ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1597/00

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(19. maj 2000)

Om: Mælkekvoter

Det grundlæggende princip bag fællesskabsreguleringen på mælkekvoteområdet gør på enhver måde køber til ordningens hovedaktør, og denne forpligtes til at føre et analytisk regnskab, som giver hver enkelt medlemsstat mulighed for hurtigt og sikkert at opgøre den afsatte produktion for hver enkelt periode og at foretage de obligatoriske tilpasninger i forhold til EU. Mener Kommissionen ikke, at det på den baggrund er hensigtsmæssigt, at den anviser medlemsstaterne en teknologisk løsning, som omfatter en intelligent konto, hvor køberne direkte kan indgive meddelelse til edb-systemet om hver enkelt mælkeleverance fra leverandørerne?

På denne måde fremgår overskuddene med det samme, og administrationen kan gribe ind omgående for at hindre produktionsoverskud.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(23. juni 2000)

Den gældende EU-lovgivning om mælkekvoter gør det på visse områder muligt for medlemsstaterne at vælge de gennemførelsesordninger, der er mest velegnede til deres specifikke produktionsvilkår eller administrative forvaltning.

Det ærede parlamentsmedlems forslag om at anvende en intelligent konto, hvor køberne direkte kan indgive meddelelse til medlemsstaternes centrale edb-systemer om hver enkelt mælkeleverance fra leverandørerne, er interessant med henblik på en hurtig og sikker indsamling af nationale data, men i modstrid med det ovenfor nævnte subsidiaritetsprincip.

Medlemsstaterne skal ifølge EU-lovgivningen træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre opkrævning af afgift for mængder, der overskrider den samlede garanterede mængde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1395/00

af Hans-Peter Mayer (PPE-DE) til Kommissionen

(3. maj 2000)

Om: Investeringsstøtte til produktionskølehuse

I henhold til Kommissionens beslutning af 22. marts 1994 om fastlæggelse af udvælgelseskriterier for investeringer vedrørende forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter (94/173/EF)(1) nyder visse, i et bilag opførte sektorer, en særlig prioritet, andre sektorer er udelukket fra støtten.

Udtrykkeligt udelukket fra investeringsstøtte er ifølge bilaget til denne beslutning under nr. 1.2, 3. led Investeringer i kølehus til oplagring af frosne eller dybfrosne produkter, undtagen hvis disse er nødvendige for forarbejdningsanlæggenes normale funktion. Dette betyder, at der for såkaldte produktionskølehuse alligevel stilles investeringsstøtte til rådighed.

På grund af denne eksisterende investeringsstøtte bliver de kølehuse, der er tilsluttet produktionsanlæg, regelmæssigt bevidst oprettet med en kølelagerkapacitet, der går langt ud over hensigten og formålet med den såkaldte investeringsstøtte. Denne store overkapacitet af oplagringsareal bliver så erhvervsmæssigt tilbudt som køle-/dybfrostkapacitet for oplagring af tredjepartsvarer. På grund af den ydede støtte, der tillader en bedre priskalkulering, opstår der således for erhvervsmæssige kølehuse en betydelig konkurrenceulempe.

Har Kommissionen kendskab til dette forhold?

Hvilke skridt er der planer om for at fjerne denne konkurrencefordrejning?

(1) EFT L 79 af 23.3.1994, s. 29.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. maj 2000)

Kommissionens beslutning om godkendelse af programmeringsdokumenter for Fællesskabets strukturforanstaltninger med henblik på at forbedre vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter forudsætter, at udvælgelseskriterierne for investeringer vedrørende forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter i henhold til Kommissionens beslutning 94/173/EF af 22. marts 1994 overholdes.

I betragtningerne er der indsat følgende forpligtelse for medlemsstaterne: Under gennemførelsen af programmeringsdokumenter skal medlemsstaterne sikre, at projekterne opfylder gældende udvælgelseskriterier for investeringer vedrørende forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, jf. artikel 8, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 951/97 af 20. maj 1997 om forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter(1).

Medlemsstaternes gennemførelse af støtteordninger indebærer, at projekterne skal undersøges, og at medlemsstaterne eller regionerne skal overholde udvælgelseskriterierne.

Hvis Kommissionen modtager oplysninger, der påviser, at godkendte betingelser for at yde støtte ikke overholdes, kan den passe træffe passende foranstaltninger, jf. Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 88 (tidligere artikel 93)(2).

(1) EFT L 142 af 2.6.1997.

