ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2263/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Europaeisk samarbejde i Brasilien

Kommissionen anmodes om at fremsaette oplysninger vedroerende de samarbejdsprojekter, som under Kommissionens ledelse i den seneste tid er blevet gennemfoert gennem NGO'er eller i forbindelse med strukturfondene og EUF, eller som er under gennemfoerelse eller vil blive udarbejdet i Brasilien.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (22. juli 1997)

Flere aktioner, der finansieres af Kommissionen som led i samarbejdet med Brasilien, gennemfoeres af ikke-statslige organisationer (NGO'er), dels europaeiske, dels brasilianske. De opererer hovedsagelig paa det sociale omraade og tillige miljoeomraadet.

Det skal desuden bemaerkes, at der ikke forekommer finansiering via strukturfondene eller den europaeiske socialfond.

Der sondres mellem tre kategorier af aktioner, til hvis gennemfoerelse man forlader sig paa NGO'er:

- aktioner af hovedsagelig social karakter (projekter i landdistrikter, stoette til landbrugsskoler, stoette til ungdomsorganisationer eller til fordel for kvinder, sundhedsprojekter), der udvaelges efter egen fortjeneste

- programmerne for gadeboern og ugunstigt stillede befolkningsgrupper, som bestaar af projekter, der gennemfoeres af NGO'er. Det foerste af disse to programmer, der foregaar i fire byer (Rio, Recife, Salvador og Belo Horizonte), loeber over tre aar og er under gennemfoerelse. Det andet retter sig mod ugunstigt stillede befolkningsgrupper i Rio og São Paulo, og skal ogsaa vare tre aar; det er i oejeblikket under sammenstykning

- endelig paa miljoeomraadet deltager en raekke NGO'er i aktioner, som gennemfoeres enten paa basis af specifikke projekter eller som led i pilotprogrammet for Amazonlandet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1502/97 af Pervenche Berès (PSE) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Sprog anvendt ved udbud som led i faellesskabsprogrammer

Indkaldelse af bud som led i faellesskabsprogrammer er stadig oftere affattet paa engelsk, moederne, hvor disse programmer forelaegges, afholdes paa engelsk, til tider med begraenset oversaettelse, og kontrakten eller de oplysninger vedroerende disse videnskabelige programmer eller forskningsprogrammer, som er tilgaengelige paa Cordis- eller ISPO-serverne, er paa engelsk.

Er denne situation forenelig med Kommissionens engagement til fordel for et flersproget informationssamfund?

Hvordan har Kommissionen til hensigt at opfylde behovet for information om forskningsprogrammerne paa alle Unionens sprog?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (30. juni 1997)

Indkaldelse af bud bliver offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende paa alle officielle faellesskabssprog. Hvilke sprog der anvendes paa moederne afhaenger af deltagernes behov.

Som Kommissionen allerede har haft lejlighed til at praecisere (se svaret paa skriftlig forespoergsel nr. 3066/96 fra U. Bossi) ((EFT C 105 af 3.4.1997. )), gaar dens politik ud paa, at teksterne skal foreligge paa alle faellesskabssprog i forbindelse med ivaerksaettelsen af forsknings- og udviklingsprogrammerne paa det teknologiske omraade. Af praktiske og materielle aarsager er det imidlertid ikke altid muligt at fremstille og offentliggoere de forskellige sproglige udgaver samtidig. Derfor kan det ikke udelukkes, at visse sproglige udgaver kan vaere forsinkede.

Kommissionen har ivaerksat flere initiativer for at overvinde de sproglige barrierer. Her kan bl. a. naevnes »Det flersprogede informationssamfundsprogram« samt en oeget oversaettelses- og tolkningsindsats for at foelge med behovet og integrere avancerede teknologiske og sproglige redskaber.

Det oegede behov for kommunikation paa stadig flere omraader og paa stadig flere sprog er en udfordring for Kommissionen, som kun har begraensede menneskelige og budgetmaessige ressourcer til raadighed. Den er imidlertid besluttet paa at yde en sammenhaengende og vedvarende indkasts for at forbedre situationen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1668/97 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Emissioner af flygtige organiske forbindelser fra skibe

Finder Kommissionen det paakraevet at udarbejde et forslag til raadsdirektiv til begraensning af emissioner af flygtige organiske forbindelser fra skibe, der laster, losser, ballaster og udlufter i europaeiske havne? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. juni 1997)

Det fremgaar af syvende betragtning i direktiv 94/63/EF om forebyggelse af emissioner af flygtige organiske forbindelser (VOC) ved benzinoplagring og benzindistribution fra terminaler til servicestationer ((EFT L 365 af 31.12.1994. )), at:

- der i Den Internationale Soefartsorganisations regi maa fastsaettes standarder for dampkontrol- og -genvindingssystemer, der skal gaelde for saavel paafyldningsanlaeg som fartoejer,

- Faellesskabet derfor maa bestraebe sig paa at sikre, at de noedvendige bestemmelser indfoejes i MARPOL-konventionen under den igangvaerende revision af MARPOL (den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe).

