ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0576/00

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(23. februar 2000)

Om: Fremme af æbleciderindustrien i Den Europæiske Union

Æblecider er blevet et typisk produkt på forskellige fællesskabsregioner, særlig den spanske region Asturias, der generelt er kendt som et uomgængeligt referencepunkt for fremstillingen af denne drik, hvis afsætning og forbrug har overskredet det nationale markeds grænser og omfatter hele Europa og særligt Amerika.

En så udbredt drik som æblecider har imidlertid på nuværende tidspunkt brug for at få styrket sine handels- og afsætningsmuligheder, særlig på EU-markedet, og alle producenterne ønsker derfor at vide, om det er muligt at modtage støtte fra Kommissionen til udarbejdelse af programmer, som kan tilskynde forbrugeren til at foretrække æblecider frem for andre mere skadelige drikke.

Kan Kommissionen oplyse, om den i forbindelse med de forskellige kampagner, den har organiseret til fremme af forbruget af andre landbrugsprodukter som f.eks. olie, vin, appelsiner osv., mener at kunne påtage sig udarbejdelsen af programmer til fremme af handelen med og forbruget af æblevin inden for EU-markedet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. marts 2000)

Som det ærede medlem nævner, yder EU tilskud til finansiering af programmer til fremme af forbruget af visse landbrugsprodukter med oprindelse i Spanien. Det drejer sig for øjeblikket om olivenolie, mælk og mejeriprodukter, kvalitetsoksekød, æbler og citrusfrugter, nødder, spiseoliven, rosiner, druesaft, kvalitetsprodukter fra randområder, levende blomster og planter samt spindhør. Der findes et retsgrundlag for EU's medfinansiering af disse programmer i Rådets forordninger om de nævnte produkter.

For at udvide muligheden for at støtte sådanne forbrugsfremmende programmer planlægger Kommissionen inden længe at forelægge Rådet et forordningsudkast om harmonisering og forenkling af ordningen for fremme af forbruget af landbrugsprodukter i EU. Med henblik herpå bliver listen over produkter, der falder ind under ordningen, ikke udtømmende, og der vil således være mulighed for at søge om EU-tilskud til forbrugsfremme for ethvert produkt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1336/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. maj 2000)

Om: Bekæmpelse af den enorme arbejdsløshed i Pieria amt

I Pieria amt i Grækenland er der sket en voldsom stigning i arbejdsløsheden, der nu nærmer sig 35 %. De, der rammes hårdest, er de unge, kvinderne og dem, der for første gang søger arbejde. Hovedårsagerne til denne udvikling er for det første den alvorlige nedgang i turismen i Pieria som følge af krigen i Kosovo, idet hovedparten af turisterne i amtet kom fra landene i Central- og Østeuropa og rejste med bil gennem Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM), for det andet nedgangen i landbrugsindtægterne og for det tredje lukningen af mange beklædningsvirksomheder, hvis produktion var baseret på akkordarbejde, der navnlig blev udført af kvinder.

Vil Kommissionen efter godkendelse af den tredje EF-støtteramme tage hensyn til den særlige situation i Pieria amt? Hvilke yderligere foranstaltninger vil Den Europæiske Socialfond iværksætte i samarbejde med de nationale myndigheder med henblik på at bekæmpe arbejdsløsheden og øge beskæftigelsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(6. juni 2000)

Kommissionen ønsker at slå fast, at i henhold til forordningerne om strukturfondene (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1784/1999 om Den Europæiske Socialfond(1) og Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(2)), har medlemsstaterne ansvaret for at udarbejde og forelægge forslag.

Kommissionen er imidlertid klar over de særlige problemer, som det ærede medlem nævner, og vil tage hensyn til dem i forhandlingerne om de gennemførelsesprogrammer i forbindelse med den tredje EF-støtteramme, der forventes at begynde i juni 2000.

(1) EFT L 213 af 13.8.1999.

