ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0617/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (13. marts 1996)

Om: Indlandsskibsfart

Med forordning EOEF nr. 1101/89 ((EFT L 116 af 28.4.1989, s. 25. )) indfoerte Raadet en ordning om strukturel sanering inden for indlandsskibsfarten, der isaer havde til formaal at reducere flaadernes overkapacitet ved hjaelp af ophugningsforanstaltninger, der var koordineret paa faellesskabsplan. Med henblik herpaa har de beroerte medlemsstater forpligtet sig til fra deres nationale budgetter at stille de noedvendige finansielle midler til raadighed for ophugningsfondene, saaledes at der kunne gives en ophugningspraemie til de redere, der i henhold til forordning EOEF nr. 3039/94 ((EFT L 322 af 15.12.1994, s. 11. )) havde indgivet ansoegning inden den 30. juni 1994.

Paa grund af den vanskelige oekonomiske situation i sektoren blev der ogsaa efter udloebet af denne frist indgivet ansoegninger om ophugningspraemier til de nationale ophugningsfonde. Derfor besluttede budgetmyndigheden at opfoere et beloeb paa 5 mio ecu paa faellesskabsbudgettet for 1995.

Dersom Kommissionen bifalder de vedtagne foranstaltninger, anser den det da for hensigtsmaessigt at aendre karakteren og omfanget af saneringsforanstaltningerne, der hidtil hovedsagelig er blevet finansieret af indlandsskibsfarten selv.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (6. maj 1996)

Raadet har givet sin tilslutning til de vaesentligste elementer i forslaget om at styrke det allerede eksisterende ophugningsprogram med henblik paa at nedskaere kapaciteten med 15 % af den samlede tonnage ved hjaelp af en faelles ophugningsaktion, som straekker sig over en treaarsperiode fra 1996 til 1998. Programmet finansieres i faellesskab af de paagaeldende medlemsstater og branchen samt et bidrag fra faellesskabsbudgettet.

Dog har Raadet besluttet, at medfinansieringen af ophugningsforanstaltningen fra Faellesskabets side begraenses til aaret 1996, saa de direkte beroerte medlemsstater i 1997 og 1998 selv bliver noedt til at stille yderligere finansielle midler til raadighed, afhaengig af antallet af deres skibe.

Den 11. marts 1996 naaede Raadet til politisk enighed om en 'pakkeloesning' med hensyn til at liberalisere transportmarkedet for de indre vandveje, sammen med ledsageforanstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0520/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: HELIOS-programmet

Hvilke aktioner paataenker Kommissionen for at sikre viderefoerelsen af europaeiske ikke-statslige organisationer for handicappede, hvis stoetten til saadanne organisationer bortfalder i tilfaelde af Raadets blokering af et nyt HELIOS-program i slutningen af 1996?

Mener Kommissionen ikke, at saadanne organisationer spiller en uvurderlig rolle i dialogen mellem Den Europaeiske Union og handicappede europaeiske borgere, og vil den overveje indfoerelse af en noedordning i form af stoette i en overgangsperiode, hvis en saadan situation skulle opstaa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. april 1996)

Midtvejsevalueringen af Helios II-programmet ((Doc. KOM(96)0008 endelig udgave. )), som blev vedtaget af Kommissionen den 23. januar 1996, saetter fokus paa betydningen af samarbejdet mellem handicaporganisationer. Den europaeiske mervaerdi, der foelger af en saadan dialog og et saadant samarbejde er anerkendt i vide kredse.

Kommissionen deltager aktivt i overvejelserne om opfoelgningen af Helios II-programmet, som udloeber i december 1996. Kommissionen oensker under alle omstaendigheder at foreslaa passende initiativer til at fremme lige muligheder for handicappede. Efter Kommissionens opfattelse skulle dette omfatte stoette til samarbejde med handicaporganisationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0321/96 af Salvador Garriga Polledo (PPE) til Raadet (27. februar 1996)

Om: Raadet (oekonomi og finans) den 19. juni 1995

I konklusionerne fra Raadet (oekonomi og finans) den 19. juni 1995 om bekaempelse af spild og daarlig forvaltning af faellesskabsmidlerne (11932/95) optraeder et led med foelgende ordlyd:

»noedvendige foranstaltninger med henblik paa at opnaa, at medlemsstaternes kontroller og sanktioner foerer til et ensartet beskyttelsesniveau for Faellesskabernes finansielle interesser paa hele Faellesskabets omraade« (led under punkt 1 »I medlemsstaterne«).

