ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0441/98 af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen (27. februar 1998)

Om: Uvejr i Graekenland - alvorlige foelger for Lesbos og Samos

Paa baggrund af de alvorlige oedelaeggelser, som uvejret medfoerte paa oeerne Lesbos og Samos, tabet af menneskeliv - to boern og en kvinde - den totale oedelaeggelse af landbrugsproduktionen, og eftersom dusinvis af dyr druknede, og der opstod omfattende materielle tab og oekonomiske foelger, bedes Kommissionen besvare foelgende: Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at bidrage med faellesskabsmidler til udbedringen af skaderne i de ramte omraader?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0440/98 og E-0441/98 (27. marts 1998)

Kommissionen beklager dybt de oedelaeggelser, der for nylig er sket paa oeerne Samos og Lesbos i Graekenland som foelge af uvejr, men finder det samtidig noedvendigt at understrege, at strukturfondene ikke har til formaal at yde tilskud i tilfaelde af naturkatastrofer. Strukturfondenes formaal og anvendelsesomraade er defineret i de direktiver vedroerende finansiering af investeringer og infrastrukturer i tilbagestaaende regioner, industriomraader i tilbagegang og landbrugsregioner, som blev vedtaget i Raadet i december 1988 og aendret i juli 1993. Fondene kan saaledes kun yde indirekte stoette, hvis de regionale myndigheder selv foreslaar at prioritere stoette til opbygning af infrastrukturer, investeringer og oekonomisk udvikling i de regioner, hvor der er sket oedelaeggelser som foelge af regnskyllene.

Angaaende muligheden for noedhjaelp til de beroerte borgere skal Kommissionen minde om, at denne form for symbolsk hjaelp til enkeltpersoner ikke laengere kan ydes, eftersom man har fjernet budgetpost B4-3400 fra budgettet fra indevaerende regnskabsaar.

Med hensyn til Udviklingssektionen under Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), er der specielt i henhold til forordning EOEF/4256/88 ((EFT L 374 af 31.12.1998. )) mulighed for at yde stoette til genopbygnings- og bevaringsprojekter i tilfaelde af naturkatastrofer. Paa grund af den fremskredne ivaerksaettelse af de relevante programmer, er stoetten fra EUGFL imidlertid allerede naesten i fuldt omfang afsat til konkrete projekter og foranstaltninger. Der er derfor praktisk taget ingen bevillinger tilbage, som ikke allerede er oeremaerkede. I betragtning af alvoren af den akutte situation, der er opstaaet som foelge af de naevnte naturkatastrofer, er Kommissionen imidlertid, hvis de ansvarlige myndigheder anmoder om en aendring af prioriteringerne inden for programmerne, indstillet paa positivt at overveje en saadan anmodning, under forudsaetning af, at stoettekriterierne og de oevrige gennemfoerelsesbestemmelser er opfyldt. Dog skal det goeres klart, at eventuel stoette fra EUGFL, kun kan ydes undtagelsesvis og i begraenset omfang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0028/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Det Europaeiske Miljoeagentur (EEA) og dets ansaettelse af personale

Idet jeg forbeholder mig min ret som medlem af Europa-Parlamentets Budgetudvalg til at beskaeftige mig med EEA's finansiering og anvendelse af Faellesskabets midler, vil jeg gerne endnu en gang komme tilbage til spoergsmaalet om dets ansaettelse af personale, idet jeg anmoder om et klart svar og haaber paa ikke at blive noedsaget til at bringe det op paa plenarmoedet.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Hvilke og hvor mange kandidater med graesk statsborgerskab blev kaldt til samtale med henblik paa udvaelgelserne EEA/A/97/1, EEA/A/97/2 og EEA/97/A/3 med henblik paa ansaettelse?

2. Hvilke og hvor mange kandidater med graesk statsborgerskab blev godtaget ved denne samtale og fik derefter ansaettelse ved EEA?

3. Hvem er de graekere, som har vaeret ansatte ved EEA lige siden det startede sin virksomhed? Dette er en noedvendig oplysning for at kunne bedoemme, om der tilbydes lige muligheder for samtlige videnskabsfolk i EEA's medlemsstater.

