SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3893/02

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. januar 2003)

Om: Tilvejebringelse af aktiv åbenhed omkring de standpunkter, der på EU's vegne indtages i forbindelse med den transatlantiske erhvervsdialog og følgerne af denne dialog for EU's politik

1. Har Kommissionen bemærket, at der i de seneste år har været en stærkt stigende offentlige interesse for udviklingen af verdensmarkedet og handelsaftaler, særlig blandt personer, der er bekymret over

demokratiets fremtid, miljøbeskyttelse, indkomstfordeling på verdensplan og bevarelse af den omsorgsindsats, der ydes over for dem, der er mest afhængige af udbuddet af offentlige ydelser?

2. Hvad har Kommissionen hidtil foretaget sig for at opfylde de nye informationsbehov, der som følge af denne stigende interesse er hos andre end de kredse, der traditionelt har betydning i erhvervssammenhæng? Agter den at udvide informationsformidlingen?

3. Den transatlantiske erhvervsdialog (Transatlantic Business Dialogue TABD) er et uformelt tiltag, hvor europæiske og amerikanske virksomheder og erhvervsorganisationer fremsætter henstillinger til en fælles handelspolitik i EU og USA. Hvilken rolle har denne dialog hidtil spillet i EU's beslutningstagningsproces, forhandlinger mellem EU og USA og EU's standpunkt i WTO-forhandlinger?

4. Hvem er ansvarlig for åbenhed omkring de fremsatte henstillinger, de forberedende sagsakter med Kommissionens standpunkter og dens svar på forslag fra virksomheder og deres organisationer? Finder artikel 4, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1049/2001(1) anvendelse herpå, og hvilke undtagelser gælder der her for åbenhed?

5. Hvorfor betragter Kommissionen i sin reaktion på Ombudsmandens henstillinger i sag nr. 1128/2001/IJH åbenhed omkring sine standpunkter ved bilaterale forhandlinger med USA eller forhandlinger på verdensplan som en begrænsning af sine muligheder for at føre internationale forhandlinger og ikke som et middel til at få inddraget den offentlige opinion i Europa og vinde dens bifald?

6. Anser Kommissionen den nuværende grad af åbenhed og gennemskuelighed for at være i overensstemmelse med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder? I bekræftende fald, hvorfor?

7. Er Kommissionen rede til at udvise mere aktiv åbenhed omkring de standpunkter, den indtager i forbindelse med den transatlantiske erhvervsdialog ved at offentliggøre disse sammen med protokollerne fra Kommissionens møder under denne dialog på det websted, der benyttes af dets generaldirektorat for handel, således at interesserede og direkte berørte ikke længere skal være henvist udelukkende til det materiale, der eventuelt offentliggøres via denne dialogs websted?

(1) EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(17. februar 2003)

1. Globaliseringen og udvidelsen af handelspolitikkens anvendelsesområde har gjort denne interessant for andre end den traditionelle kreds af indviede. I kraft af sin indflydelse på globaliseringen vækker handelspolitikken bekymring i befolkningen, hvad enten det drejer sig om offentlige tjenesteydelser, miljøspørgsmål, den sociale klausul i handlen, fødevarekvalitet eller kulturel mangfoldighed. Kommissionen er bevidst om EU's ansvar som verdens største handelsmagt over for sine borgere og handelspartnere. Derfor var en af EU's målsætninger ved WTO's ministerkonference i Doha fra 9. til 14. november 2001 at udvide dagsordenen for den nye forhandlingsrunde med disse nye temaer og at fremme multilateralismen og retsstatens principper i internationale handelsforbindelser.

2. Den Interinstitutionelle Gruppe om Information (IGI), som Parlamentet deltager i, vedtog efter forslag fra Kommissionen den 24. september 2002 en kommunikationsstrategi for 2003, hvis fjerde prioritet omhandler Europas rolle i verden med følgende punkter:

(i) at bidrage til at skabe en ligevægt i holdningen til globaliseringen og påvise fordelene og mulighederne ved at åbne markederne samt den fordelagtige stilling, EU har i denne sammenhæng,

(ii) at bygge videre på den nuværende handelspolitik og dens resultater som europæernes fælles svar på globaliseringen, og

(iii) at vise, hvilke principper og værdier EU står for i verdenspolitisk sammenhæng.

3. Den transatlantiske erhvervsdialog (TABD) er en af en række organisationer, herunder den transatlantiske forbrugerdialog (TACD) og den transatlantiske miljødialog (TAED), som blev oprettet på grundlag af en offentlig erklæring fra Kommissionen og den amerikanske regering på deres topmøde i Madrid 1995. På dette topmøde blev der fastsat en ny transatlantisk dagsorden, som omfatter samarbejde på områder som handel og investering. En af målsætningerne er at bygge broer tværs over Atlanten, specielt ved at tilskynde private aktører og politiske beslutningstagere i EU og USA til at knytte direkte kontakter.

Disse organer fremsætter anbefalinger til Kommissionen og USA's regering. De inviteres på skift til at fremkomme med indlæg på topmøderne mellem EU og USA. Kommissionen finder, at alle de synspunkter, som fremkommer ved disse dialoger, er lige vigtige og meget værdifulde i forbindelse med dens bestræbelser på at udvikle og styrke afbalancerede og sunde transatlantiske relationer.

Alle berørte parter på de relevante områder har mulighed for at deltage i disse organer.

4. Hele Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter finder anvendelse. De eneste undtagelser er dem, som er fastsat i forordningens artikel 4.

5. Med hensyn til svaret på Ombudsmandens forslag til henstilling i sag nr. 1128/2001/IJH vil Kommissionen gerne påpege, at denne klage kun omhandlede nogle få briefingdokumenter og diskussionsoplæg til intern brug. Langt de fleste af de dokumenter, som klageren havde anmodet om at få adgang til, er enten tilgængelige på internet eller er offentliggjort af Kommissionen. Kommissionens fremgangsmåde, som Ombudsmanden bifaldt i sin endelige afgørelse af 9. december 2002, gik ud på, at det ville svække Kommissionens forhandlingsposition at afsløre intern argumentation og de overvejede alternativer, da dette ville give forhandlingspartnerne indsigt i kompromismuligheder, som Kommissionen kunne overveje på et senere stadium i forhandlingen.

6. Kommissionens politik vedrørende gennemsigtighed er i overensstemmelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder og især med dettes artikel 42 om ret til aktindsigt. Denne artikel i chartret svarer faktisk til EF-traktatens artikel 255, som blev gennemført ved den førnævnte forordning (EF) nr. 1049/2001, som gælder fuldt ud for TABD-dokumenterne. Desuden fører Kommissionen som beskrevet under næste punkt en aktiv gennemsigtighedspolitik på området, som går ud over EF-traktatens forpligtelser.

7. TABD's anbefalinger findes alle på dennes hjemmeside (http://www.tabd.com). Sammen med Kommissionens reaktioner på dem er de ligeledes tilgængelige på Kommissionens Europa-netsted. De parlamentsmedlemmer, som følger med i handelsspørgsmål mellem EU og USA, kender uden tvivl TABD's arbejde og opfordres til at deltage i det.