ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2107/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. juli 2002)

Om: Afslutning af EUGFL-regnskaber for 2001

Ifølge Kommissionens beslutning 2002/461/EF(1) af 12. juni 2002 om afslutning af medlemsstaternes regnskaber over udgifter, der finansieres af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) for regnskabsåret 2001, er de regnskaber, der er forelagt af det udbetalende organ i Grækenland (Gedidagep/Opekepe) ikke blevet afsluttet men splittet op med henblik på yderligere undersøgelser og verificeringer.

1. Af hvilke konkrete årsager er regnskaberne for Grækenland for 2001 ikke blevet afsluttet? Hvor er der konstateret mangler med hensyn til fuldstændigheden, nøjagtigheden og sandfærdigheden af de oplysninger, som Grækenland har forelagt?

2. Har de svagheder der er ved såvel organisationen af Opekepe som det generelle kontrolsystem i Grækenland (Kommissionens svar på forespørgsel E-0466/02(2)) været medvirkende til den manglende afslutning af regnskaberne samt pålæggelsen af finansielle korrektioner?

(1) EFT L 160 af 18.6.2002, s. 28.

(2) EFT C 172 E af 18.7.2002, s. 200.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(13. september 2002)

Formen og indholdet af de regnskabsoplysninger, som medlemsstaterne skal stille til rådighed for Kommissionen i forbindelse med proceduren for regnskabsafslutning for EUGFL, Garantisektionen, (X-tabel-data) og den måde, de skal fremsendes på, er fastsat i artikel 1 og 2 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2390/1999 af 25. oktober 1999 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1663/95(1).

Medlemsstaterne skal fremsende disse oplysninger i form af edb-records til Kommissionen senest den 10. februar 2002 sammen med de udbetalende organers årsregnskaber.

Med hensyn til Grækenland blev oplysningerne ikke modtaget inden fristens udløb, og de data, der senere blev modtaget, var ufuldstændige.

Kommissionen mener, at det er af største betydning, at den modtager korrekte regnskabsoplysninger, og vil ikke afslutte regnskaberne for noget udbetalende organ, der ikke fremlægger disse oplysninger. Da Grækenland ikke har fremlagt oplysningerne, er Kommissionen ikke i stand til at foreslå en regnskabsafslutning for det græske udbetalende organs regnskaber for regnskabsåret 2001. Det græske udbetalende organs regnskaber for regnskabsåret 2001 blev derfor udskilt fra Kommissionens beslutning af 12. juni 2002 om afslutning af medlemsstaternes udgifter, der finansieres af EUGFL, Garantisektionen, for regnskabsåret 2001 og vil blive omfattet af en fremtidig beslutning om regnskabsafslutning.

Det fremgår af ovenstående, at udskillelsen af det græske udbetalende organs regnskaber ikke står i forbindelse med de korrektioner, der måtte blive foretaget for problemer i det generelle kontrolsystem. Problemerne med den generelle tilrettelæggelse af kontrolsystemet i Grækenland er helt klart årsagen til den manglende fremlæggelse af de krævede edb-data, men disse problemer bestod allerede før Opekepe blev oprettet.

(1) EFT L 295 af 16.11.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0571/02

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Rådet

(1. marts 2002)

Om: Fri bevægelighed for syge i Den Europæiske Union

Den spanske sundhedsminister, Celia Villalobos, har udtalt sig om muligheden for, at patienter fra Unionens 15 medlemsstater frit kan vælge at lade sig behandle i andre medlemsstaters hospitaler.

Formanden for Europa-Kommissionen, Romano Prodi, har udtalt sig til fordel for en kommende indførelse af et europæisk sygesikringsbevis.

Kan Rådet på baggrund af disse positive initiativer oplyse følgende:

- hvilke dokumenter er i øjeblikket godkendt?

- er der fastsat en frist for projektets gennemførelse?

- er der udarbejdet budgetoverslag for gennemførelsen af dette initiativ?

