ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1137/96 af Carl Lang (NI) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Tillaegssocialforsikringsordninger

Det Europaeiske Faellesskabs Domstol afsagde den 26. marts 1996 en dom om anvendelsesomraadet for Raadets direktiv 92/49/EOEF ((EFT L 228 af 11.8.1992, s. 1. )) (forsikring bortset fra livsforsikring), hvori de lovpligtige socialforsikringsordninger udtrykkeligt blev udelukket fra direktivets anvendelsesomraade. Som foelge af formuleringen af det praejudicielle spoergsmaal, der ligger til grund for dommen, er der imidlertid et vaesentligt omraade inden for socialsikringen, som ikke er daekket, nemlig tillaegsordningerne.

Et af de centrale spoergsmaal i den forbindelse er tilsyneladende definitionen inden for faellesskabsretten paa lovpligtige sociale sikringsordninger: omfatter definitionen obligatoriske tillaegsordninger eller tillaegsordninger, der er nedfaeldet i kollektive overenskomster (navnlig i Frankrig)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (12. juni 1996)

Inden for rammerne af de forskellige lovtekster, Raadet har vedtaget om social sikring (forordning (EOEF) 1408/71 ((EFT L 149 af 5.7.1971; konsolideret version, EFT C 325 af 10.12.1992. )) og 574/72 ((EFT L 74 af 27.3.1972; konsolideret version, EFT C 325 af 10.12.1992. )) - sociale sikringsordninger for arbejdstagere, der flytter, direktiv 79/7/EOEF ((EFT L 6 af 10.1.1979. )) - ligebehandling af maend og kvinder, lovbestemte ordninger, og 86/378/EOEF ((EFT L 225 af 12.8.1986. )) - ligebehandling af maend og kvinder inden for de erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger) og i lyset af Domstolens retspraksis, er der udviklet et faellesskabsprincip, som bestaar i, at man i alt vaesentligt kun opfatter sociale sikringsordninger, som er direkte etableret og fastlagt ved lov som lovbestemte sociale sikringsordninger, der svarer til princippet om solidaritet, og som finder anvendelse generelt og obligatorisk paa arbejdstagere eller erhvervsdrivende i en medlemsstat. Dette begreb udelukker ethvert element af hoering i virksomheden eller den paagaeldende erhvervssektor.

Til gengaeld opfatter man ikke en erhvervstilknyttet ordning, som har til formaal at supplere de ydelser, der er fastsat ved en obligatorisk, lovbestemt sikringsordning, som en lovpligtig social sikringsordning, uanset om den foelger af en kollektiv overenskomst eller en lovgivning.

I princippet svarer den generelle sociale sikringsordning i Frankrig til den lovbestemte ordning under faellesskabsretten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 901/96 af Anita POLLACK til Kommissionen. Forurening forårsaget af destruktion af frugt og grøntsager



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0045



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0901/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (23. april 1996) Om: Forurening foraarsaget af destruktion af frugt og groentsager Som svar paa mine forespoergsler 3458/95 og 3459/95 ((EFT C 112 af 17.4.1996, s. 34 )) har Kommissionen valgt at skjule sig bag sloeret af subsidiaritet. Hvis Revisionsretten imidlertid var i stand til at udpege regioner i EU, hvor der er sket forurening af overflade- og grundvand som foelge af mange aars destruktion af overskudsfrugt og -groentsager, der er tilbagekoebt fra markedet paa grund af den faelles landbrugspolitik, maa Kommissionen ogsaa vide, hvilke regioner der er tale om, og jeg gentager min anmodning om at faa en fortegnelse over disse regioner. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. maj 1996) Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at den aldrig har planlagt undersoegelser for at finde frem til, i hvilke regioner vand er blevet forurenet som foelge af destruktion af frugt og groentsager, og at en liste over saadanne regioner, selv hvis den er baseret paa Revisionsrettens konstateringer, ikke vil kunne udarbejdes paa tilfredsstillende vis af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1185/96 af Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Prisen for og gyldigheden af pas i Den Europaeiske Union

1. Hvad koster det i de femten medlemsstater i Den Europaeiske Union at faa udstedt pas eller identitetsbeviser, der er gyldige i andre medlemsstater?

