SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1100/01

af Olivier Dupuis (TDI) til Rådet

(28. marts 2001)

Om: Tjetjenien

Den 25. februar 2001 blev der i udkanten af Grosnyj, i Khankala, mindre end 1 kilometer fra de russiske styrkers hovedkvarter i Tjetjenien, opdaget en massegrav med 60 lig. Ifølge menneskerettighedsorganisationer samt forskellige presseorganer er

16 af disse lig identificeret som ligene af de civile tjetjenere, som var meldt forsvundet, efter at de var arresteret og tilbageholdt af de russiske væbnede styrker. Disse personer har efter al sandsynlighed været offer for udenretslige henrettelser. Der er indhentet vidneudsagn fra personer, der har anmeldt, at en af deres nærmeste er forsvundet, og som har identificeret den pågældendes lig i kriseministeriets lighus i Grosnyj. Af de 16 lig, der er identificeret af disse personer, er 12 lig af civile, der har været arresteret siden december 2000, mens fire andre er lig af personer, der har været arresteret siden juni og august 2000.

Er Rådet klar over alvoren i disse kendsgerninger? Hvilke initiativer har det i bekræftende fald allerede truffet eller har det til hensigt at træffe, for at en international undersøgelseskommission kan kaste lys over denne sag samt over alle de tilfælde af forsvundne personer, som er anmeldt? Mener Rådet mere generelt ikke, at dets politik over for Rusland mere og mere ligner en form for indforståethed med den kriminelle politik, som de russiske myndigheder fører i Tjetjenien?

Svar

(27. september 2001)

Rådet reagerede med både sorg og afsky, da det hørte de sørgelige nyheder om fundet af 60 lig i en forstad til Grosnyj. Som i alle sådanne tilfælde fulgte Rådet med i beretningerne om dette fund og de modstridende beskyldninger, der omgav det.

EU har udtalt sig klart og tydeligt mod alle angreb på menneskerettigheder og menneskelig værdighed i Tjetjenien, uanset hvem ophavsmændene måtte være. Selv om EU anerkender de problemer, Rusland har ved sin sydgrænse, har EU særdeles klart kritiseret den russiske regering for den rolle, den spiller i landets tjetjenske republik. EU har gentagne gange taget spørgsmålet op på allerhøjeste niveau over for de russiske myndigheder. Det blev taget op på mødet mellem Det Europæiske Råd og præsident Putin i Stockholm den 23. marts, på Samarbejdsrådet EU-Rusland i Luxembourg den 10. april og senest på topmødet med præsident Putin den 17. maj i Moskva.

Lige siden konfliktens start har EU givet sin fulde støtte til både OSCE's assistancegruppe og Europarådet. EU anerkender, at disse institutioner kan spille en vis rolle i forbedringen af menneskerettighedssituationen i Tjetjenien, og herunder også i efterforskningen af alle de sager, hvor der er rapporteret om forsvundne personer. EU beklager derfor de forsinkelser, som OSCE har været udsat for med hensyn til at vende tilbage til området, og har opfordret Rusland til at frafalde sine indvendinger. På den mere positive side ser EU dog også med tilfredshed på, at der er blevet oprettet en fælles arbejdsgruppe, hvis medlemmer kommer fra den russiske anklagemyndighed, den tjetjenske anklagemyndighed og fra staben hos Vladimir Kalamanov, som er den russiske præsidents særlige repræsentant for menneskerettigheder i Tjetjenien, bistået af Europarådets eksperter.

EU har konsekvent indtaget et klart og principielt standpunkt, hvilket ikke har været uden betydelige omkostninger for dets umiddelbare forbindelser med Rusland. Dette standpunkt har været fuldt på linje med EU's generelle holdning til menneskerettigheder, sådan som den for nylig kom til udtryk i den resolution, EU fremlagde på 2001-samlingen i FN's Menneskerettighedskommission (2001/24). EU fortsætter med at sætte Rusland under pres for at få de russiske myndigheder til hurtigt at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forbedre situationen i Tjetjenien.

Det er ikke desto mindre Rådets faste og velovervejede overbevisning, at engagement er EU's bedste middel til at forbedre situationen i Den Russiske Føderations tjetjenske republik. Uden dialog kan vi ikke fremlægge vore synspunkter for Rusland, som derfor ville kunne ignorere, hvor stor vægt EU lægger på dette vigtige spørgsmål. Rådet mener, at dét at Rusland har taget skridt i den rigtige retning - selv om det er sket sent, og disse skridt ikke er vidtrækkende nok - berettiger denne strategi. På topmødet for nylig mellem EU og Rusland i Moskva erkendte præsident Putin, at Rusland ikke havde gjort nok for at genvinde den tjetjenske befolknings tillid. Han var enig i, at den humanitære situation i Tjetjenien var alvorlig. Han opfordrede EU til at fremlægge retningslinjer for en forbedring af det arbejde, der udføres af de humanitære hjælpeorganisationer, der er aktive i området. Præsident Putin foreslog også at omstrukturere den igangværende bistandsindsats, så de internt fordrevne får mulighed for og tilskyndes til at vende tilbage.

Det arbejde, som Vladimir Kalamanovs kontor udfører med deltagelse af medarbejdere fra Europarådet, oprettelsen af en civil ret, de første anklager for krænkelser af menneskerettighederne samt vedtagelsen af en række genopbygningsforanstaltninger udgør skridt i den rigtige retning, omend de stadig er utilstrækkelige. Rådet vil imidlertid fortsat over for de russiske myndigheder insistere på, at de retsforfølger alle de personer, der er ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne.