ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/244

(2004/C 78 E/0247)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3260/03

af Michel Hansenne (PPE-DE) til Kommissionen

(4. november 2003)

Om: Tilladelse til at oprette en køreskole

Kongelig bekendtgørelse vedtaget i Belgien den 23. marts 1998 vedrører betingelserne for at opnå tilladelse til at åbne en køreskole i Belgien. I praksis synes denne bekendtgørelse at hindre enhver åbning af nye køreskoler.

Mener Kommissionen ikke, at Belgien hermed har overtrådt fællesskabsretten og navnlig konkurrencebestemmelserne? Hvad skal den belgiske stat i bekræftende fald gøre for at opfylde de europæiske bestemmelser på området?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. december 2003)

Det tilfælde, der beskrives af det ærede medlem, ser ikke ud til at være omfattet af EU's konkurrenceregler.

Den belgiske kongelige bekendtgørelse af 23. marts 1998 er en statslig foranstaltning.

EU's konkurrencelovgivning, der ikke henvender sig til virksomheder, men til medlemsstaterne, vedrører statsstøtte (EF-traktatens artikel 87 og 88) og offentlige og privilegerede virksomheder (EF-traktatens artikel 86). Bestemmelserne i den nævnte kongelige bekendtgørelse ser ikke ud til at være omfattet af disse regler.

I visse tilfælde kan EU's konkurrenceregler også anvendes på statslige foranstaltninger, hvis disse pålægger eller tilskynder virksomheder til at udvise konkurrencebegrænsende adfærd. Det kræves derfor, at de pågældende virksomheder udviser en konkurrencebegrænsende adfærd, som i sig selv indebærer overtrædelse af EU's konkurrenceregler. Kravene om godkendelse af køreskoler, der er fastsat i den kongelige bekendtgørelse, ser ikke ud til at pålægge eller tilskynde køreskoler til at udvise en konkurrencebegrænsende adfærd.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/187

(2004/C 78 E/0194)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2909/03

af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(29. september 2003)

Om: Tibets fremtidige status

I et interview for nylig til dagbladet Le Figaro har Dalai Lama udtalt, at han »håber, der bliver flere (kontakter til kineserne), og at de munder ud i seriøse drøftelser«. Efter hvad han siger, »er der for øjeblikket intet nyt, hvad angår det væsentlige. Siden 80'erne har vi bedt om selvstyre og ikke om uafhængighed. Det ved kineserne udmærket.« Og Dalai Lama tilføjer, at »den tibetanske ungdoms organisationer ønsker klart uafhængighed. De er ikke enige med mig. Men alligevel er vi ikke i konflikt«. »Jeg må anstændigvis sige, at hvis mit forsøg skulle mislykkes, så ville disse unge helt igennem være i deres ret til at gribe faklen og kræve uafhængighed.«»Man må være tålmodig. Genoptagelsen af kontakten med kineserne er kun knap et år gammel. Men, hvis det om to eller tre år ikke har givet noget resultat, bliver det vanskeligt for mig at forklare for de unge, at en >middelvej< har sin berettigelse«.

Er Kommissionen bekendt med den radikale drejning i det tibetanske lederskabs holdning, som kommer til udtryk i det utvetydige udsagn om nødvendigheden af at finde en løsning i løbet af meget kort tid (to eller tre år)? Mener Kommissionen ikke, at Den Europæiske Union skylder sig selv at gøre alt for at få de kinesiske myndigheder og den tibetanske eksilregering til hurtigt at nå til enighed om at definere en status med fuld autonomi for Tibet på alle områder undtagen forsvars- og udenrigspolitik? Er Kommissionen opmærksom på, at Tibet, ud over den frist på to eller tre år, som Dalai Lama nævnte, er i fare for at forvandle sig til et arnested for spændinger, for ikke at tale om vold og blodig repression? Mener Kommissionen ikke i den anledning, at den kan bidrage til, at der indledes forhandlinger ved at foreslå EU's medlemsstater, at de anerkender den tibetanske eksilregering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(15. oktober 2003)

Kommissionen har som led i den løbende dialog med Kina, navnlig om menneskerettighedsspøgsmål, konstant peget på, at en direkte dialog mellem de kinesiske myndigheder og Dalai Lama ifølge dens opfattelse er det eneste realistiske middel til at opnå en praktisk og varig løsning på den tibetanske spørgsmål baseret på en anerkendelse af Tibets fulde autonomi.

