ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3708/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. januar 2002)

Om: Konkurrenceforvridende forslag

I begyndelsen af november 2001 fremlagde den svenske finansminister, Bosse Ringholm, på sit partis kongres et forslag om nedsættelse og bortfald af arbejdsgiverafgift for kommuner og landsting. Afgiften foreslås nedsat med et procentpoint for al aktivitet i kommunerne i 2002. Samtidig skal arbejdsgiverafgiften bortfalde for nyansættelser i kommunerne.

De private virksomheder var kritiske. I de tilfælde, hvor kontrakter udløber, kan det blive op til 40 % billigere for kommunerne atter at optage aktiviteterne i eget regi.

Ringholms forslag er blevet kritiseret for at forvride konkurrencen på det indre marked. En svensk ekspert mente for eksempel, at der her er tale om indførelse af en diskriminerende skat, når samme aktivitet beskattes forskelligt, afhængigt af, hvem der udfører den.

Finansministeren har senere trukket sit forslag tilbage.

Hvad mener Kommissionen om ovennævnte forslag? Mener den, at et forslag som ovenanførte kan gennemføres, hvis den svenske Riksdag måtte ønske det, eller skaber forslaget konkurrenceforvridning på det indre marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(26. februar 2002)

Artikel 87, stk. 1 i EF-traktaten bestemmer, at støtte ydet af en medlemsstat eller med statslige midler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, er uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

Begrebet statslige midler omfatter ikke kun penge, der er udbetalt af statslige myndigheder, men også statens indtægtstab på grund af skattelettelser. Skattelettelser, som er indrømmet selektivt til bestemte typer virksomheder, og som ikke er berettigede på grund af skattesystemets art og logik, kan fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Sådanne foranstaltninger skal derfor anmeldes på forhånd til Kommissionen i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og kan kun godkendes af Kommissionen, hvis foranstaltningerne opfylder en af undtagelserne, der er opregnet i artikel 87, stk. 2 eller artikel 87, stk. 3.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3342/01 af Catherine Stihler (PSE) til Rådet. Det belgiske formandskabs indkaldelse af et møde mellem EU-ministre med ansvar for børn.



EF-Tidende nr. 147 E af 20/06/2002 s. 0158 - 0158



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3342/01 af Catherine Stihler (PSE) til Rådet (3. december 2001) Om: Det belgiske formandskabs indkaldelse af et møde mellem EU-ministre med ansvar for børn Det glædede forespørgeren at høre, at det belgiske formandskab havde indkaldt til et møde mellem EU-ministre med ansvar for børn fredag den 9. november. Vil Rådet aflægge rapport om mødet og oplyse, hvilke opfølgningsplaner det har? Svar (1. marts 2002) Rådet er som fællesskabsinstitution ikke kompetent, når det drejer sig om et uformelt møde, der er arrangeret af det belgiske formandskab og udelukkende på dettes ansvar. Det anbefales derfor det ærede parlamentsmedlem at henvende sig til ministeriet for børns velfærd med ansvar for undervisning på primærtrinnet og Det Nationale Kontor for Børn (det franske fællesskab i Belgien), som ledte dette uformelle europæiske møde mellem ministrene med ansvar for børns velfærd.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2826/01

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(11. oktober 2001)

Om: Udryddelse af kolera

Koleraudbrud i visse afrikanske lande, som i de seneste år har været særligt alvorlige i Mozambique efter de voldsomme oversvømmelser, viser, hvordan kolera, som blev udryddet i den vestlige verden for århundreder siden, stadig er et aktuelt problem i andre dele af verden.

