ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2025/98

af Gunilla Carlsson (PPE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Kommerciel import af brugte biler

I Sverige er det i praksis umuligt at importere brugte biler til kommercielt videresalg til forbrugerne.

Dette er sandsynligvis i strid med principperne om fri bevaegelighed.

Spoergsmaalet er, om Kommissionen er klar over dette. Hvilke foranstaltninger er der planer om for at fjerne disse hindringer og lette importen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(3. august 1998)

Kommissionen har modtaget klager om, at der i Sverige er hindringer for indregistrering af brugte biler, der tidligere har vaeret typegodkendt og indregistreret i andre medlemsstater. Disse hindringer er en foelge af kravene i den svenske lovgivning om, at biler, der tidligere har vaeret indregistreret og typegodkendt i andre medlemsstater, skal have et udstoedningscertifikat for at blive indregistreret i Sverige. Kommissionen har haft droeftelser med de svenske myndigheder om, hvorvidt de svenske regler er forenelige med reglerne om frie varebevaegelser i EF-traktatens artikel 30-36 og Domstolens retspraksis, jf. Kommissionens fortolkende meddelelse om typegodkendelse og indregistrering af koeretoejer, som tidligere har vaeret indregistreret i en anden medlemsstat(1). Kommissionen er blevet underrettet om, at de svenske regler er blevet aendret, saaledes at nogle af de omhandlede biler kan indregistreres uden de supplerende svenske udstoedningscertifikater. Hvad angaar en raekke bilmodeller, der er produceret inden 1993, fortsaettes ovennaevnte droeftelser med henblik paa at indfoere visse aendringer i de paagaeldende svenske regler.

Der er desuden indgivet klager til Kommissionen vedroerende andre krav i Sverige om koeretoejers trafiksikkerhed og begraensninger i antallet af biler, der kan indregistreres pr. person om aaret. Efter Kommissionens opfattelse vil saadanne begraensninger kunne paavirke mulighederne for kommerciel import af brugte biler med henblik paa salg til de svenske forbrugere. Disse klager er blevet droeftet med de svenske myndigheder og undersoeges nu af Kommissionen med henblik paa at fastslaa, om de svenske regler er forenelige med EF-traktatens artikel 30-36.

Bortset fra disse klager har Kommissionen ikke kendskab til andre hindringer for import og indregistrering af brugte biler.

(1) EFT C 143 af 15.5.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2389/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Bilpriser - forskelle med hensyn til bilpriser i medlemsstaterne

En ny undersoegelse, som er foretaget af KPMG-revisorer og er blevet fremhaevet i to BBC tv-programmer "Top Gear" og "Panorama", bekraefter, at bilpriserne i Det Forenede Kongerige gennemsnitlig er 6,6 % hoejere end i andre dele af EU.

I betragtning af, at Kommissionen tidligere var overbevist om, at forskellene med hensyn til bilpriser i medlemsstaterne i vid udstraekning skyldtes de enkelte valutaers relative styrke og finanspolitikken i medlemsstaterne, hvilke skridt overvejer Kommissionen da nu at tage med henblik paa at undersoege de paastande, som blev fremsat i disse udsendelser og i de efterfoelgende beretninger i pressen om, at nogle fabrikanter gennemfoerer "prisfastsaettelsesstrategier"?

Svar afgivet paa Kommissionen vegne af Karel Van Miert

(14. september 1998)

Kommissionen er bekendt med de paastande, der i den seneste tid har vaeret i de britiske medier om, at nogle bilfabrikanter og forhandlere i Det forenede Kongerige anvender "prisfastsaettelsesstrategier".

Paa grund af de paastaaede strategiers nationale karakter og subsidiaritetsprincippet ser det i foerste omgang ud til, at det er op til de britiske myndigheder at undersoege, om paastandene er korrekte, og i bekraeftende fald traeffe de fornoedne foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2511/98 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Påtænkte sagsanlæg mod Frankrig for manglende overholdelse af konkurrenreglerne



