ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0931/98 af Riitta Myller (PSE), Reino Paasilinna (PSE), Pertti Paasio (PSE) og Joern Donner (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Kommissionen og ytringsfriheden

Ifoelge vore oplysninger har Kommissionen skriftligt paatalt en programserie, der er blevet sendt paa Finlands Radios tv-kanal 1 med titlen »30 mark om ugen skaber 30.000 arbejdspladser om aaret«. Programserien er udarbejdet til offentligheden og har til formaal at fortaelle om virkningerne for beskaeftigelsen af efterspoergslen efter finske produkter.

Ifoelge principperne for EU's indre marked skal varer, tjenesteydelser og personer frit kunne bevaege sig inden for Faellesskabets graenser. Der kan dog ikke paa baggrund af disse bestemmelser gribes ind over for ytringsfriheden i en medlemsstat, hvad der helt klart har vaeret tale om i forbindelse den forannaevnte henvendelse til det finske handels- og industriministerium.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den vil sikre, at den ikke ved at henvise til bestemmelserne om det indre marked eller andre aarsager ikke i fremtiden vil begraense udoevelsen af ytringsfriheden i en medlemsstat? Ytringsfriheden er et af de grundlaeggende principper for det europaeiske demokratibegreb og dermed ogsaa for Den Europaeiske Union.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (5. juni 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0969/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (30. marts 1998)

Om: Graeske virksomheder i FYROM

Den graeske virksomhed, Kapniki Mihailidis (Leaf Tobacco A. Mihailidis SA), har bygget en tobaksfabrik i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM), som beskaeftiger 278 fastansatte og 151 saesonarbejdere, idet der er investeret et betydeligt beloeb (5 mio USD), efter en aftale med regeringen. I juli 1997 gav den ansvarlige minister en betinget tilladelse til det paagaeldende selskab, hvilket var i modstrid med landets gaeldende lovgivning. Denne tilladelse indeholdt en forpligtelse til kun at koebe tobak fra den sydvestlige del af landet.

Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at undersoege disse beskyldninger og soerge for, at den lovgivning, der gaelder i landet, overholdes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (22. april 1998)

De oekonomiske forbindelser mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Graekenland har bedret sig betydeligt siden sidst i 1995. Kommissionen er klar over, at flere graeske investorer i oejeblikket har problemer i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, ogsaa det af det aerede medlem naevnte tilfaelde.

Kommissionen er i denne saerlige sag ikke i stand til at undersoege, om Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens myndigheders udstedelse af en regional tobaksindkoebstilladelse er i overensstemmelse med den relevante nationale lovgivning. Paa den anden side har Kommissionen bragt dette tilfaelde op ved flere lejligheder, ogsaa paa det foerste moede i Samarbejdsraadet under samarbejdsaftalen mellem Faellesskabet og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien i Skopje den 20.-21. marts 1998.

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens myndigheder blev mindet om, at det var vigtigt at skabe egnede rammebetingelser for de staerkt paakraevede udenlandske direkte investeringer i landet og at fremme industrisamarbejdet med Faellesskabet i overensstemmelse med artikel 4 og 6 i samarbejdsaftalen. Kommissionen blev af disse myndigheder forsikret om, at der ville kunne findes en loesning paa dette saerlige tilfaelde i form af tilladelse til tobaksforarbejdningsvirksomheder til at koebe tobak i alle praefekturer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0445/98 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (27. februar 1998)

Om: Decentralisering af Interreg II-programmet

Formaalet med Interreg II-programmet er at faa indfoert effektive mekanismer, som kan lette samarbejdet mellem graenseregionerne.

En raekke lande, som f.eks. Frankrig, har valgt at decentralisere det kontor, der forvalter det paagaeldende program, ved at placere det i programmets maalomraade; dette er f.eks. tilfaeldet med kontoret i Toulouse for regionen »Midi-Pyrénées«.