Kan Raadet oplyse, om dette ensartede beskyttelsesniveau for Faellesskabernes finansielle interesser faktisk indeholder en karakteristik af svig paa faellesskabsplan i de 15 medlemsstater?

Samlet svar (13. juni 1996)

1. Raadet vil gerne understrege, at det, som det minder om i de ledsgende bemaerkninger til henstillingen om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemfoerelsen af 1994-budgettet gerne ser, at medlemsstaterne faar mulighed for i forbindelse med Revisionsrettens aarsberetninger at fremkomme med reaktioner paa Rettens bemaerkninger. Ud fra et oenske om at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne og de europaeiske institutioner og specielt med Revisionsretten er det af afgoerende betydning, at administationerne faar denne mulighed for at svare paa det rette tidspunkt; Raadet er i den forbindelse af den opfattelse, at konkrete og snaevre kontakter kun kan forbedre virkningen af kontrollen og opfoelgningen heraf.

Raadets holdning til de bemaerkninger, som Revisionsretten har fremsat i sin aarsberetning og i saerberetningerne, er der redegjort for i detaljer i de ledsagende bemaerkninger til ovennaevnte henstilling, som blev vedtaget den 11. marts 1996. Det aerede parlamentsmedlem kan heri goere sig bekendt med Raadets bemaerkninger til alle EF-budgettets udgiftsomraader og til de kontrolsystemer, hvert af disse udgiftsomraader er underlagt. Generelt stoetter Raadet Revisionsrettens anbefalinger og opfordrer Kommissionen til at efterkomme disse for at sikre, at Faellesskabets udgifter afholdes i overensstemmelse med Den Europaeiske Unions interesser.

2. For saa vidt angaar samarbejdet mellem medlemsstaternes revisionsretter og Den Europaeiske Revisionsret anbefaler Raadet i sin »retsakt af 26. juli 1995« ((EFT C 316 af 27. november 1995, s.48. )), at medlemsstaterne i overensstemmelse med deres forfatningsmaessige bestemmelser vedtager konventionen om beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser. I denne konventions artikel 2 hedder det, at hver medlemsstat traeffer de noedvendige foranstaltninger for at sikre, at enhver handling, der betragtes som svig, der skader De Europaeiske Faellesskabers interesser, samt medvirken, anstiftelse eller forsoeg i forbindelse med en saadan handling, kan straffes med strafferetlige sanktioner, der er effektive, staar i et rimeligt forhold til overtraedelsen og har en afskraekkende virkning, herunder, i hvert fald i grove tilfaelde af svig, frihedsstraf, der kan medfoere udlevering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0618/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Raadet (19. marts 1996)

Om: Bygning af moedesalen i Strasbourg

Et fransk dagblad offentliggjorde i december et uddrag af Revisionsrettens beretning, som efter sigende skulle have vaeret fortrolig. Revisionsretten udtaler, at finanskontrolloererne havde fraraadet at underskrive det kontraktudkast, som SERS (den virksomhed, der for regionen Strasbourg forestaar byggeriet) havde forelagt. I kontrakten naevntes et beloeb paa 443 mio ecu, men finanskontrolloeren gjorde indsigelse imod jordens vaerdi og renterne. Han beklagede den vage karakter af de endelige omkostninger, som Parlamentet udsatte sig for, samt risici i forbindelse med valutakursen. Efter Revisionsrettens mening er kontrakten saaledes indgaaet i modstrid med visse af Faellesskabets budgetregler.

