SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2214/96 af Luciano Vecchi (PSE) og Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Pilotfase af europaeisk frivillig tjeneste

Kan Kommissionen paa baggrund af den naertforestaaende igangsaettelse af pilotfasen af europaeisk frivillig tjeneste oplyse, hvilke oekonomiske kriterier og hvilke finansielle rammer der vil blive fastsat for hvert enkelt projekt og for hver enkelt programdeltager?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-2209/96, E-2210/96, E-2211/96, E-2212/96, E-2213/96, E-2214/96 og E-2215/96 (7. oktober 1996)

Kommissionen deler den opfattelse, at forsoegsordningen vedroerende den europaeiske volontoertjeneste for unge er af afgoerende betydning og boer forloebe saa problemfrit og udbytterigt som muligt. Forsoegsordningen giver god lejlighed til at eksperimentere og udvikle nye rammer for de aktiviteter, de unge kan deltage i som led i den tvaernationale volontoerordning. Der vil saaledes kunne skabes et solidt grundlag for indfoerelsen af et fleraarigt program for europaeiske volontoertjenester.

Kommissionen har besluttet, at gennemfoerelsen af forsoegsordningen skal forloebe saa decentralt som muligt, fordi det er paa denne maade, at den europaeiske volontoertjeneste lettest vil kunne daekke de forskellige involveredes behov. Med involverede taenkes der paa de unge volontoerer selv, tilrettelaeggerne af de projekter, de skal deltage i, de forskellige partnere paa lokalt plan, ikke-statslige interesseorganisationer osv. Den decentraliserede gennemfoerelse forudsaetter et taet samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne, navnlig de instanser i medlemsstaterne, som er blevet udpeget til at bistaa ved gennemfoerelsen af projekterne i forsoegsordningen. Til stoette for de nationale instanser og til varetagelse af koordineringen af deres arbejde har Kommissionen paa grundlag af et offentligt udbud sammensat en stoettegruppe, som permanent er til de nationale instansers disposition. Denne gruppe vil faa ansvaret for at indsamle og formidle oplysninger om projekter, hjaelpe til med at finde egnede partnere, yde andre former for bistand, foere tilsyn med og evaluere projekter samt udvikle effektive informations- og kommunikationssystemer.

Kommissionen er enig med de aerede medlemmer i, at en forudsaetning for, at den europaeiske volontoertjeneste kan blive en succes, er, at ordningen nyder generel anerkendelse. Det er Kommissionens haab, at denne forsoegsordning vil kunne bidrage til at oege bevidstheden om volontoertjenestens uddannelsesmaessige vaerdi, isaer set i tvaernational sammenhaeng. I praksis godkendes projekterne baade af de nationale instanser og af Kommissionen, for at man kan vaere sikker paa, at de opfylder alle de krav, der stilles til aktiviteterne, herunder krav om stoette til volontoererne. Naar volontoertjenesten er afsluttet, modtager alle de unge volontoerer et bevis med en naermere beskrivelse af de aktiviteter, de paagaeldende har deltaget i under tjenesten. Beviset udstedes paa grundlag af rapporter fra volontoeren selv og fra projektlederen.

Af Kommissionens arbejdsdokument »Retningslinjer vedroerende en europaeisk volontoertjenesteordning for unge« ((SEC(95)2268. )) fremgaar det med tydelighed, at forsoegsordningen er aaben for unge mellem 18 og 25 aar. Kommissionen erkender, at de saerlige krav, der i nogle tilfaelde stilles til volontoererne i tredjelande, goer det rimeligt at acceptere en hoejere aldersgraense. Forsoegsordningen skal dog i det store og hele ses som et ungdomspolitisk tiltag, der giver de unge mulighed for at tilegne sig viden og erfaringer paa en anden maade, end det ellers er tilfaeldet paa de mere formelle uddannelser og erhvervsuddannelser. Kommissionen mener, at unge mennesker kan have stort udbytte af en saadan oplevelse i loebet af de foerste aar af deres voksne liv, og anser det derfor ikke for rimeligt at haeve aldersgraensen ud over de 25 aar, i det mindste ikke i ordningens nuvaerende fase.

En passende forberedelse og uddannelse af de unge volontoerer og i givet fald af projekternes tilsynsfoerende er af afgoerende betydning, for at alle parter faar det stoerst mulige udbytte af volontoertjenesteordningen. Saa vidt muligt vil der blive koblet et uddannelsesprogram for volontoerer paa de enkelte projekter, og de vil blive tilbudt kurser i fremmedsprog og mellemfolkelig forstaaelse. Kommissionen finder ikke, at det paa nuvaerende tidspunkt vil vaere hensigtsmaessigt at indfoere faelles standarder for alle projekter, som foreslaaet af de aerede medlemmer. Det er intet til hinder for, at det paedagogiske sigte kan bevares som centralt element i volontoertjenesten, samtidig med at de rigt varierede nationale traditioner og saedvaner paa omraadet respekteres. Kommissionen og de nationale instanser er saerdeles opmaerksomme paa dette aspekt i forbindelse med udvaelgelsen af europaeiske volontoerprojekter til forsoegsordningen. Der vil blive afsat midler til relevante uddannelsestiltag, og der foreligger allerede en raekke initiativer, som tager sigte paa at udvikle en sammenhaengende og effektiv metode til uddannelse af volontoerer.

EU-stoetten til projekter, der er blevet udvalgt til gennemfoerelse under forsoegsordningen, kan normalt ikke overstige 50% af det samlede budget. I tilfaelde, hvor der er behov for yderligere midler for at give mindrebemidlede unge mulighed for at deltage, vil et tilskud paa mere end 50% eventuelt kunne komme paa tale. EU-stoetten ydes primaert til afholdelse af volontoerernes udgifter til transport, forsikring, ophold, uddannelse og vejledning.

De aerede medlemmer og Parlamentets Generalsekretariat vil blive tilsendt et arbejdsdokument med yderligere oplysninger om, hvordan Kommissionen har planlagt at gennemfoere forsoegsordningen vedroerende den europaeiske volontoertjeneste for unge.