ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3056/98

af John Cushnahan (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Udbrydertendenser i fodboldverdenen

Er Kommissionen bekendt med den paataenkte oprettelse af en udbrydersuperliga bestaaende af Europas foerende fodboldhold? Vil Kommissionen overvaage situationen navnlig med henblik paa at sikre, at radio- og tv-spredningsretten til enhver kamp, der maatte blive arrangeret paa baggrund af en saadan udvikling, ikke eksklusivt falder i haenderne paa betalingstv-udbyderne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(29. oktober 1998)

Kommissionen er bekendt med, at der taenkes oprettet en ny europaeisk fodboldliga bestaaende af et betydeligt antal europaeiske fodboldklubber.

Kommissionen har ikke hidtil modtaget nogen anmodning om negativattest eller fritagelse og ej heller nogen klager vedroerende projektet. Hvis Kommissionen faar en saadan henvendelse eller anser det for passende at handle paa eget initiativ, vil den under vurderingen af sagen undersoege, hvilke fordele forbrugeren vil faa af en saadan ny liga. Denne vurdering vil omfatte en undersoegelse af, om ligaen agter at lade kampene udsende i radio og tv frit tilgaengelig, via betalings-tv eller som pay-per-view.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2778/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(14. september 1998)

Om: Eksekution ved haengning af hr. Rawhani i Iran

Er Kommissionen klar over, at hr. Ruhu'llah Rawhani blev draebt ved haengning, angiveligt fordi han havde omvendt en ung pige til Bahá'í-troen?

Er Kommissionen klar over, at den unge kvinde selv har afvist disse beskyldninger og skal have erklaeret, at hendes egen mor var Bahá'í-tilhaenger, og at hun ogsaa selv er blevet opdraget i Bahá'í-troen, og er Kommissionen klar over, at den unge kvinde selv ikke er blevet faengslet?

Er Kommissionen klar over, at hr. Rawhani ikke fik tilstaaet nogen besoegsret efter sin faengsling, at han ikke fik nogen advokatbistand, og at alt tyder paa, at hr. Rawhani ikke har faaet nogen retfaerdig proces, og at der ikke af afsagt nogen formel dom imod ham?

Er Kommissionen klar over, at der siden 1992 ikke er nogen Bahá'íer, som er blevet retsforfulgt, og at der fortsat sidder 15 Bahá'íer faengslet, af hvilke yderligere fire er doemt til doeden?

Vil Kommissionen anmode den iranske regering om oplysninger om den eksekuterede doedsdom over hr. Rawhani og om de 15 faengslede Bahá'íers skaebne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(22. oktober 1998)

Kommissionen beklager henrettelsen den 21. juli 1998 af Ruhu'llah Rawhani i Mashad i Iran. Denne sag gav den 5. august anledning til en trojka-henvendelse til den iranske regering i Teheran.

Kommissionen har ingen delegation i Teheran og har intet foerstehaandskendskab til omstaendighederne omkring den retslige behandling af og dommen over Ruhu'llah Rawhani. De iranske myndigheder haevder, at han modtog advokatbistand under hele processen, og at han ikke blev doemt til doeden som foelge af hans religioese tro, for selv om Baha'i-troende ikke er anerkendt som religioest mindretal, staar det medlemmerne frit for at praktisere denne tro, saa laenge deres aktiviteter ikke bringer Irans nationale sikkerhed i fare. De iranske myndigheder haevder tillige, at Ruhu'llah Rawhani allerede i 1984 og 1985 blev doedsdoemt for forbrydelser mod statens sikkerhed.

