ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1606/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Antal ansatte i GD IB

Ligger Kommissionen inde med statistiske oplysninger om, hvor mange ansatte i Kommissionen, der forvalter udviklingsbistandsprogrammerne i Latinamerika, sammenlignet med antallet af ansatte, der forvalter medlemsstaternes bistandsprogrammer i de samme lande, og sammenlignet med de paagaeldende bistandsprogrammers omfang? Kan den i bekraeftende fald offentliggoere disse oplysninger i det officielle svar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (10. juli 1996)

Med henblik paa en bedre samordning mellem medlemsstaterne har Kommissionen for nylig givet en rapport i opdrag, der specielt skal behandle det udviklingssamarbejde, der udfoeres af de nationale forvaltninger. Formaalet med denne rapport er at klarlaegge hovedlinjerne for det samarbejde, der er gennemfoert paa bilateralt plan, med henblik paa at undgaa overlapning, muliggoere en effektiv koordinering af foranstaltningerne og udnytte de til raadighed staaende finansielle ressourcer bedst muligt.

Ganske vist goeres der i denne rapport rede for diverse metodemaessige og organisatoriske spoergsmaal med henblik paa at lette forstaaelsen af de mekanismer og strukturer, som medlemsstaterne har opbygget, men i dokumentet gives der ikke nogen talmaessige oplysninger om det personale, som de forskellige nationale forvaltninger raader over.

Kommissionen kan imidlertid oplyse, at til forvaltning af de 9% af Faellesskabets udviklingsbistand, der gaar til Latinamerika, dvs. i 1995 et budget paa 519 mio. ECU, har den kun haft raadighed over 101 tjenestemaend eller dermed ligestillet personale.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0910/96 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (11. april 1996)

Om: Kalvebokse

Hvad agter Kommissionen at goere for at fremskynde indfoerelsen af et forbud mod kalvebokse fra den 1. januar 2008 paa baggrund af oplysningerne i dens meddelelse om kalves velfaerd, hvori det bl.a. hedder, at kalves velfaerd er meget ringe, naar de holdes i smaa enkeltbokse med utilstraekkelig plads til, at de kan ligge bekvemt, og de er uden social kontakt og uden stroeelse eller andet materiale, som de kan rode med.

Er Kommissionen ikke enig i, at der under henvisning til EU's tilsagn om at forbedre dyrenes velfaerd, som nu er indeholdt i traktaten, boer foretages noget foer 2008 for at sikre, at saadanne smaa individuelle bokse forbydes.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. maj 1996)

Kommissionens meddelelse til Raadet og Parlamentet om kalves velfaerd byggede paa en udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité. Kommissionen forelagde efter at have modtaget denne udtalelse et forslag til raadsdirektiv om aendring af direktiv 91/629/EOEF om mindstekrav med henblik paa beskyttelse af kalve. ((EFT C 85 af 22.03.1996. ))

Forslaget, som blev sendt til Parlamentet den 9. februar 1996, gaar ud paa gradvis at eliminere brug af snaevre enkeltbokse til opstaldning af slagtekalve i loebet af en overgangsperiode, der gaar til slutningen af 2007. Denne periode blev valgt, fordi direktiv 91/629/EOEF, der har vaeret i kraft siden den 1. januar 1994, indroemmer eksisterende bedrifter den samme overgangsperiode, for at de kan tilpasse sig til de gaeldende regler. Landbrugere, som har planlagt deres investeringer paa dette grundlag, maa have berettigede forventninger om at kunne afskrive saadanne investeringer over den periode, der blev indroemmet paa det tidspunkt, de blev foretaget.

