ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2161/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Kontrol med tilbagekoeb af frugt og groentsager i Frankrig

Revisionsretten konstaterer i sin aarsberetning for regnskabsaaret 1994 i forbindelse med sin kontrol i Frankrig, at der ikke var gennemfoert nogen inspektion paa stedet af den gratis uddeling af tilbagekoeb af frugt og groentsager, idet kontrollen forud for stoettebetalingen bestod i forelaeggelse af en attest fra modtagerorganets side. Der var heller ikke gennemfoert nogen systematisk officiel kontrol for at sikre, at den produktion, for hvilke der var afgivet attest paa modtagelse, blev anvendt af modtageren, eller om den indgik i normalt salg.

Kan Kommissionen paa baggrund af sit svar til Revisionsretten om, at dets inspektoerer ville gennemfoere en grundig undersoegelse af de naevnte forhold oplyse, hvilke resultater der er opnaaet, og hvilke foranstaltninger den har truffet for at afhjaelpe denne situation og de finansielle foelger af afregningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. september 1996)

Kommissionen har intet bevis for, at der i denne medlemsstat er foretaget gratis udddeling paa en maade, der ikke er í overensstemmelse med EU-reglerne.

Desuden vil Kommissionen gerne understrege, at Revisionsretten ikke har sagt, at de paastaaede svagheder boer resultere i finansielle korrektioner.

Dette spoergsmaal vil dog blive undersoegt under det naeste kontrolbesoeg i denne medlemsstat, og eventuelle finansielle foelger, der viser sig at vaere berettigede, vil blive draget i regnskabsafslutningen for 1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2380/96 af James Provan (PPE) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Brucellose i Italien

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den har taget med henblik paa at kontrollere udbruddet af brucellose, som er opstaaet blandt vandboefler i Napoli-omraadet i Italien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. september 1996)

De italienske veterinaermyndigheder gennemfoerer for oejeblikket et nationalt udryddelsesprogram for brucellose (test, obligatorisk fjernelse af inficerede dyr, kompensation, desinfektion og kontrol med flytninger) for alle vandboeffelbesaetninger i Italien.

Antallet af inficerede bedrifter i 1995 var 28. I foerste halvdel af 1996 blev det konstateret, at 36 bedrifter var inficerede. Disse tal ligger klart inden for det forventede. Kommissionen er i faerd med at undersoege muligheden for at yde oekonomisk stoette fra EF til dette program.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2289/96 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (30. juli 1996)

Om: Insulinforskning og BIOMED-midler

Hvilke oplysninger har Kommissionen om forskningen i anvendelse af humant insulin i stedet for animalsk insulin til behandling af insulin-afhaengige diabetikere? Er den enig i, at dette forskningsomraade fremover maa prioriteres hoejt, eventuelt ved anvendelse af BIOMED-midler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (24. september 1996)

Kommissionen er enig i, at 'diabetes mellitus' er et saerdeles hoejt prioriteret omraade med hensyn til finansiering, bl.a. via Faellesskabets forskningsprogram vedroerende biomedicin og sundhed. Det igangvaerende Biomed-2-program omfatter allerede paa sit omraade 4.4. finansiel stoette til ni forskellige forskningsprojekter vedroerende forskellige aspekter af diabetesforskning (de naermere enkeltheder herom vil tilgaa det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat direkte).

Intet af disse projekter gaelder specielt emnet behandling med menneskeligt eller dyrisk insulin, men der er en anden mulighed for at ansoege om finansiel stoette paa dette omraade i form af den tredje forslagsindkaldelse til Biomed-2-programmet, hvortil sidste ansoeg-ningsfrist er den 17. december 1996. De naermere enkeltheder herom fremgaar af det videnskabelige arbejdsprogram for BIOMED 2, som paa anmodning kan tilsendes alle interesserede ansoegere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2085/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Fri bevaegelighed

Jeg formoder, at det var meningen, at engagementet til fordel for fri bevaegelighed for EU-medlemsstaternes borgere ogsaa skulle gaelde for blinde.

