ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1422/02

af Eluned Morgan (PSE) til Kommissionen

(23. maj 2002)

Om: EU-støttede projekter i Israel

Nedenstående tekst er indeholdt i et brev til avisen The Guardian i Det Forenede Kongerige. Er Kommissionen enig i den fremførte argumentation?

Mange nationale og europæiske kultur- og forskningsinstitutter, herunder især institutter, der finansieres af EU og Den Europæiske Videnskabssammenslutning, betragter Israel som en europæisk stat med den hensigt at yde bistand og tildele kontrakter. Ville det derfor ikke være på tide, at man både på nationalt og på europæisk plan indførte et moratorium for enhver form for yderligere støtte, indtil Israel underkaster sig FN's resolutioner og indleder seriøse fredsforhandlinger med palæstinenserne på grundlag af de retningslinjer, der er foreslået i mange fredsplaner, herunder senest den plan, der blev støttet af saudiaraberne og Den Arabiske Liga?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(14. juni 2002)

Kommissionen vil gerne oplyse det ærede medlem om, at Israel ikke modtager bilateral støtte fra EU. Rent faktisk er Israel på grund af sit høje bruttonationalprodukt pr. indbygger (BNP) ikke berettiget til støtte under de bilaterale samarbejdsprogrammer, der finansieres af EU (MEDA-programmet). Nogle organisationer fra det israelske civilsamfund deltager dog i visse regionale programmer sammen med andre partnere fra regionen.

Israel deltager som associeret partner i det femte rammeprogram for videnskabeligt og teknisk samarbejde, men bidrager til programbudgettet i forhold til sit bruttonationalprodukt (BNP).

Hvad angår spørgsmålet om et eventuelt moratorium, finder Kommissionen, at det er vigtigt at opretholde relationerne med Israel, selv om den er yderst bekymret over den aktuelle situation og ikke mindst krænkelserne af menneskerettighederne. Hvis relationerne blev suspenderet, ville dette ikke i den nuværende situation gøre de israelske myndigheder mere lydhøre over for EU's bekymringer. Det synes at være at foretrække at fortsætte med at bruge alle de mekanismer, der er fastsat i associeringsaftalen, for at gøre EU's synspunkter gældende over for de israelske myndigheder på alle niveauer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0447/02

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(21. februar 2002)

Om: Prisforskelle på feriemarkedet

Eftersom visse ferievirksomheder med bookingfaciliteter i andre medlemsstater (f.eks. CenterParcs) kun tillader deres kunder at booke en rejse i det land, de befinder sig i, hvilket kan resultere i, at kunden betaler en højere pris for sin ferie, bedes Kommissionen oplyse, om den anser denne fremgangsmåde for at være i modstrid med konkurrencereglerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. april 2002)

Det ærede medlem spørger Kommissionen, om det forhold, at visse virksomheder i turistsektoren, som f.eks. Center Parcs, forhindrer deres kunder i at booke ferier fra en anden medlemsstat end bopælsmedlemsstaten, er en overtrædelse af konkurrencereglerne. Denne praksis skulle betyde, at forbrugerne ikke kan booke i den medlemsstat, hvor betingelserne er mest gunstige.

I det konkrete tilfælde vil konkurrencereglerne, særlig EF-traktatens artikel 81, stk. 1, kun kunne finde anvendelse, hvis det pågældende forbud er et resultat af eller figurerer i en aftale om forhandling af de omhandlede tjenesteydelser, som f.eks. aftaler indgået mellem disse virksomheder og rejsebureauer.

De grunde, der har fået disse virksomheder til at indføre en sådan begrænsning, vil derefter skulle analyseres. Det skal derefter sikres, at de er økonomisk begrundede (forskellig transport, forskellig moms eller afgifter osv.).

Først efter en sådan detaljeret undersøgelse vil det kunne fastslås, om forbuddet er foreneligt med EF-traktatens artikel 81, stk. 3.