Der arbejdes for oejeblikket paa at afpudse det nye bilag VI til MARPOL 73/78, der vedroerer begraensninger af luftforurenende stoffer (nitrogenoxider (Nox), svovldioxid (SO2) og VOC) hidroerende fra skibe. Det foreslaaede bilag vil blive forelagt til godkendelse paa en konference i september 1997. Naar et tilstraekkeligt antal stater har ratificeret bilaget, vil disse bestemmelser traede i kraft.

Paa baggrund af den endelige vedtagelse af aendringen af MARPOL-konventionen vil Kommissionen tage stilling til, om det er hensigtsmaessigt at foreslaa en aendring til direktiv 94/63/EF, i overensstemmelse med direktivets artikel 9, herunder en udvidelse af direktivets anvendelsesomraade til ogsaa at omfatte dampkontrol- og -genindvindingssystemer for paafyldningsanlaeg og fartoejer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2100/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (19. juni 1997)

Om: Forlaengelse med fem aar af tolden paa 39,2% paa importerede tasker af svinelaeder fra Kina

Branchen for laedervarer og rejsetasker, som er en af de traditionelle industribrancher i Graekenland, befinder sig i en alvorlig krise, som har medfoert saavel nedgang i beskaeftigelsen som fald i antallet af virksomheder (i perioden 1992-1996 maatte ca. 25% af virksomhederne lukke) paa grund af importen fra tredjelande, herunder isaer lande med lave loenomkostninger.

Som en foreloebig foranstaltning til imoedegaaelse af problemet indfoerte EU for seks maaneder (fra den 1. februar til den 31. juli 1997) en told paa 39,2% paa tasker af svinelaeder fra Kina. Eftersom de problemer, laedervarebranchen staar over for som foelge af importen fra Kina, er yderst alvorlige, bedes Kommissionen besvare foelgende: Agter Kommissionen at udvide den oprindelige seks maaneders periode for tolden paa 39,2% paa de importerede tasker af svinelaeder fra Kina til fem aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (16. juli 1997)

Kommissionen indfoerte en midlertidig antidumpingtold paa importen af haandtasker med oprindelse i Kina for en periode paa seks maaneder ved forordning (EF) nr. 209/97 ((EFT L 33 af 4.2.1997, s. 11. )), som offentliggjordes i De Europaeiske Faellesskabers Tidende den 4. februar 1997.

I samme forordning forpligtede Kommissionen sig til at foretage en naermere undersoegelse af visse aspekter af Faellesskabets interesser i proceduren, som ikke var blevet fuldstaendig paavist tidligere. Kommissionen opfordrede derfor alle interesserede parter til at indsende dokumentation for en raekke relevante spoergsmaal. Der blev afholdt hoeringer for at give alle interesserede parter lejlighed til at fremsaette bemaerkninger til stoette for deres holdninger.

Kommissionen konkluderede paa grundlag af undersoegelsen af oplysningerne, at der burde traeffes antidumpingforanstaltninger med hensyn til importen af laederhaandtasker, da alle kravene i grundforordningen vedroerende antidumping var overholdt. I forbindelse med haandtasker af plastik og tekstiler fremgik det imidlertid af undersoegelsen af beviserne, at der er tvingende grunde til, at der ikke boer traeffes foranstaltninger paa grund af Faellesskabets interesser. Det blev nemlig fastslaaet, at EF-producenterne sandsynligvis ikke vil drage fordel af, at der indfoeres antidumpingforanstaltninger, da det er blevet bevist, at importoererne vil faa deres forsyninger fra andre tredjelande. Samtidig vil de negative virkninger for importoerer, distributoerer og forhandlere vaere betydelige paa et marked, hvor over 80% af forbruget i Faellesskabet daekkes af varer, som importeres fra Kina.