Hvilke foranstaltninger foreslaar Kommissionen, at der traeffes mod den britiske regering, der naegter at lade blinde tage deres foererhund med til Det Forenede Kongerige, naar de er ude at rejse? Dette er i virkeligheden en begraensning af den frie bevaegelighed.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. oktober 1996)

Borgernes frie bevaegelighed i Den Europaeiske Union gaelder naturligvis ogsaa for blinde. Begraensningen i den frie bevaegelighed gaelder i dette tilfaelde ikke den blinde selv, men den ledsagende foererhund, som for oejeblikket er omfattet af de britiske karantaenebestemmelser vedroerende hundegalskab.

Der er allerede blevet taget et antal initiativer, herunder EF-finansiering af et program til udryddelse af hundegalskab, som skrider frem i tilfredsstillende tempo, og der er indgaaet aftale om en alternativ karantaeneordning for adgang til Det Forenede Kongerige for hunde og katte, der er omfattet af handel. Kommissionen agter at fremsaette passende forslag vedroerende ledsagende hunde og katte, naar tiden er inde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2148/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Artikel 10-programmet

Hvilke fremskridt har Kommissionen gjort som led i artikel 10-programmet og som reaktion paa Parlamentets henstilling om, at mindre byer med et befolkningstal paa under den tidligere taerskel paa 100.000 skal kunne drage fordel af pilotprojekter i byomraader med henblik paa oprettelse af et europaeisk net af lokale myndigheder, der samarbejder om spoergsmaal i forbindelse med demokratiske initiativer og borgernes deltagelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (20. september 1996)

Som foelge af Parlamentets henstilling har Kommissionen omformuleret indkaldelsen af forslag til pilotprojekter i byerne ((EFT C 319 af 31.11.1995. )) i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen ((EFT L 193 af 31.7.1993. )).

Hvad angaar graensen paa 100 000 indbyggere fastsaettes det i ovennaevnte indkaldelse, at »mindre byer kan accepteres, hvis de har en udtalt bymaessig oekonomisk og samfundsmaessig struktur, spiller en central rolle i en region eller er beliggende i periferien af store byer.«

Med hensyn til demokratiske initiativer og borgernes deltagelse naevnes i den naevnte indkaldelse udtrykkeligt blandt andre mulige emner for indsats »etablering af partnerskaber og involvering af borgerne.«
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2348/96 af Bernie Malone (PSE) til Kommissionen (8. august 1996)

Om: EU-revision af programmet for reintegration af socialt udstoedte

Belcamp Estate Steering Committee og andre har trukket sig ud af EPIC-programmet. Vil Kommissionen paa baggrund heraf sende mig en kopi af den nylig foretagne EU-revision af Dublin Instituttets (Irland) gennemfoerelse af programmet for socialt udstoedte?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (12. november 1996)

Det aerede parlamentsmedlems spoergsmaal drejer sig efter alt at doemme om underprogrammet for socialt udstoedte, hvortil der ydes ESF-stoette i forbindelse med det operationelle program til udvikling af menneskelige ressourcer i Irland. Kommissionen har ikke kendskab til en nyligt udfoert revision af dette underprogram. I oevrigt er Dublin Instituttet ikke ansvarlig for gennemfoerelse af foranstaltninger i forbindelse med dette underprogram. Inden det aerede parlamentsmedlems anmodning kan imoedekommes er det derfor noedvendigt at indhente yderligere oplysninger om det operationelle program og om strukturfonden, hvorigennem der ydes EF-stoette til det konkrete projekt.