Hvilke specielle tiltag overvejer Kommissionen, og hvilke materielle og menneskelige ressourcer påtænker den at anvende til udryddelsen af kolera i de afrikanske lande, hvor sygdommen stadig findes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(29. november 2001)

Kolera er fortsat et alvorligt epidemisk problem i mange fattige lande. Pludselige større udbrud forårsages sædvanligvis af forurening af drikkevandsforsyningen. Det kan være vanskeligt at skelne kolera fra andre former for akut diarré. Det centrale led i behandlingen er, ligesom for alle andre årsager til diarré, rehydrering, idet man anvender oral rehydreringssaltopløsninger til milde tilfælde og parenterale væsker til alvorlige tilfælde. Behandlingen skal ledsages af foranstaltninger til sikring af sikker vandforsyning og hensigtsmæssige sanitære foranstaltninger. Behandling med antibiotika kan forkorte symptomernes varighed. Medens vaccination er et nyttigt middel som kortsigtet foranstaltning, har det ikke været benyttet i større udstrækning af hensyn til den offentlige sundhed.

En udryddelse af kolera kommer til at foregå jævnsides med bestræbelserne for at sikre adgang til sundt drikkevand og effektive sanitære forhold. De indledende oplysninger om planlægningen af foranstaltningerne under den 9. EUF går ud på, at landene har til hensigt at afsætte 0,4 mia. EUR til denne sektor, med fokus på de fattige personer i land- og bydistrikter. Dette udgør 6 % af de fremtidige EUF-midler.

Mindre koleraudbrud bekæmpes ofte ved, at man styrker igangværende bestræbelser for at forbedre undervisningen i sundhedslære, at sikre adgang til sundt drikkevand og at foretage en effektiv behandling af diarré-sygdomme. De fleste lande i Afrika gennemfører IMCI-programmet (Integrated Management of Childhood Illnesses), der rummer centrale moduler vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af diarré-sygdomme. Kommissionen støtter indirekte dette arbejde via det enkelte lands nationale sundhedsbudget.

Gennem ECHO har Kommissionen også støttet kolera-relateret arbejde i mere omfattende krisesituationer, f.eks. under oversvømmelserne i Mozambique.

Koleraen vil blive udryddet ved hjælp af en højnelse af levestandarden og dermed øget adgang til rent drikkevand og ved hjælp af forbedringer af den hygiejniske og sanitære praksis. Der findes ikke nogen hurtig løsning, og Kommissionen har ingen plan om at starte en særlig indsats til udryddelse af kolera i Afrika.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3177/01

af Christos Zacharakis (PPE-DE) til Kommissionen

(13. november 2001)

Om: Drab på sultestrejkende i Tyrkiet

Det tyrkiske politi brød den 5. november 2001 med stor brutalitet ind i nogle sultestrejkendes huse i bydelen Küçükarmutlu i Istanbul, hvor de slog seks sultestrejkende ihjel og sårede yderligere fjorten. Formålet med disse handlinger var at stoppe sultestrejken, der var blevet indledt for 379 dage siden i protest mod forholdene i de tyrkiske fængsler. Hvilke konkrete foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for endeligt at gøre det klart over for Tyrkiet, at disse fortsatte krænkelser af de elementære menneskerettigheder og Tyrkiets konstante optræden som voldsstat ikke er forenelige med den status, Tyrkiet har opnået som et land, der er på vej mod tiltrædelse af Den Europæiske Union, og at denne tiltrædelsesproces midlertidigt må indstilles?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(10. november 2001)

Kommissionen mener, at der bør gennemføres en uafhængig undersøgelse af årsagerne til dødsfaldene og hændelserne i forbindelse med politirazziaerne i Küçükarmutlu (Istanbul) den 5. og 13. november 2001.

Den Europæiske Union har gjort de tyrkiske myndigheder opmærksom på disse hændelser inden for rammerne af den forstærkede politiske dialog.