Den 2. juli 1997 foreslog Kommissionen derfor Raadet, at der burde indfoeres endelige antidumpingforanstaltninger paa importen af laederhaandtasker, og at proceduren burde afsluttes for plastik- og tekstilhaandtasker, uden at der indfoeres endelige foranstaltninger. Raadet skal traeffe en endelig afgoerelse inden den 4. august 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1303/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: OEdelaeggelse af et fartoej tilhoerende virksomheden ACTAPESCAS i Guinea-Bissau

Natten mellem den 5. og 6. oktober 1996 bevirkede et uvejr, at frysetrawleren »Curaca«, der tilhoerer virksomheden ACTAPESCAS, kraengede over, og en del af trawleren sank. Virksomheden soegte at faa skadeserstatning fra forsikringsselskabet, men aabenbart uden held.

Har Kommissionen kendskab til dette problem, der er blevet omtalt i den portugisiske presse? Hvilke muligheder har EF-myndighederne for at intervenere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (27. maj 1997)

Frysetrawleren »Curoca«, der kaentrede natten mellem den 5. og 6. oktober 1996 i Guinea-Bissau, blev overfoert til dette land som led i et projekt med et blandet selskab, jf. artikel 21b i Raadets forordning (EOEF) nr. 4028/86 af 18. december 1986 om faellesskabsforanstaltninger til forbedring og tilpasning af fiskeri- og akvakulturstrukturerne ((EFT L 376 af 31.12.1986. )).

Kommissionen blev informeret om kaentringen i forbindelse med indgivelsen af ansoegningen om udbetaling af restbeloebet for projektet, som for oejeblikket er under behandling.

Konflikten mellem rederen og hans forsikringsselskab henhoerer imidlertid ikke under Kommissionens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1792/97 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Havforskning og skofordeling

1. Er det Kommissionen bekendt, at antallet af ilandskyllede sko er blevet maalt i en nylig undersoegelse udfoert af biologen Leopold fra den nederlandske skov- og naturstyrelse?

2. Er Kommissionen ligeledes bekendt med resultatet af denne undersoegelse, som viste, at der i loebet af en enkelt vinter var skyllet 68 venstre- og 39 hoejresko i land paa den nederlandske oe Texel samt 63 venstre- og 93 hoejresko paa de skotske Shetlandsoeer?

3. Finder Kommissionen, at dette er en retfaerdig fordeling?

4. Er Kommissionen villig til under den aarlige tildeling af fiskekvoter ogsaa at soerge for en ligelig fordeling af sko efter par og medlemsstater?

5. Er Kommissionen villig til, eventuelt som led i Interreg-programmet, at tilrettelaegge en udveksling af sko for at naa frem til hele par?

I bekraeftende fald hvorledes og i benaegtende fald hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (19. juni 1997)

1. Nej.

2. Nej

3. Nej

4. Nej

5. Det af det aerede medlem stillede spoergsmaal henhoerer ikke under Kommissionens aktiviteter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1976/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Fare for Adrianos-vandforsyningsreservoiret som foelge af anlaeggelse af en kunstig soe

I henhold til klager fra ICOMOS (UNESCO's Internationale Raad for Historiske Mindesmaerker) og en lang raekke beboerforeninger er Adrianos-vandforsyningsreservoiret i Nea Ionia, der ligger kun faa kilometer fra Athens centrum, i fare for at blive oedelagt som foelge af en beslutning om at opfoere en kunstig soe paa 700 m2, et cafeteria og andre installationer paa dets fundament, hvilket er i modstrid med de for omraadet gaeldende genplantnings- og byggebestemmelser.

Visse af projekterne var i sin tid blevet afbrudt paa foranledning af Direktoratet for Restaurering, men for nylig paabegyndte man at anlaegge den kunstige soe netop der, hvor mindesmaerkets baerende soejler befinder sig, hvilket goer en oedelaeggelse endnu mere sandsynlig.

Da dette projekt er omfattet af den nationale plan for det operationelle program for miljoeet under den anden EU-stoetteramme, bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Er der foretaget en vurdering af disse projekters indvirkning paa miljoeet?

2. Har den til hensigt at ivaerksaette foranstaltninger med henblik paa at redde dette mindesmaerke og i givet fald hvilke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (17. juli 1997)

Projektet vedroerende forbedring af omraadet omkring kejser Hadrians akvaedukt og den lille udtoerrede flod Giambourla i kommunen Nea Ionia (Athen) i Graekenland indgaar i det operationelle program »Miljoe« i EF-stoetterammen 1994-1999 for Graekenland med et budget paa 700 000 ECU (200 mio. drakmer). Paa indevaerende tidspunkt er 80 mio. drakmer allerede blevet erklaeret for brugt.