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0147



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2511/98 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (30. juli 1998) Om: Paataenkte sagsanlaeg mod Frankrig for manglende overholdelse af konkurrenreglerne I betragtning af det betydelige antal sager, der i oejeblikket verserer mod Frankrig for overtraedelse af EU's lovgivning i forbindelse med overholdelse af konkurrencereglerne, vil jeg gerne spoerge: Kan Europa-Kommissionen oplyse, i hvilke tilfaelde den agter at rejse sag mod Frankrig for overtraedelse af Faellesskabets konkurrenceregler? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler P-2478/98, E-2505/98, E-2506/98, E-2507/98,E-2508/98, E-2509/98, E-2510/98 og E-2511/98 (14. september 1998) Kommissionen henviser det aerede medlem til den 15. beretning om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten(1), som indeholder en samlet beskrivelse af dens aktiviteter paa dette omraade. (1) KOM(98) 317 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1928/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(18. juni 1998)

Om: Stoette til virksomheder i jordskaelvsramte omraader i Umbrien og Le Marche

I den italienske lovgivning er der indfoert en bestemmelse om saerligt lempelige vilkaar for stoette over strukturfondene for virksomheder, der er beliggende i jordskaelvsramte omraader, og om, at det italienske industriministerium kan udsaette fristen for indgivelse af ansoegninger for disse virksomheder, hvormed der gives en haandsraekning til virksomhederne i Umbrien og Le Marche.

Ordlyden af denne ordning, der vil kunne udvide adgangen til strukturfondene til omraader, der normalt ikke er stoetteberettigede, hoejne udbyttet af stoetten vaesentligt og sikre, at midlerne anvendes paa samme maade som for maal 1, er fremsendt til Udenrigsministeriet den 19. december 1997 med henblik paa orientering af EU.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse, om det er sandt, at EU endnu ikke har givet sit samtykke, fordi man mener, at den finansielle stoette, der anmodes om, ud over de jordskaelvsramte omraader i Umbrien og Le Marche ikke ogsaa boer udstraekkes til de andre omraader i Italien, der er blevet ramt i de seneste aar, saadan som de italienske myndigheder derimod oensker det?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(11. september 1998)

Kommissionen skal meddele det aerede medlem, at den den 7. juli 1998 holdt et moede med de italienske myndigheder med henblik paa at droefte det italienske forslag om investeringsstoette til fordel for virksomheder, der er beliggende i jordskaelvsramte omraader. Ved denne lejlighed udtalte Kommissionen, at den var noget forbloeffet over den meget hoeje stoetteintensitet, som var forudset, eftersom der ikke er tale om stoette til daekning af disse skader, men derimod om regulaer investeringsstoette.

De italienske myndigheder har noteret sig disse vanskeligheder. Kommissionen regner med, at der hurtigt vil kunne findes en loesning, saaledes at disse omraader kan faa stillet alle noedvendige midler til raadighed for at fremskynde hele genopbygningen.

Kommissionen praeciserer, at disse vanskeligheder vedroerende godkendelse af den foreslaaede stoetteordning under alle omstaendigheder ikke beroerer de genopbygningsprogrammer, der er planlagt for stoetteberettigede omraader under maal 5b i de to regioner, som i naer fremtid vil faa en supplerende stoette paa naesten 500 mio. ECU fra strukturfonden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1505/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Informationssamfundet og den oekonomiske og sociale samhoerighed

Paa et moede den 23.1.1997 i Europa-Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik i forbindelse med Kommissionens forelaeggelse af "Samhoerighed og Informationssamfundet" (KOM(97) 0007 af 22.1.1997), henviste kommissaer Wulf-Mathies til, at der ville ske en styrkelse af stoetten til informations- og kommunikationsteknologierne (IKT), isaer inden for rammerne af de nuvaerende maal 1 og 2 paa grundlag af deres bidrag til overgangen til informationssamfundet.

Kan Kommissionen oplyse, om alle de IKT-projekter, der hidtil er samfinansieret af Kommissionen inden for rammerne af de nuvaerende maal 1 og 2 samt dem, som vil blive det inden udloebet af den nuvaerende programlaegningsperiode, med angivelse af de begunstigede regioner, de samlede omkostninger ved gennemfoerelsen og Faellesskabets samfinansiering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(22. juni 1998)

Dataene i Kommissionens meddelelse om "Samhoerighed og Informationssamfundet" stammer fra en intern undersoegelse, Kommissionen har foretaget, og repraesenterer et skoen over aktionerne i forbindelse med telekommunikation, der er samfinansieret af strukturfondene. Skoennet er baseret paa de programmer, medlemsstaterne havde faaet forelagt i begyndelsen af den nuvaerende strukturfondsprogrammeringsperiode 1994-1999. Der vil blive ivaerksat en efterfoelgende evaluering ved programmeringsperiodens udgang.

