SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1759/98

af Honor Funk (PPE) til Kommissionen

(27. maj 1998)

Om: Eksportrestitutioner for maltbyg

Ifoelge den faelles markedsordning og de deraf foelgende raastofpriser i EU er det som bekendt noedvendigt at udbetale eksportrestitutioner til udligning af de lave priser paa maltbyg paa verdensmarkedet, som de europaeiske maltgoererier ikke har adgang til. I praksis opfylder de af Kommissionen fastsatte restitutioner paa ingen maade deres formaal. Mens der f.eks. den 13. marts udbetaltes restitutioner paa 47 ECU for foderbyg for at goere det konkurrencedygtigt paa verdensmarkedet, udgjorde restitutionerne for uristet maltbyg samme dag 24,50 ECU, der var de hoejeste restitutioner i produktionsaaret 1997/98. Hertil kommer, at Canadian Wheat Board giver eksportstoette i modstrid med WTO-bestemmelserne, idet virksomhederne paa grundlag af individuelle uigennemskuelige eksportkontrakter faar udbetalt priser, som ligger betydeligt under priserne paa det canadiske marked for maltbyg.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Er der efter dens opfattelse en sammenhaeng mellem tilbagegangen i dyrkningsarealerne og nedgangen i priserne paa den ene side og eksportrestitutionsordningen paa den anden side?

2. Hvad vil den foretage for at standse en forretningspraksis i forbindelse med canadisk maltbyg, som ikke er i overensstemmelse med WTO-bestemmelserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. juni 1998)

I den faelles markedsordning for byg sondres der ikke specifikt mellem maltbyg og foderbyg, og der gaelder derfor ikke saerlige regler for eksporten af maltbyg. Ud fra et rent teknisk synspunkt kan hvilken som helst slags byg i realiteten anvendes til brygning, om end det i faellesskabet isaer er toradet byg, som anvendes til maltproduktion. Det er derfor ikke hensigtsmaessigt at indfoere forskellige ordninger for maltbyg og foderbyg.

Produktionen af toradet byg er steget konstant siden 1995. Det dyrkede areal er oeget fra 5,8 mio. ha i 1995 til 5,9 mio. ha i 1996, og 6,2 mio. ha i 1997 (EUR-15 i alle aar). Som foelge af ugunstige klimatiske forhold forventes det tilsaaede areal i 1998 at naa op paa 6 mio. ha. For saa vidt angaar faellesskabsproduktionen af malt viser statistikkerne ligeledes en stigende tendens: 6,5 mio. t i 1994 (EUR-12), 6,8 mio. t i 1995 (EUR-15 fra 1995), 7,1 mio. t i 1996, og et skoen paa 7,3 mio. t i 1997/98. Eksportlicenserne for malt i hvert hoestaar viser ogsaa stigende maengder: 1,4 mio. t i 1993/94, 1,7 mio. t i 1994/95 (EUR-12) og i 1995/96 (EUR-15) samt 2 mio. t i 1996/97 og 1997/1998 (EUR-15 i begge tilfaelde).

Ved fastsaettelse af restitutionsbeloebet for eksport af byg tages der kun hensyn til forskellen mellem verdensmarkedsprisen og eksportprisen inden for faellesmarkedet.

Eksportrestitutionen for malt ligger i praksis meget stabil i hvert produktionsaar paa grund af den saerlige praksis, som foelges af eksportoererne. De afdaekker deres salg paa verdensmarkedet med kontrakter af et aars varighed. Indtil nu har praksis vaeret at anvende stoerstedelen af eksportlicenserne i perioden september-december hvert aar, hvor stoerstedelen af eksportkontrakterne indgaas. Derfor gaelder eksportlicenserne for malt, som udstedes i denne periode, i 11 maaneder plus udstedelsesmaaneden.

Da naesten hele EU's eksport af malt foregaar paa denne maade, udstedes de fleste eksportlicenser i perioden september-december, og de tilsvarende restitutioner effektueres derfor i samme periode.

Med hensyn til den eksportpraksis som foelges af visse organisationer i tredjelande, er det klart, at Komissionen og de oevrige medlemmer af WTO kan goere deres rettigheder gaeldende, saafremt det bevises, at der anvendes en praksis, som ikke er i overensstemmelse med WTO-bestemmelserne.

Til dato har branchen ikke givet Komissionen konkret bevis for, at Canadian Wheat Board leverer maltbyg til canadiske maltgoererier til en saerlig konkurrencedygtig pris, som konkurrerer med eller ligger under priserne paa europaeisk malt af samme kvalitet.

Den anvendte praksis synes derfor ikke at have en saerlig ugunstig indvirkning paa den europaeiske eksport af maltbyg eller malt. Endvidere har repraesentanterne for de europaeiske malteksportoerer i organisationen Euromalt indtil nu altid vaeret staerke fortalere for, at eksportlicenserne skal have en lang gyldighed paa 11 maaneder.