Finder Kommissionen ikke, at der burde stilles krav til alle medlemsstater om at decentralisere kontorerne til forvaltning af ovennaevnte program for at faa et mere realistisk indtryk af forholdene i det beroerte omraade og faa skabt en mere direkte kontakt til programmets stoettemodtagere og dermed goere programmets forvaltning mere effektiv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (2. april 1998)

I retningslinjerne for de operationelle Interreg II-programmer ((EFT C 180 af 1.7.1994. )) paapeger Kommissionen, hvor stor vaegt den laegger paa, at der i graenseomraaderne i samarbejde med de regionale og lokale myndigheder oprettes eller udvikles institutionelle eller administrative faellesstrukturer, som ogsaa skal vaere ansvarlige for gennemfoerelsen af projekter. Medlemsstaterne er blevet opfordret til saa vidt muligt at tage hensyn til disse aspekter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1396/98 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (6. maj 1998)

Om: Aftale om tilbagesendelse til hjemlandet af faengslede EU-borgere i Marokko

1. Kan Raadet forklare, hvorfor der kun er ansat én person én uge pr. maaned til at bistaa naesten 100 faengslede nederlaendere i Marokko, fordelt paa 7 faengsler over hele landet?

2. Er én person ikke for lidt til 100 faengslede, fordelt paa 7 faengsler i forskellige dele af Marokko, ogsaa paa baggrund af, at Det Forenede Kongeriges regering har 6 permanent ansatte personer til at tage sig af 35 faengslede?

3. Er Raadet rede til at henstille til medlemsstaterne, at disse snarest indleder forhandlinger med Marokkos regering med sigte paa hurtigst muligt at indgaa en aftale, der goer det muligt, at faengslede EU-statsborgere kan afsone deres straf i deres eget land?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-1396/98 og E-1397/98 (6. juli 1998)

De spoergsmaal, der er rejst i skriftlig forespoergsel 1396/98 fra det aerede parlamentsmedlem samt under punkt 4 og 5 i skriftlig forespoergsel 1397/98, henhoerer ikke under Raadets kompetence.

De spoergsmaal, der er rejst i punkt 1, 2 og 3 i skriftlig forespoergsel 1397/98, er ikke blevet droeftet i Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0799/98 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Radioaktive udslip fra Dounreay-anlaegget i Skotland i Nordsoeen

Finder Kommissionen, at der er grund til at aendre dens svar paa spoergsmaal H-0706/96 ((Europa-Parlamentets forhandlinger 4-488 (september 1996). )) den 17. september 1996 gaaende ud paa, at der i forbindelse med de radioaktive udslip fra Dounreay-anlaegget i Skotland i Nordsoeen »er tale om en ubetydelig paavirkning af offentligheden i Skandinavien«, nu da ledelsen af den britiske atomenergimyndighed den 2. februar 1998 har indroemmet, at der findes endnu en, hidtil hemmeligholdt, oplagringsskakt/-silo ved Dounreay? Hvornaar erfarede Kommissionen om eksistensen af denne skakt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (5. maj 1998)

Den avisartikel, det aerede medlem henviser til, indeholder ikke nye oplysninger om udledningerne fra Dounreay. Den beroerer derfor ikke Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel H-706/96 fra fru Eriksson i Parlamentets spoergetid i september 1996 ((Europa-Parlamentets forhandlinger 4-488 (september 1996). )).

Den »hidtil hemmeligholdte« oplagringsskakt er faktisk et oplagringsanlaeg, der kendes under navnet den midlertidige silo for fast affald. Den staar i forbindelse med omraadets system for bortskaffelse af flydende affald, og enhver bortskaffelse fra den indgaar saaledes i den godkendte bortskaffelse fra omraadet. Kommissionen har kendt dette anlaegs eksistens, siden Det Forenede Kongerige underskrev Euratom-traktaten. Det aerede medlem henvises derfor til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-663/98 fra fru Bloch von Blottnitz ((Se side 62. )).

Det Forenede Kongerige har desuden meddelt, at affaldet fra baade den midlertidige skakt og siloen i Dounreay skal hentes op til genbehandling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0771/98 af Jan Sonneveld (PPE) og Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Medlemsstaternes anvendelse af PESCA-midler

I PESCA-informationsbulletinen oplyses, at PESCA-midlerne i vid udstraekning er opbrugt. Det ser imidlertid ud til, at en del af de disponible midler i Nederlandene endnu ikke er brugt.

1. Kan Kommissionen give en oversigt over anvendelsen af PESCA-midlerne i de forskellige medlemsstater?

2. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor anvendelsen af midlerne i nogle medlemsstater, bl.a. i Nederlandene, ligger lavere end forventet?

