SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0959/02

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(3. april 2002)

Om: Forskeres ret til opfindelser

En vedvarende kilde til klager fra Kommissionen er det ringe antal patenter, der ansøges om i Europa i forhold til USA. Fællesskabspatentet er blevet fremført som en positiv fremgangsmåde, selv om man kan frygte, at det ikke i sig selv fremmer netop europæiske opfindelser. En dybere årsag til de færre patenter kan eventuelt skyldes de eksisterende bestemmelserne om ret til opfindelser ved universiteterne. I USA er det universiteterne, som har ret til opfindelser, i Europa er det forskerne. Ofte mangler de dog økonomiske midler og juridisk fagkundskab til at udnytte opfindelserne. Dette spørgsmål berøres i visse af Kommissionens seneste dokumenter om innovation og bioteknologi.

Har Kommissionen foretaget nogen sammenlignende undersøgelse om universitetsforskernes udnyttelse af deres opfindelser? Hvor forskellig er lovgivningen i de forskellige lande? Agter Kommissionen inden for rammerne af dens beføjelser at vedtage foranstaltninger på dette område? I hvor mange lande pågår der et revisionsarbejde (Tyskland?)

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(14. maj 2002)

Når man i Europa er knapt så tilbøjelig til at ansøge om patenter som i USA, skyldes det flere faktorer.

Flere aktioner, som enten er planlagte eller allerede i gang, kan bidrage til løsningen af dette spørgsmål:

- Indførelse af EF-patentet: de høje omkostninger ved patentering og den store juridiske usikkerhed, som skyldes fragmenteringen af patentsystemerne i Europa, påvirker også universiteter, som ønsker at beskytte resultaterne af deres forskning. Kommissionens forslag til en forordning(1) om et EF-patent imødekommer disse behov. Dette instrument vil gøre det nemmere for universiteter at beskytte deres resultater, overføre dem og skabe spin-offs.

- Ordninger vedrørende intellektuel ejendomsret, som finder anvendelse på offentligt finansieret forskning. Det er korrekt, at Bayh-Dole-loven i USA siden 1980 (sammen med andre faktorer) har ført til en betydelig forøgelse i de amerikanske universiteters ansøgninger om patenter og udstedelse af licenser. I mange medlemsstater tilhører opfindelser gjort af universitetsforskere universiteterne. Flere medlemsstater (herunder Tyskland) har for nylig ændret deres lovgivning på dette område eller overvejer sådanne ændringer. Andre medlemsstater (f.eks. Frankrig) har fastlagt retningslinjer for universiteternes forvaltning af intellektuel ejendomsret. I EU findes der imidlertid stadig en række forskelle, f.eks. med hensyn til ejendomsret til opfindelser, hvor universiteterne har været primus motor, eller som er gjort af enkelte ansatte; dette kan hindre grænseoverskridende samarbejde om forskning og teknologisk udvikling samt teknologioverførsel. Derfor indledte Kommissionen for nylig en undersøgelse, der skal analysere ordninger vedrørende intellektuel ejendomsret, der finder anvendelse på offentligt finansieret forskning i EU, og som har til formål at identificere bedste praksis. Kommissionen vil på baggrund af denne undersøgelse finde frem til, hvilke aktioner der er hensigtsmæssige til at fremme sammenhængen mellem disse ordninger på EU-plan. Desuden følger Kommissionen nøje de relevante målinger og undersøgelser, som udføres af sammenslutningen af fagfolk inden for overførsel af videnskab og teknologi i Europa (ASTP) og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) vedrørende, hvilke patenterings- og licensudstedelsesaktiviteter, der foregår på universiteter og i offentlige forskningscentre.

- På mange universiteter findes der utilstrækkelig viden, færdigheder og bistand med hensyn til systemer vedrørende intellektuel ejendomsret og deres rette brug. De fleste medlemsstater og Kommissionen har taget skridt til at behandle disse problemer, herunder forskning og teknologisk udvikling vedrørende intellektuel ejendomsret (IPR)-Helpdesk (http://www.ipr-helpdesk.org) og et netværk, der sammenfører teknologioverførselskontorerne på de fleste europæiske universiteter (Proton).

Det kan konkluderes, at europæiske universiteter har en central rolle at spille i det europæiske forskningsrum. Det kræves derfor også, at de kan håndtere viden, intellektuel ejendomsret og forbindelser til industrien på mere strategisk vis og erhverve sig en vis iværksættermentalitet. Hvis offentligt finansieret forskning skal resultere i socioøkonomiske fordele, er denne udvikling nødvendig.

(1) EFT C 337 E af 28.11.2000.