Det boer bemaerkes, at ud over kravene til boksstoerrelse indeholder det gaeldende direktiv ogsaa andre foranstaltninger, der skal traeffes for at forbedre kalves velfaerd. Desuden foreslaar Kommissionen at videreudvikle og ajourfoere disse foranstaltninger ved at indfoere nye krav, fx med hensyn til inspektion og foder, som skal anvendes, saa snart de traeder i kraft.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1062/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Arkitektur i Europa

I januar 1996 afgav Det Europaeiske Arkitektraad for foerste gang en faelles erklaering om de kriterier, der efter raadets mening fremover skal foelges ved byggeri i Unionens medlemsstater. Nogle af foranstaltningerne gik saa vidt som til at forbyde anvendelse af opvarmning, der stammer fra ikke-fornyelige energikilder, og foreslaa et europaeisk standpunkt til de efterfoelgende konferencer i Berlin (den oekologiske by) og Istanbul (»Habitat II«).

Har Kommissionen gjort sig bekendt med den naevnte erklaering, og har den dannet sig en mening om den?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (13. juni 1996)

Kommissionen glaeder sig over den erklaering, som Det Europaeiske Arkitektraad har udsendt i sin hvidbog med titlen »Europa og arkitekturen i morgen«. Den vil tage denne hvidbogs anbefalinger noeje i betragtning paa omraader, der falder ind under EF's kompetenceomraade. Mange af sagerne hoerer dog snarere hjemme under medlemsstaternes eller lokalmyndigheders kompetence.

Kommissionen soeger ogsaa at inddrage Arkitektraadet i sit arbejde, og den har holdt flere moeder med dets repraesentanter for at droefte erklaeringen. Desuden er Arkitektraadet nu repraesenteret i Kommissionens ekspertgruppe om bymiljoe, hvor det kan paavirke Kommissionens indsats til fordel for miljoeet i byomraader.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1494/96 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Rekrutteringsproceduren

Det forlyder, at Kommissionen ved rekruttering af personale i stigende grad tager hensyn til ansoegerens nationalitet. Nationalitetskriteriet skulle efter forlydende saagar gaa forud for eksamensresultaterne.

Kan Kommissionen oplyse, om det virkeligt forholder sig saadan? Kan denne fremgangsmaade i bekraeftende fald ifoelge Kommissionen anses for at vaere i overensstemmelse med forbuddet mod forskelsbehandling paa grund af nationalitet?

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange retssager der allerede er foert i den anledning og i hvor mange tilfaelde Kommissionen blev doemt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (12. juli 1996)

Artikel 27 i Vedtaegten fastslaar: »det skal ved ansaettelsen tilstraebes, at institutionen sikres medarbejdere, der opfylder de hoejeste krav til kvalifikationer, indsats og integritet; de skal udvaelges paa et saa bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgere i Faellesskabernes medlemsstater.« Endvidere fastslaas der, at ingen stilling kan forbeholdes borgere fra en bestemt medlemsstat. Kommissionen overholder disse bestemmelser i sin rekrutteringspolitik.

I henhold til Raadets forordning 626/95 ((EFT L 66 af 24.3.1995. )) fra marts 1995 har institutionerne mulighed for at goere undtagelser fra de almindelige regler og at forbeholde stillinger for statsborgere fra OEstrig, Sverige og Finland. De fleste af de udvaelgelsesproever, Kommissionen har afholdt i 1995-1996, har fundet sted i henhold til denne undtagelsesforordning.

Bortset fra undtagelsesordningen for borgere fra de nye medlemsstater overholder Kommissionen paa det strengeste de ovennaevnte bestemmelser i Vedtaegten. Kommissionen er kun i ganske faa tilfaelde blevet doemt for at have lagt kandidaters statsborgerskab til grund for ansaettelsen, og den staar naturligvis til det aerede medlems disposition, dersom han oensker henvisninger til domsafgoerelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1090/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Manglende gennemfoerelse af forordning

I artikel 1, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 684/92 ((EFT L 74 af 20.3.1992, s. 1. )) hedder det ganske klart, at i forbindelse med befordring fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt finder denne forordning anvendelse paa den straekning, der tilbagelaegges paa optagnings- eller afsaetningsmedlemsstatens omraade, saa snart den noedvendige aftale mellem Faellesskabet og det paagaeldende tredjeland er indgaaet, hvilket i dette tilfaelde er Bulgarien.

