ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/197

(2004/C 78 E/0202)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2948/03

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(2. oktober 2003)

Om: Regler for rapportering af mistanke om alvorlige forsømmelser (whistleblowing)

Hvor mange har anvendt kommissær Kinnock's regler for rapportering af mistanke om alvorlige forsømmelser, efter at disse er trådt i kraft?

Svar afgivet af Michaele Schreyer på Kommissionens vegne

(2. december 2003)

»Whistleblowing«-proceduren blev indført af Kommissionen som led i reformen for at give tjenestemænd og andre ansatte mulighed for og opfordre dem til at fremføre en eventuel mistanke om uregelmæssigheder, som de måtte blive opmærksomme på, samtidig med at de sikres beskyttelse.

Ifølge artikel 2 i Kommissionens afgørelse af 2. juni 1999 (1) skal tjenestemænd og andre ansatte underrette kontorchefen eller generaldirektøren eller Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) eller generalsekretæren direkte om forhold, der lader formode, at der kunne foreligge tilfælde af svig.

I Kommissionens afgørelse af 4. april 2002 gentages det, at tjenestemænd og andre ansatte er forpligtet til at indberette enhver mistanke om alvorlige forsømmelser til deres overordnede, generalsekretæren eller direkte til OLAF. Afgørelsen giver dem også mulighed for at afsløre oplysninger uden for Kommissionen eller Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig i nærmere bestemte situationer.

Kommissionen indsamler ikke generelle statistikker om det antal personer, der har benyttet sig af »whistleblowing«-proceduren. OLAF modtager oplysninger fra mange kilder, der kan omfatte »whistle-blowing« fra de ansattes side. I de kategorier, der henvises til i OLAF's aktivitetsrapport (se http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/reports/olaf/2002.en), skelnes der mellem Kommissionen, andre institutioner, frikaldsnummer osv., men det er ikke muligt at forbinde de indkomne oplysninger via et instrument indført af Kommissionen i forbindelse med whistleblowing.

OLAF har, hvad angår de oplysninger kontoret modtager, meddelt Kommissionen, at man siden den 1. juni 1999 har indledt 76 undersøgelser på basis af påstande fra »kilder i Kommissionen«.

Formanden for Kommissionen nævnte på Europa-Parlamentets plenarsamling, at Kommissionens handlingsplan efter Eurostat-sagen vil omfatte bestemmelser om en styrkelse af informationsstrømmene mellem OLAF og Kommissionen.

(1) Kommissionens afgørelse af 2.6.1999 om betingelser og regler for interne undersøgelser i forbindelse med bekæmpelse af svig, korruption og alle andre ulovlige aktiviteter til skade for Fællesskabernes interesser, EFT L 149 af 16.6.1999.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/617

(2004/C 88 E/0636)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1716/03

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(23. maj 2003)

Om: Poul Nielsons udtalelser om USA's tilstedeværelse i Irak

Fredag den 9. maj 2003 fremsatte EU's kommissær for udvikling en række udtalelser, hvori han såede tvivl om USA's intentioner i Irak. Han udtalte bl.a., at: »Jeg tror, at USA gennem det her er på vej til at blive medlem af OPEC. De sætter sig på olien. Det er meget svært at få det til at hænge sammen på anden vis.«

Disse udtalelser er helt utilstedelige. USA's tilstedeværelse i Irak skal sikre, at landet ikke bryder sammen, samt at indtægterne fra den irakiske olie bliver anvendt til at ændre Irak til et moderne, demokratisk samfund uden islamisk fundamentalisme. Verden kan ikke leve med diktaturstater, der udøver terror indadtil og udadtil. Enhver med blot et minimum af indsigt ved, at det ville være en katastrofe for irakerne, hvis koalitionen forlod landet nu og lod de indbyrdes stridende grupper ødelægge landets fremtid.

Eftersom Kommissionen er et kollegium, der ikke rummer mulighed for, at kommissærerne har afvigende holdninger til politiske spørgsmål, bedes Kommissionen oplyse, om Poul Nielsons udtalelser er udtryk for Kommissionens officielle holdning til den internationale koalitions tilstedeværelse i Irak?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(4. august 2003)

Det, kommissæren med ansvar for udvikling rent faktisk sagde, og begrundelsen for udtalelsen er følgende: Hvis ikke De Forenede Nationer får en afgørende rolle i genopbygningsfasen, er det meget vanskeligt for De Forenede Stater at undgå at glide ind i rollen som magtbærer og den, der har kontrollen med olien. Det er vigtigt at gøre sig klart, at den eneste måde at undgå problemet på er at fremme multilateralt samarbejde og legitimitet. Dette kan kun sikres, hvis det ikke er besættelsesmagten, der regerer. Hvis besættelsesmagten ikke træder et skridt tilbage, når det gælder etablering af systemet og tildeling af betydelige olieressourcer (som kun inddragelse af De Forenede Nationer kan gøre legitimt), er der risiko for, at de irakere, der udpeges af De Forenede Stater, ikke af andre irakere betragtes som det rigtige valg, og en bred opbakning blandt den irakiske befolkning er nøglen til stabilitet og normalisering for det kommende Irak.