Til det aerede parlamentsmedlems orientering sendes Kommissionens revisionsrapporter eller breve med oplysning om de vaesentligste resultater direkte til den paagaeldende medlemsstat. De nationale myndigheder faar saaledes mulighed for at reagere paa de i forbindelse med rapporten rejste spoergsmaal og konklusioner. Det er medlemsstatens opgave at informere de reviderede stoettemodtagere om rapporternes bemaerkninger og konklusioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2342/96 af Joaquim Miranda (GUE/NGL), Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) og Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Menneskerettighederne i Tyrkiet

Der henvises til de seneste dages informationer om politiske fangers tragiske doed under sultestrejke i tyrkiske faengsler i protest mod forholdene i faengslerne, tortur mod fangerne, forfoelgelse af deres paaroerende, og til at omkring 300 fanger er underkastet lignende forhold, hvorfor der kan forventes flere doedsfald.

Der henvises til den aftale om toldunion, som Den Europaeiske Union netop har indgaaet med Tyrkiet.

Der henvises til tidligere beslutninger, som klart har angivet de betingelser, som regeringen i Ankara skulle overholde vedroerende respekten for menneskerettighederne.

Hvorledes paataenker Kommissionen i overensstemmelse med de tidligere fastlagte holdninger at reagere over for den aabenlyse overtraedelse af disse betingelser og kraenkelsen af menneskerettighederne og de grundlaeggende demokratiske frihedsrettigheder?

Svar af givet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (2. oktober 1996)

Kommissionen har med saerlig opmaerksomhed fulgt de nylige sultestrejker i de tyrkiske faengsler, som desvaerre har kostet flere mennesker livet. Kommissionen deler fuldt ud den bekymring, som det aerede medlem giver udtryk for. Det ansvarlige medlem af Kommissionen gav i en skrivelse af 25. juli 1996 rettet til den tyrkiske vicestatsminister og udenrigsminister Tansu Ciller udtryk for de staerke foelelsesmaessige reaktioner i Europa som foelge af disse sultestrejker. Han anmodede samtidig om, at ministeren gjorde alt, hvad der stod i hendes magt, for at undgaa tab af flere menneskeliv.

I denne sammenhaeng har Kommissionen med lettelse faaet meddelelse om den aftale, der blev indgaaet den 26. juli 1996 mellem de strejkende og de tyrkiske myndigheder, og som har gjort det muligt at stoppe disses lidelser. Kommissionen beklager ikke desto mindre, at det har taget saa lang tid, saa mange tabte menneskeliv og mobilisering af den internationale offentlige mening, for endelig at kunne naa frem til denne loesning.

De tyrkiske myndigheder har ligeledes indbudt Europaraadets komité for forebyggelse af tortur til at komme til Tyrkiet for at foretage en dybtgaaende undersoegelse, bl.a. i faengslerne. Kommissionen vil opmaerksomt foelge dette arbejde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2425/96 af Claude DESAMA til Kommissionen. Et europæisk kort for krigsofre og et europæisk kort for stærkt handicappede



EF-Tidende nr. C 011 af 13/01/1997 s. 0095



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2425/96 af Claude Desama (PSE) til Kommissionen (11. september 1996) Om: Et europaeisk kort for krigsofre og et europaeisk kort for staerkt handicappede Overvejer Kommissionen snarest dels at indfoere et europaeisk kort for krigsofre, dels et europaeisk kort for staerkt handicappede? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (21. oktober 1996) Kommissionen overvejer hverken at indfoere et europaeisk kort for krigsofre eller for staerkt handicappede i naer fremtid. Med hensyn til sidstnaevnte defineres handicap af medlemsstaterne i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Der findes ingen faelles definition paa EU-plan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1885/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Biologisk nedbrydning af olie fra atomkraftvaerker

I Europa findes der sandsynligvis 4.500.000 liter forurenet olie, der stammer fra atomkraftvaerker.

I USA har man opgivet systemet med forbraending af olien, og man interesserer sig for den nye teknologi, der tager sigte paa at nedbryde disse olier via biologiske processer.

I Frankrig vil EDF (Electricité de France) foretage en proeve med biologisk nedbrydning af 100.000 liter olie for at undersoege det nye system.

