ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kommissionen mener, at uafhængige værksteder giver forbrugerne et værdifuldt alternativ til de autoriserede. Et af formålene med Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 af 31. juli 2002 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis inden for motorkøretøjsbranchen, er at sikre, at uafhængige værksteder fortsat vil kunne tilbyde et sådant alternativ, og at de ikke udelukkes fra markedet.

I overensstemmelse med de nye regler er det almindeligt og acceptabelt, at en fabrikant kræver, at arbejde, der er omfattet af garantien i den almindelige eller en forlænget garantiperiode, der købes af fabrikanten, skal udføres på værksteder, som fabrikanten har godkendt eller autoriseret.

Denne form for »garantiarbejde« vedrører imidlertid normalt mangler ved det nye køretøj og omfatter ikke rutinemæssige eftersyn eller havarier, der ikke er dækket af garantien. Hvis fabrikanterne systematisk udelukkede uafhængige værksteder fra at udføre denne form for »ikke-garantiarbejde« på biler i fabrikantens garantiperiode, kunne det føre til markedsafskærmning (2).
1.

Det skal understreges, at ifølge 1, stk. 5, I Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet finder direktivet ikke anvendelse på projekter, der vedtages i enkeltheder ved en særlig national lov, idet de mål, der forfølges med direktivet, herunder at stille oplysninger til rådighed, nås gennem lovgivningsprocessen. Hvad angår Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, skal det fremhæves, at direktivet ikke udtrykkeligt henviser til arealanvendelse, men til naturtyper. Udpegning af lokaliteter af fællesskabsbetydning i medfør af direktivet er baseret på den økologiske kvalitet af de naturtyper, der findes på en lokalitet, og ikke på lokalitetens klassifikation som skov, landbrugsområde, vådområde eller andre mulige arealanvendelser. Grækenlands forslag om lokaliteter af fællesskabsbetydning er ikke baseret på arealanvendelseskriterier, og de allerede foreslåede lokaliteter ventes ikke at blive ændret. Kommissionen vil imidlertid vurdere, hvilke mulige ændringer i klassifikationen loven vil kunne medføre, for at undersøge, om de foreslåede lokaliteter af fællesskabs-betydning vil kunne blive berørt.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/660

(2004/C 78 E/0703)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3853/03

af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen

(8. december 2003)

Om: Finansiering af den spanske vandplan

Den spanske vandplan er vedtaget ved lov nr. 10/2001 af 5. juli 2001.

Den spanske regering har ansøgt om EF-støtte til gennemførelsen af vandplanen.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter i forbindelse med denne lov der er søgt om EF-støtte til? Hvilke projekter har fået bevilget støtte? Hvor stor en andel udgør EF-støtten af udgifterne til de pågældende projekter? Hvilke projekter har man afslået at støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(22. januar 2004)

I overensstemmelse med nærhedsprincippet er det medlemsstaternes opgave at udvælge de projekter, der skal medfinansieres via Samhørighedsfonden og strukturfondsprogrammerne.

Hvad angår de projekter, som skal medfinansieres af strukturfondene, skal medlemsstaterne kun give Kommissionen meddelelse om projekter, for hvilke omkostningerne overstiger den grænse på 50 mio. EUR, der er fastsat i artikel 25 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (1).

Bilag II til den spanske lov nr. 10/2001 om den nationale vandplan indeholder en liste over investeringer, der omfatter flere hundrede projekter. De spanske myndigheder har for nylig underrettet Kommissionen om de projekter, som vil blive foreslået medfinansieret af Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.

Som fastsat i artikel 14, stk. 3, vedrørende »information og offentlighed« i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhørighedsfonden (2), ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1264/1999 af 21. juni 1999 (3) og Rådets forordning (EF) nr. 1265/1999 af 21. juni 1999 (3), offentliggør Kommissionen hvert år i Den Europæiske Unions Tidende listen over beslutninger om ydelse af finansiel støtte i henhold til ovennævnte forordning.

Oplysningerne om spanske projekter er offentliggjort i følgende officielle tidender:

De projekter, som der er ansøgt om finansieringsbidrag til fra Samhørighedsfonden, men som endnu ikke er færdigbehandlet, eller som er blevet godkendt i 2003, er anført i bilag I til dette svar. Bilag II indeholder en liste over de store projekter i vandsektoren, jf. definitionen i artikel 25 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 vedrørende strukturfondene, som medlemsstaten har givet meddelelse om.