Paa grundlag af en forundersoegelse gennemfoert af kommunalbestyrelsen i Nea Ionia blev projektet udbudt i licitation. Den tekniske undersoegelse, som blev udfoert af det firma, der skal staa for arbejdet, blev sendt til det graeske kulturministerium (YPPO), som godkendte den ved beslutning i dokumentet YPPO/DAM/472/29563/14.6.96. Den endelige godkendelse blev fremsendt den 8. august 1996, og arbejdet blev paabegyndt.

Den 4. februar 1997 annullerede kulturministeriet imidlertid sin foerste beslutning og anmodede om en aendring af projektet for saa vidt angaar den kunstige soe, hegnet og visse andre punkter. Den 11. februar 1997 blev arbejdet afbrudt for navnlig at muliggoere arkaeologiske udgravninger og aendring af visse af projektets tekniske specifikationer i overensstemmelse med medlemsstatens instruktioner. Kommissionen mener ikke, at eventuelle foranstaltninger, der skal traeffes vedroerende monumentet, henhoerer under dens kompetence, men derimod sorterer under de myndigheder i medlemsstaten, som foelger sagen.

Med hensyn til arbejdets indvirkning paa miljoeet skal det bemaerkes, at en undersoegelse heraf ikke kraeves for denne type projekter. Projektet gennemfoeres imidlertid som led i en aftale mellem kommunalbestyrelsen i Nea Ionia og det graeske miljoeministerium. Miljoemyndighederne er saaledes snaevert involveret i projektet, som vil kunne forbedre det paagaeldende bymiljoe.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1555/97 af Herbert Boesch (PSE) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Overholdelse af grundlaeggende arbejdstager- og fagforeningsrettigheder i de central- og oesteuropaeiske lande

Ifoelge vore oplysninger kraever visse virksomheder (isaer vestlige) i de central- og oesteuropaeiske lande for at ansaette arbejdstagere, at disse ikke er medlem af en fagforening.

Det er i strid med de grundlaeggende menneskerettigheder og maa ikke accepteres fra statens side i lande, der oensker EU-medlemskab i den naermeste fremtid.

Det ville dog vaere langt mere forkasteligt, hvis disse virksomheder fik kontrakter som led i PHARE- og JOPP-programmet eller EBRD-laanebistand, dvs. betalt af EU's arbejdstageres egen lomme.

1. Har Kommissionen kendskab til episoder i de med EU associerede lande, hvor virksomheder for at ansaette arbejdstagere har kraevet, at de ikke var medlem af en fagforening?

2. Har den droeftet disse spoergsmaal med de centraleuropaeiske landes regeringer?

3. Har den hidtil sikret sig, at virksomheder, der kraenker menneskeretten til organisationsfrihed, ikke faar kontrakter som led i PHARE- eller JOPP-programmet og heller ikke stoette fra EBRD?

4. Agter den - hvis det ikke er tilfaeldet - endelig (eventuelt som led i PHARE-forordningen) at traeffe passende forholdsregler til fordel for de europaeiske arbejdstagere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (6. juni 1997)

Kommissionen har ikke kendskab til, at der i de associerede lande har vaeret tilfaelde, hvor ikke-medlemskab af en fagforening var en betingelse for ansaettelse.

Derfor er dette emne ikke blevet droeftet med landene i Central- og OEsteuropa.

Der findes ikke nogen specifik bestemmelse om respekt for organisationsretten i de aftaler eller kontrakter, der er indgaaet med europaeiske virksomheder inden for rammerne af PHARE-programmet eller finansieringer fra Den Europaeiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBGU).

Oplysning og hoering af arbejdstagerne er et af de emner, der behandles efter samarbejdsproceduren med kvalificeret flertal, medens organisationsretten henhoerer under de enkelte medlemsstater, som - med undtagelse af Det Forenede Kongerige - har tilsluttet sig Faellesskabspagten om Arbejdstagernes Grundlaeggende Arbejdsmarkedsmaessige og Sociale Rettigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1995/97 af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Anvendelse af bevillingerne fra MEDA-programmet, 1996

1. Kan Kommissionen oplyse, hvilke bevillinger fra MEDA-programmet, der blev frigivet i 1996? Hvad var retsgrundlaget for disse? Kan Kommissionen angive aarsager til, at delbeloeb eventuelt ikke blev frigivet?