(2) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0171/00

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(31. januar 2000)

Om: Nattakster på apoteker

Det er i nogle EU-lande blevet indført, at personer, som gør brug af apotekerne om natten, skal betale en særlig takst for at få udleveret lægemidler.

Der er tydeligvis tale om en forskelsbehandling af de brugere, som af lægelige grunde, de ikke selv er herrer over, har omgående behov for lægemidler.

Vil Kommissionen påse, at der ikke sker forskelsbehandling af de personer, der får udleveret lægemidler, uanset om det sker om natten eller om dagen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(1. marts 2000)

Kommissionen finder, at det spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem rejser, ikke er et EU-retligt problem.

De nationale foranstaltninger, ved hvilke den nævnte takst er blevet indført, synes hverken direkte eller indirekte at være diskriminerende på grundlag af nationalitet. Taksten anvendes i den objektive situation, hvor borgere køber medicin på apoteker, der har natåbent, og er uafhængig af andre subjektive forhold med hensyn til køberen.

Kommissionen må desuden konstatere, at disse foranstaltninger ikke berører den frie bevægelighed for medicin og heller ikke den frie etableringsret eller retten til fri udveksling af tjenesteydelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0231/00 af Nicole Thomas-Mauro (UEN) til Kommissionen. Hvidbog om levnedsmiddelsikkerhed.



EF-Tidende nr. 303 E af 24/10/2000 s. 0164 - 0164



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0231/00 af Nicole Thomas-Mauro (UEN) til Kommissionen (4. februar 2000) Om: Hvidbog om levnedsmiddelsikkerhed I hvidbogen om levnedsmiddelsikkerhed fastsættes det, at der skal oprettes et net af kontakter mellem den europæiske levnedsmiddelmyndighed og lignende organer, dvs. nationale organer og institutioner, der er ansvarlige for levnedsmiddelsikkerheden. Men hvorledes skal dette samarbejde fungere? Hvorledes stilles udtalelser fra nationale organer, hvis disse udtalelser er afvigende, og hvilken vægt har de? Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne (6. marts 2000) Hvidbogen om fødevaresikkerhed(1), som Kommissionen vedtog den 12. januar 2000, indeholder en beskrivelse af den kommende fødevaremyndigheds opbygning og funktioner. Kommissionen har opfordret til, at kommentarer til hvidbogen meddeles inden udgangen af april 2000. I mellemtiden fortsætter overvejelserne med henblik på at finjustere begreberne i hvidbogen. Under alle omstændigheder skal Den Europæiske Fødevaremyndighed indgå i et tæt samarbejde med andre videnskabelige organer i medlemsstaterne og andre steder. Ved at håndhæve principperne om uafhængighed, ekspertise og åbenhed vil myndigheden efterhånden kunne skabe tillid og respekt og opnå anerkendelse som den mest autoritative rådgivnings- og informationskilde. (1) KOM(1999) 719 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0787/00

af Pat Gallagher (UEN) til Kommissionen

(9. marts 2000)

Om: Finansiering inden for Socrates af projekter til fremme af mindre udbredte sprog

Kommissionen bedes oplyse, hvilke midler der står til rådighed, og under hvilke budgetposter og programmer, til fremme af produktionen af irske undertekster til fjernsynsprogrammer?

Formålet med disse undertekster er navnlig at hjælpe døve.

Svar afgivet på Kommissionen vegne af Viviane Reding

(7. april 2000)

Der findes ikke under Socrates-programmet nogen bestemt linje til gennemførelse af tekstning af fjernsynsudsendelser til irsk.

Inden for rammerne af de aktioner, der udvikles under MEDIA II-programmet (1996-2000) til fordel for den europæiske audiovisuelle programindustri, er der rettet særlig opmærksomhed mod støtte til flersprogede programmer og gennemførelsen af synkroniserede og tekstede udgaver af europæiske kvalitetsprogrammer, herunder på mindre udbredte sprog, med henblik på at formidle dem til et bredt publikum.

