ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kommissionen er klar over, at Public Citizen har fremsat en række opsigtsvækkende og vildledende påstande om EU's krav til USA. Kritikken skyldes to fejlfortolkninger af den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), nemlig at aftalen fremmer privatiseringen, og at den udgør en trussel mod regeringernes mulighed for ved lovgivning at tjene offentlighedens interesser.

Hverken GATS-aftalen eller EU's anmodninger har til formål at påtvinge en privatisering af offentlige foretagender, hvadenten de leverer tjenesteydelser af almen interesse eller ej. EU ønsker bindende tilsagn om, at tjenesteudbydere i EU kan få adgang til markeder i tredjelande i en række sektorer, hvor regeringen enten allerede har besluttet at åbne op for nationale leverandører i den private sektor, eller hvor man af erfaring ved, at man ved øget konkurrence kan opnå bedre resultater uden at forringe adgangen til de offentlige ydelser.

USA's tilsagn vedrørende tjenesteydelser i spildevandssektoren omfatter i øjeblikket kun »tjenesteydelser fra den private sektor«. EU har anmodet om, at tilsagnet udvides til også at lade tjenesteudbydere i EU afgive tilbud, når kommuner udbyder disse tjenesteydelser til private virksomheder. Dette betyder ikke, at de kommunale ydelser skal privatiseres, sådan som det er blevet fremstillet, men at der ikke er nogen grund til at udelukke leverandører fra EU, hvis kommunen allerede anvender eller har til hensigt at anvende private virksomheder.

Der er fra EU's side hverken direkte eller indirekte fremsat krav om afskaffelse af bestemmelser, der beskytter forbrugerne, miljøet eller den demokratiske beslutningstagning af valgte repræsentanter. Mange tjenesteydelser er af gode grunde genstand for streng regulering, og det anerkendes udtrykkeligt i GATS-aftalen, at Verdenshandelsorganisationens medlemmer suverænt har ret til at regulere økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter inden for deres territorium af hensyn til den offentlige orden. Hvis man skal have fuldt udbytte af et frit marked, skal de rette institutionelle og lovgivningsmæssige rammer være til stede for at fremme konkurrencen og sikre lige adgang til væsentlige tjenesteydelser. EU har ingen intentioner om at deregulere tjenesteydelser.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/105

(2004/C 84 E/0142)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3831/03

af André Brie (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. december 2003)

Om: Løbende europæisk-amerikanske forhandlinger om det nyttige i Galileo

Ifølge pressemeddelelser (jf. bl.a. »Frankfurter Rundschau« af 3. december 2003) skal de amerikanske kampstyrker ikke kun have tilladelse til at frakoble det satellitbaserede system Galileo i krise- og konflikttilfælde men også svække Galileo-signalet og gøre det kvalitativt dårligere. Kommissionen bedes oplyse, om disse oplysninger har sin rigtighed?

Samtidig ønsker jeg at minde Kommissionen om Europa-Parlamentets beslutning om mødet i Den Europæiske Rumfartsorganisations Ministerråd (den 15. maj 2003), hvori det bl.a. bekræfter behovet for at sikre Europa selvstændig adgang til rummet og fremhæver den fælles europæiske interesse i denne forbindelse.

De enorme udgifter til udviklingen af dette satellitnavigationssystem, som i det mindste for halvdelens vedkommende skal betales af skatteyderne, blev ikke mindst begrundet med Europas uafhængighed over for Amerika.

Kommissionen bedes endvidere oplyse, om (og hvorledes) den vil gøre sin indflydelse gældende, således at de europæiske interesser under den næste forhandlingsrunde i Washington (i januar 2004) ikke ofres til fordel for det amerikanske militærs interesser eller visse industrigrenes interesser (i USA)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(16. januar 2004)

Formålet med den aftale der for tiden forhandles om med USA, er at sikre kompatibilitet og interoperabilitet mellem GPS-systemet (Global Positioning System) og Galileo, hvad der vil være til fordel for alle brugere, som får gavn af den større præcision og pålidelighed.

I den forbindelse skal det bl.a. sikres at Galileo-signalerne får en struktur der både opfylder USA's og Europas bydende nationale sikkerhedskrav.