Kommissionen overvåger nøje udviklingen i menneskerettighedssituationen i Tyrkiet. I sin seneste årlige rapport om Tyrkiets fremskridt i retning af tiltrædelse af EU, der blev offentliggjort den 13. november 2001(1), erkender Kommissionen vigtigheden af en række forfatningsmæssige, lovgivningsmæssige og administrative ændringer og erklærer, at der kræves forbedringer med hensyn til den faktiske situation for de menneskerettigheder, som berører de enkelte mennesker. Selv om Tyrkiet gør fremskridt på visse områder, mener Kommissionen stadig ikke, at landet opfylder de politiske kriterier fra København. Tyrkiet anmodes derfor om at intensivere og fremskynde reformprocessen for at sikre, at menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder beskyttes fuldt ud ved lov og i praksis for alle borgere i hele landet.

(1) SEK(2001) 1756.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3526/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Løbende og offentlige udgifter

Ifølge nyligt offentliggjorte rapporter skulle visse finansielle transaktioner have bevirket, at de løbende udgifter er forsvundet fra visse medlemsstaters kontrollerede offentlige udgifter.

Vil Kommissionen oplyse, hvad den agter at gøre i forbindelse med sådanne poster uden for statsbudgettet, og vi den endvidere give oplysning om de transaktioner i medlemsstaterne, som den har kendskab til, og gøre rede for sine forholdsregler i regnskabsmæssig sammenhæng i hvert enkelt tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(14. marts 2002)

Eurostat (De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor) følger nøje udviklingen i den offentlige sektors regnskaber i de forskellige medlemsstater. Disse regnskaber opstilles efter reglerne i det europæiske nationalregnskabssystem ENS 95(1).

De finansielle transaktioner i medlemsstaterne, som vil kunne have indvirkning på offentlig forvaltning og services udgifter(2), vil blive overvåget efter ENS 95-principperne med henblik på at sikre, at disse principper anvendes korrekt, og at de pågældende transaktioner klassificeres og registreres korrekt.

ENS 95 er et omfattende nationalregnskabssystem. Det giver bl.a. en præcis definition af sektoren offentlig forvaltning og services udgifter. Medlemsstaterne skal følge de regnskabsregler, der er beskrevet i ENS 95.

I de tilfælde hvor der er vanskeligheder med fortolkningen af ENS 95-reglerne vedrørende f.eks. regnskabsposter, som ikke indgår i budgettet, arrangerer Eurostat møder med og høringer af medlemsstaterne for at nå til enighed om en korrekt og ensartet fortolkning.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (EFT L 310 af 30.11.1996).

(2) Definitionen af offentlig forvaltning og services udgifter og indtægter findes i Kommissionens forordning (EF) nr. 1500/2000 af 10. juli 2000 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 med hensyn til offentlig forvaltning og services udgifter og indtægter, EFT L 172 af 12.7.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3558/01

af Carlos Candal (PSE) til Kommissionen

(4. januar 2002)

Om: Overforgældelse af familierne i medlemsstaterne

Den drastisk voksende overforgældelse af familierne i samtlige medlemsstater og den interesse, Parlamentet allerede har vist, hvad angår behandlingen af dette emne på fællesskabsplan som en metode til at bidrage til virkeliggørelsen af det indre marked, er velkendte. Det er ligeledes velkendt, at Kommissionen har givet uafhængige eksperter til opgave at gennemføre to undersøgelser af de statistiske aspekter og de juridiske aspekter af spørgsmålet (betingelser ved indkaldelse af tilbud nr. 2000/A5/007).

Kommissionen bedes besvare følgende:

- Kan Kommissionen bekræfte, at den allerede har fået forelagt disse undersøgelser, og hvornår?

- Hvilke foranstaltninger vil disse undersøgelser blive ledsaget af, og hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe på grundlag af disse undersøgelser og gennem hvilket GD?

- Vil Kommissionen forelægge et forslag til en fællesskabsforanstaltning på dette område, i bekræftende fald hvornår, og med hvilken rækkevidde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(7. februar 2002)

Undersøgelsen af de statistiske aspekter blev afleveret til endelig godkendelse den 22. oktober 2001. Undersøgelsen af de juridiske aspekter er endnu ikke blevet udført. Den pågældende kontrakt blev opsagt, da de foreløbige rapporters kvalitet var utilfredsstillende. Proceduren sættes i gang igen i løbet af 2002.

