ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1721/02

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(13. juni 2002)

Om: Kontrol med atomkraftværker

Efter den 11. september og efter selvmordsangrebene i Israel og Palæstina har efterretningstjenesterne i Europa og i De Forenede Stater ment, at atomkraftværker og atomanlæg men også de forskningscentre, som anvender nukleart materiel, så som Ispra-centret i Varese, risikerer at blive mål for angreb, og at det derfor er nødvendigt at indføre ekstraordinære kontrolforanstaltninger.

Kommissionen bedes oplyse:

1. om den har truffet foranstaltninger på fællesskabsplan til at sikre strengere kontrol med atomkraftværker og således beskytte borgernes sundhed og sikkerhed?

2. hvorledes den vurderer situationen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(1. august 2002)

Sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med atomkraftværker er medlemsstaternes eget ansvar. Der findes ingen fællesskabslovgivning på dette område.

Siden den 11. september 2001 har medlemsstaternes myndigheder yderligere styrket sikkerhedsforanstaltningerne for alle udsatte installationer, specielt atomkraftværkerne. Der er tale om en bred vifte af foranstaltninger, som kan strække sig fra ganske enkle administrative kontrolforanstaltninger til foranstaltninger af militær art. Disse forholdsregler er for en stor dels vedkommende fortrolige, og medlemsstaternes kompetente myndigheder verificerer, at de anvendes korrekt.

For så vidt angår Ispra, skal det bemærkes, at størstedelen af aktiviteterne i dette center udelukkende vedrører behandlingen af nukleart affald, og at dette center også er blevet gjort til genstand for øgede sikkerhedsforanstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1941/02

af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Athens metro

Ifølge oplysninger fra den græske regering kommer det grundlæggende arbejde i forbindelse med byggeriet af Athens metro til at koste ca. 540 mia. drakmer (430 mia. i stedet for de oprindeligt anslåede omkostninger (180 mia.) i kontrakten fra 1988, idet der er korrigeret for inflation og de mange kurssvingninger, hvortil kommer udgifter til sikkerhedsmæssige og æstetiske forbedringer på 110 mia.

drakmer). Sammen med udgifter til administration, undersøgelser i forbindelse med udvidelser, ekspropriation og alt andet arbejde kommer beløbet op på 705 mia. drakmer, og hvis dertil lægges renter af lån og moms, kommer de samlede omkostninger op på 952,7 mia. drakmer.

Kommissionen bedes besvare følgende:

- Kan Kommissionen bekræfte disse oplysninger? Hvis ikke, hvad er Kommissionens egne oplysninger?

- Er Kommissionen klar over, om der er konstateret overtrædelser, mangel på gennemsigtighed, fejl eller forsømmelser i forbindelse med byggeriet af Athens metro?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(29. juli 2002)

Ifølge de oplysninger, der er modtaget fra de græske myndigheder, andrager de samlede omkostninger i forbindelse med basisprojektet for Athens undergrundsbane 2 066 mio. EUR uden medregning af MOMS og renter. Dette beløb dækker de to metrolinjer, Sepolia-Dafni og National Defense-Monastiraki, og omfatter 19 stationer, Sepolia-depotet, det rullende materiel, sideløbende og supplerende arbejder, eksproprieringer samt forvaltningsomkostninger i forbindelse med projektet ved selskabet Attiko Metro.

Den Europæiske Fond for Regionaludviklings bidrag til finansiering af dette basisprojekt beløb sig til 200 mio. EUR inden for fællesskabsstøtterammen for 1989-1993 for Grækenland. Der er blevet afsat yderligere 733 mio. EUR inden for støtterammen for 1994-1999 og 750 mio. inden for støtterammen for 2000-2006 til projektet.

