SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3599/00

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(22. november 2000)

Om: Kommissionens undertegnelse af protokoller

Konventionen om beskyttelse af Alperne blev undertegnet af EU i 1991, ratificeret i 1996 og gennemført i 1998 (i 1999 trådte også den efterfølgende Monaco-protokol i kraft). EU har desuden undertegnet tre gennemførelsesprotokoller (fysisk planlægning og bæredygtig udvikling, bjerglandbrug samt naturbeskyttelse og landskabsbevaring), men ikke de øvrige fire protokoller (skove i bjergegne, turisme, beskyttelse af jordbunden og energi), og ved udgangen af oktober havde EU stadig ikke undertegnet den nye protokol om transport. Under den sjette Alpe-konference i Luzern i Schweiz den 30.-31. oktober 2000 bemærkedes Kommissionens fravær.

Hvad var årsagen til Kommissionens fravær, og hvad er forklaringen på den manglende undertegnelse af protokollerne fra tiden efter 1994? Slutter Kommissionen op om Alpe-konventionen, og vil de allerede undertegnede protokoller blive ratificeret? Vil Kommissionen i fremtiden deltage aktivt i den stående komités og konferencens arbejde, og hvad er Kommissionens holdning til det europæiske charter om bjergegnene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(26. januar 2001)

Alpe-konventionen og de tilhørende protokoller om turisme, skove i bjergegne, beskyttelse af jordbunden og energi kan bedre gennemføres af medlemsstaterne i alpeområdet og disses regioner end af Fællesskabet. Af den grund har Fællesskabet ikke undertegnet disse protokoller.

Derimod deltog Fællesskabet aktivt i forhandlingerne vedrørende protokollen om transport, som først er blevet fremlagt til undertegnelse af parterne i Alpe-konventionen på det seneste ministermøde den 31. oktober 2000. Fællesskabet kunne imidlertid ikke undertegne protokollen på dette møde, da proceduren med henblik på dets undertegnelse af protokollen allerede var i gang.

Kommissionens fravær i forbindelse med arbejdet inden for rammerne af Alpe-konventionen og navnlig det seneste ministermøde bør ikke udlægges som manglende interesse for udviklingen i forbindelse med konventionens gennemførelse. Skønt de budget- og personalemæssige begrænsninger ikke gør det muligt at deltage i alle møder, som Det Stående Udvalg under Alpe-konventionen indkalder til, og Kommissionen ikke for øjeblikket agter at forberede ratifikationsprocedurer til allerede undertegnede protokoller, tages bjergegnenes situation i betragtning i Fællesskabets strukturpolitikker samt i programmerne for regionaludvikling og udvikling af landdistrikter.

EU's regionalpolitik støtter fortrinsvis de mindst begunstigede områder eller områder under økonomisk omstilling, og hovedparten af bjergregionerne ydes fællesskabsstøtte på det grundlag. Visse fællesskabsinitiativer som f.eks. Interreg III og Leader+ tager ligeledes særlig hensyn til bjergregionernes forhold. Leader+ rummer særlige muligheder for bjergområders landdistrikter.

Den nye programperiode 2000-2006 for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) indeholder et program for alperne, som for første gang omfatter hele alpeområdet og øvrige områder omfattet af Alpe-konventionen. Frankrig, Italien, Schweiz, Østrig, Tyskland, Slovenien og Liechtenstein deltager i programmet. Den samlede budgetramme forventes at blive mindst 120 mio. EUR, hvoraf 60 mio. EUR kommer fra EFRU, og det grænseoverskridende samarbejde, der blev indledt i den foregående periode, vil blive videreført.

Hvad angår udviklingen af landdistrikter, forekommer den overordnede ramme, som Kommissionen har foreslået, at være godt tilpasset bjergområdernes multifunktionelle rolle og diversitet. Omlægningen af politikken for udvikling i landdistrikter skal føre til en forbedret integration af de eksisterende instrumenter, og gennemførelsen af disse skal decentraliseres betydeligt. Oprettelsen af programmer, som er tilpasset regionerne, åbner mulighed for at inddrage de forskellige EF-regioners særlige omstændigheder, hvilket navnlig må komme bjergområderne til gode på grund af disses særlige forhold.

Kommissionen deltagelse i det første World Mountain Forum i juni 2000 vidner i øvrigt om den betydning, som Kommissionen tillægger bjergområdernes særlige behov.

Der er endvidere udgivet en brochure om strukturpolitikkerne og bjergområderne (Structural policies and European territory: the mountains(1)) for nylig. Inden for de seneste 11 år er den det første kommissionsdokument, som udelukkende beskæftiger sig med bjergområderne.

Det europæiske charter for bjergområder henhører under Europarådets kompetence. Charteret har til formål at fremme politikken for bjergområder. Medlemsstaternes repræsentanter og ikke-statslige organisationer har deltaget i udarbejdelsen af charteret og godkendt det. Kommissionen støtter initiativer af den art uden dog at deltage direkte.

(1) ISBN 92-828-8977-7. Publikationskontorets katalognr.: KN-28-00-204-FR-C.