ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0719/00

af Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) til Kommissionen

(17. marts 2000)

Om: Arbejdsulykker

De lærde og andre observatører plejer at sige, at arbejde pr. definition udgør en risiko. Det er klart, at risikoen er større inden for nogle former for virksomhed end inden for andre. Og trods de beskyttelsesforanstaltninger, der træffes, sker der faktisk alt for ofte ulykker.

De politisk ansvarlige i medlemsstaterne erkender såvel lovgivningens positive betydning som dens utilstrækkelighed.

Den Europæiske Union gør en indsats for beskæftigelsen. Hermed forstås kvalificeret beskæftigelse. Dette begreb bør nødvendigvis også omfatte beskæftigelse uden ulykker.

Har Kommissionen overvejet at iværksætte eller koordinere nye foranstaltninger med henblik på at nedbringe antallet af arbejdsulykker?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(25. april 2000)

Kommissionen tilslutter sig helt det ærede medlems holdning til vigtigheden af de foranstaltninger, der skal beskytte arbejdstagernes sundhed og sikkerhed og dermed nedsætte antallet af arbejdsulykker. Kommissionens politik på dette område har altid haft denne målsætning.

Direktiverne på området sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, der er vedtaget af Rådet på grundlag af Kommissionens forslag, er et mindstegrundlag af foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagerne mod arbejdsulykker og erhvervsbetingede sygdomme.

Det er medlemsstaternes ansvar at sikre hensigtsmæssig kontrol med og overvågning af anvendelsen af de nationale bestemmelser til gennemførelse af disse direktiver.

For at lette direktivernes anvendelse og bidrage til at nedbringe antallet af arbejdsulykker tager Kommissionen initiativ til ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger og herunder udarbejdelse af praktiske vejledninger af ikke-bindende art, hver gang noget sådant viser sig nødvendigt.

I den sammenhæng gør Kommissionen ligeledes det ærede medlem opmærksom på de aktiviteter, der gennemføres under Arbejdsmiljøagenturet, og især konferencen om sikkerhed, sundhed og øget beskæftigelsesevne, som fandt sted i september 1999 i Bilbao. På denne konference blev der skabt forbindelse mellem udelukkelse fra arbejdsmarkedet, beskæftigelsesevne, genindslusning på arbejdsmarkedet, de forskellige kulturer for beskyttelse af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, lige muligheder, tilpasning af arbejdsmiljø til menneskets behov og virksomhedernes konkurrenceevne.

Kommissionen har sendt en kopi af konklusionerne fra denne konference direkte til det ærede parlamentsmedlem og Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2321/00 af Roy Perry (PPE-DE) til Kommissionen. Europæiske midler.



EF-Tidende nr. 046 E af 13/02/2001 s. 0220 - 0220



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2321/00 af Roy Perry (PPE-DE) til Kommissionen (30. juni 2000) Om: Europæiske midler Hvor mange penge har Den Europæiske Union udbetalt via sine fonde til projekter i: grevskabet Hampshire, Southampton by, Portsmouth by samt grevskabet Isle of Wight i de sidste 4 år fordelt på midler, projekter, år og områder? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (11. juli 2000) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2034/00 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen. Direkte støtte til landbrugssektoren.



EF-Tidende nr. 046 E af 13/02/2001 s. 0217 - 0217



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2034/00 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen (21. juni 2000) Om: Direkte støtte til landbrugssektoren José Manuel Silva, Kommissionens generaldirektør med ansvar for landbrug og udvikling af landdistrikterne, deltog for nylig i præsentationen af en universitetsundersøgelse, hvori det påstås, at produktiviteten i landbruget i Galicien ligger på 16 % af EF-gennemsnittet. Ifølge den galiciske presse skal kommissionsmedlemmet have udtalt, at landbrugssektoren i Galicien ikke modtager en omfattende direkte støtte, fordi de vigtigste produkter, nemlig mælk og kød, er omfattet af markedsordninger i stedet for direkte støtteordninger. Hvad er det for en vanvittig ordning, som er ansvarlig for, at støtten fra Fællesskabet, navnlig gennem EUGFL's Garantisektion, hovedsageligt kommer de mest velstående landbrugsområder til gode til skade for andre områder, der som Galicien udmærket er i stand til at udvikle et diversificeret arealbaseret landbrug? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. juli 2000) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0781/00

af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen

(16. marts 2000)

Om: Fødevaremyndighed

Under Miljøudvalgets spørgetid på mødet den 23. februar 2000 om den foreslåede oprettelse af en fødevaremyndighed gjorde kommissær Byrne det klart, at den foreslåede myndighed efter hans opfattelse ikke udelukkende skal beskæftige sig med fødevarestandarder men også med ernæringsmæssige og kostrelaterede spørgsmål, og han tilføjede følgende eftersætning: så fødevaremyndigheden ikke bare sidder i et elfenbenstårn og fortæller rædselshistorier. Desuden erklærede kommissær Byrne, at fødevaremyndigheden skal trække på vejledende forskning, der måtte være blevet gennemføre af eksterne organisationer i medlemsstaterne.

