ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0635/97 af Viviane Reding (PPE) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Konkurrenceregler inden for postsektoren

Europa-Parlamentet afgav den 9. maj 1996 en udtalelse om postpolitikken, som den 18. december 1996 efterfulgtes af en politisk aftale i Raadet.

Men i stedet for at afvente lovgivningsprocedurens afslutning ser det ud til, at Kommissionen agter at offentliggoere en meddelelse om anvendelsen af konkurrencereglerne inden for postsektoren, at denne meddelelse fortsat slaar til lyd for staerk regulering, og at den derfor risikerer at drage Parlamentets og Raadets holdninger i tvivl.

Hvordan forholder sagen sig? Er det ikke bedre, at Kommissionen stiller denne meddelelse i bero og afventer vedtagelsen af et direktiv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (10. april 1997)

En meddelelse er et passende og ikke retligt bindende instrument til at udtrykke Kommissionens mening om en vigtig sag, som f.eks. anvendelsen af konkurrencereglerne paa postsektoren, baade paa de monopoliserede og de liberaliserede sektorer, og de praktiske konsekvenser heraf.

Kommissionen bekendtgjorde for mere end et aar siden sin beslutning om at udskyde offentliggoerelsen af meddelelsen om anvendelsen af konkurrencereglerne paa postsektoren, til der var blevet taget en beslutning vedroerende direktivet om faelles regler for udviklingen af Faellesskabets posttjenester, eller senest indtil slutningen af 1996.

Kommissionen glaeder sig over, at Raadet (telekommunikation) den 18. december 1996 opnaaede et politisk kompromis, saerligt vedroerende mulige monopoler inden for bestemte sektorer paa markedet for posttjenester. Kommissionen er overbevist om, at dette kompromis i de naeste maaneder vil danne grundlag for en faelles holdning til Parlamentets og Raadets forslag til direktiv til fordel for Faellesskabets borgere og virksomheder.

Dette kompromis giver mulighed for at komme videre med udarbejdelsen af meddelelsen, saaledes at denne kan give alle involverede parter de noedvendige afklaringer og vaere samstemmende med direktivets indhold.

Naar dette arbejde er fuldfoert, vil Kommissionen vedtage den endelige meddelelse og fastsaette den mest fordelagtige offentliggoerelsesdato.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0662/97 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Beskatning af handelsselskaber

Mener Kommissionen, at visse virksomheder kan udarbejde skattestrategier med henblik paa en bedre forbindelse mellem selskabsskat og forfoelgelsen af regionale incitamenter og »a la carte«-faellesskabssubventioner, som er ved at oploese de opvejende effekter til fordel for de tilbagestaaende og fattige regioner, og som paavirker den fri konkurrence paa det indre marked?

Kan Kommissionen bekraefte, at de europaeiske smaa og mellemstore virksomheder har de samme muligheder som andre stoerre virksomheder for at udarbejde skattestrategier af ovennaevnte art?

Mener Kommissionen, at dette spoergsmaal kan indgaa i overvejelsen om en skatteharmonisering i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (15. maj 1997)

De EF-tilskud, som virksomheder i stoetteberettigede regioner kan faa, er underkastet de skatteregler, der gaelder for den paagaeldende region. En saadan stoette kan under ingen omstaendigheder overstige det stoetteloft, som Kommissionen har accepteret som led i konkurrencepolitikken. Lofterne er udtrykt i nettosubventionsaekvivalent for derved navnlig at tage hensyn til forskelle mellem medlemsstaterne og regionerne hvad angaar de skatteordninger, som gaelder for den paagaeldende stoette.

Disse subsidier kan ydes til smaa og mellemstore virksomheder, der er beliggende i de paagaeldende regioner. Paa tilsvarende maade gaelder det, at skatteordninger, som finder anvendelse paa disse subsidier, ogsaa finder anvendelse paa smaa og mellemstore virksomheder samt paa stoerre foretagender.