Aftalen mellem EU og Bulgarien er indgaaet og blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende den 31.12.1994.

Alligevel naegter den graeske regering at give tilladelse til, at en sammenslutning af graeske busselskaber foretager transport i Bulgarien, idet den har givet OSE (de graeske jernbaner) monopol herpaa.

Kan Kommissionen oplyse om ovennaevnte er korrekt, og hvilke foranstaltninger, den i givet fald vil ivaerksaette med henblik paa at faa den graeske regering til at overholde forordningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (25. juni 1996)

I artikel 82 i aftalen af 8. marts 1993 mellem Faellesskabet og medlemsstaterne ((EFT L 358 af 31.12.1994, s. 205. )) paa den ene side og Bulgarien paa den anden side imoedeser man blot udvikling og intensivering af samarbejdet inden for transport, idet landevejstransport har dominerende prioritet i dette samarbejde. Aftalen indeholder ikke bestemmelser vedroerende gensidig adgang til vejtransportmarkedet for passagerbefordring med bus. Dog fastsaettes der i artikel 57, stk. 3, foelgende: »Med henblik paa at sikre en koordineret udvikling og en gradvis liberalisering af transporten mellem parterne, afpasset efter deres gensidige handelsbehov, vil betingelserne for gensidig mar-kedsadgang inden for lufttransport og landtransport blive behandlet i saerlige transportafta-ler, som skal forhandles mellem parterne efter denne aftales ikrafttraeden«.

Foelgelig er transportforbindelser med bus mellem Graekenland og Bulgarien omfattet af de bestemmelser, der er nedfaeldet i den tosidede aftale, der er indgaaet mellem disse to lande, mens man afventer indgaaelsen af den noedvendige aftale mellem Faellesskabet og Bulgarien.

Raadet gav under sin samling den 7. - 8. december 1995 Kommissionen bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale vedroerende lejlighedsvis international passager-transport ad landevej med henblik paa leje eller godtgoerelse i forbindelse med visse tredjelande i Central- og OEsteuropa, bl.a. Bulgarien. Disse forhandlinger er fortsat i fuld gang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1416/96 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: EU-adresser paa Internet

Hvilke planer har Kommissionen om at sikre, at samtlige generaldirektorater stiller informationer om finansieringsinitiativer, herunder vejledning og ansoegningsformularer, til raadighed over Internet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (22. juli 1996)

Som det aerede medlem goer opmaerksom paa, udgoer Internettet sammen med andre elektroniske og trykte medier en mulighed for at stille information om Faellesskabet til raadighed.

Kommissionen har i samarbejde med Parlamentet oprettet en central server (»Europa«, http://www.europa.eu.int), hvor der ligger oplysninger om alle Faellesskabets politikker. De andre institutioner har i den seneste tid givet udtryk for, at de gerne vil deltage i dette projekt. Der er tre andre servere, der henholdsvis indeholder oplysninger om forsknings- og udviklingsprogrammer (»Cordis«, http://www.cordis.lu) og om programmer vedroerende informationssamfundet (»I*M Europe«, http://www.echo.lu og »ISPO«, http://www.ispo.cec.be)

»Europa« henvender sig baade til det brede publikum og til specifikke maalgrupper som universiteter, offentlig administration, medier og oekonomiske beslutningstagere. De oplysninger, der stilles til raadighed via denne server, bestaar bl.a. af beskrivelser af Faellesskabernes programmer og muligheder for at soege om stoette.