Kommissionen er paa det rene med, at tre andre medlemmer af den iranske Baha'i-menighed (Ataullah Hamid Nasirizadih, Sirus Dhabihi Mugaddam og Hidayat Kashifi Najafabadi) er faengslet og ligeledes kan regne med at blive doedsdoemt. Kommissionen og medlemsstaterne er meget bekymret over disse sager og vil fortsat holde noeje opsyn med menneskerettighedssituationen i Iran.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3225/98

af Roberto Mezzaroma (PPE) til Kommissionen

(26. oktober 1998)

Om: Russiske undervandsbaade

Har Kommissionen kendskab til, at der ligger mange atomubaade for anker i de russiske fjorde ved graenserne til andre nationer, der vedligeholdes daarligt eller slet ikke, og hvis atomkerne stadig er aktiv?

- Hvilke generaldirektorater beskaeftiger sig med dette problem?

- Hvilke foranstaltninger har Den Europaeiske Union truffet?

- Hvad er de beroerte landes holdning?

- Hvilke reelle farer er der tale om, og

- hvilke tjenestemaend beskaeftiger sig med dette problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(13. november 1998)

Kommissionen er helt paa det rene med, at brugt nukleart braendsel fra undervandsbaade og isbrydere udgoer en stor risiko for miljoeet i Den Russiske Foederation og nabolandene. Dette problem er saerlig akut i den nordvestlige del af landet.

Kommissionen tillaegger spoergsmaalet om nuklear sikkerhed i Den Russiske Foederation meget stor betydning. Faellesskabet er den stoerste yder af faglig bistand til Rusland paa omraadet for nuklear sikkerhed. Af de 470 mio. ECU, der er ydet i bilateral bistand siden 1992, tegner Faellesskabet sig for naerved 300 mio. ECU (63 %).

Kommissionen stoetter allerede et bredt spektrum af projekter, der gaar ud paa at takle spoergsmaalet om forvaltning af radioaktivt affald og braendsel; blandt disse projekter kan naevnes udarbejdelse af en oversigt over al radioaktiv affald og brugt braendsel i det nordvestlige Rusland, et internationalt projekt om fjernelse af brugt nuklear braendsel fra skibet "Lepse", som anvendes til oplagring af brugt braendsel, konstruktion af tromler (containere) til det brugte braendsel og ydelse af faglig bistand til forvaltningen af brugt braendsel (oplagring, transport, bortskaffelse).

Kommissionen har sammen med Norge og De Forenede Stater givet udtyrk for, at den er parat til at deltage i et bredere anlagt internationalt tiltag til loesning af dette spoergsmaal, forudsat at Den Russiske Foederation fjerner alle hindringer omkring nukleart erstatningsansvar og told- og afgiftsspoergsmaal i forbindelse med projekternes gennemfoerelse, og forudsat at den giver adgang til de paagaeldende lokaliteter og de relevante data.

Indtil dato har Den Russiske Foederation ikke faaet ryddet disse hindringer af vejen. Kommissionen udnytter alle mekanismer og bilaterale moeder til at understrege spoergsmaalets presserende karakter. Der afholdes regelmaessige moeder mellem de involverede lande og Den Russiske Foederation inden for rammerne af den kontaktgruppe bestaaende af eksperter, der blev nedsat under Den Internationale Atomenergiorganisations auspicier. Det naeste moede skal efter planen finde sted i Murmansk i november 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2446/98

af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Det multinationale selskab Chiquitas adfaerd i Latinamerika

Medierne har i den seneste tid bragt oplysninger om det multinationale selskab Chiquitas indflydelse paa USAs handelspolitik.

For eksempel var den amerikanske delegation ved den netop afholdte FAO-konference om bananer i Rom ledsaget af fire "raadgivere", som alle beklaedte hoeje poster i Chiquita (hvad der ikke var tilfaeldet med de oevrige multinationale selskaber i banansektoren).

Oplysningerne omhandler ogsaa en raekke haendelser, der boer undersoeges naermere:

- Chiquitas erhvervelse af arealer i latinamerikanske lande, endog i strid med de paagaeldende landes lovgivning

- tilfaelde af bestikkelse i Colombia

- vigtige oekonomiske bidrag til de politiske ledere, som stod i spidsen for WTOs kamp mod EU's markedsordning for bananer

Har Kommissionen viden om Chiquitas indflydelse paa den amerikanske politik om samhandelen med bananer?