Den har i den forbindelse med interesse fulgt det besøg, som Dalai Lamas særlige udsendinge aflagde i Kina fra den 25. maj til den 8. juni 2003, og den mener, at alt bør sættes ind på at forhindre, at de nyligt knyttede kontakter mellem de berørte parter sættes over styr.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/513

(2004/C 78 E/0534)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3294/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(7. november 2003)

Om: Kommissionens femte rammeprojekt

Hvordan agter Kommissionen at bruge resultaterne fra dens femte rammeprojekt »Retningslinjer for unge mænd og kvinder med henblik på deres EU-borgerskab og europæiske identitet« (HPSE-CT-2001-00077)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(12. december 2003)

Den anden forslagsindkaldelse under 5. rammeprograms nøgleaktion »Forbedring af den samfundsøkonomiske videnbase« resulterede i at Fællesskabet ydede en støtte på 995 000 EUR over 36 måneder til projektet »Orientations of Young Men and Women to Citizenship and European Identity« (unges forhold til begreberne medborgerskab og europæisk identitet, projektnummer: HPSE-CT-2001-00077). Projektet, som koordineres af professor Lynn Jamieson, University of Edinburgh, går ud på at undersøge hvordan unge i seks lande — fire nuværende og to kommende medlemsstater — forholder sig til europæisk identitet og europæisk medborgerskab.

Projektet er ikke afsluttet endnu, og resultaterne forventes først at få konkret betydning i det sidste løbeår. Slutkonferencen holdes i Bruxelles i juli 2004, og her vil hovedresultaterne blive forelagt sammen med forslag til politiske tiltag med særlig vægt på de politiske planlæggeres behov (institutioner, undervisningsmyndigheder og erhvervsuddannelsesorganisationer).

Projektkonsortiet vil formidle og udnytte resultaterne ved at offentliggøre dem på hovedsagelig to måder: For det første på projektets websted (http://www.ed.ac.uk/sociol/youth), hvor dokumenter og rapporter er lagt frem for såvel den almene som den videnskabelige og politiske offentlighed. For det andet ved at tage kontakt med europæiske nationale og lokale institutioner og aktører (det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat får tilsendt en liste over disse kontakter direkte). Derudover påtænker konsortiet at udarbejde en sammenfatning af de politisk relevante resultater og distribuere den til alle undervisningsministerier i Europa og til forvaltninger på alle niveauer.

Kommissionen bad projektkoordinatoren formidle forskningsresultaterne på den konference om ungdom og medbestemmelse som Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur holdt sammen med Europarådet i Strasbourg den 24.-26. november 2003, og som sigtede mod at bidrage til gennemførelsen af forslagene i hvidbogen om ungdom (1). Desuden forventes det at resultaterne gennem et nært samarbejde mellem Generaldirektoratet for Forskning og Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur vil kunne få betydning for uddannelsespolitikken og for aktiv medborgerinddragelse. Endelig vil resultaterne også blive overdraget til Parlamentets Udvalg om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi hhv. om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport.

(1) KOM(2001)681 endelig udg.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/446

(2004/C 88 E/0455)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3020/03

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om: Menneskerettigheder i Rumænien — ægteskab mellem mindreårige sigøjnere

Dramaet med den tolvårige sigøjnerpige Ana-Maria Cioaba, den unge prinsesse for romaerne i Rumænien, der blev tvunget til ægteskab på trods af hendes fortvivlede protester, har bragt de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i et ansøgerland, der står for at skulle tiltræde EU i 2007, i fokus.

Sigøjnernes fastholdelse af deres traditioner udgør i tilfælde som dette en uhørt krænkelse af de unge sigøjneres menneskerettigheder. Ikke alene bliver de ikke spurgt, om og med hvem de ønsker at gifte sig, men de tvinges til at acceptere det valg, som deres mandlige slægtninge træffer. Dette tolereres om ikke ligefrem hemmeligholdes af regeringen, der vælger ikke at anvende landets love, især når det gælder romaerne. Det er betegnende, at minimumsalderen for ægteskab ifølge loven er 18 år, mens der under visse omstændigheder dog kan gives tilladelse til ægteskab i en alder af 16 år. Hvad angår romaerne, lader myndighederne som ingenting med det resultat, at den ovennævnte praksis med tvangsægteskaber kan fortsætte i en uendelighed.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe, og hvilke skridt vil den tage over for den rumænske regering med henblik på at beskytte de mindreårige sigøjneres menneskerettigheder under henvisning til, at Rumæniens ansøgning om optagelse i Den Europæiske Union bør indebære, at landet gør væsentlige fremskridt på menneskerettighedsområdet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(24. oktober 2003)

