ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1946/97 af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Nedskaeringer i EU-midler til turisme i Italien

Kan Kommissionen under henvisning til

- at repraesentanter for Generaldirektoratet for Regionalpolitik for nylig paa et moede med formanden for Regionen Siciliens regionalraad skulle have truet med at saenke den i det operationelle flerfondsprogram 1994-1999 fastsatte bevilling til turisme paa Sicilien og med at omdirigere faellesskabsstoetten til andre omraader,

- at den frygtede nedskaering ville beroeve oeen for ca. 90 mia lire og saaledes udhule de bestraebelser, som mange hotelvirksomheder har gjort sig, idet de allerede forlaengst har udarbejdet de noedvendige projekter for at opnaa EU-stoette til strukturforbedringer og tilpasninger til sikkerhedsbestemmelserne,

- at den varslede drastiske foranstaltning alene skulle vaere dikteret af formodede bureaukratiske fejl fra Regionen Siciliens side og saaledes er urimelig paa grund af de skadelige virkninger, den ville faa, hvis den blev gennemfoert,

oplyse, om den meddelelse, som EU-tjenestemaendene fremsatte i Palermo, er rigtig, og om den i bekraeftende fald ikke mener, at den maa vedtage alternative loesninger, som ikke ved foerst og fremmest at vaere rettet mod turisme kommer til at paafoere en maal nr. 1-region, der er dybt engageret i den sociooekonomiske genopbygning paa sit omraade, yderligere skader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (30. juni 1997)

Der er store forsinkelser med gennemfoerelsen af det operationelle program for regionen Sicilien med et forhold mellem faktiske og programmerede udgifter for de foranstaltninger, der medfinansieres af Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling, paa ca. 10% (seneste tal), og dette program blev i oevrigt betragtet som et risikoprogram paa moedet i overvaagningsudvalget for EF-stoetterammen, som fandt sted i Rom den 22. maj 1997. Specielt er der for de foranstaltninger, der omfatter stoette til turistinvesteringer, og som det aerede medlem henviser til (foranstaltning 2.1 »Stoette til turismen« og foranstaltning 2.3 »Turisme i landdistrikter«), ikke paa indevaerende tidspunkt registreret nogen udgifter, og ifoelge de af de italienske myndigheder udarbejdede skoen vil de foerste betalinger finde sted i slutningen af 1998 eller begyndelsen af 1999.

For at undgaa risikoen for tab af ressourcer er Kommissionen i faerd med sammen med de italienske myndigheder og som led i en mere generel procedure for omprogrammering af interventioner, for hvilke der bestaar problemer med ivaerksaettelsen, at evaluere en hypotese for omlaegning af programmet, hvormed der tages hensyn til status og udsigter for gennemfoerelsen af de forskellige foranstaltninger. Denne operation vil imidlertid ikke paa nuvaerende stadium give anledning til nogen nedskaering af den samlede EF-stoette til fordel for regionen Sicilien, og ressourcerne vil i oevrigt blive opretholdt inden for samme interventionsomraade (delprogram 2 »Turisme og kulturgoder«).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 740/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Driftsbevillinger for de europæiske institutioner



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0740/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner Kan Kommissionen for budgetpost B4-2000 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til: - udgifter i forbindelse med undersoegelser; - udgifter til ekspertmoeder; - udgifter til konferencer og kongresser; - udgifter til information og publikationer? Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (5. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1881/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juni 1997)

Om: Udviklingen af den sociale dialog

Der henvises til »meddelelse fra Kommissionen om udviklingen af den sociale dialog paa faellesskabsplan« (KOM(96)0448). Hvad angaar den yderligere udvikling af den sociale dialog paa sektorplan boer der tages hensyn til de forskellige aspekter. Effektiviteten udgoer en vigtig faktor, men der boer ogsaa tages hensyn til det bidrag, der kan ydes til en forbedring af arbejdsforholdene i Europa. Der boer desuden tages hensyn til en effektiv omkostningsforvaltning, som imidlertid ikke boer udgoere det eneste kriterium.

Kommissionen anmodes derfor om at afsaette tilstraekkelige midler til den sociale dialog inden for de forskellige sektorer, hvilket ikke er tilfaeldet i dag.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. juli 1997)

Kommissionen anerkender betydningen af den sociale dialog paa sektorplan, der goer det muligt at tage hensyn til specielle forhold i alle former for erhvervsvirksomhed, og af dens medvirken til at forbedre arbejdsmarkedsrelationer i Europa.