Hvad angaar selskabsskat er stoerrelsen heraf et anliggende, der bestemmes af de enkelte medlemsstater, forudsat at de af medlemsstaterne trufne foranstaltninger ikke fordrejer konkurrencen inden for det indre marked og ej heller ligger hindringer i vejen for et velfungerende indre marked. Endvidere har Kommissionen nedsat en skattepolitisk gruppe, der ledes af det kommissionsmedlem, der er ansvarlig for beskatningsspoergsmaal og som bestaar af personlige repraesentanter for medlemsstaternes finansministerier. Denne skattepolitiske gruppe skal undersoege mulighederne for at finde frem til faelles loesninger paa beskatningsomraadet. Gruppen startede sit arbejde den 11. marts, og der vil ifoelge planen blive holdt yderligere moeder inden for naer fremtid. Et af de vigtigste aspekter, som gruppen vil droefte, er foranstaltninger til at undgaa skadelig skattekonkurrence. Beskatning af smaa og mellemstore virksomheder er ogsaa et eventuelt emne, som gruppen skal diskutere paa et senere tidspunkt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1055/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Faelles indvandrerpolitik

I betragtning af de foranstaltninger, som nogle medlemsstater har truffet (hovedsagelig af politimaessig karakter eller med begraensninger i de individuelle rettigheder i forbindelse med kontrol og overvaagning af indvandrere), mener Kommissionen da ikke, at det er noedvendigt med en faelles indvandrerpolitik som garanti for, at alle medlemsstaterne hovedsageligt anvender civile procedurer til regulering af indvandringen fra tredjelande? Hvilke fremskridt er der sket paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (15. maj 1997)

Asylpolitikken er baseret paa Genève-konventionen ((Konvention af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling. )). Med hensyn til indvandring har hver medlemsstat i dag sine egne regler. Kommissionens holdning er stadig i overensstemmelse med retningslinjerne i dens meddelelse fra februar 1994 ((Meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet om indvandrer- og asylpolitikken, 23. februar 1994, dok. KOM(94) 23 endelig udgave. )) om indvandring og asyl, hvori den understregede noedvendigheden af en samlet og afbalanceret indsats overfor indvandringsspoergsmaalet. Indsatsen skal tage udgangspunkt i en styring af migrationsbevaegelserne, der er i overensstemmelse med EU's maal, og som omfatter en raekke aspekter:

- en indsats overfor de grundlaeggende aarsager til migrationspresset, baseret paa en udviklingspolitik, der kan afhjaelpe dette pres,

- en klar politik for bestemmelserne for indrejse i EU for tredjelandsstatsborgere med henblik paa beskaeftigelse, uddannelse eller familiesammenfoering,

- regler for tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i EU, isaer dem der laenge har vaeret bosiddende i en medlemsstat

- en effektiv bekaempelse af ulovlig indvandring, menneskesmugling og menneskehandel.

Efter at Traktaten om Den Europaeiske Union er traadt i kraft, har Raadet i fortsaettelse af sit tidligere arbejde vedtaget dels en raekke retsakter om adgang for statsborgere fra tredjelande dels ca. 15 retsakter om afvisning af ulovlig indvandrere ((De fleste af disse tekster er offentliggjort i EFT C 274 af 19.9.1996. )).

Kommissionen erkender betydningen af at bekaempe den illegale indvandring, men har samtidig flere gange understreget sin bekymring over, at indsatsen her har vaeret til skade for en klar politik for indrejse. Den har bl.a. fremhaevet den beskedne retssikkerhed, der er forbundet med de instrumenter, Raadet har vedtaget paa omraadet (resolutioner, konklusioner, henstillinger). Derfor har Kommissionen da ogsaa ved adskillige lejligheder oplyst, at den vil udarbejde et forslag til retsakt om den samlede indsats med hensyn til indrejse, og at denne retsakt skal rumme stoerre retssikkerhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1470/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Ikke-statslige organisationers virksomhed i Belarus

Befolkningen i Republikken Belarus befinder sig i en usikker situation med hensyn til ernaering og sundhed som foelge af atomuheldet i Tjernobyl.

Med lov nr. 1710/12 af 9. januar 1997 har Belarus' regering praktisk taget lukket graenserne for enhver form for humanitaer hjaelp ved at oprette en meget streng ordning vedroerende indfoersel, kontrol, oplagring og distribution i Belarus af medicin og medicinsk udstyr samt naeringsmidler.

I aarenes loeb er det blevet mere og mere vanskeligt for de ikke-statslige organisationer at organisere modtagelsen af de over 50.000 boern fra det forurenede Tjernobyl-omraade, som kommer paa sommerophold i de forskellige EU-stater.