Kan Raadet oplyse, hvordan det vurderer Revisionsrettens erklaeringer, og om der rent faktisk har fundet overtraedelser sted og/eller er truffet tvivlsomme beslutninger?

Svar (25. juni 1996)

Det aerede parlamentsmedlem henvises til det svar, som Raadet gav paa skriftlig forespoergsel nr. E-2795/94 ((EFT nr. C 103 af 24.4.1995. )) til Raadet fra Yves VERWAERDE:

»Det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed henledes paa, at den indgaaende gennemgang af bemaerkningerne fra Revisionsretten kun kan foretages af Europa-Parlamentet, som de primaert vedroerer. Raadet tvivler ikke paa, at Parlamentet som den dechargegivende myndighed vil opfylde sine forpligtelser i denne sag.«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0441/96 af Carlo Secchi (PPE) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: OEkonomisk stoette til projekter vedroerende forbrugerbeskyttelse i 1996

I EF-Tidende C 19 af 23. januar 1996 blev der offentliggjort en meddelelse om bevilling af finansiel stoette til projekter vedroerende forbrugerbeskyttelse i 1996.

I meddelelsen gives der oplysninger om prioriteringer og maal for projekterne, og herudover oplyses det, at formularer og redegoerelser vedroerende indsendelse af ansoegninger kan faas ved henvendelse til Kommissionen.

Men sidste frist for indsendelse af ansoegninger er den 31. januar 1996.

1. Mener Kommissionen, at alle interesserede parter i unionslandene i det korte tidsrum mellem offentliggoerelsen af EF-Tidende (23. januar) og fristen (31. januar) er blevet orienteret tidsnok til, at de kan indsende ansoegningerne?

2. Havde Kommissionen allerede inden offentliggoerelsen paa anden maade soerget for at orientere alle eller en del af de interesserede parter og paa hvilken maade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (21. marts 1996)

For at sikre stoerst mulig gennemsigtighed i tildelingen af stoette fremsendte Kommissionen pr. fax og almindelig post den 16. november 1995 en meddelelse paa fransk og engelsk om tildeling af finansiel stoette til projekter vedroerende forbrugerbeskyttelse i 1996 til de fem faelleseuropaeiske forbrugerorganisationer EBCU, IEIC, EUROCOOP, Euro C og Coface. Kommissionen anmodede i skrivelsen de paagaeldende organisationer om at videreformidle denne meddelelse til deres medlemmer. Endvidere offentliggjorde Kommissionen meddelelsen i en artikel paa fransk, engelsk og tysk i Info-c i december 1995 samt i et nyhedsbrev ligesom teksten blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende som en meddelelse paa samtlige faellesskabssprog. Desuden skulle meddelelsen oversaettes paa et tidspunkt, hvor der er stort pres paa oversaettelsestjenesten, og det var derfor desvaerre ikke muligt at offentliggoere den i De Europaeiske Faellesskabers Tidende foer i januar 1996.

Derfor har Kommissionen besluttet at udsaette ansoegningsfristen til den 31. maj 1996, selvom der allerede i december og januar er indkommet et stort antal ansoegninger. Der vil inden laenge blive offentliggjort en ny meddelelse herom i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0067/96 af Yannos Kranidiotis (PSE) til Raadet (30. januar 1996)

Om: Tidsplanen for forelaeggelse af forslag vedroerende den graeske tekstilindustri.

Paa grundlag af de nye internationale konkurrenceforhold som foelge af GATT-aftalen og paa grundlag af aftalen af 6. marts 1995 om Toldunionen med Tyrkiet skulle Raadet og Kommissionen i loebet af 1995 forelaegge forslag om situationen for Graekenlands tekstil- og beklaedingsindustri. I svarene paa mine gentagne spoergsmaal til Raadet og Kommissionen om dette spoergsmaal, skoed den ene institution ansvaret for den forsinkede forelaeggelse af forslag over paa den anden. Uanset de afgivne loefter er aaret gaaet uden at Kommissionen har forelagt forslag vedroerende den paagaeldende sektor, hvilket er et udtryk for manglende pligtfoelelse og ansvarsbevidsthed.

