SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0967/00

af Colette Flesch (ELDR) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: Uddannelse i nye teknologier

Virksomheder på højt niveau inden for informationsteknologi, som afholdt møde i marts 2000 i Bruxelles, understregede den tiltagende mangel på korrekt uddannede arbejdstagere i de nye teknologier. Man understregede også, at det var nødvendigt at fastlægge politikker, som kunne tilskynde til risikotagning og innovation. Hvis der ikke hurtigst muligt sker noget på europæisk plan, vil konklusionerne fra undersøgelserne, i henhold til hvilke der i 2003 vil være 1,7 millioner ubesatte stillinger på grund af utilstrækkelig uddannelse, kunne blive en realitet. Kan Kommissionen oplyse, hvad den agter at gøre for hurtigst muligt at imødekomme disse to store udfordringer inden for den nye økonomi?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(19. juni 2000)

Kommissionen har sammen med medlemsstaterne allerede iværksat initiativer med henblik på at møde de to udfordringer, som det ærede medlem nævner, især forud for Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000.

Der er tegn på, at de i visse medlemsstater til rådighed værende kvalifikationer ikke længere svarer til dem, der er brug for i forbindelse med mange nye job. Skøn, som man har udarbejdet i den private sektor for nylig, viser for eksempel, at der i 1998 var 0,5 mio. ledige stillinger i informationsteknologisektoren. Man forventer, at manglen på arbejdskraft i 2002 udgør ca. 1,23 mio. ledige stillinger.

Den manglende overensstemmelse mellem udbuddet og efterspørgslen efter arbejdskraft skyldes i en vis grad en kraftig økonomisk vækst i visse sektorer, men overvejende utilstrækkelige kvalifikationer inden for informations- og kommunikationsteknologi (IKT) hos mange personer i den erhvervsaktive alder, fordi er ude af stand til at tilpasse sig de teknologiske og organisatoriske forandringer i produktionsmønstrene. Ydermere betyder overgangen til aktiviteter, som i højere og højere grad er baseret på viden og innovation, også, at flere og flere job fordrer adgang til og brug af de med IKT forbundne teknologier og kvalifikationer.

Det er af afgørende betydning at mindske kvalifikationskløften, særligt i de medlemsstater, som har en høj arbejdsløshed. Det betyder, at medlemsstaterne og andre, særligt arbejdsmarkedets parter, skal reagere hurtigt. I Kommissionens meddelelse om Strategier for job i informationssamfundet(1) beskriver man konkrete mål og aktiviteter, for eksempel inden for fremme af adgangen til IKT i skolerne og integration heraf i indlæringsprocessen samt vedrørende passende erhvervsuddannelse for arbejdstagerne, særligt i de traditionelle sektorer.

På Det Europæiske Råds møde lagde man en ambitiøs handlingsplan med konkrete mål og tidsplaner med henblik på både at fremme IKT-aktiviteter og at give Fællesskabets arbejdsstyrke tilstrækkelige IKT-kvalifikationer. I forbindelse med e-Europe-initiativet(2) reviderer man de til rådighed værende instrumenter med henblik på at stimulere finansieringen af de tidlige virksomhedsstadier med det formål at tredoble denne inden udgangen af 2003, man foreslår nyskabende metoder til at rejse kapital og de resterende hindringer for at skabe et fælleseuropæisk marked for risikovillig kapital skulle være blevet fjernet inden udgangen af 2003. Fuldstændig liberalisering af telekommunikationsmarkedet er gennemført inden udgangen af 2001, især fordi man åbner de markedssegmenter, som stadig er beskyttet, for konkurrence. Sluttelig fremmer man tættere forbindelser mellem forskningsområdet, virksomhederne og investorerne.

(1) KOM(2000) 48 endelig udg.

(2) KOM(1999) 687 endelig udg.