ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1287/01

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(3. maj 2001)

Om: Gruppen om beskatningspolitik

1. Kommissionen bedes venligst oplyse, hvad der blev drøftet på mødet i gruppen om beskatningspolitik den 16. marts 2001, og hvad der er blevet drøftet på ethvert møde mellem den 2. marts og den 16. marts 2001?

2. Hvilke fremtidige møder er der blevet fastsat i gruppen om beskatningspolitik, og hvilke spørgsmål skal drøftes på kommende møder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. juni 2001)

1. På det ellevte møde i gruppen om beskatningspolitik, der blev afholdt den 5. maj 2000, beskæftigede man sig navnlig med gennemgangen af bestemmelserne i adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning og potentielle emner for gruppens resterende møder i 2000.

Det tolvte møde i gruppen om beskatningspolitik den 18. juli 2000 var hovedsageligt helliget de tyske repræsentanters fremlæggelse af den tyske erhvervsskattereform, der efterfulgtes af drøftelser herom, samt kommentarer til et af emnerne for Kommissionens (igangværende) selskabsskatteunder-søgelse, nemlig de problemer, selskabsskatten udgør for økonomisk aktivitet på tværs af grænserne i det indre marked.

På det trettende møde i gruppen om beskatningspolitik, der blev afholdt den 6. oktober 2000, var det særlig beskatningen af tillægspensioner og et af emnerne for Kommissionens (igangværende) selskabsskatteundersøgelse, nemlig de faktiske selskabsbeskatningsniveauer i Fællesskabet, der var på dagsordenen.

På det fjortende møde i gruppen om beskatningspolitik, der blev afholdt den 16. marts 2001, beskæftigede man sig især med de fremtidige prioriteter for Fællesskabets skattepolitik samt en kortfattet evaluering af de fremskridt, der var gjort hvad angår den nye strategi til effektivisering af det nye merværdiafgiftssystem i forbindelse med det indre marked.

2. Datoen og dagsordenen for det næste møde i gruppen om beskatningspolitik er endnu ikke fastsat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1875/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2001)

Om: Præmier for markafgrøder (Grækenland)

På området dyrepræmier agter Kommissionen i fremtiden at indføre en maksimumgrænse for støtte til dyr pr. bedrift og aldersklasse. Ville det ikke være hensigtsmæssigt også at indføre en sådan maksimumgrænse, f.eks. 50 ha, for støtte til markafgrøder, således at landbrugsbedrifterne kun kan modtage støtte inden for denne størrelsesorden?

Kan Kommissionen oplyse:

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Grækenland omfatter over 50 ha,

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Grækenland omfatter mindre 50 ha,

- hvilke besparelser en sådan foranstaltning ville medføre for området markafgrøder med hensyn til budgettet målt i absolutte tal og i procenter?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 og E-1884/01

(24. juli 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1390/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(10. maj 2001)

Om: Komparativ evaluering af uddannelsessystemer

Er Kommissionen enig i, at uddannelsesniveauet i EU er en nøglefaktor, der kan være afgørende for den økonomiske præstation på lang sigt? Kommissionen bedes opføre medlemsstaterne i rækkefølge fra den første til den sidste i henseende til opfyldelse af følgende objektive kriterier, og anføre tallene, der ligger til grund for vurderingerne i de enkelte tilfælde: analfabetisme blandt voksne, andelen af arbejdsstyrken med erhvervsfaglige kvalifikationer, niveauet for matematisk forståelse, fremmedsproglige færdigheder, år under fuldtidsuddannelse, mindstealder for skoleafgang og andel under højere uddannelse.

Vil Kommissionen anføre andre objektive kriterier, der anses for at være relevante for en komparativ evaluering af uddannelsessystemerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(16. juli 2001)

Det er Kommissionens opfattelse, at en øget kvalitet i undervisningen er af afgørende betydning, hvis EU skal blive et mere konkurrencedygtigt og dynamisk samfund. Det er ligeledes afgørende, hvis EU ønsker at sætte sine borgere i stand til at udvikle deres egne færdigheder og kvalifikationer og realisere deres muligheder som individer, borgere i samfundet og som økonomiske aktører.