2. Er der store prisforskelle mellem medlemsstaterne?

3. Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen traeffe, hvis dette er tilfaeldet, for i saa vid udstraekning som muligt at begraense disse prisforskelle?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (24. juni 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0126/96 af Raul Rosado Fernandes (UPE) til Kommissionen (1. februar 1996)

Om: Konsekvenser for konkurrencen af en skattefradragsordning i en EU-medlemsstat

Den spanske skattefradragsordning aabner mulighed for en skattegodtgoerelse, der reelt udgoer en skattelettelse og ikke blot en midlertidig likviditetsforbedring. Ordningen har isaer betydning for foelgende typer investeringer:

1. nye anlaegsaktiviteter i forbindelse med virksomhedsudvidelse

2. oprettelse af filialer eller afdelinger i udlandet og erhvervelse af andele i udenlandske selskaber, der er direkte beskaeftiget med eksport af varer og tjenesteydelser

3. afholdelse af udgifter til forberedelse af produktlanceringer og aabning af eksportmarkeder.

Gruppe 2 og 3 omfatter ikke kun operationer uden for, men ogsaa i EU.

Er disse bestemmelser - der kan udlaegges som direkte offentlig stoette fra den spanske stat til erhvervelse af kapitalandele i andre lande i Den Europaeiske Union - efter Kommissionen mening forenelige med de principper, der er nedfaeldet i traktaterne om oprettelse af EOEF og EKSF, og med retsakterne til gennemfoerelse heraf?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (7. juni 1996)

Som supplement til sit svar af 1. april 1996 ((EFT C 183 af 24.6.1996, s. 13. )) kan Kommissionen meddele det aerede medlem, at den spanske regering i forbindelse med Spaniens optagelse i EU underrettede Kommissionen om de foranstaltninger, der henvises til. Kommissionen har aldrig gjort indvendinger mod indfoerelsen af disse foranstaltninger.

Lignende foranstaltninger findes i de fleste af OECD-landene. Kommissionen paataenker at udarbejde en liste over gaeldende foranstaltninger i medlemsstaterne, som tilskynder til investeringer i udlandet, og den er ved at undersoege, hvilke kriterier der skal anvendes ved undersoegelsen af denne type foranstaltningers forenelighed med det faelles marked.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0733/96 af Reimer Boege (PPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Udgifter til fiskeriaftalerne

Kan Kommissionen meddele, hvor meget Den Europaeiske Unions udgifter til fiskeriaftaler med tredjelande beloeb sig til i hvert af aarene 1994, 1995 og 1996?

Hvor mange arbejdspladser har der efter Kommissionens opfattelse herved kunnet sikres i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (8. maj 1996)

Kommissionen sender direkte til det aerede medlem og til Europa-Parlamentets Generalsekretariat en oversigt over udgifterne til fiskeriaftalerne (forpligtelser og betalinger)

EF-aftalerne soeger i kraft af opretholdelse eller udvidelse af fiskerimuligheder for EF-flaaden i tredjelandes farvande at beskytte omfanget af den direkte beskaeftigelse paa fiskerfartoejerne og af den indirekte beskaeftigelse i forarbejdningsindustrien og de tilhoerende industrier paa land.

Ca. 20 000 personer er direkte beskaeftiget paa fiskerfartoejer, der fisker i henhold til fiskeriaftaler mellem EF og tredjelande. Aftalen med Marokko tegner sig alene for over 8 000 arbejdspladser paa fartoejerne.

