ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0545/99

af Christian Rovsing (PPE) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Tilbudsgivning fra det statsejede danske busselskab, COMBUS A/S

Finder Kommissionen, at det er i overensstemmelse med EU's konkurrenceregler, herunder forbudet mod salg til underpris (predatory pricing), samt EU's regler for statsstoette, at det statsejede danske busselskab, COMBUS A/S, har oeget sin markedsandel paa det danske marked for buskoersel paa kontrakt fra 22-25 % til 35-40 % ved at give tilbud til underpriser, finansieret dels ved statsstoette oeremaerket til daekning af pensionsbidrag samt raadighedsloen til personale med tjenestemandsstatus, dels ved underskudsfinansiering med det i bemaerkningerne til dansk lovforslag 1998-99 L 127 oplyste underskud svarende til tab af 1/3 af selskabets egenkapital, samt ved yderligere statsstoette fastlagt i lovgivning i december 1998, naar det tages i betragtning, at statsselskabet har tvunget et stort antal private udbydere til at lukke deres virksomheder, og vil Kommissionen i modsat fald tage initiativ til en undersoegelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(20. april 1999)

Paastande om statsstoette til virksomheder kan medfoere en undersoegelse i henhold til EF-ordningen om administrationernes udbetaling af statsstoette. Kommissionen er dog kun forpligtet til at ivaerksaette formelle procedurer i henhold til artikel 92 og 93 i EF-traktaten, hvis den naerer tvivl om, hvorvidt der foreligger statsstoette og hvorvidt denne er forenelig med traktaten. Mere specifikt kraever anvendelse artikel 92, stk. 1, at stoetten fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkaarerne ved at begunstige visse virksomheder og paavirker samhandlen mellem medlemsstaterne.

Hvad angaar transport paa landjorden fastsaettes fuld markedsadgang ikke direkte af EF-traktaten, men - sker i henhold til artikel 75 - ved EF-lovgivning. Naar det drejer sig om rutekoersel med bus, er konkurrence paa EF-niveau kun aaben for international koersel og et begraenset antal nationale koersler (koersel med arbejdstagere, skoleelever og studerende - til 11. juni 1999 kun i graenseomraader) (Raadets forordning (EOEF) 2454/92 af 23. juli 1992 om betingelserne for transportvirksomheders adgang til at udfoere personbefordring ad landevej i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehoerende blev erklaeret ugyldig af Domstolen af formelle grunde den 1. juni 1994 (sag nr. C-3882, Europa-Parlamentet mod Raadet [1994] samling I-2081), men dens retsvirkning blev opretholdt, indtil Raadet kunne vedtage ny lovgivning om sagen. Forordning nr. 12/98 af 11. december 1997, som erstatter forordning 2454/92, er gaeldende pr. 11. juni 1999(1)).

Naar det drejer sig om paastaaet statsstoette til rutekoersel i geografisk begraensede omraader paa en medlemsstats territorium, maa man derfor i hvert enkelt tilfaelde paavise og verificere paavirkning af handel mellem medlemsstaterne. Hvis man ikke kan bevise, at handel mellem medlemsstaterne paavirkes, er der ikke tale om brud paa statsstoettebestemmelserne.

(1) EFT L 251 af 29.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1161/99

af Winifred Ewing (ARE) til Kommissionen

(27. april 1999)

Om: Europa og Citizens First-programmet

Hvilke foranstaltninger er der truffet for at sikre, at undervisere fra andre medlemsstater kan udoeve deres grundlaeggende ret til etablering i Faellesskabet i forbindelse med ansaettelse paa italienske universiteter?

Vil Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den af hensyn til etableringsretten har truffet for at sikre, at undervisere fra andre medlemsstater ikke diskrimineres i forhold til undervisere med italiensk statsborgerskab hvad angaar ansaettelsesbetingelser?

Vil Kommissionen oplyse, hvor langt man er naaet med overtraedelsesproceduren mod Italien i denne forbindelse?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-0957/99, E-0974/99, E-0978/99, E-1053/99 og P-1161/99

(30. april 1999)

Der henvises til Kommissionens svar paa de skriftlige forespoergsel E-0585/99 fremsat af John McCartin(1) samt paa mundtlige forespoergsler H-223/99 fremsat af Patricia McKenna og H-306/99 fremsat af Hugh McMahon i spoergetiden under Parlamentets moede i april 1999(2).