I den indevaerende programmeringsperiode forventes strukturfondene (Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling) at samfinansiere aktioner paa telekommunikationsomraadet, som omfatter et samlet bidrag paa 1 741 mio. ECU i maal 1 - , 2 - og 5b-regioner.

Resultaterne af en tentativ analyse af ovennaevnte beloeb med hensyn til infrastrukturer og applikationer og en oversigt med vejledende oplysninger om de vigtigste modtagermedlemsstater sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Siden disse beregninger blev udfoert, har midtvejsevalueringen af EF-stoetterammerne og den aarlige fordeling af de beloeb, der foelger af indekseringen af strukturfondene, fundet sted. Flere medlemsstater har ogsaa foreslaaet omfordelinger af de prioriterede programmeringsopgaver. Dette har paavirket investeringerne i forbindelse med informationssamfundet. I nogle tilfaelde, fx i Spanien, er der blevet skabt en ny prioriteret programmeringsopgave for informationssamfundet, medens der i andre tilfaelde, fx i Portugal, er sket en styrkelse af den eksisterende prioriterede opgave paa telekommunikationsomraadet med sigte paa avancerede applikationer og tjenesteydelser.

En fuldstaendig oversigt over de til informationssamfundet knyttede udgifter kan derfor foerst opnaas, naar den efterfoelgende evaluering har fundet sted.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2330/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Veterinaer-og Plantesundhedskontoret i Grange

Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt der er indgaaet endelige kontrakter om lokaler til Veterinaer-og Plantesundhedskontoret i Grange, og hvornaar man forventer flytning fra de midlertidige lokaler og dermed paabegyndelse af kontorets egentlige arbejdsprogram?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(17. september 1998)

Kommissionen vil gerne foerst og fremmest understrege, at Veterinaer- og Plantesundhedskontoret er en integreret del af Kommissionens tjenestegrene og udgoer et direktorat under generaldirektoratet for forbrugerpolitik og forbrugerbeskyttelse.

Hvad projektet i Grange angaar er kontrakterne mellem Kommissionen og de irske myndigheder (Office of public works) vedroerende lokaler til Veterinaer- og Plantesundhedskontoret endnu ikke endelig faerdigforhandlede.

Man er imidlertid langt fremme i forhandlingerne, og det forventes, at kontrakterne kan undertegnes foer udgangen af 1998. Der kraeves 18 maaneder for at faerdiggoere bygningerne i Grange. Man kan derfor med rimelighed gaa ud fra, at Veterinaer- og Plantesundhedskontoret vil vaere funktionsdygtigt i de nye lokaler senest ved udgangen af aar 2000.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1667/98

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Stoetteprincipperne for Kommissionens maelkeprogram sammenholdt med traktatens artikel 129

Det grundlaeggende princip i Kommissionens program til stoette for maelkeproduktionen er, at der ydes mere stoette til maelkeprodukter med et hoejt fedtindhold end med et lavt fedtindhold, men dette princip er ikke fornuftigt, hvis man taenker paa folkesundhed.

Mener Kommissionen, at stoetteprincipperne for maelkeprogrammet, der begunstiger maelkeprodukter med et hoejt fedtindhold paa bekostning af maelkeprodukter med et lavt fedtindhold er i overensstemmelse med maalsaetningerne i traktatens artikel 129?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. juli 1998)

Kommissionen er overbevist om, at EF's stoetteordning for skolemaelk, som det aerede medlem synes at hentyde til, kun har en positiv virkning for folkesundheden. Den mener derfor, at dette program helt respekterer maalsaetningerne i EF-traktatens artikel 129.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1298/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: EU's fiskeriaftale med Republikken Sydafrika

Kommissionen forventes snart at skulle indlede forhandlinger med de sydafrikanske myndigheder om undertegnelse af en fiskeriaftale. Denne aftale vil blive indgaaet inden for rammerne af en global samarbejdsaftale, der vil give Sydafrika vaesentlige toldfordele ved eksport af sine produkter til EU. Samtidig er der et behov for alternative fiskepladser til EF-fiskerflaaden med fryseanlaeg, navnlig for saa vidt angaar fiskeriet efter kulmule.