Et forsigtigt skoen siger, at yderligere ca. 25 000 personer er beskaeftiget i fiskeriindustrien ((Eksklusive forarbejdningsindustrien. )) og med tilvejebringelse af tjenesteydelser som foelge af disse aftaler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0728/96 af Salvador Garriga Polledo (PPE) til Raadet (27. marts 1996)

Om: Nationale kontrolinstitutioner i medlemsstaterne

Mener Raadet, i forlaengelse af min forespoergsel E-0319/96 og inden for rammerne af den faelles landbrugspolitik, at eksistensen af saavel nationale som regionale instanser med ansvar for kontrol med EUGFL-udgifterne er forenelig med paastanden om oeget effektivitet inden for faellesskabskontrollen med EUGFL-udgifterne?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler nr. E-0319/96 og E-0728/96 (16. juli 1996)

Det paahviler de enkelte medlemsstater paa grundlag af deres myndighedsstruktur at overholde kontrolforpligtelserne og at vurdere, om det forhold, at der findes baade nationale og regionale kontrolinstanser, har en positiv eller negativ indvirkning paa kontrollens effektivitet.

Medlemsstaterne har saaledes i henhold til artikel 8 i Raadets forordning 729/70 ((EFT L 94 af 28.4.1970. )) om finansiering af den faelles landbrugspolitik ansvaret for kontrollen med EUGFL-udgifter, og relationerne mellem medlemsstaterne og Kommissionen i saa henseende er reguleret er reguleret i artikel 9 i samme forordning.

Det kan som svar paa det aerede medlems forespoergsel anfoeres, at Raadet i de seneste aar har vedtaget en raekke forordninger, hvorved kontrollen med EUGFL's udgifter er blevet skaerpet.

Der er ved forordning 386/90 ((EFT L 42 af 16.2.1990. )) indfoert mindstekrav til fysisk kontrol af udfoersler (restitutioner); forordning 595/91 ((EFT L 67 af 14.3.1991. )) omhandler EF-finansiering med henblik paa skaerpet kontrol; der er ved forordning 3508/92 ((EFT L 355 af 5.12.1992. )) indfoert et integreret forvaltnings- og kontrolsystem paa grund af det oegede antal praemie- og stoettemodtagere som foelge af reformen af den faelles landbrugspolitik; forordning 165/94 ((EFT L 24 af 29.1.1994. )) omhandler finansiering af telemaaling, som anvendes til kontrol af braklaegningsanmeldelser. Endelig er der ved forordning 1469/95 ((EFT L 145 af 29.6.1995. )) indfoert procedurer med henblik paa bekaempelse af svig eller formodet svigagtig adfaerd, der beroerer flere medlemsstater.

Mere generelt har Raadet aendret procedyren for regnskabsafslutning ved forordning 1287/95 ((EFT L 125 af 8.6.1995. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1035/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Handynet

Vil Kommissionen bekraefte, at den efter Europa-Parlamentets nedsaettelse af stoetten til Handynet paa budgettet for 1996 har ansoegt om og faaet bevilget ekstra stoette til Handynet fra ONCE? Hvor stor er denne stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (7. juni 1996)

Det aerede medlems formodning om, at Kommissionen skulle have soegt og faaet finansiel stoette i form af sponsorering fra Once-fonden til fortsaettelse af Handynet-systemet, er ikke i overensstemmelse med sandheden.

Men efter Parlamentets oenske i forbindelse med hoeringen om forslaget til Raadets afgoerelse om betingelserne for fortsaettelse af Handynet-systemet ((Vedtaget ved afgoerelse 94/782/EF - EFT L 316 af 9.12.1994. )) ved udgangen af 1996 har Kommissionen dog efter de gaeldende retsregler overdraget produktionen, distributionen og markedsfoeringen af den CD ROM »tekniske hjaelpemidler«, der er udviklet inden for rammerne af det edb-baserede informations- og dokumentationssystem Handynet til et privat organ.