3. Kan Kommissionen oplyse, hvilket beloeb der er til raadighed totalt og pr. medlemsstat til projekter, der blev forelagt i 1995, og til en 2. tranche af projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (22. april 1998)

1. Nedenstaaende tabel giver en oversigt over den budgetmaessige gennemfoerelse af PESCA pr. 31. december 1997.

(mio. ECU)

>TABLE>

2. En af hovedideerne med PESCA er, at projekterne udformes i regionerne selv af de involverede parter. Det ser ud til, at denne nye fremgangsmaade skabte visse problemer i medlemsstaterne, da den indebar nye former for samarbejde mellem de forskellige parter, navnlig i Nederlandene.

Den omstaendighed, at indtil tre strukturfonde (Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling, Den Europaeiske Socialfond, det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet) deltager finansielt i PESCA, og at forskellige myndigheder i medlemsstaterne er involveret, kan ogsaa til dels forklare den ret lave udnyttelse.

Kommissionen har givet udtryk for sine betaenkeligheder vedroerende dette forhold i et brev, som den for nylig har sendt til de medlemsstater, hvor udnyttelsen er lav, og har anmodet om ajourfoerte oplysninger om programmerne. Paa baggrund af resultaterne af denne henvendelse vil Kommissionen om noedvendigt fremsaette forslag til en eventuel omfordeling mellem EF-initiativerne paa EF-plan medio 1998.

3. Den 8. maj 1996 besluttede Kommissionen at styrke den finansielle stoette til EF-initiativerne, herunder PESCA. Flere medlemsstater fik tildelt yderligere midler til PESCA. Medlemsstaterne maatte som foelge deraf aendre deres PESCA-program for at integrere denne yderligere finansielle tildeling.

Foelgende medlemsstater har endnu ikke integreret den supplerende tildeling (i mio. ECU til 1995-priser) i deres program:

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0227/98 af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Projekter finansieret via Thermie-programmet

Den 12. januar 1998 kunne Agence Europe meddele, at Kommissionen som led i Thermie-programmet finansierer 134 projekter.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke projekter, der er tale om i Portugal, og hvilke beloeb, der er afsat hertil.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (3. april 1998)

I 1997 bevilgede Kommissionen som led i Thermie-programmet et bidrag fra Faellesskabet til 13 demonstrationsprojekter, hvori der medvirkede 22 portugisiske virksomheder. Faellesskabets stoette beloeber sig for de 13 projekters vedkommende til i alt 16,4 mio. ECU, heraf 2,7 mio. ECU til de portugisiske deltagere.

For at faa et samlet overblik over de portugisiske deltagere tilstiller Kommissionen direkte det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat listen over de 13 projekter med angivelse af betegnelsen, beskrivelsen, den samlede stoette, de portugisiske medvirkende samt stoerrelsen af det individuelle bidrag, der er gaaet til hvert projekt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0471/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. februar 1998)

Om: Konsultation om udarbejdelse af sturkturfondsretningslinjer, som vedtaget paa det uformelle raadsmoede i Irland (14.-15.11.1996)

Hvilke konsultationer har der fundet sted med medlemsstater samt med lokale og regionale myndigheder, frivillige organisationer og arbejdsmarkedets parter i de stoetteberettigede omraader, inden disse retningslinjer for 1997-1999 blev forelagt i maj 1997? Under henvisning til, at Europa-Parlamentet foerst fik forelagt disse retningslinjer til udtalelse i december 1997, bedes Kommissionen oplyse, hvordan den vil sikre en meningsfuld konsultation om dette spoergsmaal? Planlaegger Kommissionen nogen aendringer i denne henseende i forbindelse med den nye programmeringsperiode for strukturfondene 1999-2006?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (6. april 1998)

Der var ingen formel konsultation af lokale og regionale myndigheder, frivillige organisationer eller arbejdsmarkedets parter forud for fremlaeggelsen af retningslinjerne. Ved fastlaeggelsen heraf blev der imidlertid taget noeje hensyn til medlemsstaternes bemaerkninger paa det uformelle moede i Irland 14.-15. november 1996 for ministrene med ansvar for regionalpolitik og fysisk planlaegning samt til formandskabets konklusioner paa det paagaeldende moede. Kommissionen opfordredes heri til i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet at formulere politiske retningslinjer, der tager sigte paa at tilpasse de nuvaerende maal 1- og maal 6-programmer, saaledes at de bliver mere arbejdskraftintensive i den periode, der loeber frem til 1999. I den henseende afspejler retningslinjerne lokale omstaendigheder og overvaagningsudvalgenes rolle i forbindelse med beslutninger om tilpasninger til programmerne (det aerede parlamentsmedlem henvises ogsaa til sin skriftlige forespoergsel E-486/98 ((Se side 40. ))).

