ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3064/01

af Jan Andersson (PSE) til Kommissionen

(8. november 2001)

Om: Tvist om havneafgifter

Der har længe været uenighed mellem Helsingborgs havn og selskabet Scandlines om størrelsen af havneafgifterne. Parterne henvendte sig for fire år siden til Kommissionen for at få en afgørelse, men har endnu ikke modtaget besked fra Kommissionen. Dette er uacceptabelt. Kommissionen afgørelse er vigtig, fordi den ikke kun vil få betydning for Helsingborgs havn, men også for prissætningen i mange andre havne.

1. Hvornår kan parterne vente besked fra Kommissionen i denne sag?

2. Er det Kommissionens principielle holdning, at de markedsmæssige principper skal gælde ved fastsættelse af havneafgifters størrelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. januar 2002)

Det ærede medlems spørgsmål vedrører klager fra to færgeselskaber over, at Helsingborg Havn misbruger sin dominerende stilling ved at kræve for høje og diskriminerende priser. Kommissionen er stadig i færd med at behandle disse sager, der rejser mange komplicerede faktuelle og juridiske spørgsmål, hvilket konkurrencekommissæren forklarede Parlamentet i sit svar på mundtlig forespørgsel H-535/01 i spørgetiden under Parlamentets samling i juli 2001(1). Eftersom markedsforholdene ikke er statiske, har det især været nødvendigt for Kommissionen at undersøge Øresundsbroens potentielle indflydelse på sagen.

Kommissionen er til fulde opmærksom på situationens konsekvenser for parterne (havnen og færgeselskaberne), og den undersøger derfor sagen med stor iver. De seneste måneder har den således været ude og indsamle nye oplysninger og bl.a. afholdt nye møder med sagens hovedparter. Sagen har højeste prioritet, og Kommissionen agter at træffe beslutning i sagen så hurtigt som muligt.

I henhold til gældende retspraksis betragtes havne som virksomheder som omhandlet i EF-traktatens konkurrencebestemmelser, som derfor også finder anvendelse på havne, og det gælder især EF-traktatens artikel 82 (tidl. artikel 86), der forbyder misbrug af en dominerende stilling. Det er ikke selve den dominerende stilling, men den pågældende virksomheds misbrug heraf, der er forbudt. Kommissionen undersøger hver enkelt sag for sig for at finde ud af, om der foreligger et sådant misbrug. Skønt det i princippet er markedskræfterne, dvs. udbud og efterspørgsel, der bestemmer havneafgifternes størrelse, kan disse markedskræfter undertiden blive forstyrret. Det sker især, når en virksomhed med en dominerende stilling udnytter denne stilling til at forlange for høje og diskriminerende priser. I sådanne situationer kan det meget vel være berettiget, at Kommissionen griber ind for at genskabe normale markedsvilkår.

På baggrund af ovenstående har Kommissionen, parallelt med den igangværende undersøgelse, tilskyndet parterne til at undersøge mulighederne for et forlig, f.eks. om de fremtidige havneafgifter, og dermed bringe en ende på de aktuelle konsekvenser af tvisten mellem dem uden Kommissionens mellemkomst. Et sådant forlig vil ikke hindre Kommissionen i om nødvendigt at fortsætte sine undersøgelser.

(1) Mundtligt svar den 3.7.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2016/01 af Chris Davies (ELDR)og Monica Frassoni (Verts/ALE) til Kommissionen. Vanskeligheder i forbindelse med at gennemføre todelte projekter på Cypern.



EF-Tidende nr. 147 E af 20/06/2002 s. 0007 - 0007



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2016/01 af Chris Davies (ELDR)og Monica Frassoni (Verts/ALE) til Kommissionen (13. juli 2001) Om: Vanskeligheder i forbindelse med at gennemføre todelte projekter på Cypern Kan Kommissionen udarbejde en liste over hvert eneste foreslået todelte projekt efter navn, projektets art, og anslåede omkostninger, uanset hvor foreløbigt det måtte være, siden en bevilling af støtte først blev vedtaget, som Cyperns regering eller en eventuel andet officielt organ tilknyttet denne har rejst indvending imod? Kan Kommissionen give et resumé af hver enkelt indvending? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen (6. september 2001) Der har aldrig været rejst indvendinger, da projekter til fordel for begge samfund oftest iværksættes på den cypriotiske regerings initiativ.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3403/01

af Thierry Jean-Pierre (PPE-DE) til Kommissionen

(5. december 2001)

Om: Oplysninger om EU's bistand til tredjelande

I sin årlige beretning om forvaltningen af bistanden til tredjelande i 2000 fremhæver Kommissionen, at man er i færd med at gennemføre en reform af EU's bistand til tredjelande, som man vil begynde at kunne mærke virkningerne af i 2002.