I sin afsluttende tale paa konferencen om »Den Sociale Dialogs Fremtid«, der blev afholdt den 28. og 29. april 1997, mindede Kommissionens medlem med ansvar for sociale anliggender om betydningen af den sociale dialog paa sektorplan og bekraeftede Kommissionens vilje til at stoette den.

Inden for ca. 20 sektorer er der udviklet en dialog paa faellesskabsplan ved hjaelp af paritetiske udvalg eller uformelle arbejdsgrupper. Disse modtager en betydelig finansiel og logistisk stoette fra Kommissionen, som arrangerer ca. 150 moeder om aaret i forbindelse med den sociale dialog paa sektorplan. Desuden er der i 1997 paa budgetpost B3 4000 afsat et beloeb paa 5 mio. ecu til finansiering af aktioner, der skal fremme udviklingen af den sociale dialog saavel paa sektorplan som paa tvaerfagligt plan.

Af Kommissionens meddelelse om udviklingen af den sociale dialog paa faellesskabsplan fremgaar det, at Kommissionen anser det for noedvendigt at finde maader, hvorpaa man kan forbedre gennemfoerelsen og resultaterne af den sociale dialog paa sektorplan samtidig med at en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne fremmes.

Derfor foreslaar Kommissionen, at den sociale dialog paa sektorplan koncentreres omkring strategiske sektorer og spoergsmaal, og at samarbejdet og koordinationen i Kommissionen med hensyn til hoeringsprocedurer styrkes. Disse forskellige aspekter behandles bl. a. i den anden meddelelse om udviklingen af den sociale dialog paa faellesskabsplan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1966/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Direktivet om veterinaerlaegemidler og udstedelse af recepter

Er Kommissionen enig i, at direktivet om veterinaerlaegemidler paa en urimelig maade giver dyrlaeger mulighed for at skrue prisen paa veterinaerlaegemidler op som foelge af deres monopol paa at udlevere disse laegemidler? Hvorfor kan der ikke udstedes recepter med henblik paa udlevering fra apoteker for veterinaerlaegemidler, saaledes at kunderne kan spare penge og ulejlighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (9. juli 1997)

Artikel 4 i Raadets direktiv 81/851/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om veterinaermedicinske praeparater ((EFT L 317 som aendret ved Raadets direktiv 90/676/EOEF EFT 373 af 31.12.1990 og 93/40/EOEF EFT 214 af 24.8.1993. )) fastsaetter, at naar der ikke findes tilladte praeparater mod en lidelse, kan medlemsstaterne undtagelsesvis, f.eks. for at undgaa uacceptable lidelser hos de paagaeldende dyr, tillade, at et enkelt dyr eller et lille antal dyr paa en bedrift af en dyrlaege eller under hans direkte personlige ansvar behandles med et andet praeparat. Praeparatet skal enten vaere godkendt i medlemsstaten for en anden dyreart eller for samme dyreart, men en anden lidelse, eller, hvis disse to betingelser ikke foreligger, da for mennesker. Hvis der ikke findes noget godkendt praeparat, og med den begraensning, der foelger af den paagaeldende medlemsstats lovgivning, kan behandling ske med et veterinaermedicinsk praeparat, som tilberedes paa bestilling efter dyrlaegeordination af en person, der er bemyndiget hertil i henhold til national lovgivning. For foedevareproducerende dyr, overholdes en ret lang ventetid for at sikre, at foedevarer fra det behandlede dyr ikke indeholder restkoncentrationer, der er farlige for forbrugerne.

Disse bestemmelser er blevet fastsat med henblik paa at placere dyrene under dyrlaegens direkte kontrol, naar det behandles med et veterinaermedicinsk produkt, der ikke er godkendt for de bestemte omstaendigheder for at beskytte dyret og forbrugeren. Formaalet med denne bestemmelse er derfor ikke at give en bestemt erhvervsgren et monopol, men at beskytte befolkningens sundhed og dyrenes sundhed. Der er ikke noget bevis for, at dyrlaeger misbruger deres position ved systematisk at ordinere dyrere produkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1750/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Initiativ til bevarelse af Ajia Sofia i Istanbul

Som bekendt er Ajia Sofia-kirken i Istanbul et af de betydeligste mindesmaerker i verden. Dette mindesmaerke staar over for alvorlige problemer, der endog indebaerer risiko for sammenstyrtning. De adskillige genopbygningsprojekter, der er gennemfoert siden det sjette aarhundrede og frem til i dag, har deformeret og belastet helligdommen med overfloedigt og tungt murvaerk i dens foelsomme, oprindelige ydre skal, og det er ydermere blevet sagt, at »enhver bus, der passerer forbi Ajia Sofia, bringer sammenstyrtningen et skridt naermere«.