Kommissionen mener dog ikke, at formålet med kvalitetsvurderinger er at opstille en rangfølge for hver enkelt medlemsstat eller fastlægge en ensartet definition for uddannelseskvalitet. Formålet er snarere at bestemme, inden for hvilke områder der kan udarbejdes sammenligninger mellem de enkelte medlemsstater med henblik på at identificere god praksis, udveksle erfaringer og definere de centrale politiske udfordringer.

I Kommissionens rapport om kvalitet i skoleundervisningen er der opstillet 16 indikatorer. Man er for tiden i færd med at følge op herpå med henblik på at opstille et begrænset antal indikatorer for kvalitetskravene til livslang uddannelse, hvilket sker i samarbejde med eksperter fra mere end 30 europæiske lande.

Sådanne indikatorer er ligeledes af stor betydning i forbindelse med den åbne koordinationsmetode og det detaljerede arbejdsprogram for gennemførelsen af rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål, som Rådet (uddannelse) på baggrund af et forslag fra Kommissionen sendte til Det Europæiske Råd i Stockholm i marts 2001(1). Indikatorerne vil blive integreret i relation til alle rapportens mål og specielt i relation til tre prioriterede områder: Almene færdigheder, matematik, videnskab og teknologi samt informations- og kommunikationsteknologi (IKT). I forlængelse af konklusionerne fra Stockholm-mødet vil Rådet og Kommissionen fremlægge en fælles rapport på topmødet i Barcelona i begyndelsen af 2002. I denne rapport vil man udvælge indikatorer med henblik på at kunne følge udviklingen og understøtte udvekslingen af erfaringer mellem medlemsstaterne.

(1) KOM(2001) 59 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0996/01

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(30. marts 2001)

Om: Manglende overholdelse af bestemmelserne om vandkvalitet i Valencia, Spanien

Kommissionen undersøger i øjeblikket den måde, som de kompetente myndigheder i den autonome region Valencia, har reageret på i forbindelse med udbruddet af legionærsyge i byen Alcoy, og den utilstrækkelige forvaltning af de vigtige floder Segura og Belcaire. Der forekommer imidlertid fortsat tilfælde af forsømmelig forvaltning af vandet, som f.eks. i byen Vila Joiosa, hvor drikkevandet til bebyggelsen Montiboli Hills fremføres gennem en rusten metaltank og pvc-rør, som ikke må anvendes til drikkevand. Der er fundet adskillige døde dyr i tanken (gnavere og slanger), fordi cisternen ikke kan lukkes hermetisk, og kommunen har valgt at lægge løse mursten ved det hul, som vandet føres ud igennem. Det er følgelig klart, at de mennesker, som det såkaldte drikkevand er bestemt for, udsættes for en reel sundhedsfare.

Det tidligere direktiv 80/778/EØF(1) om kvaliteten af drikkevand, som suppleret og udvidet ved direktiv 98/83/EF(2) (hvis frist for gennemførelse netop er udløbet), indeholder bestemmelser, der:

- forpligter medlemsstaterne til at sikre, at drikkevandet er sundt og rent, og at det er frit for mikroorganismer, parasitter og stoffer, der udgør en potentiel fare for sundheden,

- fastsætter, at der træffes øjeblikkelige udbedrende foranstaltninger, når der opstår en mulig risiko for manglende overholdelse af parameterværdierne,

- foreskriver regelmæssig kontrol af vandkvaliteten,

- foreskriver, at de berørte forbrugere får den fornødne information og vejledning,

- fastsætter begrænsninger eller afbrydelser af vandforsyningen, hvis vandet udgør en potentiel sundhedsfare.