Bistanden til synkronisering og tekstning ydes i form af støtte (til forskel fra de fleste andre former for programstøtte, der tager form af lån, som skal tilbagebetales på bestemte vilkår) inden for rammerne af de eksisterende støttesystemer, navnlig for distribution.

Aktionslinjerne for MEDIA-programmet, som er defineret i Rådets afgørelse 95/563/EF og 95/564/EF(1), omfatter ikke direkte økonomisk støtte til tv-stationer til gennemførelse af synkroniserede eller tekstede europæiske udsendelser.

En af programmets aktioner vedrører imidlertid støtte til samproduktion mellem flere europæiske partnere af uafhængige udsendelser (fiktion, dokumentarudsendelser, tegnefilm osv.), som skal sendes af flere europæiske tv-stationer. Under denne aktionslinje er der ydet støtte til flere projekter med irske partnere (producenter eller tv-stationer). Blandt andet kan nævnes serien Ros Na Run, som er produceret af produktionsselskabet EO Teilifís, tv-filmen Le Dernier Mot, en fransk-irsk samproduktion af selskabet Cinétévé samt to dokumentarserier produceret af selskabet Concordia Cyf, Celtic Radicals og The Gloy Game Football's conquering Celts. I forbindelse med disse projekter er der tildelt økonomisk støtte til udarbejdelsen af synkroniserede eller tekstede versioner på irsk, som skal sendes på tv-stationen TnaG.

(1) EFT L 321 af 30.1.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0050/00

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(20. januar 2000)

Om: Köln-Processen: Tilpasning af Poseima-programmet og støtten for levering af avlskvæg

I medfør af artikel 4 i forordning EØF nr. 1600/92(1) ydes der støtte til import af racerent avlskvæg.

På grund af Kommissionens forbud mod transitforsendelse af denne dyrerace i Den Europæiske Union har ovennævnte incitament ikke kunnet realiseres.

Hertil kommer, at der hos kvæget på Azorernes største øer er konstateret en væsentlig genetisk forbedring, samtidig med at kunstig inseminering er blevet mere almindeligt udbredt. Ville det ikke være muligt i forbindelse med ændringen af den pågældende forordning at indføre tilskud til udgifterne til transport af avlskvæg inden for den autonome region Azorerne?

(1) EFT L 173 af 27.6.1992, s. 1.

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 og E-0052/00

(28. februar 2000)

Det ærede parlamentsmedlem har stillet en række spørgsmål vedrørende Poseima-programmet for Azorerne.

Hvad angår Kommissionens rapport om foranstaltninger til gennemførelse af EF-traktatens artikel 229 (tidl. artikel 227), stk. 2, kan det oplyses, at den er under udarbejdelse.

Kommissionen kan derfor ikke på nuværende tidspunkt besvare det ærede parlamentsmedlems spørgsmål vedrørende rapportens indhold. Rapporten skal først godkendes af Kommissionen.

Med hensyn til Kommissionens arbejdsprogram for 2000 kan det oplyses, at der ifølge programmet skal forelægges en rapport for Rådet og Parlamentet om gennemførelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1600/92 af 15. juni 1992 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for Azorerne og Madeira (Poseima)(1) vedrørende landbrugssektoren under Poseima-programmet, i givet fald ledsaget af forslag om de tilpasningsforanstaltninger, som måtte vise sig nødvendige for at nå programmets mål. Samtlige foranstaltninger vedrørende landbruget på Azorerne vil blive behandlet i denne forbindelse.