Er Kommissionen indstillet paa at undersoege disse paastande naermere for at faa kendskab til Chiquitas aktiviteter i de latinamerikanske lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. september 1998)

Kommissionen er klar over Chiquitas betydning som multinationalt selskab for handel med bananer. Dets repraesentanter konsulteres sammen med repraesentanterne for andre selskaber for handel med bananer og ogsaa producenter i forbindelse med den raadgivende komité kendt som bananekspertgruppen. Den fulde sammensaetning af denne gruppe omfatter repraesentanter for producenterne i EF, AVS-landene (lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet) og Latinamerika, importoerer, distributoerer og forbrugere. Det er dog klart, at denne komités rolle er af rent raadgivende art.

Det falder ikke ind under Kommissionens jurisdiktion at undersoege Chiquitas praksis i de latinamerikanske lande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2547/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Transport af nukleart affald

1. I 1994 fremlagde Kommissionen i en meddelelse hovedtraekkene i en strategi for bortskaffelse af radioaktive materialer og braendselselementer. Det blev heri foreslaaet at harmonisere definitionen og kategoriseringen af radioaktivt affald, udarbejde faelles koncepter for oparbejdning, reducering af maengden og transport af radioaktivt affald og udvikle planer for en forbedring af sikkerheden i forbindelse med bortskaffelsen, isaer oplagringen. Skaber de overskridelser af graensevaerdierne under transporter af nukleart affald fra Tyskland og Schweiz til Frankrig, der for nylig er blevet kendt, behov for handling fra Kommissionens side?

2. Faerdselslovens bestemmelser for maksimal belastning er baseret paa gaeldende henstillinger fra IAEA. For ikke-fastsiddende kontaminationer paa overfladen af beholdere og koeretoejer er der i faerdselsloven fastsat foelgende graensevaerdier: 4 becquerel pr. cm2 for beta-/gammastraalekilder og 0,4 becquerel pr. cm2 for alphastraalekilder. Graensevaerdierne er profylaktiske vaerdier, der er fastsat for at beskytte de personer, der er beskaeftiget med forsendelserne.

3. Mener Kommissionen, at IAEA's bestemmelser er overtraadt paa en uacceptabel maade ved de naevnte overskridelser af graensevaerdierne under transporterne af radioaktivt affald og brugte braendselselementer, som var paa op til 5.000 gange over det tilladte niveau, og hvilke konklusioner drager den heraf?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3079/98

af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen

(9. oktober 1998)

Om: Udvaelgelsesproeve

Efter at sagen er blevet rejst af Caccavalle, medlem af Europa-Parlamentet, har Kommissionen paa forslag af Liikanen, kommissaer med ansvar for personalespoergsmaal, besluttet af afbryde en udvaelgelsesproeve, der har vaeret i gang siden den 14. september. Ca. 30.000 kandidater har deltaget i denne udvaelgelsesproeve ved 38 EU-centre. Den foerste del af proeven er blevet annulleret paa grund af adskillige uregelmaessigheder, som kommissaer Liikanen allerede har indroemmet.

Nogle af deltagerne i denne proeve har paadraget sig store udgifter, fordi Kommissionen for foerste gang ikke har godtgjort kandidaternes udgifter til henholdsvis rejse og overnatning.

Kan Kommissionen oplyse, om kandidaterne vil faa disse udgifter godtgjort, hvis proeven bliver afholdt paa ny?

Hvad vil Kommissionen konkret foretage sig for at forhindre saadanne uregelmaessigheder i fremtiden?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at sikre, at kandidater, der er blevet paagrebet i at snyde, under ingen omstaendigheder faar adgang til at deltage igen?

