SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0747/02

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(8. marts 2002)

Om: Angreb på et hinduistisk mindretal i Bangladesh

Hvad er Den Europæiske Unions syn på den bangladeshiske regerings og politistyrkes manglende evne til at sikre det hinduistiske samfunds rettigheder efter de seneste angreb? Disse angreb er på nationalt og internationalt plan godt dokumenteret af pressen og menneskerettighedsorganisationer.

Hvilke skridt vil Den Europæiske Union tage for at sikre, at den bangladeshiske regering anerkender disse angrebs art og omfang og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at hindre, at angrebene fortsætter, (den bangladeshiske presse beretter, at de fortsætter) og for at straffe de ansvarlige?

Hvorfor arresterede den bangladeshiske regering menneskerettighedsforkæmperen Shahriar Kabir, der blot afslørede den skrækkelige situation, det hinduistiske mindretal befinder sig i.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(12. april 2002)

Den politisk motiverede vold og konfrontation såvel som den herskende situation med hensyn til lov og orden har i årevis været et problem for den bangladeshiske befolkning, Unionen og det internationale donorsamfund i almindelighed. Udbruddet af politisk motiveret vold før og efter valget er til en vis grad en fortsættelse af de evindelige voldelige forhold i det bangladeshiske samfund. Men disse seneste voldelige angreb uden sidestykke mod arbejdere fra oppositionen og religiøse mindretal har på grund af deres brutalitet og varighed været særlig foruroligende.

Dog mener Kommissionen på basis af efterprøvede oplysninger fra og analyser af forskellige kilder i Bangladesh, at voldshandlingerne hovedsagelig kan tilskrives et magttomrum i interimsperioden, indtil den nye regering fik virkeligt fodfæste. De sædvanlige grupper af mastans og bøller benyttede sig af dette langtrukne tomrum og de lovhåndhævende myndigheders desorientering til at afgøre gamle mellemværender og befæste deres stilling under det nye styre.

Diplomatiske repræsentationer i Dhaka har foretaget undersøgelser og har ikke fundet noget virkeligt bevis for, at de politiske partier systematisk ansporer til voldshandlinger mod religiøse mindretal. I de fleste tilfælde, hvor der foreligger et klart bevis for, at mindretal var det tilsigtede mål for voldshandlingerne, er det sædvanligvis uklart, hvad motiverne til angrebene var.

Kommissionen har gennem sin delegation i Dhaka overvåget og fører stadig et nært tilsyn med situationen efter valget og den politiske udvikling i Bangladesh og har spillet en aktiv rolle sammen med medlemsstaternes og andre diplomatiske missioner på stedet, ikke-statslige organisationer (ngo'er), menneskerettighedsorganisationer og medierne med hensyn til at fordømme den negative udvikling.

Unionen har mere specielt truffet følgende initiativer:

- En offentlig erklæring (oktober 2001) fra chefen for Kommissionens delegation i Bangladesh, Unionens formandskab i Dhaka og ambassadørerne for De Forenede Stater, Canada, Australien, Japan, Norge, Schweiz, DK, D, F, I, NL, SE, UK og den bosiddende repræsentant for De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP).

- Den 1. november 2001 mødtes cheferne for medlemsstaternes missioner og chefen for Kommissionens delegation med indenrigsministeren for at gøre rede for deres bekymring over de vedvarende angreb mod mindretalsgrupper i Bangladesh.

- Der blev rettet en lignende diplomatisk henvendelse til ledelsen af Awami League, hvor partilederne blev opfordret til at udvise tilbageholdenhed og at forhindre en eskalering af voldshandlingerne og således afstå fra hævnakter.

- På det første møde i Den Blandede Kommission EF/Bangladesh i Dhaka den 20. november 2001 gav chefen for Kommissionens delegation straks udtryk for Fællesskabets bekymring over de tilsyneladende politisk motiverede voldshandlinger efter valget og anmodede den bangladeshiske regering om at tage alle skridt til at behandle sagen.

- Der blev foretaget lignende demarcher under møder mellem cheferne for medlemsstaternes missioner og Kommissionens delegation under møder med udenrigsministeren.

- Situationen med hensyn til lov og orden, menneskerettigheder (herunder mindretals rettigheder) og god regeringsførelse figurerer blandt de emner, der blev drøftet med den bangladeshiske regering på det af Verdensbanken sponsorerede udviklingsforum for Bangladesh i Paris (den 13.-15. marts 2002).

Men selvom situationen med hensyn til lov og orden næppe har forbedret sig siden begyndelsen af 2002, indberettes der færre tilfælde af vold mod og intimidering af mindretal.

Det skal også bemærkes, at den bangladeshiske regering allerede har taget eller er i færd med at tage skridt, som antyder, at den er besluttet på at bringe volden mod mindretal til ophør. Der er nedsat en undersøgelseskomité under ledelse af premierministerens førstesekretær, der er foretaget arrestationer, bl.a. af en notorisk forbryder, som blev indvalgt i parlamentet for Bangladesh National Party (BNP), og et lovforslag om nedsættelse af en uafhængig menneskerettighedskommission er nu til behandling i parlamentet.

Trods disse forbedringer har Kommissionen instrueret sin delegation i Dhaka om nøje at følge menneskerettighedssituationen, at deltage aktivt i alle diplomatiske initiativer i nært samarbejde med medlemsstaternes diplomatiske missioner i Bangladesh og til enhver tid, når der forekommer hensigtsmæssigt at bringe sagen op over for den bangladeshiske regering.

Tilfældet med forfatteren og journalisten Shahriar Kabir. Han blev arresteret den 22. november 2001 i henhold til Special Powers Act (SPA) og anklaget for at være involveret i statsfjendtlige aktiviteter. Den 8. december 2001 blev der anlagt sag mod ham for oprør. Han blev endelig efter to måneders fængsel løsladt mod kaution den 19. januar 2002. Medierne, pressesammenslutninger, menneskerettigheds-organisationer, oppositionspartier osv. har alle fordømt tilbageholdelsen af Shahriar Kabir.

Den omstændighed, at Shahriar Kabir tydeligvis tilhører en lejr, der er i opposition til regeringen, at han agiterede mod BNP under valget, at han stærkt kritiserede Jamaat (et islamisk parti i koalitionen) og skrev mod fundamentalisme og lokalpatriotisme, har foranlediget mange observatører til at konkludere, at hans arrest var politisk motiveret.

Det er nu en sag, som domstolene skal tage stilling til.