(2) EFT L 83 af 27.3.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1556/00

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(11. maj 2000)

Om: Oplysninger vedrørende vejsikkerheden i Grækenland

Påsketrafikken i Grækenland kostede atter ca. 50 menneskeliv, og ca. 450 personer blev såret i forbindelse med forskellige trafikulykker. Det er naturligvis ikke første gang, noget sådant sker, for al ferie- og udflugtstrafik i Grækenland, f.eks. i weekenderne og i forbindelse med andre store helligdage og højtider, ledsages uundgåeligt af utallige trafikofre.

Ifølge foreløbige oplysninger er Grækenland en af de få, ikke den eneste EU-medlemsstat, hvor antallet af døde og lemlæstede i forbindelse med trafikulykker ikke begrænses trods alle de bestræbelser, der er gjort i de seneste år, men tværtimod er i konstant stigning. Kan Kommissionen derfor oplyse, om den er i besiddelse af sammenlignende oplysninger vedrørende vejsikkerheden og dennes udvikling i de forskellige EU-medlemsstater, og om den har dannet sig en mening om årsagen til det stigende antal trafikulykker i Grækenland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(9. juni 2000)

De disponible tal, som direkte tilgår det ærede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat, rummer en bekræftelse af, at den ringe færdselssikkerhed i Grækenland nu er yderligere forværret, mens tendensen i Fællesskabet i øvrigt går i retning af en forbedring.

Kommissionen råder ikke over detaljerede analyser, for så vidt angår situationen i de enkelte medlemsstater.

Blandt de fænomener, der kendetegner den særlige situation i Grækenland, kan nævnes den massive ud- og hjemkørsel omkring de større bymæssige bebyggelser i forbindelse med ferieperioder samt væksten i bilparken, som sker hurtigere end udbygningen af vejnettet.

Andre elementer bidrager ligeledes hertil, således f.eks. forbrugernes adfærd (ringe grad af benyttelse af sikkerhedssele eller af styrthjelm i forbindelse med tohjulede køretøjer).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2215/00

af Struan Stevenson (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2000)

Om: Forbud mod russiske klondikere

Er Kommissionen klar over, at der i øjeblikket er 24 russiske klondikere på fiskeri i nærheden af Rockall vest for den 15. længdegrad? Disse skibe, som alle er over 200 fod lange, fisker efter kuller og bringer de kommende års bestande i alvorlig fare.

Kan Kommissionen straks tage skridt til at beskytte fiskebestandene i farvandet omkring Rockall ved at anmode Den Internationale Kommission for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (ICNAF) om omgående at indføre bevarelsesforanstaltninger, der effektivt forbyder russiske klondikere adgang til området, inden de forårsager en økologisk katastrofe? I betragtning af Kommissionens omfattende bevarelsesforanstaltninger er det af afgørende betydning, at ICNAF griber ind for at beskytte bestandene af kuller.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. juli 2000)

Kommissionen ved, at russiske fartøjer udøver fiskeri i internationale farvande omkring Rockall, og er bekymret for den indvirkning, dette fiskeri kan få på kullerbestanden i dette område.

Kommissionen har allerede bragt spørgsmålet op i Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav og vil fortsat forfølge det for at sikre rationel udnyttelse af denne fiskebestand.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1676/00

af Jillian Evans (Verts/ALE) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Methylphenidat

I 1971-konventionen om psykotrope stoffer klassificeredes methylphenidat som et stof, der var stor risiko for at blive afhængig af. Hvilke informationer ligger Kommissionen inde med om europæiske psykiateres udskrivelse af recepter på methylphenidat til behandling af den lidelse, der er kendt under betegnelsen koncentrationssvækkelsessyndrom, og om misbruget af stoffet inden for EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(29. juni 2000)

Methylphenidat er det aktive stof i et psykostimulerende lægemiddel, der er bestemt til behandling af koncentrationsproblemer hos hyperaktive børn.

Lægemidlet har markedsføringstilladelse, som er udstedt af de nationale myndigheder. Kontrol af bl.a. udstedelse af recepter og misbrug foretages også af disse myndigheder.

Kommissionen har ingen kompetence over lægemidler, der er godkendt af de nationale myndigheder undtagen i de tilfælde, der foreligger i Rådets andet direktiv 75/319/EØF af 20. maj 1975 om tilnærmelse af lovgivning om medicinske specialiteter(1), når der foretages en henvisningsprocedure som efter evaluering og udtalelse fra det videnskabelige udvalg under Det Europæiske Agentur for Vurdering af Lægemidler fører til en Kommissionens beslutning. Indtil videre har der ikke været nogen henvisning vedrørende dette lægemiddel.