Jeg goer opmaerksom paa, at de hidtidige svar fra Kommissionen ikke har belyst sagen tilstraekkeligt i modsaetning til den klarhed, der praeger Kommissionens dokumenter, naar den (for EEA's regning) forelaegger sin anmodning om finansiering af EEA med EU-midler for Budgetudvalget.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. marts 1998)

Det aerede medlem bedes vaere opmaerksom paa, at Raadets forordning (EOEF) nr. 1210/90 ((EFT L 120 af 11.5.1990. )), som er retsgrundlaget for Det Europaeiske Miljoeagentur (EMA), giver Miljoeagenturet en selvstaendig status. Kommissionen er repraesenteret i Miljoeagenturets bestyrelse, men er ikke involveret i Miljoeagenturets administration, funktion eller arbejde. Derfor har Kommissionen ingen kompetence inden for ansaettelse af personale til Miljoeagenturet, og bad Miljoeagenturet fremskaffe de oenskede oplysninger.

Det Europaeiske Miljoeagentur har videregivet foelgende oplysninger om antallet af kandidater med graesk statsborgerskab, der har soegt om deltagelse i Miljoeagenturets ansaettelsesproever.

Proeve EEA/A/97/1 - 11 kandidater Proeve EEA/A/97/2 - 12 kandidater Proeve EEA/A/97/3 - 7 kandidater.

Miljoeagenturet mener, at navnene paa disse kandidater skal forblive fortrolige og ikke offentliggoeres i forbindelse med dette svar.

Ingen graeske kandidater blev efterfoelgende ansat i Miljoeagenturet. Siden Miljoeagenturet startede sin virksomhed, er en enkelt graesk embedsmand blevet ansat i Miljoeagenturet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0524/98 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: OEget anvendelse af visse foedevarer

I nuvaerende ernaeringsforslag opfordres vi til at reducere vores forbrug af koed, maelk, fedt og sukker og oege vores forbrug af frugt. Hvad angaar sidstnaevnte, er det i presseartikler i Det Forenede Kongerige blevet kritiseret, at en del af den faelles landbrugspolitiks budget anvendes til at fremme forbrug af koed og mejeriprodukter og ikke til at fremme forbrug af frisk frugt og groensager. I disse artikler anfoeres det, at den faelles landbrugspolitik ikke fremmer en afbalanceret ernaering. Er disse presseartikler sande, og i bekraeftende fald, hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at tilskynde til forbrug af frisk frugt og groensager i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. marts 1998)

Kommissionen skal meddele det aerede parlamentsmedlem, at EU-budgettet for forbrugsfremmende foranstaltninger for landbrugsprodukter bl.a benyttes til at fremme forbruget af visse frugter og groentsager. Raadet har saaledes vedtaget forbrugsfremmende foranstaltninger for aebler, citrusfrugter, rosiner og noedder ved henholdsvis forordning (EOEF) nr. 1195/90 ((EFT L 119 af 11.5.1990. )), (EOEF) nr. 1201/90 ((EFT L 119 af 11.5.1990. )), (EF) nr. 399/94 ((EFT L 54 af 25.2.1994. )) og (EF) nr. 2200/96 (artikel 54) ((EFT L 297 af 21.11.1996. )). Endvidere har Kommissionen lige siden reformen af frugt- og groentsagssektoren ved forordning (EF) nr. 2200/96 ydet finansiel stoette til producentorganisationers driftsprogrammer, der ogsaa kan omfatte forbrugsfremmende foranstaltninger.

En betydelig del af EU-budgettet til fremme af forbruget af landbrugsprodukter har dermed til formaal at fremme forbruget af frugt og groentsager. Salgsfremstoedene omfatter regelmaessigt foranstaltninger, som fremhaever de sundhedsmaessige fordele, der er knyttet til forbruget heraf. Det er ogsaa tilfaeldet med fremstoedene for olivenolieforbruget, der ogsaa indeholder ernaeringsforslag, som er koncentreret om en »middelhavsdiaet«, hvori olivenolie - ligesom frugt og groentsager - spiller en vigtig rolle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0018/98 af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Udgifter til Kommissionens Repraesentation i Wien

I Kommissionens svar paa forespoergsel E-3151/97 ((EFT C 134 af 30.4.1998, s. 77. )) besvarede den kun til dels mine spoergsmaal vedroerende udgifterne til Kommissionens Repraesentation i Wien.