I forbindelse med den nye programmeringsperiode under strukturfondene foreslaar Kommissionen en lignende fremgangsmaade. Begrundelsen til de foreslaaede forordninger indeholder ogsaa EU-prioriteter for strukturpolitikkerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1023/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Raadet (3. april 1998)

Om: Schengen-aftalen og behov for yderligere personale ved de graeske graenser

Traktaten om gennemfoerelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 omhandler (artikel 1) Schengen-landenes indre og ydre graenser. Artikel 2 og 3 omhandler overskridelse af de indre og ydre graenser.

Gennemfoerelsen af aftalen kraever mere personale til at sikre de ydre graenser, isaer for lande som Graekenland, som ifoelge sin egen udlaegning af aftalen bliver noedt til at bemande hundredvis af Schengen-graenseovergange. Det boer bemaerkes, at den graeske kyststraekning er lige saa lang som 80% af den afrikanske og 150% af den europaeiske, og dets fastlandsgraenser (samtlige graenser med ikke-Schengen-lande) er paa over 1.500 km.

Kan Raadet oplyse, om der er planer om oekonomisk stoette til Graekenland til daekning af de staerkt foroegede behov for personale ved »Shengen-graenseovergangene«, som vil medfoere langt flere omkostninger for Graekenland end for de andre lande, der er parter i Schengen-aftalen, idet disse lande endvidere er sluppet for store omkostninger, fordi de har kunnet nedskaere en betydelig del af deres graensepersonale ved graenserne til lande, som er med i Schengen-aftalen?

Svar (29. juni 1998)

Det aerede parlamentsmedlems forespoergsel vedroerer anvendelsen af Schengen-aftalen og hoerer derfor ikke under Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0878/98 af Per Gahrton (V) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Froe til private haveejere i Sverige

Efter Sveriges tiltraedelse af Faellesskabet har de svenske myndigheder (Statens Utsaedeskontroll) under henvisning til EU-bestemmelserne i en skriftlig henvendelse til de svenske froeforhandlere truet med, at de vil blive anklaget, med mindre de standser salget af froe, som ifoelge myndighederne er forbudte efter gaeldende EU-bestemmelser, herunder radiser af sorten Easter Egg, squash af sorten Buttercup, tomater af sorten Early Cascade f1 og morgenfruer af sorten Feurio.

Finder Kommissionen det rimeligt, at EU skal afgoere, hvilke froesorter haveejerne i Sverige maa anvende? Er det i overensstemmelse med naerhedsprincippet? Mener Kommissionen, at de svenske myndigheder anvender EU-reglerne korrekt? Agter Kommissionen at foreslaa en aendring af reglerne, saaledes at Sverige kan tillade markedsfoering af froesorter, som egner sig til det svenske klima og landets biologiske og oekologiske forhold?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0851/98 og E-0878/98 (5. juni 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel nr. H-246/98 fremsat af Hans Lindqvist i spoergetiden under Parlamentets moede den marts 1998 ((Forhandlinger i Parlamentet (marts 1998). )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0759/98 af Christa Randzio-Plath (PSE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Oplysninger om omfanget af de EU-midler, Hamburg har modtaget siden 1995

Fra hvilke programmer og fonde har Hamburg siden 1995 modtaget hvilke EF-midler

1. Til fremme af beskaeftigelsen i Hamburg

a) fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling

b) fra Den Europaeiske Socialfond

c) fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og andre EU-midler

d) saerlige kvindefremmende initiativer?

2. Til bekaempelse af langtidsarbejdsloeshed?

3. Til fremme af forskning og udvikling

a) til Hamburgs Universitet

b) til Hamburgs Tekniske Hoejskole

c) til Hoejskolen for OEkonomi og Politik

d) til virksomheder i Hamburg?

