ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0483/98

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(27. februar 1998)

Om: Fællesskabsinitiativer inden for rammerne af strukturfondene

Hvorfor foreslog Kommissionen en forhøjelse af fællesskabsinitiativerne fra 6 til 15 % af strukturfondsbevillingerne i 1993? Hvorfor har Kommissionen ændret mening, idet den nu foreslår en nedskæring fra 9 til 5 %? I hvilken henseende tog den fejl i 1993?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(2. april 1998)

Kommissionen ved, hvilken betydning Europa-Parlamentet tillægger fællesskabsinitiativerne, og den havde derfor i sit forslag til revision af strukturfondene fra 1993 foreslået, at 15 % af fondsmidlerne blev afsat til disse initiativer. Den endelige procentsats blev af Rådet fastsat til 9 % for indeværende programmeringsperiode.

Disse 9 % er blevet fordelt mellem 13 fællesskabsinitiativer, hvis gennemførelse i medlemsstaterne, der finansielt er begrænset i forhold til de aktioner, som gennemføres under EF-støtterammerne eller de samlede programmeringsdokumenter, har givet sig udslag i en tung administration, der ofte hæmmer de påtænkte aktioners effektivitet.

Alligevel kan der drages nytte af erfaringerne fra tiltagene inden for rammerne af de mange igangværende fællesskabsinitiativer, og disse erfaringer kan endog konsolideres ved at blive integreret i EF-støtterammerne eller i de samlede programmeringsdokumenter vedrørende de nye mål 1, 2 og 3.

For at styrke de kommende fællesskabsinitiativers effektivitet, synlighed og fornyende karakter påtænker Kommissionen derfor i sit forslag til generel forordning for den næste programmeringsperiode for strukturfondene(1), at dens indsats udelukkende koncentreres på tre emner af fælles interesse med 5 % af midlerne: det grænseoverskridende, tværnationale og tværregionale samarbejde, udviklingen i landdistrikterne og lige muligheder i forbindelse med de menneskelige ressourcer. Budgetstigningen til fordel for strukturfondene bør trods en relativ nedgang i den del, der er afsat til fællesskabsinitiativerne, alligevel gøre det muligt at gennemføre aktioner af en bedre kvalitet.

Samtidig med at antallet af emner reduceres, er Kommissionen imidlertid klar over, at det er nødvendigt at fastholde kvaliteten af den metode og de procedurer, der er knyttet til fællesskabsinitiativerne, for at bevare aktionernes fornyende karakter og deres værditilvækst for EU samt omfanget af de partnerskaber, der iværksættes.

(1) KOM(98) 131 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0367/98

af Stefano De Luca (ELDR) til Kommissionen

(24. februar 1998)

Om: Den frie konkurrence og markedsreglerne inden for den civile luftfart i Italien

Inden for den italienske luftfartsektor nyder Alitalia godt af nogle ret specielle vilkår. Det italienske luftfartselskab råder således over finansielle aktiver på over 3000 mia Lire, bl.a. statsstøtte, allerede gennemførte eller planlagte flagændringer, økonomiske fordele i forbindelse med omlægningen af forvaltningen, idet har kapitaliseret arbejdsomkostningerne ved at uddele ca. 20 % af aktiekapitalen til de ansatte.

Disse disponible midler har gjort det muligt for Alitalia at indgå en række aftaler med mindre transportvirksomheder i form af "code-share". De andre transportvirksomheder som f.eks. "Air One" og "Air Europe", kan imidlertid ikke udvide deres aktiviteter, da de ikke råder over så store midler.

1. Er Kommissionen klar over denne usædvanlige situation?

2. Mener den, at kapitaliseringen af Alitalia er blevet foretaget under overholdelse af de i traktaten fastlagte konkurrenceregler?