Der skal træffes foranstaltninger af Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold (GD EMPL), hvad angår udviklingen af indikatorer for overforgældelse inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode vedrørende social integration, og af Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse (GD SANCO), hvad angår indbygning af de forebyggende elementer i forslaget til direktiv om forbrugerkredit.

Der er i Rådets resolution af 26. november 2001 om kredit og gældsætning hos forbrugerne nævnt en lang række fællesskabsforanstaltninger vedrørende opfølgningen af problemet i medlemsstaterne og de grænseoverskridende statistiske og juridiske aspekter heraf.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2758/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Afvikling af importkvoterne på beklædning

Ifølge de internationale frihandelsaftaler, EU har underskrevet, skal importkvoterne for beklædning fjernes inden 2005. Men frem til udgangen af 1997 havde EU kun fjernet kvoterne på produkter som strikkede

herrehabitter, dukketøj og vævede strømper. Ikke ligefrem produkter, der sælges mange af. På hvilke beklædningsprodukter er importkvoterne fjernet siden udgangen af 1997, hvor situation var som ovenfor anført?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(15. november 2001)

I Verdenshandelsorganisationens (WTO's) aftale om tekstilvarer og beklædningsgenstande (ATC) fastsættes, at sektoren for tekstil- og beklædningsgenstande gradvis skal integreres i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) fra 1994, dvs. mindst 16 % af importmængden for 1190 produkter den 1. januar 1995, 17 % den 1. januar 1998, 18 % den 1. januar 2002 og resten den 1. januar 2005. Alle kvoter, som håndhæves for produkter, der er integreret, skal fjernes, således at hele sektoren efter den 1. januar 2005 skal henhøre under reglerne i GATT og alle kvoter være fjernet. ATC berører ikke kvoter, der bibeholdes i forhold til de lande, som ikke er medlem af WTO.

Hidtil har Fællesskabet fjernet kvoterne for 12 produktionskategorier, som berører fem WTO-medlemslande, dvs. de produkter, som omfattes af anden etape af den integration, som det ærede medlem henviser til. Dette gælder følgende produkter: lommetørklæder, uld, vævede bånd, tilbehør af trikotage til beklædning, strømpebukser, badetøj, strikkede dragter til kvinder, skidragter, korsetter, telte, stoffer og campingartikler.

Endvidere vil Fællesskabet fra den 1. januar 2002 som led i den tredje etape af integrationsprogrammet under ATC fjerne kvoterne for yderligere 11 produktionskategorier, som berører ni WTO-medlemslande. Disse kvoter omfatter handsker, undertøj, anorakker, pyjamaser og natkjoler, nederdele, vævet stof, vævet syntetisk stof og syntetiske fibre af forskellig slags, babytøj og træningsdragter.

Endvidere vil der som følge af Kinas og Taiwans tiltrædelse af WTO blive fjernet yderligere 32 kvoter, som gælder for Kina, og 15 kvoter, som gælder for Taiwan.

Fællesskabet er også fast besluttet på at forbedre markedsadgangen ved hjælp af bilaterale forhandlinger i henhold til de forhandlingsdirektiver, som Rådet forelagde Kommissionen den 9. november 2000. Hidtil har Fællesskabet indgået et aftalememorandum med Sri Lanka om markedsadgang og er for øjeblikket ved at indgå en lignende aftale med Pakistan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3317/01

af Reinhold Messner (Verts/ALE) til Kommissionen

(30. november 2001)

Om: Omfartsvejen ved Mestre

Det er for nylig blevet offentliggjort i Il Sole 24 ore(1), at den italienske regering vil overdrage anlæggelsen og forvaltningen af omfartsvejen ved Mestre Dolo Quarto D'Antino og af tunnellen under motorringvejen til en gruppe, der består af Autostrade, Padova-Venezia og Autovie Venete, de tre virksomheder, der allerede i dag forvalter motorvejene i området omkring Venezia.