Som for enhver anden betalingsanmodning, der forelægges for Kommissionen af medlemsstaterne i forbindelse med foranstaltninger, som samfinansieres via strukturfondene, skal betalingsanmodninger i forbindelse med Athens metro-projekt indbefatte alle udgifter, der er påløbet i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen og den nationale lovgivning. Sigtet med den kontrol, der foretages af de nationale myndigheder og Fællesskabets myndigheder, er at sikre overholdelsen af dette princip. I tilfælde af uregelmæssigheder foretages der finansielle korrektioner som fastsat i forordningerne om strukturfondene. Der har ikke fundet sådanne korrektioner sted i relation til Athens metro.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1024/02

af Claude Moraes (PSE) til Rådet

(5. april 2002)

Om: Fri bevægelighed for personer og ydelser ved dødsfald i EU

En kvindelig vælger, der er bosat i forespørgerens valgkreds, og hvis søn britisk statsborger døde i Nederlandene, hvor han boede og arbejdede, har fået formelt afslag på sin anmodning til de offentlige instanser om økonomisk hjælp til begravelsesudgifterne, efter at hendes søn lig var blevet bragt til Det Forenede Kongerige, hvor hun havde arrangeret begravelsen. Skønt hun modtager indkomststøtte, blev der givet afslag med den officielle begrundelse, at afdøde ikke var bosat i Det Forenede Kongerige på dødstidspunktet.

Vil Rådet medgive, at dette udgør en alvorlig skævhed med hensyn til de værdier og arbejdsvilkår, som er påkrævet i en Europæisk Union med fri bevægelighed for personer?

Vil Rådet overveje ændring af forordning 1408/71(1) for at hindre gentagelse af en sådan situation? Borgere, som er ude af stand til at afholde omkostningerne ved en begravelse, kan ikke stå med en sådan økonomisk byrde, der er en direkte følge af reglerne i Den Europæiske Union.

Findes der i øjeblikket nogen kompensationsmulighed, som Europa kan tilbyde personer berørt af denne mangel?

(1) EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.

Svar

(30. september 2002)

Det ærede parlamentsmedlem henvises til det svar, som Rådet allerede har givet på forespørgsel E-0209/02 og E-0343/02 fra henholdsvis Ulpu Iivari og Eija-Riitta Korhola.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0336/02

af Roger Helmer (PPE-DE) og Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(12. februar 2002)

Om: Møntningsgevinst

Hvor kan vi finde en kopi af den formel, som ECB påtænker at anvende til at give staterne i euroområdet møntningsgevinst?

Har ECB (eller Kommissionen) foretaget en vurdering af vinderne og taberne med hensyn til møntningsgevinster? I bekræftende fald vil vi gerne udbede os en kopi af denne vurdering.

Har ECB (eller Kommissionen) et skøn over de omkostninger eller fordele, som møntningsgevinster vil få for Det Forenede Kongerige, hvis landet tilslutter sig euroen? Vi vil også her anmode om at se disse skøn.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(18. april 2002)

1. Den Europæiske Centralbanks (ECB) afgørelse 2001/914/EF af 6. december 2001 om fordelingen af de deltagende medlemsstaters nationale centralbankers monetære indtægter fra regnskabsåret 2002 er blevet offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(1).

2. Kommissionen er ikke bekendt med, om ECB har foretaget en vurdering af vinderne og taberne med hensyn til møntningsgevinster.

Kommissionen har ikke foretaget et overslag over virkningen af Styrelsesrådets afgørelse af 9. december om tildeling af møntningsgevinster mellem medlemsstaterne.

3. Kommissionen ved ikke, om EIB har foretaget nogen vurdering af de omkostninger eller fordele, som møntningsgevinster vil få for Det Forenede Kongerige, hvis landet tilslutter sig euroen.

Kommissionen respekterer holdningen i de medlemsstater, der endnu ikke har tilsluttet sig euroen, og betragter det ikke som passende at foretage eller at offentliggøre undersøgelser af, hvad der ville være sket, hvis disse medlemsstater også var gået over til euroen.