Kommissionen bedes i betragtning af ovenstaaende oplyse, hvilke retningslinjer og anmodninger, den vil fremsaette under forhandlingerne for at skaffe EU-kulmulefiskerne med fryseanlaeg adgang til fiskepladserne og for at sikre fartoejerne fortrinsret til dette fiskeri, naar de sejler under EU-flag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(8. juni 1998)

Raadet gav i september 1995 Kommissionen et forhandlingsmandat, som er temmelig aabent med hensyn til den type fiskeriaftale, der skal indgaas med Sydafrika.

Paa et moede den 8. april 1998 meddelte Kommissionen Sydafrika, at den oenskede at naa frem til en fiskeriaftale, der omfatter flere forskellige omraader som f.eks. traditionelle fiskerilicenser, oprettelse af faellesforetagender og finansiering af blandede selskaber.

Da forhandlingerne kun lige er begyndt, er det endnu for tidligt at udtale sig om fiskeriaftalens endelige indhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1887/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Konvergensberetningen

Det fremgaar af Kommissionens beretning om konvergenssituationen og henstilling om overgangen til tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union (KOM(98) 1999), at Raadet den 23. oktober 1995 vedtog en forordning nr. 2494/95(1), hvori retsgrundlaget for fastsaettelsen af en harmoniseret metode til beregning af medlemsstaternes forbrugerprisindekser blev fastsat.

Ifoelge denne forordning skulle harmoniseringen ske gradvist i to etaper:

1. udarbejdelse af et midlertidigt saet forbrugerprisindekser baseret paa de gaeldende nationale forbrugerprisindekser, som tilpasses for at sikre, at de omfattede varer og tjenesteydelser bliver saa sammenlignelige som muligt,

2. udarbejdelse af harmoniserede forbrugerprisindekser.

Vil Kommissionen specificere, hvilke varer og tjenesteydelser der blev medtaget under udarbejdelsen af de midlertidige forbrugerprisindekser?

(1) EFT L 257 af 27.10.1995, s. 1.

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-1885/98, E-1886/98 og E-1887/98

(30. juli 1998)

Kommissionen har beregnet EOES-forbrugerprisindekset (EEAICP) siden januar 1995, og de oplysninger, der anmodes om for 1997, findes paa maanedsbasis baade i elektronisk form (i databasen NewCronos) og i papirudgave (Statistics in Focus: Economy and Finance).

Endvidere har Kommissionen ogsaa siden januar 1995 beregnet det europaeiske forbrugerprisindeks (ECPI), og de oplysninger, der anmodes om for 1997, findes paa maanedsbasis paa praecis samme maade som EEAICP.

Hvad angaar de varer og tjenesteydelser, der er omfattet af det midlertidige saet forbrugerprisindeks (IICP), vil Kommissionen fremsende detaljerede oplysninger (nr. 15 af Eurostats nyhedsbrev "New way of comparing EU inflation" fra den 29. februar 1996) direkte til det aerede parlamentsmedlem og til Parlamentets Sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2554/98

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) , Raimo Ilaskivi (PPE) og Jyrki Otila (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Ligebehandling inden for visse tjenester

Kommissionen har helt korrekt gjort opmaerksom paa ligebehandling af borgere. I telefonselskaberne har man afskaffet andelshavernes fordele, da de netop var i modstrid med direktivet.

I forbindelse med posttjenester, ejendomsskatter og renovationsafgifter diskrimineres der i Finland imidlertid mellem sommergaester og fastboende. Postafgifterne bruges til at opkraeve en saerlig afgift for udbringning, som ikke opkraeves af de fastboende. Den maanedlige renovationsafgift kan for en sommergaest vaere af samme stoerrelse som den aarlige afgift for den fastboende.

Mener Kommissionen, at dette er i strid med loven om ligebehandling, og hvilke foranstaltninger agter den i givet fald at traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(14. oktober 1998)

Det aerede medlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3942/97 fra Raimo Ilaskivi(1).

(1) EFT C 223 af 17.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2130/98

af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Anvendelse af "Ecos-Ouverture"-programmet i Extremadura

Mener Kommissionen, at man boer overveje et forslag om regionalt samarbejde inden for rammerne af "Ecos-Ouverture"-programmet, som skulle udarbejdes paa grundlag udveksling af erfaringer eller overfoersel af arbejdsteknik paa omraadet jagtudoevelse mellem den spanske region Extramadura og Ungarn eller Rumaenien?