3. Mener Kommissionen, at de mindre italienske luftfartselskaber opererer under fuldstændig frie konkurrenceforhold og på et frit marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(20. april 1998)

Den 15. juli 1997 godkendte Kommissionen 2750 mia. italienske lire i statsstøtte til Alitalia. Sagen blev meget grundigt gennemgået, inden Kommissionen tog denne beslutning. I henhold til de retningslinier, som Kommissionen har offentliggjort(1), og eftersom formålet med støtten udelukkende var en omstrukturering, der skulle sikre selskabets overlevelse, skulle otte strenge krav opfyldes af Alitalia. Kommissionen krævede især, at støtten ikke måtte skabe konkurrenceforvridning og tilladelsen er derfor afhængig af, at Alitalia opfylder ti betingelser, som bl.a. indeholder begrænsning af antal af udbudte sæder og selskabets ret til prisfastsættelse. Kommissionen vil sikre, at disse betingelser, som skal hindre Alitalia i at have en uretfærdig konkurrencefordel på markedet, herunder det italienske, bliver nøje overholdt.

(1) EFT C 350 af 10.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1215/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Konkurrencedygtighed

I Europa-Parlamentets betænkning (A-0113/97) om Kommissionens meddelelse om kortlægning af den europæiske industris konkurrencedygtighed (KOM(96) 0463 - C-0622/96) og om arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om en europæisk politik til fremme af kvalitet til styrkelse af den europæiske konkurrenceevne ((SEK(96) 2000) opfordres Kommissionen til at forelægge konklusioner om, hvorfor visse europæiske sektorer såsom tobak fungerer bedre end de tilsvarende sektorer i USA og Japan, hvad angår den industrielle værditilvækst.

Hvornår agter den at forelægge sine konklusioner?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1147/98

af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Beskyttelse af miljøet - IMPEL-nettet

Hvilke forslag har Kommissionen fremsat for at omorganisere og forbedre det europæiske miljøbeskyttelsesnet IMPEL? Hvor langt er man nået med at oprette net for national koordinering og etablering af forbindelser til IMPEL-nettene gennem de nationale koordinerende organer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(15. maj 1998)

I sin meddelelse om gennemførelse af Fællesskabets miljølovgivning(1), der blev vedtaget den 22. oktober 1996, erkendte Kommissionen, at der er behov for at koordinere gennemførelsen af Fællesskabets miljølovgivning, ikke blot i Fællesskabet og mellem medlemsstaterne, men også i medlemsstaterne selv. Det blev også erkendt, at styrkelse af eksisterende netværk som IMPEL (Fællesskabets uformelle netværk for gennemførelse og håndhævelse af miljølovgivning) og oprettelse af nationale netværk kunne bidrage til at formindske de problemer, der opstår ved decentraliseret gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets miljølovgivning. Det hedder således i meddelelsen, at:

"Kommissionen vil undersøge den nuværende stilling for det uformelle IMPEL-net som et nyttigt redskab for samarbejde og kapacitetsopbygning, og vil fremlægge forslag om forbedring, udvikling og omorganisering af opgaverne. Kommissionen vil opmuntre til skabelse af nationale samordningsnet, som skal kobles til IMPEL gennem de nationale koordinatorer".

Siden meddelelsen kom, og Rådet og Parlamentet vedtog deres resolutioner i tilknytning til den i henholdsvis maj og juni 1997, er IMPEL kommet til at spille en mere og mere fremtrædende rolle. Siden maj 1997 har netværket bestået af plenarforsamlinger, to stående udvalg og ad hoc arbejdsgrupper for særlige emner. Blandt resultaterne i 1997 var vedtagelsen af en meddelelse om minimumskriterierne for miljøinspektioner, og denne meddelelse skal danne grundlag for et initiativ, som Kommissionen vil tage i den nærmeste fremtid. Kommissionen vil give flere oplysninger om IMPEL's aktiviteter og dets arbejdsprogram for 1998 i sin årlige miljøoversigt, der bliver offentliggjort til sommer.