Farerne ved dette lægemiddel er velkendte og markedsføringstilladelserne er ledsaget af meget fuldstændig oplysning til behandlerne og en meddelelse til brugerne. Oplysningerne om dette lægemiddel skal indeholde kontraindikationer, advarsler, forsigtighedsforanstaltninger ved brug, uønskede bivirkninger samt brugsanvisning.

Generelt skal forholdet mellem fordele og ulemper altid vurderes før markedsføringstilladelse udstedes, og, om nødvendigt, kan betingelserne for receptudstedelse og udlevering forbindes med restriktioner alt efter de nationale myndigheders beslutninger. Når det drejer sig om et lægemiddel, hvori det aktive stof er psykotropt, er der strenge betingelser forbundet med at udstede recept og at udlevere dette lægemiddel.

(1) EFT L 147 af 9.6.1975.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2243/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. juli 2000)

Om: Problemer med gennemførelse af direktivet om udstationering

Som følge af problemer med løn- og ansættelsesvilkår i den tyske byggeindustri er der blevet indført en lov om mindsteløn efter en aftale mellem fagforeninger og arbejdsgivere. Gennemførelsen af EU's direktiv om udstationering har også haft til formål at regulere indvandring af arbejdskraft og ovennævnte vilkår. Men problemet med lovgivningen på dette område er, at der ikke er tilstrækkelige ressourcer hverken hos myndigheder eller fagforeninger til at sikre, at lovgivningen overholdes.

Social dumping synes at forekomme i stor udstrækning pga. ulovlig arbejdskraft og som følge af, at en del af arbejdskraften ikke er ansat i henhold til gældende regler og aftaler. Dette strider mod kravet om ligebehandling af arbejdstagere uanset arbejdstagerens hjemland og kravet om konkurrence på lige vilkår uanset virksomhedens hjemland. Er Kommissionen opmærksom på de ovennævnte problemer i den tyske byggeindustri, og hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe i dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(7. september 2000)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser, fastsætter en række bindende regler for minimumsbeskyttelse, som arbejdsgivere skal overholde i værtsmedlemsstaten, når de midlertidigt udstationerer arbejdstagere i den medlemsstat, hvor tjenesteydelserne leveres(1). Disse bindende regler omfatter bl.a. betalt ferie og mindsteløn.

I henhold til dette direktiv skal medlemsstaterne etablere et samarbejde mellem de offentlige myndigheder, der har kompetence til at føre tilsyn med de nævnte arbejdsvilkår. Desuden skal medlemsstaterne træffe passende foranstaltninger, hvis direktivets bestemmelser ikke overholdes, herunder fastsætte passende procedurer for gennemførelse af de nævnte krav.

Det påhviler derfor i første række de nationale myndigheder at føre tilsyn med den faktiske gennemførelse af fællesskabsbestemmelserne og i givet fald at straffe den manglende overholdelse af dem.

Endelig skal det understreges, at direktivets retlige bestemmelser er uden indflydelse på den ordning, der fastsætter betingelserne for adgang til en medlemsstats område for statsborgere fra tredjelande.

(1) EFT L 18 af 21.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2531/00

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(25. juli 2000)

Om: Projekter, der er medfinansieret af EF i distriktet Condado, Pontevedra, Spanien

Den 4. august 1997 blev der undertegnet en aftale mellem kommunefællesskabet i Condado, som består af kommunerne Ponteareas, Salvaterra, Salceda og Mondariz, det spanske landbrugsministerium og regionalregeringen i Galicien, ifølge hvilken kommunefællesskabet skulle modtage 500 millioner pesetas gennem programmet for udvikling og økonomisk spredning i landdistrikterne (PRODER) med medfinansiering fra EF til gennemførelse af projekter i perioden 1997-1999. Aftalen omfattede en række projekter vedrørende udnyttelse af natur- og kulturarven i landdistrikterne, landboturisme, bondegårdsturisme samt mindre virksomheder, herunder restaurering af herregårdene Pazo de Picoña i Salceda og Casa del Conde i Salvaterra, oprydning af området omkring slottet i Vilasobroso, opførelse af en gård til bondegårdsturisme, oprettelse af et vinmuseum i Doña Urraca-grotterne på slottet i Salvaterra, oprettelse af arkæologisk center i Castro de Troña i Ponteareas og anlæg af en golfbane i Pías.

Et demokrati kræver åbenhed og information af borgerne, og EF bør somme tider afhjælpe mangelen på information fra visse lokale forvaltningsorganer, som skjuler oplysninger for borgerne. Denne lukkethed er i modstrid med strukturfondsforordningernes krav om information af offentligheden.

Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om de projekter, som EF har medfinansieret i perioden 1994-1999 i distriktet Condado i provinsen Pontevedra?

Hvilke beløb har EF ydet til disse projekter? Hvad beløber projekterne sig til i alt?

Er alle de projekter, der er anmodet om EF-støtte til, afsluttet? Hvis dette ikke er tilfældet, er fristen så blevet forlænget? Hvilken dato er fristen i givet fald blevet forlænget til?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(26. juli 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1207/00

af Ursula Schleicher (PPE-DE) til Rådet

(27. april 2000)

Om: Direktiv om badevand

Under førstebehandlingen den 12.12.1996 af Kommissionens forslag til direktiv (KOM(94) 0036(1) om ændring af Rådets direktiv 76/60/EØF(2) om kvaliteten af badevand opgav Europa-Parlamentet sin udtalelse.

Kan Rådet oplyse, hvornår man kan forvente en fælles holdning, med henblik på, at Europa-Parlamentet kan tage stilling under andenbehandlingen?

(1) EFT C 112 af 22.4.1994, s. 3.

(2) EFT L 31 af 5.2.1976, s. 1.

Svar

(18.-19. september 2000)

I juli 1998 oplyste medlemsstaternes delegationer, at de foretrak, at Kommissionen udarbejder et nyt direktiv om badevand, da Kommissionens forslag fra 1994 i mellemtiden er forældet.

Rådet er blevet underrettet om, at Kommissionen har indledt intensive konsultationer og et arbejdsprogram med henblik på at forelægge en meddelelse i juni 2000, hvori der vil blive taget hensyn til de bemærkninger, der er fremsat af medlemsstaterne og alle de relevante eksperter i teknik og forvaltning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1146/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Af historiske grunde er der forskellige ordninger gældende for produkter af henholdsvis vegetabilsk og animalsk oprindelse. Der vil blive fremsat forslag til en ny samlet forordning med en omformulering af de gældende retskrav med hensyn til hygiejne (jf. pkt. 72). Det grundlæggende princip vil være, at fødevareproducenter er ansvarlige for sikkerheden af de fødevarer, de producerer. Denne indfaldsvinkel stemmer overens med udviklingerne på internationalt plan.

Hvilke målsætninger overvejer Kommissionen med henblik på den nye samlede forordning ud over de mikrobiologiske kriterier?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 og E-1162/00

(9. juni 2000)

De spørgsmål, det ærede medlem har rejst, er ved at blive undersøgt med henblik på fremsættelse af lovgivningsforslag i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastsat i hvidbogen om fødevaresikkerhed.

Det ville være uhensigtsmæssigt på dette stadium at foregribe detaljerne i de enkelte forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1670/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Betaling af kontrahenter og leverandører

Vil Kommissionen i fortsættelse af Michaele Schreyers svar på min skriftlige forespørgsel nr. E-0505/00(1), angive den gennemsnitlige betalingsperiode for alle afdelinger, regnet fra datoen for modtagelse af fakturaen til den dato, hvorpå betalinger foretaget i de fire foregående år (det vil sige 1998, 1997, 1996 og 1995) blev debiteret Kommissionens bankkonto?

(1) EFT C EFT C 46 E af 13.2.2001.

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer på skriftlige forespørgsler E-1669/00 og E-1670/00

(20. juli 2000)

Resultat og ændringer i den gennemsnitlige betalingstid siden 1995 (global statistik)(1)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Kommissionen begyndte at registrere betalingstiden for fakturaer i 1995. Den tydelige forringelse i 1996 og 1997, der fremgår af de offentliggjorte statistikker, skyldes uden tvivl, at afdelingerne er blevet mere omhyggelige med at registrere data i regnskabssystemet for at holde kontrol med fakturaerne.

(1) Disse statistikker omfatter ikke forskudsbetalinger til medlemsstaterne under EUGFL, Garantisektionen. Disse betalinger bogføres på en konto uden for budgettet, når de de facto betales.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1795/00

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(9. juni 2000)

Om: Den tyske udenrigsminister Joschka Fischers forslag om EU's fremtid

Massemedierne navnlig i Frankrig har offentliggjort udtalelser fra kommissær Michel Barnier, hvori han giver udtryk for en i vid udstrækning positiv holdning til og påskønnelse af de forslag, som den tyske udenrigsminister, Joschka Fischer, fremsatte offentligt i Berlin den 12. maj 2000 om Den Europæiske Unions fremtid.

