SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1075/02

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. april 2002)

Om: Det øgede antal misdannede børn som følge af forureningen med det kvindelige kønshormon østrogen i drikkevand fra floder

1. Er Kommissionen orienteret om, at de store floder i Europa i stigende grad forurenes af det kvindelige kønshormon østrogen, som kommer ud i afløbssystemet via urin fra kvinder, der anvender p-piller, og at brugen af drikkevand udvundet fra disse floder fører til et øget antal misdannede børn? Disse misdannelser kan ytre sig i læbespalte, misdannelse af det mandlige kønsorgan (hypospadi), bugvægsdefekter (gastroschise) eller rygmarvsbrok (spina bifida). Har Kommissionen endvidere kendskab til, at halvdelen af hanfiskene i visse flodmundinger har skiftet køn?

2. Hvilke områder i EU er mest sårbare over for dette fænomen, eftersom de udvinder en stor del af deres drikkevand ved at rense flodvand? Gælder denne risiko især havnebyer ved flodmundinger som Rotterdam, Antwerpen, Bremen, Hamburg, Bristol, London, Hull, Le Havre, Bordeaux, Porto, Cádiz, Marseille, Venedig og Thessaloniki?

3. Hvilke muligheder findes der i øjeblikket for at rense vand for østrogen eller skifte til drikkevand af anden oprindelse? Hvilken yderligere udvikling påregner Kommissionen på dette område i det kommende årti?

4. Findes der ud over Det Forenede Kongerige og den belgiske region Flandern andre områder i EU, hvor der systematisk forskes i dette fænomen?

5. Vil Kommissionen fremme supplerende forskning og samordning med andre oplysninger, så man kan kortlægge konsekvenserne i hele EU?

6. På hvilke andre måder vil Kommissionen bidrage til at beskytte befolkningen mod følgerne af østrogenforurenet drikkevand?

Kilde: Det flamske dagblad Het Nieuwsblad af 19. marts 2002.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(18. juni 2002)

1. Kommissionen har kendskab til problemet med forurening af floderne med hormonforstyrrende kemikalier, både industrikemikalier og naturlige/syntetiske hormoner som f.eks. det kvindelige hormon østrogen. I marts 1999 konkluderede Kommissionens Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (SCTEE), at der er en forbindelse mellem disse kemikalier og sundhedsproblemer hos mennesker, som f.eks. kryptorkisme og hypospadi, men der er ikke blevet påvist nogen årsagssammenhæng. Hvad virkningerne på reproduktionsevnen hos fisk angår, fandt komitéen tegn på forstyrrelser, f.eks. imposex(1), hovedsagelig i Det Forenede Kongerige og Sverige, i tilknytning til spildevandsudledninger, naturlige og syntetiske østrogene hormoner såvel som industrikemikalier. I december 1999 vedtog Kommissionen en EF-strategi for hormonforstyrrende stoffer(2). Ifølge strategien kræves der yderligere forskning, internationalt samarbejde, kommunikation med offentligheden og passende foranstaltninger på politisk plan. Den indeholder en række henstillinger om foranstaltninger på kort, mellemlang og lang sigt, som f.eks. identifikation af de pågældende stoffer, etablering af overvågningsprogrammer, yderligere forskning og udvikling af testmetoder.

2. Der er store forskelle mellem medlemsstaterne, hvad produktionen af drikkevand fra overfladevand angår (f.eks. fra 1 % af den samlede produktion i Danmark til ca. 60 % i Spanien). Sårbarheden over for indholdet af østrogene stoffer i flodvand, der anvendes til produktion af drikkevand, vil derfor være større i medlemsstater, som anvender overfladevand til en stor procentdel af deres drikkevandsproduktion. Dette betyder imidlertid ikke, at der findes østrogene stoffer i disse råvandskilder. Kommissionen har ikke kendskab til, at forekomsten heraf og derfor risikoen skulle være større i flodmundinger. Endvidere er det ikke gængs praksis hvis det overhovedet forekommer at anvende flodvand i havneområder til produktion af drikkevand.