Hvorledes forholder Kommissionen sig til bortskaffelse af forurenet olie saavel vis-a-vis forbraending som biologisk nedbrydning? Er der foretaget en undersoegelse, som giver anvisning paa den metode, Unionens 15 medlemsstater vil anvende? Hvorledes forholder Unionens medlemsstater sig i oejeblikket til dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. september 1996)

I medlemsstaterne behandles olie, der stammer fra atomkraftvaerker, og som er forurenet med radionukleider, normalt ved forbraending i anlaeg, der er godkendt hertil. Aske og filtre indeholdende radionukleider konditioneres derefter med henblik paa oplagring og bortskaffelse som radioaktivt affald. Biologisk nedbrydning af organiske materialer er blevet undersoegt i Kommissionens forskningsprogrammer i relation til mikrobers indvirkning paa saadanne materialer, der befinder sig i dybe geologiske depoter.

Uanset hvilken proces der anvendes til at behandle forurenet olie, skal de biprodukter, der indeholder radionukleider, konditioneres, saaledes at de egner sig til oplagring og bortskaffelse som radioaktivt affald. Dette skal ske i overensstemmelse med kravene til straalingsbeskyttelse i Euratom-traktatens kapitel IIII og foelgelovgivningen. Kommissionen deltager ikke i udvaelgelsen af den tekniske loesning, som industrien skal anvende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2532/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: Konkurrencepolitikken

Industrien udvikler sig med henblik paa at foregribe nye markeders opstaaen. Kommissionen har faaet forelagt nye alliancer med globale virkninger til undersoegelse. Evalueringen af disse tilfaelde viser, at de eksisterende konkurrenceregler, saafremt de anvendes realistisk, goer det muligt at tage hensyn til dynamikken i forbindelse med nyskabelse og globalisering. Men maalet at naa ud til nye begyndende markeder boer ikke noedvendigvis indebaere tilladelse. Der boer gives tilladelse til disse alliancer, eller de boer ligefrem tilskyndes, naar de stimulerer konkurrencen, men de er uacceptable, naar de hindrer eller truer afviklingen af monopoler.

Vil Kommissionen i saa henseende oplyse, hvorledes den agter at forhindre, at det udmoenter sig i en udelukkelse af andre fra markederne (navnlig af SMV'er), naar store virksomheder slaar sig sammen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (18. oktober 1996)

Kommissionen tager hensyn til den teknologiske udvikling og oekonomiens globalisering i sin analyse af markedet og dermed ved fastlaeggelsen heraf. Kommissionen erkender ogsaa, at den hurtige teknologiske udvikling kan noedvendiggoere nye former for samarbejde mellem virksomhederne.

Naar Kommissionen analyserer fusioner paa grundlag af forordning (EOEF) nr. 4064/89 ((EFT L 395 af 30.12.1989. )) eller aftaler paa grundlag af EF-traktatens artikel 85, soeger den dog altid at sikre sig, at disse aftaler ikke foerer til lukning af markeder eller dalende effektivitet.

Naar der er tale om fusioner, skal man sikre sig, at fusionen ikke foerer til skabelse eller styrkelse af en dominerende stilling paa et bestemt marked. Er der derimod tale om en alliance, er opgaven da - dersom den falder ind under artikel 85, stk. 1 - at undersoege, om betingelserne for fritagelse i henhold til artikel 85,stk. 3, er opfyldt. Fritagelse af den paagaeldende aftale forudsaetter, at den skal bidrage til at fremme den tekniske eller oekonomiske udvikling, samtidig med at den sikrer forbrugeren en rimelig andel af fordelen herved. De restriktive elementer i aftalen skal dog vaere absolut noedvendige og maa ikke give virksomhederne mulighed for at eliminere konkurrence for en vaesentlig del af de paagaeldende produkter.

Tages der hensyn til disse forhold, kan man derved sikre sig, at en virksom konkurrence - selv efter en fusion eller anden form for samarbejde - opretholdes for samtlige virksomheder, herunder ogsaa for smaa og mellemstore virksomheder.