(1) Se side 122.

(2) Forhandlinger i Parlamentet (april 1999).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0414/99

af Vincenzo Viola (PPE) til Kommissionen

(19. februar 1999)

Om: Paalaeggelse af forpligtelser til offentlig tjeneste for rutefly mellem oeomraader og fastlandet

Artikel 154 og 158 i Amsterdam-traktaten omhandler Den Europaeiske Unions oeomraader og noedvendigheden af at skabe forbindelser mellem disse og Faellesskabets centrale omraader, ogsaa under hensyntagen til deres status som mindre begunstigede regioner paa grund af geografiske strukturelle ulemper, der fortsat hindrer deres oekonomiske og sociale udvikling.

Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at afhjaelpe de negative foelger for flyruterne fra og til Sardinien som foelge af aabningen af mellemlandingen i Malpensa 2000? Kontrollerer Kommissionen bestemmelserne i forordning (EOEF) 2408/92(1) om paalaeggelsen af forpligtelser til offentlig tjeneste for rutefly, idet disse forpligtelser boer komme til udtryk i ydelsen af tjenester, der opfylder kravene om "kontinuitet, regelmaessighed, kapacitet og prisfastsaettelse", hvilken derimod paa nuvaerende tidspunkt ikke er tilfaeldet for de flyruter, der f.eks. forbinder de mindre sicilianske oeer (Pantelleria og Lampedusa) med den italienske halvoe eller med Sicilien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(6. april 1999)

Som naevnt i det aerede medlems spoergsmaal giver Raadets forordning (EOEF) 2408/92 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Faellesskabet medlemsstaterne mulighed for at paalaegge forpligtelse til offentlig tjeneste. Den retlige befoejelse til at beslutte, hvorvidt bestemte ruter til regionale lufthavne skal falde ind under forpligtelse til offentlig tjeneste, fordi disse ruter anses for at vaere af afgoerende betydning for regionens oekonomiske udvikling ligger derfor ikke hos Kommissionen. Betingelserne skal sikre, at saadanne ruter beflyves i henhold til bestemte krav, som luftfartsselskaber normalt ikke ville paatage sig, hvis det kun drejede sig om kommercielle interesser.

Kommissionen er klar over, at de italienske myndigheder overvejer midler til at lette lufttransport til perifere regioner, inklusive de mindre sicilianske oeer. Mulighederne i henhold til EF-lov er paalaeggelse af forpligtelse til offentlig tjeneste paa de paagaeldende ruter eller vedtagelse af en ikke-diskriminerende form for social stoette til beboerne paa disse oeer. Det er op til de italienske myndigheder at beslutte, hvilke lufttransportjenesteydelser disse ordninger skal omfatte. Vedroerende ruterne til Milano, er det vanskeligt at indfoere specifikke foranstaltninger i forbindelse med en lufthavn, hvis der er tilstraekkelig flyvning paa andre lufthavne, der betjener denne by.

(1) EFT L 240 af 24.8.1992, s. 8.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0707/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98)0131(1), paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi i den autonome region Catalonien for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0924/99

af Christa Randzio-Plath (PSE) til Kommissionen

(8. april 1999)

Om: Europaeisk naeringsbrev for handelsrejsende

Kommissionen har i forbindelse med gennemfoerelsen af det indre marked og for at lette den graenseoverskridende handel samt de graenseoverskridende tjenesteydelser endnu ikke truffet nogen forberedelser til indfoerelse af et naeringsbrev for handelsrejsende, som gaelder i alle EU's medlemsstater. Hvorfor tilbageviser den alle forsoeg paa at indfoere et i hele Europa gaeldende naeringsbrev for handelsrejsende? Hvordan kan dette vaere i overensstemmelse i princippet om fri bevaegelighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. maj 1999)

Kommissionen skal hermed meddele det aerede parlamentsmedlem, at det af Raadets direktiv 75/369/EOEF af 16. juni 1975 (direktiv om foranstaltninger, der skal fremme den faktiske udoevelse af etableringsfriheden og den fri udveksling af tjenesteydelser inden for erhvervsvirksomhed uden fast forretningssted, herunder navnlig overgangsforanstaltninger for disse former for virksomhed)(1) fremgaar, at vaertsmedlemsstaten, som fastlaegger reglerne for saadan virksomhed udoevet af dens statsborgere skal godkende fremlaeggelse af dokumenter udstedt af myndighederne i de udenlandske statsborgeres hjemland.