Hvis disse virksomheder sælger deres tjenester direkte til forbrugerne uden rejsebureauers eller tredjemands mellemkomst, vil denne praksis ikke være i strid med konkurrencereglerne, bortset fra visse tilfælde hvor den skyldes tilstedeværelsen af en virksomhed med dominerende stilling.

Generaldirektoratet for konkurrence vil foretage en undersøgelse for at kontrollere disse forskellige forhold.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1123/02

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(18. april 2002)

Om: Ophævelse af kravet om, at køretøjer skal være forsynet med en motorvejsvignet på strækning S 16

Som allerede beskrevet i en avisartikel i det østrigske dagblad Vorarlberger Nachrichten den 21. marts 2002 i lokalsektionen Heimat Bregenz vil kravet om, at køretøjer skal være forsynet med en motorvejsvignet på strækning S 16 mellem Bludenz og Dalaas, blive ophævet med virkning fra den 1. april 2002.

ASFINAG, som står for driften af motorvejene, begrunder dette med en EU-afgørelse, ifølge hvilken denne motorvejsstrækning ikke kan betragtes som hørende til det overordnede vejnet, idet den kun er tosporet uden autoværn i midten.

Findes der en sådan EU-afgørelse?

Hvilke forudsætninger skal ifølge EU-retten være opfyldt for at kravet om, at køretøjer skal være forsynet med en motorvejsvignet, kan gælde for strækning S 16?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(28. maj 2002)

Opkrævelsen af brugerafgifter (i form af vignetter) på tunge godskøretøjer er omfattet af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF af 17. juni 1999 om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer(1). I henhold til dettes artikel 7, stk. 2, opkræves vejafgifter og brugsafgifter medmindre der er tale om særlige undtagelser som generel regel kun for anvendelse af motorveje og andre flersporede veje med karakter af motorvej.

I forbindelse med dette direktiv forstås ved motorvej en vej, der specielt er anlagt og bygget til færdsel med motorkøretøjer, som ikke har tilkørsel til tilgrænsende ejendomme, og som:

i) i de to færdselsretninger har særskilte vejbaner, der bortset fra særlige steder og midlertidige foranstaltninger er skilt fra hinanden enten ved en midterrabat, der ikke er bestemt til færdsel, eller undtagelsesvis ved andre midler

ii) ikke krydses i samme niveau af anden vej, jernbane, sporvejslinje eller fodgængerpassager

iii) er særligt afmærket som værende motorvej.

(1) EFT L 187 af 20.7.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1607/02

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(5. juni 2002)

Om: Kashmir

Er Kommissionen opmærksom på, om den indiske regering formelt har hævdet, at helt op til 100 indiske militærpersoner, der blev taget til fange under konflikten i 1971, stadig tilbageholdes af de pakistanske myndigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(21. juni 2002)

Kommissionen har undersøgt det spørgsmål, det ærede medlem rejser, og har fornøjelsen af at kunne sende officielle oplysninger, som den indiske regering har offentliggjort på sit web-sted, direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat. De indiske myndigheder har bekræftet, at det svar, udenrigsminister Omar Abdullah har givet, stadig er aktuelt.

Forhåbentligt finder det ærede medlem svar på sit spørgsmål i disse papirer. Skulle det ikke være tilfældet, vil Kommissionen gerne undersøge sagen nærmere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2416/02

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(14. august 2002)

Om: Transport af heste

Hvert år transporteres der i tusindvis af heste til EU's medlemsstater fra Central- og Østeuropa og Sydamerika. Dyrevelfærdsorganisationer, som f.eks. Den Internationale Liga for Beskyttelse af Heste og Viva, har indsamlet omfattende dokumentation, der viser, at heste udsættes for en grusom behandling, og at EU-retsakterne om transport af levende dyr tilsidesættes.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre, at disse retsakter håndhæves? Kan Kommissionen give garanti for, at behandlingen af heste under transport bliver taget lige så alvorligt som spørgsmålet om transport af levende kvæg, der i højere grad er genstand for offentlighedens bevågenhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(24. september 2002)

Kommissionen er bekendt med de velfærdsproblemer, som indførsel af heste med henblik på slagtning i EU giver anledning til. Spørgsmålet blev specifikt nævnt i den rapport fra Kommissionen(1), som blev vedtaget i december 2000.

