ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1060/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Rådet

(17. april 2002)

Om: Standsning af krigshandlingerne i Irak

Den amerikanske præsidents henvisninger til det ondes akse og det, at der konstant tales om forestående militære aktioner imod Irak, har vakt foruroligelse i offentligheden i medlemsstaterne. Under henvisning til, at den nye krig, der måske vil bryde ud i Irak, også direkte berører europæiske interesser i området, anmodes Rådet om at oplyse følgende: Hvilken fælles holdning har Rådet indtaget i betragtning af, at en sådan udvikling med stor sandsynlighed kan forventes, og hvilke initiativer har Rådet taget for at afværge nye militære interventioner i Irak?

Svar

(30. september 2002)

Rådet er og bliver overbevist om, at enhver løsning for Irak forudsætter, at resolutionerne fra FN's Sikkerhedsråd, navnlig resolution 687, 1284 og 1382, gennemføres fuldt ud og uden forhåndsbetingelser og om, at Irak skal overholde sine nedrustningsforpligtelser. Rådet følger nøje møderne med De Forenede Nationers generalsekretær og støtter de bestræbelser, han udfolder. Iraks udenrigsminister Naji Sabri har således mødtes med FN's generalsekretær to gange, den 7. marts og den 1.-2. maj 2002. Efter det seneste møde vurderede FN's generalsekretær, ikke mindst i betragtning af, at den irakiske minister var ledsaget af højtstående regeringseksperter i nedrustning, at der er sket hurtige fremskridt, og at der kom en reel dialog i gang om gennemførelsen af resolutionerne og samarbejdet med UNMOVIC. Næste møde [skal finde sted om ca. en måned, og EU håber, at det vil føre til positive og konkrete resultater](1).

(1) Opdateres ved et corrigendum, hvis dette svar ikke når frem til Europa-Parlamentet inden denne dato.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1399/02

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Rådet

(8. maj 2002)

Om: Konkrete mål for børnepasningskapaciteten i medlemsstaterne

Kan Rådet bekræfte, at der i formandskabets konklusioner fra topmødet for nylig i Barcelona er optaget konkrete måltal for børnepasningskapaciteten i medlemsstaterne?

Kan Rådet oplyse, hvilke tal der nøjagtigt er nævnt?

Kan Rådet give konkrete oplysninger om den aktuelle situation i de enkelte medlemsstater (dvs. antallet af børnepasningspladser pr. indbygger) og den indsats (ligeledes i tal), som den enkelte medlemsstat skal yde for at virkeliggøre måltallene fra topmødet i Barcelona?

Svar

(30. september 2002)

Rådet kan bekræfte, at femte led i punkt 32 i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Barcelona i marts 2002 er affattet således:

Medlemsstaterne bør fjerne de negative incitamenter, der afholder kvinder fra at deltage i arbejdsmarkedet, og bør under hensyntagen til efterspørgslen efter børnepasningsfaciliteter og i overensstemmelse med de nationale mønstre på børnepasningsområdet tilstræbe at tilbyde børnepasning for mindst 90 % af alle børn i aldersgruppen fra tre år til den skolepligtige alder og for mindst 33 % af alle børn under tre inden udgangen af 2010;

Rådet kender ikke den nøjagtige situation i hver af medlemsstaterne og kan således ikke pege på, hvilken indsats der er nødvendig for at nå disse mål. Europa-Kommissionen og de enkelte medlemsstater selv vil dog formentlig kunne give supplerende faktuelle oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1191/02

af Jacques Poos (PSE) til Rådet

(26. april 2002)

Om: Ødelæggelse af palæstinensiske infrastrukturer, der er finansieret af EU

Kan Rådet efter de massive ødelæggelser og de utallige tilfælde af vandalisme, som den israelske hær har begået under sin nylige kampagne med genbesættelse af selvstændige palæstinensiske områder, foretage en ny evaluering af de skader, der er forvoldt på infrastrukturer, som er finansieret af EU og dets medlemsstater?

Elementære retsprincipper kræver erstatning for forvoldt skade. Hvordan agter Rådet at gøre sit krav gældende over for Sharon-regeringen?

Vil Rådet forpligte sig til at bistå Den Palæstinensiske Myndighed i dens bestræbelser for at opnå en retfærdig erstatning ved hjælp af alle retsmidler?