Disse bilag sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene, EFT L 161 af 26.6.1999.

(2) EFT L 130 af 25.5.1994.

(3) EFT L 161 af 26.6.1999.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/719

(2004/C 84 E/0808)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1046/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Terni Kommunes udnyttelse af midler fra Leader +-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Terni Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte af sådanne innovative aktioner til udvikling af landdistrikterne, som tager sigte på at udnytte kultur- og naturarven, skabe nye arbejdspladser gennem styrkelse af økonomien og forbedre landbosamfundenes organisatoriske kapacitet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Terni Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Leader +-programmet?

2. om Terni Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

på skriftlige forespørgsler E-1040/03 og E-1046/03

(15. maj 2003)

Det ærede medlems forespørgsel vedrører anvendelsen af midler fra Leader +-programmet i Perugia Kommune og Terni Kommune.

Det ærede medlem ønsker navnlig at vide, om kommunerne Perugia og Terni har forelagt projekter til finansiering under Leader +-programmet, om kommunerne har modtaget midler til de forelagte projekter, og om midlerne er blevet anvendt.

Det fremgår af den dokumentation, som Kommissionen er i besiddelse af, at kommunerne Perugia og Terni indgår i de områder, der er omfattet af EU-initiativprogrammet Leader + for Umbrien, der blev godkendt ved Kommissionens beslutning K(2001) 3489 af 7. november 2001. Regionen Umbrien har for nylig udvalgt de lokale aktionsgrupper, der skal deltage i Leader +-programmet. Perugia og Terni er blandt de potentielle modtagere af støtte fra de lokale aktionsgrupper, men der er endnu ingen projekter, der har fået tildelt støtte.

Det skal bemærkes, at Kommissionen ikke træffer afgørelse om specifikke projekter eller om udvælgelsen af de lokale aktionsgrupper. Den træffer beslutning om det finansielle bidrag til et program, der opfylder en række kriterier og procedurer for udvælgelse af de lokale aktionsgrupper, som sikrer en korrekt tilgang til Leader. Den endelige udvælgelse af grupperne foretages af medlemsstaten eller den ansvarlige regionale myndighed, mens de medfinansierede projekter udvælges af de lokale aktionsgrupper på grundlag af de betingelser, der er fastsat i programmet.

Den myndighed, der er ansvarlig for forvaltningen af programmet i regionen Umbrien, »L'Assessorato all'Agricoltura«, vil derfor kunne give mere detaljerede oplysninger om de forskellige støttemodtagere og om fristerne for de indkaldelser af projektforslag, der er planlagt i regionen, herunder i kommunerne Perugia og Terni.
Kommissionen vedtog den 23. juli 2003 et forslag til direktiv vedrørende de nedsatte momssatser (1). Kommissionen forsøger at få forbedret det indre markeds funktion, og det er derfor vigtigt at sørge for, at alle medlemsstater har de samme muligheder for at anvende nedsatte satser i de samme sektorer.

Direktivforslaget omhandler ikke nedsatte satser for arbejdskraftintensive ydelser som sådan. I en rapport fra Kommissionen med evaluering af forsøget med anvendelse af en nedsat momssats på disse ydelser (2) konkluderes det, at forsøget »under hensyn til de af medlemsstaterne afgivne oplysninger og grænserne for de benyttede analysemetoder viser, at det […] ikke er muligt at slå fast, at denne momsnedsættelse har haft gunstig indvirkning på beskæftigelsen. Hvad angår indvirkningen på det sorte arbejde, fremsættes samme bemærkning«.

Desuden har Kommissionen i forbindelse med denne evaluering ved hjælp af sin makroøkonomiske model QUEST foretaget en komparativ analyse af virkningerne af en momsnedsættelse og virkningerne af en nedsættelse af arbejdskraftomkostninger. Denne undersøgelse viser, at selv ud fra den mest favorable hypotese, at momsnedsættelsen slår fuldt igennem på priserne, vil en nedsættelse af arbejdskraftomkostningerne på EU-plan ved samme budgetudgift skabe 52 % flere jobs end en momsnedsættelse.