De vigtigste mål med reformen er at begrænse den tid, der går mellem indgåelsen af forpligtelser og effektueringen af betalingerne, og at gennemføre en dekoncentration af ansvaret ud til Kommissionens delegationer i modtagerlandene /-områderne.

Desuden har Kommissionens Europe Aid-enhed offentliggjort sin første årsberetning, hvori der bebudes en reformproces, som omfatter oprettelse af en enkelt enhed, som skal forvalte samtlige Europe Aid-projekterne, og overdragelse af særlige beføjelser til delegationerne med det formål generelt at forbedre Kommissionens forvaltning af programmerne i de enkelte lande.

Vil Kommissionen med det formål at sikre resultaterne af bistanden til tredjelande større synlighed forelægge en udtømmende listen for 1997-2001 over de organisationer, herunder ngo'er, som har modtaget bistand fra EU i følgende lande: landene involveret i Barcelona-processen, Libyen, Mauretanien, Sudan, Nigeria, Iran, Irak, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Pakistan, Afghanistan, Bangladesh, Filippinerne og Indonesien.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. januar 2002)

Kommissionen er i færd med at indsamle de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet korrekt. Den vil meddele sine konklusioner snarest muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3048/01

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. november 2001)

Om: Lloyd's og direktiv 73/239/EØF

Ifølge informationer fra associerede medlemmer af forsikringsmarkedet Lloyd's of London, har Lloyd's ladet de ca. 30 000 associerede medlemmer hæfte for de tab, som blev noteret som følge af terrorangrebene den 11. september 2001 i USA, hvilket medlemmerne anser for uberettiget under henvisning til, at direktiv 73/239/EØF(1) ikke er gennemført på behørig vis.

I denne forbindelse anmodes Kommissionen om at oplyse sin mening om spørgsmålet, især hvad angår eventuel overtrædelse af direktiv 73/239/EØF.

(1) EFT L 228 af 16.8.1973, s. 3.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(14. januar 2002)

Kommissionen ser meget alvorligt på de mange klager vedrørende Lloyd's påståede overtrædelser af Fællesskabets forsikringsdirektiver. Den har nu afsluttet sine foreløbige undersøgelser og besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169).

Disse klager fulgte hovedsagelig i kølvandet på erstatningskravene som følge af asbestskaderne i USA i 1980'erne. Kommissionen kender imidlertid intet til overtrædelser af Fællesskabets forsikringsdirektiver i forbindelse med begivenhederne den 11. september 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3578/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(9. januar 2002)

Om: Galicien og havets motorveje

På grund af de europæiske farvandes strategiske beliggenhed og de ruter over Atlanterhavet, som forbinder Europa med de øvrige verdensdele, på hvilken måde optræder Galicien da i tidsplanen for og finansieringen af de infrastrukturer, som er nødvendige for realiseringen af havets motorveje, der er omtalt i de prioriterede foranstaltninger i hvidbogen om den europæiske transportpolitik(1)?

(1) KOM(2001) 370.

Svar

(25.-26. marts 2002)

Rådet minder om, at det er Kommissionens holdning således som den kommer til udtryk i hvidbogen at motorveje til søs bør etableres som led i en lovgivning baseret på følgende elementer: lovgivningsforslag vedrørende søfarts- og havnepolitik, Marco Polo-programmet, der skal fremme intermodalitet(1) og en mere omfattende revision af Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet i 2004.

Rådet er i denne forbindelse fuldt ud klar over Galiciens geostrategiske beliggenhed. Da der ikke er forelagt nogen af de lovgivningsforslag, der er nævnt ovenfor, kan Rådet imidlertid ikke give noget konkret svar på spørgsmålet om, hvorvidt Galicien skal være omfattet af udviklingen af infrastrukturerne for etableringen af motorveje til søs.

Rådet understreger endvidere, at den konkrete gennemførelse af sådanne projekter for etablering af motorveje til søs afhænger af, at de nationale myndigheder træffer en endelig afgørelse. Det henhører ligeledes under de nationale myndigheders kompetence at fastsætte en tidsplan for arbejdet og tildelingen af midler.

(1) Dette program, som Kommissionen snart vil forelægge lovgivningsforslag om, gør det muligt at samfinansiere oprettelse af nye tjenester for søtransport over korte strækninger. Medlemsstatens nationale myndigheder skal rette anmodninger om samfinansiering til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3634/01 af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet. Historiebøger.