Mener Kommissionen ikke, at der med denne sag fra byen Vila Joiosa er tale om en ny overtrædelse af direktiv 80/778/EØF i den autonome region Valencia?

(1) EFT L 229 af 30.8.1980, s. 11.

(2) EFT L 45 af 19.2.1999, s. 55.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. maj 2001)

Kommissionen har ikke kendskab til de kendsgerninger, som det ærede medlem henviser til.

Hvis der i den foreliggende sag kan anvendes fællesskabslovgivning, er det Rådets direktiv 80/778/EØF af 15. juli 1980 om kvaliteten af drikkevand(1).

Det bør erindres, at direktiv 80/778/EØF bliver afløst af Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998(2). Fristen for gennemførelse af sidstnævnte direktiv udløb den 25. november 2000. Medlemsstaterne skal anvende bestemmelserne i det nye direktiv senest den 25. december 2003.

De to nævnte direktiver tilpligter medlemsstaterne at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kvaliteten af drikkevand opfylder kravene i direktivet.

Kommissionen har rettet henvendelse til de spanske myndigheder og forelagt de oplysninger, det ærede medlem har givet i denne forespørgsel, for at sikre, at fællesskabsretten overholdes i den pågældende sag.

(1) EFT L 229 af 30.8.1980.

(2) EFT L 330 af 5.12.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1659/01

af Françoise Grossetête (PPE-DE) til Kommissionen

(29. maj 2001)

Om: EF-regler om beskyttelse af virksomhedsjuristers tavshedspligt

Belgien har netop taget initiativ til at beskytte virksomhedsjuristers tavshedspligt, men på fællesskabsplan findes der indtil videre ingen regler om dette spørgsmål.

I lyset af det belgiske initiativ virker det rimeligt, at der gennemføres fælles regler for samtlige europæiske virksomhedsjurister på dette punkt.

Har Kommissionen til hensigt at udarbejde et forslag til en EF-retsakt, som kan regulere udøvelsen af dette erhverv og sikre beskyttelsen af virksomhedsjuristers tavshedspligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(13. juli 2001)

I henhold til EF-traktatens artikel 40 og 47 (tidligere artikel 49 og 57) har EF-direktiverne om erhvervsmæssige retsforhold til formål at lette den frie bevægelighed for personer og ikke at harmonisere bestemmelserne om erhvervsudøvelse. Således foreskriver artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/5/EF af 16. februar 1998 om lettelse af adgangen til varig udøvelse af advokaterhvervet i en anden medlemsstat end den, hvor beskikkelsen er opnået(1), at en advokat i kraft af den titel, han har opnået i hjemlandet, kan arbejde som lønnet advokat i et offentligt eller

privat foretagende, i det omfang værtslandet tillader sine egne advokater det. Man har ikke fundet det nødvendigt at regulere advokaters professionelle tavshedspligt i dette direktiv, hvad enten det drejer sig om selvstændige eller ansatte advokater.

Virksomhedsjuristers tavshedspligt er ikke omfattet af ovennævnte artikler. Kommissionen har derfor ikke til hensigt at udarbejde en EF-retsakt om dette spørgsmål.

Det er tilsyneladende heller ikke muligt at behandle spørgsmålet om beskyttelse af virksomhedsjuristers tavshedspligt inden for rammerne af EF-traktatens afsnit IV, nærmere betegnet på grundlag af bestemmelserne om det civilretlige samarbejde.

Kommissionen vil ikke desto mindre gøre det ærede medlem opmærksom på de europæiske brancheorganisationers charter om bekæmpelse af organiseret kriminalitet, som er udarbejdet på anbefaling af Rådet og underskrevet den 27. juli 1999 af en række europæiske brancheorganisationer, heriblandt advokatsammenslutningerne.