På grundlag af det synspunkt, at omfartsvejen ved Mestre Dolo Quarto D'Antino udgør en tilpasning af en eksisterende motorvej, kan man herved undgå en procedure med europæisk licitation.

På denne måde tilsidesættes muligheden for en international licitation for projektfinansiering, hvis licitationsgrundlag ville have været forslaget fra initiativtageren, som i dette tilfælde er en gruppe under ledelse af Autostrada Brescia-Padova. Det skal bemærkes, at den direkte overdragelse allerede i marts 1999 var genstand for en aftale mellem Anas og Autostrade S.p.A, og at Europa-Kommissionen i denne forbindelse intervenerede og blokerede det administrative forløb gennem en overtrædelsesprocedure, som endnu ikke er afsluttet, idet den fastslog, at bygningsarbejdet, der udgjorde et nyt vejafsnit, ikke kunne unddrages en licitation.

Mener Kommissionen ikke, at en direkte overdragelse af anlægsarbejdet med omfartsvejen ved Mestre Dolo Quarto D'Altino udgør en overtrædelse af fællesskabsbestemmelserne om offentlige kontrakter, således som de fremgår af direktiv 92/50/EØF(2), 93/36/EØF(3) og 93/37/EØF(4)?

(1) Il Sole-24 Ore, 17. oktober 2001 Per il passante di Mestre niente gara EU, 25. oktober 2001 Passante di Mestre, si preparano i cantieri.

(2) EFT L 209 af 24.7.1992, s. 1.

(3) EFT L 199 af 9.8.1993, s. 1.

(4) EFT L 199 af 9.8.1993, s. 54.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. marts 2002)

Kommissionen har undersøgt lovligheden af en eventuel direkte overdragelse af anlæggelsen og forvaltningen af omfartsvejen og tunnelen ved Mestre til en gruppe, der består af tre virksomheder, der allerede forvalter motorvejene mellem Mestre og resten af Veneto med hensyn til overensstemmelse med fællesskabsrettens bestemmelser om offentlige kontrakter, herunder især direktiv 93/37/EØF om samordning af fremgangsmåderne med hensyn til indgåelse af offentlige bygge- og anlægskontrakter.

Efter at der desuden er indgivet et andragende til Europa-Parlamentet, har Kommissionen gentagne gange over for de italienske myndigheder tilkendegivet sine betænkeligheder ved, at det pågældende arbejde tildeles de tre ovennævnte foretagende uden foregående udbud på fællesskabsplan.

Hvis tildelingen finder sted, påhviler det Kommissionen at foretage en endelig bedømmelse af lovligheden heraf.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2652/01

af Frank Vanhecke (NI) til Kommissionen

(1. oktober 2001)

Om: Europæisk dækkende kompetence til at foretage anholdelser

Gennem et stykke tid har der inden for Den Europæiske Union været spekulationer om indførelse af europæisk dækkende kompetence til at foretage anholdelser. De nylige attentater i De Forenede Stater og involveringen af eventuelle medskyldige med ophold i Unionen og nærmere bestemt i Hamburg gør dette emne brændende aktuelt.

Finder Kommissionen det muligt og ønskeligt på kort sigt at lade en sådan europæisk dækkende kompetence finde anvendelse gennem Europol?

Hvornår mener Kommissionen i bekræftende fald og i betragtning af emnets presserende karakter, at arbejdet hermed kan indledes?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorinopå skriftlige forespørgsler E-2651/01 og E-2652/01

(14. november 2001)

Kommissionen har fremlagt sit forslag til Rådets rammeafgørelse om den europæiske arrestordre og overgivelsesprocedurerne(1) mellem medlemsstater af 19. september 2001.