Der er netop opnået enighed for så vidt angår signalet til Galileos statsregulerede tjeneste (almindeligvis kaldet PRS-tjenesten, hvad der står for »Public Regulated Service«). Enigheden indebærer at hverken der hverken røres ved signalets kvalitet, Europas bestemmende myndighed eller tjenestens kontinuitet.

Drøftelserne fortsætter om de andre tjenester, hvor målet for den europæiske forhandlingspart også er at bevare den fulde kontrol og de bedste præstationer.

Det skal yderligere bemærkes at europæerne afviser at give USA vetoret over for eventuelle forbedringer af Galileo-signalets struktur.

Kommissionens og medlemsstaternes mål er således at bevare Europas selvstændighed og samtidig sikre brugerne fordelene ved interoperabilitet mellem GPS og Galileo.

I denne forbindelse skal det nævnes at prisen for Galileo — som svarer til prisen for 150 km bymotorvej —absolut ikke er eksorbitant når man ser på det økonomiske og samfundsmæssige udbytte af projektet.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/62

(2004/C 88 E/0067)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2058/03

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(20. juni 2003)

Om: AVS-bananer

I forordning (EF) nr. 1609/1999 (1) opnåedes der enighed om midlertidig ydelse af faglig og finansiel bistand til de traditionelle AVS-leverandører af bananer henblik på at give dem mulighed for at tilpasse sig de nye markedsvilkår inden for banansektoren eller for at støtte diversificeringen af de producenters aktiviteter, som ikke er tilstrækkeligt konkurrencedygtige.

Der stilles imidlertid nu spørgsmål ved den metode, der anvendes til udregning af støtte, og ved gennemskueligheden i denne metode, som synes at fungere på basis af to slags normer.

Kommissionen har også allerede under møderne med OCAB indrømmet, at anvendelsen af Eurostatstatistikker fører til en forkert anvendelse af forordningen, og den har tilsyneladende endnu ikke taget skridt til at afhjælpe dette.

Hvad agter Kommissionen at gøre for at opnå en korrekt anvendelse af forordning nr. 1609/1999?

(1) EFT L 190 af 23.7.1999, s. 14.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/190

(2004/C 78 E/0197)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2927/03

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(6. oktober 2003)

Om: Presserende behov for udbygning af de frivillige brandvæsener

Også i denne sommer er Middelhavslandene blevet hjemsøgt af katastrofale skov- og buskbrande. Mange mennesker er blevet ofre for de usædvanligt hyppige og udstrakte brande i Portugal og Sydfrankrig, og både naturen og økonomien er blevet tilføjet enorme skader. Kun gennem en stor indsats og med støtte fra mange frivillige var det muligt at bringe ilden under kontrol. Allerede i 1996 blev det overvejet at støtte frivillige brandtjenester.

Kommissionen bedes derfor meddele, hvorvidt det er planlagt at udbygge de frivillige brandvæsener, som de allerede eksisterer i f.eks. Sydtyrol, Østrig og Tyskland, og om en sådan udbygning også støttes i Middelhavslandene.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. oktober 2003)

Kommissionen er helt enig med det ærede medlem, for så vidt angår frivilliges og ikke-statslige organisationers rolle og betydning inden for civilbeskyttelse.

Den værdsætter den indsats, der er gjort af frivillige brandmænd i den forgangne sommer for at bekæmpe de voldsomme skovbrande, især i Fællesskabets sydlige medlemsstater.

Allerede i 2002 afsluttedes der et EU-projekt om ikke-statslige organisationers og frivilliges rolle inden for civilbeskyttelse. Dette projekt gennemførtes som led i handlingsprogrammet på civilbeskyttelsesområdet (1). (Resultatet kan ses på Civilbeskyttelsesafdelingens netsted under Generaldirektoratet for Miljø: http://europa.eu.int/comm/environment/civil/).

Sigtet med projektet var at klarlægge, hvorledes civilbeskyttelsen var struktureret i medlemsstaterne, samt hvorledes myndighederne bedst kunne drage fordel af de ikke-statslige organisationers og frivilliges erfaringer ved at inddrage dem i civilbeskyttelsessystemet.