- hvor langt er arbejdet nået på nuværende tidspunkt, og på hvilken måde agter man at involvere de enkelte lande på institutionelt og finansielt plan?

Svar

(30. september 2002)

1. Det Europæiske Råd i Barcelona den 15.-16. marts 2002 gav i punkt 33 og 34 i formandskabets konklusioner udtryk for tilfredshed med indholdet i den meddelelse fra Kommissionen, hvori der opstilles en aktionsplan vedrørende kvalifikationer og mobilitet; navnlig blev der også taget en konkret beslutning om, at et europæisk sygesikringskort skal erstatte de papirformularer, der for øjeblikket kræves i forbindelse med lægebehandling i andre medlemsstater. Kommissionen vil fremsætte et forslag med henblik herpå inden Det Europæiske Råds forårsmøde i 2003. Et sådant kort vil forenkle procedurerne, men ikke indebære nogen ændring af de eksisterende rettigheder og pligter. Rådet er endnu ikke i stand til at svare i enkeltheder, da dette forslag endnu ikke er blevet forelagt.

Endvidere anmodede Det Europæiske Råd om, at man ufortøvet arbejder videre med reformen af forordning nr.1408/71, således at den nye forordning kan vedtages inden udgangen af 2003.

2. Som bekendt mødtes medlemsstaternes ministre den 8. februar 2002 i Malaga til et ministerseminar om sundhed, hvor der blev afholdt en indledende drøftelse om fri bevægelighed for patienter i EU. Med henblik på at forbedre informationen og koordinere indsatsen mellem alle medlemsstater har det spanske formandskab organiseret endnu et uformelt møde den 31. maj-1. juni 2002 på Menorca med Sundhed i Europa og bevægelighed for patienter på dagsordenen, som også omfatter specifikke emner som for eksempel det foreslåede EU-sygesikringskort.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1361/02

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(14. maj 2002)

Om: Forhandlinger med ansøgerlandene inden for områderne retlige og indre anliggender

1. Med hvilke ansøgerlande er der blevet afsluttet forhandlinger om kapitlet om retlige og indre anliggender, og med hvilke ansøgerlande er de endnu ikke afsluttet?

2. Findes der ansøgerlande, som har anmodet om overgangsfrister inden for områderne retlige og indre anliggender?

3. I bekræftende fald for hvilke områder blev der anmodet om overgangsfrister?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(24. juni 2002)

Forhandlingerne om kapitlet retlige og indre anliggender er foreløbig afsluttet med Cypern, Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn, Malta, Letland, Litauen, Slovenien og Slovakiet.

Ingen af de adspurgte lande har anmodet om overgangsperioder.

Forhandlingerne med Bulgarien, Polen og Rumænien er fortsat i gang.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2332/02

af William Abitbol (EDD) til Kommissionen

(22. juli 2002)

Om: Selvbestemmelse

Anerkender Kommissionen princippet om selvbestemmelse som udtryktaf FN's menneskerettighedshøjkommissariat i kommentaren til artikel 1 om folkenes ret til selvbestemmelse (13.3.1984 CCPR General Comment 12), hvori det hedder, at:

1. i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder i overensstemmelse med formålene med og principperne i De Forenede Nationers charter anerkender, at alle folk har ret til selvbestemmelse, og at retten til selvbestemmelse har særlig betydning, fordi udøvelsen af denne ret er en central forudsætning for reel sikring og overholdelse af den enkeltes menneskerettigheder og for fremme og styrkelse af disse rettigheder,

og

i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder som vedtaget og åbnet for undertegnelse, ratifikation og tiltrædelse ved resolution 2200A (XXI) af 16. december 1966 fra FN's Generalforsamling

med ikrafttræden den 23. marts 1976, hvori det i afsnit I, artikel 1, hedder:

1. Alle folk har selvbestemmelsesret. I kraft af denne kan de frit bestemme deres politiske stilling og frit varetage deres egen økonomiske, sociale og kulturelle udvikling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. august 2002)