Specielt naar adgang til udoevelse af saadan virksomhed i en medlemsstat goeres betinget af besiddelse af bestemte kundskaber, skal det vaere saadan, at den faktiske udoevelse af saadan virksomhed i en periode af en vis varighed i en anden medlemsstat bliver officielt anerkendt.

Kommissionen har fremlagt et forslag(2) til direktiv om en ordning for anerkendelse af eksamensbeviser for de former for erhvervsvirksomhed, der er omfattet af direktiverne om overgangsforanstaltninger (som f.eks. direktiv 75/369/EOEF). Formaalet med dette forslag til direktiv er at give vandrende arbejdstagere mulighed for at opnaa anerkendelse af deres eksamensbeviser, selv om de ikke har den erhvervsmaessige erfaring, der kraeves til, at de kan paaberaabe sig det nugaeldende direktiv inden for deres erhverv.

Ifoelge Kommissionen er det med direktiv 75/369/EOEF og ovennaevnte forslag muligt at fjerne hindringerne for fri udveksling af tjenesteydelser inden for erhvervsvirksomhed uden fast forretningssted. Derfor har Kommissionen aktuelt ikke nogen planer om at foreslaa medlemsstaterne en "samordnet" udformning eller en konvergering af deres respektive systemer for adgang til at udfoere et erhverv, som skulle foere til indfoerelse af et "europaeisk" erhvervsuddannelsesbevis eller naeringsbrev.

Denne type projekter kan gennemfoeres af de kompetente instanser paa det paagaeldende omraade. Kommissionen er selvfoelgelig parat til at undersoege ethvert initiativ, og den har altid tilskyndet de forskellige erhvervssektorer til at tage initiativer i den retning, saa laenge de er med til at fremme den frie bevaegelighed for de paagaeldende erhvervsudoevere.

(1) EFT L 167 af 30.6.1975.

(2) EFT C 264 af 30.8.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0728/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

I oejeblikket foreligger der kun tal for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Hvilke regioner i Finland mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for maal 1-regioner i denne periode?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0667/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under "maal 1-regioner" og nyder godt af betydelig faellesskabsstoette.

For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Raadets forordning, KOM(98) 0131(1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre aar, hvor der foreligger tal fra Eurostat.

For oejeblikket foreligger der kun data for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Kan Kommissionen oplyse data for disse aar for Extremadura?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0297/99

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Levnedsmidler bestemt til saerlig ernaering

Kan Kommissionen under henvisning til, at, brug af levnedsmidler til anvendelse i energifattige diaeter med henblik paa vaegttab er vidt udbredt og derfor kraever saerlig opmaerksomhed med henblik paa at sikre forbrugernes sundhed, og Kommissionen paa grund af arten af og formaalet med disse levnedsmidler bestemt til "saerlig ernaering" i direktiv 96/8(1) af 26. februar 1996 fastsaetter kravene for deres sammensaetning og maerkning, oplyse foelgende:

Har Graekenland meddelt, at det har indfoert de noedvendige lovgivningsmaessige, normative og administrative bestemmelser med henblik paa at gennemfoere det ovennaevnte direktiv? Hvornaar? Hvad agter Kommissionen at foretage sig i tilfaelde af, at der er tale om mangelfuld gennemfoerelse af direktivet fra de graeske myndigheders side?

(1) EFT L 55 af 6.3.1996, s. 22.

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-0296/99 og E-0297/99

(9. april 1999)

De graeske myndigheder har underrettet Kommissionen om vedtagelsen af de nationale bestemmelser til gennemfoerelse af de tre direktiver, der er vedtaget for levnedsmidler bestemt til saerlig ernaering.

Kommissionens direktiv 96/4/EF af 16. februar 1996 om aendring af direktiv 91/321/EOEF om modermaelkserstatninger og tilskudsblandinger til spaedboern og smaaboern(1) er blevet gennemfoert ved ministeriel beslutning vedtaget den 12. november 1997 og offentliggjort den 25. november 1997.