Svar

(30. september 2002)

Den skade, der er forvoldt på infrastrukturer, som helt eller delvist er finansieret af EU, er ved at blive evalueret, og hvis der træffes beslutning herom, vil der efterfølgende kunne gøres erstatningskrav gældende i de relevante fora. Rådet har ikke overvejet, om det skal støtte Den Palæstinensiske Myndighed i dennes bestræbelser for at opnå erstatning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2325/02

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(26. juli 2002)

Om: Lige adgang til fiskeressourcerne for alle medlemsstater

Kommissær Franz Fischler lod i sin besvarelse af spørgsmål H-047/02(1) i spørgetimen under mødeperioden i juli i Strasbourg den 2. juli 2002 forstå, at der for alle medlemsstater herunder Spanien og Portugal ville gælde samme love og samme principper for fastsættelsen af de samlede tilladte fangstmængder og kvoter, samt for adgangen til EF-farvandene.

Kan Kommissionen oplyse, om dette betyder, at såvel Portugal som Spanien fra 1. januar 2003 vil få fri adgang til fiskeressourcerne i EF-farvandene på samme vilkår som de øvrige medlemsstater og således uden nogen form for forskelsbehandling?

(1) Mundtligt svar af 2.7.2002.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(3. september 2002)

Udløbet af den overgangsperiode, der blev fastlagt i tiltrædelsesakten af 1985, betyder med virkning fra den 1. januar 2003,

- at fiskerfartøjer fra medlemsstater, som har været udelukket fra visse EF-farvande, f.eks. Nordsøen, vil have fri adgang til disse farvande,

- at sådanne fartøjer kan fiske efter arter, der ikke er omfattet af fangstbegrænsninger eller kvoter under den fælles fiskeripolitik,

- at Fællesskabet ved tildelingen af nye fiskerimuligheder i disse farvande (dvs. som ikke allerede er tildelt) vil træffe afgørelse herom under hensyn til alle medlemsstaters interesse i overensstemmelse med artikel 8, stk. 4, nr. iii), i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur(1).

(1) EFT L 389 af 31.12.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1269/02

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(26. april 2002)

Om: Undersøgelse af konsekvenserne af anvendelsen af Growth on Growth som i Kina

Har Kommissionen udarbejdet eller har den til hensigt som led i ACT-aftalen og på baggrund af de aftaler, der blev indgået i Doha om anvendelse af den såkaldte Growth on Growth over for WTO-medlemmerne, navnlig Kina, at gennemføre en undersøgelse af supplerende margener for de kvoter, som gælder for dette land ved indførsel af tekstil- og beklædningsprodukter i Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(31. maj 2002)

Verdenshandelsorganisationens (WTO) Råd for Handel med Varer har netop indledt en undersøgelse af forslagene til omregning af de såkaldte growth-on-growth-rater for tekstilkontingenter, som blev fremrykket til at gælde fra 1. januar 2000 i stedet for fra 1. januar 2002, og det er stadig temmelig usikkert, hvorvidt disse forslag bliver godkendt. Det skal bemærkes, at Kina er blevet medlem af Verdenshandelsorganisationen, siden ministerkonferencen i Doha fandt sted, og derfor skal en sådan indrømmelse, hvis den godkendes, også gælde for Kina.

Kommissionen har foretaget to skønsmæssige opgørelser for at beregne værdien af en sådan indrømmelse med udgangspunkt i den stigning i Fællesskabets import af tekstil- og beklædningsprodukter, som kan forventes i perioden 2002-2004:

a) hvis det antages, at alle kontingenter fra alle lande anvendes fuldt ud, vil indrømmelsen skønsmæssigt have en importværdi på 2 200 mio. EUR. Dette beløb fremkommer ved at multiplicere stigningen i alle kontingenter uanset anvendelsesprocent med de gennemsnitlige importpriser. For Kinas vedkommende vil det dreje sig om 740 mio. EUR. Dette beløb er dog en hypotetisk værdi, eftersom kun en tiendedel af alle Fællesskabets tekstilkontingenter anvendes effektivt

b) mere realistisk set skal der tages hensyn til kontingenternes anvendelsesprocent, og værdien af en sådan indrømmelse vil ligge omkring 1 250 mio. EUR for WTO-lande. For Kinas vedkommende vil det i denne sammenhæng dreje sig om ca. 720 mio. EUR. Dette beløb fremkommer ved at multiplicere stigningen i kontingenter for de produktkategorier, hvor kontingenterne anvendes effektivt (mindst 90 %), med de gennemsnitlige importpriser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0907/02

af Luciana Sbarbati (ELDR) til Kommissionen

(25. marts 2002)

Om: Regenerering af olieaffald

De hedder i artikel 3, stk. 1, i direktiv 75/439/EØF(1) som ændret ved direktiv 87/101/EØF(2) og 91/692/EØF(3), at medlemsstaterne træffer, når dette er muligt ud fra tekniske, økonomiske og organisatoriske hensyn, de nødvendige foranstaltninger for at prioritere behandling af olieaffald ved regenerering.