Forslagets retsgrundlag er EU-traktatens artikel 31 b og 34, stk. 2, litra b). Kommissionen gør også opmærksom på, at formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Tammerfors i 1999 ligeledes omtaler princippet om gensidig anerkendelse og afskaffelse af de formelle procedurer for udlevering mellem medlemsstaterne.

Kommissionens hensigt med forslaget er at erstatte den nugældende udleveringsordning med en fuldstændig retslig procedure for overgivelse.

Ifølge Kommissionens forslag skal Europol ikke medvirke ved denne procedure.

(1) KOM(2001) 522 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3015/01 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen. Folkeafstemninger i ansøgerlandene.



EF-Tidende nr. 160 E af 04/07/2002 s. 0055 - 0055



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3015/01 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen (29. oktober 2001) Om: Folkeafstemninger i ansøgerlandene I hvilke lande er der planer om at holde folkeafstemning om indtræden i EU? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen (29. november 2001) I forbindelse med en kommende ratificering af tiltrædelsestraktaten vil en række kandidatlande sandsynligvis holde folkeafstemning om tiltrædelsen, idet de vil følge deres forfatninger, love og praksis. Ifølge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, skal der i henhold til Rumæniens og Slovakiets forfatning holdes folkeafstemning i disse lande, før tiltrædelsestraktaten kan ratificeres. I en række andre kandidatlande, hvor forfatningen ikke kræver det, er der en erklæret politisk vilje til at holde folkeafstemning, men der er endnu ikke truffet nogen formel beslutning herom.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1102/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(27. marts 2001)

Om: Undtagelser i Det Forenede Kongerige

Kan Kommissionen give oplysninger om følgende: Undtagelser fra fællesskabsretten i Det Forenede Kongerige, som udløber under den nuværende valgperiode? EU-direktiver, som træder i kraft i løbet af næste år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(16. oktober 2001)

Kommissionen skal herved tilstille det ærede medlem listen over retsakter, for hvilke der gøres undtagelser for Det Forenede Kongerige:

- Kommissionens beslutning 98/377/EF af 18. maj 1998 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 med henblik på tilrettelæggelse af Fællesskabets undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur(1).

- 94/728/EF, Euratom: Rådets afgørelse af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter(2) og 2000/597/EF, Euratom: Rådets afgørelse af 29. september 2000 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter(3).

- Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF af 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner(4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastrukturer samt sikkerhedscertificering(9).

- Rådets beslutning 2000/435/EF(5) af 29. juni 2000 om ændring af Rådets beslutning 97/375/EF af 9. juni 1997 om bemyndigelse af Det Forenede Kongerige til at anvende en fakultativ foranstaltning, der fraviger artikel 17 i sjette direktiv (77/388/EØF) om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter(6) samt af Rådets beslutning 98/23/EF af 19. december 1997 om bemyndigelse af Det Forenede Kongerige til at forlænge anvendelsen af en foranstaltning, der fraviger artikel 28e, stk. 1, i sjette direktiv 77/388/EØF om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter(7).

- Rådets beslutning 2000/747/EF af 27. november 2000 om ændring af artikel 3 i beslutning 98/198/EF om bemyndigelse til Det Forenede Kongerige til at forlænge en foranstaltning, der fraviger bestemmelserne i artikel 6 og 17 i sjette direktiv (77/388/EØF) om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter(8).

For så vidt angår anden del af forespørgslen, kan Kommissionen meddele det ærede medlem, at fristen for gennemførelse af 81 direktiver vil falde i tidsrummet 1. april 2001 til 31. december 2002. Disse oplysninger findes i et bilag, der sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

(1) EFT L 168 af 13.6.1998.

(2) EFT L 293 af 12.11.1994.

(3) EFT L 253 af 7.10.2000.

(4) EFT L 75 af 15.3.2001.

(5) EFT L 172 af 12.7.2000.

(6) EFT L 158 af 17.6.1991.

(7) EFT L 8 af 14.1.1998.

(8) EFT L 302 af 1.12.2000.

(9) EFT L 75 af 15.3.2001.