Kommissionen har for nylig bestilt en fyrreogtyve undersoegelser med henblik paa at evaluere virkningerne af de foranstaltninger, der er vedtaget til gennemfoerelse af det indre marked (Generel analyse af det indre marked i 1996). Det er paa baggrund heraf, man har undersoegt forbindelsen mellem det indre marked og konkurrencen, navnlig i relation til alliancer. Kommissionen har til hensigt inden udgangen af 1996 at forelaegge Raadet en meddelelse, hvori der gives et resumé af resultaterne af disse undersoegelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1806/96 af Nikitas KAKLAMANIS til Rådet. Den europæiske mønt



EF-Tidende nr. C 385 af 19/12/1996 s. 0040



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1806/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Raadet (8. juli 1996) Om: Den europaeiske moent Lederne af centralbankerne i visse af Den Europaeiske Unions medlemsstater skal have givet udtryk for forbehold over for anvendelsen af ordet »euro« paa graesk, paa trods af den klare afgoerelse, der blev truffet af Det Europaeiske Raad i Madrid i december 1995. Raadet bedes oplyse foelgende: 1. Er disse oplysninger korrekte? 2. Hvad er Raadets holdning? 3. Accepterer Raadet, at centralbankcheferne fastlaegger Den Europaeiske Unions politiske strategi? Svar (7. november 1996) Der goeres opmaerksom paa, at droeftelserne af sagen endnu ikke er afsluttet i Det Europaeiske Monetaere Institut, som er befoejet til at foere tilsyn med den tekniske forberedelse af udstedelsen af pengesedler (traktatens artikel 109 F, stk. 3). Fra begyndelsen af tredje fase af OEMU'en har Den Europaeiske Centralbank eneret til at bemyndige udstedelse af pengesedler i Faellesskabet (traktatens artikel 105 A, stk. 1).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1698/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Udstyr paa skibe

De grundlaeggende maalsaetninger i forslag til Raadets direktiv om udstyr paa skibe (KOM(95)0269 ((EFT C 218 af 23.8.1995, s. 9. ))) er sikkerhed til soes, ensartet anvendelse af proevningsstandarderne i Faellesskabet og fri bevaegelighed i samtlige medlemsstater for udstyr godkendt i henhold til EU-standarder og -bestemmelser.

Alligevel synes direktivet snarere at tage sigte paa at fjerne hindringerne for den frie bevaegelighed for udstyr end paa at haeve sikkerhedsniveauet yderligere.

Vil Kommissionen - idet sikkerhed maa anses for et maal, der ikke kan gives afkald paa - udarbejde en retsakt indeholdende bestemmelser for dette spoergsmaal, som paa alle punkter prioriterer sikkerhed og miljoebeskyttelse hoejest?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (16. september 1996)

Kommissionen deler fuldt ud det aerede medlems opfattelse, nemlig at sikkerhed er et vaesentligt maal for den lovgivning, der - siden vedtagelsen af meddelelsen fra 1993 om en faelles politik for sikkerhed til soes - er blevet foreslaaet paa soetransportomraadet.

Sikkerhed til soes er unaegtelig hovedformaalet med det forslag til et raadsdirektiv om udstyr paa skibe, som er baseret paa EF-traktatens artikel 84, stk. 2. Forslaget tager sigte paa, at det udstyr, der benyttes om bord paa skibe inden for EF, bliver mere driftssikkert. Fri bevaegelighed for udstyr, der fremstilles i overensstemmelse med direktivet om udstyr paa skibe, er imidlertid et supplerende og nyttigt maal, som forslaget ogsaa tager sigte paa. Medlemsstaterne vil acceptere udstyr, der er paafoert det i direktivet naevnte maerke uden yderligere kontrol, eftersom et saadant maerke yder garanti for, at udstyret opfylder de relevante sikkerhedsstandarder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2149/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: PACTE-programmets fremtid i 1997

Kan Kommissionen i betragtning af, at den har foreslaaet at lade artikel B2-600 i budgettet indgaa under artikel 10-programmet, bekraefte, at den agter at bibeholde stoetten til PACTE-programmet for 1997 paa det nuvaerende niveau og fortsat lade de lokale myndigheder selv staa for forvaltningen i forbindelse hermed?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-2093/96, E-2149/96 og E-2151/96 (22. oktober 1996)