Kommissionens direktiv 96/5/EF af 16. februar 1996 om forarbejdede levnedsmidler baseret paa cerealier og babymad til spaedboern og smaaboern(2) er blevet gennemfoert ved ministeriel bekendtgoerelse vedtaget den 12. november 1997 og offentliggjort den 25. november 1997.

Kommissionens direktiv 96/8/EF af 26. februar 1996 om levnedsmidler til anvendelse i energifattige diaeter med henblik paa vaegttab(3) er blevet gennemfoert ved ministeriel bekendtgoerelse vedtaget den 15. oktober 1997 og offentliggjort den 13. marts 1998.

Efter en foreloebig undersoegelse af de forskellige forskrifter mener Kommissionen, at de graeske myndigheder har implementeret de paagaeldende direktiver tilfredsstillende.

(1) EFT L 49 af 28.2.1996.

(2) EFT L 49 af 28.2.1996.

(3) EFT L 55 af 6.3.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0909/99

af Bernard Lehideux (PPE) til Kommissionen

(8. april 1999)

Om: Den syriske regerings reaktion paa beslutningen fra marts 1998 om de libanesiske fanger i Syrien

Medens menneskerettighedsorganisationerne jaevnligt gjorde opmaerksom paa den vilkaarlige faengsling af mange libanesiske statsborgere i Syrien, uden at nogen anklage var rejst mod dem, og uden at deres familie blev informeret om deres skaebne, kraevede Europa-Parlamentet i sin beslutning fra marts 1998 (B4-0324/98)(1) om de libanesiske fanger i Syrien, at den syriske regering skulle fremlaegge en fuldstaendig liste over tilbageholdte libanesere i Syrien, loeslade de fanger, der ikke var rejst anklage imod, og overfoere de oevrige tilbageholdte libanesere til Libanon.

1. Raader Kommissionen nu et aar efter vedtagelsen af denne beslutning over informationer vedroerende dels fremlaeggelsen af denne liste, dels de andre henstillinger til den syriske regering?

2. Hvorledes agter Kommissionen i Den Europaeiske Unions forhold til Syrien at tage hoejde for disse menneskerettighedskraenkelser, saafremt der ikke foreligger tilfredsstillende svar fra syrisk side?

(1) EFT C 104 af 6.4.1998, s. 238.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0848/99

af Tony Cunningham (PSE) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Pelshandel i Kina og de dermed forbundne grusomheder

Er Kommissionen bekendt med den barbariske behandling af dyr (isaer schaeferhunde) i Kina i forbindelse med pelsproduktionen til det internationale marked?

Vil Kommissionen oplyse, hvorvidt der eksisterer nogen form for pelshandel mellem EU og Kina, og garantere, at den ikke har nogen forbindelse med gerningsmaendene til denne afskyelige form for handel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(3. maj 1999)

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at dyr ikke boer udsaettes for mishandling, specielt ikke i forbindelse med pelsproduktion til det internationale marked.

Kommissionen indhenter imidlertid ikke specifikke oplysninger om handel med eller forarbejdning af pels fra hunde i Kina. Det er derfor ikke muligt at bekraefte, om det drejer sig om et voksende faenomen.

Da dyrevelfaerd bliver tillagt stadig stoerre betydning i forbindelse med international handel, kunne dette spoergsmaal i fremtiden rejses inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO). Mulighederne for at aendre WTO's regler, saaledes at der bliver lagt stoerre vaegt paa velfaerdsspoergsmaalet i almindelighed, vil blive behandlet i forbindelse med fastlaeggelsen af EU's forhandlingsmaal for naeste trin af WTO-forhandlingerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 442/99 af Glyn FORD Grønlandssæler



EF-Tidende nr. C 341 af 29/11/1999 s. 0114



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0442/99 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (4. marts 1999) Om: Groenlandssaeler Er Kommissionen opmaerksom paa antallet af lemlaestede groenlandssaeler, der konstateres i Archangelsk-omraadet i Hvidehavet i Rusland? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (26. marts 1999) Kommissionen har desvaerre ikke kendskab til det af det aerede medlem naevnte forhold og ligger ikke inde med oplysninger om sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0726/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

I oejeblikket foreligger der kun tal for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Hvilke regioner i Danmark mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for maal 1-regioner i denne periode?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0849/99

af Anne André-Léonard (ELDR) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Reduktion af alderspensioner til personer, der allerede modtager pension fra en anden medlemsstat

Pressen meddelte i april 1998, at Belgien ville blive stillet for Domstolen for De Europaeiske Faellesskaber som foelge af klager over landets reduktion af alderspensioner til personer, der allerede modtager pension i en anden medlemsstat.