Oprettelsen af nationale netværk er i høj grad medlemsstaternes egen opgave, da det er dem selv, der skal afgøre, hvorledes deres egne inspektionssystemer og inspektionsordninger bedst kan organiseres. Så vidt Kommissionen ved, har IMPEL endnu ikke påtaget sig særlige opgaver på dette område, selv om det er en kendt sag, at sådanne netværk allerede findes i nogle medlemsstater, hvor inspektionsopgaverne deles mellem nationale, regionale og lokale myndigheder, som f.eks. i Nederlandene, og i medlemsstater med et føderalt system som f.eks. Østrig. Kommissionen har også fået oplysninger om, at Italien netop er ved at oprette et sådant nationalt netværk. Repræsentanter for regionale og lokale inspektionsmyndigheder deltager i IMPEL's møder. Kommissionen vil rejse spørgsmålet om udviklingen af sådanne nationale netværk på IMPEL's næste plenarmøde i december.

(1) KOM(96) 500 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1218/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: ECB

I henhold til EF-traktatens artikel 109 A, stk, 2, litra a), består ECB's direktion af formanden, næstformanden og fire andre medlemmer. Det fastsættes i litra b), at de alle udnævnes efter fælles overenskomst mellem medlemsstaternes regeringer på stats- eller regeringschefsniveau, på grundlag af en indstilling fra Rådet, efter høring af Europa-Parlamentet og Styrelsesrådet for ECB.

Kan Kommissionen oplyse, om der i ECB's Styrelsesråd forventes deltagelse af repræsentanter fra lande, der ikke er medlemmer af ØMU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(11. juni 1998)

Den Europæiske Centralbanks direktion består af formanden, næstformanden og fire andre medlemmer. Kun statsborgere fra de deltagende medlemsstater kan være medlemmer af direktionen.

ECB's styrelsesråd består af medlemmerne af direktionen og cheferne for de deltagende medlemsstaters nationale centralbanker. Styrelsesrådet og direktionen er centralbankens beslutningstagende organer, som styrer det europæiske centralbanksystem.

Det generelle råd er centralbankens tredje beslutningstagende organ. Det består af formanden, næstformanden og af cheferne for samtlige medlemsstaters nationale centralbanker. Det generelle råds opgaver er primært af rådgivende art. Rådet fungerer som forbindelse mellem de deltagende og ikke-deltagende medlemsstaters centralbanker.

EF-traktaten og ESCB-statutten er ikke til hinder for, at ECB ansætter personale fra "pre-in"-landene.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1478/98 af Iñigo MÉNDEZ DE VIGO til Kommissionen. Tandlægevirksomhed



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0137



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1478/98 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (13. maj 1998) Om: Tandlægevirksomhed Kan Kommissionen oplyse, hvor langt den er nået med hensyn til den overtrædelsesprocedure, den har indledt mod Kongeriget Spanien for manglende overholdelse af Rådets direktiv 78/687/EØF(1)? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (15. juni 1998) Kommissionen har indledt en overtrædelsesprocedure vedrørende Spaniens anerkendelse af tandlægeeksamensbeviser, der er opnået i tredjelande, og som ikke er i overensstemmelse med de mindstekrav til uddannelse, der er opstillet i Rådets direktiv 78/687/EØF af 25. juli 1978 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om virksomhed som tandlæge. På grundlag af svaret på den begrundede udtalelse, samt af de yderligere oplysninger fra de spanske myndigheder besluttede Kommissionen den 10. december 1996 at indbringe sagen for Domstolen. På grundlag af senere modtagne oplysninger fra de spanske myndigheder bl.a. om den spanske højesterets seneste retspraksis, der giver en fortolkning i overensstemmelse med EF-retten af bestemmelserne i de internationale aftaler om anerkendelse af eksamensbeviser, besluttede Kommissionen imidlertid den 10. december 1997 at udsætte klagemålet. (1) EFT L 233 af 24.8.1978, s. 10.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1449/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (7. maj 1998)

Om: Universitetsstudier i EU

Det er bekendt, at mange EU-borgere vaelger at gennemfoere deres universitetsstudier i en anden medlemsstat end deres hjemland.