4. Til fremme af forbindelserne og handlen med de central- og oesteuropaeiske lande og SNG-republikkerne?

5. Fra programmerne inden for energisektoren og miljoesektoren?

6. Fra programmerne inden for ungdomsomraadet (Youth for Europe og voluntoertjeneste)?

7. Fra programmerne inden for uddannelsesomraadet (Sokrates, Erasmus, Lingua, Leonardo da Vinci, Tempus m.fl.)?

8. Til kvindeprojekter?

9. Til fremme af medierne og kulturelle projekter?

Hvordan vurderer Kommissionen foranstaltningernes succes i Hamburg?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (4. juni 1998)

Som supplement til sit svar af 19. marts 1998 ((EFT C 304 af 2.10.1998, s. 154. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 403/98 af Lis JENSEN til Kommissionen. Antallet af henstillinger fra Rådet siden 1986



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0095



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0403/98 af Lis Jensen (I-EDN) til Kommissionen (24. februar 1998) Om: Antallet af henstillinger fra Raadet siden 1986 I tilfaelde af, at der findes statistiske oplysninger om maengden af henstillinger, Raadet har fremsat, vil jeg gerne have oplyst antallet siden 1986, samt i hvor hoej grad de er blevet fulgt af de enkelte medlemslande. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (24. marts 1998) Fra 1986 til 1997 blev der i Raadet vedtaget 37 henstillinger til medlemsstaterne. Kommissionen raader ikke over statistikker over medlemsstaternes opfoelgning af disse henstillinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0614/98 af María Izquierdo Rojo (PSE) til Raadet (16. marts 1998)

Om: Vold mod kvinder

Europa-Parlamentet opfordrede i sin seneste beslutning om noedvendigheden af at gennemfoere en kampagne paa EU-plan mod vold mod kvinder ((EFT C 304 af 6.10.1997, s. 25. )) medlemsstaternes regeringer til at tage volden mod kvinder mere alvorligt og at saette spoergsmaalet paa deres politiske dagsorden.

Hvilke foranstaltninger og aktioner vedtog og ivaerksatte Raadet i indevaerende aar til bekaempelse af volden mod kvinder paa europaeisk plan i lyset af, at 61 kvinder alene i Spanien maatte lade livet som ofre for denne form for vold i 1997, hvilket tal overstiger antallet af ofre for terrororganisationen ETA's voldshandlinger?

Svar (28. maj 1998)

EU-medlemsstaterne tager vold mod kvinder overordentlig alvorligt. Under arbejds- og socialministrenes seneste samling i Raadet den 15. december 1997 havde det en debat om opfoelgningen af FN's verdenskvindekonference i Beijing i 1995, og et af de tre emner, der blev droeftet, var saaledes vold mod kvinder. Raadet noterede sig de foranstaltninger, de enkelte medlemsstater havde truffet, og understregede det betydningsfulde arbejde, der er gjort via hhv. Stop- og Daphne-programmet for at bekaempe vold mod kvinder og boern, uanset hvilken form denne vold har.

FN-Kommissionen for Kvinders Status fokuserede i marts 1998 paa problemet vold mod kvinder. EU var repraesenteret paa denne konference og vedtog en udtalelse, der fordoemmer enhver form for vold mod kvinder.

Formandskabet behandler for tiden sammen med Kommissionen muligheden af, at EU i 1999 tager initiativer med hensyn til bekaempelse af vold mod kvinder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0533/98 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Bistand til den mexicanske regering i forbindelse med undersoegelse af massemordene i Acteal

I den mexicanske landsby Acteal, der ligger i delstaten Chiapas, blev der den 22.12.1997 begaaet et massemord, der rystede hele verden. Den mexicanske regering har ivaerksat omfattende undersoegelser i hele landet for at finde frem til de skyldige og for at klarlaegge baggrunden for massemordet. Der er ogsaa planlagt hjaelpeforanstaltninger til fordel for indbyggerne i landsbyen Acteal.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet for at organisere humanitaer bistand til ofrene for katastrofen og for at tilbyde ekspertbistand til den mexicanske regering i forbindelse med efterforskning af forbrydelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (31. marts 1998)

Efter de tragiske begivenheder i Acteal i december 1997 og paa linje med Parlamentets beslutning om dette spoergsmaal i januar 1998 undersoegte Kommissionen mulighederne for at yde humanitaer bistand til den befolkning, der er blevet fordrevet ved massakren. Den 19. februar 1998 godkendte Kommissionen et humanitaert bistandsprogram til i alt 1,45 mio. ECU.

Hjaelpen vil blive kanaliseret gennem det tyske og spanske Roede Kors og NGO'en Medicos del Mundo i samarbejde med lokale NGO'er (det mexicanske Roede Kors og Caritas Mexico). De planlagte foranstaltninger i henhold til denne afgoerelse omfatter levnedsmidler og laegelig bistand samt foreloebigt tilflugtssted for den paagaeldende befolkning.