ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3074/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: Adgang til erhvervet godstransport

Der henvises til forslag til Raadets direktiv om aendring af direktiv 96/26/EF af 29. april 1996 om adgang til erhvervet godstransport ad landevej og erhvervet personbefordring ad landevej samt om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser, som skal lette den faktiske udoevelse af etableringsfrihed for de paagaeldende udoevere af transportvirksomhed inden for indenlandsk og international eksport (KOM(97)0025 - 97/0029(SYN)) ((EFT C 95 af 24.3.1997, s. 66. )). Med direktiv 74/561/EOEF ((EFT L 308 af 19.11.1974, s. 18. )), 74/562/EOEF ((EFT L 308 af 19.11.1974, s. 23. )) og 77/796/EOEF ((EFT L 334 af 24.12.1977, s. 37. )) vedtog Raadet foranstaltninger, der skulle harmonisere kravene om adgang til erhvervet godstransport ad landevej, som skulle lette etableringsfriheden for de paagaeldende udoevere af transportvirksomhed.

Paa trods af de betingelser, der er fastlagt i disse direktiver, er der saa store forskelle mellem medlemsstaterne, at der opstaar uligevaegt og eventuel konkurrencefordrejning. Endvidere ligger de erhvervsmaessige kvalifikationer nu paa et niveau, der ikke svarer til de funktioner, der skal udfoeres.

Det er tilfredsstillende, at Kommissionen i den foreslaaede ordlyd i bilagene laegger stoerre vaegt paa kompetence og kendskab til handelsret og administration (afsnit I og II). Vil Kommissionen paa den baggrund soerge for, at evalueringen af udoeverne af transportvirksomhed foretages af de kompetente myndigheder, saaledes at de opfylder de krav, der er naevnt i artikel 3, stk. l.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (17. november 1997)

Kommissionens forslag soeger ikke blot at haeve niveauet for de tre krav for adgang til erhvervet godstransport ad landevej og erhvervet personbefordring ad landevej, men ogsaa for foerste gang at indfoere begrebet kontrol, som udfoeres af medlemsstaternes myndigheder.

Denne kontrol skal udfoeres hvert femte aar i alle virksomheder, der beskaeftiger sig med vejtransport, for at sikre, at alle tre krav opfyldes og der foretages yderligere en kontrol mellem andet og tredje aar for at sikre, at det finansielle krav fortsat er opfyldt. Kommissionen mener, at denne kontrol er af afgoerende betydning for at sikre, at niveauet i sektoren opretholdes. Det OEkonomiske og Sociale Udvalg stoettede Kommissionen, hvad angaar denne kontrol, og Parlamentet gjorde det samme i sin udtalelse af 17. juli 1997 efter foerstebehandling. Raadet har endnu ikke vedtaget en faelles holdning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3158/97 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Afskaffelse af restitution for eksport af ost til koebedygtige markeder

Den nuvaerende problematik ved ordningen med tildeling af eksportcertifikater for ost har i stigende grad negative virkninger for den europaeiske mejerisektors eksportmuligheder, hvor maelkepriserne allerede er faldet. En mulighed for at loese dette problem er at nedsaette eksportrestitutionerne for ost eller endda at afskaffe dem for eksport af ost til visse koebekraftige destinationer. Kommissionen deler oejensynlig denne opfattelse, da den allerede tidligere har saenket visse eksportrestitutioner.

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den (endnu) ikke har besluttet at afskaffe eksportrestitutionerne for ost bestemt til De Forenede Stater, paa trods af at der fra forskellig side er anmodet herom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. november 1997)

USA udgoer det stoerste eksportmarked for Faellesskabets oste, hvad angaar maengde og vaerdi. Stoerrelsen af denne handel varierer dog fra medlemsstat til medlemsstat. Dette forklarer de forskellige holdninger med hensyn til fastsaettelse af en restitution paa nul for oste til denne destination og den forsigtighed, som det aerede medlem synes at beklage, men som Faellesskabet udviser i denne sag for at goere det muligt for de erhvervsdrivende paa hver side af Atlanten at planlaegge deres fremtidige aktiviteter under restitutionsbetingelser, som bliver stadig mindre favorable.

