekosystemet i det lipariske oehav stammer fra?

Vil den ligeledes straks udstede et direktiv, der tager sigte paa at beskytte havene og faellesskabskysterne i Middelhavsomraadet, isaer miljoeet i det lipariske oehav?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. juli 1996)

Kommissionen er meget bekymret over oplysningerne om forureningen af farvandene omkring De AEoliske (Lipariske) OEer, men maa bemaerke, at enhver undersoegelse af sagen eller afhjaelpning af problemerne udelukkende er de ansvarlige italienske myndigheders kompe-tenceomraade. Uden yderligere oplysninger er

Kommissionen ikke i stand til at fastslaa med sikkerhed, hvorvidt der foreligger et problem, hvad dette i givet fald kan skyldes, eller hvorvidt der er tale om nogen overtraedelse af faellesskabslovgivningen.

Kommissionen er ved at udarbejde et forslag til rammediektiv om vandressourcer, i hen-hold til hvilket der i givet fald kraeves regelmaessigt tilsyn med kystfarvandene med hen-syn til eventuelle tegn paa forurening og dennes indvirkning paa oekosystemet. I henhold til dette direktiv vil der skulle traeffes foranstaltninger til sikring af en ordentlig miljoekvalitet, ligesom der bliver tale om bindende krav om regelmaessig indberetning til det offentlige herom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1332/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Forskelsbehandling i forbindelse med udvaelgelseskriterierne ved udvaelgelsesproeverne FFC-ISPRA

I forbindelse med udvaelgelsesproeve COM/R/A 114 blev den italienske ansoeger, som opfyldte de fleste af betingelserne, hvilket ogsaa fremgik af, at hun var blandt de to eneste kandidater, der blev fundet egnede, senere udelukket uden nogen plausibel begrundelse, der kan fjerne mistanken om, at der er sket diskrimination mod en kvindelig kandidat, som ovenikoebet er af italiensk nationalitet.

Mener Kommissionen paa baggrund heraf ikke, at det er noedvendigt at revidere de udvaelgelseskriterier, som udvaelgelseskomitéen fulgte, idet de i det paagaeldende tilfaelde synes at vaere i modstrid med det hoejt besungne maal om »lige muligheder for maend og kvinder«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (11. juli 1996)

Tjenestemaend og midlertidigt ansatte rekrutteres, i overensstemmelse med Kommissionens regler paa omraadet, paa grundlag af generelle udvaelgelsesproever eller udvaelgelse af midlertidigt ansatte paa forskningsomraadet. Paa basis heraf opstilles der reservelister.

I medfoer af vedtaegten boer denne reserveliste saa vidt muligt omfatte mindst dobbelt saa mange kandidater som antallet af stillinger, der skal besaettes. Vindere af en udvaelgelsesproeve har derfor ikke sikkerhed for, men kun mulighed for at faa tilbudt en stilling af Kommissionen.

Kommissionen kan tilbyde enhver, der er optaget paa en reserveliste, en ansaettelseskontrakt i reservelistens gyldighedsperiode, forudsat at den paagaeldende persons uddannelse og erfaringer opfylder kravene. Hver gang en stilling bliver ledig, foretages der en sammenlignende undersoegelse af dossierene for alle de kandidater, hvis erfaringer og faerdigheder bedst opfylder betingelserne for den paagaeldende stilling.

Hvad angaar udvaelgelse KOM/R/A/114 af videnskabelige medarbejdere med speciale inden for straalingsbeskyttelse, omfattede reservelisten navnene paa seks kandidater, hvoraf to kvinder. Til besaettelse af en ledig stilling i Det Faelles Forskningscenter i Ispra blev dossierene for de seks kandidater fra KOM/R/A/114 gennemgaaet, efter at kravene til den paagaeldende stilling var klarlagt, og de kandidater, hvis profil var bedst i overensstemmelse med behovene, blev indkaldt til samtale med henblik paa ansaettelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1476/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Antallet af terrorister og narkotikahandlere, der er paagrebet ved EU's indre graenser

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange terrorister og narkotikahandlere der inden for de seneste fem aar er blevet paagrebet ved EU's indre graenser, fordelt paa de enkelte lande og de enkelte aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (15. juli 1996)

Kommissionen indsamler ikke de oplysninger, som skal til for at give et detaljeret svar paa det aerede medlems spoergsmaal, og den har heller ikke adgang til saadanne, lige saa lidt som den raader over oplysninger om arrestationer af terrorister ved de indre graenser.