Med henvisning til disse punkter kunne Kommissionen måske kommentere denne åbenbare mulighed for at gribe spørgsmålet om forskansning an på en positiv måde. Mere specielt bedes Kommissionen oplyse, om den er enig i, at det er nødvendigt at tillade og lovgive om information om sygdomsmindskende oplysninger på fødevareemballager, der giver kunderne positive sundhedsrelaterede oplysninger om fødevarer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. maj 2000)

Som nævnt i hvidbogen om fødevaresikkerhed(1), som blev vedtaget af Kommissionen den 12. januar 2000, planlægger man at fremsætte et forslag til Parlamentets og Rådets direktiv om berigede fødevarer i september 2000.

På nuværende tidspunkt undersøger Kommissionen spørgsmålet om fødevareberigelse indgående med henblik på at udarbejde forslaget. Det er for nærværende vanskeligt at oplyse det ærede medlem om forslagets indhold, da arbejdet stadig er i de indledende faser.

Med hensyn til Kommissionens holdning til påstandene vedrørende sygdomsmindskningen henvises det ærede medlem til Kommissionens svar afgivet på skriftlig forespørgsel nr. E-232/00 af Nicole Thomas-Mauro(2).

(1) KOM(1999) 719 endelig udg.

(2) EFT C 303 E af 24.10.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1299/00

af Charles Tannock (PPE-DE) til Rådet

(27. april 2000)

Om: Rådets evne til rettidigt at besvare Parlamentets forespørgsler

Kan Rådet oplyse, hvorfor jeg først modtog svar på min skriftlige forespørgsel om afgiftsdrøftelser (P-2219/99) (som blev indgivet den 5. november 1999 og skulle have været besvaret i december 1999) den 4. februar 2000?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1299/00, E-1300/00 og P-1541/00

(10. juli 2000)

Rådet minder det ærede parlamentsmedlem om, at det ikke er bundet af ovennævnte frister, for så vidt disse er et resultat af Europa-Parlamentets forretningsorden, artikel 44, stk. 5, 6 og 7.

Rådet ønsker dog at understrege, at det med henblik på et bedre samarbejde med Europa-Parlamentet på dette område hurtigt har truffet en række interne foranstaltninger, der tager sigte på at gøre det muligt for Rådet at besvare de skriftlige forespørgsler inden for en frist, der ikke overstiger to måneder. Som led heri har det i sine forberedende organer fastlagt en procedure, som tager sigte på at opfylde kravet om ligevægt mellem dette mål og nødvendigheden af at sikre, ved konsultation af de kompetente tjenestegrene og en procedure, der giver Rådet mulighed for at gøre indsigelse, at de afgivne svar er af den højest mulige kvalitet.

I årenes løb har forskellige faktorer været medvirkende til, at det har været vanskeligere at sikre denne ligevægt, hvilket forsinker svarerne; der er ikke alene er tale om en betydelig stigning i antallet af skriftlige forespørgsler til Rådet, hvilket er en ikke-ubetydelig faktor, men også om, at der nu stilles af forespørgsler på områder, der forudsætter en indgående undersøgelse, eller også det forhold, at svarene skal være aktuelle, hvilket undertiden kræver en frist, for at parlamentsmedlemmet kan blive orienteret om den seneste udvikling i situationen.

