SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1684/01

af Marit Paulsen (ELDR) til Kommissionen

(14. juni 2001)

Om: Malariavaccine

I oktober 1999 spurgte jeg Kommissionen, om den som led i bistandspolitikken kunne stille forslag om, at EU's medlemsstater bestiller en malariavaccine hos medicinalfirmaerne og forpligter sig til at betale en vis pris for et parti.

Kommissionen svarede, at der krævedes kreativitet og nye partnerskaber for at slå bro over de enorme forskelle mellem de menneskelige behov, den videnskabelig indsats og markedsudbyttet, at der i Fællesskabet var indledende drøftelser om sådanne tiltag, for så vidt angår en AIDS-vaccine til udviklingslandene, og at en lignende strategi kunne og burde tilpasses til bekæmpelsen af malaria. Kommissionen påpegede desuden, at Fællesskabet i øjeblikket sammen med et medicinalfirma som demonstration finansierer et klinisk forsøg i Gambia.

Ifølge Kommissionen befandt Fællesskabet sig da i november 1999 på et indledende stadium af en sådan strategi. Der er nu gået halvandet år, på det seneste har debatten været præget af AIDS og medicinalvirksomhedernes aktiviteter i Sydafrika. Vil Kommissionen derfor venligst oplyse, hvad den anførte diskussion om en AIDS-vaccine har ført til, hvilke foranstaltninger man på grundlag af dette resultat har truffet, for så vidt angår en malariavaccine, og hvilke resultater demonstrationsprojektet i Gambia har ført til?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(3. september 2001)

Der er gjort betydelige fremskridt med forskningen i malariavaccine siden det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1790/99(1). Med støtte fra Fællesskabet er 14 potentielle vacciner blevet nærmere undersøgt. Dette arbejde udgør en stor del af den globale indsats på området. Generaldirektoratet for Forsknings program om livskvalitet og dets internationale samarbejdsprogrammer råder nu over kraftigt forøgede midler beregnet til udvikling af malariavaccine og andre lægemidler til malariabekæmpelse. Det forventes, at der ved afslutningen af Fællesskabets femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (F & U) vil der være anvendt over 30 mio. EUR alene på forskning i malaria. Desuden er der etableret en række integrerede klynger af forskningskonsortier, der indbefatter de større europæiske virksomheder, der fremstiller vaccine. Det europæiske initiativ vedrørende malariavaccine (EMVI) har udnyttet dette EF-forskningspotentiale. EMVI er en reaktion på en almen erkendt flaskehals inden for den offentligt finansierede vaccineforskning, hvorved F & U-indsatsen hyppigt standser ved den sene før-kliniske fase og ikke bevæger sig ind i nogen klinisk afprøvning som følge af mangel på midler og teknisk knowhow.

Fællesskabets støtte til det afrikanske netværk for afprøvning af malariavaccine (AMVTN) udgør en enestående mulighed for at kæde Kommissionens indsats sammen med partnere mod syd. Dette netværk sammenkæder langsigtede og igangværende investeringer i udvikling af malariavaccine sammen med kapacitetsopbygning i udviklingslandene. Det særlige partnerskab mellem EMVI og AMVTN, der blev indgået med henblik på at få potentielle lovende vacciner befordret videre i udviklingsforløbet, har gjort hele denne indsats betydelig mere troværdig. AMVTN, der ejes af udviklingslandene, udgør en særdeles gunstig chance for gennem de kommende år at videreudvikle og vurdere malariavacciners effektivitet og virkning ude i marken.

AMVTN er nu i færd med at udvikle forsøgsområder, på grundlag af et forudgående omfattende epidemiologisk grundlæggende arbejde, der er blevet udført af tre afrikanske lande med støtte fra Fællesskabet og medlemsstaterne. Den nuværende bestræbelse på at blive etableret som retlig instans under tanzanisk jurisdiktion er en vigtig forudsætning for at kunne spille en aktiv rolle ved at understøtte udbredelsen af kliniske afprøvningsforsøg i denne region.

Efter en positiv evaluering af en potentiel malariavaccine, der er blevet anvendt på voksne, er man inden for rammerne af det af Fællesskabet finansierede Gambia-projekt nu i færd med at gennemføre forsøg med sikkerhed, tolerans, immunogenicitet og beskyttelseseffektivitet hos børn, der bor i endemiske områder.

Den nuværende forskning og udvikling af HIV-vacciner har vist, at nye vaccinationsforsøg kan fungere ved anvendelse af dyr. Dette indbefatter forsøg, der er gennemført inden for den private sektor (Merck, Glaxo Smith Kline) og under den igangværende EF-finansierede projektklynge Eurovac i partnerskab med Aventis/Pasteur. Der er nu indledt forsøg med mennesker for at tilvejebringe den nødvendige sikkerhed, og de første resultater kan forventes i 2002-2003. Fællesskabet finansierer også det forberedende arbejde med henblik på forsøg i Kina og Tanzania. Også her er de europæiske konsortier på forkant med udviklingen med hensyn til denne forskning.

I Kommissionens handlingsprogram: Hurtigt indgreb mod HIV/AIDS, malaria og tuberkulose inden for rammerne af fattigdomslempelse(2), som blev godkendt af Rådet (generelle anliggender) den 14. maj 2001, og i Kommissionens forslag om særprogrammer til gennemførelse af EF's rammeprogram for forskning 2002-2006(3) har Kommissionen foreslået oprettet en europæisk klinisk forsøgsplatform (ECTP) som en fællesaktivitet for såvel medlemsstaterne som Fællesskabet med det formål at støtte bekæmpelsen af HIV/AIDS, malaria og tuberkulose i udviklingslandene. ECTP får tre hovedopgaver: at støtte netværksarbejde og sammenkobling af nationale forsøgsaktiviteter, at styrke forsøgsinfrastrukturerne i endemiske lande og endelig at sponsorere EF's egne forsøgsaktiviteter.

(1) EFT C 203 E af 18.7.2000.

(2) KOM(2001) 96 endelig udg.

(3) KOM(2001) 279 endelig udg.