Kommissionen, der er lydhoer over for Parlamentets bekymringer vedroerende finansieringen af projekter, som tager sigte paa indfoerelse i tvaerregionalt samarbejde, er under hensyntagen til budgetsituationen i faerd med at undersoege, om disse projekter kan finansieres i henhold til artikel 10 i forordning (EOEF) nr. 4254/88 som aendret om Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling ((EFT L 193 af 31.7.1993. )). Det kan forventes, at Faellesskabets bidrag til disse projekter bliver paa mellem 150 000 og 300 000 ECU.

Kommissionen vil, naar tiden er inde, ikke undlade at informere Parlamentet om resultatet af sin undersoegelse, som bl. a. skal tage hensyn til Revisionsrettens bemaerkninger vedroerende en delvist uddelegeret forvaltning af EF-midlerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1779/96 af Abdelkader Mohamed Ali (GUE/NGL) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: De nye informationsteknologiers indvirkning paa beskaeftigelsen

Anvendelsen af det fremtidige informationssamfunds nye teknologier aabner uanede muligheder for fagfolk, arbejdsgivere og fremtidige brugere. Imidlertid kan den hast, hvormed disse nye medier bliver indfoert, betyde et alvorligt tilbageslag for beskaeftigelsen, omend de skaber tekniske arbejdspladser.

Agter Kommissionen at gennemfoere en undersoegelse af de nye informationsteknologiers indvirkning paa beskaeftigelsen med henblik paa at afdaekke, hvor mange arbejdspladser der bliver oprettet, og hvor mange der nedlaegges paa grund af udskiftning af mennesker med maskiner?

Tager Kommissionen i betragtning, at der er behov for omskoling af fagfolkene gennem saerlige uddannelsesprogrammer inden for de nye teknologier, som, i det omfang det er muligt, sikrer, at de maend og kvinder, der beroeres af de teknologiske forandringer paa deres arbejdspladser, ikke kommer til at staa uden for omlaegningsprocessen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (23. september 1996)

Kommissionen er af den opfattelse, at ny informationsteknologi i informationssamfundet vil faa en vaesentlig, saavel kvantitativ som kvalitativ, indflydelse paa beskaeftigelsen i alle sektorer af erhvervslivet.

En lang raekke undersoegelser er allerede blevet ivaerksat med henblik paa at undersoege sammenhaengen mellem beskaeftigelse og informationsteknologi.

Dette spoergsmaal er ligeledes det centrale punkt i det arbejde, der udfoeres af forum for informationssamfundet, som Kommissionen har nedsat, og som bestaar af repraesentanter fra alle beroerte sektorer; dettes foerste aarsberetning blev offentliggjort den 9. juli 1996. Derudover har et ekspertudvalg paa hoejt plan, ligeledes nedsat af Kommissionen, indgivet sin interimsrapport i januar 1996 ('Building the European Information Society for us all').

Kommissionen vil bruge saavel dette arbejde som en raekke andre undersoegelser som materiale til en groenbog med titlen: »Liv og arbejde i informationssamfundet - mennesket i centrum«.

Dette dokument vil sammen med en raekke andre officielle meddelelser om informationssamfundet, som netop nu er under udarbejdelse, forsoege at kaste lys over indflydelsen paa beskaeftigelsen og fremhaeve de uddannelsesmaessige udordringer som foelge af denne udvikling i informationssamfundet.

Kommissionen skoenner, at erhvervsuddannelse vedroerende ny teknologi er noedvendig. I forbindelse med strukturfondene er dette allerede tilfaeldet, navnlig med foranstaltninger vedroerende tilpasning til de strukturelle aendringer i industrien, f.eks. som led i maalsaetning 4 for Den Europaeiske Socialfond og Faellesskabets initiativprogram 'ADAPT'.