Rådet nærer således de samme bekymringer som det ærede parlamentsmedlem, det bekræfter igen sit ønske om under alle omstændigheder af afgive de mest hensigtsmæssige og mest fyldestgørende svar på de skriftlige forespørgsler, det får forelagt. Det vil overveje, hvorledes det kan optimere de nuværende undersøgelsesprocedurer under iagttagelse af ovennævnte krav.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0615/00

af Joaquim Miranda (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. marts 2000)

Om: EU-delegation i Havana, Cuba

Den Europæiske Union er repræsenteret på en utilfredsstillende måde i Cuba, hvor forbindelserne formidles gennem delegationen i Mexico. Samtidig har Republikken Cuba ikke blot deltaget som observatør i forhandlingerne om fornyelsen af Lomé-konventionen, men har også for ganske nylig udtrykt interesse for at underskrive den konvention, som skal afløse Lomé IV-konventionen. Hvorledes bedømmer Kommissionen på den baggrund mulighederne for at etablere en EU-delegation i Havana?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(10. maj 2000)

Der er ikke afsat ekstra personale- og finansressourcer på 2000-budgettet til at åbne nye delegationer. De disponible ressourcer er afsat til Kommissionens allerede eksisterende eksterne repræsentationer.

Det kan argumenteres at de årsager der fremføres i forespørgslen, gør det berettiget at åbne en delegation på Cuba. Samme argument kan imidlertid fremføres for en række andre lande hvor Fællesskabet har store økonomiske og politiske interesser.

Åbning af en ny delegation indebærer omrokeringer af personalet. Der må fastsættes en prioriteringsorden. Der kan træffes beslutning herom som led i de foranstaltninger der allerede er i gang for at vurdere hvor store behovene er for eksterne tjenestegrene i denne Kommissions embedsperiode. Det forventes at Rådet og Parlamentet senere i år 2000 vil få forelagt en meddelelse om hvordan de eksterne tjenestegrene bør udvides og hvordan de eksisterende midler udnyttes bedst muligt, samt hvis dette skønnes nødvendigt forslag med henblik på fremskaffelse af de ekstra ressourcer.

Det vil således sige at Kommissionen har taget sagen op til behandling, men at den ikke kan love at der vil blive oprettet en delegation på Cuba eller andetsteds.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0424/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(23. februar 2000)

Om: Forskning og forsøg med levende dyr

Hvorledes stiller Kommissionen sig til forskning og forsøg med levende dyr? Hvilke foranstaltninger træffer den for at begrænse disse forsøg?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(11. april 2000)

Rådets direktiv 86/609/EØF af 24. november 1986 om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål(1), regulerer anvendelsen af dyr til forskning og forsøg.

Hvad Fællesskabets forskningsprogrammer angår, hedder i artikel 7 i det femte rammeprogram (afgørelse 182/1999/EF(2)), at alle forskningsaktiviteter, der gennemføres i medfør af det femte rammeprogram, skal være i overensstemmelse med de grundlæggende etiske principper, herunder fællesskabsrettens krav vedrørende dyrs velfærd.

Under programmet Livskvalitet og forvaltning af de levende ressourcer skal forskerne så vidt muligt anvende alternative metoder, mindske antallet af dyr og forfine forsøgene. Det skal så vidt muligt undgås at udsætte dyr for lidelser. Disse principper skal følges særlig nøje, når det drejer sig om de dyrearter, der biologisk står mennesket nærmest. Der foretages en specifik etisk vurdering af alle projekter, som rejser etiske spørgsmål, herunder projekter, der involverer primater.

Dyr, der anvendes til lovfæstede forsøg, tegner sig for ca. 9 % af det samlede antal dyr anvendt til forsøg. Dette kan udledes af Kommissionens seneste rapport i medfør af direktiv 86/609/EØF. For at mindske antallet af dyr, der anvendes til forsøg i lovgivningsøjemed, fremmer Kommissionen alternative forsøgsmetoder, hvortil der kræves færre eller slet ingen dyr (in vitro- og computerbaserede metoder).

I 1991 oprettede Kommissionen et europæisk center for validering af alternative metoder (ECVAM), som er en afdeling i Instituttet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse ved Kommissionens Fælles Forskningscenter i Ispra, Italien. ECVAM's hovedopgave er at samordne valideringen af avancerede, alternative forsøgsmetoder på EU-plan, dvs. at undersøge, om de er relevante og pålidelige til de erklærede formål.

I februar 2000 foreslog Kommissionen, at de første tre validerede in vitro-metoder blev optaget i bilag V til Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juli 1967 om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer(3). Medlemsstaterne stemte for dette forslag.

Disse metoder er valideret som led i ECVAM's arbejdsprogram, i samarbejde med laboratorier og andre institutioner i medlemsstaterne og i USA, accepteret som videnskabeligt validerede af ECVAM's videnskabelige rådgivende udvalg og godkendt af de berørte tjenestegrene i Kommissionen. Det ventes, at yderligere 10 metoder vil blive valideret i forbindelse med det femte rammeprogram (1999-2002).