Joschka Fischers forslag afviger på næsten alle de mest relevante punkter fra de tidligere synspunkter, der som led i den igangværende debat om den kommende regeringskonference er blevet fremsat fra Kommissionens side eller navnlig fra kommissær Michel Barniers side, hvis særlige ansvar og kompetenceområde omfatter forberedelsen af regeringskonferencen. De står navnlig i skarp kontrast til Kommissionens egen officielle holdning og de forslag til revision af traktaterne, som i henhold til bestemmelserne i artikel 48 i EU-traktaten blev fremsat offentligt af Kommissionens formand, Romano Prodi, og af kommissær Michel Barnier selv under et særligt møde i Europa-Parlamentet i Bruxelles den 26. januar i år.

Hvad mener Kommissionen og kommissær Michel Barnier nu faktisk om de grundlæggende temaer, som blev berørt i Joschka Fischers nyligt fremsatte forslag om Den Europæiske Unions og dens organers fremtid? Fastholder Kommissionen det, som den selv har foreslået, eller har den allerede revideret sine synspunkter? Og agter Kommissionen i tilfælde af, at støtten til Fischers forslag bekræftes, således som medierne har refereret, helt eller delvis at revidere sin holdning og de forslag, som den i overensstemmelse med bestemmelserne i traktaterne fremsatte den 26. januar i år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(6. juli 2000)

Joschka Fischer har udtrykkeligt forklaret, at hans tale ikke tog sigte på de kommende måneders arbejde, men vedrørte perspektiverne for den europæiske integration længe efter afslutningen af den aktuelle regeringskonference. Kommissionen ser ingen grund til at revidere den udtalelse, som den fremsatte den 26. januar 2000 i henhold til EU-traktatens artikel 48 om afholdelse af en regeringskonference med henblik på ændring af traktaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1862/00

af Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) til Rådet

(13. juni 2000)

Om: Fangst af tun i Dènia og Gandía

I fiskerihavnene Dènia og Gandía har man i årevis kunne konstatere, at franske fiskere til tunfangst anvender net, hvis længde er på flere mil.

Ved fangsten efter denne art overholdes mindstevægten på 60 kg ikke, lige som der ikke gennemføres nogen form for kontrol.

Da denne fangstform indebærer et meget stort pres på fiskeressourcerne i Middelhavet, og da der også fanges beskyttede arter, hvordan agter Rådet da at bevæge myndighederne i de pågældende stater til at træffe foranstaltninger for at sikre, at Fællesskabets fiskeribestemmelser overholdes?

Vil Rådet træffe sanktioner over for de lande, der ikke overholder bestemmelserne?

Svar

(28. september 2000)

Det ærede medlem gøres opmærksom på, at det i henhold til artikel 2 i forordning (EØF) nr. 2847/93 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik, som ændret ved forordning (EF) nr. 2846/98, påhviler medlemsstaterne at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre overvågningen af alt fiskeri på deres område og inden for deres farvande. I medfør af forordningens artikel 29 skal Kommissionen efterprøve, hvordan medlemsstaterne gennemfører forordningen. Kommissionen kan aflægge besøg på stedet og foretage efterprøvninger uden forudgående varsel.

Spørgsmålet bør derfor rettes til Kommissionen.

I henhold til forordning (EF) nr. 1626/94 er mindstemålet for tun 70 cm eller 6,4 kg. Disse mål er blevet fastholdt for år 2000 ved forordningen om samlede tilladte fangstmængder (TAC) og kvoter (forordning (EF) nr. 2742/1999).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1863/00

af Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) til Kommissionen

(9. juni 2000)

Om: Overudnyttelse af landbrugs- og citrusarealer i Valencia

Når tørre områder og skovarealer forvandles til landbrugsområder, medfører dette en overudnyttelse, og i mange tilfælde tages der ved oprettelsen af nye landbrugsbedrifter ikke i betragtning, at der er mangel på vand i området, så den hydrologiske situation forværres.

I mange tilfælde sker forøgelsen af bedrifternes antal og overproduktionen, som er i strid med den fælles landbrugspolitik, med regionalstyrets eller regeringens stiltiende samtykke. Denne praksis udgør en fare for landmændenes professionelle status og medfører et betydeligt pris- og indkomstfald for landmændene.

Hvordan agter Kommissionen at regulere dette urimelige forhold, især i citrussektoren i Valencia og Catalonien? Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at træffe for at tvinge den selvstyrende region Valencia (mål 1) til at gennemføre moderniseringen og den fysiske planlægning inden for landbruget og især i citrussektoren med den støtte, som regionen modtager fra Fællesskabet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Fischler

(14. juli 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.