Hvad narkotika angaar, indsamler og offentliggoer Europol's narkotikaenhed detaljeret talmateriale om beslaglaeggelser i hver medllemsstat og i Faellesskabet som helhed samt over udviklingen i de sidste fem aar. Ifoelge den generelle statusrapport om narkotikaproduktion og -handel, som blev offentliggjort i september 1995, blev der i 1994 beslaglagt 5 907 kg heroin (mod 4 693 kg i 1993), 28 968 kg kokain (mod 16 884 i 1993), og 733 380 kg cannabis (mod 517 062 kg i 1993). Den naeste generelle statusrapport, der i oejeblikket er under udarbejdelse, forventes at foreligge til efteraaret.

Disse tal siger dog intet om, hvilke beslaglaeggelser eller arrestationer der blev foretaget ved de indre graenser. Saadanne oplysninger ville dog ifoelge Kommissionen ikke vaere saerlig relevante, eftersom stedet for en arrestation afhaenger af mange forskellige faktorer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1286/96 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Europa-Parlamentets betaenkning om oplagring, transport og oparbejdning af brugt atombraendsel (juli 1993)

Under moedeperioden i juli 1993 vedtog Parlamentet en betaenkning af Llewellyn Smith om miljoeaspekter og offentlige sundhedsaspekter i forbindelse med oplagring, transport og oparbejdning af brugt atombraendsel (A3-0220/93 ((EFT C 255 af 20.9.1993, s. 255. ))). Betaenkningen indeholdt en liste med 20 henstillinger, i nogle af hvilke Kommissionen opfordredes til at raadfoere sig med de behoerige fagforeninger, lokale myndigheder og ikke-statslige organisationer med henblik paa henstillingernes gennemfoerelse.

David Blackman, tjenestemand i det britiske Transportministerium og medlem af Kommissionens Staaende Arbejdsgruppe om Transport af Radioaktive Materialer, indroemmede paa en konference i London den 25. april 1996, at Kommissionen endnu ikke har gennemfoert ovennaevnte henstillinger og ikke raadfoert sig med de relevante ikke-statslige organisationer saasom Greenpeace International eller OEko-Institut, fordi »de ikke modtager stoette fra medlemsstatsregeringer« (udskrift).

Vil Kommissionen oplyse, hvorfor den ikke har fulgt henstillingerne i Smith-betaenkningen, og love, at den nu vil tage skridt til at raadfoere sig med de ikke-statslige miljoeorganisationer for at faa fastlagt en strategi, saaledes at dens Staaende Arbejdsgruppe om Transport af Radioaktivt Materiale faar mulighed for at indgaa forskningskontrakter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (17. juli 1996)

Kommissionen gaar kraftigt ind for at oplyse offentligheden i bredeste forstand om de forskellige aspekter af kernekraft. Der er ingen grund til, at kun et udvalgt publikum skulle priviligeres som anbefalet af Smith-rapporten.

Med hensyn til radioaktivt affald fortsaetter Kommissionen med at oplyse offentligheden som kraevet i Raadets resolution af 15. juni 1992 ((EFT C 158 af 26.6.1992. )) om Faellesskabets handlingsplan paa omraadet radioaktivt affald og Raadets resolution af 19. december 1994 ((EFT C 379 af 31.12.1994. )) om forvaltning af radioaktivt affald. I denne forbindelse boer det bemaerkes, at den fjerde rapport, som i detaljer beskriver situationen med hensyn til forvaltning af radioaktivt affald i Faellesskabet, nu er under udarbejdelse. Den forventes offentliggjort inden for de naeste tolv maaneder.

En effektiv forvaltning af radioaktivt affald henhoerer under de paagaeldende medlemsstaters ansvarsomraade. Hvis der skal afholdes hoeringer paa dette omraade, er det op til medlemsstaterne at planlaegge dem.

For nylig er der offentliggjort en offentlig indkaldelse af forslag paa omraadet transport af radioaktivt materiale ((EFT C 136 af 8.5.1996. )). Forslagene vil blive udvalgt af Kommissionens staaende arbejdsgruppe for sikker transport af radioaktivt materiale efter den opstillede procedure.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1513/96 af Guido PODESTÀ til Rådet. Grænsekontrol



EF-Tidende nr. C 356 af 25/11/1996 s. 0049



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1513/96 af Guido Podestà (UPE) til Raadet (25. juni 1996) Om: Graensekontrol Kan Raadet begrunde eksistensen af hyppige koeer bestaaende af hundredvis af biler ved den fransk-belgiske motorvejsgraense i retning mod Belgien, der skyldes de franske myndigheders kontrol, i betragtning af, at begge lande har undertegnet Schengen-aftalen, og der saaledes ikke laengere burde vaere systematisk graensekontrol mellem de to lande? Svar (14. oktober 1996) Raadet har ikke noget grundlag for at besvare det aerede parlamentsmedlems spoergsmaal, da Schengen-aftalen er et instrument, der er indgaaet mellem visse medlemsstater uden for Raadets rammer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2176/96 af Christine CRAWLEY til Kommissionen. Pasprojekt for personer over 60 år



