DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/827

(2004/C 78 E/0880)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3558/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. december 2003)

Om: Stemmeret til indvandrere i landene i EU

I Italien diskuteres muligheden af at give tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i landet og har haft mindst 6 års bopæl, stemmeret ved lokalvalg.

I de andre europæiske lande er den gældende lovgivning på området uensartet (i Frankrig og Tyskland har tredjestatsborgerne for eksempel slet ingen stemmeret, i Det Forenede Kongerige er det kun unionsborgerne og statsborgere fra Commonwealth-lande, der har stemmeret, i Spanien har indvandrere fra de tidligere kolonier stemmeret, i Portugal har brasilianere, peruanere, argentinere, uruguayanere, nordmænd og israelere stemmeret, i Irland, Sverige, Danmark, Holland og Finland gives stemmeret til indvandrere uafhængigt af statsborgerskab).

Det Europæiske Råd i Tampere definerede i sine konklusioner en række principper navnlig princippet om, at »tredjelandsstatsborgeres retsstilling bør tilnærmes EU-borgeres retsstilling«, og princippet om, at »en person, der har opholdt sig lovligt i en medlemsstat i en given periode, og som er i besiddelse af en tilladelse til længerevarende ophold (…) (bør) indrømmes en række ensartede rettigheder, som ligger så tæt som muligt på EU-borgernes rettigheder«.

Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse:

1. om der er foretaget undersøgelser af dette spørgsmål på EU-plan?

2. om den klart kan redegøre for sin holdning med hensyn til stemmeret ved lokalvalg og parlamentsvalg for tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i landet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(29. januar 2004)

Det Europæiske Råd i Tammerfors (1999) udarbejdede retningslinjerne for en fælles asyl- og indvandrerpolitik i EU. Denne politik berører også spørgsmålet om retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i medlemsstaterne. Det fremgår af Rådets konklusioner, at tredjelandsstatsborgere, som opholder sig lovligt i landet, skal have tilnærmelsesvis samme retsstilling som statsborgere i medlemsstaterne. Tredjelandsstatsborgere bør indrømmes en række ensartede rettigheder, som ligger så tæt som muligt på EU-borgernes rettigheder.

Dette konkretiseres ved forslaget til Rådets direktiv om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding (1), der blev vedtaget af Rådet den 25. november 2003. Kommissionen har i sin seneste meddelelse om indvandring, integration og beskæftigelse (2) foreslået, at medlemsstaterne overvejer at give politiske rettigheder til fastboende, især på lokalt niveau, når de omsætter direktivet til national lovgivning. Det er helt klart Kommissionens holdning, at det er vigtigt for integrationen, at fastboende får politiske rettigheder, og at der skabes grundlag herfor i den nye traktat. Indtil den træder i kraft, er der ikke noget juridisk grundlag.

Kommissionen har foretaget en undersøgelse af fastboende tredjelandsstatsstatsborgeres retsstilling i en EU-medlemsstat (april 2000), som sammenligner de stemmerettigheder, tredjelandsstatsborgere har i de forskellige medlemsstater. Kommissionen har endvidere kendskab til en række undersøgelser foretaget af uafhængige forskere om tredjelandsstatsborgere og deres politiske integration og deltagelse i den demokratiske proces. I det 6. forskningsrammeprogram 2002-2006 fokuseres der på forskning i nationalitet, og der vil i 2004 blive indledt en sammenlignende undersøgelse af regler for tildeling og tab af nationalitet i medlemsstaterne. Undersøgelsen vil også belyse den retsstilling som næsten fuldgyldig statsborger, som tredjelandsstatsborgere indrømmes i en række medlemsstater efter langvarigt ophold.

(1) EFT C 240 E af 28.8.2001.

(2) KOM(2003) 336 endelig udg.