Der er blevet gjort opmaerksom paa stenenes forrykning, som endog er synlig med det blotte oeje, og den generelle forstyrrelse af ligevaegten fremgaar ogsaa af soejlernes haeldning under hovedkuplen. Der er revner overalt, og soejlernes marmor er allerede forstaerket med jern for at kunne modstaa presset, men situationen forvaerres desvaerre af, at helligdommen ligger i et jordskaelvsomraade.

Hvorledes vurderer Kommissionen muligheden for at tage et initiativ til bevarelse af dette mindesmaerke i samarbejde med den graeske og den tyrkiske regering samt det OEkumeniske Patriarkat i Konstantinopel med henblik paa at forhindre sammenstyrtningen af dette enestaaende mindesmaerke og endvidere forbedre kommunikationen, forstaaelsen og dialogen mellem det graeske og det tyrkiske folk, hvilket ville vaere til stor nytte, isaer i dag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (3. juli 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa forespoergsel E-3520/96 fra Kellett-Bowman ((EFT C 138 af 5.5.1997. )).

Ajia Sofia er paa grund af sin saerlige betydning endvidere genstand for et saerligt opsyn fra et videnskabeligt udvalgs side, som blev nedsat i 1992, og som bestaar af bl.a. arkitekter og specialister i jordskaelvssikker ingenioerkunst.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1606/97 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Raadet (12. maj 1997)

Om: Flere midler til nye fiskeriaftaler

EU boer afsaette midler for at afboede de negative foelger af kravene om reduktion af faellesskabsflaaden i det fleraarige udviklingsprogram (FUP IV).

Anmodede Europa-Kommissionen den 14. april 1997 Raadet (fiskeri) om at foroege bevillingsrammen med 30 mio ecu til indgaaelse af nye fiskeriaftaler med tredjelande?

Hvad har Raadet besluttet?

Svar (6. august 1997)

Paa samlingen den 14.-15. april 1997 anmodede Kommissionen ikke Raadet om at foroege bevillingsrammen til indgaaelse af nye fiskeriaftaler med tredjelande med 30 mio. ECU.

Men Kommissionen har siden da stillet forslag om en bevillingsoverfoersel, som skal stille yderligere 52,6 mio. ECU til raadighed paa budgetpost B 78000 (Internationale fiskeriaftaler). Raadet vil behandle dette forslag i overensstemmelse med saedvanlig procedure.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1342/97 af André Fourçans (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Bestemmelsen om ikke-forskelsbehandling

Vil afskaffelsen af bestemmelsen om ikke-forskelsbehandling ikke medfoere, at de forbrugere, der betaler med kort, kommer til at betale for de bankserviceydelser, som de forretningsdrivende nyder godt af, isaer den betalingsgaranti og kortere afregningstid, som den elektroniske behandling af kortoperationer giver?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-1338/97, E-1339/97, E- 1340/97, E- 1341/97, E-1342/97, E-1343/97 og E-1344/97 (2. juni 1997)

Kommissionen kan ikke paa indevaerende tidspunkt give et udfoerligt svar paa spoergsmaalene fra det aerede medlem. Den er i faerd med at vurdere en raekke kortbetalingssystemer, der er blevet anmeldt i henhold til artikel 4 i Raadets forordning nr. 17 af 6. februar 1962 ((EFT C 13 af 21.2.1962. )) i lyset af EF's konkurrenceret. Disse systemer omfatter f.eks. nationale kortbetalingssystemer saasom »CB«-bankkortene i Frankrig eller internationale kortbetalingssystemer saasom dem, der forvaltes af selskaberne Visa International og Europay International. Nogle af disse systemer har den saakaldte regel om »ikke-forskelsbehandling«, som det aerede medlem henviser til.

Kommissionen undersoeger for tiden, om denne regel om »ikke-forskelsbehandling« er gyldig over for de europaeiske konkurrenceregler, og den har med henblik herpaa indledt droeftelser med alle de beroerte parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1939/97 af Kirsten Jensen (PSE) og John Iversen (PSE) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Svinepest

I de hollandske aviser kunne man mandag den 12. maj 1997 laese om kummerlige forhold, som grise med svinepest lever under. Grise var faldet igennem en lem i deres stald ned i deres affoering og druknet i deres egen gylle. En fotograf fik frataget sit kamera af politiet.