EF-Tidende nr. 160 E af 04/07/2002 s. 0156 - 0157



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3634/01 af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet (11. januar 2002) Om: Historiebøger På baggrund af udbuddet af historiebøger til undervisningsbrug bedes Rådet oplyse, om der tages initiativ til en indholdsmæssig tilnærmelse af historiebøger til undervisningsbrug i medlemsstaterne? Svar (25.-26. marts 2002) Rådet har ikke taget eller kan ikke tage skridt til at samordne indholdet i de historiebøger, der anvendes i skolerne i EU, da det udtrykkeligt er udelukket, jf. traktatens artikel 149, stk. 1, hvori det hedder, at medlemsstaterne er ansvarlige for undervisningsindholdet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3463/01

af Enrico Ferri (PPE-DE) og Guido Podestà (PPE-DE) til Kommissionen

(4. januar 2002)

Om: Kontrol af flysikkerheden

Sammenstødet den 8. oktober 2001 i Linate-lufthavnen i Milano mellem et MD87-fly fra SAS under take-off og et andet privatfly (et tysk Cessna), der befandt sig på en tilkørsel til startbanen, kostede 118 mennesker livet og skabte ængstelse verden over.

Efter sammenstødet stødte det skandinaviske flys højre side med stor kraft ind i bagagesorteringshangaren, som splittedes i to dele. Som følge af sammenstødet udvikledes en brand, der omfattede resterne af flyet samt hangaren.

Informationsforsømmelserne og -fejlene synes ikke kun at kunne tilskrives tågen, men også jordradaren, der ikke havde været i funktion siden november 1999, hvilket i høj grad var medvirkende til at forårsage den eventuelle menneskelige fejl.

Selv om SMGCS-systemet (Surface Mouvement Ground Control System) i Linate-lufthavnen ansås for at være forældet og man for to år siden besluttede at skifte det ud, har denne udskiftning i realiteten aldrig fundet sted.

Disse ikke tilstrækkeligt effektive forhold er ikke noget specielt for landingsbanen i Milano, men er almindelige i et stort antal lufthavne i Europa.

Mener Kommissionen ikke, at det i betragtning af ovenstående ville være hensigtsmæssigt at vedtage en strengere EU-lovgivning om sikkerhedskontrol i lufthavnene og derved pålægge medlemsstaterne at træffe passende foranstaltninger, således at det bl.a. klart fremgår, om sikkerhedsinstrumenterne fungerer ordentligt, og således at man i nødstilfælde kan forhindre katastrofer af et sådant omfang?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(29. januar 2002)

Bedre sikkerhed i alle Fællesskabets lufthavne føltes allerede som nødvendig før ulykken i Linate i betragtning af den stadig stigende lufttrafik og nødvendigheden af at flyve under alle vejrforhold.

Kommissionen har i de sidste 10 år finansieret en række forskningsaktiviteter for at støtte udarbejdelse af en europæisk ICAO A-SMGCS (Advanced Surface Movement Guidance & Control System) manual. Denne manual skal give det nødvendige input til både lufthavnsmyndighederne og til leverandørerne af installationer og systemer, der sikrer et højt sikkerhedsniveau for overfladeoperationer i lufthavne.

Denne manual er på nuværende tidspunkt under færdiggørelse. Kommissionen har til hensigt at vurdere, om hele manualen eller dele af den bør gøres obligatoriske på grundlag af de forslag om det fælles luftrum, der for øjeblikket behandles i Parlamentet og Rådet(1).

Kommissionen forventer endvidere, at udviklingen af satellitbaserede positionsanordninger (Galileo) også kommer til at bidrage til at forbedre sikkerheden for lufthavnsoperationer.

(1) KOM(2001) 564 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2689/01

af Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen

(3. oktober 2001)

Om: Støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Energi og Transport

Kan Kommissionen opstille en liste over de projekter, som de italienske regioner Liguria, Lombardia, Piemonte og Valle d'Aosta i løbet af 2000-2001 har fremlagt i forbindelse med støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Energi og Transport, og over de projekter, der efterfølgende er blevet godkendt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(31. januar 2002)

Det er ikke regionerne direkte men derimod medlemsstaternes myndigheder, som indgiver anmodninger om økonomisk støtte til TEN-projekter inden for transport og energi.