Kan Raadet oplyse, om det vil opfylde den forpligtelse, det har paataget sig med hensyn til tekstil- og beklaedingsindustrien i Graekenland, og hvornaar det har til hensigt at forelaegge sine forslag?

Svar (13. juni 1996)

1. Paa samlingen den 6. marts 1995 vedtog Raadet og Kommissionen, at Kommissionen paa baggrund af det graeske memorandum om tekstiler snares sammen med den graeske regering skulle undersoege de vanskeligheder, som de nye internationale konkurrencevilkaar havde foraarsaget for tekstil- og beklaedningsindustrien i Graekenland, samt den tilpasningsinsats, som industriens virksomheder skulle goere for at styrke deres konkurrenceevne. Kommissionen havde i denne forbindelse forpligtet sig til i 1995 at fremsaette forslag i betragtning af konkurrenceforholdene i denne sektor.

2. Den 2. februar 1996 forelagde Kommissionen Raadet en meddelelse med titlen: De nye internationale handelsforhold og den europaeiske tekstilindustris modernisering - Graekenland. I denne meddelelse analyserer Kommissionen den seneste udvikling i tekstil- og beklaedningsindustrien i Graekenland og foreslaar paa grundlag af konklusionerne flere forskellige scenarier for at tage hensyn til denne industris behov for modernisering, men uden at fremsaette nye forslag paa dette stadium.

Det skal dog understreges, at Kommissionen i denne meddelelse

- erkender, at den graeske tekstilindustri konkurrencemaessigt befinder sig i en vanskelig situation, som forvaerres,

- giver tilsagn om at analysere og noeje foelge strukturudviklingen uden paa forhaand at tage stilling til, om det er noedvendigt med yderligere stoetteforanstaltninger og

- i givet fald at fremsaette relevante forslag.

3. Raadet kan for sit vedkommende forsikre det aerede parlamentsmedlem om, at det noeje vil undersoege ethvert forslag, som Kommissionen maatte forelaegge det paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1013/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Forsinket vedtagelse af normer for en OEKO-LABEL for keramiske fliser

For flere aar siden blev der taget skridt til at fastlaegge EU-normer for en oekologisk kvalitetsmaerkning (OEKO-LABEL) for keramiske fliser i lighed med den maerkning, der er indfoert for andre produkter.

Kan Kommissionen i betragtning af, at der er foretaget tilbundsgaaende undersoegelser i sagen, oplyse, hvorfor de paataenkte normer endnu ikke er vedtaget, samt hvornaar den agter at loese op for denne fastlaaste situation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (20. maj 1996)

I henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 880/92 om en EF-ordning for tildeling af et miljoemaerke ((EFT L 99 af 11.4.1992, s. 1. )) er det Kommissionen, der indleder procedurerne med henblik paa at opstille de oekologiske kriterier for tildeling af Faellesskabets saakaldte 'oeko-label' (miljoemaerke) for saerlige varegrupper, enten paa begaering af en kompetent instans eller paa Kommissionens eget initiativ. Foer en kompetent instans anmoder Kommissionen herom, konsulterer den de paagaeldende interessegrupper og underretter dernaest Kommissionen om resultaterne heraf.

En italiensk organisation ved navn ENEA har foretaget en undersoegelse af eventuelle miljoemaerkekriterier for keramiske fliser. Imidlertid har Italien endnu ikke udpeget et ansvarligt organ i medfoer af forordningens artikel 9. Derfor har Kommissionen heller ikke modtaget nogen anmodning om at indlede proceduren for opstilling af kriterier for denne produktgruppes vedkommende. Desuden har de uformelle droeftelser af denne undersoegelse vist visse vanskeligheder med hensyn til muligheden for opstilling af miljoemaerkekriterier for keramiske fliser.