3. Der findes visse videnskabelige data om effektiviteten af processer til fjernelse af østrogene stoffer i forbindelse med produktion af drikkevand. Det forlyder navnlig, at oxidationsprocesser, aktiv kul-filtrering og membran-filtrering er effektive til fjernelse af østrogener. Viser det sig, at forekomsten af østrogener i råvand er et problem i forbindelse med produktion af drikkevand, vil behandlingsprocesserne blive tilpasset og videreudviklet, så det sikres, at drikkevandskvaliteten er i overensstemmelse med direktiv 98/83/EF(3).

4. Bortset fra UK og B er Kommissionen informeret om, at der er nationale forsknings- og overvågningsprogrammer under udvikling i DK, D, NL, S, SF og F. Disse programmer skal bl.a. undersøge de hormonforstyrrende effekter af spildevand på fisk i floder, navnlig effekterne af østrogen aktivitet, såvel som virkningerne på menneskers sundhed. Endvidere støtter Kommissionen som led i Fællesskabets rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU) en række europæiske forskningsprojekter vedrørende hormonforstyrrelser, bl.a. urogenitale misdannelser hos spædbørn, effekterne af spildevand på fisk såvel som vurdering af teknologi til fjernelse af hormonforstyrrende kemikalier fra spildevand og drikkevand.

5. Ifølge Fællesskabets strategi for hormonforstyrrende stoffer er forskning som en vigtig forudsætning for bedre forståelse af dette fænomen. Hormonforstyrrende stoffer har været en forskningsprioritet siden 1996, nemlig i Fællesskabets fjerde FTU-rammeprogram med et samlet budget på 13.5 millioner EUR. Under det femte rammeprogram (1999-2002), i programmerne Livskvalitet og Miljø og bæredygtig udvikling, blev hormonforstyrrende stoffer fremhævet som et vigtigt forskningsemne, og indtil nu har Fællesskabet ydet ca. 10 millioner EUR hertil, og 6 nyligt godkendte projekter med et samlet budget på over 10 millioner EUR er nu ved at blive forhandlet. Herudover er der udsendt en fælles (for både Livskvalitet og Miljø og bæredygtig udvikling) indkaldelse af projektforslag om virkningerne af hormonforstyrrende stoffer på mennesker og miljø, med et yderligere budget på 20 millioner EUR. Som resultat af denne indkaldelse ydes der nu støtte til fire tværfaglige projekter. Disse projekter udforsker en lang række spørgsmål i tilknytning til hormonforstyrrende stoffer, som f.eks. virkningerne af komplekse blandinger af hormonforstyrrende kemikalier på menneske- og fiskevæv. Endvidere vil disse projekter udgøre en klynge, der skal skabe fokus på forskning i hormonforstyrrende stoffer i Europa, med forskellige aktiviteter som f.eks. workshops, koordinering af databaser og resultatformidling. (http://europa.eu.int/comm/research/press/2002/pr1505en.html).

6. Ud over de anbefalinger, der fremsættes i strategien for hormonforstyrrende stoffer, skal Kommissionen minde om, at den gældende vandlovgivning (drikkevandsdirektivet 98/83/EF(6), vandrammedirektivet 2000/60/EF(4) og afgørelsen om listen over prioriterede stoffer 2455/2001/EF(5)) tager sigte på at beskytte vandressourcerne til drikkevandsproduktion. Inden for rammerne af direktiv 98/83/EF er en undersøgelse vedrørende Hormonforstyrrende stoffer i drikkevand således under vejs; denne undersøgelse skal bl.a. at indkredse de individuelle hormonforstyrrende stoffer eller grupper af hormonforstyrrende stoffer, som bør omfattes af den kommende lovgivning om drikkevand.

(1) Forekomst af hanlige kønskarakteristika hos hundyr.

(2) KOM(1999) 706.

(3) Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand, EFT L 330 af af 5/12/1998, s. 32.

(4) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger, EFT L 327 af 22.12.2000.

(5) Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 2455/2001/EF af 20. november 2001 om vedtagelse af en liste over prioriterede stoffer inden for vandpolitik og om ændring af direktiv 2000/60/EF, EFT L 331 af 15.12.2001.

(6) Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand, EFT L 330 af af 5/12/1998, s. 32.