Hvornaar boer et saadant forslag fremsaettes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(10. september 1998)

Kommissionen offentliggjorde den 13. juni 1998(1) den sidste indkaldelse af forslag vedroerende "Ecos-Ouverture"-programmet for indevaerende programmeringsperiode. Der paataenkes udelukkende et samarbejde paa foelgende omraader: forbedring af regionale og lokale myndigheders arbejdsmetoder og -redskaber, forbedring af serviceydelser til stoette for modernisering og udvikling af smaa og mellemstore virksomheder, beskyttelse og udnyttelse af miljoeet med henblik paa baeredygtig udvikling samt oekonomisk udnyttelse af regionernes kulturarv med henblik paa bevarelse eller skabelse af varige arbejdspladser.

Jagt som saadan finansieres ikke inden for disse rammer, men foranstaltninger vedroerende jagtomraadet, som har tilknytning til f.eks. en baeredygtig udvikling og en beskyttelse af miljoeet, vil eventuelt kunne vise sig at vaere stoetteberettigede, efter at Kommissionen har foretaget en grundig undersoegelse heraf. Fristen for indgivelse af forslag til projekter udloeber den 15. november 1998.

(1) EFT C 183 af 13.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2833/98 af Niall ANDREWS til Kommissionen. Den alder, hvor undervisningspligten ophører



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0155



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2833/98 af Niall Andrews (UPE) til Kommissionen (28. september 1998) Om: Den alder, hvor undervisningspligten ophoerer Kan Kommissionen give en detaljeret oversigt over den alder, hvor den lovpligtige undervisning ophoerer i hver enkelt af EU's medlemsstater? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (6. oktober 1998) De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1761/98

af Heidi Hautala (V) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Flydende biobraendstof

Flydende biobraendstof (f.eks. biodiesel) er et omraade vedroerende alternativt braendstof, som Kommissionen har fremmet gennem forskellige forsknings- og udviklingsinitiativer (Altener- og Life-programmer). Udvidelsen af pilotprojektordningen til 2 % af markedet for flydende braendstof er et af de forslag, der er indeholdt i Hvidbog om Vedvarende Energikilder, som Kommissionen vedtog den 26. november 1997.

Det viser, at de reduktioner, der obligatorisk er fastsat til 5 %, har medfoert en mangel paa raastofleverancer, hvilket bringer overlevelsesmulighederne for de fabrikker, som allerede producerer biobraendstof, i fare. Desuden medfoerer manglende saerlige foranstaltninger for afgroeder, som ikke har relation til foedevarer, i Agenda 2000 manglende tillid fra den private sektors side med hensyn til yderligere investering i og udvikling af biobraendstof.

Har Kommissionen derfor overvejet noedstoetteforanstaltninger i de droeftelser, som skal afholdes i juni om fastsatte reduktioner? Hvad agter Kommissionen at foreslaa som en loesning paa lang sigt i forbindelse med reformerne i Agenda 2000?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(26. juni 1998)

Kommissionen bekraefter, hvad den allerede har givet udtryk for i sit svar paa skriftligt spoergsmaal E-1055/98 fra Giacomo Santini, Claudio Azzolini og Umberto Scapagnini(1), nemlig at den er meget opmaerksom paa de aktuelle problemer med raastofleverancer i biobraendstofindustrien og de udfordringer, som hvidbogen om vedvarende energikilder afstedkommer(2).

Med hensyn til den fremtidige udvikling inden for biobraendstofindustrien, vil man i forbindelse med de kommende Agenda 2000 forhandlinger(3) undersoege alle muligheder for at sikre en stabil raastofforsyning og overveje ensartede regler med hensyn til de skattemaessige bestemmelser, som i oejeblikket gaelder i medlemsstaterne.

I forbindelse med Agenda 2000 vil frivillig braklaegning kunne faa stor betydning, idet medlemsstaterne har mulighed for at udtage op til 100 % af de opdyrkede arealer. Disse arealer vil eventuelt kunne anvendes til dyrkning af non-food afgroeder, f.eks. med henblik paa biobraendstof.

Desuden laegger Kommissionens forslag op til, at markedspolitikken suppleres med en ny politik for udvikling af landdistrikter, der ogsaa aabner perspektiver for vedvarende energikilder. Medlemsstaterne vil saaledes kunne opnaa EU-stoette som led i nationale programmer vedroerende fremme af investeringer i non-food produktion.

(1) Se side 12.

(2) KOM(97) 599 endelig udg.

(3) KOM(97) 2000 endelig udg.