Oplysninger om transport og energiprojekter i de italienske regioner Liguria, Lombardia, Piemonte og Valle d'Aosta, som de italienske myndigheder anmodede om støtte til i 2000 og 2001 og som efterfølgende er blevet godkendt, fremsendes direkte til det Ærede Medlem og til Europa-Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3443/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(21. december 2001)

Om: Fællederne i Galicien og det galiciske regionalstyres initiativer på skovbrugsområdet

Har det galiciske regionalstyre indgivet specifikke programmer for skovrejsning for fællederne i Galicien for perioden 2000-2006 med støtte fra EU? Kan disse planer udleveres?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-3440/01, E-3441/01, E-3443/01 og E-3444/01

(1. februar 2002)

Kommissionen støtter via strukturfondene forskellige regionale udviklingsprogrammer i Spanien. For regionen Galiciens vedkommende findes der en række landbrugsprogrammer og programmer for udvikling af landdistrikterne, hvortil der ydes EF-støtte.

Der findes imidlertid ikke noget særligt program for fælles jordbesiddelser, således som det ærede medlem nævner.

Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger(1) indeholder alle de kriterier, i henhold til hvilke der kan ydes EF-støtte.

Hvis disse arealer imidlertid betragtes som støtteberettigede i henhold til forordningen, vil der kunne finansieres foranstaltninger via strukturfondene, herunder Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen.

Kommissionen foreslår, at det ærede medlem henvender sig til de regionale og/eller nationale myndigheder for at få yderligere oplysninger om spørgsmålet.

(1) EFT L 160 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2531/01

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2001)

Om: Indførelse af en miljøafgift på Lanzarote (Spanien)

Jeg har modtaget oplysninger om, at Kommissionen overvejer muligheden af at indføre en miljøafgift på øen Lanzarote med finansiering via Life-programmet. Dette initiativ indgår efter sigende i en pakke på 20 miljøprojekter, der tænkes gennemført i Spanien, og som Kommissionen vil kunne støtte med i alt 8,6 mio. EUR. Hvis disse oplysninger er korrekte, bedes Kommissionen oplyse følgende:

Hvad vil formålet være med indførelsen af en miljøafgift på Lanzarote, og hvordan vil den rent skatteteknisk blive defineret?

Ud over projektet på Lanzarote, hvad er da indholdet af de 19 andre projekter, som Kommissionen overvejer at støtte i Spanien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(7. november 2001)

Projektet Eco-standard Lanzarote optræder på listen over projekter, som blev godkendt med henblik på Life-støtte for året 2000 af Life-udvalget på dettes møde den 18. juni 2001 og af Kommissionen den 14. august 2001. Modtageren og dermed den ansvarlige for projektet er Lanzarotes kommunalstyre. Selv om undersøgelsen medfinansieres af Kommissionen, er der ikke tale om en EU-undersøgelse.

Formålet med projektet, således som det fremgår af ansøgningen til Kommissionen, er at undersøge gennemførligheden af en model for ECO-standard (miljøafgift) for Lanzarote med sigte på udvikling af en bæredygtig turisme, ved:

- at give øen et nye finansielt værktøj, som ud over andre foranstaltninger til forvaltning af arealanvendelsen og den regionale administration bidrager til at begrænse belastningen af øen, navnlig fra turisme. At undgå en forøgelse af belastningen af øens bæreevne og dermed opfylde befolkningens ønsker

- at skabe opmærksomhed om problemet og søge passende former for turisme på øen;

- at afprøve garantier for deltagelse og social kontrol med anvendelsen af de opkrævede midler.

Projektet indeholder ingen afgiftstekniske oplysninger.

Det ærede medlem og Parlamentets sekretariat får tilsendt en liste over de 19 øvrige projekter for Spanien, som er godkendt med henblik på medfinansiering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2433/01 af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen. Antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet ifølge Nice-traktaten.