EU respekterer den universelle menneskerettighedserklæring og de supplerende internationale konventioner om henholdsvis borgerlige og politiske rettigheder og om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. EU's aktiviteter er også baseret på de vigtigste internationale og regionale instrumenter til beskyttelse af menneskerettigheder, herunder den europæiske menneskerettighedskonvention. Disse instrumenter værner om fælles værdier som grundlæggende frihedsrettigheder og demokratiske principper, som er universelle, udelelige og indbyrdes afhængige. Respekten for disse værdier er en forudsætning for, at et samfund kan udvikle sig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1808/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juni 2002)

Om: Ødelæggelse af Neda-flodens leje i Grækenland

I området Figalia-Platania ved grænserne mellem amterne Ilia og Messinia i Grækenland foregår en alvorlig miljøødelæggelse i Neda-flodens leje på grund af arbejder i forbindelse med bygningen af den vej, som skal forbinde de to amter. Ved en tidligere udført kontrol har en afdeling under det græske ministerium for miljø, regionaludvikling og offentlige arbejder konstateret, at der sker alvorlige skader på miljøet, og omtalt dette under sagsakt nr. 119900/03.11.2000 stilet til Peloponnisos regionens myndigheder. Uheldigvis er der indtil i dag ikke blevet truffet nogen foranstaltning med henblik på at beskytte miljøet i det pågældende område, og arbejderne i forbindelse med udførelsen af projektet bliver fortsat, hvorved der skabes nye problemer for flodens økosystem.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at træffe for at beskytte miljøet i det pågældende område?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-1808/02 og E-1809/02

(19. juli 2002)

Ansvaret for udvælgelse af projekter under de programmer, der medfinansieres af strukturfondene, ligger hos de kompetente nationale eller regionale myndigheder.

Ifølge oplysninger fra de græske myndigheder gav det græske miljøministerium, i forbindelse med beslutningen om at lade det omhandlede projekt indgå i det regionale operationelle program for Peloponnes inden for rammerne af den anden EF-støtteramme for perioden 1994-1999, præfekturen Messinia dispensation fra forpligtelsen til at foretage en miljøundersøgelse. Denne dispensation var betinget af en række obligatoriske bestemmelser vedrørende miljøbeskyttelse, som udtrykkeligt blev meddelt den endelige modtager af dispensationen.

Under arbejdernes udførelse foretog både ovennævnte ministerium og de lokale myndigheder en række kontrolbesøg på stedet for bl.a. at kontrollere, at disse betingelser blev overholdt.

Ved disse kontrolbesøg skulle det være blevet konstateret, at de krævede bestemmelser ikke blev opfyldt på tilfredsstillende vis. Den regionale myndighed, der er ansvarlig for programmets gennemførelse, standsede derfor arbejderne i januar 2001 og anmodede kontrahenten om at gennemføre nogle supplerende undersøgelser, der skulle bruges som teknisk grundlag for færdiggørelse af projektet og retablering af stedet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1758/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(19. juni 2002)

Om: Erklæringer fra direktøren for det spanske oceanografiske institut under det XII møde mellem fiskeriforskningsorganisationerne den 5. juni 2002 i Baiona i Galicien

Under det XII møde mellem fiskeriforskningsorganisationerne den 5. juni 2002 i Baiona i Galicien sagde direktøren for det spanske oceanografiske institut, Àlvaro Fernández, idet han kommenterede Kommissionens forslag til reform af den fælles fiskeripolitik, at det var meningsløst at foreslå en reduktion af fangstmængderne over hele linjen på mellem 30 % og 60 %, men at det derimod var nødvendigt at analysere de enkelte bestande for at fastslå, hvor store nedskæringer der skulle foretages for de enkelte arter og fiskepladser, idet nedskæringerne skulle stå i et rimeligt forhold til fiskeriaktiviterne. Endvidere understregede direktøren for det spanske oceanografiske institut, at der i fællesskabsfarvandene overhovedet ikke fandtes bestande, der havde behov for en nedskæring på 40 %, og at enhver nedskæring på over 20 % var overdreven, eftersom en sådan politik ville muliggøre en genopfyldning af fiskebestandene og genoplivning af flådens aktivitet.