I foråret 2001 sendte Kommissionen en åbningsskrivelse til visse lande, heriblandt Frankrig, Schweiz, Østrig, Irland, Danmark, Belgien, Nederlandene, Storbritannien og Finland, fordi de ikke havde sikret, at olieaffaldet blev regenereret frem for bortskaffet.

Har Generaldirektoratet for Miljø på baggrund af ovenstående planlagt en revision af fællesskabsdirektiverne om olieaffald for at sikre, at affaldet hovedsageligt regenereres med henblik på fremstilling af smøreolie?

Hvilke initiativer har Kommissionen eftersom det er nødvendigt at sikre en ansvarlig behandling af det farlige affald taget for at undgå, at hændelser som dioxinforurening, olieforurening af dyrefoder osv. gentager sig?

(1) EFT L 194 af 25.7.1975, s. 23.

(2) EFT L 42 af 12.2.1987, s. 43.

(3) EFT L 377 af 31.12.1991, s. 48.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(22. april 2002)

Som det ærede medlem ganske rigtigt påpeger, har Kommissionen indledt overtrædelsesprocedurer mod 13 medlemsstater som følge af disses manglende gennemførelse af artikel 3 i Rådets direktiv 75/439/EØF om bortskaffelse af olieaffald(1), hvori det er fastsat, at medlemsstaterne skal prioritere behandling af olieaffald ved regenerering. Hensigten hermed er at gennemtvinge opfyldelsen af en gældende forpligtelse i fællesskabslovgivningen.

Kommissionen har ikke på nuværende tidspunkt til hensigt at foreslå nogen revision af det nævnte direktiv. Den er dog i gang med at gennemgå en nylig udført undersøgelse om EU's indsamling og genvinding af olieaffald, der støtter princippet om regenerering. Ethvert fremtidigt forslag til revision af direktivet vil sigte mod at øge ansporingen til regenerering af disse olier.

Det nugældende direktiv rummer de væsentligste forpligtelser, som skal opfyldes med henblik på at sikre indsamling og passende bortskaffelse af olieaffald med henblik på at forebygge ulovlig dumpning eller uhensigtsmæssig bortskaffelse. Brugen af olieaffald som defineret i direktivet (dvs. mineralolie) som dyrefoder ville være skadeligt for dyrenes helbred. Det ville derfor være en overtrædelse af artikel 4 i rammedirektivet om affald, hvori det udtrykkeligt er bestemt, at affald skal bortskaffes eller genvindes uden risiko for dyrenes helbred.

Med hensyn til emissionerne af dioxin som følge af afbrænding af olieaffald ophæver det nye forbrændingsdirektiv 2000/76/EF bilaget til direktiv 75/439/EØF med senere ændringer og overtager hermed kontrollen med afbrænding af olieaffald. Resultatet heraf er strengere bestemmelser for afbrænding af olieaffald samt reduktion af emissionsgrænseværdierne for en række forurenende stoffer, herunder dioxiner.

(1) EFT L 194 af 25.7.1975, s. 23.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2214/02

af André Brie (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. juli 2002)

Om: Europæiske kulturhovedstæder den nye udvælgelsesprocedure

Kommissionen bedes under henvisning til en meddelelse om den nye udvælgelsesprocedure for de europæiske kulturhovedstæder ifølge hvilken rækkefølgen af medlemsstater allerede er blevet fastlagt for årene 2005-2019 (Irland 2005, Grækenland 2006, Luxembourg 2007, Det Forenede Kongerige 2008, osv.) oplyse, hvorfor man foreløbig ikke har taget et af ansøgerlandene i betragtning set på baggrund af den kommende udvidelse af Den Europæiske Union mod øst? Havde Kommissionen ikke kunnet give et positivt signal med en sådan afgørelse i betragtning af det kulturelle bidrag, som man kunne forvente fra de nye medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(20. september 2002)

Reglerne for udpegelse af den europæiske kulturhovedstad samt listen med rækkefølgen, i hvilken arrangementet går på tur blandt medlemsstaterne, er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1419/1999/EF af 25. maj 1999 om en fællesskabsaktion vedrørende Den Europæiske Kulturhovedstad 2005-2019(1).