Håndhævelsen af fællesskabslovgivningen i de enkelte tilfælde er medlemsstaternes ansvarsområde. Kommissionen bærer ansvaret for at sikre, at medlemsstaterne gør deres pligt i den forbindelse.

Inspektørerne fra Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret under Kommissionen har gennemført en række kontrolbesøg, som vedrørte dette område, og de fortsætter med at overvåge forholdene regelmæssigt.

Derudover pegede man i Kommissionens rapport om dyretransport på en række mangler i den nuværende fællesskabslovgivning. Inden for disse rammer vil Kommissionen i indeværende år vedtage et forslag vedrørende beskyttelse af dyr under transport. Et af målene med forslaget vil være at indføre yderligere foranstaltninger til beskyttelse af heste.

Da heste transporteres over store afstande, før de når EU's grænser, foreslog Kommissionen i maj 2001 ydermere kandidatlandene en plan for kortsigtet forbedring, som specifikt vedrører transport af heste. I oktober 2001 gennemførte Slovenien de fleste af fællesskabsreglerne på dette område, og andre kandidatlande har taget lignende initiativer.

Kommissionen har også fået mandat fra Rådet til på Fællesskabets vegne at gennemføre forhandlinger vedrørende den igangværende revision af den europæiske konvention om beskyttelse af dyr under international transport. Vedtagelse af denne konvention vil styrke harmoniseringen af velfærdsreglerne i hele Europa.

(1) KOM(2000) 809 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2463/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(4. september 2002)

Om: Støtte

1. Vil Kommissionen oplyse omfanget af den støtte, som Fællesskabet i hvert af de seneste fem år har ydet ansøgerlandene, herunder Tyrkiet, samt Ukraine, Belarus og Moldova?

2. Vil den endvidere give en detaljeret oversigt over de tilsvarende tal for udbetalt støtte til hvert land i Middelhavsområdet?

3. Vil den endvidere oplyse det samlede tal for den ovennævnte femårsperiode for hvert land målt i procent af hvert lands BNP og angive, hvilket beløb per capita af befolkningen i hvert land der er tale om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Verheugen

(15. oktober 2002)

Et skema med de ønskede oplysninger sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1272/02

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(6. maj 2002)

Om: Opfordring til ophævelse af den af Bush-regeringen udstedte Military Order

Ifølge Amnesty International har de retningslinjer for de særlige militærdomstoles funktion, som USA's forsvarsminister for nylig har udstedt, tydeligt vist de alvorlige svagheder ved den Military Order, som præsident Bush underskrev den 13. november 2001. Enhver retssag, der føres ved disse militærdomstole, udgør således en overtrædelse af USA's internationale forpligtelser.

Bestemmelserne i denne Military Order omfatter blandt andet følgende:

- diskrimination imod udenlandske statsborgere, hvilket er en overtrædelse af folkeretten, der forbyder diskrimination på grund af nationalitet,

- meget få bevismidler, hvilket ikke udelukker, at der fremtvinges erklæringer gennem tortur,

- manglende ret til at henvende sig til en uafhængig og upartisk domstol, som er oprettet i henhold til loven,

- militærdomstolenes manglende uafhængighed af den udøvende magt, m.m.

Agter Kommissionen at lægge pres på den amerikanske regering for at få den til at ophæve denne Military Order og efterkomme sine internationale forpligtelser med hensyn til respekt for menneskerettighederne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(7. juni 2002)

Kommissionen følger nøje alle retssager, der føres for de særlige militærdomstole, som De Forenede Stater har oprettet under den af Bush-regeringen udstedte Military Order den 13. november 2001. Kommissionen vil om nødvendigt benytte de bestående rammer for det transatlantiske samarbejde for at registrere eventuel bekymring hos dens amerikanske samtalepartnere.

EU opretholder også en regelmæssig dialog med De Forenede Stater på området for menneskerettigheder og går fortsat ud fra de relevante politiske instrumenter i denne sammenhæng, så som retningslinjerne for EU's politik over for tredjelande vedrørende tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling eller straf.