Under det nuværende handlingsprogram har Kommissionen næste år planer om en aktivitet, der skal fremme deltagelsen i civilbeskyttelsesarbejdet på frivilligt grundlag, hvori der også indgår brandbekæmpelse.

Endelig er Kommissionen åben for enhver form for initiativ på dette område under behørig hensyntagen til subsidiaritetsprincippet.

(1) Rådets beslutning nr. 1999/847/EF af 9. december 1999 om indførelse af et EF-handlingsprogram for civilbeskyttelse, EFT L 327 af 21.12.1999.
—

Er det rigtigt, at Ferruccio Piantini, søn af ingeniør Giorgio Piantini, bestyrelsesformand for selskabet »Casinò Municipale di Venezia S.p.a.«, er næstformand for Meliorbanca? I bekræftende fald må der konstateres en fuldstændig uhensigtsmæssig interessekonflikt, især hvis arbejdet skulle vise sig at være givet til Meliorbanca via en direkte privat aftale gennem Casinò di Venezia?
Der er imidlertid blevet truffet foranstaltninger på fællesskabsplan: For det første har Rådet inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik vedtaget forordning nr. 2158/92 med henblik på Fællesskabets bidrag til at beskytte skovene mod brand. Rådet anerkender også ligesom det ærede parlamentsmedlem den positive rolle, som Kommissionens monitorerings- og informationscenter, der er oprettet i medfør af Rådets beslutning om en fællesskabsordning på civilbeskyttelsesområdet (1), spiller med hensyn til at tilvejebringe midler til disse indsatser. Medlemsstaterne har i den forbindelse allerede indkredset de civilbeskyttelseskapaciteter, der vil kunne stilles til rådighed i de konkrete tilfælde. Det drejer sig om indsatshold og vurderings- og koordineringshold, der er uddannet sammen (2). På baggrund af de nuværende begrænsninger i centrets muligheder for at klare nødsituationer af usædvanligt stort omfang, ser Rådet med tilfredshed på, at Kommissionen agter at videreudvikle centrets kapacitet til at håndtere naturkatastrofer og teknologiske katastrofer og navnlig, at den vil ajourføre ordningens database over de civilbeskyttelsesressourcer, der er til rådighed for brandbekæmpelse.

Endelig har Parlamentet og Rådet vedtaget en afgørelse og et ændringsbudget med henblik på at anvende et beløb på 48,539 mio.EUR fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til fordel for Portugal (brande).

Kommissionen forventes desuden i løbet af de kommende måneder at forelægge en meddelelse om en fælles metode til vurdering, forebyggelse og konsekvensstyring af naturbetingede og menneskeskabte risici.

Som nævnt ovenfor arbejdes der i Rådet på at forbedre den nuværende situation.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/477

(2004/C 84 E/0552)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1736/03

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(26. maj 2003)

Om: Deltagelse af en repræsentant for Kommissionen i den 5. internationale avocadokongres

Under henvisning til indholdet af min skriftlige forespørgsel E-1154/02 (1) af 22. april 2002 og Kommissionens svar er organisationskomiteen for den 5. internationale avocadokongres orienteret om muligheden af, at en repræsentant for Kommissionen vil deltage i denne kongres.

Efter de fire foregående kongresser, som afholdtes i USA, Mexico, Sydafrika og Israel, må afholdelsen af denne kongres på vort kontinent tillægges særlig betydning for sektoren, og den byder på en glimrende lejlighed for Kommissionen — som forvalter af den fælles landbrugspolitik — til at få direkte kendskab til resultaterne af indlæggene og deres eventuelle gennemførelse i praksis til gavn for EU-producenterne.

Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang den vil kunne acceptere indbydelsen fra organisationskomiteen for denne kongres og deltage aktivt i drøftelserne om gennemførelse af resultaterne af indlæggene og avocadoavlernes situation i og uden for EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(1. juli 2003)

Organisatorerne for den 5. internationale avocadokongres har indbudt Kommissionen til at deltage i denne kongres, men har i indbydelsen ikke givet specifikt udtryk for et ønske om aktiv deltagelse. Kommissionen undersøger i øjeblikket muligheden for passiv deltagelse under hensyntagen til arbejdsprioriteringer og de menneskelige og økonomiske ressourcer, der er til rådighed.