(1) EFT L 337 af 20.12.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2197/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(19. juli 2002)

Om: GSM-blokeringssystemer

Stadig flere mennesker føler sig generet af forstyrrende GSM-ringeri. Samtidig med opblomstringen af GSM-samtaler dukker stadig flere GSM-blokeringssystemer op. Disse apparater gør alle GSM-samtaler umulige. Således ønsker mange biografer, restauranter, hospitaler og skoler at installere sådanne blokeringssystemer. I Belgien er sådanne systemer endnu forbudt, mens de f.eks. er tilladt i Frankrig.

Agter Kommissionen at udarbejde et europæisk direktiv, der tager fat på problemet med GSM-blokeringssystemer på europæisk plan og fastlægger bestemmelser herfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(3. september 2002)

Anvendelse af udstyr, som forhindrer modtagelse og udsendelse af GSM-signaler er i øjeblikket forbudt i alle medlemsstater. Det franske parlament har vedtaget en lov, som vil give mulighed for at tillade anvendelse af den slags udstyr i koncerthaller, teatre osv., i overensstemmelse med gennemførelsesforanstaltninger, som skal vedtages af den nationale regeludstedende myndighed.

Kommissionen er i færd med at undersøge problemstillingen, da anvendelsen af blokeringssystemer giver anledning til en række spørgsmål, navnlig vedrørende tjenesters fri bevægelighed, beskyttelse mod interferens på frekvenser der allokeret og tildelt til GSM-kommunikation og overensstemmelse med direktivet om radio- og teleterminaludstyr(1).

(1) Europa-parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse, EFT L 91 af 7.4.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2281/02

af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen

(24. juli 2002)

Om: Spærring af registrering hos Bayerns sammenslutning af sygekasselæger (Kassenärztliche Vereinigung Bayerns KVB) i München-området græske psykoterapeuter

1. I München-området har Bayerns sammenslutning af sygekasselæger indført en spærring af registrering af nye læger. Er denne spærring af registrering lovlig?

2. Hindres en græsk psykoterapeut, som ønsker at behandle sygekassepatienter i dette område for at imødekomme et øget behov for græsktalende læger, dermed i sin etableringsfrihed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(4. september 2002)

Kommissionen er bekendt med de begrænsninger, der gælder for etableringen for og særlig tilladelsen af fagfolk fra medicinske erhverv i visse lande. Disse begrænsninger er undertiden begrundet i hensynet til den offentlige sundhed og sygekassernes finansielle balance.

Kommissionen ligger imidlertid ikke i den konkrete sag inde med tilstrækkelige oplysninger til at kunne vurdere den pågældende ordning. Den vil anmode de tyske myndigheder om nærmere oplysninger og holder det ærede medlem underrettet om sagens videre gang.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2124/02

af Ian Hudghton (Verts/ALE) til Kommissionen

(17. juli 2002)

Om: Fremtiden for fiskeriafhængige samfund

EF-Domstolen har klart styrket princippet om relativ stabilitet baseret på den oprindelige ordlyd af Rådets forordning (EØF) nr. 170/83(1) som et princip, der skal sikre hver medlemsstat en andel af Fællesskabets TACs (samlede tilladte fangstmængder), som hovedsagelig fastlægges på grundlag af de fangster, som traditionelt fiskeri og de lokale indbyggere, der er afhængige af fiskeri, og dertil knyttede industrier i den pågældende medlemsstat nød godt af, inden kvotesystemet blev indført (se f.eks. sag C-4/96).