Kommissionen bedes oplyse, hvilken faellesskabslovgivning universitetsstudier (grundlaeggende og videregaaende) i ovennaevnte tilfaelde er omfattet af, samt om der er forudset en saerlig bestemmelse til udbetaling af undervisningsgebyr til universitetsinstitutioner i Storbritannien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (15. juni 1998)

Tilrettelaeggelsen af den videregaaende uddannelse, herunder indtegningsgebyr, henhoerer under medlemsstaternes kompetence. Faellesskabets kompetence indskraenker sig til at fremme samarbejdet mellem universiteterne.

Spoergsmaalet om studenter fra en medlemsstat i Faellesskabet, der oensker adgang til en videregaaende uddannelse i en anden medlemsstat, henhoerer dog under Faellesskabsretten.

I denne henseende har Domstolen haft lejlighed til at udtale sig flere gange om den problematik, der knytter sig til adgangen. Domstolen har saaledes fastslaaet, at princippet om ligebehandling, som fastsat i artikel 6 i EF-traktaten, forbyder, at der opkraeves indtegningsgebyrer af universitetsstuderende fra andre medlemsstater, som ikke opkraeves af landets egne statsborgere. Dette princip gaelder ligeledes for tildeling af studiestipendier i det omfang, disse tjener til at finansiere indtegningsgebyrer, men ikke stipendier, der tager sigte paa at daekke leveomkostninger eller andre omkostninger, der ikke direkte har med adgangen at goere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1558/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (19. maj 1998)

Om: Etniske mindretal og de europaeiske institutioner

Hvor stor en procentdel af personalet i EU's institutioner tilhoerer et etnisk mindretal?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-1557/98, E-1558/98 og E-1559/98 (15. juni 1998)

Ansaettelse af personale er altid sket i henhold til artikel 27 i vedtaegten for tjenestemaend, hvor det udtrykkeligt bestemmes, at tjenestemaend skal udvaelges paa et saa bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgere i Faellesskabernes medlemsstater uden hensyn til race, politisk, filosofisk eller religioes overbevisning, koen eller seksuel orientering og uafhaengigt af civilstand og familiemaessige forhold.

Saaledes har det ikke vaeret noedvendigt for Kommissionen at ivaerksaette egentlige handlingsplaner for at fremme ansaettelse af personer fra etniske minoriteter i dens tjenester.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1164/98 af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen (29. april 1998)

Om: Finansiering af projekter om beskyttelse af skove

Europa-Kommissionen har bevilliget et beloeb paa 13,4 mio ecu til projekter vedroerende beskyttelse af skovene mod luftforurening og brande.

Kan Kommissionen give oplysninger om de projekter, der vedroerer Italien, og de beloeb, der er afsat til hver enkelt af disse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. maj 1998)

Kommissionen godkendte i 1997 projekter vedroerende beskyttelse af skovene mod luftforurening til i alt 7,1 mio. ECU (heraf 1 mio. ECU til Italien) og projekter vedroerende beskyttelse af skovene mod brande til i alt 12,5 mio. ECU (heraf 2,3 mio. ECU til Italien). Der er for 1997 ydet stoette paa tilsammen 19,6 mio. ECU til de to skovbeskyttelsesaktioner (heraf 2,3 mio. ECU til Italien), hvilket er mere end det beloeb, det aerede medlem angiver.

Kommissionen tilsender direkte det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat de oplysninger, der anmodes om vedroerende de italienske projekter, der blev godkendt i 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2017/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (30. juni 1998)

Om: Genteknologi i biologiske levnedsmidler

I USA har man i de seneste maaneder droeftet et lovforslag fra USDA om bestemmelser for fremstilling af oekologisk dyrkede levnedsmidler (USDA National Organic Program Proposal Rule). I dette forslag gav man tilladelse til anvendelsen af genteknologi i produkter fra oekologisk dyrkning. Forslaget fra USDA var paa 27 punkter i modstrid med EU's normer. Inden for rammerne af WTO ville der vaere fare for, at genmanipulerede levnedsmidler, der er deklareret som biologisk dyrkede levnedsmidler, ender paa det europaeiske marked og vildleder forbrugerne. I mellemtiden er dette forslag blevet taget tilbage. Det er dog er klart bevis for, hvor let man kan undergrave de europaeiske normer inden for rammerne af den internationale handel.