Derfor bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

Med hvor mange personer er personalet i Kommissionens Repraesentation i Wien blevet udvidet siden OEstrigs tiltraedelse?

Skal personalet i Kommissionens Repraesentation i Wien udvides yderligere? I bekraeftende fald med hvor mange personer?

Hvor meget stoerre er repraesentationslederens kontor i Wien end kommissionsformand Santers kontor?

Hvor ofte er der afholdt konferencer med deltagelse af 100 personer i Kommissionens Repraesentation i Wien?

Ifoelge Kommissionens egne oplysninger beror det naevnte antal besoegende i Kommissionens Repraesentation i Wien paa et skoen. Hvorledes naar Kommissionen frem til det imponerende besoegerantal paa over 10.000 i en periode paa 12 maaneder, naar der saaledes ikke sker nogen noejagtig registrering af de besoegende?

Hvor stor var udnyttelsesgraden for det disponible areal i Kommissionens Repraesentation i Hoyosgasse?

Hvor stor er udnyttelsesgraden for det disponible areal i Kommissionens Repraesentation i Kaerntnerringhof?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (11. marts 1998)

Personalet i Kommissionens repraesentation i Wien er blevet oeget med fire personer.

I princippet vil der ikke ske yderligere personaleforoegelser, men i loebet af anden halvdel af 1998, under OEstrigs EU-formandssskab, vil to yderligere personer faa tidsbegraenset ansaettelse for anden halvdel af 1998.

I betragtning af direktoerkontorets saerlige beskaffenhed i repaesentationen er det ikke muligt direkte at sammenligne dette med hovedkvarterets kontorer. Paa grund af den vidt forskellige indretning af de forskellige bygninger, som Kommissionen benytter i Bruxelles, er det heller ikke muligt at foretage en meningsfuld sammenligning af disse indbyrdes. Faellesskabet har ca. 120 delegationer i tredjelande og 23 repraesentationer og antenner i medlemsstater. Alle bor i lokaler med forskellig arkitektur.

Der har vaeret afholdt 4 konferencer med 100 eller flere deltagere i repraesentationen i Wien.

I en tilfaeldig 3-ugers periode i aar blev der gennemfoert en praecis registrering af alle, som kontaktede repraesentationen. Antallet af besoegende, baade individuelle og i grupper, blev opgjort til 680. En loeselig beregning paa dette grundlag indikerer, at antallet af besoegende i repraesentationen ligger et godt stykke over 10 000.

Lagerpladsen i Hoyogasse var ikke blot fuldt udnyttet - der maatte installeres flere meter bogreoler paa gangarealet til opbevaring af brochurer, trykte materialer mv.

Omkring 95% af den plads, som er afsat til lager i repraesentationen i Kaerntnerringhof, udnyttes for oejeblikket.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0347/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (17. februar 1998)

Om: Rammerne for Faellesskabets vandpolitiske foranstaltninger

Der henvises til forslag til Raadets direktiv om rammerne for Faellesskabets vandpolitiske foranstaltninger (KOM(97)0049 - 97/0067 SYN) ((EFT C 184 af 17.6.1997, s. 20.)). Med henblik paa at udarbejde de eventuelle betingelser for gennemfoerelsen af maalene i de tvaernationale vandplaner, naar disse omfatter lande, som ikke er medlem af Den Europaeiske Union, vil Kommissionen da tage initiativ til foelgende:

1. Afholde internationale konferencer inden for rammerne af institutionerne om, hvilke maal og politikker en plan, der omfatter tredjelandene, boer indeholde?