Hvis organisatorerne ønsker, at Kommissionen skal deltage aktivt i kongressen og gennemførelsen af resultaterne heraf, bør de henvende sig direkte til den berørte tjenestegren i Kommissionen (Generaldirektoratet for Landbrug, Direktoratet for Markederne for Vegetabilske Produkter, Kontoret for Friske og Forarbejdede Frugter og Grøntsager) for at præcisere deres ønsker og aftale nærmere, hvad der skal gøres.

(1) EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 154.
1.

Er det Kommissionen bekendt, at det smukke landskab, de monumentale landsbyer og resterne af boliger for den befolkning, som tidligere levede der, i bjergområdet Karkonosze i den sydvestlige del af den polske provins Nedreschlesien), hidtil ikke er blevet berørt af krige, industrialisering eller moderniseringer af landbruget? Dette var grunden til, at der afholdtes en international vandreudstilling her »The Jelenia góra (Hirschberg) valley of castles and gardens, our joint European heritage«, ligesom området i europæisk sammenhæng har et enestående potentiale for økoturisme, bondegårdsferie samt kultur- og sundhedsturisme.
5.

Kan Kommissionen acceptere denne forskelsbehandling i form af straf eller belønning af virksomheder i lydige stater som et hensigtsmæssigt middel til at opnå tilslutning fra så mange EU-lande til et tredjelands synspunkter som muligt eller for at sikre, at EU kun kan nå frem til en fælles holdning, hvis denne er sammenfaldende med holdningen hos en stormagt uden for EU?
1.

Kommissionen har indledt fire overtrædelsesprocedurer mod Grækenland fordi følgende retsakter ikke er blevet omsat i landets nationale lovgivning: rammedirektivet (2), forsyningspligtsdirektivet (3), tilladelsesdirektivet (4) og adgangsdirektivet (5). Den 6. oktober 2003 sendte Kommissionen fire åbningsskrivelser til Grækenland. Landet fik en frist på to måneder — dvs. indtil den 6. december 2003 — til at besvare dem. Kommissionen har for nylig modtaget et svar hvori det meddeltes at ministeriet havde udarbejdet et lovforslag efter en offentlig høring. Dette var imidlertid ikke et tilfredsstillende svar på Kommissionens åbningsskrivelser, og den besluttede derfor at iværksætte næste fase af overtrædelsesproceduren, dvs. fremsendelse af begrundede udtalelser. Kommissionen offentliggjorde oplysninger om procedureforløbet i en pressemeddelelse af den 8. oktober 2003 og i en pressemeddelelse af den 17. december 2003 (6), samt i den netop offentliggjorte 9. statusrapport (7).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/475

(2004/C 84 E/0550)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1700/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(22. maj 2003)

Om: Finansielle korrektioner

Som svar på punkt 2.57 i Revisionsrettens årsberetning for 2001 (1) udtaler Kommissionen: »Til opfølgning af proceduren for afslutning af regnskaberne for 2001 har Kommissionens tjenestegrene meddelt de portugisiske myndigheder, at de foreslår en finansiel korrektion på 2 % af Ifadaps udgifter (2,8 mio.EUR).«

Kommissionen bedes gøre udtømmende rede for, hvilke bevæggrunde den har haft til at pålægge Ifadap en finansiel korrektion på 2,8 mio. EUR.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. juli 2003)

Kommissionen anfører, at denne finansielle korrektion endnu ikke har nået endestadiet for regnskabsafslutningen, der omfatter en dialogfase, hvor medlemsstaten kan fremføre sine argumenter.

Efter Kommissionens eventuelle vedtagelse af en beslutning om finansiel korrektion vil Kommissionen underrette det ærede medlem herom.