Endvidere er Kommissionen ansvarlig for at sikre, at de kontingenter, som er resultatet af de forskellige multilaterale forhandlinger (Uruguay, Tokyo), opbruges fuldt ud for saaledes at undgaa ethvert tiltag, som kunne faa de amerikanske myndigheder til at tilbyde Faellesskabets kontingenter til ethvert andet land i verden inden for rammerne af deres »globaliseringssystem«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3546/97 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (12. november 1997)

Om: Faellesskabsfinansiering af hoejhastighedstog i Galicia

Paa jernbanenettet i den spanske region Galicia er der straekninger, hvor togene ikke kan koere mere end 40 km/t. Det autonome parlament i den paagaeldende region vedtog for to aar siden enstemmigt en plan om en fuldstaendig modernisering af jernbanenettet og overgang til hoejhastighedstog.

En saadan aendring afhaenger af anlaeg af et nyt spor med tunnel i Guadarrama, hvorfra der kunne udgaa tog til hele halvoeens nordvestlige del. I det nationale budgetforslag afsaettes der imidlertid kun ubetydelige bevillinger til et saadant anlaegsarbejde, som ville goere det muligt at foere hoejhastighedstog til Galicia, der foerst og fremmest har brug for saadanne forbindelser.

Vil Kommissionen oplyse, om de samlede omkostninger for indfoerelse af hoejhastighedstog til Galicia, 173.500 mio pta., vil kunne daekkes af de bevillinger under Samhoerighedsfonden, der er afsat til Spanien, og om en del af de paagaeldende bevillinger vil kunne frigoeres til dette formaal, idet Faellesskabet boer vise sig solidarisk, i betragtning af at det er noedvendigt at bryde Galicias isolation med hensyn til jernbaneforbindelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. december 1997)

Indtil nu har Kommissionen ikke modtaget nogen ansoegning fra de spanske myndigheder angaaende medfinansiering via Samhoerighedsfonden af det omtalte projekt. Den kan foerst udtale sig om en eventuel medfinansiering efter en gennemgang af en saadan ansoegning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3261/97 af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Sammenlignelige brandstatistikker i Det Europaeiske Faellesskab

Det er vigtigt, at der foeres kontrol med doedsfald, tilskadekomne og materielle skader som foelge af brand, hvis man vil finde frem til den bedste brandbekaempelsespraksis. Det nuvaerende system for indsamling af statistiske data paa nationalt plan hindrer det vigtige samarbejde paa tvaers af graenserne. De data, det internationale statistiske center tilbyder, er utilstraekkelige og anses af FEU (sammenslutningen af EU's brandmandsforeninger) for upaalidelige.

Mener Kommissionen ikke, at det ville vaere formaalstjenligt at indsamle visse faelles, grundlaeggende data, som kunne bidrage til at fastlaegge prioriteringer og de bedste fremgangsmaader for fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (25. november 1997)

Efter Kommissionens opfattelse ville medlemsstaterne have overordentlig stor nytte af bedre oplysninger og statistikker om brandes virkninger. Kommissionen kender ikke til oplysninger om brandstastistik fra det internationale statistikcenter.

For saa vidt angaar ulykker, der involverer personskade, goeres der en indsats for sundheds- og sikkerhedsstatistik under rammeprogrammet for prioriterede aktioner vedroerende statistiske oplysninger 1993-1997 ((EFT L 219 af 28.8.1993. )) (Raadets beslutning 93/464/EOEF).

Data om ulykker i hjemmet og i fritiden kan faas fra et europaeisk overvaagningssystem for saadanne ulykker (EHLASS) i EF. Det omfatter ogsaa ulykker foraarsaget af brand. Data om arbejdsulykker, herunder ulykker, der giver forbraendinger, indsamles paa EF-plan i projektet »europaeisk statistik om arbejdsulykker (ESAW)«. Kommende forbedringer af ESAW kan maaske goere det muligt at udpege ulykkesaarsagen (brand eller ikke).

Ulykker og tilskadekomster er ogsaa med paa den ikke-udtoemmende liste over indsatsomraader, der er indeholdt i bilag 2 til Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 1400/97/EF af 30. juni 1997 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedroerende sundhedsovervaagning ((EFT L 193 af 22.7.1997. )). Dertil kommer, at Kommissionen for nylig har godkendt en meddelelse med forslag til et handlingsprogram (1999-2003) ((KOM(97) 178 endelig udgave. )).

Endelig er hele raekke af spoergsmaal i forbindelse med brande omfattet af det EF-handlingsprogram for civilbeskyttelse, som for tiden er til droeftelse i Raadet ((KOM(96) 219 endelig udgave. )).

