SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2583/02

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Rådet

(10. september 2002)

Om: Harmonisering af den tyrkiske lovgivning med den gældende fællesskabsret

For få dage siden indbød den tyrkiske vicepremierminister, Mesut Yilmaz, ambassadørerne fra de 15 EU-lande for at informere dem om den pakke af hamoniseringsforanstaltninger, der skulle bringe den tyrkiske lovgivning i overensstemmelse med den gældende fællesskabsret.

Fra mange sider er der dog fremkommet følgende kommentarer:

- pakken vedrører ikke private formuer tilhørende personer, der har levet eller lever i Tyrkiet men oprindeligt stammer fra EU-medlemsstater, men udelukkende køb og salg af ejendom gennem kirkelige stiftelser oprettet af mindretal;

- den vedrører heller ikke Det Økumeniske Patriarkat i Istanbul, eftersom dette endnu den dag i dag ikke har status af juridisk person og er nødsaget til at registrere sin formue i gejstliges og privatpersoners navne. Patriarkatet ejer derfor kun én ejendom af en vis betydning (børnehjemmet på øen Prinkipos én af Prinseøerne), som ifølge et dokument fra Generaldirektoratet for Kirkelige Stiftelser er optaget. Det frygtes, at den tyrkiske administration ved denne fremgangsmåde forsøger at forhindre, at lovgivningen udnyttes, idet registreringen af dette børnehjem i ejendomsregistret, hvor det er opført i Det Økumeniske Patriarkats navn, erklæres for ugyldig;

- de bestemmelser, som Tyrkiet har bebudet, er ikke underlagt princippet om tilbagevirkende kraft, hvilket Yilmaz understregede over for EU-landenes ambassadører. Bestemmelserne i artikel 4A i den ovennævnte pakke vedrører kun fremtidig erhvervelse og afhændelse af fast ejendom. Stiftelsers køb

og salg af fast ejendom vil også fremover kræve tilladelse fra det tyrkiske ministerråd. Dette vil medføre, at stiftelser, der ønsker at købe eller sælge en ejendom, risikerer at støde på uoverstigelige hindringer. Det må dog anses for positivt, at Tyrkiet for første gang anerkender, at det i årtier har ført en diskriminerende politik over for de mindretal, der har levet i landet, og at det nu, presset af EU, agter at tillade stiftelser og religiøse samfund, der tilhører disse mindretal, at erhverve fast ejendom.

Hvornår vil disse (om end begrænsede) bestemmelser præcist træde i kraft? Hvordan vil Rådet sikre, at disse bestemmelser kommer til at gælde med tilbagevirkende kraft, således at der i det mindste delvis rettes op på disse uhørte uretfærdigheder og massebeslaglæggelser af ejendomme tilhørende kristne af alle trosretninger samt jøder, der boede i Tyrkiet men forlod landet efter at have mistet deres formue?

Svar

(18. februar 2003)

De bestemmelser, som det ærede parlamentsmedlem henviser til, er en del af en reformpakke, som Tyrkiets parlament vedtog den 3. august, og som EU hilste velkommen i en erklæring den 6. august som et vigtigt skridt fremad. De er blevet gennemgået i detaljer, navnlig i forbindelse med forberedelsen af Kommissionens fremskridtsrapport om Tyrkiet, der blev foretaget den 9. oktober. Fremskridtsrapporten giver en fuldstændig og indgående vurdering af de nye bestemmelser om religiøse samfund og påpeger eventuelle mangler.

Som det også understreges i erklæringen af 6. august, ser EU frem til en hurtig og omfattende gennemførelse af pakken. I den forbindelse har Tyrkiets regering givet instruktioner om, at de nødvendige foranstaltninger skal træffes hurtigt. Det må dog erkendes, at de nye bestemmelser om religiøse samfund, der i mellemtiden er blevet udstedt, forekommer meget restriktive. Dette blev påpeget over for Tyrkiet, da trojkaen af de politiske direktører var til møde i Ankara den 31. oktober, omend Tyrkiet ved den lejlighed forsikrede om, at eventuelle vanskeligheder i forbindelse med implementeringen af de nye bestemmelser ville blive løst med den nødvendige smidighed. Der kan dog ikke indtil videre oplyses nogen præcis dato for bestemmelsernes ikrafttræden.

Med hensyn til iværksættelsen af tiltrædelsespartnerskabet henviser Rådet det ærede parlamentsmedlem til Kommissionen.