(1) EFT C 295 af 28.11.2002, s. 58.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/498

(2004/C 78 E/0519)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3236/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(3. november 2003)

Om: Uddannelse af offentligt ansatte i de nye teknologier

Der hersker i Grækenland den overbevisning, at de offentligt ansatte ikke er fortrolige med de nye teknologier og de moderne informationssystemer.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

1. Hvilke oplysninger har Kommissionen om de offentligt ansattes brug af de nye teknologier i Grækenland? På hvilken plads befinder Grækenland sig i sammenligning med de øvrige medlemsstater målt i %, hvad angår de offentligt ansattes brug af de nye teknologier?

2. Hvad er Grækenlands udgifter pr. indbygger til indførelse af nye teknologier i den offentlige sektor? På hvilken plads befinder Grækenland sig i forhold til de andre medlemsstater?

3. Er Kommissionen tilfreds med disse oplysninger, og hvis ikke, hvordan agter den så at fremme en grundigere uddannelse af de offentligt ansatte og udviklingen af bedre computerbaserede offentlige tjenesteydelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(16. december 2003)

Selv om der er sket forbedringer i den senere tid, giver Kommissionen det ærede medlem ret i, at Grækenland bør udfolde flere bestræbelser på at fremme anvendelsen af nye teknologier og moderne informationssystemer i den offentlige sektor.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over, er der ca. 270 000 offentligt ansatte i Grækenland. Det anslås, at omkring 20 % heraf bruger pc'er. I de senere år er der gjort en stor indsats for at forbedre situationen. Der er installeret 10 000 pc'er som led i TAXIS-systemet og 2 500 i forbindelse med programmet for modernisering af toldvæsenerne. Der er for nylig installeret 3 500 pc'er i borgerservicecentrene (KEP). Et tilsvarende antal offentligt ansatte er blevet uddannet i brugen af de nye systemer.

I øvrigt yder Den Europæiske Socialfond økonomisk støtte til opgaver af denne art. Via det operationelle program for 2000-2006 vedrørende »Informationssamfundet« er der tildelt 850 mio.EUR til et af de prioriterede områder, nemlig forbedring af den offentlige sektors tjenesteydelser til borgerne ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologi (ikt). Dette program bidrager til, at antallet af offentligt ansatte, der anvender pc'er, vil stige til 70 %. Det bidrager endvidere til at forbinde hele den offentlige sektor, herunder også de lokale myndigheder, med hinanden. Et af formålene med et andet operationelt program vedrørende »Beskæftigelse og erhvervsuddannelse« er at uddanne offentligt ansatte i grundlæggende ikt-færdigheder.

Endelig deltager et betydeligt antal græske forskningsorganisationer i forskningen i eForvaltning som led i det fællesskabsstøttede forskningsprogram vedrørende informationssamfundsteknologier. Det giver den offenlige sektor i Grækenland mulighed for at være på forkant med den teknologiske udvikling inden for eForvaltning.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/693

(2004/C 78 E/0741)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0064/03

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(22. januar 2003)

Om: Europæisk støtte til at hæve færgen Le Joola ud for Senegals kyst

I september sank færgen Le Joola ud for Senegals/Gambias kyst. På skibet befandt der sig mere end tusinde afrikanere samt en række europæere og blandt disse de nederlandske statsborgere Roel og Lisette Arendshorst. Mange af de omkomnes familiemedlemmer både i Afrika, Europa og Nederlandene nærer ønske om, at ofrene bliver bjærget og begravet.

Er det korrekt, at Kommissionen allerede har tilbudt at finansiere omkostningerne til at hæve skibet med midler fra den 8. europæiske udviklingsfond?

Hvorfor har Senegals regering endnu ikke accepteret dette tilbud, og hvad afholder den senegalesiske regering fra at hæve skibet og således give ofrene en værdig begravelse i deres families kreds?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(28. februar 2003)

Kommissionen har ikke tilbudt at finansiere omkostningerne til at hæve det omtalte skib, da en sådan finansiering falder uden for de målsætninger for udviklingssamarbejdet med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS-landene), der er fastlagt i EF-traktatens artikel 177 og i Cotonou-aftalen.

Som nævnt i tidligere svar på lignende skriftlige forespørgsler (forespørgsel E-3166/02 (1) fra Emma Bonino og E-3319/02 (2) og P-0108/03 (3) fra Margrietus van den Berg) har Senegals regering ikke anmodet Kommissionen om nogen støtte til at hæve skibet.