Det skal dog bemærkes, at når nogle af de sektorer, der for øjeblikket er med i forsøget (arbejde udført i private boliger og pleje i hjemmet), er medtaget i bilag H, så skyldes det, at der allerede er mange medlemsstater, som på grundlag af særordninger, som de er omfattet af, anvender nedsatte satser eller fritagelser for disse ydelser. Det gælder ikke for småreparationer og frisørvirksomhed, eftersom det kun er et mindretal af medlemsstaterne, der for øjeblikket anvender en nedsat sats her.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/237

(2004/C 70 E/256)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3215/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(30. oktober 2003)

Om: Direktivet om kliniske forsøg

1. Kan Kommissionen bekræfte, om visse medlemsstater søger fritagelse for ikke-kommercielle kliniske forsøg i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 2001/20/EF (1), hvor de nationale bestemmelser skal være klar inden 1. maj 2004?

2. Vil Kommissionen bekræfte, om den er blevet kontaktet af den britiske regering og anmodet om en sådan fritagelse?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

på skriftlige forespørgsler P-3209/03 og E-3215/03

(12. november 2003)

På et møde i Lægemiddeludvalget den 15. maj 2003 mellem medlemsstaterne og Kommissionen var betænkelighederne med hensyn til mulige hindringer for forskningen sat på dagsordenen og blev drøftet.

Kommissionen og medlemsstaterne drøftede medlemsstaternes forpligtelse til at tage hensyn til henstillingen vedrørende ikke-kommercielle forsøg i betragtning 14 i direktiv 2001/20/EF (2).

Det er bestemt ikke Kommissionens hensigt, at gennemførelsen af direktivet om kliniske forsøg i national ret skal have en afskrækkende virkning på perspektiverne for europæisk forskning.

Der er tværtimod Kommissionens hensigt at forbedre det europæiske miljø for kliniske forsøg til gavn for det europæiske forskningsrum og de europæiske borgere i overensstemmelse med anbefalingerne fra G10.

Kommissionen har forståelse for forskernes bekymringer, men har på nuværende tidspunkt ingen planer om at foreslå ændringer af direktiv 2001/20/EF.

Kommissionen er i øjeblikket i samarbejde med medlemsstaterne ved at udarbejde retningslinjer for gennemførelsen af dette direktiv. Vi er derfor sikre på, at de fleste af disse bekymringer vil blive drøftet i forbindelse med denne udarbejdelse.

(1) EFT L 121 af 1.5.2001, s. 34.

(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/20/EF af 4. april 2001 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om anvendelse af god klinisk praksis ved gennemførelse af kliniske forsøg med lægemidler til human brug, EFT L 121 af 1.5.2001.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/195

(2004/C 70 E/209)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3301/03

af Nicole Thomas-Mauro (UEN) til Kommissionen

(7. november 2003)

Om: EU-Info Points

For nylig udsendtes en skrivelse til de forskellige EU-Info Points, hvori det meddeltes, at visse EU-tilskud bortfalder.

Disse EU-Info Points blev oprettet med henblik på at give borgerne mulighed for at indhente oplysninger om EU.

Det må imidlertid konstateres, at dette står i skarp kontrast til den nye informationsstrategi, der blev vedtaget i 2002. Kommissionen mener tilsyneladende, at den nye finansforordnings ikrafttrædelse den 1. januar 2003 er et tilstrækkeligt argument for at afskaffe tilskud.

Hvilke finansielle støtteordninger agter Kommissionen nu at indføre?

Er der planer om at afsætte andre midler, således at disse infosteder kan fortsætte?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/35

(2004/C 70 E/039)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1246/03

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om: Sikkerhed i forbindelse med autoværn

Af en rapport fra FEMA (Federation of European Motorcyclists' Associations) fremgår det, at mellem 10 og 15 % af dødsulykkerne blandt motorcyklister skyldes autoværn. Hvis autoværnene var sikre, ville antallet af døde kunne mindskes, siger motorcyklisternes interesseorganisationer. Der er allerede blevet udviklet en hel del sikre autoværnssystemer. Nye europæiske bestemmelser vedrørende sikkerhedskrav for autoværn lader imidlertid vente på sig.

Kommissionen bedes oplyse, om den agter at indføre sikkerhedskrav for autoværn?

Vil Kommissionen redegøre for sine planer?

Kan Kommissionen oplyse, hvad dens planlægning går ud på?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(21. maj 2003)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-3226/02 fra fr. Villiers (1).

(1) Se side 10.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/195

(2004/C 70 E/208)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3287/03

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(5. november 2003)

Om: Europahuse

Begrebet demokratisk underskud bruges hovedsageligt til at beklage, at Den Europæiske Union lider under en mangel på demokrati, og at den på grund af sin komplekse struktur og funktion synes svært tilgængelig for de europæiske borgere. Den fordrer den opfattelse, at Fællesskabets institutionelle system den dag i dag fremstår ret så tåget i ikke-rutinerede europæeres øjne.

En af de opgaver, der blev pålagt Europahusene, da de blev oprettet, var bl.a. at modarbejde denne fornemmelse af, at EF-institutionerne ligger lang væk og er svære at få adgang til. Deres primære formål var at fremme en tilnærmelse mellem den europæiske borger og institutionerne ved hjælp af oplysning og en afdramatisering af Fællesskabets virke.

Her må det slås fast, at de opfylder den funktion i det daglige, på den mest prisværdige måde, med dygtighed og energi. Jeg blev derfor så meget mere rystet over at erfare, i en foreløbig meddelelse af 29. september 2003, at Kommissionen stod i begreb med simpelthen at ophæve sin støtte til driften i 2004! Ud over de administrative vanskeligheder, en sådan ophævelse vil betyde (tænk blot på ansættelsesforholdene for de unge overbeviste europæere, som i årevis med ildhu er gået op i dette formidable projekt), må man også tænke på de mere langsigtede konsekvenser for Den Europæiske Unions image. På et tidspunkt, hvor EU drøfter sin fremtidige forfatning (og hvorledes den skal træde i kraft), forbereder sig på at modtage 10 nye medlemmer (hvis indlemmelse til tider skaber en vis uro hos borgerne), og hvor de europæiske borgere endnu en gang skal til valgurnerne i forbindelse med Europavalget i juni 2004 (og vi ved, hvor vanskeligt det er at mobilisere vælgerne til dette valg), afskærer Kommissionen sig med et hug fra det største informationsnet, det har til rådighed i medlemsstaterne.

Tankegangen bag denne beslutning forekommer mig vanskelig at forstå — måske kunne Kommissionen komme med en afklaring?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/253

(2004/C 70 E/273)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3308/03

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(10. november 2003)

Om: Europa-museum

I 2006 vil det nye Europa-museum blive åbnet. Europa-Parlamentet har stillet lokaler til rådighed for dette museum. Omkostningerne til etablering af museet anslås til 22,5 mio. EUR. Fra forskellig side og bl.a. den belgiske regering samt en række private virksomheder er der givet tilsagn om støtte. Også de europæiske institutioner har planlagt at yde støtte.

Hvilket anslået støttebeløb fra Kommissionen og andre europæiske institutioner er der afsat til etablering af museet? Hvad er planerne for økonomisk støtte til museets årlige driftsudgifter efter 2006?

Hvilke instanser indgår i forvaltningen af museet (bestyrelse, direktion, videnskabeligt råd …)? Efter hvilke kriterier er de udvalgt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(16. december 2003)

Kommissionen har ikke bidraget til finansieringen af etableringen af Europa-museet, og den har ikke mulighed for at besvare spørgsmålet om, hvorvidt de andre europæiske institutioner skulle have bidraget.

Kommissionen har ikke planer om at give tilskud til finansieringen af Europa-museets drift i 2006.

Kommissionen har ingen kompetence i spørgsmålet om udvælgelse og udnævnelse af medlemmerne af Europa-museets forvaltning. For at få oplysninger herom bør det ærede medlem henvende sig direkte til Europa-museet.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/192

(2004/C 70 E/203)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3068/03

af Hugues Martin (PPE-DE) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om: Finansiering af værtsstrukturer for EU-Info Points

Efter ikrafttrædelsen den 1. januar 2003 af den nye finansforordning for alle EU-institutionerne (Rådets forordning nr. 1605/2002 (1) af 25. juni 2002) og dens gennemførelsesbestemmelser vil de driftstilskud, som hidtil er blevet bevilget institutioner, der huser EU-Info Points, ifølge mine kilder blive tildelt efter en ny procedure. I stedet for at blive automatisk finansieret skal disse informationscentre nu deltage i et udbud for ikke at miste muligheden for at modtage sådanne tilskud.