(1) EFT L 77 af 14.3.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0697/01

af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. marts 2001)

Om: Ammekopræmier

Finder Kommissionen ikke, at den seneste syvpunktsplan for UK er ugunstig for oksekødsproduktionen i UK, og især for Wales? Hvis forslaget om nedskæring af antallet af produktive ammekøer, som er berettigede til ammekopræmie, gennemføres, vil UK blive ramt uforholdsmæssigt hårdt, idet UK har 18 % af ammekobestanden, men kun tegner sig for 11 % af den samlede oksekødsproduktion i EU.

Finder Kommissionen ikke, at det er urimeligt, at UK skal indføre disse ændringer, når vi allerede har en tredivemånedersplan, som har medført, at dyr er blevet fjernet fra markedet i de sidste fem år?

Finder Kommissionen ikke også, at nedskæringen af antallet af ammekøer på markedet vil få negative konsekvenser for forbrugerne, da det vil begrænse mængden af kvalitetsoksekød til de europæiske forbrugere?

Er det desuden ikke ulogisk i stadig højere grad at basere oksekødsproduktionen på malkekobesætninger, som har haft langt flere tilfælde af BSE?

Vil Kommissionen endelig på ny se på præmieordningerne for slagtekalve? Denne ordning er billigere at gennemføre end de øvrige foranstaltninger, Kommissionen har foreslået, som f.eks. overgangen til ammekoplanen. Den vil medføre, at dyr af ringere kvalitet fjernes fra markedet, og vil også kunne bidrage til en hurtigere genopretning af markedet.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. maj 2001)

Kommissionens forslag tager sigte på såvel den kortsigtede som den langsigtede situation og omfatter foranstaltninger, som har til formål at sikre en produktion af højere kvalitet.

De foreslåede foranstaltninger vedrørende ammekopræmien sigter især mod at begrænse den fremtidige produktion, hvilket vil bidrage til at skabe balance på markedet. Hvis disse foranstaltninger skal være 100 % effektive, kræves det, at de anvendes i hele Fællesskabet.

Eftersom oksekødsproduktionen i vid udstrækning er afhængig af antallet af køer, vil den fremtidige kødproduktion blive reduceret, hvis man nedskærer antallet af ammekøer. Foranstaltningerne er imidlertid formuleret på en sådan måde, at de har ringe indflydelse på landmændenes indkomst. Mindsteantallet af kvier bevirker, at antallet af præmier, der udbetales til landmændene, er uændret, hvorimod antallet af kalve reduceres.

Antallet af malkekøer fastsættes på grundlag af den samlede referencemængde, som den enkelte mælkeproducent får tildelt. Forarbejdningspræmien for kalve vil derfor kunne bruges til på kort sigt at opnå en reduktion af kødmængderne på markedet. Denne løsning forekommer imidlertid kun at være teoretisk. Kommissionen er nemlig opmærksom på, at denne form for præmie blev kraftigt kritiseret af en række dyrevelfærdsorganisationer, og at man på Det Europæiske Råd i Berlin enedes om, at denne form for præmie kun skulle opretholdes som en mulig foranstaltning, der skal finansieres ved national støtte.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0616/01

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen

(1. marts 2001)

Om: Priser, supermarkeder betaler

Finder Kommissionen, at det er forkert, at supermarkeder køber levnedsmidler for under produktionsprisen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(26. april 2001)

I fællesskabsbestemmelserne om konkurrence behandles spørgsmålet om en lavere indkøbspris end produktionsprisen, som det ærede medlem henviser til, kun i det specifikke tilfælde, hvor køberen har en dominerende stilling og påtvinger en urimelig indkøbspris (jf. EF-traktatens artikel 82 (tidligere artikel 86), stk. 2, litra a)).

For at afgøre, om køberen, i dette tilfælde et supermarked, har en dominerende stilling, er det nødvendigt at foretage en detaljeret analyse af markedet for produkterne og dets geografiske struktur.