(1) EUT C 155 E af 3.7.2003, s. 105.

(2) EUT C 268 E af 7.11.2003, s. 29.

(3) EUT C 268 E af 7.11.2003, s. 72.
1.

Kan Kommissionen, efter at den interne revisionstjeneste pr. 27. oktober 2003 har gennemgået alle kontrakter med Eurostat, redegøre for, hvordan den påtænker at afvikle de fordringer, som underleverandører i god tro har mod de virksomheder, som har fået deres kontrakter opsagt af Kommissionen som følge af Eurostat-affæren?
2.

Anerkender Kommissionen de problemer, som arbejdstidsdirektivet har skabt for sundhedssektoren? Hospitaler i Det Forenede Kongerige som f.eks. Barnet and Chase Farm General Hospital har især meldt om store problemer med at lave arbejdsplaner for sygeplejersker, som overholder direktivet. Især reglerne om natarbejde gør det vanskeligt for hospitalerne at fastlægge familievenlige arbejdstider for sygeplejersker, som ønsker at have mulighed for at bringe deres børn til og fra skole.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/470

(2004/C 84 E/0544)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1511/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(28. april 2003)

Om: Finansiel korrektion

Som svar på punkt 2.57 i Revisionsrettens årsberetning for 2001 (1) anfører Kommissionen, at »til opfølgning af proceduren for afslutning af regnskaberne for 2001 har Kommissionens tjenestegrene meddelt de portugisiske myndigheder, at de foreslår en finansiel korrektion på 2 % af Ifadaps udgifter (2,8 millioner EUR).«

Vil Kommissionen sende mig den beretning, der danner grundlag for denne beslutning?

Vil Kommissionen ligeledes sende mig den revisionsberetning om IT-sikkerheden i de portugisiske udbetalende myndigheder, som omhandles i punkt 2.59 i Revisionsrettens årsberetning, sammen med enhver anden revisionsberetning, som Kommissionen har anvendt som grundlag i denne sag.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. juni 2003)

Den finansielle korrektion, som Kommissionen har foreslået, og som vedrører det portugisiske betalings-organ Instituto Financeiro de Apoio ao Desenvolvimento da Agricultura e Pescas (Ifadap), er baseret på en analyse af den rapport, som det attesterende organ Inspecção-Geral de Finanças (IGF), har fremlagt, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 1663/95 (2), for EUGFL-regnskabsåret 2001. Den foreslåede korrektion er beregnet ved en ekstrapolering af de fejl, som IGF har påvist. Fra 16.-20. september 2002 aflagde embedsmænd fra Kommissionen kontrolbesøg hos Ifadap i Portugal for at undersøge ekstrapoleringen nærmere og foretage en generel undersøgelse af godkendelsen af Ifadap som betalingsorgan.

Proceduren vedrørende den pågældende finansielle korrektion er endnu ikke afsluttet.

Som nævnt af det ærede medlem henvises der i punkt 2.59. i Revisionsrettens årsberetning for 2001 (3) bl.a. til en række kontroller af IT-sikkerheden hos betalingsorganerne. I Portugal er det kun Nacional de Intercvençao e Garanta Agricola (INGA), der har indgået i denne række kontroller.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 vedrører aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (4). Kommissionen vil meget gerne undersøge det ærede medlems anmodning efter den procedure, som er fastsat i forordningen.

Kommissionen gør det ærede medlem opmærksom på, at som led i rammeaftalen om forbindelserne mellem Parlamentet og Kommissionen, som blev undertegnet den 5. juli 2000, kan Parlamentets formand, præsidiet, formandskonferencen samt formændene for berørte parlamentsudvalg anmode Kommissionen om at få tilsendt fortrolige oplysninger.

(1) EFT C 295 af 28.11.2002, s. 58.

(2) Kommissionens forordning (EF) nr. 1663/95 af 7. juli 1995 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 729/70 for så vidt angår proceduren for regnskabsafslutning for EUGFL, Garantisektionen, EFT L 158 af 8.7.1995.

(3) EFT C 295 af 28.11.2002.

(4) EFT L 145 af 31.5.2001.