Dette er første gang, at validerede alternative metoder er optaget i bilag V. Kommissionen tillægger dette arbejde stor betydning og arbejder for, at disse metoder medtages i OECD's program for forsøgsretningslinjer, så de kan få udbredelse i hele verden.

(1) EFT L 117 af 5.5.1987.

(2) EFT L 49 af 29.2.1999.

(3) EFT 196 af 16.8.1967.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0448/00

af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: BSE i Frankrig

Vil Kommissionen sørge for, at resultaterne af det veterinære kontrolbesøg i Frankrig (DG (SANCO)/1058/99) følges op med en undersøgelse af den gældende praksis i landet, herunder a) den mangelfulde undersøgelse af BSE-mistænkte dyr, b) tilbageførsel af BSE-mistænkte og selvdøde dyr til den humane fødekæde og c) omfanget af forurening af kvægfoder med kød- og benmel, og vil den sørge for, at den brevudveksling med det franske landbrugsministerium, som har fundet sted efter Bernard Vallats skrivelse af 24. november 1999, gøres tilgængelig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(21. marts 2000)

Inspektionsrapporten er sammen med de franske myndigheders bemærkninger til udkastet til rapport allerede blevet offentliggjort på Internettet.

Kommissionens standardprocedure for opfølgning af resultaterne af veterinære kontrolbesøg i en medlemsstat går ud på give nærmere oplysninger om de foranstaltninger, der er truffet og planlagt i forbindelse med de henstillinger, der fremsættes i inspektionsrapporten. Med hensyn til det veterinære kontrolbesøg i Frankrig (DG SANCO/1058/1999) har Kommissionen anmodet om et svar fra de franske myndigheder. Kommissionen vil træffe de opfølgende foranstaltninger, der er nødvendige i lyset af dette svar.

De opfølgende foranstaltninger vil gælde alle de mangler, der påvises, herunder overvågning af bovin spongiform encephalopati (BSE), tilbageførsel af BSE-mistænkte dyr til den humane fødekæde og håndhævelsen af forbuddet mod kød- og benmel i kvægfoder. Inspektionsteamet konstaterede, at selvdøde dyr (dvs. dyr, der dør på gården) ikke overvåges for BSE, men det fandt ingen tegn på, at selvdøde dyr tilbageføres til den humane fødekæde i Frankrig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1235/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(10. april 2000)

Om:Bristol Austria Dipl. Ing. K. J. Madden mod Pfeifer Ges.m.b.H.

Bristol Austria Dipl. Ing. K.J. Madden er en lille virksomhed, der er registreret under ejeren K. J. Maddens navn. Virksomheden fungerer som konsulentvirksomhed for britiske virksomheder, der ønsker at eksportere til Centraleuropa, og arbejder især for British Uniforms Ltd., som leverer uniformer til det østrigske brandvæsen. Hr. Maddens virksomheds web-adresse er bristol-austria.com.

En østrigsk producent, Pfeifer Ges.m.b.H., har insisteret på, at hr. Maddens virksomhed ændrer sin web-adresse fra bristol-austria.com og giver den et navn, hvori ordet Østrig ikke indgår. Hr. Maddens virksomhed skal efterkomme dette krav inden den 6. april eller forsvare sin sag ved retten, selv om web-adressen ikke antyder andet, end at der er tale om en enkeltmandsvirksomhed.

Pfeifer er praktisk talt et monopol i Østrig, idet der er tale om den ene af to østrigske producenter af brandbeskyttelsesbeklædning. Den østrigske brandvæsenssammenslutning lagde i 1997 sag an mod virksomheden for at have misbrugt sammenslutningens registrerede logo sammen med navnet på en dattervirksomhed. Pfeifer har siden lanceret en ny brandbeskyttelsesfrakke på det europæiske marked, som ifølge omfattende prøver foretaget af BTTG (Det Forenede Kongeriges vigtigste prøvningslaboratorium) og to separate tyske prøvningslaboratorier ligger 32 % under den krævede standard.

Vil Kommissionen undersøge denne sag og afgøre, hvorvidt Pfeifer Ges.m.b.H. har handlet ulovligt ved at forsøge at tvinge hr. Maddens virksomhed til at ændre sin web-adresse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(12. maj 2000)

At dømme efter de oplysninger, det ærede medlem giver, lader spørgsmålet til at omhandle en tvist om et domænenavn på topdomænet.COM.