Oplysninger om ansoegningsmuligheder, vejledninger, haandboeger og andet materiale om faellesskabsinitiativerne bliver i stigende grad stillet til raadighed via »Europa« og de andre servere i et brugervenligt format, saaledes som det aerede medlem ogsaa foreslaar. Udfoerlige oplysninger om PHARE, TACIS, MEDIA-programmerne, handlingsplanen for indfoerelse af avancerede tv-tjenester i Europa, miljoeprogrammer som LIFE, forsknings- og udviklingsprogrammer, programmer inden for uddannelse og inden for energi (THERMIE, ALTENER, SAVE og SYNERGY) og Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling og Samhoerighedsfonden er alle tilgaengelige paa »Europa«. Det overvejes ligeledes at laegge oplysninger op om Den Europaeiske Udviklingsfond og Den Europaeiske Socialfond.

Siden »Europa« blev oprettet i februar 1995, har erfaringerne vist, at brugerne i stigende grad er tilfredse med disse nye informationskanaler. Oplysninger om indkaldelse af bud er her tilgaengelige, inden de offentliggoeres fra Publikationskontoret i De Europaeiske Faellesskabers Tidende og paa Ted-databasen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1287/96 af Inger Schoerling (V) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Revision af EU's miljoebestemmelser

Sverige, Finland og OEstrig fik under tiltraedelsesforhandlingerne loefte om at kunne opretholde strengere miljoebestemmelser i fire aar. Der foretages i oejeblikket en revision af EU's regler.

Vil Sverige kunne bevare sine strengere regler for f.eks. traeimpraegneringsmidlet creosot?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (6. juni 1996)

I forbindelse med tiltraedelsesforhandlingerne er der opnaaet enighed om midlertidige fravigelser fra faellesskabslovgivningen, som begraenser markedsfoering og anvendelse af farlige stoffer, paa foelgende punkter:

- Sverige: cadmium, pentachlorphenol, tinforbindelser og arsenforbindelser

- Finland: pentachlorphenol

- OEstrig: cadmium, pentachlorphenol og tinforbindelser

Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne gennemgaa de paagaeldende dele af faellesskabslovgivningen inden 1. januar 1999, og indtil da kan Sverige, Finland og OEstrig fortsat anvende deres strengere nationale bestemmelser, hvor de har opnaaet fravigelser.

Der er ikke indgaaet aftaler om fravigelser for saa vidt angaar creosot, eftersom kreosotdirektivet (direktiv 94/60/EF af 20. december 1994 ((EFT L 365 af 31.12.1994. ))) blev vedtaget efter undertegnelsen af tiltraedelsestraktaterne. Men Kommissionen og Raadet afgav foelgende erklaering i forbindelse med vedtagelsen af creosotdirektivet:

»Kommissionen og Raadet erkender, at koncentrationsgraensen for forbrugercreosot udgoer et problem i betragtning af den udvikling, der er sket siden Kommissionen udarbejdede sit forslag i 1992. Skulle bilag I til direktiv 67/548/EOEF blive aendret, saa der indfoeres en lavere benzo (a) pyren (BAP) klassificeringstaerskel for creosot, vil Kommissionen foreslaa nye begraensninger for forbrugercreosot og trae behandlet hermed for at tage hensyn til den nye taerskelvaerdi. Saadanne nye begraensninger vil gaa i retning af et totalforbud for creosot og creosotbehandlet trae til forbrugeranvendelser.«
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1064/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Elektricitetsnet mellem Frankrig og Spanien

I begyndelsen af februar 1996 besluttede den franske regering at indstille arbejdet med at forbinde det franske og det spanske elektricitetsnet mellem Cazaril (Frankrig) og regionen Aragón. Papoutsis, medlem af Kommission, udtrykte sin bekymring over en handling, der klart var et anslag mod den generelle plan vedroerende store transeuropaeiske net paa energiomraadet. Fra spansk side vedroerte protesterne den iberiske halvoes isolation (paa energiomraadet).

Kan Kommissionen nu to maaneder efter oplyse, hvad der er sket paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (21. juni 1996)

Siden det blev meddelt, at projektet var stillet i bero, har de virksomheder, der var ansvarlige for dets gennemfoerelse, nemlig henholdsvis Electricité de France og Red Eléctrica de Espana, haft en lang raekke droeftelser med henblik paa at finde ud af, hvorvidt der findes alternativer til det naevnte projekt, saadanne alternativers oekonomiske baeredygtighed og deres eventuelle foelgevirkninger for miljoeet.