Da der er tale om nationale eller endog regionale markeder snarere end fællesskabsmarkeder, behandles spørgsmålet først og fremmest af de nationale konkurrencemyndigheder, f.eks. Office of Fair Trading i Det Forenede Kongerige. Disse myndigheder har i visse tilfælde udformet specifikke bestemmelser om spørgsmålet om økonomisk afhængighed, som ikke som sådan findes på fællesskabsplan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0953/01

af María Ayuso González (PPE-DE) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Emballering af frugt og grønsager

Kommissionen ønsker at ophæve forordning (EF) nr. 411/97(1) om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96(2) (den fælles markedsordning for frugt og grønsager), for så vidt angår driftsprogrammer, driftsfonde og finansiel fællesskabsstøtte. I punkt 1 i bilaget til en senere ændring af denne forordning henvises der specifikt til muligheden af, at der blandt andre miljø- foranstaltninger også vil kunne gives støtte til genanvendelig emballage i løbet af gennemførelsesperioden for et enkelt driftsprogram. Imidlertid tales der i artikel 8, punkt 2, litra b, underpunkt iii) i Kommissionens nye forordning om genbrugsemballage.

I lyset af grønbogen om politikken for integrerede produkter og vel vidende, at der i fremtiden vil blive stillet et nyt forslag til direktiv om pakning og emballage, bedes Kommissionen redegøre for, hvad der har ført til denne ændring af kriterier, og navnlig hvad angår frugt- og grønsagssektoren?

(1) EFT L 62 af 4.3.1997, s. 9.

(2) EFT L 297 af 21.11.1996, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. maj 2001)

Efter Kommissionens forordning (EF) nr. 609/2001 af 28. marts 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 for så vidt angår driftsprogrammer, driftsfonde og finansiel EF-støtte, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 411/97(1) kan der ydes finansiel EF-støtte til visse specifikke omkostninger i forbindelse med godkendte driftsprogrammer for producentorganisationer.

Hvad emballage for frugt og grøntsager angår, er det i forordningens artikel 8, stk. 2, litra b), nr. iii), fastsat, at driftsprogrammer kan omfatte specifikke omkostninger ved miljøforanstaltninger (herunder genbrugsemballage).

(1) EFT L 90 af 30.3.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0273/01

af Niels Busk (ELDR) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Transport af levende dyr til søs

Kommissær Byrne annoncerede i februar 2000 i Europa-Parlamentets Udvalg om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik en række tiltag til forbedring af dyrs velfærd. Blandt de lovede forslag var et direktivforslag om standarder for visse skibe, som transporterer levende dyr. Et forslag, som Kommissionen i henhold til artikel 13 i direktiv 91/628(1) er forpligtet til at fremsætte.

En sikring af, at skibe lever op til visse minimumsstandarder må anses for at være et vigtigt skridt i retning af større dyrevelfærd ved sådanne transporter.

Ifølge mine oplysninger var et udkast til forslag allerede til høring hos de berørte interesseorganisationer tilbage i 1999, og kommissæren bedes derfor oplyse, hvornår Kommissionen agter at fremlægge forslaget for Rådet og Europa-Parlamentet.

(1) EFT L 340 af 11.12.1991, s. 17.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(27. april 2001)

Kommissionen vedtog den 6. december 2000 en beretning om beskyttelse af dyr under transport(1). Beretningen har til formål dels at analysere, hvorledes EU's medlemsstater har gennemført fællesskabslovgivningen på dette område, dels at anbefale fremtidige aktioner. I beretningen overvejer Kommissionen yderligere væsentlige lovgivningsmæssige forslag, der skal forbedre den nuværende situation.

For yderligere oplysninger om Kommissionens fremtidige initiativer på dette område henvises det ærede medlem til svaret på skriftlig forespørgsel P-0117/01 af Marit Paulsen(2).

Med hensyn til nærmere bestemte transportmidler fremgår det af Kommissionens beretning, at vejtransport over store afstande er det område, det er mest problematisk, og hvor der kræves omgående handling.