Ud over driftstilskuddene modtog disse institutioner desuden logistikstøtte, såsom levering af publikationer, adgang til netværkets intranet og help desk-service, dokumentationshjælp og teknisk assistance samt støtte fra de netansvarliges møder, etc. Som en midlertidig løsning er det besluttet, at institutioner, der anmoder om det, også vil kunne modtage denne logistikstøtte i 2004.

Denne nye procedure, der har til formål at gøre tildelingen af finansiering mere gennemskuelig, rejser imidlertid tre spørgsmål, som Kommissionen har nævnt uden dog at give noget rigtigt svar herpå:

— Hvilke udvælgelseskriterier vil gælde for de institutioner, der deltager i udbuddene?

— Vil logistikstøtteforanstaltningerne blive videreført efter 2004?

— Mere generelt er Kommissionen i gang med under overholdelse af den omtalte finansforordnings nye regler at skabe nye former for fremtidigt samarbejde med henblik på at sikre, at oplysningerne befinder sig nær ved borgerne. Kan Kommissionen uddybe dette?

(1) EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/31

(2004/C 70 E/035)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1076/03

af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen

(31. marts 2003)

Om: Motorola Computer Group og Wordsworth Technologies Ltd og prisbinding

Jeg har modtaget en skrivelse vedrørende Motorola UK, som har nægtet at acceptere købsordrer fra Wordsworth Technologies Ltd. De mener, at de bliver holdt ude, fordi de har fundet frem til en prisbindingsfidus, der køres af Motorola Computer Group. De har prøvet at skaffe dele fra Tyskland, men de mener, at de blev forhindret i at gøre dette af Motorola, og deres nuværende leverandør er under samme trussel.

Så vidt jeg forstår, indgav Wordsworth Technologies i januar 1999 klage til Europa-Kommissionen vedrørende Motorolas prisbinding, der pressede Wordsworth ud af markedet.

Er der sket nogen fremskridt med hensyn til undersøgelsen af denne klage, og i bekræftende fald med hvilket resultat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(21. maj 2003)

Som det ærede medlem ved, indledte Kommissionen en undersøgelse af Motorola Computer Groups (en forretningsafdeling af Motorola Inc) distributionsaftaler for visse af deres produkter med henblik på at kontrollere, om disse aftaler var i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 81 og 82. Kommissionen indledte undersøgelsen efter at have modtaget en klage fra Wordsworth Technologies Ltd i januar 1999.

Kommissionen har aktivt undersøgt klagen fra Wordsworth Technologies Ltd. Den har sendt et meget stort antal formelle anmodninger om oplysninger til Motorola Computer Group, deres distributører og kunder samt Wordsworth Technologies Ltd for at kunne analysere alle data i deres rette økonomiske og retlige sammenhæng. Den har desuden afholdt forskellige møder med parterne i denne sag, inklusive Wordsworth Technologies Ltd.

Det ærede medlem kan være interesseret i at få at vide, at Motorola Computer Group har foretaget forskellige ændringer af deres distributionsaftaler som en direkte følge af Kommissionens undersøgelse af denne sag.

Kommissionen er nu ved at foretage sin endelige analyse af alle de spørgsmål, Wordsworth Technologies Ltd rejste. I analysen vil der ikke blot blive taget hensyn til de spørgsmål, Wordsworth Technologies Ltd rejste i sin oprindelige klage, men også dem, der blev rejst i senere korrespondance, herunder dem, det ærede medlem henviser til, som Kommissionen først fik kendskab til i slutningen af 2002.

Kommissionen kan inden for den nærmeste fremtid meddele Wordsworth Technologies Ltd sin holdning til sagen. Wordsworth Technologies Ltd vil derefter få mulighed for at komme med bemærkninger hertil.