Kommissionen foelger sagen med stor interesse og vil anspore til en loesning, der samtidig med at tage behoerigt hensyn til miljoeet ogsaa opfylder de maalsaetninger og prioriteter, der er fastsat paa faellesskabsplan for udbygningen af de transeuropaeiske energiforsyningsnet. Kommissionen har en saerlig interesse i dette projekt, som paa Det Europaeiske Raads moede i Essen i december 1994 blev tildelt hoejeste prioritet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1545/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Bygning af et elkraftvaerk ved den graesk-bulgarske graense

I den graeske presse har der vaeret omtale af en faelles graesk-bulgarsk investering i elproduktion for dels at forbedre Graekenlands energibalance og dels goere det muligt, at den bulgarske oekonomi gradvist bliver mindre afhaengig af Kozloduy.

1. Kan Kommissionen bekraefte, at der foreligger saadanne planer? Hvad mener Kommissionen om en saadan investering som alternativ til driften af Kozloduy?

2. Vil Den Europaeiske Union kunne bidrage til finansieringen, hvis der ansoeges herom? Fra hvilke kilder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (19. juli 1996)

Kommissionen stoetter maalsaetningen i den aftale om nuklear sikkerhed, der blev indgaaet med Bulgarien i 1993; denne aftale sigter paa gradvis at erstatte energiproduktionen fra Kozloduy-kernekraftvaerkets enhed 1 til 4 med andre former for energiproduktion. Der er blevet udarbejdet en raekke investeringsprojekter, der kan medvirke til at opfylde denne maalsaetning, bl.a. modernisering af eksisterende kraftvaerker i stedet for opfoerelse af nye vaerker. Stoerre effektivitet i den bulgarske energiudnyttelse vil ogsaa medvirke til at mindske afhaengigheden af Kozloduy-kernekraftvaerket.

Gennem Phares tvaernationale samarbejdsprogram for samarbejde mellem Graekenland og Bulgarien har Kommissionen bevilget midler til en gennemfoerlighedsundersoegelse af planer om faelles drift og sammenknytning af det graeske og det bulgarske elektricitetsnet. Projektet er udbudt i licitation og gennemgangen af tilbuddene ventes paabegyndt i anden halvdel af 1996. Kommissionen ligger imidlertid ikke inde med oplysninger om, at der skulle foreligge konkrete planer for investering i et kraftvaerk ved den graesk-bulgarske graense.

Eventuel faellesskabsstoette til et saadant projekt vil afhaenge af dets oekonomiske rentabilitet, de implicerede regeringers prioritering af projektet i forbindelse med nationale ressourcer og ekstern bistand samt - i de fleste tilfaelde - om der er kapital til stede i tilstraekkelig maengde til at projektet kan paabegyndes. Ansoegninger skal derfor fremsendes til Den Europaeiske Investeringsbank eller andre lignende internationale finansinstitutioner samt til de beroerte regeringer og Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1168/96 af Anne André-Léonard (ELDR) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Foranstaltninger til fordel for anvendelse af arkivpapir i de nationale biblioteker

Vore biblioteker og isaer dem, der har til opgave at bevare den trykte fag- og skoenlitteratur, er alvorligt truede.

Papir fremstillet efter ca. 1840 af en papirmasse bestaaende af trae og ikke af klude, kan ikke bevares over en laengere aarraekke. Papiret gulner, bliver sproedt og smuldrer. Dette faenomen kan nu helt klart baade ses og maerkes.

Problemet foruroliger bibliotekarer verden over. Saaledes er mere end 80 millioner vaerker paa USA's forskningsbiblioteker truet. I Belgien har denne papirssygdom, som uvaegerligt medfoerer en nedbrydelse af papiret, i henhold til Institut Royal du Patrimoine Artistique (Det Kongelige Institut for Den Kunstneriske Arv) ramt 2 millioner vaerker paa Det Kongelige Belgiske Bibliotek, dvs. knap halvdelen af bibliotekets samling! Over for den katastrofe staar vi naesten magtesloese.