Kommissionen er rede til at stoette initiativer, som ville foere til forbedringer i de grundlaeggende faelles informationer paa EF-plan paa dette omraade, hvis der er de tilstraekkelige midler og ressourcer til raadighed i de forskellige EF-handlingsprogrammer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3583/97 af Alfonso Novo Belenguer (ARE) til Kommissionen (6. november 1997)

Om: Nedskaering af stoetten til produktion af olivenolie

Komitéen for Fedtstoffer har for nylig forelagt en skitse til et forslag om at saenke stoetten til produktion af olivenolie med 34%.

Ifoelge stoetteordningen for olivenoliesektoren sker betalingerne ved produktionsaarets afslutning, saaledes at stoetten for Spanien og naermere bestemt i den autonome region Valencia ifoelge de oprindelige beregninger blev fastsat til 235 pesetas pr. kg olie, men vil falde til 148 pesetas pr. kg olie efter den nedskaering af stoetten, som foreslaas af ovennaevnte Komité for Fedtstoffer. En saadan nedskaering vil betyde en alvorlig indtaegtsnedgang for olieproducenterne.

I betragtning af at nedskaeringen af faellesskabsstoetten vedroerer produktionsaaret 1996/97 og det deraf foelgende indtaegtstab, bedes Kommissionen oplyse, paa hvilke kriterier Komitéen for Fedtstoffer stoetter sit forslag om at saenke stoetten til produktion af olivenolie med 34%.

Hvornaar vil dette forslag i givet fald blive vedtaget?

Agter Kommissionen i betragtning af, at olieproducenterne i produktionsaaret 1996/97 har kalkuleret med en stoette paa henved 235 pesetas pr. kg, at traeffe foranstaltninger til at mildne de negative virkninger af denne nedskaering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. november 1997)

Ifoelge den faelles markedsordning for olivenolie multipliceres produktionsstoetten til olivendyrkere, hvis gennemsnitlige produktion er paa mindst 500 kg olivenolie, med en koefficient, der er proportional med overskridelsen af den maksimale garantimaengde paa 1 350 000 t.

Ved anvendelse af denne stabilisatormekanisme fastsaetter forordning (EF) nr. 1979/97 ((EFT L 278 af 11.10.1997. )) det forskud paa produktionsstoetten, der kan udbetales for produktionsaaret 1996/1997 paa basis af en anslaaet produktion paa 1 859 400 t, til 90,32 ECU pr. 100 kg. Da der er tale om et forskud, udgoer dette beloeb ca. 90% af den forventede stoette for det paagaeldende produktionsaar, der vil blive fastsat i juni 1998 paa grundlag af den faktiske produktion. Hvis tallene for den anslaaede produktion bliver bekraeftet paa denne dato, vil enhedsstoettens nedsaettelse kunne fastsaettes til 27% og ikke til 34% som anfoert af det aerede medlem.

Muligheden for saadanne nedsaettelser er indeholdt i den nuvaerende ordning for at sikre en vis styring af produktionen og EF-udgifterne. Stoerrelse af stoetteforskuddet er dermed ikke en usaedvanlig og uforudsigelig foelge af ordningen med maksimale garantimaengder, som vil kunne noedvendiggoere noedforanstaltninger og undtagelser. Det undersoeges for oejeblikket inden for rammerne af de globale overvejelser vedroerende reformen af den faelles markedsordning for olivenolie, om denne faelles markedsordning kan forbedres, bl.a. saaledes at der sker en stabilisering af landbrugernes indkomster.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3581/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: En aarlig rapport om gennemfoerelsen af artikel 10 i EFRU-forordningen

I sit svar paa min forespoergsel E-0850/97 ((EFT C 373 af 9.12.1997, s. 32. )) meddelte Kommissionen, at den inden sommerens udgang ville forelaegge sin rapport om gennemfoerelsen af artikel 10 i EFRU-forordningen. Er den offentliggjort?