Endelig er man ved at foretage en gennemgang af miljoemaerkeforordningen. Kommissionen vil tage stilling til, om der er nogen interesse i at fortsaette arbejdet med de keramiske fliser i lyset af retningslinjerne for revisionen af Faellesskabets miljoemaerke-ordning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0329/96 af Sir Jack Stewart-Clark (PPE) til Raadet (27. februar 1996)

Om: Raadets underordnede grupper vedroerende narkotika

1. Raadet anmodes om at opgive navn og stilling i medlemsstaterne paa medlemmerne af hver af nedenstaaende underordnede grupper om narkotika:

- Nationale koordinatorer paa narkotikaomraadet.

- Arbejdsgruppen vedroerende narkotika og organiseret kriminalitet (tredje soejle).

- FUSP-arbejdsgruppen vedroerende narkotika (anden soejle).

- Arbejdsgruppen vedroerende folkesundhed (foerste soejle).

- Gruppen af Narkotikaeksperter fra Medlemsstaterne, som blev oprettet af Det Europaeiske Raad i Cannes den 26. og 27. juni 1995.

- Ad hoc-narkotikagruppen, som blev oprettet af Det Europaeiske Raad i Madrid den 15. og 16. december 1995.

2. Hvordan agter Raadet at rationalisere denne situation?

Svar (11. juni 1996)

Sammensaetningen af delegationerne i de forskellige arbejdsgrupper og ekspertgrupper, som under alle omstaendigheder hyppigt aendres, henhoerer udelukkende under medlemsstaterne kompetence.

Formandsskabet vaeretager sammen med Raadets Generalsekretariat koordineringen af de forskellige gruppers arbejde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0261/96 af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen (9. februar 1996)

Om: Medlemsstaternes import af norske saelskind

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange saelskind de enkelte medlemsstater har importeret i de sidste 7 aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Y.-T. de Silguy (26. marts 1996)

Tabellerne, der bliver sendt direkte til det aerede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat, indeholder statistikker over importen af saelskind fra Norge til medlemslandene i de seneste 7 aar.

Det skal bemaerkes, at Det Forenede Kongerige siden 1. juli 1991 har anvendt en hemmeligholdelses-klausul under kode 43017090 (hele, uforarbejdede skind fra saeler eller soebjoerne).

Kommissionen kan ligeledes oplyse, at der ikke i de seneste 7 aar har vaeret eksporteret skind fra babysaeler, der er slaaet ihjel med harpun, eller fra babyklapmydser fra Norge til Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0150/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (1. februar 1996)

Om: Observationsorganer for smaa og mellemstore virksomheder (SMV)

Paa Europa-Parlamentets moede den 30. november 1995 oplyste Kommissionen, at den agtede at oprette seks nye EF-observationsorganer for SMV i seks graenseomraader.

Har Kommissionen truffet afgoerelse om, hvilke omraader disse observationsorganer skal placeres i? Hvilke kriterier vil den foelge - eller har den fulgt - ved valget af placering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (1. marts 1996)

Kommissionen har for at fremme de smaa og mellemstore virksomheder (SMV) og haandvaerksvirksomhedernes aktiviteter i graenseregioner og saaledes give disse virksomheder mulighed for bedre at kunne nyde godt af de muligheder, det indre marked tilbyder, besluttet at yde et begraenset finansielt bidrag til oprettelsen af seks raadgivningskontorer for haandvaerksvirksomheder og SMV.

Kontorerne vil vaere til raadighed for virksomheder, der opererer i graenseregionerne País Vasco / Navarra og Aquitaine (Spanien - Frankrig), Tirol og Trentino-Alto Adige (OEstrig - Italien), Baden-Wuerttemberg og Alsace (Tyskland - Frankrig), Dungannon District og County Monaghan (Det Forenede Kongerige - Irland), Nordrhein-Westfalen og Province de Liège (Tyskland - Belgien) samt mellem Korsika og Toscana (Frankrig - Italien).