(1) EFT L 173 af 27.6.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0253/00

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(7. februar 2000)

Om: Bestemmelser

Hvor mange bestemmelser blev der ialt efter Kommissionens skøn vedtaget i 1998, fordelt over a) Kommissionens direktiver, b) Kommissionens beslutninger, c) Rådets direktiver, d) direktiver fra Rådet og Europa-Parlamentet, e) instrumenter, der ikke er offentliggjort i EFT, og f) rutinemæssige forvaltningsinstrumenter med begrænset gyldighedsperiode? Hvilke afvigelser er der i forhold til tidligere år og de seneste skøn for 1999?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(3. marts 2000)

Oplysninger om antallet af forordninger, direktiver og beslutninger, som er vedtaget af henholdsvis Parlamentet og Rådet eller af Rådet alene eller af Kommissionen fra 1995 til 1999, med undtagelse af løbende forvaltningsakter med begrænset gyldighedsperiode, sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat. Disse oplysninger stammer fra det interinstitutionelle dokumentationssystem Celex. De har desuden siden 1997 figureret i den almindelige beretning om Den Europæiske Unions virksomhed (tabel nr. 28 (1997 og 1998) og nr. 29 (1999)). For at gøre det muligt at følge udviklingen i antallet af gældende retsakter er antallet af ophævede eller udløbne retsakter i det forgangne år ligeledes angivet.

Løbende forvaltningsakter med begrænset gyldighedsperiode (fra nogle få dage til nogle få måneder), som offentliggøres i EFT (L-udgaven) og er trykt med magre typer, er alle kommissionsforordninger og vedrører for de flestes vedkommende landbrugspolitikken. Der er tale følgende antal (kilde: førnævnte Celex): 1831 i 1999, 1809 i 1998, 1603 i 1997, 1402 i 1996 og 1877 i 1995.

De af institutionernes akter, der ikke offentliggøres i EFT, har ikke lovgivningsmæssig karakter. De udgør i øvrigt en meget lidt homogen gruppe (de omfatter f.eks. både ydelse af finansiel støtte til medlemsstaterne, korporationer eller virksomheder og afgørelser om udnævnelse af tjenestemænd og anvendelse af personalevedtægten), og en samlet opgørelse heraf ville ikke have nogen betydning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0345/00

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: Sundhed og et europæisk agentur for fødevaresikkerhed

Den 12. januar i år foreslog Kommissionen, at der oprettes et europæisk agentur for fødevaresikkerhed i løbet af to år på baggrund af situationen på EU's fødevaremarked inden for det sidste år og den mistillid, der skyldes sagerne med kogalskab og dioxin.

Hvordan vil Kommissionen sikre, at dette organ kan fungere uafhængigt, hvis det reduceres til blot at være rådgivende?

Hvilke ordninger påtænker Kommissionen at indføre for i løbet af to år at garantere fødevaresikkerheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. marts 2000)

Vedrørende den første del af spørgsmålet henviser Kommissionen det ærede medlem til sit svar på skriftlig forespørgsel E-0231/00 af Nicole Thomas-Mauro(1).

Hvad spørgsmålets anden del angår, minder Kommissionen om, at ordningen for tilvejebringelse af videnskabelig rådgivning er blevet fuldstændig omorganiseret siden 1997. Der lægges stor vægt på den videnskabelige rådgivnings ekspertise, uafhængighed og åbenhed. Disse principper er stadig gældende og sikrer en god beskyttelse af forbrugernes sundhed. Kommissionen har i hvidbogen om fødevaresikkerhed(2) tilkendegivet, at den i løbet af de næste to år, såfremt de fornødne ressourcer er til rådighed, vil vurdere muligheden for at foretage en yderligere forbedring af de gældende strukturer for videnskabelig støtte og rådgivning som optakt til oprettelsen af denne myndighed.

(1) Se side 164.

(2) KOM(1999) 719 endel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0356/00

af Elisa Damião (PSE) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: Den europæiske liste over erhvervssygdomme

I den europæiske liste over erhvervssygdomme, som konstant synes at vokse, bør der tages hensyn til de nye sundhedsrisici, der er forbundet med den manglende sikkerhed, den øgede arbejdshastighed og den konstante ændring af arbejdsopgaver, arbejdslokaler og teknologi, og som har psykosomatiske virkninger i form af det vi kalder stress, som forringer livskvaliteten og arbejdstagernes sundhed.