Kommissionen er vidende om det nylige traditionelle roma-bryllup mellem to mindreårige. Dette ægteskab er uden retsvirkning, fordi de to mindreårige endnu ikke har nået den ifølge rumænsk lovgivning lovlige alder for ægteskab.

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at børneværnet i den provins, hvor det traditionelle bryllup fandt sted, er nået til en forståelse med børnenes forældre. Begge er nu vendt tilbage til deres respektive forældre, de går i skole og vil få terapi hos børneværnet, indtil de når den lovlige alder for ægteskab.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/752

(2004/C 78 E/0799)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2706/03

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om: Daphne-programmet

Daphne-programmet, som indførtes med det formål at sætte en stopper for vold mod kvinder og børn, har i perioden 2000-2003 nydt godt af en fællesskabsstøtte på 20 mio. EUR. Vil Kommissionen offentliggøre listen over de ikke-statslige organisationer, offentlige myndigheder eller private institutioner, som har nydt godt af denne støtte? Har Kommissionen iværksat en vurdering af resultaterne af programmet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(16. oktober 2003)

I perioden 2000-2003 har Daphne-programmet finansieret 145 projekter i organisationer eller offentlige myndigheder til et samlet beløb af 18 271 522 EUR.

En fuldstændig liste over de finansierede projekter sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

En vurdering af resultaterne og deres første indvirkninger udarbejdes årligt og udmunder i en sammenfattende rapport. Daphne-programmet har selv været genstand for en midtvejsevaluering. Rapporten over denne evaluering og rapporterne over de årlige vurderinger er tilgængelige på programmets internetside: http://europa.eu.int/comm/justice_home/funding/daphne/funding_daphne_en.htm

En endelig vurdering af Daphne-programmet er undervejs. Rapporten over denne vurdering vil være tilgængelig i begyndelsen af 2004 og bliver sendt til Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i afgørelse nr. 293/2000/EF (1) om at oprette Daphne-programmet.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 293/2000/EF af 24. januar 2000 om vedtagelse af et EF-handlings-program (Daphne-programmet) (2000-2003) om forebyggende foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder, EFT L 34 af 9.2.2000.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/23

(2004/C 78 E/0024)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1061/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Ancona Kommunes udnyttelse af midler fra Told 2002-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Ancona Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til aktioner til fremme af partnerskabs- og samarbejdsånden mellem Kommissionen og medlemsstaterne samt til overvågningsaktioner, bekæmpelse af svig og forbedring af toldmyndighedernes arbejdsredskaber.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Ancona Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Told 2002-programmet?

2. om Ancona Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

på skriftlige forespørgsler E-0883/03 og E-1061/03

(8. maj 2003)

Told 2002-programmet har finansieret aktiviteter, som skulle forbedre samarbejdet mellem medlemsstaternes administrationer i det indre marked. (1) I programmet skelnes der mellem to typer af aktiviteter: dels IT-aktiviteter (2) og dels fælles aktioner og andre aktioner (3).

IT-aktiviteterne vedrører toldvæsenets IT-systemer. For eksempel forsendelse. De fælles aktioner og andre aktioner var tilrettelagt af Kommissionen og medlemsstaternes toldadministrationer. Deltagerne i arrangementerne var ansatte fra disse administrationer.

Den finansielle forvaltning af fælles aktioner og andre aktioner under programmet er foregået således: Kommissionen betaler et forskud til administrationerne i de berørte medlemsstater, og disse administrationer foretager de fornødne betalinger. Eksempler på betalinger er betaling af en flybillet for en af deltagerne eller betaling af en faktura for en mødefacilitet, når en af administrationerne er vært for et seminar. Medlemsstaternes administrationer skal to gange om året aflægge rapport til Kommissionen om de udgifter, der bliver finansieret over programbudgettet.