EF-Tidende nr. C 356 af 25/11/1996 s. 0122



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2176/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (2. august 1996) Om: Pasprojekt for personer over 60 aar Kommissionen bedes oplyse om europas-projektet, som 5 medlemsstater agter at deltage i. Hvad agter Kommissionen at goere for at sikre, at projektets resultater udnyttes til at indfoere et EU-pas for personer over 60 aar? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. september 1996) Kommissionen samfinansierer det Europas-projekt, som det aerede medlem henviser til. Projektet tager sigte paa at udvikle modeller, som medlemsstaterne kan tilpasse for at tage hensyn til deres egne saerlige forhold. Dette kunne eventuelt foere frem til et faelles grundlag for gensidige fordele og anerkendelse indenfor Faellesskabet. Resultaterne af en gennemfoerlighedsundersoegelse skulle kunne foreligge midt i 1997. Kommissionen agter at tage spoergsmaalet op paa grundlag af rapporten om denne undersoegelse. Formaalet er at identificere konkrete foranstaltninger, som kan anvendes til at goere fremskridt i forhold til Kommissionens henstilling af 10. maj 1989. Denne henstilling, som ingen medlemsstat har implementeret indtil nu, opfordrede til indfoerelse af et faelles kort for personer over 60 aar, som kunne goere aeldres rettigheder synlige, isaer naar de rejser uden for deres egen medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1502/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Obligatorisk anvendelse af saakaldt oxygeneret benzin i Den Europaeiske Union

Nu da blyfri benzin allerede anvendes i Den Europaeiske Union, begynder den saakaldte oxygenerede benzin at dukke op. Denne form for benzin har allerede vaeret obligatorisk i 39 omraader i USA siden 1992. Inden for Den Europaeiske Union anvendes den i Finland, og den svenske regering gaar ogsaa ind for den. I den franske lov om luftens kvalitet anbefales brug af denne benzin.

Da det drejer sig om en form for benzin med stoerre iltindhold end almindelig benzin, og da den giver en vaesentlig reduktion af kulilteforureningen - op til 25% - er det indlysende, at det er mere end tilraadeligt at indfoere denne benzin i Unionen.

Kommissionen bedes oplyse, hvad dens holdning til denne benzin er, og om den mener, at anvendelse af den oxygenerede benzin boer indfoeres enten paa frivillig basis eller i givet fald goeres obligatorisk for at yde et saerligt bidrag til at goere luften i vore forurenede byer renere.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (1. august 1996)

De problemer, det aerede medlem omtaler, er for nylig behandlet i en meddelelse fra Kommissionen ((KOM(96)248. )). Kommissionen vedtog saaledes den 18. juni 1996 en strategi til nedbringelse af emissionerne fra vejtransportsektoren. Sigtet hermed er at bringe emissionerne i overensstemmelse med strenge luftkvalitetsnormer for en raekke forureningsstoffer, som f.eks. kulilte, benzen, nitrogenoxid, partikler og troposfaerisk ozon.

Strategien, der sigter mod at reducere emissionerne fra vejtransportsektoren med 60-70% i 2010 i forhold til den nuvaerende situation, er ledsaget af to direktivforslag. Det foerste gaar ud paa at skaerpe emissionsnormerne for personbiler, mens det andet fastsaetter kvalitetsnormer for benzin og dieselolie. I det sidstnaevnte forslag optraeder oxygenater paa linje med andre parametre for blyfri benzin, der er blevet undersoegt som led i auto/olie-programmet. Kommissionen foreslaar, at maksimumsindholdet fastsaettes til 2,3 vaegtprocent, da en stoerre procentdel af oxygenerede produkter i benzin kan oege indholdet af andre forureningsstoffer, saasom NOx og aldehyder. Dette er i oevrigt aarsagen til, at det som foelge af de vedtagne luftkvalitetsmaalsaetninger ikke var hensigtsmaessigt at tillade et stoerre indhold af disse stoffer. Den vaerdi, der er foreslaaet af Kommissionen, ligger paa linje med de vaerdier, der er fastsat i Californien og Sverige.

Kommissionen er i oevrigt i faerd med at forberede andre direktivforslag i koelvandet paa auto/olie-programmet. De vedroerer emissionsnormer for lette erhvervskoeretoejer og tunge lastvogne samt bestemmelser om aarlige og halvaarlige bilsyn og vedligeholdelsesinspektioner.