DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/800

(2004/C 84 E/0896)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0487/04

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om: EU's mælke- og mejerisektor: Argentina og WTO's »fredsklausul«

Efter at WTO's fredsklausul udløb den 31. december har Argentina truet med at anlægge sag mod EU ved Verdenshandelsorganisationens tvistbilæggelsesorgan vedrørende fællesskabsstøtten til mælke- og mejerisektoren.

Mener Europa-Kommissionen, at truslerne fra Argentina på noget tidspunkt kan bringe EU's netop ændrede markedsordning i fare?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. april 2004)

Hvad fredsklausulens udløb angår, fastholder Kommissionen følgende position: Verdenshandelsorganisationens (WTO) medlemmers anvendelse af tvistbilæggelse i et forsøg på at stille spørgsmålstegn ved subsidier, der er ydet i overensstemmelse med aftalen om landbrug, risikerer at underminere de omfattende landbrugsforhandlinger om indgåelse af en aftale, som alle medlemmer kan acceptere.

Kommissionen er også bekymret over den eksportpraksis, som anvendes af statshandelsvirksomheder (SHV) i mejerisektoren. I henhold til Dairy Industry Restructuring Bill 2001 er New Zealand Dairy Board blevet afløst af et selskab, der kontrollerer 98 % af landets mælkeproduktion og har overtaget Dairy Board's rolle og status som eneeksportør, men som følge af de lovfæstede privilegier, som loven tildeler selskabet, er det i enhver henseende fortsat en statshandelsvirksomhed. Loven fastholder selskabets ret til licenser for eksport til udsøgte markeder som USA, Canada, Den Dominikanske Republik, Japan og EU, i nogle tilfælde indtil begyndelsen af 2011. Foruden retten til alle eksportlicenser til nogle af disse udsøgte markeder har selskabet eneret til eksport til lande, som har åbnet toldkontingenter.

Efter artikel XVII i GATT og aftalen om fortolkning af artikel XVII skal medlemmerne hvert år give meddelelse om ikkestatslige virksomheder, herunder afsætningsstyrelser, der er blevet tildelt eksklusive eller særlige rettigheder eller privilegier, herunder lovfæstede beføjelser, ved hjælp af hvilke de gennem salg kan påvirke eksportens omfang eller retning. Medlemmerne skal, når de giver meddelelse, sørge for den størst mulige gennemsigtighed, så det er muligt at opnå en klar bedømmelse af, hvordan de pågældende virksomheder fungerer, og hvordan deres virksomhed påvirker den internationale handel. Den seneste meddelelse fra New Zealand er fra den 20. juli 2001, hvor det blev oplyst, at »NZDB vil fortsat blive angivet som en SHV, men yderligere analyse af dette spørgsmål er nødvendig«. Siden da har det selskab, der afløste NZDB, dramatisk forøget sin andel af verdensmarkedet for mejeriprodukter. Nærmere oplysninger sendes direkte til det ærede medlem.

Kommissionens bekymringer går på, at et enkelt selskab har et lovfæstet monopol på en væsentlig andel af præferenceverdenshandelen i mejerisektoren, det deraf følgende potentiel for krydssubsidiering under en sådan ordning, følgerne af en enkelt forhandlers virksomhed på prisdannelsen på verdensmarkedet under disse omstændigheder og mangelen på den gennemsigtighed, der er foreskrevet i artikel XVII i WTO-reglerne.

Medlemmerne og navnlig de eksportorienterede medlemmer skal dog træffe et strategisk valg mellem to alternative løsninger, som i vid udstrækning udelukker hinanden: enten tror de, at multilaterale forhandlinger er vejen frem til en retfærdig og markedsorienteret handelsordning, eller de tror, at tvistbilæggelse under WTO er den rette løsning.

Kommissionen er overbevist, at sammenhængen mellem EU's forpligtelser i WTO og dens interne støttepolitik vil styrket yderligere gennem den igangværende reform af den fælles landbrugspolitik.