Ifoelge Kommissionens oplysninger beloeb omkostningerne i forbindelse med den annullerede proeve sig til ca. 1,2 mio ecu. Kan Kommissionen paa baggrund heraf oplyse, hvem i administrationen, der paatager sig ansvaret for denne sag, og hvordan de opstaaede meromkostninger vil blive daekket?

Vil denne episode faa personalemaessige konsekvenser, og kan Kommissionen generelt oplyse, hvilke skridt den nu vil tage for at rette op paa det daarlige image, dens personale har faaet paa grund af denne sag?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2300/98

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Undersoegelse vedroerende anvendelsen af asbest

Kommissionen har gennemfoert en undersoegelse af de tekniske og oekonomiske problemer i forbindelse med anvendelsen af alternative stoffer. Hvad er resultaterne af denne undersoegelse? Kastes der yderligere lys over anvendelsen af asbest og alternative stoffer? Hvor langt er direktivforslaget om et forbud mod asbest naaet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(21. september 1998)

Den undersoegelse, som det aerede medlem naevner vedroerende problemerne med at anvende asbest og raadigheden over alternative stoffer, blev gennemfoert af et konsulentfirma (Environmental Resources Management eller ERM) paa Kommissionens anmodning.

Kommission bad ERM om at bedoemme de oekonomiske og samfundsoekonomiske foelger af et eventuelt forbud i hele Faellesskabet mod asbestcementprodukter (ERM blev bedt om at koncentrere sig omkring foelgerne i Graekenland, Spanien og Portugal, der er de tre medlemsstater, der sandsynligvis vil blive mest paavirket af et forbud, da de stadig har en betydelig asbestcementindustri) og at indkredse alle de formaal, som chrysotilasbest anvendes til i dag, samt vurdere om der for hvert af disse anvendelsesformaal findes alternativer, som er sikrere og tilstraekkelig effektive.

Konklusionerne fra begge dele af undersoegelsen bliver et vigtigt udgangspunkt for Kommissionens kommende forslag til et direktiv om forbud mod chrysotilasbest. Undersoegelsen vil navnlig saette Kommissionen og medlemsstaterne i stand til at tage stilling til eventuelle undtagelser fra forbudet og vurdere virkningerne af midlertidige afvigelser.

ERM har udarbejdet et udkast til den endelige rapport til Kommissionen, men rapporten er endnu ikke gjort offentlig tilgaengelig for medlemsstaterne eller andre interesserede, fordi der stadig er visse huller i oplysningerne, og den endelige affattelse endnu ikke er klar. Resultaterne af undersoegelsen vil imidlertid snart foreligge og blive sendt til medlemsstaterne i loebet af de naeste par uger.

Ud over dette arbejde vedroerende de oekonomiske foelger af et forbud har Kommissionen ogsaa soegt videnskabelig raadgivning fra det uafhaengige videnskabelige udvalg for toksicitet, oekotoksicitet og miljoeet (SCTEE) om den relative sundhedsfare ved chrysotilasbest og dets erstatningsprodukter. Udtalelsen fra SCTEE forventes ogsaa i loebet af de naeste par maaneder.

Direktivudkastet vil blive forelagt for medlemsstaterne, saa snart disse to punkter er afklarede.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2381/98

af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Uklare vilkaar for cabotagetransport

Er Kommissionen klar over, at der siden indfoerelsen af begraenset cabotage kun én gang er udarbejdet en oversigt over de vilkaar, hvorunder der maa udfoeres cabotagetransport?

Er Kommissionen desuden klar over, at der siden da ogsaa er optaget nye lande i Unionen, og at der for disse lande aldrig er udarbejdet en saadan oversigt?