En tilpasning af princippet om relativ stabilitet, således som foreslået af Kommissionen i dens forslag til en reform af den fælles fiskeripolitik, til et princip, i henhold til hvilket tildelingerne skal være baseret på en gennemsnitlig andel af fangsterne i de foregående 5 eller 10 år og til slut fjernelse af princippet om relativ stabilitet, ville stride mod selve kernen i princippet og grunden til, at det blev indført og vedvarende er blevet fastholdt. En tilpasning og/eller fjernelse af princippet ville bringe fremtiden for fiskeriafhængige samfund, som er afhængige af, at deres historiske fiskerettigheder bliver beskyttet, i fare. Vil Kommissionen derfor give en klar redegørelse for, hvorledes den vil påtage sig ansvaret for at ødelægge skrøbelige samfund, hvor der ofte ikke er nogen alternativ beskæftigelse, og dermed underminere eller fjerne noget, som er et fast etableret grundlæggende fællesskabsprincip?

(1) EFT L 24 af 27.1.1983, s. 1.

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-2123/02 og E-2124/02

(5. august 2002)

Som det ærede medlem rigtigt hævder, er princippet om relativ stabilitet omhandlet i fællesskabslovgivningen. Denne lovgivning specificerer imidlertid ikke tilstrækkeligt klart, hvorledes princippet om relativ stabilitet virker i praksis. Kommissionen foreslår nu, at dette sker ved hjælp af en rådsforordning i samråd med Parlamentet. Kommissionen er overbevist om, at dette vil øge retssikkerheden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0949/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(9. april 2002)

Om: Grækenlands manglende overholdelse af Fællesskabets retsakter om beskatning

Kan Kommissionen oplyse, hvor ofte Grækenland øjensynlig har misligholdt Fællesskabets retsakter om beskatning, samt hvilke spørgsmål disse misligholdelser vedrører?

I hvor mange og i hvilke tilfælde vil Kommissionen i givet fald indbringe Grækenland for De Europæiske Fællesskabers Domstol?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(22. maj 2002)

Kommissionen henviser det ærede medlem til den attende årsberetning om kontrollen med gennemførelsen af EU-retten(1), der giver en redegørelse for Kommissionens indsats i 2000 for at kontrollere gennemførelsen af EU-retten. Rapporten følger udviklingen generelt og sektor for sektor for de overtrædelsesprocedurer, som er indledt af og forvaltes af Kommissionen.

Rapporten er blevet sendt til Europa-Parlamentet (PE/2001/1303).

Den nittende årsberetning vil blive vedtaget i 2002 og derefter sendt til Europa-Parlamentet.

(1) KOM(2001) 309 endelig udg., bind I.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1298/02

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(7. maj 2002)

Om: Nedslag i Det Forenede Kongeriges budgetbidrag

Beregningsmetoden vedrørende Det forenede Kongeriges budgetbidrag er blevet ændret med henblik på at neutralisere landets nettooverskud (hjemfaldsvirkninger) som følge af forhøjelse af den procentdel af egen indtægter, som medlemsstaterne traditionelt beholder.

Hvornår og på hvilken måde er denne ændring blevet gennemført?

Hvor stor var Det Forenede Kongeriges samlede bidrag til Fællesskabets budget i hvert af de sidste fem år både før og efter det årlige nedslag?

Hvorledes vil EU's udvidelse påvirke Det Forenede Kongeriges nedslag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(6. juni 2002)

Justeringen af Det Forenede Kongeriges nedslag på grundlag af ekstragevinster i forbindelse med de traditionelle egne indtægter indførtes med artikel 4, stk. 1, litra e), i Rådets afgørelse (2000/597/EF, Euratom) af 29. september 2000 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter(1). Denne justering finder anvendelse med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2001, idet den procentdel af de traditionelle egne indtægter, som tilbageholdes af medlemsstaterne, blev forhøjet med virkning fra denne dato. Dette aftaltes af medlemsstaterne på Det Europæiske Råds møde i Berlin i marts 1999 og fremgår af punkt 72 i formandskabets konklusioner.