En foranstaltning kan dog hindre denne nedbrydelse af papiret, nemlig anvendelse af syrefrit papir (ikke at forveksle med klorfrit papir). Dette papir benaevnes »arkivpapir« (ISO-standard 9706).

For at sikre en generel overholdelse af denne standard, som kan bidrage til at bevare vor kulturs skriftlige vidnesbyrd, boer forfattere og forlag overtale eller endog tvinge trykkerierne til udelukkende at trykke paa arkivpapir.

Findes der paa europaeisk plan allerede paa nuvaerende tidspunkt bestemmelser i denne henseende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (5. juli 1996)

Kommissionen takker Parlamentet for igen at have udvist interesse for et saa vigtigt emne som bevarelsen af den skrevne kulturarv.

Den goer det aerede medlem opmaerksom paa, at den allerede i svar paa muntlig forespoergsel H-308/96 fra Raymonde Dury under Parlamentets spoergetid ved samlingen i maj 1996 ((Forhandlinger i Europa-Parlamentet (Maj 1996). )) gav udtryk for sit standpunkt, og at der ikke siden er sket vigtige aendringer paa dette omraade, som kraever et nyt svar.

Faellesskabet gaar paa den ene side ind for anvendelsen af arkivpapir men opmuntrer ogsaa til anvendelse af alternative arkiveringsmetoder (elektroniske arkiver) til bevarelse af den skrevne kulturarv. Dette spoergsmaal falder ind under standardiseringsomraadet, og det er for oejeblikket ikke obligatorisk at anvende standardiseret arkivpapir paa faellesskabsniveau.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1562/96 af Dagmar ROTH-BEHRENDT til Kommissionen. Information om størrelsen af EU-støtten til Berlin fra januar 1995 til december 1995



EF-Tidende nr. C 305 af 15/10/1996 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1562/96 af Dagmar Roth-Behrendt (PSE) til Kommissionen (17. juni 1996) Om: Information om stoerrelsen af EU-stoetten til Berlin fra januar 1995 til december 1995 Hvor stor stoette ydede EU i 1995 Berlin og til hvilke foranstaltninger via: 1. Den Europaeiske Fond for Regional Udvikling 2. Den Europaeiske Socialfond 3. Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget - Udviklings- og Garantisektionen 4. det fjerde rammeprogram paa forskningsomraadet 5. EU's programmer paa energi- og miljoeomraadet 6. EU's oevrige programmer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (25. juli 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-911/96 fra Christof Tannert ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 127. )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1289/96 af Antonio TAJANI til Rådet. To skotske homoseksuelle pars kunstige befrugtning efter "gør det selv"-metoden



EF-Tidende nr. C 305 af 15/10/1996 s. 0080



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1289/96 af Antonio Tajani (UPE) til Raadet (15. maj 1996) Om: To skotske homoseksuelle pars kunstige befrugtning efter »goer det selv«-metoden I Skotland er et barn ved navn Jacob Henry kommet til verden ved kunstig befrugtning (»goer det selv«-metoden), der er udfoert af to homoseksuelle par, hvoraf det ene er et lesbisk par, det andet et boessepar. Finder Raadet det ikke, ikke mindst under henvisning til, at Europa-Parlamentet har vedtaget en beslutning, der ikke anerkender homoseksuelle familier, at barnet givetvis vil faa alvorlige psykologiske og integrationsmaessige problemer og at kirken har taget stilling imod en saadan pseudofamilie, noedvendigt at gribe ind for at undgaa, at situationer af denne art opstaar paa ny, og hvilke skridt vil det tage for at beskytte Jacob Henrys ret til et normalt liv? Svar (7. august 1996) Det spoergsmaal, som det aerede parlamentsmedlem rejser, henhoerer ikke under Raadets kompetence.