Agter Kommissionen at sammenfatte og offentliggoere disse vilkaar i en fuldstaendig oversigt? I bekraeftende fald, hvornaar? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(6. oktober 1998)

Artikel 6 i Raadets forordning (EOEF) 3118/93 af 25. oktober 1993 om betingelserne for transportvirksomheders adgang til at udfoere intern vejgodstransport i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehoerende(1), med forbehold af anvendelsen af faellesskabsforskrifterne, fastsaetter, at "vaerts"-medlemsstatens love og administrative bestemmelser gaelder paa fem omraader, som er naevnt i forordningen. Disse fem omraader er priser og betingelser gaeldende for transportkontrakter, koeretoejernes vaegt og dimensioner, forskrifter vedroerende transport af bestemte kategorier gods, koere- og hviletid, samt mervaerdiafgift (MOMS) paa transportydelser.

Kommissionen er klar over, at en raekke nationale organisationer til deres medlemmer udarbejder omfattende oversigter over de nationale bestemmelser i andre lande. For eksempel omfatter 1998 - udgaven af den oversigt, der udarbejdes af "Transport en Logistiek Nederland", 49 forskellige lande.

Det er ikke Kommissionens opgave at udarbejde og ajourfoere en haandbog over de enkelte landes lovgivning, paa alle disse omraader, men det kan derimod vaere nyttigt, hvis en international vejtransportorganisation koordinerede dette arbejde for at undgaa dobbeltarbejde.

(1) EFT L 279 af 12.11.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2809/98

af Hiltrud Breyer (V) til Raadet

(18. september 1998)

Om: Mainstreaming efter koen ved raadsmoeder

1. Hvorledes gennemfoeres Kommissionens princip om mainstreaming efter koen ved raadsmoederne?

2. Er de kvindelige ministre eller deres udpegede stedfortraedere til stede i de forskellige Raad (transport/energi osv.)?

3. I benaegtende fald, hvorfor ikke - eller er mainstreaming efter koen en ren illusion?

Svar

(20./21. december 1998)

Raadet erindrer det aerede parlamentsmedlem om, at Raadet i henhold til artikel 146, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab og de tilsvarende artikler i de andre traktater, bestaar af en repraesentant for hver medlemsstat paa ministerplan, som skal vaere befoejet til at forpligte denne medlemsstats regering. De kvinder, som i de forskellige regeringer varetager de opgaver, der henhoerer under det paagaeldende Raad, er naturligvis til stede.

I oevrigt har medlemsstaternes repraesentanter til enhver tid mulighed for at rejse spoergsmaal om ligestilling mellem maend og kvinder under forhandlingerne i Raadet og dets forberedende instanser.

Endelig goeres det aerede medlem opmaerksom paa, at det i artikel 3 i EF-traktaten, som aendret ved Amsterdam-traktaten, hedder, at Faellesskabet i alle sine aktiviteter tilstraeber at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem maend og kvinder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2417/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Pesticidet lindan

Kommissionen udtalte i sit svar paa forespoergsel E-2860/97(1), at den afventede en rapport fra OEstrig i midten af 1998. Har Kommissionen nu modtaget denne rapport, vil den stille den til raadighed for interesserede medlemmer, og under hensyn til offentlighedens bekymring hvor lang tid vil det da tage at fuldfoere dens udfoerlige videnskabelige og tekniske undersoegelse i samarbejde med medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. september 1998)

Kommissionen har endnu ikke modtaget rapporten om det aktive stof lindan. Kommissionen er klar over bekymringerne for dette aktive stof. Da rapporten ikke foreligger, er det ikke muligt paa nuvaerende tidspunkt noejagtigt at forudsige det tidsrum, der er paakraevet for at fuldfoere EF's videnskabelige og tekniske undersoegelse. Det kan forventes, at naar rapporten er modtaget, kan undersoegelsen programmeres ind i evalueringssystemet uden stoerre forsinkelse.

Det er ikke praksis at sende rapporter ud til interesserede parter, inden de andre medlemsstater, Kommissionen saavel som Den Videnskabelige Komité for Planter har afsluttet den detaljerede videnskabelige og tekniske undersoegelse.