Hans udtalelse svarer godt til beskrivelsen af besættelsesmagtens (»myndighedens«) rolle i De Forenede Nationers Sikkerhedsråd (UNSCR) den 22. maj 2003.

Naturligvis var kommissærens udtalelse et udtryk for hans egen analyse af situationen — og som sådan hverken særlig original eller kontroversiel. Mogens Camre kunne også være blevet orienteret under den indgående og konstruktive debat om Irak på Parlamentets plenarforsamling i Strasbourg den 14. maj 2003, hvor kommissionsmedlemmet repræsenterede Kommissionen.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/147

(2004/C 88 E/0156)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3462/03

af Helmuth Markov (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. november 2003)

Om: Planer om vægtbegrænsninger ved grænseovergangen Guben/Gubinek og EU-midler

På initiativ af landskredsen Spree-Neisse i delstaten Brandenburg i Forbundsrepublikken Tyskland er der planer om kun at lade de køretøjer, der har en samlet vægt på højst 20 ton, anvende grænseovergangen Guben/Gubinek. Denne planlagte begrænsning af varetransporten vil være ensidig (fra Tyskland til Polen). Begrænsningen vil medføre adskillige problemer for den lokale økonomi. Grænseovergangen Guben/Gubinek ved Schlagsdort blev også etableret med midler fra Den Europæiske Union. Hvad angår eksporten vil en del af disse EU-investeringer praktisk talt være til ingen nytte. Herudover vil denne ensidige begrænsning være i modstrid med formålet med de afsatte midler, dvs. fremme af varetransporten mellem tiltrædelseslandene og EU.

Kan Kommissionen i betragtning af de EU-midler, der allerede er anvendt til at etablere grænseovergangen besvare følgende spørgsmål:

— Hvordan forholder Kommissionen sig til spørgsmålet om begrænsning af varetransporten ved grænseovergangen Guben/Gubinek set i lyset af de EU-midler, der blev anvendt til at etablere denne grænseovergang?

— Kan, og i bekræftende fald, vil Kommissionen træffe modforanstaltninger til denne begrænsning?

— Hvilke foranstaltninger hhv. kan og vil der blive truffet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(9. januar 2004)

Phare-programmet har samfinansieret grænseovergangen Gubinek, der udelukkende er beregnet til godstrafik og er beliggende ved siden af grænseovergangen Gubin, der er forbeholdt persontrafik. Samfinansieringen blev afsluttet i 1998.

Det er korrekt, at godstrafikken på tysk side mod Polen torsdag og fredag har været begrænset til køretøjer under 20 ton. Denne afgørelse blev truffet, fordi der på tysk side endnu ikke var bygget en alternativ rute rundt om byen, hvorfor al den tunge godstrafik for øjeblikket passerer gennem byen. Indbyggerne i den tyske by har klaget til de kompetente tyske myndigheder og anmodet om, at der indføres restriktioner. Disse restriktioner blev gjort til genstand for en aftale mellem de tyske og polske myndigheder.

Arbejdet med anlægget af den alternative rute på tysk side er allerede påbegyndt og skulle være afsluttet næste år. Restriktionerne er derfor kun midlertidige. På polsk side findes der allerede en alternativ rute, hvorfor der ikke forventes problemer. Kommissionen mener derfor ikke, at de investerede midler er dårligt givet ud.

Hvad angår de nuværende restriktioner, skal bemærkes, at fællessskabslovgivningen ikke omfatter trafikforbud. Under hensyntagen til at den midlertidige restriktion er en engangsforeteelse, som er baseret på troværdige kriterier for færdselssikkerhed og miljøbeskyttelse, mener Kommissionen ikke, at der er behov for yderligere foranstaltninger.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/871

(2004/C 78 E/0924)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3886/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om: Alcatel Italia og hjemsted for Det Europæiske Satellitagentur

