SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1948/99

af Gérard Deprez (PPE-DE) til Kommissionen

(4. november 1999)

Om: Metode til kontrol af genetiske egenskaber

Har Kommissionen kendskab til den amerikanske bioteknologikoncern MONSANTO's udvikling af en metode til kontrol af genetiske egenskaber? Det drejer sig om en teknik, der gør det muligt for landmænd at aktivere eller desaktivere visse gener i en plante for at gøre den modstandsdygtig over for angreb fra insekter eller herbicider. Denne aktivering/desaktivering kan imidlertid kun kontrolleres, hvis planterne behandles med bestemte kemiske produkter, som for øjeblikket kun fremstilles af netop det firma, der har leveret de genmodificerede frø.

1. Har Kommissionen kendskab til denne teknik?

2. Råder Kommissionen over analyseresultater, der påviser eventuelle risici, som denne type genmanipulation kan påføre forbrugerne af de heraf fremstillede levnedsmidler, eller at disse GMO'er kan spores eller afsløres i færdigvarer?

3. Har Kommissionen i bekræftende fald i sinde at tillade salg af levnedsmidler på det europæiske marked, som er fremstillet på basis af genmodificeret frø ud fra denne teknik? Hvordan har den i modsat fald tænkt sig at kontrollere, at denne type produkter ikke handles i Europa?

4. Påtænker Kommissionen her nogle uger før WTO's ministerkonference i Seattle og den nært forestående Millennium-runde, at indlede en mere generel drøftelse med sine partnere om EU's mulighed for at påberåbe sig forsigtighedsprincippet, i tilfælde af videnskabelig usikkerhed, for på denne måde at forbyde salg af levnedsmidler indeholdende GMO'er eller produkter fremstillet heraf på det europæiske marked uden at udsætte sig for en overtrædelsesprocedure ved et WTO-panel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. januar 2000)

1. Kommissionen er bekendt med teknikkerne til kontrol af genetiske egenskaber. Genmodificerede frø, som har været underkastet disse teknikker, giver enten planter med frø, som ikke er levedygtige, eller de gør det ved hjælp af eksterne midler (kemiske produkter, temperatur, lys) muligt at aktivere eller deaktivere de specifikke gener, som bærer den værditilvækst, der skyldes den pågældende genmodificering.

Et firma har for nyligt udtalt, at man ikke på nuværende tidspunkt bruger ressourcer på at udvikle disse teknikker, men at man ikke udelukker, at man i fremtiden udvikler dem til genbeskyttelse eller på grund af deres eventuelle agronomiske fordele. Man ved, at alle de større bioteknologiske virksomheder og adskillige forskningsorganer i USA og Europa arbejder på at udvikle disse teknikker.

2. Det er for tidligt at drage konklusioner vedrørende disse teknikkers mulige betydning for menneskers sundhed og miljøet. Disse teknikker er stadig i fremstillings- eller udviklingsfasen, og der vil gå nogle år, før de kan markedsføres. Under alle omstændigheder skal de produkter, som fremstilles ved hjælp af disse teknikker, vurderes med hensyn til risici for menneskers sundhed og miljøet i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning, før de markedsføres inden for Fællesskabet.

Alt afhængig af egenskaberne og/eller det endelige produkt vil det være muligt at spore egenskaberne og/eller det endelige produkt, dvs. en biologisk sammensætning, i den specifikke DNA-sekvens.

3. Rådets direktiv 98/95/EF af 14. december 1998 om ændring med hensyn til konsolidering af det indre marked, genetisk modificerede plantesorter og plantegenetiske ressourcer af direktiv 66/400/EØF, 66/401/EØF, 66/402/EØF, 66/403/EØF, 69/208/EØF, 70/457/EØF og 70/458/EØF om handel med bederoefrø, frø af foderplanter, sædekorn, læggekartofler, frø af olie- og spindplanter og grøntsagsfrø og om den fælles sortsliste over landbrugsplantearter(1), hvilket omfatter alle de vedtagne love om frø, som skal være gennemført senest den 1. februar 2000, bestemmer, at alle genetisk modificerede landbrugs- og grøntsagsplantearter kun kan godkendes med henblik på markedsføring, hvis alle hensigtsmæssige foranstaltninger er blevet truffet for at undgå skadelige indvirkninger på menneskers sundhed og miljøet. Risikovurderingsproceduren skal være den samme som den, der findes bestemmelser om i Rådets direktiv 90/220/EØF af 23. april 1990 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer(2), idet der tages hensyn til de ændringsforslag, der vil blive fremsat til dette direktiv i løbet af den nuværende revisionsproces.

Ydermere henvises der til de kriterier og vurderingsprincipper, som findes i forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser(3).

I Rådets direktiv 98/95/EF bestemmes det også, at det i officielle nationale og fælles sortslister og salgskataloger tydeligt skal anføres, hvis sorterne er genetisk modificerede. Når der er tale om frø af en genetisk modificeret sort, skal det på etiketter eller dokumenter af enhver art, der er fastgjort til eller ledsager frøpartiet, være klart angivet, at sorten er genetisk modificeret. Kommissionen foreslår snart foranstaltninger til en sådan mærkning også for importerede frø.

4. Kommissionen går ind for, at OECD (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling) får vide beføjelser til at gennemføre G8-landenes (gruppen af de otte mest industrialiserede lande) anmodning om, at der skal forelægges rapporter om bioteknologi og andre aspekter af fødevaresikkerhed. Fællesskabets politik med hensyn til fastlæggelse af de foranstaltninger, som skal træffes for at opnå et passende beskyttelsesniveau i forbindelse med miljø-, fødevare- og fodersikkerhed, har sit udgangspunkt i de på nuværende tidspunkt til rådighed værende videnskabelige oplysninger og forsigtighedsprincippet. Kommissionens formand, Prodi, og Præsident Clinton har allerede iværksat et initiativ vedrørende en ny dialog om bioteknologiområdet med udgangspunkt i de drøftelser, som blev påbegyndt inden for rammerne af det transatlantiske økonomiske partnerskab.

(1) EFT L 25 af 1.2.1999.

(2) EFT L 117 af 8.5.1990.

(3) EFT L 43 af 14.2.1997.