Vil Kommissionen oplyse om det videre forloeb i denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(29. april 1999)

Spoergsmaalet maa antages at vedroere Belgiens nationale pensionskontor, Office national des pensions (ONP), og den brug, kontoret goer af nationale antikumulationsregler til at reducere det supplement, der laegges til en minearbejders alderspension, naar vedkommende allerede modtager en eller flere lignende pensioner fra en eller flere medlemsstater.

Domstolen gav med sin afgoerelse af 22. oktober 1998 i sag nr. C 143/97 - Conti og ONP - hr. Conti medhold, idet den fastslog, at en national bestemmelse som den omhandlede er en reduktionsbestemmelse i henhold til artikel 12, stk. 2, i forordning (EOEF) 1408/71, ajourfoert ved forordning (EF) 118/97 om anvendelse af de sociale sikringsordninger paa arbejdstagere, selvstaendige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Faellesskabet(1).

(1) EFT L 28 af 30.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0191/99

af Irene Soltwedel-Schaefer (V) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Doedsfald som foelge af den nye variant af Creutzfeld-Jakob-sygdommen og den aktuelle situation med hensyn til konstaterede tilfaelde af denne sygdom i Storbritannien

1. Hvor mange doedsfald som foelge af den nye variant af Creutzfeld-Jakob-sygdommen blev der registreret i Storbritannien i 1996?

2. Hvor mange doedsfald som foelge af den nye variant af Creutzfeld-Jakob-sygdommen blev der registreret i Storbritannien i 1997?

3. Hvor mange doedsfald som foelge af den nye variant af Creutzfeld-Jakob-sygdommen blev der registreret i Storbritannien i 1998?

4. Hvor mange doedsfald som foelge af den nye variant af Creutzfeld-Jakob-sygdommen er der registreret i Storbritannien i 1999?

5. Hvor mange konstaterede tilfaelde af den nye variant af Creutzfeld-Jakob-sygdommen findes der for oejeblikket i Storbritannien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn

(31. marts 1999)

Som det fremgaar af pressemeddelelsen fra de britiske myndigheder (Department of health), der blev udsendt den 1. marts 1999, var der 3 doedsfald i Det Forenede Kongerige paa grund af Jakob-Creutzfeldt's sygdom (den nye variant) i 1995, 10 i 1996, 10 i 1997, 15 i 1998 og 1 i 1999. Disse officielle tal omfatter doedsfald i paaviste og sandsynlige tilfaelde. De paaviste tilfaelde er dem, hvor der foreligger en patologisk bekraeftelse, i de fleste tilfaelde ved undersoegelse af hjernevaev efter doeden. Et sandsynligt tilaelde er baseret paa kliniske diagnosekriterier, men uden en patologisk bekraeftelse. For at give saa komplette data som muligt om doedsfald paa grund af Jakob-Creutzfeldt's sygdom (den nye variant) er sandsynlige tilfaelde medtaget.

Som det er tilfaeldet i ethvert system til overvaagelse af sygdomme, undersoeges til enhver tid personer, som formodes at have sygdommen. De indgaar ikke i de officielle statistikker, eftersom deres antal overstiger antallet af senere bekraeftede tilfaelde i forholdet ca. 4 til 1, og dette forhold kan variere fra maaned til maaned. Der er allerede udviklet kliniske diagnosekriterier til klassificering af formodede tilfaelde som sandsynlige, mulige eller usandsynlige, men disse kriterier er endnu ikke valideret. Hvis det i videnskabelige kredse accepteres, at disse kriterier giver en rimelig noejagtighed i diagnosen, vil det maaske i naer fremtid vaere muligt at give fornuftige oplysninger om, hvor mange levende personer, der sandsynligvis har sygdommen.