SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1522/02

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(3. juni 2002)

Om: Færdselsuheld i Grækenland

Det er velkendt, at Grækenland er det EU-land, hvor der sker flest færdselsuheld med dødelig udgang. Hvert år mister ca. 3 000 grækere livet, og mange tusinde kommer alvorligt til skade på de græske veje. Det understreges, at der alene under den ortodokse påske (begyndelsen af maj 2002) omkom 63 grækere, og over 600 kom til skade ved færdselsuheld i denne periode. Størsteparten af disse uheld skyldtes for stor fart, vejbelægningens dårlige tilstand, yderst mangelfuld skiltning samt den omstændighed, at førerne kørte under påvirkning af alkohol.

Kan Kommissionen oplyse, i hvilke EU-lande førere fratages deres kørekort, af hvilke grunde, og i hvilke medlemsstater og under hvilke omstændigheder der gælder bestemmelser om direkte beslaglæggelse af køretøjet i tilfælde af, at føreren gribes i at køre i fuld tilstand?

Har Kommissionen anmodet de græske myndigheder om oplysninger og forklaringer på det enorme antal dræbte og tilskadekomne ved færdselsuheld i Grækenland?

Findes der, eller vil der blive vedtaget fællesskabslovgivning om konkrete, ensartede og hårde straffe, der skal gennemføres i samtlige medlemsstater og iværksættes over for personer, der kører i alkohol- eller narkotikapåvirket tilstand og på den måde bringer deres medborgeres liv i fare?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(23. juli 2002)

Med 1895 trafikdræbte i 2001 er Grækenland et af de EU-lande, der har flest trafikdræbte målt pr. antal indbyggere. Dog er afstanden til det europæiske gennemsnit ved at svinde ind, idet der i 2001 var tale om en nedgang på 9 % i antallet af trafikdræbte i forhold til 2000. De væsentligste årsager til færdselsulykkerne er for høj eller forkert tilpasset hastighed, kørsel i spirituspåvirket tilstand samt manglende brug af sikkerhedsselen.

Kommissionen vedtog den 17. januar 2001 en henstilling(1) om den maksimale alkoholkoncentration i blodet for førere af motorkøretøjer, hvori det bl.a. henstilles til medlemsstaterne at anvende en generel øvre grænse for alkoholkoncentrationen i blodet på 0,5 mg/ml samt at styrke politiets kontrol heraf.

Henstillingen vedrører ikke straffeforanstaltningerne i forbindelse med overtrædelser af bestemmelserne. Inddragelse af førerbeviset sorterer fortsat under de nationale myndigheder ifølge artikel 8, stk. 2, i Rådets direktiv 91/439/EØF af 29. juli 1991 om kørekort(2). Det samme er tilfældet med de øvrige sanktioner som f.eks. bøder, advarsler og hæftestraffe.

Der findes ingen lovgivning om beslaglæggelse af køretøjet i tilfælde af, at føreren har for meget alkohol i blodet. Dog kan politiet i forbindelse med kontrollen som forebyggende foranstaltning tilbageholde førerbeviset, hvis føreren er alkoholpåvirket eller må formodes at være påvirket.

I overensstemmelse med hensigtserklæringerne i hvidbogen om den europæiske transportpolitik(3) undersøger Kommissionen mulighederne for at opnå en bedre harmonisering af de vigtigste kørselsbestemmelser, samt hvilke kontrolforanstaltninger der kan træffes med henblik på at håndhæve disse bestemmelser, under stadig hensyntagen til subsidiaritetsprincippet.

Endelig udveksler Kommissionen regelmæssigt oplysninger med de ansvarlige for færdselssikkerheden i de forskellige medlemsstater, herunder i Grækenland, med henblik på at udarbejde sine forslag til harmonisering af kørselsbestemmelserne og forbedring af færdslessikkerheden.

(1) Henstilling af 17. januar 2001, EFT C 48 af 14.2.2001.

(2) EFT L 237 af 24.8.1991.

(3) Hvidbog om den europæiske transportpolitik frem til 2010 De svære valg, KOM(2001) 370 endelig udg.