Mener Kommission ikke, at syge dyr boer behandles ordentligt?

Vil Kommissionen tage initiativ til en groenbog om dyrevelfaerd i Unionen?

Agter Kommissionen at undersoege, hvorfor offentligheden ikke maa informeres om disse forhold, og hvorfor den hollandske fotograf ikke maatte offentliggoere sine billeder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (26. juni 1997)

De eneste nugaeldende EU-forskrifter for velfaerd, naar det gaelder svin paa bedrifter, er fastsat i Raadets direktiv 91/630/EOEF af 19. november 1991 om fastsaettelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin ((EFT L 340 af 11.12.1991. )). Ifoelge bilaget til direktivet (kapitel I, punkt 6) skal alle svin, der opdraettes i flok eller i bokse, tilses mindst én gang om dagen af ejeren eller den, der er ansvarlig for dyrene. Hvis et svin viser sig at vaere sygt eller at vaere kommet til skade, skal det omgaaende behandles. Syge eller tilskadekomne svin skal om fornoedent kunne isoleres i egnede stalde forsynet med toer og bekvem stroeelse. En dyrlaege skal konsulteres hurtigst muligt, hvis de enkelte svin ikke reagerer paa opdraetterens pleje.

I forbindelse med den fremtidige udvikling, hvad angaar svins velfaerd, henleder Kommissionen opmaerksomheden paa artikel 6 i direktiv 91/630/EOEF, hvori det er fastsat, at Kommissionen skal forelaegge Raadet en rapport, der udarbejdes paa grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité om velfaerdsaspekterne af intensive systemer til svineopdraet. Det forventes, at rapporten fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité er faerdiggjort ved udgangen af juli maaned i aar.

Spoergsmaalet om pressefotografers adgang til privat ejendom er reguleret ved den paagaeldende medlemsstats lov.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1338/97 af André Fourçans (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Bestemmelse om ikke-forskelsbehandling

I visse dagblade er det for nylig blevet oplyst, at Kommissionen agter at kraeve bestemmelsen om ikke-forskelsbehandling i ordningerne for betaling med bankkort afskaffet. Formaalet med bestemmelsen er at forbyde de forretningsdrivende, der accepterer et bankkort som betalingsmiddel, at laegge den kommission, de betaler til deres bank, over paa kunderne og saaledes undgaa forskelsbehandling mellem de forskellige betalingsmaader. Ved haevning i pengeautomater har bestemmelsen til formaal at hindre den udleverende bank i at opkraeve en kommission af den kortindehaver, der traekker penge i bankens automat.

Den afgift paa betaling med bankkort som Kommissionen nu vil gaa ind for, mens kontant betaling ikke tillader de forretningsdrivende at opkraeve nogen kommission, maa den ikke forventes at faa forbrugerne til at vende sig fra bankkort til fordel for kontanter?

Indebaerer afskaffelse af bestemmelsen om ikke-forskelsbehandling saaledes ikke en risiko for, at de elektroniske betalingsmaader vil blive mindre brugt?

Vil Kommissionen traeffe foranstaltninger for at sikre, at udviklingen af de elektroniske betalingsmaader ikke hindres?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-1338/97, E-1339/97, E- 1340/97, E- 1341/97, E-1342/97, E-1343/97 og E-1344/97 (2. juni 1997)

Kommissionen kan ikke paa indevaerende tidspunkt give et udfoerligt svar paa spoergsmaalene fra det aerede medlem. Den er i faerd med at vurdere en raekke kortbetalingssystemer, der er blevet anmeldt i henhold til artikel 4 i Raadets forordning nr. 17 af 6. februar 1962 ((EFT C 13 af 21.2.1962. )) i lyset af EF's konkurrenceret. Disse systemer omfatter f.eks. nationale kortbetalingssystemer saasom »CB«-bankkortene i Frankrig eller internationale kortbetalingssystemer saasom dem, der forvaltes af selskaberne Visa International og Europay International. Nogle af disse systemer har den saakaldte regel om »ikke-forskelsbehandling«, som det aerede medlem henviser til.