1. Har EU i forhandlinger med USA forsoegt at aendre dette forslag fra USDA? I bekraeftende fald, hvorledes?

2. Er der planlagt en aftale om gensidig anerkendelse mellem USA og EU, for saa vidt angaar levnedsmidler?

3. I bekraeftende fald hvilke normer skal der laegges til grund herfor? Vil EU bevare de nuvaerende normer?

4. Hvilken vaerdi vil miljoe- og forbrugerinteresserne faa tillagt i forhandlingerne om henholdsvis det nye transatlantiske marked og det nye transatlantiske partnerskab (NTM og NTP)?

5. I hvilken udstraekning skal levnedsmidler medtages under henholdsvis NTM og NTP?

6. Hvilken form for aftaler er der planlagt for levnedsmidler inden for henholdsvis NTM og NTP?

7. Hvilke sanktionsprocedurer overvejes der?

8. Har man medtaget det komplicerede spoergsmaal om genmanipulerede levnedsmidler?

9. Hvilken tidsplan overvejer Kommissionen henholdsvis for NTM eller NTP for levnedsmidler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (26. august 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1276/98 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (29. april 1998)

Om: Udvidelse - fri bevaegelighed - overgangsperioder

Overgangsperioderne i forbindelse med den fri bevaegelighed for personer blev allerede i forbindelse med udvidelsen mod syd med landene Spanien og Portugal betragtet som nyttige instrumenter med henblik paa at sikre, at de relevante tilpasninger blev foretaget. I forbindelse med den kommende udvidelsesrunde vil indvandrerpresset fra ansoegerlandene ogsaa blive meget hoejt, og isaer de tilgraensende medlemsstater vil blive beroert heraf.

1. Hvilke overvejelser gjorde Kommissionen sig i forbindelse med afgoerelsen om overgangsperioderne ved udvidelsen mod syd?

2. Hvilke studier og undersoegelser dannede dengang grundlag for Kommissionens afgoerelser?

3. Hvilke studier og undersoegelser har Kommissionen hidtil taget udgangspunkt i ved forberedelsen af den kommende udvidelse?

4. Hvorledes vurderer Kommissionen realistisk laengden af overgangsperioderne for udvidelsen mod oest?

5. Hvis der i forhold til udvidelsen mod syd forventes forskelle i overgangsperioderne, hvorledes begrunder Kommissionen disse?

6. Hvor stort et antal indvandrere forventer Kommissionen, naar adgangen til arbejdsmarkedet aabnes?

7. Hvilken struktur af interesserede indvandrere gaar Kommissionen ud fra?

8. Hvad er motiverne for indvandring ifoelge Kommissionen?

9. Hvorledes vil indvandrerne ifoelge Kommissionen blive fordelt paa maallandene?

Kan Kommissionen i forbindelse med besvarelsen af de ovenstaaende spoergsmaal goere brug af isaer oplysninger fra tiden efter forelaeggelsen af »Agenda 2000« i juli 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (22. juni 1998)

Tiltraedelsesforhandlingerne foeres mellem medlemsstaternes regeringer og de enkelte ansoegerlande. Selv om Kommissionen opfordres til at forelaegge forslag om alle problemer, tiltraedelsesforhandlingerne giver anledning til, er det medlemsstaterne, der i faellesskab udformer Faellesskabets forhandlingsgrundlag. Det aerede medlems forespoergsel om Kommissionens holdning under forhandlingerne er derfor ikke relevant.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1570/98 af Nel van Dijk (V) til Kommissionen (20. maj 1998)

Om: Ubesvarede forespoergsler

Fristen for besvarelse af nedennaevnte forespoergsler, som fastlagt i Europa-Parlamentets forretningsorden, er langt overskredet. Dette hindrer mit arbejde som folkevalgt repraesentant, da det bevirker, at jeg ikke hurtigt kan gaa ind i diskussionen om emner, der optager borgerne. Jeg haaber imidlertid stadig at faa et hurtigt svar, jf. forretningsordenens artikel 42, paa de allerede stillede forespoergsler, om:

- lige muligheder paa det indre marked for elektricitet og gas (E-0341/98)

- MI6-aflytningen og Echelon-systemet (E-1039/98 og E-1040/98)

- oekonomisk spionage og statsstoette (E-1038/98)

- mulig svig i forbindelse med nederlandsk oksekoed (P-1084/98).

