DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/462

(2004/C 84 E/0538)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0907/03

af Olle Schmidt (ELDR) til Kommissionen

(24. marts 2003)

Om: Aserbajdsjan

Den selvstændige republik Aserbajdsjan ved Det Kaspiske Hav, der stræber efter at styrke forbindelserne til EU, har store interne problemer af såvel økonomisk som humanitær karakter. I dag er en million mennesker flygtninge i deres eget land på grund af Nagorno-Karabakh-konflikten og den armenske besættelse af flere områder. Mange af disse flygtninge er derfor tvunget til at leve under elendige forhold i forskellige flygtningelejre.

Er Kommissionen bekendt med disse menneskers levevilkår, og kan Kommissionen oplyse, hvilke initiativer EU har taget for at løse konflikten mellem Armenien og Aserbajdsjan og mindske de menneskelige lidelser, og hvor mange midler EU har stillet til rådighed i direkte støtte til dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. april 2003)

Kommissionen er bekendt med de yderst vanskelige forhold som de indenlandske og udenlandske flygtninge i Aserbajdsjan lever under som følge af konflikten i Nagorno Karabakh.

EU's politik for regionen er fastlagt i konklusionerne fra Rådets 2331. møde (generelle anliggender) i Bruxelles, den 26.-27. februar 2001. Det hedder heri:

Ministertrojkaens besøg i Armenien, Georgien og Aserbajdsjan den 20.-21. februar 2001 viste, hvilken betydning EU tillægger en styrkelse af forbindelserne med det sydlige Kaukasus med henblik på at fremme fred, stabilitet, velstand og regionalt samarbejde.

EU er parat til at spille en mere aktiv politisk rolle i regionen. Rådet påskønner den varme velkomst, trojkaen fik af de tre lande under sit besøg, der blev opfattet som et tegn på EU's fortsatte engagement i regionen. Alle støttede tanken om, at EU skal spille en mere betydningsfuld rolle i det sydlige Kaukasus. EU vil i nært samarbejde med parterne, kompetente internationale organisationer og landene i regionen søge yderligere måder, hvorpå EU kan støtte bestræbelser på at forebygge og løse konflikter samt post-konflikt-rehabilitering i regionen. Opmærksomheden bør særlig rettes mod en styrkelse af samarbejdet med OSCE, FN og Europarådet.

I den forbindelse vil EU styrke den bilaterale og multilaterale politiske dialog med landene i det sydlige Kaukasus. EU vil ligeledes intensivere den politiske dialog om regionen med Rusland, Tyrkiet, Iran og De Forenede Stater.

EU fortsætter sin støtte til regionen i nært samarbejde med de relevante internationale organisationer og de internationale finansielle institutioner. Effektiviteten af EU's bistand hænger imidlertid sammen med udviklingen af fredsprocesserne i regionen.

Kommissionen udfører sit arbejde på grundlag af denne overordnede politik.

Fællesskabet har mellem 1992 og 2003 ydet mere end 1 milliard EUR til denne region (Armenien, Georgien og Aserbajdsjan). Siden 1992 er der i alt blevet bevilget et beløb på 339,674 millioner EUR direkte til Aserbajdsjan. Heraf er 254,569 millioner EUR (51,6 %) gået til humanitære formål og genopbygningsaktioner, 157,82 millioner EUR (39,5 %) til humanitær bistand og 48,374 millioner EUR (12,1 %) til istandsættelse efter konflikten og genopbygning.

Der er også blevet afsat midler under det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne (EIDHR), med sigte på regionale projekter til gavn for de tre stater i Sydkaukasus. To supplerende programmer, som er fælles med Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), og som tager sigte på forebyggelse af konflikter og styrkelse af demokratiets stabilitet, er blevet finansieret over denne budgetpost. Hertil kommer at Kommissionen samarbejder med NGO'er i regionen, bl.a. for at bekæmpe forskelsbehandling af visse mindretal.

Afhjælpning af fattigdom er hovedsigtet i de igangværende og planlagte TACIS-programmer og programmer for fødevaresikkerhed i alle lande i det sydlige Kaukasus.