Registreringen af domænenavne i.COM varetages af firmaet Network Solutions Inc. (NSI). Firmaet Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN) har udarbejdet en ensartet tvistbilæggelsesprocedure, der kan anvendes ved alle varemærkerelaterede tvister i forbindelse med registrering i.COM.

Efter den praksis, som ICANN følger, skal de fleste typer varemærkerelaterede tvister om domænenavne løses efter fælles overenskomst, ved voldgift eller for retten, inden et domænenavn annulleres, suspenderes eller overføres (se http://www.icann.org/udrp/udrp.htm). Tvister, der beror på registrering af domænenavne i ond tro (f.eks. netBZ), kan behandles efter fremskyndede administrative procedurer, som varemærkets indehaver indleder ved at indgive en klage til en internetudbyder, der er godkendt til at løse tvister.

Kommissionen har ikke kompetence til at træffe afgørelser på dette område. I den sag, det ærede medlem omtaler, kan det blive nødvendigt at søge juridisk bistand hos en ekspert på området.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1165/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Kommissionen har til hensigt at tydeliggøre og styrke de eksisterende WTO-bestemmelser (punkt 108). Forsigtighedsprincippet skal finde anvendelse på fødevaresikkerhedsområdet. Det er navnlig nødvendigt at nå frem til en aftale om, hvordan dette princip skal anvendes. Foranstaltninger, andre lande træffer for at hindre fødevarer fra EU i at få adgang til deres markeder, bør gennemgås som led i de muligheder, SPS-aftalen åbner herfor. EU vil med i Codex Alimentarius og Det Internationale Kontor for Epizootier.

Anser Kommissionen de eksisterende regler i SPS-aftalen for utilstrækkelige til, at forsigtighedsprincippet kan finde anvendelse på en passende måde? Hvilke mangler har Kommissionen i bekræftende fald konstateret med hensyn til SPS-aftalen? Og hvilke forslag vil Kommissionen fremsætte for at råde bod herpå? Vil Kommissionen i benægtende fald alligevel foreslå ændringer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(16. juni 2000)

Det er Kommissionens opfattelse, at bestemmelserne i artikel 5, stk. 7, i aftalen om sundhed og plantesundhed (SPS) afspejler anvendelsen af forsigtighedsprincippet. I denne artikel er der ikke fastsat bestemmelser om udarbejdelse af retningslinjer for anvendelsen heraf.

På fødevareområdet har Codex Alimentarius, hvis standarder man har taget hensyn til i SPS-aftalen, derimod sat sig som mål, på opfordring fra Fællesskabet, at definere forsigtighedsprincippet og at fastlægge retningslinjer for anvendelsen heraf.

De forskellige rapporter fra Verdenshandelsorganisationens ankeorgan har vist, at dette stykke ikke behandler anvendelsen af forsigtighedsprincippet i SPS-aftalen tilstrækkeligt omfattende, og at det ikke skal ses uafhængigt af bestemmelserne i artikel 2 og 5 i SPS-aftalen. Selv om SPS-aftalen kunne ændres for bedre at klassificere forudsætningerne for anvendelsen af forsigtighedsprincippet, er det efter Kommissionens opfattelse sandsynligvis ikke nødvendigt, da samme resultat kan nås ved at udarbejde bindende retningslinjer for anvendelsen af artikel 5, stk. 7, hvilket fremover bestemt ville sikre en korrekt anvendelse af forsigtighedsprincippet uden protektionistiske undertoner.

Fællesskabet fremlagde en meddelelse om anvendelsen af forsigtighedsprincippet på mødet i WTO's sundheds- og plantesundhedsudvalg i marts 2000 med henblik på at starte en debat med partnerne og at nå frem til et fælles tiltag fremover.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1531/00

af Marie-Thérèse Hermange (PPE-DE) til Kommissionen

(12. maj 2000)

Om: Beskyttelse af familien og barnet

I beslutning A4-0004/1999(1) af 28. januar 1999 om beskyttelse af familien og barnet gik Europa-Parlamentet som led i bekæmpelsen af børne- og barselsdødeligheden ind for, at der dels oprettes et perinatalt epidemiologisk netværk sammensat af regionale fødselsovervågningsenheder i hvert enkelt land, dels en fælles tværeuropæisk database.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet eller agter at træffe med henblik på at omsætte dette forslag i konkret praksis?

(1) EFT C 128 af 7.5.1999, s. 79.

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou på skriftlige forespørgsler E-1530/00, E-1531/00, E-1532/00, E-1533/00, E-1534/00, E-1535/00, E-1536/00 og E-1537/00

(27. juni 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.