Har Kommissionen i sine undersøgelser med henblik på reform af den fælles fiskeripolitik taget hensyn til videnskabelig udtalelser fra højtstående personligheder som den, der blev fremsat i Baiona af direktøren for det spanske oceanografiske institut?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. juli 2002)

Kommissionen baserer sine forslag om bevaring og forvaltning af fiskebestandene på anbefalinger fra videnskabsfolk. Det er dog især de videnskabelige henstillinger, der fremsættes officielt af de relevante videnskabelige organer, nemlig Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komite for Fiskeri (STECF), Kommissionen tager hensyn til. Disse organer repræsenterer synspunkterne hos forskellige videnskabsfolk fra hele Europa på en måde, der sikrer den højest mulige grad af konsensus blandt alle deltagende videnskabsfolk.

Hr. Álvaro Fernandez er en kendt, højt respekteret videnskabsmand, men Kommissionen kan ikke basere sig på udtalelser, der fremsættes af individuelle videnskabsfolk, og endnu mindre på udtalelser, der er offentliggjort i medierne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1342/02

af Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) til Rådet

(2. maj 2002)

Om: Dialogen mellem de congolesiske parter

Dialogen mellem de congolesiske parter blev afsluttet den 19. april, uden at der blev nået frem til en fælles aftale undertegnet af alle parter, og dermed svæver freds- og forsoningsprocessen i Den Demokratiske Republik Congo i luften. Nogle af EU's medlemsstater har opfordret til, at repræsentanterne for den politiske opposition (UDPS, PALU og FONUS) tilslutter sig den aftale, som regeringen i DR Congo, MLC under ledelse af Jean-Pierre Bemba samt andre organer, der har deltaget i dialogen, har undertegnet.

Har Rådet for Den Europæiske Union fastlagt en holdning i dette spørgsmål?

Påtænker det spanske formandskab at forsøge at få genoptaget dialogen mellem parterne med deltagelse af alle de delegeretgrupper, der er anerkendt i Lusaka-aftalen?

Støtter Rådet den delaftale, der er indgået i Sun City?

Svar

(30. september 2002)

Rådet finder, at den aftale, som regeringen for Den Demokratiske Republik Congo og Bevægelsen til Congos Befrielse undertegnede på mødet i dialogen mellem de congolesiske parter i Sun City, er et positivt skridt i retning af afslutningen på den konflikt, der har hærget Den Demokratiske Republik Congo. Rådet har noteret sig, at aftalen fik tilslutning fra en række politiske oppositionspartier og repræsentanter for civilsamfundet, men beklager, at enkelte deltagere, navnlig Congolesisk Samling for Demokrati (RCD-Goma), ikke har set sig i stand til at tilslutte sig aftalen. Rådet har derfor opfordret alle de congolesiske parter til, at de udviser ansvarlighed og vilje til kompromis inden for de rammer, der er opstillet i Lusaka-aftalerne, og under hensyn til De Forenede Nationers resolutioner.

Rådet noterer sig med tilfredshed det ønske, som aftalens signatarer har givet udtryk for med hensyn til at udvide aftalen til at omfatte alle de congolesiske parter, og det opfordrer dem til snarest at genoptage forhandlingerne i en åben ånd, så de kan nå frem til en aftale om overgangsinstitutionerne, der omfatter alle parter. Rådet opfordrer alle lande i regionen, ikke mindst Rwanda, til at gøre deres indflydelse gældende over for alle de congolesiske parter og i særlig grad RCD-Goma, for at de respekterer og støtter den vilje til fred, demokrati og forsoning, der kom til udtryk i Sun City.