Dette organ har i denne sammenhaeng ud fra oensket om at skaffe sig andre eksterne finansieringskilder til understoettelse af produktionen, distributionen og markedsfoeringen soegt og faaet forskellige kontakter med interesserede organer, som ikke har direkte eller indirekte interesse i omraadet tekniske hjaelpemidler, med henblik paa at faa lagt denne stoette i faste rammer. Once-fonden, som er en spansk organisation, der understoetter aktiviteter til fordel for integrering af handicappede, er et af disse organer, der nu er opnaaet kontakt med.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1375/96 af Peter TRUSCOTT til Kommissionen. EU-godkendte markeder



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0125



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1375/96 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996) Om: EU-godkendte markeder Kommissionen bedes oplyse, hvor mange EU-godkendte markeder der er blevet indberettet af de kompetente myndigheder i a) Det Forenede Kongerige, b) Frankrig, c) Spanien, d) Italien og e) Irland til Kommissionen som kraevet i artikel 3, stk. 8, i direktiv EOEF/64/432 ((EFT L 121 af 29.7.1964 (dansk specialudgave, 1. serie (63-64) s. 154). )). Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. juli 1996) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1265/96 af James Nicholson (PPE) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Alderspension

1. Vil Kommissionen oplyse om stoerrelsen af de ydelser under de statsfinansierede alderspensionsordninger, der paa nuvaerende tidspunkt udbetales i de enkelte EU-medlemsstater?

2. Vil den endvidere oplyse, hvor mange personer der modtager saadanne ydelser i hver medlemsstat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (13. juni 1996)

Det gensidige informationssystem om social sikring (MISSOC) udarbejder tabeller, som sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. Dette materiale indeholder information om de lovpligtige forsikringsordninger i de enkelte medlemsstater pr. 1. juli 1994. De tilsvarende tal for 1995 vil staa til raadighed i juli 1996.

Kommissionen ligger ikke inde med statistikker om antallet af personer, der modtager forskellige former for pensioner i alle medlemsstaterne. Beretningen om social sikring i Europa for 1995 (som ogsaa sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat) indeholder dog generelle oplysninger om antallet af pensionister i de 12 medlemsstater, der var dengang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0494/96 af Jens-Peter Bonde (EDN) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: AAbenhed

Vil Kommissionen sikre, at dagsordener og moedereferater fra Kommissionens moeder tilstilles Europa-Parlamentets medlemmer og offentligheden paa alle officielle sprog?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (3. maj 1996)

Kommissionen goer det aerede medlem opmaerksom paa, at i henhold til dens afgoerelse af 8. februar 1994 om aktindsigt i Kommissionens dokumenter ((EFT L 46 af 18.2.1994. )), har baade parlamentsmedlemmer og offentligheden i princippet adgang til disse dokumenter. Der goeres dog undtagelser for dokumenter, hvis offentliggoerelse kan skade offentlige eller private interesser, eller som indeholder fortrolige oplysninger. Disse undtagelser er i oevrigt beskrevet i Kommissionens og Raadets faelles adfaerdskodeks, som blev vedtaget ved ovennaevnte afgoerelse.

Hver enkelt begaering om aktindsigt bliver grundigt behandlet, og ingen undtagelser gaelder automatisk.

Selv om det i artikel 2, andet punktum i Kommissionens forretningsorden af 17. februar 1993 ((EFT L 230 af 11.9.1993. )) fastslaas, at »droeftelserne er fortrolige«, soeger Kommissionen altid ved offentligoerelsen af sine moedereferater og dagsordener at finde en balance mellem borgernes adgang til dokumenterne og opretholdelse af tavshedspligt om forhandlingerne. Dette sker i overensstemmelse med ovennaevnte adfaerdskodeks.

Vedroerende spoergsmaalet om adgang til dagsordener og moedereferater paa alle de officielle sprog goer Kommissionen det aerede medlem opmaerksom paa, at de paagaeldende dokumenter, da de er beregnet paa det interne arbejde i Kommissionen, kun foreligger paa Kommissionens arbejdssprog.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0854/96 af Marianne Eriksson (GUE/NGL) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Virkningerne af konvergenskravene

Konvergenskravene, hvormed Den OEkonomiske og Monetaere Union skal gennemfoeres, medfoerer i flere lande nedskaeringer inden for den offentlige sektor. Disse nedskaeringer medfoerer igen stigende arbejdsloeshed, som frem for alt rammer kvinderne.

Raader Kommissionen over en statistik, som viser, hvor meget arbejdsloesheden, og isaer arbejdsloesheden blandt kvinder, er vokset paa grund af konvergenskravene?