Kommissionen kan således meddele det ærede medlem, at Ancona og Fiumicino kommune ikke opfyldte kriterierne for at kunne deltage i Told 2002-programmet, og at de derfor ikke har forelagt projekter eller opnået støtte til noget.

(1) I beslutningen vedrørende programmet gives der en nærmere oversigt over programmålene. (Told 2002-beslutning nr. 210/97/EF af 19. december 1996, ændret ved beslutning nr. 105/2000/EF af 17. december 1999).

(2) Informationsudvekslings- og kommunikationssystemer.

(3) For eksempel seminarer, udvekslinger, arbejds- eller benchmarkinggrupper.
1. og 2.

Der blev ydet tilskud til 16 projekter inden for rammerne af Rådets konklusioner fra den 22. september 1997 om pilotaktiviteter vedrørende vold i skolen. De blev gennemført i perioden 1997-1999 og havde indbygget intern og/eller ekstern evaluering. Den gruppe af sagkyndige, der er omtalt i Rådets konklusioner, blev løbende orienteret om projekternes status. Seks projekter vedrørende vold i skolen så dagens lys til dels som følge af projekter, der blev finansieret inden for rammerne af initiativet »Vold i skolerne«. Der blev ydet tilskud til de pågældende projekter i perioden 1999-2001 inden for rammerne af Connect-initiativet. I 2002 blev der foretaget en fuldstændig evaluering af Connect-initiativet med efterfølgende offentliggørelse. Evalueringen indeholder detaljerede oplysninger om hvert af de seks projekter samt generelle konklusioner. I konklusionerne kommer man bl.a. ind på manglende kommunikation og udveksling af erfaringer. Alle projekterne siges dog at have haft meget store muligheder inden for deres respektive områder. Det er almindeligt kendt, at denne type projekter har svært ved at sikre kontinuitet, navnlig med hensyn til finansiering. I konklusionerne nævnes det i den forbindelse, at der på evalueringstidspunktet var fremsat foreløbige forslag i tilknytning til to af de seks projekter inden for rammerne af Socrates, Comenius 3 (netværk).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/139

(2004/C 78 E/0143)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2636/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(2. september 2003)

Om: Eksportrestitutioner for eksport af smør og andre mælkefedtstoffer samt smørbare mælkefedt-produkter (KN-kode 0405) fra medlemsstater til Vatikanstaten i 1999

I sit svar på forespørgsler E-1477/03 og E-1480/03 (1) om eksportrestitutioner for eksport af landbrugsprodukter fra medlemsstater til Vatikanstaten udtalte kommissionsmedlem Fischler den 21. maj 2003, at Kommissionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålene, og at den vil meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.

Det fremgår af følgende supplerende oplysninger vedrørende eksport af smør og andre mælkefedtstoffer samt smørbare mælkefedtprodukter (KN-kode 0405), som stammer fra henholdsvis

a) Kommissionens CAT-database (Clearance Audit Trail System), at der i 1999 eksporteredes følgende mængder til Vatikanstaten: — 135 000 kg fra Østrig med en restitution på 231985,50EUR svarende til en støtte på 1,72 EUR/kg — 21000 kg fra Tyskland med en restitution på 35 986,05 EUR svarende til en støtte på 1,71 EUR/kg — 230 kg fra Italien med en restitution på 402,90 EUR svarende til en støtte på 1,75 EUR/kg

b) OECD's database, at der i 1999 eksporteredes følgende mængder til Vatikanstaten: — 120 000 kg fra Østrig og 21 600 kg fra Tyskland,

c) hvilket betyder — at der i uretmæssig støtte er udbetalt 26 179,07 EUR for 15 230 kg mere, når der sammenlignes med OECD-tallene — at der ikke er anmodet om støtte svarende til 1 028,17 EUR for eksport af 600 kg, som kunne have nydt godt af fællesskabsstøtte.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke tekniske årsager der ligger bag afkaldet på fællesskabsstøtte?

Er den enig i, at manglerne ved og de stadig tydeligere uoverensstemmelser mellem data fra forskellige institutionelle kilder udgør et alvorligt problem for disses troværdighed og muligvis kunne skyldes svig mod Fællesskabets finanser, eller kan den allerede nu afvise denne mulighed?