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (29. maj 1998)

Kommissionen goer sit bedste for at overholde de frister for afgivelse af svar, som Parlamentet ensidigt har fastsat til 3 uger (for prioriterede forespoergsler) og seks uger (for andre forespoergsler). Selv om Kommissionen ikke generelt er i stand til at afgive svar paa de prioriterede forespoergsler (som udgjorde 13% af de afgivne svar i 1997) inden for tre uger, saa besvarer den gennemsnitligt de andre forespoergsler (som udgjorde 87% af svarene i 1997) inden for fristen paa seks uger. Gennemsnittet laa paa seks uger og en dag i 1997 og paa fem uger og seks dage i 1996.

Hvad angaar de fem forespoergsler, som det aerede medlem naevner, er disse blevet besvaret henholdsvis 5. maj 1998 (skriftlig forespoergsel E341/98), 15. maj 1998 (de tre efter hinanden foelgende forespoergsler) og den 8. maj 1998 (den prioriterede forespoergsel). Kommissionen oensker at understrege, at den saaledes har besvaret tre af fem forespoergsler inden for de frister, som Parlamentet oensker overholdt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0672/98 af Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) til Kommissionen (10. marts 1998)

Om: Forfremmelsesvilkaar for spanske »Ingenieros Técnicos« i forhold til andre kategorier

Hvorfor haevder Kommissionen, at eksamensbeviset for den spanske uddannelse »Ingenieros Técnicos« kan sidestilles med eksamensbeviset fra en »Fachhochschule«, naar sidstnaevnte eksamensbevis godkendes i forbindelse med de fleste almindelige udvaelgelsesproever til besaettelse af stillinger i kategori A/LA?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 og E-0728/98 (21. april 1998)

Kommissionen mener, at de oplysninger, som det aerede medlem beder om, i alt vaesentligt fremgaar af de svar, som er afgivet af Kommissionen paa skriftlig forespoergsel E-2749/97 fra Ludivina Garcia Arias ((EFT C 82 af 17.3.1998. )) og skriftlig forespoergsel E-4186/97 fra Barbara Duehrkop Duehrkop ((EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til disse svar, hvor Kommissionen klart har gjort rede for sin generelle stillingtagen til spoergsmaalet om, hvilke uddannelser, der giver adgang til at blive EU-tjenestemand i kategori A/LA, og mere praecist spoergsmaalet om spanske tekniske ingenioerers uddannelse.

Den korrekte tyske oversaettelse af »diploma universitario« er »abgeschlossenes Hochschulstudium«, og dette udtryk optraeder i Meddelelse om udvaelgelsesproeve KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), som er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. I oevrigt - og som svar paa spoergsmaalet om udvaelgelsesproeve KOM/A/720 og KOM/A/712 - henviser Kommissionen det aerede medlem til Foersteinstansrettens dom af 3. marts 1994 i sagen T-82/92 (Cortés Jiménes mod Kommissionen for de Europaeiske Faellesskaber).

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at en kandidat ved udvaelgelsesproeve KOM/A/104 har indbragt en klage for Rettens i Foerste Instans den 1. december 1997, sagsnummer T-299/97. Kommissionen kan saaledes ikke svare, saa laenge sagen verserer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2292/98 af John McCARTIN til Kommissionen. Priser på oksekød



EF-Tidende nr. C 354 af 19/11/1998 s. 0132



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2292/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (22. juli 1998) Om: Priser paa oksekoed Kan Kommissionen oplyse, hvilken gennemsnitlig markedspris der udbetaltes til landbrugerne i de forskellige EU-medlemsstater i forrige maaned (eller den seneste maaned for hvilken der foreligger tal)? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. august 1998) Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.