Hvis der ikke findes en saadan statistik, agter Kommissionen da i fremtiden at foere statistik over konvergenskravenes virkninger, for saa vidt angaar indskraenkninger i den offentlige sektor og voksende arbejdsloeshed, isaer blandt kvinder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (4. juni 1996)

Budgetsanering er en noedvendighed i de fleste medlemsstater og er en fast del af de nationale oekonomiske politikker, uanset de specifikke konvergenskriterier, der staar naevnt i traktaten om Den Europaeiske Union. Budgetsaneringens indvirkning paa arbejdsloesheden er ikke begraenset til de foerste synlige konsekvenser af nedskaeringer inden for den offentlige sektor. Ogsaa de direkte konsekvenser af sundere offentlige finanser - lavere rentesatser, oegede private investeringer og hoejere beskaeftigelse i den private sektor - maa tages i betragtning.

Det er muligt at opgoere disse konsekvenser ved hjaelp af makro-oekonomiske modeller, men der er ingen grund til at opdele arbejdsloeshedsstatistikkerne efter saadanne kriterier. Derfor findes ingen statistikker om emner som arbejdsloeshed blandt kvinder som foelge af konvergenskriterier, og derfor har Kommissionen ikke til hensigt at udarbejde nye statistikker paa dette omraade.

Blandt de tilgaengelige arbejdsloeshedsstatistikker og i saerdeleshed arbejdsloeshed blandt kvinder kan naevnes »Noegleindikatorer for beskaeftigelsen i Den Europaeiske Union« (Beretning fra Kommissionen: Beskaeftigelsen i Europa 1995 ((KOM(95)396. ))) og de aktuelle arbejdsloeshedstal fra Eurostat:

Arbejdsloeshedstal justeret for saesonudsving (EUR 15)

>TABLE>

Paa EF-niveau og i de fleste medlemsstater har arbejdsloesheden blandt kvinder til stadighed vaeret hoejere end blandt maend. Paa laengere sigt er den relative forskel mellem arbejdsloeshed blandt kvinder og maend blevet mindre (se ovenstaaende tabel). Dog viser de nyeste maanedsopgoerelser en meget ensartet udvikling uden forandring i forskellen mellem de to talraekker (se ovenstaaende tal).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0716/96 af Michèle Lindeperg (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Definition af »flygtninge« i overensstemmelse med Genève-konventionen - midlertidig beskyttelse

Kommissionen har for nylig vedtaget en faelles holdning om definitionen af »flygtninge« i overensstemmelse med artikel 1 A i Genève-konventionen.

Denne holdning indeholder en restriktiv fortolkning af forfoelgelse af tredjemand; den goer det ikke muligt at tilbyde beskyttelse til personer, der forfoelges af ikke-statslige grupper, naar de offentlige myndigheder er inaktive, uden at denne manglende aktivitet er af frivillig karakter.

Agter Kommissionen at vedtage faelles foranstaltninger med henblik paa midlertidig beskyttelse, der giver disse personer en status, saaledes at de baade er beskyttet og kan leve under rimelige forhold paa Den Europaeiske Unions territorium?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (13. maj 1996)

Det aerede medlem henviser til den faelles holdning af 4. marts 1996 ((EFT L 63 af 13.3.1996. )) vedroerende harmoniseret anvendelse at definitionen af udtrykket »flygtning« i artikel 1A i Genève-konventionen af 28. juli 1951.

Den faelles holdning skal ses som et forsoeg fra de 15 medlemsstaters side paa at naa frem til faelles principper for anvendelsen af artikel 1A i hele Unionen. Dokumentet har ikke til formaal at aendre betingelserne for, at en medlemsstat kan tillade, at en person forbliver paa dens territorium.