Den 14. maj 2002 EU Unionen sin skuffelse og beklagelse over De Forenede Staters afgørelse om at undlade at ratificere Rom-statutten om oprettelse af Den Internationale Straffedomstol. Kommissionens opfattelse er, at Den Internationale Straffedomstol ville være det egnede sted til behandling af disse sager.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0819/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(25. marts 2002)

Om: USA's og Ruslands militæraktion i Pankissi-dalen (Georgien) ved grænsen til Tjetjenien

Der har i den seneste tid været forlydender i pressen om Ruslands intentioner om at udvide krigen mod terrorisme til Georgien og om USA's udstationering af en militærstyrke i Kaukasus, begge foranstaltninger med henblik på intervention i Pankissi-dalen ved grænsen til Tjetjenien.

Hvordan stiller Rådet sig til disse beslutninger, som direkte berører en region, der befinder sig på et område af strategisk interesse for EU, og som er berørt af konflikten i Tjetjenien, der er blevet tilintetgjort af den russiske hær?

Svar

(30. september 2002)

Rådets holdning til udviklingen i Pankisi-dalen er baseret på princippet om Georgiens suverænitet og territoriale integritet som selvstændig stat. EU har konsekvent forsøgt at fremme dette mål, navnlig gennem den betydelige bistand, det har ydet de georgiske grænsevagter, der arbejder sammen med OSCE's grænseovervågnings- og observatørmission på visse strækninger langs grænserne til Rusland.

Intet land kan vide sig i sikkerhed for truslen om terrorisme, og hvad dette angår står Georgien helt klart over for særlige problemer, samtidig med at det har visse forpligtelser som følge af sin beliggenhed tæt ved Republikken Tjetjenien i Den Russiske Føderation. Det er klart, at Georgien vil være nødsaget til at træffe særlige foranstaltninger for at imødegå disse trusler mod dets suverænitet og territoriale integritet. De amerikanske militæreksperter (som rejste ind i Georgien med de georgiske myndigheders fulde samtykke) skal uddanne og udstyre de georgiske sikkerhedsstyrker som støtte herfor. For så vidt angår EU, er Rådet positivt indstillet over for alle foranstaltninger, som støtter Georgien i at nå dette mål. I mellemtiden har den russiske præsident Putin også udtrykt tilfredshed med, at USA bistår Georgien med at bekæmpe fælles trusler mod den regionale stabilitet.

Det er erkendelsen af, at EU har strategiske interesser i det sydlige Kaukasus, der har fået EU til at spille en mere aktiv politisk rolle i regionen i det forløbne år. Et stærkere engagement fra EU's side i forbindelse med løsningen af konflikter, navnlig i Sydossetien, samt en intensiveret politisk dialog om regionen med Rusland og De Forenede Stater samt med Tyrkiet og Iran har været et væsentligt supplement til denne politik. EU vil fortsat rådføre sig nøje med sine partnere om hele udviklingen med henblik på at fremme sine erklærede mål om fred, stabilitet, fremgang og regionalt samarbejde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2125/02

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(17. juli 2002)

Om: Vejanlæg i Dhonoussa

Der er blevet stillet EU-midler til rådighed for den græske ø Dhonoussa (indgår i øgruppen Kykladerne) til anlæg af en vej rundt om to tredjedele af øen fra Stavros havn til landsbyen Kalotaritissa. Det hævdes, at vejen kun blev delvis færdiggjort i en grov form.

Kan Kommissionen bekræfte, at vejen nu er blevet færdiggjort, og i benægtende fald oplyse, hvorfor dette ikke er tilfældet? Hvad var årsagen til den store forsinkelse med hensyn til dens færdiggørelse, og er Kommissionen klar over, at lignende situationer gør sig gældende på andre græske øer, dvs. Amorgos, Iraklia og Serfios?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(17. september 2002)

Kommissionen minder om, at i medfør af subsidiaritetsprincippet er det de nationale myndigheder, der har ansvaret for både udvælgelsen af de projekter, der skal medfinansieres, og deres gennemførelse.