Alcatels ledelse gjorde i juni 2003 rede for selskabets økonomisk-finansielle situation og bebudede afskedigelser af 1 300 medarbejder, hvoraf de fleste er beskæftiget i Italien (i virksomhederne i Cittaducale i provinsen Rieti og i Battipaglia i provinsen Salerno). Ud over at producere telekommunikationsinfras-trakturer er det multinationale selskab Alcatel også den største leverandør af satellitteknologi i Europa. Dets medarbejdere er derfor at finde i den del af arbejdsstyrken, der almindeligvis karakteriseres som »højt specialiseret«. Lukningen af de pågældende virksomheder indebærer fare for en beskæftigelseskrise blandt de specialiserede arbejdere, som for en stor dels vedkommende er kvinder og unge, men samtidig tegner der sig muligheden af, at Det Europæiske Satellitagentur kan få hjemsted i regionen Lazio. I håbet om at gøre denne mulighed til en realitet har de kompetente italienske myndigheder og interesserede aktører lagt sig i selen for at påvise, at Lazio udgør det ideelle hjemsted for agenturet. I lyset af de beskæftigelsesmæssige problemer, som lukningen af Alcatels virksomheder vil medføre, får udpegningen af Rom (eller en anden kommune i Lazio) som værtsby en endnu større betydning.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. Kan den frygtede krise i Alcatel påvirke beslutningen om Det Europæiske Satellitagenturs hjemsted?

2. Vil Kommissionen støtte byen Roms kandidatur som hjemsted for Satellitagenturet med tanke på muligheden af at kunne beskæftige de højt specialiserede arbejdstagere, som ellers risikerer at blive arbejdsløse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(4. februar 2004)

1. Ifølge Kommissionens forslag til forordning om de kommende forvaltningsstrukturer for Galileo-programmet for satellitbaseret radionavigation (1) er der indtil videre kun forslag fremme om at oprette en »tilsynsmyndighed«, der skal repræsentere og forsvare offentlighedens interesser under programmets etablerings- og ibrugtagningsfase samt dets driftsfase. Tilsynsmyndigheden vil få et begrænset personale (mindre end 50 personer), så dette kan desværre ikke løse problemet med de 1 300 arbejdspladser, der forsvinder i Cittaducale. Desuden vil denne offentlige myndighed få helt andre arbejdsopgaver end en privat virksomhed.

2. Rådet er først lige begyndt at behandle den foreslåede forordning og har endnu ikke drøftet spørgsmålet om tilsynsmyndighedens hjemsted.

(1) KOM(2003)471 endelig udg.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/53

(2004/C 84 E/0060)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3127/03

af Jean Lambert (Verts/ALE) til Kommissionen

(23. oktober 2003)

Om: Bankkonti og fri bevægelighed

Er Kommissionen opmærksom på de indbyrdes uoverensstemmelser, der opstår mellem bestemmelserne om forebyggelse af hvidvaskning af penge og den fri bevægelighed for EU-borgere?

Jeg er blevet gjort opmærksom på, at EU-borgere, der forsøger at åbne en bankkonto i Det Forenede Kongerige, finder det ekstremt svært og til tider umuligt på grund af de identifikationspapirer, dette kræver. Ofte kan de ikke få en bankkonto i Det Forenede Kongerige, fordi de ikke har fast adresse og derfor ingen forbrugsregninger, og de kan ikke få en fast adresse, fordi de ikke er tilknyttet nogen bank. Disse regler er en skjult hindring for fri ansættelse af EU-borgere i Det Forenede Kongerige.

Findes der nogen foranstaltninger, som Kommissionen kan foreslå for at hjælpe de, der står over for sådanne vanskeligheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(21. november 2003)

Kommissionen er bekendt med en række tilfælde, hvor EU-borgere, der ikke er bosiddende i Det Forenede Kongerige, har oplevet vanskeligheder i forbindelse med at åbne en bankkonto.

Artikel 3, stk. 1, i direktivet om bekæmpelse af hvidvaskning af penge (1) fastslår, at bankens kunder skal legitimere sig ved hjælp af et »retskraftigt dokument«.

I henhold til direktivet er banker i Det Forenede Kongerige derfor forpligtet til at kende deres kunder og anvende procedurer, der sikrer, at der udvises fornøden omhu i forbindelse med kunderne. Banker er i stigende grad pertentlige med hensyn til at kræve legitimation af kunder, da det kan have alvorlige konsekvenser for dem, hvis ikke behørige kontrolforanstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge udføres. Der er dog ingen bestemmelser i Det Forenede Kongeriges lovgivning, der forhindrer en bank i at åbne en konto for en kunde, som ikke er bosiddende i landet, eller for en kunde, som er i færd med at flytte fra et land til et andet.