Der erindres om, at EU allerede har afsat 3,2 mio. EUR til den indsats, som formidleren Ketumile Masire, der er Botswanas tidligere præsident, og dialogen mellem de congolesiske parter yder for at mægle i konflikten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0486/02

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(22. februar 2002)

Om: Civilsamfundet

En række ngo'er, der falder ind under paraplybegrebet civilsamfundet, vil blive opfordret til at deltage i det nye Konvent om Europas Fremtid. Kommissionen bedes offentliggøre en liste over de organisationer, der deltager i konventet, og oplyse, hvilke af disse organisationer der modtager EU-støtte, og hvor stor støtten har været i de sidste tre år?

Endvidere bedes Kommissionen oplyse, hvilke organisationer der har fået penge øremærket, og over hvilken budgetpost disse midler er bevilget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(18. april 2002)

Ifølge Laeken-erklæringen skal konventet bestå af formanden og to næstformænd, som udnævnes personligt, af repræsentanter for medlemsstaternes regeringer, de nationale parlamenter, Europa-Parlamentet og Kommissionen samt af observatører, der skal repræsentere det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og ombudsmanden. Bortset fra de tre repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, som har observatørstatus, deltager således ingen ikke-statslig organisation (NGO) i selve konventet.

Det hedder dog i Laeken-erklæringen, at der for at skabe en bred debat og inddrage alle borgere i den oprettes et forum for organisationer, der repræsenterer det civile samfund (arbejdsmarkedets parter, erhvervslivet, ikke-statslige organisationer, akademiske kredse osv.).

Der findes i princippet ingen liste over de NGO'er, der opfordres til at deltage i dette forum, da alle europæiske eller nationale organisationer, der ønsker at deltage og bidrage til forummets arbejde, kan gøre det. Efterhånden som NGO'erne indsender bidrag og således deltager i forummet, optages deres navn og adresse på en liste på forummets websted, som er blevet åbnet af konventet(1), og som regelmæssigt ajourføres.

Da man for øjeblikket ikke ved, hvilke NGO'er der faktisk vil bidrage til forummet, kan det heller ikke oplyses, hvilke der får EU-støtte.

(1) http://european-convention.eu.int.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1745/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(19. juni 2002)

Om: Deltagelse af organisationer for fiskeskippere og søfolk i drøftelserne om reformen af den fælles fiskeripolitik

Hvordan vil Kommissionen sikre, at disse organisationer inddrages i reformen af den fælles fiskeripolitik, så de kan fremsætte deres synspunkter, både når det gælder fiskeressourcernes tilstand og de sociale og økonomiske problemer, som reformen vil give anledning til, samt det endelige indhold af denne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. juli 2002)

Inden vedtagelsen af forslagene til reform af den fælles fiskeripolitik indledte Kommissionen en omfattende høring, som organisationerne for fiskeskippere og søfolk tog aktivt del i. Inputtet fra de implicerede parter

var til stor nytte for Kommissionen, da den skulle forberede forslagene til reform af den fælles fiskeripolitik. Kommissionen er nu yderst interesseret i at sikre parternes deltagelse i den debat, der finder sted gennem Det Rådgivende Udvalg for Fiskerivarer og Akvakulturprodukter og Udvalget om den Sociale Dialog. Begge udvalg er oprettet af Kommissionen. Det første med henblik på høring om alle spørgsmål vedrørende den fælles fiskeripolitik og det andet med det formål at muliggøre dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan. Endvidere har Kommissionen indledt en kommunikationsaktion for at redegøre for reformen og indgå i en debat med sektoren i hver enkelt medlemsstat.

Initiativet blev iværksat umiddelbart efter Kommissionens vedtagelse af den første pakke reformforslag og omfatter besøg i medlemsstaterne af den kommissær, der er ansvarlig for landbrug og fiskeri, såvel som det såkaldte Blue Team, der er sammensat af tjenestemænd fra Kommissionens Generaldirektorat for Fiskeri (hovedsagelig direktører og afdelingsledere). Tanken bag kommunikationsinitiativet er at skabe mulighed for at forelægge Kommissionens forslag under personlige møder med sektorens repræsentanter, drøfte forslagenes forskellige elementer og lytte til de bekymringer, reformen afstedkommer inden for sektoren.