Ifølge oplysninger fra de græske myndigheder er projektet Bygning og forbedring af vejnettet på øen Donoussa blevet medfinansieret under det operationelle program for den sydlige del af Det Ægæiske Hav for perioden 1994-1999 til et beløb af ca. 370 000 EUR.

Ifølge den kontrakt, der blev undertegnet i 1997, skulle der udføres følgende anlægsarbejder: bygning af en 3,1 km lang forbindelsesvej for at komme uden om lokaliteten Donoussa, en forbindelsesvej på 3,9 km fra denne vej til lokaliteten Mirsini og en forbindelsesvej på 6,7 km mellem Mirsini og landbrugslokaliteten Kalotaritissa. Kontrakten for den manglende strækning på 2 km mellem disse lokaliteter blev undertegnet sidst i 1999 efter udførelsen af en særlig teknisk jordbundsundersøgelse.

De vigtigste anlægsarbejder (jordarbejder og stedvise tekniske interventioner for at beskytte vejene mod regnvand) er blevet udført, men det skal bemærkes, at kontrakterne som for de fleste veje i landdistrikterne ikke omfattede asfalteringsarbejder. Da øen Donoussa kun har 163 indbyggere, er trafikken der lille, og den kan foregå på en uasfalteret vej, hvor der dog er foretaget udgravnings- og planeringsarbejder. Hvorvidt der skal ske en asfaltering, vil afhænge af de disponible bevillinger og de øvrige prioriteter i regionen.

Endvidere er der i programmeringsperioden 1994-1999 medfinansieret følgende vejprojekter under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling:

- på øen Amorgos: forbedring og asfaltering af 26,5 km af vejen mellem lokaliteterne Arkesini, Hora og Aigiali samt en 1,9 km lang vej mellem lokaliteterne Potamos og Aigiali

- på øen Iraklia: forbedring og asfaltering af 4,2 km af vejnettet

- på øen Serifos: asfaltering af 8,7 km af vejnettet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2180/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Prioriteringerne i forbindelse med reformen af den fælles fiskeripolitik

I konklusionen i Kommissionens meddelelse om reformen af den fælles fiskeripolitik(1) citerer Kommissionen de forskellige forordninger og handlingsplaner i den første pakke reformforslag og bebuder derefter bl.a. nogle lovgivningsforslag og foranstaltninger til imødegåelse af de sociale, økonomiske og regionale følger af omstruktureringen af fiskerisektoren samt foranstaltninger vedrørende forvaltningen af fiskeriet, forbedret videnskabelig rådgivning i forbindelse med fiskeriforvaltningen, genudsætninger og evaluering af bestande i farvande uden for EU samt den fælles inspektionsstruktur.

Alle sidstnævnte forslag skal være så højt prioriterede, at de skal vedtages og iværksættes inden forordningerne og handlingsplanerne i den første pakke, der ud over informationerne og instrumenterne i den anden pakke har til formål at regulere så afgørende aspekter som bevarelsen af fiskeressourcerne, ophugningen af fartøjer og anvendelsen af strukturfondene, der nu er beregnet til modernisering af flåden. Hvilke motiver ligger der til grund for denne usædvanlige og irrationelle prioritetsrækkefølge?

(1) KOM(2002) 181 endelig udg.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. august 2002)

Den af Kommissionen foreslåede reform af den fælles fiskeripolitik, som er skitseret i Meddelelse fra Kommissionen om reformen af den fælles fiskeripolitik (Vejviser)(1), indbefatter ikke blot talrige forslag, men er også teknisk kompliceret. Det ville derfor være praktisk umuligt at forelægge tre forordninger og tretten meddelelser/handlingsplaner på én gang.

Kommissionen har derfor besluttet at forelægge nogle af forslagene i løbet af første halvår 2002 og resten i løbet af andet halvår 2002.

I den såkaldte første forslagspakke har Kommissionen medtaget alle de juridisk bindende forslag (udkast til forordninger), hvis vedtagelse er en forudsætning for, at den nye fælles fiskeripolitik kan træde i kraft 1. januar 2003.