2. Gennemfoere foranstaltninger vedroerende mere specifikke forureningsproblemer ved at styrke de frivillige aftaler i tredjelandene med produktionssektorerne, institutionelle organer, brugere osv.?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-0344/98, E-0345/98, E-0346/98, E-0347/98 og E-0348/98 (18. marts 1998)

Europa-Parlamentet har fastsat tidsplanen for sine droeftelser vedroerende Kommissionens forslag til Raadets direktiv om rammerne for Faellesskabets vandpolitiske foranstaltninger ((KOM(97) 47. KOM(97) 614. KOM(98) 76. )) under miljoeudvalgets moeder i hhv. marts 1998 og april 1998. Kommissionen vil under disse moeder tage de spoergsmaal op, som det aerede medlem har bragt paa bane.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0732/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: EU-midler til Rheinland-Pfalz og Saarland siden januar 1996

Fra hvilke projekter og fonde har hhv. Rheinland-Pfalz og Saarland siden januar 1995 modtaget hvilke EF-midler, og hvem har de respektive modtagere vaeret

1. til fremme af beskaeftigelsen og til bekaempelse af langtidsarbejdsloesheden fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling? Fra Den Europaeiske Socialfond? Fra EUGFL og andre EU-midler?

2. Til fremme af forskning og udvikling? Inden for universiteterne og de hoejere laereanstalter? Inden for det private erhvervsliv?

3. Til fremme af forbindelserne og handlen med de central- og oesteuropaeiske lande?

4. Fra programmerne inden for ungdomsomraadet?

5. Fra programmerne inden for uddannelsesomraadet?

6. Inden for projekter for kvinder?

7. Inden for kulturelle projekter?

8. Hvordan vurderer Kommissionen foranstaltningernes succes?

9. Hvor mange arbejdspladser er der i den forbindelse blevet skabt for hvilke erhvervsgrupper?

10. Har der vaeret tale om tidsbegraensede eller langsigtede arbejdspladser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (19. marts 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0484/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. februar 1998)

Om: Overgangsordninger for KONVER-omraader, der ikke laengere er stoetteberettigede efter 1999

Overvejer Kommissionen under henvisning til, at 50% af de omraader, der var stoetteberettigede i henhold til faellesskabsinitiativet KONVER, paa EU-plan ikke laengere vil vaere berettiget til stoette i henhold til de egentlige EFRU-programmer, at finansiere overgangsordninger for de omraader, som mister retten til stoette i henhold til de nye strukturfondsprogrammer efter 1999? Hvordan kan Kommissionen i benaegtende fald forklare forskelsbehandlingen af saadanne omraader sammenlignet med maal 2-omraader, som ganske vist mister retten til stoette, men som dog vil kunne faa gavn af overgangsordninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (31. marts 1998)

Efter Kommissionens retningslinjer for EF-initiativet KONVER, der blev offentliggjort i 1994 ((EFT C 180 af 1.7.1994. )), kan medlemsstaterne rent faktisk foreslaa strukturfondsstoette til ikke-stoetteberettigede omraader, uden at procentsatsen i disse omraader maa overstige 50% af EF's samlede tilskud.

Ifoelge listen over stoetteberettigede omraader saadan som offentliggjort ((EFT C 402 af 31.12.1994. )) foreslaas det, at der kun ydes strukturfondsstoette til ca. 35% ikke-stoetteberettigede omraader.

Ved revisionen af strukturfondene paataenker Kommissionen i oevrigt kun en overgangsperiode for de omraader, der som nuvaerende maal 1 og 2-omraader ikke laengere ville modtage stoette for perioden 2000-2006. For at et omraade kan modtage stoette i en overgangsperiode, skal det vaere et stoetteberettiget omraade. Ikke-stoetteberettigede omraader kan derfor ikke goere krav paa en saadan overgangsperiode.

Omraader uden for maal 1 og 2 kan dog komme ind under foranstaltningerne i det nye maal 3. Dette nye maal tager sigte paa modernisering af arbejdsmarkedet i overensstemmelse med de fleraarige planer for beskaeftigelsen og det nye afsnit om beskaeftigelsen i Amsterdam-traktaten. Tilpasning og modernisering af den almindelige uddannelse, den faglige uddannelse og beskaeftigelsen vil saaledes blive betonet for at oege EF-oekonomiens konkurrencedygtighed og understoette de oekonomiske og sociale aendringer paa hele EF's omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0196/98 af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (30. januar 1998)

Om: EU's eksport af staaltov til Polen

Siden november 1996 har det ikke vaeret muligt for EU's staaltovsbranche at eksportere staaltov til Polen som foelge af ikke-toldmaessige hindringer. Jeg er ogsaa bekendt med, at Polen for nylig har afvist af saenke importafgiften som kraevet af Den Europaeiske Union.