I Kommissionens beretning fremhæves det også, at håndhævelsen af de nuværende fællesskabsbestemmelser og udviklingen af et bedre informationssystem mellem de forskellige medlemsstaters myndigheder bør prioriteres i de kommende måneder.

Derfor har Kommissionen til hensigt at forelægge et forslag om transport til søs, så snart arbejdet på de forskellige prioriterede områder, der er nævnt i Kommissionens beretning, er blevet gennemført.

(1) KOM(2000) 809 endelig udg.

(2) EFT C 187 E af 3.7.2001, s. 189.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0011/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(17. januar 2001)

Om: Indførelse af metersystemet

EU's lovgivning vedrørende anvendelse af metersystemet trådte i kraft i Det Forenede Kongerige i 2000.

Men mange større supermarkeder i Det Forenede Kongerige har enten undladt at anvende metriske vægtenheder på deres etiketter, eller prisen pr. engelsk pund (lb) fremgår meget tydeligere end prisen pr. kg, hvilket er i modstrid med direktivets krav.

Hvilke planer har Kommissionen for at sikre, at dette direktiv gennemføres fuldt ud i Det Forenede Kongerige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(7. marts 2001)

Det forhold, som det ærede parlamentsmedlem henviser til, er genstand for en klage, som for nylig er indgivet til Kommissionen. Man har indledt en undersøgelse i den pågældende medlemsstat for at indsamle alle de nødvendige oplysninger vedrørende de forhold, der klages over. Kommissionen vil om nødvendigt træffe de nødvendige foranstaltninger i henhold til den i traktatens artikel 226 omhandlede procedure.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0819/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(28. marts 2001)

Om: Regeringskoalitioner med højreradikale partier

Hvis formanden for Forza Italia og PPE-medlem Silvio Berlusconi vælges til ny ministerpræsident i Italien vil det vise sig, om Den Europæiske Union er konsekvent i sin holdning over for medlemsstaterne. Den Europæiske Union løber fare for at anvende to sæt normer. Det ser mere og mere ud til, at der findes et sæt normer for store medlemsstater og et andet sæt for små medlemsstater. De kommende måneder vil vise, om det er rigtigt.

Forza Italia kan kun komme til magten sammen med to koalitionspartnere, som alle har vigtige træk fælles med Jörg Haiders østrigske FPÖ. Et af disse partier er Umberto Bossis Lega Nord. Under NATO- topmødet onsdag den 28. februar kaldte den belgiske udenrigsminister Lega Nords leder en fascist.

Europa står dermed inden længe over for et politisk dilemma: er Unionen rede til at træffe de samme foranstaltninger over for mellemstore og store medlemsstater? Sidste år indgik det østrigske FPÖ en koalition med det konservative ÖVP. Det forhold, at et populistisk parti med ry for fremmedhad, kom til magten i en EU-medlemsstat vakte foruroligelse i de øvrige 14 medlemsstater. Østrig blev offer for politiske sanktioner med suspendering af de bilaterale diplomatiske kontakter.

Vil Rådet træffe de samme foranstaltninger, hvis et parti, nemlig Lega Nord, hvis leder af den belgiske undenrigsminister betegnes som fascist, indgår i en regeringskoalition efter de kommende valg, i lighed med de foranstaltninger, der blev gennemført ved dannelsen af ÖVP-FPÖ-koalitionen i Østrig? I benægtende fald, hvorfor anvender Rådet da andre normer i forbindelse med dannelsen af en regeringskoalition med et højreradikalt parti i Østrig (FPÖ), end hvis det samme sker i Italien (Lega Nord)?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0780/01 og E-0819/01

(13. juli 2001)

Rådet minder det ærede parlamentsmedlem om, at de foranstaltninger over for Østrig, som han henviser til, blev truffet af regeringerne i 14 medlemsstater og ikke af Rådet.