EF-Tidende nr. 134 E af 06/06/2002 s. 0033 - 0034



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2433/01 af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen (7. september 2001) Om: Antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet ifølge Nice-traktaten I svaret til min skriftlige forespørgsel P-1558/01(1) fortolker Kommissionen Nice-traktaten med hensyn til antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet på en sådan måde, at der ved valget i 2004 kan vælges flere medlemmer fra medlemslandene, end der foreskrives i Nice-traktaten. Dette kan være tilfældet, hvis der ikke er blevet indgået det fulde antal tiltrædelsestraktater med kandidatlandene. Hvis nye medlemslande tiltræder midt i perioden 2004-2009, vil de sikkert straks, når medlemskabet bliver en realitet, få det fulde antal medlemmer til Parlamentet. Mener Kommissionen, at en del af de medlemmer fra de gamle medlemsstater, der vælges i 2004, i dette tilfælde skal forlade Parlamentet midt i valgperioden og gøre plads til medlemmer fra de nye medlemslande? (1) EFT C 350 E af 11.12.2001, s. 189. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (1. oktober 2001) Det fremgår af stk. 4 i artikel 2 i protokollen om udvidelsen af Den Europæiske Union, der ved Nice-traktaten blev tilknyttet traktaten om Den Europæiske Union og traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber(1), at i tilfælde af at nye medlemsstater tiltræder Unionen under parlamentssamlingen 2004-2009, kan det samlede antal medlemmer af Parlamentet midlertidigt (dvs. i resten af parlamentssamlingen 2004-2009) overstige 732. Der er altså ikke tale om, at nogle parlamentsmedlemmer skal trække sig tilbage midt i parlamentssamlingen. Kommissionen skal i øvrigt i forbindelse med denne forespørgsel henvise til begrundelsen i Méndez de Vigo Seguro-betænkningen om Nice-traktaten og Den Europæiske Unions fremtid(2). (1) EFT C 80 af 10.3.2001. (2) Betænkning A5-0168/2001 (PE 294.755).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2754/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Nedsættelse af bøden til firmaet Fléchard

På et møde i Delors kabinet den 7. januar 1994 blev bøden til firmaet Fléchard nedsat fra 17,6 mio. euro til 3 mio. euro.

På grund af nedsættelsen kunne firmaet Fléchard overleve, og firmaet skal derefter, ifølge undersøgelser foretaget af de retshåndhævende myndigheder i Italien, helt frem til midten af 2000 have været indblandet i svig med forfalsket smør i stor målestok.

Kan Kommissionen give en begrundelse for den beslutning, der blev truffet den 7. januar 1994?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(14. november 2001)

Den såkaldte Fléchard-sag har været genstand for grundige undersøgelser i Parlamentet og Revisionsretten. Kommissionen har efter anmodning fra disse to institutioner fremlagt et omfattende materiale i sagen.

Det ærede medlem opfordres til at konsultere dette materiale, f. eks. Kommissionens besvarelse fra marts 2001 af Budgetkontroludvalgets spørgeskema (dokument PE 294 418) eller formanden for Revisionsrettens brev af 11. maj 2000 samt Kommissionens svar i Fléchard-sagen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2508/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(7. september 2001)

Om: Indførelse af en afgift for det græske ejendomsregister

Ifølge offentliggørelser i den græske presse har ministeriet for fysisk planlægning, miljø og offentlige arbejder anmodet Den Europæiske Investeringsbank (EIB) om et lån for at kunne fortsætte oprettelsen af det nationale ejendomsregister, et projekt, som EU ophører med at finansiere under den tredje fællesskabsstøtteramme. Afbetalingen af lånet vil blive pålagt ejerne af fast ejendom, eftersom de vil blive opkrævet et beløb på mellem 10 000 og 300 000 drakmer, for at retshandlerne kan blive gyldige, og de kan få udleveret de pågældende rettighedsdokumenter fra ejendomsregistret.

Ifølge det nye gennemførelsesprogram for projektet, som miljøministeriet har udarbejdet, forventes projektet at være fuldført omkring år 2014, dvs. over tyve år efter påbegyndelsen af de første aftryk og registreringer.

Hvad mener Kommissionen om miljøministeriets planer om at pålægge de græske borgere en afgift for at få gennemført et projekt, der kunne have været gennemført for fællesskabsmidler, som er blevet udbetalt til de græske myndigheder men sluppet op, uden at det var lykkedes dem at fuldende så meget som 25 % af projektet?

Hvilke foranstaltninger vil der blive truffet for at finde de ansvarlige for denne uhørte bortødslen af midler og overskridelse af omkostninger, som ifølge den græske presse nærmer sig de 700 %?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(31. oktober 2001)

Kommissionen har kendskab til de presseartikler, som det ærede medlem omtaler.

I forbindelse med den procedure, der er baseret på artikel 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 af 19. december 1988 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter(1), indledte Kommissionen i begyndelsen af i år en dybtgående undersøgelse af dette projekt. Efter afslutningen af denne procedure vil Kommissionen i henhold til ovennævnte forordning tage stilling til en eventuel nedsættelse af EF-støtten. Det påhviler i øvrigt de græske myndigheder at placere et eventuelt ansvar efter de gældende nationale love og bestemmelser.

(1) EFT L 374 af 31.12.1988.