(1) EUT C 70 E af 20.3.2004, s. 45.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/903

(2004/C 78 E/0954)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4044/03

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(12. januar 2004)

Om: Lokale beboeres adgangskort til kulturarvs- og turistområder

1. Kan Kommissionen bekræfte, at der med en kommende EU-forordning ikke længere vil kunne udleveres kort, der giver lokale beboere fri adgang til kulturarvs- og turistområder, der ligger tæt på deres bopæl?

2. Vil kulturarvs- og turistområder som f.eks. Hampton Court Palace i London som følge af en sådan europæisk lov være forpligtet til at inddrage kortene, der giver lokale beboere fri adgang til områderne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. februar 2004)

Domstolen bekræftede i sin dom af 16.1.2003 i sag C-388/1 om adgangen til italienske museer, at det er diskrimination og dermed i modstrid med EF-traktaten, og herunder princippet om fri udveksling af tjenesteydelser, at praktisere særpriser på grundlag af nationalitet eller at give visse besøgende fortrinsstilling med hensyn til adgangen til seværdigheder på grundlag af bopæl; dette gælder også selvom vedkommende er bosat lokalt.

Der er risiko for, at forskelsbehandling baseret på bopælskriteriet først og fremmest vil være til skade for statsborgere fra andre medlemsstater, da udenlandske statsborgere jo som regel ikke er bosat i landet. Det er i denne forbindelse ligegyldigt, at bestemmelsen rammer ikke alene udenlandske statsborgere, men også indenlandske statsborgere bosat i andre dele af landet.

Forskelsbehandling på grundlag af bopæl vil kun kunne accepteres, hvis den er begrundet i et altafgørende hensyn til almenvellet, dvs. rent økonomisk begrundet, og kun under forudsætning af, at nødvendigheds-og proportionalitetsprincippet er overholdt.

Kommissionen vedtog den 13.1.2004 et direktivforslag om tjenesteydelser på det indre marked, hvori den igen fastslog det princip, at der hvad angår adgangen til tjenesteydelser, ikke må forskelsbehandles på grundlag af nationalitet eller bopæl, jf. Domstolens retspraksis på området.

De nationale myndigheder må derfor på baggrund af dette princip undersøge, om der praktiseres særpriser ved adgangen til turistseværdigheder, som i det tilfælde, der er fremhævet af det ærede medlem, og på grundlag af de lokale forhold træffe passende foranstaltninger til at imødegå forskelsbehandling mellem statsborgere fra forskellige medlemslande.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/170

(2004/C 78 E/0174)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2805/03

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2003)

Om: Solenergi

Kan Kommissionen meddele, om der er fællesskabsmidler af nogen art til rådighed til omstilling af enfamiliehuse til solenergi?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(27. oktober 2003)

Kommissionen oplyser det ærede medlem om, at Kommissionen på grundlag af det udvalgte forskningstema »Bæredygtig udvikling, globale miljøændringer og økosystemer« under det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling 2003-2006 har iværksat en relevant aktivitet med henblik på at udnytte solenergi til generering af el og varme.

Den del af aktiviteten, som vedrører det korte og mellemlange sigt, yder støtte til projekter, som tilsigter at nedbringe omkostningerne ved teknologier inden for vedvarende energi og integrere disse i stor skala i lokalsamfund. Der vil kun blive ydet bidrag til konverteringen af enfamiliehuse til solenergi, hvis dette er integreret i et større projekt, som rummer elementer af forskning og teknologisk innovation, og hvis det har en klar europæisk dimension.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/129

(2004/C 78 E/0131)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2569/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(6. august 2003)

Om: Bilkørsel under anvendelse af bioptiske hjælpemidler (bioptic driving)

Vil Kommissionen oplyse, i hvilke medlemsstater bilkørsel under anvendelse af bioptiske hjælpemidler (bioptic driving) på nuværende tidspunkt er tilladt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(11. september 2003)

Som Kommissionen meddelte det ærede medlem i sit svar på dennes skriftlige forespørgsel E-1231/03 (1) har Kommissionen ikke kendskab til, at nogen af medlemsstaterne tillader anvendelse af bifokale linser under kørsel. Der er endvidere ikke foretaget forsøg i større omfang i Europa. Derfor forventes det ikke, at anvendelse af bifokale linser under kørsel vil blive tilladt i den nærmeste fremtid, da dette spørgsmål forinden bør undersøges og drøftes indgående.

(1) EUT C 58 E af 6.3.2004, s. 52.