Hvornaar forventes den eventuelt at blive offentliggjort?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. december 1997)

Kommissionen offentliggjorde i juni 1997 en udgave af nyhedsbrevet Inforegio vedroerende midtvejsevalueringen af foranstaltninger under artikel 10 i forordningen om Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling ((EFT L 193 af 31.7.1993. )). En kopi sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

Detaljerede oplysninger om innoverende foranstaltninger under artikel 10 i 1996 findes i den 8. aarsberetning om strukturfondenes virksomhed ((KOM(97) 526 endelig udg. )), som for nylig blev offentliggjort og sendt til Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3703/97 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Forbud mod anvendelse af asbest

Internationale undersoegelser viser, at asbest virkelig er et farligt materiale. Omkring aar 2000 vil op mod 10.000 mennesker aarligt doe af de sygdomme, som skyldes asbest, frem for alt af lungekraeft. Asbest kan fuldt ud erstattes med andre materialer, der kan bruges til at tilvejebringe de samme egenskaber paa en meget sundere maade.

Genanvendelse af asbest er allerede forbudt i de nordiske lande, Tyskland, Nederlandene og Frankrig. Kommissionen har dog af en eller anden grund forhalet beslutningen om forbuddet mod asbestanvendelse. Saafremt Kommissionen tillader, at genanvendelsen af asbesten fortsaetter, kan nationale bestemmelser ikke laengere forhindre import af udstyr og maskiner, der indeholder asbestfare.

Kommissionen bedes oplyse, i hvilken fase udarbejdelsen af direktivet om forbud mod genanvendelse af asbest befinder sig? Det haster med en afgoerelse frem for alt paa grund af faren ved asbest. Herudover bruger en raekke producenter asbest som et billigere konkurrencemiddel paa bekostning af ufarlige substituerede, men dyrere materialer. Giver Kommissionens egne daarligere erfaringer med asbestfaren ikke anledning til at traeffe hurtige beslutninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (19. december 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3178/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Sikker opbevaring af ubrugt radioaktivt materiale

Som foelge af et tyveri af farligt, radioaktivt materiale i Graekenland fra en forlaengst forladt plasticfabrik, er der opstaaet alvorlig uro over den usikre oplagring og bevogtning af saadant materiale. Kommissionen bedes oplyse:

1. Hvilke foranstaltninger burde der vaere truffet med henblik paa en sikker bevogtning og oplagring af farligt, radioaktivt materiale?

2. Hvilke instanser er ansvarlige for bevogtningen af dette materiale, og

3. Er salg og brug af radioaktivt materiale underlagt kontrol med brugen og opbevaringssikkerheden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. november 1997)

1. Sundhedsbeskyttelse i forbindelse med al praksis, som indebaerer en risiko som foelge af ioniserende straaling, er omfattet af Raadets direktiv 96/29/Euratom om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. )). Dette direktiv udgoer den seneste revision af direktiverne med fastsaettelse af de grundlaeggende sikkerhedsstandarder for straalingsbeskyttelse, som for foerste gang blev udformet i 1959 i henhold til Euratom-traktatens artikel 31.

Navnlig kraeves det i henhold til direktivet (artikel 3 - 5) af medlemsstaterne, at disse etablerer en saerlig anmeldelsesordning for al ovennaevnt praksis. Det kraeves ogsaa (artikel 46) af medlemsstaterne, at de opretter en saerlig inspektionsordning med henblik paa at haandhaeve de bestemmelser, der er indfoert i medfoer af direktivet.

2. OEjensynligt refererer forespoergslen til det saerlige problem med hensyn til kasserede forseglede radioaktive kilder, som tidligere er blevet benyttet i en fabrik. I dag er spoergsmaalet om kasserede forseglede radioaktive kilder ikke genstand for nogen saerlig faellesskabslovgivning. Det generelle princip gaar ud paa, at »hver enkelt medlemsstat er ansvarlig for, at det radioaktive affald, der er produceret paa dens omraade, bliver haandteret paa forsvalig vis«, som fastsat i Raadets resolution af 19. december 1994 ((EFT C 379 af 31.12.1994, s. 1. )). Kommissionen er klar over, at der kan vaere behov for at forbedre den administrative praksis med hensyn til kasserede forseglede radioaktive kilder i Faellesskabet, og agter at udarbejde en meddelelse herom.