Jeg kan yderligere oplyse, at der i forbindelse med udbud om leverancer til den polske mineindustri gives praeference til polske leverandoerer, og at de administrative og finansielle byrder for oejeblikket umuliggoer enhver eksport fra EF. Herudover hindres leverancerne af det polske godkendelsessystem, som finder anvendelse paa importeret staaltov fra EU.

Da de toldmaessige hindringer er i strid med de forpligtelser, som Polen har indgaaet ved undertegnelsen af Europaaftalen, vil jeg gerne vide, hvad Kommissionen har til hensigt at foretage for at faa fjernet disse hindringer snarest muligt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (25. februar 1998)

Problemerne med adgang til det polske marked for EU's staaltovsbranche har vaeret droeftet med de polske myndigheder ved flere lejligheder i 1997, ogsaa paa hoejeste niveau. Blandt andet tog den ansvarlige naestformand for Kommissionen dette emne op under sit besoeg i Polen i februar 1997. Men eftersom der ikke blev givet noget konkret svar af de polske myndigheder, og at der efter hvad virksomheder i EU har oplyst stadig sker forskelsbehandling paa bekostning af eksportoerer fra EU, blev emnet igen taget op paa et moede i EF/Polen-underudvalget for handel og industri i december 1997.

Paa moedet anfoerte de polske myndigheder, at de var rede til at gaa videre med sagen, hvis EU kunne komme med eksempler paa forskelsbehandling. Kommissionen har derfor bedt virksomheder i Den Europaeiske Union om at indsende saadanne oplysninger, saa der snarest kan findes en loesning paa problemet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0072/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (30. januar 1998)

Om: Forurening af drikkevandskilder i Ioannina

Situationen med hensyn til drikkevandet fra Tuba-kilderne i Ioannina er yderst alvorlig. Lige ovenfor kilderne, naermere betegnet i landsbyen Perivleptos, ligger der et traeimpraegneringsanlaeg, ELVIEX. I anlaegget impraegneres trae med det farlige, giftige stof kreosotolie. Fenoler og andre kulbrinter, som dette stof indeholder, forurener jorden, luften og de vandfoerende lag i omraadet. Disse stoffer er kendte for at vaere kraeftfremkaldende.

Det paagaeldende selskab overtraeder ved sin virksomhed de internationale miljoekonventioner samt EU's miljoebestemmelser.

Hvad vil Kommissionen goere for at faa standset den fortsatte forurening af miljoeet, som dette selskab foraarsager?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (5. marts 1998)

Kommissionen vil etablere de kontakter, der er noedvendige for at indsamle naermere oplysninger om de naevnte forhold, og skal, hvis det viser sig paakraevet, behandle sagen inden for rammerne af proceduren i EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0596/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Projekter i forbindelse med afholdelsen af De Olympiske Lege i 2004

I Kommissionens svar paa min forespoergsel E-3097/97 ((EFT C 117 af 16.4.1998, s. 151. )) understreger den, at Kommissionen fremdeles vil overvaage, at direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) overholdes, ogsaa hvis det skulle blive aktuelt i forbindelse med projekter vedroerende De Olympiske Lege. De graeske myndigheder har i forbindelse med projekterne vedroerende De Olympiske Lege i 2004 planer om at opfoere seks idraetsanlaeg i kystomraadet ved Den Saroniske Bugt. Miljoeorganisationer og lokale instanser paastaar, at disse installationer vil oedelaegge dette omraade, som Miljoeministeriet oven i koebet har erklaeret, at det vil forskoenne (med groenne omraader osv.).

Med henblik paa forskoennelsen er der foretaget undersoegelser, som delvis er finansieret af Europa-Kommissionen.