(1) EFT C 117 af 16.4.1998, s. 84.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1447/98

af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: EF-finansiering af vandbygningsarbejder i Spanien

Som svar paa min forespoergsel E-0457/98(1) anfoerer kommissionsmedlem Wulf-Mathies:

1. Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) har ikke ydet stoette til noget projekt i Spanien, der kan sidestilles eller sammenlignes med Alqueva-projektet. Det samme gaelder Samhoerighedsfonden, som heller ikke har ydet stoette til noget projekt af dette omfang inden for samme omraade.

2. De vilkaar, som blev fastsat for medfinansieringen af Alqueva-projektet, skyldtes projektets saerlige oekonomiske betydning (over 300 mio ecu i EF-stoette), og dets stoerrelse, som gav anledning til specifikke problemer paa miljoe- og vandforsyningsomraadet samt i forbindelse med koordinering af overvaagningen af aktiviteterne.

Disse tal og oplysninger boer imidlertid praeciseres. Hvad angaar Alqueva, vil EFRU investere knap 96,6 mio ecu i 1997 - priser. Den oevrige finansiering sker via Samhoerighedsfonden, Den Europaeiske Socialfond og EUGFL-Udviklingssektionen. Hvis man vil sammenligne med tilsvarende beloeb i Spanien, hvor Samhoerighedsfonden ogsaa deltager i finansiering af vandbygningsarbejder, boer man henvise til EFRU. I loebet af samme periode, jf. faellesskabsstoetterammen, investerer fonden 260 mia escudos eller 13 gange mere end det beloeb, der er afsat til Alqueva, i den spanske vandbygningsplan.

Som Kommissionen sikkert ikke har glemt, kan opdelingen af et program eller et projekt - som det er tilfaeldet med den spanske vandbygningsplan, der, som det klart fremgaar, bestaar af en raekke EFRU-finansierede daemninger og omledninger i internationale vandloeb, som f.eks. i floden Guadiana - ikke begrunde, at det paagaeldende projekt ikke behandles som et samlet hele, navnlig i betragtning af investeringernes ensartede karakter og placering i samme omraade.

Hvorledes kan Kommissionen paa den baggrund paastaa, at der ikke er finansieret noget spansk projekt af samme omfang som Alqueva? Og hvorledes kan den med upartiskhed haevde, at det kun ved i forbindelse med finansieringen af Alqueva-projektet har vaeret berettiget at kraeve saerlige bestemmelser om overvaagning?

(1) EFT C 354 af 19.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2575/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Samhoerigheds- og strukturfondsbetalinger til Irland

Kan Kommissionen oplyse, hvor meget EU-stoette der skal betales til Irland i loebet af det nuvaerende seks-aars-program under strukturfondene og Samhoerighedsfonden, og hvor stor en del af dette beloeb der faktisk var blevet betalt den 1. januar 1998?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(24. september 1998)

Den direkte strukturfondsstoette til Irland er baseret paa EF-stoetterammen 1994-1999, suppleret med en raekke EF-initiativer for samme periode. Fra disse finansieringskilder vil der skulle ydes i alt 5,9 mia. ECU, hvoraf 3,25 mia. ECU var blevet udbetalt pr. 31. december 1997.

Irland vil i samme periode modtage yderligere 250 mio. ECU fra Faellesskabets fredsinitiativ og Interreg initiativ, som forvaltes sammen med Det Forenede Kongerige. I disse programmer er der fastsat et samlet bidrag fra EF paa i alt ca. 550 mio. ECU, hvoraf 171 mio. ECU var blevet udbetalt pr. 31. december 1997.

Irlands andel af stoetten fra Samhoerighedsfonden ligger paa mellem 7 og 10 % af de samlede budgetmidler i perioden 1993-1999. Andelen anslaas at andrage mellem 1 167 og 1 668 mio. ECU. Pr. 31. december 1997 var der udbetalt i alt 698,5 mio. ECU.

Kommissionen erindrer om, at udbetalinger til interventioner i den indevaerende programmeringsperiode generelt kan fortsaette indtil udgangen af 2001.