Kan Kommissionen udfra forskellige undersøgelser oplyse, hvorledes denne liste over erhvervssygdomme og nye risici i løbet af de senere år er blevet ført ajour?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(13. marts 2000)

Den 22. maj 1990(1) blev den europæiske liste over erhvervssygdomme vedtaget som Kommissionens henstilling 90/326/EØF.

Den 20. september 1996 fremkom Kommissionen med en meddelelse(2), der beskæftigede sig med anvendelsen af henstillingen om den europæiske liste over erhvervssygdomme i medlemsstaterne.

I 1999 indledte Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne det tekniske arbejde med henblik på at ajourføre den ovennævnte europæiske liste. I forbindelse med arbejdet er man særlig opmærksom på de risici, der viser sig for arbejdstagernes sundhed, så som psykosociale risici.

Som følge af det igangværende arbejde bliver den nye europæiske liste over erhvervssygdomme formodentlig vedtaget i første halvår af 2001.

(1) EFT L 160 af 26.6.1990.

(2) KOM(96) 454 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0674/00

af Marit Paulsen (ELDR) til Kommissionen

(9. marts 2000)

Om: Fri bevægelighed for arbejdstagere

I Sverige sker tilbagebetalingen af statslige studielån efter bestemmelserne i studiestøtteloven (1973:349) og i studiestøtteforordningen (1973:418).

For personer med bopæl i Sverige tilbagebetales studielånet med et årligt beløb, som udgør fire procent af den sammenlagte indkomst fra arbejde, erhvervsvirksomhed og kapital. Personer, der er bosiddende i udlandet, dvs. også i et andet EU-land, skal derimod tilbagebetale et årligt beløb på en tyvendedel af gælden.

Disse regler gælder rigtignok for alle uanset nationalitet, men i realiteten medfører de, at en person med en mellemlang uddannelse (fire til fem år), som befinder sig i lav- eller mellemindkomstgruppen eller har deltidsarbejde, ikke har råd til at bo og arbejde i et andet medlemsland, da tilbagebetalingskravene bliver væsentlig højere, end hvis han/hun bliver i Sverige (for personer med høj indkomst kan situationen naturligvis blive den modsatte). Person A har en studiegæld på omkring 300.000 kroner (normal studiegæld for en fire- til femårig uddannelse) og en årsindkomst på 168.000 kroner (14.000 kroner om måneden). Det beløb, A skal tilbage, hvis han/hun bor og arbejder i Sverige, er 6.720 kroner om året. Kommer A derimod til at bo og arbejde i Frankrig, bliver det årlige belølb over dobbelt så højt, nemlig 15.000 kroner. De svenske tilbagebetalingsregler begunstiger således personer med høj indkomst, medens personer i lav- og mellemindkomstgruppen eller med deltidsarbejde ikke har råd til at udnytte den fri bevægelighed og bo og arbejde i en anden medlemsstat (jf. EF-Domstolens dom, Kraus, C-19/92).

Er disse tilbagebetalingsbestemmelser i strid med den grundlæggende ret til at søge arbejde og bo og arbejde i en anden medlemsstat (EF-traktatens artikel 39)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(12. april 2000)

Kommissionen er i færd med at undersøge de nævnte forhold i den pågældende medlemsstat og skal holde det ærede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0045/00

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(20. januar 2000)

Om: Köln-processen: tilpasning af Poseima-programmet på Azorerne hvad angår incitamenter til produktion af grønsager

I afsnit II i forordning (EØF) nr. 1600/92(1) indføres omfattende foranstaltninger med henblik på fremme af udviklingen inden for landbruget i de autonome regioner Azorerne og Madeira. Udnyttelsen af disse foranstaltninger har imidlertid været relativt begrænset på grund af den høje procentsats, der kræves ved samfinansiering (20 % fra private og 30 % fra offentlige myndigheder).