For så vidt angår kandidatlandenes deltagelse deler Kommissionen det ærede parlamentsmedlems opfattelse. Kommissionen skal i den forbindelse minde om, at den i sit oprindelige forslag(2) markerede et ønske om udtrykkeligt at angive, at dette initiativ skulle være åbent for deltagelse for de associerede lande i Central- og Østeuropa, Cypern, andre europæiske lande, med hvilke Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler, som indeholder en bestemmelse om kultur, samt for landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at det i artikel 4 i afgørelsen fastsættes, at tredjelande kan deltage i initiativet, ligesom artiklen klart fastsætter reglerne for en sådan deltagelse. I artiklen fastsættes det, at fællesskabsaktionen til fordel for arrangementet den europæiske kulturhovedstad for perioden 2005-2019 er åben for europæiske tredjelande. Hvert af disse lande kan indstille en by til at blive udpeget som europæisk kulturhovedstad, idet de underretter Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget herom. Efter henstilling fra Kommissionen udpeger Rådet hvert år med enstemmighed officielt en af disse byer til europæisk kulturhovedstad.

(1) EFT L 166 af 1.7.1999.

(2) EFT C 362 af 28.11.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1056/02

af Michiel van Hulten (PSE) til Kommissionen

(17. april 2002)

Om: Undersøgelse af karteldannelse mellem nederlandske bryggerier

I marts 2000 foretog Kommissionen, bistået af de nederlandske konkurrencemyndigheder, eftersyn på bryggerierne Heineken, Grolsch, Interbrew og Bavaria samt på det centrale bryggerikontor (Centraal Brouwerij Kantoor) i forbindelse med en undersøgelse af mulig karteldannelse.

Kan Kommissionen oplyse, hvilken opfølgning, den nu har foretaget, og på hvilket stade undersøgelserne aktuelt befinder sig? Kan Kommissionen oplyse, hvornår undersøgelsen forventes afsluttet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. maj 2002)

Kommissionen bekræfter, at de nederlandske konkurrencemyndigheder i marts 2000 på dens vegne(1) og bistået af Kommissionens tjenestemænd foretog undersøgelser på bryggerierne Heineken, Grolsch, Interbrew og Bavaria samt på det centrale bryggerikontor (Centraal Brouwerij Kantoor) i forbindelse med en undersøgelse af en mulig karteldannelse.

På grundlag af de oplysninger, der blev samlet under disse undersøgelser, er der blevet sendt anmodninger om yderligere oplysninger til forskellige aktører på det nederlandske ølmarked, herunder, men ikke udelukkende til de selskaber, der blev undersøgt i marts 2000. Svarene på disse anmodninger er på nuværende tidspunkt ved at blive behandlet.

Kommissionens undersøgelse fortsætter, og det er derfor ikke muligt at sige noget om sagens endelige udfald.

(1) I henhold til artikel 13 i Rådets forordning nr. 17 af 6.2.1962, EFT P 13 af 21.2.1962.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1658/02

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. juni 2002)

Om: Herreløse hunde i Athen

Der findes i dag ifølge uofficielle oplysninger 300 000 herreløse hunde i Athen. Med udsigt til De Olympiske Lege i Athen i 2004 agter den komité, der står for arrangementet, at fjerne dem fra gaderne og skaffe dem et alternativt husly.

Agter Kommissionen at give udtryk for, at den er interesseret i at finde en holdbar løsning på dette problem, så disse hunde ikke udryddes under påskud af De Olympiske Lege?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. juli 2002)

EU-lovgivningen indeholder allerede betydelige bestemmelser til beskyttelse af dyr, men den finder hovedsagelig anvendelse på dyr på landbrugsbedrifter, slagtning og aflivning af husdyr, dyr under transport og forsøgsdyr.

Andre forhold, f.eks. begrænsning af antallet af herreløse hunde, henhører under medlemsstaternes enekompetence.

Kommissionen har derfor intet retsgrundlag for at henvende sig til de græske myndigheder i denne sag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1265/02

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. april 2002)

Om: Datoen for gennemførelsen af den tredje handlingsplan for trafiksikkerhed

I mere end et år har forskellige organisationer med tilknytning til transportområdet undret sig over, hvornår Kommissionens tredje handlingsplan for trafiksikkerhed ville blive lanceret, idet det af forskellige oplysninger fra Kommissionens side fremgik, at den kunne se dagens lys i maj eller juni 2002.

Kan Kommissionen oplyse en konkret dato for, hvornår denne tredje handlingsplan for trafiksikkerhed vil blive offentliggjort?

Kan den allerede nu orientere om hovedpunkterne i denne plan om en forbedring af trafiksikkerheden i Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(30. maj 2002)

Fællesskabets tredje handlingsplan for trafiksikkerhed, som det ærede medlem henviser til, vil blive gjort til genstand for en meddelelse fra Kommissionen i løbet af tredje kvartal i dette år.