Det Forenede Kongeriges samlede bidrag til Fællesskabets budget i de sidste fem år har været som følger:

>TABELPOSITION>

Størrelsen af Det Forenede Kongeriges nedslag er direkte proportional med de fordelte udgifter (= Fællesskabets udgifter fordelt på de enkelte medlemsstater). Eftersom disse fordelte udgifter vil stige efter udvidelsen på grund af udgifterne i de nye medlemsstater, vil nedslaget til Det Forenede Kongerige blive større(2). Som følge heraf vil Det Forenede Kongeriges andel af udgifterne til udvidelsen være mindre end landets normale andel(3).

(1) EFT L 253 af 7.10.2000.

(2) Bestemmelserne i artikel 4, stk. 1, litra f), i afgørelsen om egne indtægter, som er baseret på punkt 72 i formandskabets konklusioner fra topmødet i Berlin, vil i nogen grad begrænse stigningen i nedslaget. Af nævnte artikel fremgår det, at de samlede fordelte udgifter på tidspunktet for udvidelsen vil blive reduceret med et beløb svarende til de årlige førtiltrædelsesudgifter i de tiltrædende lande.

(3) Eftersom udgifterne til udvidelsen i det store og hele vil blive finansieret ved hjælp af en forhøjelse af de indtægter, der beregnes på basis af bruttonationalindkomsten (BNP), ville en normal finansieringsandel svare til Det Forenede Kongeriges andel af EU's BNP.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2297/02

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(25. juli 2002)

Om: Ændring af hvidbogen om transport 2004

Hvilke muligheder er der for, at Teruel provinsen i forbindelse med den ændring af hvidbogen om den europæiske transportpolitik, som Kommissionen har bebudet for 2004, kan komme til at indgå i planen for den spanske højhastighedsforbindelses forløb på strækningen AVE Madrid-Cuenca-Valencia for at hindre, at denne provins isoleres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(22. august 2002)

Kommissionen har meddelt, at den i løbet af 2004 agter at fremsætte forslag til revision af Rådets beslutning nr. 1692/96/EF(1) om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet. Således som det er anført i hvidbogen, er sigtet med denne revision at koncentrere Fællesskabets indsats om et begrænset antal prioriterede projekter langs hovedakserne, at integrere kandidatlandenes net i det transeuropæiske net samt ligeledes at medtage søtransportveje. Da de transeuropæiske net er et kompetenceområde, der deles med medlemsstaterne, vil Kommissionen arbejde nært sammen med de nationale administrationer ved forberedelsen af revisionsforslaget.

Kommissionen skal endvidere henlede det ærede medlems opmærksomhed på forslaget til midtvejsrevision af retningslinjerne(2), som er til behandling i Rådet. I dette forslag medtages på kortene i bilag I til beslutningen jernbaneforbindelsen Huesca-Saragoza-Teruel som højhastighedsforbindelse. Dette projekt vil bidrage til åbningen af Teruel-provinsen og har allerede været genstand for en positiv udtalelse fra Europa-Parlamentet.

(1) EFT L 228 af 9.9.1996.

(2) EFT C 362 E af 18.12.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0337/02

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(12. februar 2002)

Om: Budget for og udgifter til konventet om Europas fremtid

Kan Kommissionen i lyset af de nyligt offentliggjorte oplysninger om de forventede store udgifter til onventet om Europas fremtid bekræfte, hvad budgettet for dette konvent bliver? Kan Kommissionen desuden fremlægge detaljerede oplysninger om budgetbevillingernes fordeling, herunder især om, hvor meget der tildeles til oversættelsestjenester, publikationer, formandens og medlemmerne af konventets udgifter og aflønning af konventets formand?

Hvor i Den Europæiske Unions budget vil disse penge blive opført?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyerpå skriftlige forespørgsler E-0139/02, E-0337/02 og E-419/02

(15. maj 2002)

Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedtog den 28. februar 2002 en interinstitutionel aftale om deres respektive bidrag til finansieringen af Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid. Aftalen bygger på et anslået budget for konventet på 4 mio. EUR for det første budgetår, dvs. fra marts til december 2002.

Dette beløb vil blive overført fra EU's almindelige budget til en særlig fond uden for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget med følgende fordeling:

- 1 mio. EUR fra sektion I (Parlamentet),

- 0,4 mio. EUR fra sektion II (Rådet) og

- 2,6 mio. EUR fra sektion III (Kommissionen) del A.

Disse beløb udgør 0,1 % af den enkelte institutions driftsudgifter eksklusive pensioner.

Den 28. februar 2002 vedtog budgetmyndigheden et ændringsbudget med de nødvendige budgetposter og den nødvendige overførsel af bevillinger til virkeliggørelse af disse bidrag.

I henhold til de regler, som de tre institutioner har fastlagt, skal konventets budget vedtages på forslag af konventets generalsekretær, og efter at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen har godkendt det.

Konventets budget omfatter i princippet ikke rejse- og opholdsudgifter for konventets medlemmer (med undtagelse af dets præsidium), idet disse dækkes af Parlamentet, medlemsstaterne og de kandidatlande, som medlemmerne kommer fra, løn til medlemmerne af konventets sekretariat, når disse er udsendt af EU-institutionerne, og visse udgifter til infrastruktur (herunder tolkning, oversættelse, bygninger og personale), som dækkes af de tre institutioner, der er værter for konventets møder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2170/02

af Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Tidsplan for fastlæggelse af definitionen på affald

I svaret på skriftlig forespørgsel E-0885/02(1) anfører kommissionsmedlem Margot Wallström, at der i EU's sjette miljøhandlingsprogram er indeholdt en opfordring til at fastlægge den lovgivningsmæssige sondring mellem affald og ikke-affald, og at Kommissionen inden for rammerne af dette program vil undersøge, hvordan det bedst kan ske.

Definitionen af affald bør fastlægges snarest muligt, for at virksomheder, der under produktionsprocessen frembringer biprodukter, ikke skal vedblive med at lide under den nuværende økonomisk uhensigtsmæssige situation. Bl.a. Unice (Union of Industrial and Employers' Confederations of Europa) er opmærksom på problemet og er fremkommet med initiativer desangående.

Hvornår vil Kommissionen træffe foranstaltninger med henblik på at fastlægge definitionen på affald?

(1) EFT C 229 E af 26.9.2002, s. 155.

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-2170/02 og E-2195/02

(5. september 2002)

Parlamentets og Rådets afgørelse om det sjette miljøhandlingsprogram (MHP), som blev vedtaget af Rådet den 11. juni 2002(1), opstiller som et af sine prioriterede indsatsområder for bæredygtig udnyttelse af naturressourcerne og affaldshåndtering en klarlæggelse af forskellen på affald og ikke-affald(2).

Definitionen på affald findes i artikel 1, litra a) i den ændrede udgave af Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald(3) og er et grundelement i Fællesskabets lovgivning om affaldsforvaltning. Kommissionen vil i forbindelse med det sjette MHP tage skridt til i programmets tidlige faser på ny at vurdere, hvordan der bedst kan foretages en klarlæggelse af forskellen. Det skal ske sådan, at det bliver taget i betragtning, hvordan der, hvis det viser sig nødvendigt og hensigtsmæssigt, kan bygges på parametre, som allerede findes både i Fællesskabets lovgivning om Domstolens retspraksis i forbindelse med definitionen.

Beslutningen om at pålægge en affaldsafgift hører udelukkende under de enkelte medlemsstaters kompetence. Medlemsstaterne er ikke ifølge Fællesskabets lovgivning forpligtet til at pålægge nogen affaldsafgift. Det er derfor de enkelte medlemsstater, og ikke Fællesskabet, der alt efter tilfældet skal behandle de spørgsmål om dobbeltbeskatning, som det ærede medlem har rejst.

(1) 2435. Rådsmøde Fiskeri Luxembourg, 11. juni 2002 (C/02/172).

(2) Se artikel 8, stk. 2, nr. IV i den vedtagne afgørelse.

(3) EFT L 194 af 25.7.1975.