Kommissæren med ansvar for landbrug og fiskeri har allerede aflagt besøg i tre medlemsstater og vil besøge flere medlemsstater i løbet af andet halvår 2002. Kommissionens Blue Team deltager i møder, som sektoren arrangerer, og har hidtil deltaget i godt en halv snes arrangementer i medlemsstaterne, og flere andre er planlagt. Desuden vil et betydeligt antal andre møder i Blue Team i de kommende måneder blive arrangeret således, at de dækker mange af de områder inden for medlemsstaterne, der er afhængige af fiskerisektoren, og der i denne forbindelse kan redegøres for de nye reformforslag, Kommissionen vil forlægge i andet halvår 2002 og i 2003.

I tilslutning hertil er oprettelsen af regionale rådgivende udvalg, som i højere grad kan inddrage sektoren i ressourceforvaltningen på regionalt og lokalt plan, et af de spørgsmål, der skal klarlægges i debatten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2098/02

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juli 2002)

Om: Galicien, en region, som i høj grad er afhængig af fiskeriet

I sit svar på min forespørgsel E-0650/02(1) erkendte kommissionsmedlemmet Fischler, at:

- Galicien er en region, som i høj grad er afhængig af fiskeriet

- at de undersøgelser, som Kommissionen skulle foretage (i henhold til artikel 14, stk. 2, i forordning (EØF) 3760/92(2)) for at analysere fiskeriets situation i Fællesskabet, er blevet gennemført med mangler og ufuldstændige oplysninger, og at der har været problemer i forbindelse med sammenligningen af dataene fra forskellige medlemsstater, og Kommissionen vil derfor fortsat forbedre metodologien (sic)

- til trods for, at Galicien er i høj grad afhængigt af fiskeriet, kan det ikke af denne grund anerkendes som en region, der kan få tildelt midler fra strukturfondene, idet dette kriterium kun gælder for mål 2- og ikke for mål 1-regioner.

Det, vi ønsker, er ikke flere strukturfonde, men en mere ligelig fordeling af fiskerimulighederne mellem de regioner i Europa, som er afhængige af fiskeriet.

1. Kan Kommissionen oplyse, om den vil tage hensyn til fiskeriets afhængighed, ikke i forbindelse med tildeling af flere midler fra strukturfondene, men for at fordelingen af fiskerimulighederne kan ske mere retfærdigt og uden forskelsbehandling på grundlag af afhængigheden af fiskeriet?

2. Hvordan vil Kommissionen sikre, at Galicien, som i sytten år har ventet på, at overgangsperioden skulle ophøre, og at den fælles fiskeripolitik blev reformeret, kan opnå en mere retfærdig og ligelig andel af fiskerimulighederne i Fællesskabets fiskerifarvande, idet den nuværende fordeling i sin tid blev foretaget med hensyntagen til afhængigheden af fiskeriet i de daværende EF-regioner, som Galicien ikke dengang befandt sig iblandt, og at Galicien fra den 1. januar 2003 skal være fuldt ud ligestillet med andre europæiske regioner eller endog have flere rettigheder på grund af regionens større afhængighed?

(1) EFT C 229 E af 26.9.2002, s. 114.

(2) EFT L 389 af 31.12.1992, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(23. september 2002)

Som anført i Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsler E-2097/02 og E-2096/02(1) optræder begrebet fiskeriafhængighed som et kriterium for støtteberettigelse for mål 2-regioner i artikel 4, stk. 8, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999(2), som omhandler strukturstøtte til fiskerisektoren. Det forekommer ikke i de rådsforordninger, der omhandler fordelingen af fiskerimulighederne på EU-plan og disses underopdeling på de nationale kvoter, der tildeles medlemsstaterne.

(1) Se side 180.

(2) Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene, EFT L 161 af 26.6.1999.