Kommissionens initiativer på dette område er dog på ingen måde ophørt, det være sig undersøgelser, subventioner eller lovgivningsforslag.

For så vidt angår hovedpunkterne i denne plan, henvises det ærede medlem til hvidbogen med titlen Hvidbog Den europæiske transportpolitik frem til 2010 De svære valg(1), som er tilgået Rådet og Europa-Parlamentet, specielt dennes tredje del, kapitel I.

(1) KOM(2001) 370 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0904/02

af Bill Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen

(25. marts 2002)

Om: Momssatser for synshandicappedes køb

I Det Forenede Kongerige er computersoftware og CCTV-udstyr momsfrit for synshandicappede. Ergonomiske elsenge er enten momsfrie eller belagt med moms alt afhængig af køberens helbredstilstand. Imidlertid skal alle brugergrupper betale moms på computerhardware, uanset om de har et perfekt syn eller ej.

Hvordan ser den hermed sammenlignelige situation ud i andre medlemsstater?

Er Kommissionen enig i, at synshandicappede mennesker i hele Den Europæiske Union bør nyde godt af både momsfrit hardware og software?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(23. april 2002)

Ifølge Fællesskabets nuværende momslovgivning er computersoftware og -hardware omfattet af standardmomssatsen. Medlemsstaterne kan imidlertid anvende en reduceret sats på varer, der er omfattet af kategori 4 i bilag H til sjette momsdirektiv 77/388/EØF(1) om Medicinsk udstyr, hjælpemidler og andre apparater, der normalt anvendes til at mindske eller behandle handicaps, udelukkende til handicappedes personlige brug, herunder også reparation af sådanne goder, samt børnesæder til biler. Medlemsstaterne kan således anvende en reduceret momssats, som ikke må være mindre end 5 %, på disse varer og tjenesteydelser. Det er tvivlsomt, om computersoftware og -hardware generelt set vil falde ind under denne kategori, men specifikke varer, som f.eks. Braille-tastaturer og dermed forbundet software, vil kunne anses for at være dækket. Lukkede tv-kredsløb (CCTV) vil imidlertid ikke være omfattet heraf.

Ifølge artikel 28, stk. 2, i sjette momsdirektiv er det desuden kun medlemsstater, der den 1. januar 1991 anvendte nulsatser, dvs. fritagelser med tilbagebetaling af indgående afgifter, eller reducerede satser på varer og tjenesteydelser, der ikke er nævnt i bilag H, som kan fortsætte med at anvende disse satser i en overgangsperiode.

Årsagen til dette er, at nulsatsen er en undtagelse fra de almindelige regler, ifølge hvilke standardmomssatsen skal finde anvendelse på alle afgiftspligtige transaktioner, uanset hvilken slags køber der er tale om, på samme måde som en almindelig forbrugsafgift, med henblik på at undgå konkurrencefordrejning.

Ifølge gældende EU-lovgivning er det ikke muligt at udvide nulsatsens anvendelsesområde.

Kommissionen er ved at indhente de ønskede oplysninger om situationen i andre medlemsstater. Den vil underrette det ærede medlem direkte om resultaterne så hurtigt som muligt.

(1) Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145 af 13.6.1977). Direktivet er senest ændret ved Rådets direktiv 2001/115/EF af 20. december 2001 (EFT L 15 af 17.1.2002). Bilag H indeholder en liste over leveringer af goder og tjenesteydelser, som kan belægges med reducerede momssatser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0261/02 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen. Rådet.



EF-Tidende nr. 301 E af 05/12/2002 s. 0036 - 0037



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0261/02 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen (7. februar 2002) Om: Rådet Kan Kommissionen forene kommissær Lamys opfattelse af, at det fransk-tyske partnerskab er støbeskeen til kompromiser i Den Europæiske Union og udgangspunkt for vigtige kompromiser, med udtalelsen fra talsmanden for Kommissionens formand om, at der efter Kommissionens opfattelse ikke er nogen stat, der er mere lige end andre? I så fald hvordan? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (25. marts 2002) Kommentaren fra medlem af Kommissionen med ansvar for handel var udtryk for hans personlige politiske vurdering af 50 års historie med europæisk integration. Formandens talsmand henviste til et af Unionens fundamentale principper, lige behandling af medlemsstaterne. De to synspunkter blev fremsat i to forskellige kontekster og med to forskellige formål og behøver derfor ikke at blive forenet.