Kontorerne er blevet udvalgt blandt de tilbud, Kommissionen har modtaget i forbindelse med et udbud, der er blevet offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende ((EFT C 89 af 26.3.1994. )). Kommissionen har i forbindelse med udvaelgelsen lagt vaegt paa at daekke et saa bredt geografisk omraade, som muligt, og at sikre sig, at kontorerne ville kunne fortsaette deres aktivitet ogsaa uden stoette. Da Kommissionen kun raader over begraensede midler til initiativer af denne art, og da flere af tilbudsgiverne var ude af stand til at finansiere deres aktiviteter efter den indledende fase, hvor de ville kunne modtage stoette fra Kommissionen, er flere af dem ikke kommet i betragtning til stoette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0083/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Raadet (30. januar 1996)

Om: Udvisning af NGO'er fra Rwanda

Regeringen i Rwanda har udvist de ansatte ved 38 ikke-statslige organisationer, som arbejdede i Rwanda, og den har standset 18 andre NGO'ers aktiviteter.

Hvad mener Raadet om den rwandiske regerings handlemaade?

Svar (11. juni 1996)

Raadet laegger stor vaegt paa NGO'ernes arbejde i Rwanda, hvis indsats samler sig om den mest traengende del af befolkningen. De udfoerer vaesentlige humanitaere opgaver for at lindre befolkningens lidelser, og de bidrager til genopbygningen af landet.

Raadet ser med tilfredshed, at Rwandas regering og NGO'erne paa det sidste har udfoldet bestraebelser paa at naa til enighed om gensidigt acceptable arbejdsvilkaar for NGO'er. Raadet har taget kontakt med myndighederne i Rwanda for at forsoege at fremme denne proces.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0567/96 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Motorkoeretoejer, der er tilladt i Finland

Er Kommissionen klar over, at de finske myndigheder i nogen tid har standset nederlandske lastbiler, der udfoerer transitkoersel fra faergerne gennem Finland til Rusland, og idoemt chauffoererne boeder for overtraedelse af sikkerhedsbestemmelserne?

De finske myndigheder er af den opfattelse, at disse vogntog, der er udstyret med en saakaldt kort kobling og er laengere end 18,35 m, men i oevrigt opfylder kriterierne i forslaget til direktiv KOM(93)0679 ((EFT C 38 af 8.2.1994, s. 3. )), der under andenbehandlingen blev enstemmigt vedtaget i Europa-Parlamentets Udvalg om Transport og Turisme og inden laenge vil blive opfoert som A-punkt paa dagsordenen i Raadet, ikke maa koere gennem Finland, mens vogntog paa 20 m er tilladt i henhold til den nationale lovgivning.

Er Kommissionen enig i, at de finske myndigheder her fortolker den gaeldende EU-lovgivning paa en saadan maade, at man maa naere en staerk formodning om diskriminerende markedsbeskyttelse?

Er Kommissionen villig til at rette henvendelse til de finske myndigheder for at udvirke, at transporter, der opfylder kriterierne, indroemmes uhindret adgang til transit, indtil direktivforslag KOM(93)0679 endeligt vedtages?

Vil Kommissionen ligeledes oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at traeffe for at goere det klart for myndighederne i Finland, at markedsbeskyttelse og forskelsbehandling ikke er acceptable metoder i Unionen?

I bekraeftende fald, hvordan, i benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (3. maj 1996)

I henhold til Raadets direktiv 85/3/EOEF ((EFT L 2 af 3.1.1985. )) om vaegt, dimensioner og visse andre tekniske data for visse landevejskoeretoejer med senere aendringer, er der i dag kun garanteret fri bevaegelighed for lastvognstog, bestaaende af lastbil med anhaenger, paa indtil 18,35 meters laengde.

Denne situation vil blive aendret, naar det af Kommissionen foreslaaede nye direktiv, som skal erstatte raadsdirektiv 85/3/EOEF, traeder i kraft. Dog er der i den faelles holdning ((EFT C 356 af 30.12.1995. )), som er fastlagt af Raadet, ikke hjemlet brug af kort kobling paa lastvognstog, som maaler mere end 18,35 m.

Hvad angaar de oevrige, endnu uloeste spoergsmaal, vil Kommissionen gerne henvise det aerede medlem til dens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel nr. E-20/96 ((EFT C 173 af 17.6.1996, s. 16. )).