Dokumentet behandler det vanskelige spoergsmaal, hvor der er tale om forfoelgelse fra tredjemands side. Det taenkes her paa de tilfaelde, hvor personer forfoelges af andre end statsmagten i det paagaeldende land. Dersom de offentlige myndigheder i det paagaeldende land i denne situation bevidst undlader at gribe ind, fastslaas det i den faelles holdning, at dette boer give anledning til en saerlig gennemgang af hver enkelt ansoegning om flygtningestatus. Dersom de offentlige myndigheders manglede indgriben ikke er bevidst, beslutter medlemsstaterne i overensstemmelse med gaeldende national praksis, om den paagaeldende person skal tildeles flygtningestatus eller ej. Dokumentet fastslaar ogsaa, at asylansoegere kan vaere berettiget til andre former for beskyttelse i henhold til national ret. Den faelles holdning vil saaledes ikke paa nogen maade forringe den beskyttelses, som medlemsstaterne paa nuvaerende tidspunkt yder personer, der har vaeret udsat for forfoelgelse fra tredjemands side.

Kommissionen har ved flere anledninger peget paa behovet for at undersoege spoergsmaalet om tildeling af midlertidig asyl. Denne form for asyl blev kun sjaeldent benyttet i Unionen inden konflikten i Bosnien. Da krigen i Bosnien broed ud, blev der i mange medlemsstater hurtigt fastlagt betingelser for tildeling af midlertidig asyl. Dog var der ikke tid til koordinering og gensidig hoering. Det er derfor ikke overraskende, at bestemmelserne om midlertidig asyl varierer fra den ene medlemsstat til den anden. Det er Kommissionens opfattelse, at tiden nu er inde til at goere status over situationen og indlede droeftlser om de fremtidige betingelser for tildeling af midlertidig asyl.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0670/96 af Gijs de Vries (ELDR) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Suspension af Lomé-konventionen

I hvilke tilfaelde har Kommissionen besluttet at tilbageholde udviklingsbistand paa grund af alvorlige kraenkelser af menneskerettighederne i det paagaeldende land? Hvor laenge var hver af disse afgoerelser i kraft?

I hvilke tilfaelde er Lomé-konventionen (I, II, III og IV) blevet suspenderet af menneskerettighedsaarsager, og hvor laenge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao De Deus Pinheiro (31. maj 1996)

Foerst efter ikrafttraedelsen af Lomé IV, anden finansprotokol, er der fastsat klare regler for Faellesskabets fuldstaendige eller delvise suspension af Lomé-konventionen. Disse er blevet fulgt med hensyn til Niger.

Spoergsmaalet om menneskerettighederne har vaeret rejst siden den 1. Lomé-konvention, skoent begrebet formelt foerst blev forelagt i Lomé IV. Dette har sammen med andre overvejelser givet anledning til midlertidig eller delvis suspension af det finansielle og tekniske samarbejde med visse lande, herunder AEkvatorialguinea, Liberia, Rwanda, Togo og Uganda.

For oejeblikket er det finansielle og tekniske samarbejde med Gambia, Niger, Nigeria, Sudan og Zaire suspenderet. Det skal dog understreges, at suspensionen ikke omfatter humanitaer bistand og, i visse tilfaelde, projekter, der via et decentraliseret samarbejde ydes direkte til den fattigste del af befolkningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 974/96 af Michael ELLIOTT til Rådet. Visumlister



EF-Tidende nr. C 280 af 25/09/1996 s. 0110



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0974/96 af Michael Elliott (PSE) til Raadet (16. april 1996) Om: Visumlister Raadet bedes bekraefte, at Raadets forordning (EF) nr. 2317/95 ((EFT L 234 af 3.10.1995, s. 1. )) af 25. september 1995, hvorved der indfoertes en visumliste for statsborgere fra tredjelande, der passerer medlemsstaternes ydre graenser, blev enstemmigt vedtaget af Det Europaeiske Raad. Svar (27. juni 1996) Raadet bekraefter, at forordning (EF) nr. 2317/95 om fastlaeggelse af de tredjelande, hvis statsborgere skal vaere i besiddelse af visum ved passage af medlemsstaternes ydre graenser, blev vedtaget med enstemmighed i overensstemmelse med bestemmelsen i EF-traktatnens artikel 100 C (stk. 1), der er retsgrundlag for den paagaeldende retsakt.