Banker i Det Forenede Kongerige følger eller burde følge de vejledende noter, som er offentliggjort af den fælles styrelsesgruppe for hvidvaskning af penge (Joint Money Laundering Steering Group). I disse noter opstilles de anbefalede procedurer i forbindelse med forskellige situationer, der kan forekomme ved åbning af en bankkonto. At en person, der ankommer for at bosætte sig i Det Forenede Kongerige, endnu ikke har en permanent adresse, burde ikke udelukke muligheden for at åbne en bankkonto. Kommissionen anbefaler, at personer, der støder på vanskeligheder i forbindelse med åbning af en bankkonto, refererer til de vejledende noter.

Det skal dog bemærkes, at der på dette område er aftalefrihed i Det Forenede Kongerige, og at en bank ikke er forpligtet til at indgå kontrakt med en kunde, hvis den ikke ønsker det.

(1) Rådets direktiv 91/308/EØF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge, EFT L 166 af 28.6.1991, ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/97/EF af 4. december 2001, EFT L 344 af 28.12.2001.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/49

(2004/C 84 E/0055)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3064/03

af Bernd Lange (PSE) og Wilhelm Piecyk (PSE) til Kommissionen

(17. oktober 2003)

Om: Emissioner fra motorkøretøjer uden for testcyklussen

Målinger af skadelige stoffer, som den tyske miljøstyrelse har foretaget, har vist, at motorkøretøjer, der normalt betragtes som meget miljøvenlige, kun overholder de strenge EU-emissionsgrænseværdier op til en hastighed på 120 km/h. Over denne hastighed mangedobles værdierne dog, således at de pågældende motorkøretøjer ikke er så miljøvenlige, når det kommer til stykket.

Har Kommissionen kendskab til dette fænomen?

Vil Kommissionen i sit forventede forslag til en fremtidig fase for emissionsgrænseværdier, Euro V, for personbiler tage hensyn til emissionerne uden for testcyklussen og begrænse en overskridelse af de gyldige grænseværdier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(14. november 2003)

Kommissionen er klar over, at emissionsniveauerne kan ændre sig for visse motorkøretøjer under særlige kørselsforhold, som ikke er omfattet af den nuværende emissionstest, der anvendes i forbindelse med typegodkendelse.

Spørgsmålet om emissioner uden for testcyklussen er et af punkterne på dagsordenen for den arbejdsgruppe vedrørende Euro 5-standarder, der blev nedsat under Motor Vehicles Emissions Group.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/676

(2004/C 78 E/0720)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3943/03

af Daniel Cohn-Bendit (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. december 2003)

Om: Lov om midlertidigt statsborgerskab og indrejse i Israel

Det er almindeligt kendt, at der er behov for en hurtig ændring af den sociale, politiske og økonomiske status, som det arabiske mindretal i Israel har, og at det forsøger at opnå anerkendelse og rettigheder som mindretal. For øjeblikket synes der at være stilstand med hensyn til gennemførelsen af planen, og derfor bør man i det israelske samfund gøre sig yderligere anstrengelser for at opnå et virkeligt forlig mellem parterne, hvilket ville kunne ses som et første skridt mod en genoplivning af fredsprocessen.

Beklageligvis vedtog det israelske Knesset den 31. juli 2003 loven om midlertidigt statsborgerskab og indrejse i Israel, som forhindrer, at palæstinensere fra Vestbredden og Gaza, som er gift med israelske statsborgere, kan opnå statsborgerskab og permanent eller midlertidig opholdstilladelse. Borgere fra de besatte områder, som er gift med israelske statsborgere, og palæstinensere, som er bosat i Israel, forhindres af denne lov i at kunne bo lovligt i Israel med deres partner. Desuden sigter loven mod at forhindre familiesammenføring, og den kommer også til at fungere med tilbagevirkende kraft, hvilket vil påvirke titusinder af par. Denne lovs ikrafttræden kommer til at splitte næsten 22 000 familier op.

Da flertallet af de israelere, som er gift med borgere fra de besatte områder, hører til Israels palæstinensiske mindretal, diskriminerer denne lov direkte Israels arabiske statsborgere. Den strider således mod flere internationale konventioner om menneskerettigheder, som Israel har ratificeret, især hvad angår artikel 5 i Konventionen om afskaffelse af alle former for racediskrimination, som Israel ratificerede i 1979.