De øvrige forslag, som skal forelægges i andet halvår 2002 og ikke er juridisk bindende, er ikke mindre vigtige, men kræver yderligere tekniske analyser og forberedelser, herunder for eksempel drøftelser med hver enkelt medlemsstat om de mulige økonomiske og sociale følger af de foreslåede foranstaltninger.

Kommissionen vil bestræbe sig for at sikre, at disse forslag bliver forelagt for Rådet og Europa-Parlamentet snarest muligt og under alle omstændigheder inden udgangen af 2002.

(1) KOM(2002) 181 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1970/02 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen. Salg og markedsføring af tobaksvarer.



EU-Tidende nr. 028 E af 06/02/2003 s. 0162 - 0162



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1970/02 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen (8. juli 2002) Om: Salg og markedsføring af tobaksvarer Har Kommissionen foretaget, eller agter den at foretage en vurdering af effektiviteten (med hensyn til at fraråde rygning eller øge offentlighedens opmærksomhed omkring sundhedsspørgsmål) af, at der i Canada er blevet anvendt farveillustrationer og advarsler i farver på cigaretpakker siden den 1. januar 2001? Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne (23. september 2002) I forbindelse med det forberedende arbejde vedrørende Kommissionens afgørelse om reglerne for brug af farvefotografier vil Kommissionen evaluere forskningen vedrørende vurdering af effektiviteten (med hensyn til at fraråde rygning og øge offentlighedens opmærksomhed på sundhedsspørgsmål) af den canadiske ordning, som har fundet anvendelse siden den 1. januar 2001. Under den canadiske ordning kræver man, at der anvendes farvefotografier eller andre illustrationer inden for området forbeholdt sundhedsadvarsler, som dækker 50 % af den synlige overflade.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0881/02

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Rådet

(2. april 2002)

Om: Algeriets afslag på at udstede visa til et EU-ekspertudvalg

Algeriet har undertegnet en associeringsaftale med Den Europæiske Union, og overholdelsen af de demokratiske principper og menneskerettighederne udgør et væsentligt element i denne aftale (jf. artikel 2). Kun få uger efter undertegnelsen af denne aftale har den algeriske stat imidlertid nægtet at udstede visa til et EU-ekspertudvalg (i forbindelse med EIDHR-programmet), der skal føre tilsyn med, hvordan civilsamfundet er repræsenteret i Algeriet.

Hvad mener Rådet om dette afslag?

Har Rådet i sinde at ophæve EU-associeringsaftalen, medmindre der gives visa til EU-tjenestemænd, der skal føre tilsyn med opfyldelsen af aftalen?

Svar

(30. september 2002)

Rådet er blevet underrettet om, at der i februar måned skulle sendes en ekspertmission med deltagelse af tjenestemænd fra Kommissionen til Algeriet inden for rammerne af det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR). Algeriets ambassade i Belgien udstedte imidlertid ikke de visa, som Kommissionens tjenestemænd havde ansøgt om, idet Algeriets Mission ved De Europæiske Fællesskaber lod vide, at man ønskede længere tid til behandlingen af ansøgningerne.

Ekspertmissionen inden for rammerne af det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder, som oprindelig skulle være rejst i februar, kom derfor først i slutningen af april til Algeriet med deltagelse af Kommissionens tjenestemænd. Den bekræftede de algeriske myndigheders vilje til at samarbejde med EU på menneskerettighedsområdet.

For så vidt angår Euro-Middelhavs-associeringsaftalen med Algeriet, blev denne undertegnet den 22. april 2002 under overværelse af Rådets formand, José María Aznar, og Algeriets præsident, Abdelaziz Bouteflika. Aftalen træder i kraft efter samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet og dens ratifikation i medlemsstaternes parlamenter. Den gør det muligt for Rådet at undersøge Algeriets gennemførelse af de internationale standarder for menneskerettigheder inden for rammerne af aftalens instanser, dvs. associeringsrådet og associeringsudvalget.