Mener Kommissionen, at det vil være muligt at foreslå lavere samfinansieringssatser?

(1) EFT L 173 af 27.6.1992, s. 1.

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 og E-0052/00

(28. februar 2000)

Det ærede parlamentsmedlem har stillet en række spørgsmål vedrørende Poseima-programmet for Azorerne.

Hvad angår Kommissionens rapport om foranstaltninger til gennemførelse af EF-traktatens artikel 229 (tidl. artikel 227), stk. 2, kan det oplyses, at den er under udarbejdelse.

Kommissionen kan derfor ikke på nuværende tidspunkt besvare det ærede parlamentsmedlems spørgsmål vedrørende rapportens indhold. Rapporten skal først godkendes af Kommissionen.

Med hensyn til Kommissionens arbejdsprogram for 2000 kan det oplyses, at der ifølge programmet skal forelægges en rapport for Rådet og Parlamentet om gennemførelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1600/92 af 15. juni 1992 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for Azorerne og Madeira (Poseima)(1) vedrørende landbrugssektoren under Poseima-programmet, i givet fald ledsaget af forslag om de tilpasningsforanstaltninger, som måtte vise sig nødvendige for at nå programmets mål. Samtlige foranstaltninger vedrørende landbruget på Azorerne vil blive behandlet i denne forbindelse.

(1) EFT L 173 af 27.6.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0545/00 af William Newton Dunn (PPE-DE) til Kommissionen. Britisk stempelafgift som diskrimination mod britiske virksomheder.



EF-Tidende nr. 280 E af 03/10/2000 s. 0217 - 0217



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0545/00 af William Newton Dunn (PPE-DE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Britisk stempelafgift som diskrimination mod britiske virksomheder Under henvisning til et af principperne i traktaterne, nærmere bestemt, at der ikke må finde nogen forskelsbehandling sted mellem Den Europæiske Unions borgere, er det da lovligt, at den britiske regering pålægger en stempelafgift på handel med aktier i britiske virksomheder, men tillader, at handel med aktier i ikke-britiske virksomheder er fritaget fra stempelafgift? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (6. april 2000) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0025/00

af Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) til Kommissionen

(19. januar 2000)

Om: Legetøjs sikkerhed

Særligt på denne årstid, men også resten af året, invaderer medierne i almindelighed og fjernsynet i særdeleshed vores dagligdag og hjem med legetøjsreklamer, der henvender sig til en bestemt del af befolkningen, nemlig børnene.

Det er også velkendt, at indholdet af mange af disse reklamer ikke stemmer overens med virkeligheden og det pågældende produkts kvaliteter.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet med henblik på at forebygge eller undgå sådanne vildledende reklamer, der forekommer i ikke ubetydelige mængder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(24. marts 2000)

Direktivet om tv uden grænser, dvs. Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv- radiospredningsvirksomhed(1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997, udgør retsgrundlaget for tv-radiospredning i Fællesskabet.

Direktivet, som vedtaget i 1989, indeholder visse bestemmelser om tv-reklame. I artikel 16 hedder det navnlig helt specifikt, at fjernsynsreklamer ikke må skade mindreårige moralsk eller fysisk. Da direktivet blev revideret, påtog Kommissionen sig i overensstemmelse med artikel 26 at undersøge, hvilket virkning tv-reklame og tv-shopping har på mindreårige, i forbindelse med den næste revision af tv-direktivet. Undersøgelsen blev iværksat i januar 2000 og forventes færdig inden udgangen af år 2000.

I tillæg til tv-direktivet, finder Rådets direktiv 84/450/EØF af 10. september 1984 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om vildledende reklame(2) anvendelse horisontalt på alle former for reklame.

Det skal bemærkes, at Kommissionen bestræber sig på at tilskynde en dialog mellem forbrugersammenslutninger og erhvervsliv om markedsføring med børn som målgruppe.

(1) EFT L 202 af 30.7.1997.

(2) EFT L 250 af 19.9.1984.