2. Kan Kommissionen specificere, hvilke lande der i hvilket omfang noed godt af bevillinger fra MEDA-programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (15. juli 1997)

1. I 1996 var der afsat 403 millioner ECU i forpligtelsesbevillinger og 202 millioner ECU i betalingsbevillinger paa budgetkonto B7-410 (MEDA-programmet). Det retslige grundlag for budgetkontoen er Raadets forordning (EF) nr. 1488/95, der blev vedtaget den 23. juli 1996 ((EFT L 189 af 30.7.1996. )). Budgetmyndigheden besluttede at en reserve paa 200 millioner ECU der var opfoert paa 1996-budgettet, ikke skulle stilles til raadighed, efter at Kommissionens forslag til betalingsoverfoersler var blevet forkastet.

Udnyttelsesgraden paa denne kontro var paa 100% for forpligtelsesbevillingerne og paa 77% for betalingsbevillingerne til trods for at vedtagelsen af retsgrundlaget blev forsinket til juli.

2. Foelgende lande er stoetteberettigede i henhold til MEDA-programmet: Algeriet, Cypern, Egypten, Israel, Jordan, Libanon, Malta, Marokko, den palaestinensiske myndighed, Syrien, Tunesien og Tyrkiet. I forordning (EOEF) nr. 1488/96 er der ikke fastlagt noget bestemt beloeb til de enkelte lande, men en helhedsplanlaegning med et beloeb til de nationale indikativprogrammer og til det regionale indikativprogram.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2431/97 af Edouard des PLACES til Kommissionen. Tilladelse til markedsføring af fytosanitære produkter



EF-Tidende nr. C 045 af 10/02/1998 s. 0176



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2431/97 af Edouard des Places (I-EDN) til Kommissionen (8. juli 1997) Om: Tilladelse til markedsfoering af fytosanitaere produkter Hvorledes forholder Kommissionen sig - under henvisning til Domstolens dom af 12. november 1996 i sag C-201/94 om farmaceutiske specialiteter - til de tilfaelde, hvor den kompetente myndighed i en medlemsstat har bevis for, at en fytosanitaer specialitet, til hvis markedsfoering der er givet tilladelse i en anden medlemsstat, og en fytosanitaer specialitet, for hvilken den selv har givet tilladelse til markedsfoering, fremstilles af den samme industrivirksomhed eller paa licens fra denne virksomhed, og at disse to fytosanitaere produkter uden at vaere fuldstaendig identiske er blevet fremstillet efter samme recept og med samme aktive ingrediens og har de samme fysiske og kemiske virkninger? Skal den kompetente myndighed i saa fald, medmindre hensyn til beskyttelse af menneskers liv og sundhed taler imod dette, ligeledes lade denne tilladelse til markedsfoering daekke den importerede fytosanitaere specialitet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (1. august 1997) Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 716/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Driftsbevillinger for de europæiske institutioner



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0716/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner Kan Kommissionen for budgetpost B3-302 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til: - udgifter i forbindelse med undersoegelser; - udgifter til ekspertmoeder; - udgifter til konferencer og kongresser; - udgifter til information og publikationer? Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (5. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1947/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Tortur af heste med henblik paa fremstilling af laegemidlet Premarin

Publikationen »Impronte«, der udgives og distribueres af LAV (Lega Italiana Antivivisezione (den italienske antivivisektionssammenslutning), har laenge klaget over, at man i De Forenede Stater og Canada underkaster 75.000 heste tortur for give de amerikanske Wieth-Ayerst-laboratorier mulighed for at fremstille grundbestanddelene i laegemidlet Premarin.

For at faa en meget koncentreret urin lader man hestene toerste ved kun at give dem 22 liter vand i stedet for de 50 liter, der skal til for at daekke deres daglige behov. Desuden giver den metode, hvormed urinen opsamles, dyret smerter og dybe saar.

Vil Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende traeffe foranstaltninger med henblik paa at forbyde indfoersel af naevnte laegemiddel i Europa for at modvirke brugen af disse grusomme metoder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (8. juli 1997)

Det aerede medlem henvises til det svar, Kommissionen har afgivet paa skriftlig forespoergsel nr. E-1784/96 og E-1785/96 fra Nel Van Dijk ((EFT C 11 af 13.1.1997, s. hhv. 19. og 20. )).

Ifoelge de internationale handelsbestemmelser kan Faellesskabet normalt ikke forbyde import af produkter fra tredjelande med den begrundelse, at disse produkter er blevet fremstillet under forhold, som i Faellesskabet ville vaere blevet anset for uacceptable, hvis produkterne ikke frembyder nogen risiko for menneskers og dyrs sundhed og liv i Faellesskabet.