Kommissionen undersoeger for tiden, om denne regel om »ikke-forskelsbehandling« er gyldig over for de europaeiske konkurrenceregler, og den har med henblik herpaa indledt droeftelser med alle de beroerte parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1951/97 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Henstilling vedroerende telearbejde

I betragtning af, at Kommissionen har lovet at fremkomme med en henstilling vedroerende telearbejde foerst i 1997 ((Beskaeftigelsen i Europa - en rapport om fremskridtene i forbindelse med gennemfoerelsen af det mellemsigtede handlingsprogram til bekaempelse af arbejdsloesheden, supplement 4/96, s. 42. )), som skal tilskynde medlemslandene til at gennemfoere den nyligt vedtagne ILO- konvention om telearbejde og dermed beskytte tusindvis af telearbejdere i EU, hvor langt er Kommissionen naaet med udarbejdelsen af forslaget, er der i Kommissionen forhindringer i forbindelse med forslaget, og hvornaar paataenker Kommissionen at vedtage forslaget, da vi nu er fremme ved andet kvartal af 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (11. juli 1997)

Som det aerede medlem goer opmaerksom paa, har Kommissionen i sin beretning om fremskridtene i forbindelse med gennemfoerelsen af det sociale handlingsprogram paa mellemlangt sigt (1995-1997) ((Europa socialt set 4/96, s. 47. )) forpligtet sig at forelaegge en henstilling vedr. telearbejde.

Kommissionen overvejer i oejeblikket, hvad der er det mest hensigtsmaessige initiativ i lyset af ILO's konvention nr. 177 og den henstilling, den ledsages af.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2039/97 af Bernhard RAPKAY til Kommissionen. EU-midler til det østlige Ruhrområde (Dortmund, Hamm og Unna amtskommune)



EF-Tidende nr. C 391 af 23/12/1997 s. 0151



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2039/97 af Bernhard Rapkay (PSE) til Kommissionen (13. juni 1997) Om: EU-midler til det oestlige Ruhromraade (Dortmund, Hamm og Unna amtskommune) I hvilken stoerrelsesorden og til hvilke foranstaltninger gik der i 1995 og 1996 midler fra EU til det oestlige Ruhromraade fra: 1. Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) 2. Den Europaeiske Socialfond (ESF) 3. EU's forskningsprogrammer 4. EU's uddannelsesprogrammer 5. EU's ungdomsprogrammer 6. EU's miljoeprogrammer 7. EU's energiprogrammer 8. andre EU-programmer? mangler Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (3. juli 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1570/97 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Virkningen af den nye faelles markedsordning for frugt og groentsager paa den europaeiske produktion

De netop indfoerte nye operationelle midler til producentorganisationerne giver disse organisationer mulighed for at inddrage EUGFL i finansieringen af aktiviteter, som tidligere hovedsagelig blev finansieret fra deres egne midler (infrastruktur, faste administrative udgifter, reklamer osv.). Paa grund af disse operationelle midler har producentorganisationerne yderligere midler til deres raadighed til at gennemfoere aktiviteter, der har med import fra tredjelande at goere. Anvendelsen af Kommissionens forordning om anerkendelse af producentorganisationer muliggoer, at op til 50% af de produkter, som disse organisationer markedsfoerer, kan komme fra tredjelande.

Mener Kommissionen ikke, at dette nye system skaber et paradoks inden for den faelles landbrugspolitik, der jo har til formaal at beskytte den nationale produktion og sikre Unionens selvforsyning?

Er Kommissionen ikke af den opfattelse, at producentorganisationer, der modtager stoette, ikke boer deltage i importaktiviteter, saa man paa den maade undgaar en situation, hvor importen fra tredjelande bliver stoettet indirekte med EUGFL-midler, i strid med hovedprincipperne i den faelles landbrugspolitik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. maj 1997)

Det er korrekt, at EF-bestemmelserne vedroerende anerkendelse af producentorganisationer for frugt og groentsager og ivaerksaettelsen af de operationelle programmer goer det muligt for producentorganisationerne at udoeve andre aktiviteter end afsaetning og forarbejdning af deres egen produktion, herunder afsaetning af produkter fra andre medlemsstater eller importeret fra tredjelande.

Dette goer det muligt for producentorganisationerne at vaere til stede paa markedet uden for den periode, hvor deres egen produktion afsaettes, hvis dette svarer til deres handelspolitik og deres kunders oensker. I artikel 4, stk. 2, litra b) og e), i forordning (EF) nr. 411/97 om gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EF) nr. 2200/96, for saa vidt angaar driftsprogrammer, driftsfonde og finansiel faellesskabsstoette ((EFT L 62 af 4.3.1997. )) fastsaettes det dog, at enhver direkte eller indirekte finansiering af importerede produkter er forbudt. Det paahviler medlemsstaterne at kontrollere, at denne bestemmelse overholdes.