3. Saafremt de radioaktive materialer udgoeres af malme, udgangsmaterialer eller specielle fissile materialer som defineret i Euratom-traktatens artikel 197 er disse underlagt Euratoms saerlige sikkerhedskontrolbestemmelser. Det betyder, at Kommissionen helt i traad med Euratom-traktatens artikel 77-85 skal forvisse sig om, at disse materialer paa medlemsstaternes omraader ikke anvendes til andre formaal end de af brugerne heraf angivne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3763/97 af Edward KELLETT-BOWMAN til Kommissionen. Udbetalinger til Rumænien under Phare- programmet



EF-Tidende nr. C 158 af 25/05/1998 s. 0188



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3763/97 af Edward Kellett-Bowman (PPE) til Kommissionen (21. november 1997) Om: Udbetalinger til Rumaenien under Phare-programmet 1. Hvilket beloeb til fordel for Rumaenien er der indgaaet forpligtelser for under Phare-programmet? 2. Hvilket beloeb er rent faktisk blevet udbetalt i henhold til disse forpligtelser? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (16. december 1997) Under Phare-programmet er der til dato disponeret over 741 mio. ECU til Rumaenien. Heraf er 434 mio. ECU udbetalt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3543/97 af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen (12. november 1997)

Om: Konver-initiativet

I forbindelse med initiativet Konver vedroerende militaer omlaegning opfordrede Kommissionen i juli 1994 medlemsstaternes regeringer til at pege paa de omraader, som var berettiget til stoette, der var oeremaerket til saadanne formaal, inden for rammerne af Konver, hvorefter Kommissionen selv noejagtigt ville fastsaette, hvilke af de foreslaaede omraader der skulle modtage faellesskabsstoette.

Vil Kommissionen kunne fremskaffe en liste over de omraader i Spanien, der har modtaget stoette inden for rammerne af Konver-initiativet, med saerlig angivelse af de oplyste stoetteberettigede foranstaltninger og omfanget af den udbetalte stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. december 1997)

Listen over de spanske omraader, der er stoetteberettigede under EF-initiativet KONVER II (1995-1999), er blevet offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende ((EFT C 402 af 31.12.1994 )).

Da det spanske operationelle program under dette initiativ for oejeblikket er ved at blive gennemgaaet, er Kommissionen ikke i stand til at give oplysninger om de foranstaltninger, der vil blive finansieret, og de beloeb, der vil blive afsat.

Disse oplysninger vil blive meddelt det aerede medlem, naar omtalte program er blevet godkendt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3351/97 af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen (22. oktober 1997)

Om: Projekter, som finansieres via LIFE II-programmet

I juli 1997 udvalgte Kommissionen 188 nye projekter, som vil blive samfinansieret via Faellesskabets nye ordning for miljoestoette, LIFE II.

Kan Kommissionen oplyse, om der er portugisiske programmer blandt de udvalgte og i givet fald hvilke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (27. november 1997)

Ud af de i alt 188 nye projekter, som medfinansieres via Faellesskabets finansielle instrument for miljoeet (LIFE II), vedroerer de 112 gennemfoerelsen af Faellesskabets miljoepolitik og -lovgivning mens 60 projekter vedroerer naturbevarelse og de sidste 16 projekter falder ind under kategorien »tredjelande«. Blandt de to foernaevnte kategorier er der henholdsvis seks og to portugisiske projekter, hvis naermere enkeltheder direkte tilstilles det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat.

En fuldstaendig fortegnelse over de udvalgte projekter offentliggoeres snarest muligt i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (EFT).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3426/97 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: Oprettelse af en task force om sport

I Europa-Parlamentets betaenkning om Den Europaeiske Unions rolle paa sportsomraadet (ordfoerer Doris) foreslaas det, at Kommissionen opretter en task force om sport og en handlingsplan inden for sportsomraadet, dvs. en groenbog. Under behandlingen af sagen var Kommissionen positiv over for disse projekter, men der er indtil videre ikke sket noget.

Hvilken tidsplan og hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at vedtage for at oprette en task force om sport og udarbejde en handlingsplan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (27. november 1997)

Kommissionen er positivt indstillet til de forslag, der stilles i rapporten om Faellesskabets rolle inden for sporten. Et af forslagene gik ud paa at oprette en task force om sport og at udarbejde en groenbog.

Siden Parlamentets vedtagelse af Pack-rapporten er der som en positiv reaktion paa forslaget i rapporten oprettet en gruppe, der skal viderefoere arbejdet i den tidligere sportssektor og udbygge kontakterne med sportsverdenen.

Der er ved at blive udarbejdet en meddelelse om sport, som maaske foelges op af en groenbog. Den paagaeldende meddelelse forventes vedtaget af Kommissionen inden august 1998.