Kan Kommissionen oplyse, om den har kendskab til ovenstaaende, hvorledes den har til hensigt at reagere paa dette modsaetningsforhold, og om den kan give garanti for, at den vil overvaage de paagaeldende investeringer og sikre, at faellesskabslovgivningen bliver haandhaevet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (31. marts 1998)

Kommissionen har ingen yderligere oplysninger om De Olympiske Lege i 2004 siden dens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel nr. E-3097/97.

Udviklingsplaner for Saronikos-bugtens kystomraade sorterer under de graeske myndigheder, som traeffer afgoerelse om saerlige anvendelser eller projekter, samt om hvorvidt der skal goeres brug af tidligere planer og undersoegelser, hvoraf nogle meget vel kan vaere blevet delvis finansieret af Faellesskabet. Selv om det er yderst beklageligt, hvis der er tale om spild af ressourcer, kan nye elementer saasom De Olympiske Lege i 2004 ganske afgjort faa myndighederne til at omprioritere deres valg.

Hvorom alting er, saa er de graeske myndigheder fortsat forpligtet til at overholde Faellesskabets miljoelovgivning, hvor denne finder anvendelse. Kommissionen vil tage de eksisterende fremgangsmaader i anvendelse for at sikre sig, at dette bliver tilfaeldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0434/98 af Leonie van Bladel (UPE) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Pressefrihed i Bosnien, Serbien og Kroatien

I Bosnien foerer de offentlige medier tilskyndet af visse myndigheder med jaevne mellemrum kampagner mod uafhaengige journalister.

I Serbien anvendes de offentlige medier uafbrudt til propaganda for det regerende parti, idet andre meninger afvises uden mulighed for at tage til genmaele, og lokale fjernsyns- og radiostationer bringes stadigt oftere under kontrol af de politiske partier, som er ved magten i de paagaeldende kommuner, mens de trykte medier regelmaessigt rammes af »papirknaphed«.

I Kroatien er de fleste medier saavel paa nationalt som lokalt plan under direkte eller indirekte kontrol fra det regerende parti HDZ og de anvendes til propagandaformaal, ogsaa her uden mulighed for at tage til genmaele. Uafhaengige medier trues med civile retssager, som indledes af prominente HDZ-medlemmer, herunder ofte medlemmer af regeringen og der forlanges i disse sager hver eneste gang store beloeb »paa grund af fornaermelse«.

Hvilke midler raader Kommissionen over for at kunne bidrage til en forbedring af medieforholdene i de paagaeldende lande, hvilke midler bliver i oejeblikket anvendt og paa hvilke punkter maa der udvikles nye instrumenter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (13. marts 1998)

Kommissionen deler opfattelsen af medieforholdene i Bosnien-Herzegovina, Kroatien og Forbundsrepublikken Jugoslavien, og er som det aerede medlem overbevist om at pressefrihed spiller en vaesentlig rolle i demokratiseringsprocessen. Det er derfor Kommissionen siden 1994 har ivaerksat et bistandsprogram for fremme af mediernes uafhaengighed i landene i det tidligere Jugoslavien.

Kommissionens program omfatter alle lande i det tidligere Jugoslavien med undtagelse af Slovenien. I 1997 blev der ydet stoette til aviser, radio, fjernsyn, presseagenturer.

De projekter, der stoettes af Kommissionen, vedroerer navnlig produktion af informationer og programmer, journalistuddannelse, forbedring af distribution og spredning samt retsbeskyttelse af medierne.

I 1997 godkendtes 77 projekter, hvilket svarer til et samlet beloeb paa 11,24 mio. ECU. Kommissionen planlaegger at bevilge et lignende budget som for regnskabsaaret 1997 til sin bistandspolitik til uafhaengige medier i det tidligere Jugoslavien for budgetaaret 1998.

For at tilpasse sig situationen i dette land paataenker Kommissionen at decentralisere styringen af mindre projekter til sine delegationer. En saadan decentralisering har til formaal, at gennemfoerelsen af disse programmer til fremme af mediernes uafhaengighed bliver mere fleksibel og hurtigere.