Er det ikke Kommissionens opfattelse, at man med denne lov overtræder artikel 2 i associeringsaftalen mellem EU og Israel? Hvilke forholdsregler har Kommissionen til hensigt at tage for at overbevise de kompetente israelske myndigheder om, at de skal ophæve loven eller undlade at gennemføre den?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. januar 2004)

Kommissionen har bemærket sig, at Knesset i juli 2003 godkendte loven om nationalitet og indrejse i Israel (midlertidig afgørelse). Kommissionen mener, at denne afgørelse giver anledning til bekymring med hensyn til eventuel diskriminering på det højst følsomme område, som familierettighederne udgør. Kommissionen har allerede givet udtryk for denne bekymring i Israel og følger nøje udviklingen omkring de praktiske retningslinjer for denne lov. Kommissionen følger også nøje de bemærkninger, De Forenede Nationers Menneskerettighedskomite og Komiteen mod Racediskrimination fremsætter om dette anliggende. Ifølge associeringsaftalen mellem EU og Israel er israelsk overholdelse af menneskerettighederne et væsentligt element i landets forbindelse med EU. Menneskerettighedsrelaterede spørgsmål drøftes i forbindelse med den politiske dialog, der føres mellem EU og Israel i henhold til associeringsaftalen.
—

i 2002, et beløb på 99 494,36EUR under budgetpost B3-4105 (Forberedende foranstaltninger til bekæmpelse og forebyggelse af udstødelse) og et beløb på 300 000 EUR under budgetpost A-3046 (Kvindeorganisationer).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/314

(2004/C 88 E/0319)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0106/03

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om: Brand i Mont Blanc-tunnelen

Mens de franske juridiske myndigheder fortsætter undersøgelserne vedrørende den alvorlige brand, der den 24. marts 1999 kostede 39 mennesker livet i Mont Blanc-tunnelen, har det givet anledning til bekymring, at det nu forlyder, at der er mistanke om en eventuel fejl i den Volvo-lastbil, som brød i brand inde i tunnelen og udløste tragedien. Ifølge undersøgelsesrapporten skulle der være tale om en fabrikationsfejl i en bestemt lastbilmodel, som forårsager selvantænding i tilfælde af indsugning udefra af et cigaretskod. Har Kommissionen nogen oplysninger om dette?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(20. marts 2003)

Kommissionen er ikke bekendt med udviklingen i den undersøgelse, som de franske juridiske myndigheder er i færd med at gennemføre for at fastlægge ansvaret for denne katastrofe, da undersøgelsen stadig pågår og er underkastet tavshedspligt. Kommissionen er imidlertid bekendt med adskillige officielle rapporter, der redegør for fakta, og som er offentligt tilgængelige. Kommissionen er således bekendt med, at katastrofens årsag var en brand i en sættevognstrækker, der udbrød nogle få minutter efter, at denne havde passeret betalingsstationen i Chamonix. Der er fremsat adskillige teorier i et forsøg på at forklare, hvordan denne brand udbrød i trækkeren. Man har endnu ikke kunnet hverken be- eller afkræfte nogen af disse teorier, og det påhviler de af undersøgelsesdommeren udpegede eksperter at kontrollere teoriernes relevans.

Kommissionen forelagde den 30. december 2002 et forslag til direktiv om minimumssikkerhedskrav for tunneler i det transeuropæiske vejnet for at kunne undgå denne type ulykker og fremme beskyttelsen af brugerne af tunneler.

Kommissionen påtænker endvidere at gøre montering af håndslukkere eller indbyggede sluknings systemer obligatorisk for alle køretøjer med en maksimal masse på over 3,5 ton. Den er også beskæftiget med at løse det sikkerhedsproblem, der opstår i forbindelse med montering af ekstra brændstoftanke på lastbiler.

Kommissionen vil endelig i løbet af dette år fremsætte et forslag, hvorefter EU-typegodkendelsen udvides til også at omfatte erhvervskøretøjer. Indtil da henhører godkendelsen af sådanne køretøjer under hver enkelt medlemsstats kompetence, og konstruktionsbestemmelserne for disse køretøjer hører ind under national lovgivning.
3.

Kommissionen har ingen oplysninger om det endelige bortskaffelses- eller genanvendelsessted for farligt affald, som for tiden opbevares midlertidigt. Den græske lovgivning for farligt affald, dvs. fælles ministerbeslutning 19396/1546/1997 opstiller en række særlige foranstaltninger for behandling af farligt affald. Nærmere betegnet kræver den direkte, at anlæg og foretagender, som bortskaffer, genanvender, indsamler eller transporterer farligt affald, ikke blander forskellige kategorier farligt affald med hinanden eller blander farligt affald med ufarligt. Desuden har de græske myndigheder bekræftet, at betingelserne for midlertidig opbevaring på produktionsstedet udelukker, at affaldet blandes med andet affald (farligt eller ufarligt).