Agter Kommissionen at laegge pres paa lederne af Belarus, for at faa dem til at traeffe foranstaltninger til at lette i stedet for at hindre den humanitaere hjaelp i Belarus for at forhindre, at de politiske omvaeltninger i landet gaar ud over befolkningen, der allerede er saa haardt ramt af atomulykken, og isaer gaar ud over boernene, som er uskyldige ofre?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (29. maj 1997)

Kommissionen er helt klar over de begraensninger, som den belarussiske regering laegger for ikke-statslige (NGO'ers) aktiviteter, idet disse generelt betragtes som potentielle kilder til opposition, til dels fordi flere oppositionsledere har stiftet NGO'er. Som en foelge heraf har saadanne organisationer, som modtager gavebistand fra udenlandske bidragsydere, vaeret genstand for inspektioner (NCSI, Children of Chernobyl), Soros Foundation stoetten har vaeret haardt ramt, og NGO'ernes bankkonti beskattes. Ved et nyt dekret laegges der staerke begraensninger paa forsamlings- og moedefriheden, og en nylig belarussisk forordning om indfoersel af varer haemmer den normale transport af humanitaer bistand til landet, hvilket betyder en yderligere finansiel byrde for lokale NGO-partnere.

Kommissionen har allerede besvaeret sig over for den belarussiske mission i Bruxelles. Den soeger at hjaelpe NGO-nettet i Belarus med midler, der hovedsagelig kommer fra to Tacis-programmer, LIEN og Democracy. Der oeves pres paa den belarussiske regering ved en oemtaalelig bilateral dialog.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1176/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Nedskaering af faellesskabsstoetten til det italienske landbrug

Kommissionen har besluttet at beskaere landbrugsstoetten til Italien med over 324 mia lire for at inddrive de boeder for overskridelse af maelkekvoterne, den italienske regering endnu ikke har betalt vedroerende hoestaaret 1995-1996. Denne afgoerelse har ikke blot en alvorlig negativ virkning for hele den italienske landbrugssektor, men drager raadsformandens holdning i alvorlig tvivl, idet han havde forsikret, at han havde aftalt en udsaettelse af den endelige indbetaling af saerafgiften med faellesskabsmyndighederne.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Er det rigtigt, at Italien var gaaet med til den endelige indbetaling af boederne omkring slutningen af april og begyndelsen af maj, og i bekraeftende fald, hvorfor har Kommissionen ikke overholdt aftalen?

2. Er det rimeligt at straffe hele landbrugssektoren paa grund af et problem, som kun vedroerer en enkelt sektor?

3. Kan Kommissionen oejeblikkeligt redegoere for, hvilke sektorer der vil blive ramt af nedskaeringen paa 324 mia lire.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. april 1997)

Ifoelge artikel 5, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 536/93 om gennemfoerelsesbestemmelser for tillaegsafgiften paa maelk og mejeriprodukter ((EFT L 57 af 10.3.1993. )) traeffer medlemsstaterne de fornoedne foranstaltninger for at sikre, at tillaegsafgiften for maelk betales inden udloebet af den fastsatte frist, dvs. inden den 1. september hvert aar. Ifoelge samme forordning nedsaetter Kommissionen forskuddene, hvis denne betalingsfrist ikke overholdes.

1. For at tage hensyn til de finansielle og administrative vanskeligheder, som den italienske administration har haft, blev der den 13. december 1996 opnaaet enighed mellem EF's og de italienske myndigheder om, at tilbagebetalingen af de skyldige beloeb skulle suspenderes indtil den 31. januar 1997. Efter denne dato skulle pligten i henhold til forordning (EOEF) nr. 536/93 til at nedsaette forskuddene traede i kraft, dog har Kommissionen for ikke at bringe forstyrrelser i betalingstakten for udgifterne i andre sektorer fastsat en tilbagebetaling af de beloeb, der skulle opkraeves, i tre rater, hvoraf de sidste skulle tilbagebetales i begyndelsen af maj, hvor hele tillaegsafgiften efter den italienske regerings dispositioner skulle vaere inkasseret af den italienske administration.

2. Foranstaltningen er lovlig ifoelge de gaeldende bestemmelser, der udtrykkeligt fastsaetter, at de til medlemsstaten skyldige beloeb skal tilbagebetales. Det er medlemsstatens opgave at traeffe de fornoedne foranstaltninger (artikel 8 i forordning nr. 729/70 om finansiering af den faelles landbrugspolitik) ((EFT L 94 af 28.4.1970. )) for at sikre, at de erhvervsdrivende i en sektor opfylder reglerne, idet de finansielle konsekvenser ikke maa belaste andre sektorer.

3. Efter Kommissionens opfattelse skulle de foretagne nedsaettelser ikke paa nogen maade paavirke paa udgiftstakten i andre sektorer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0793/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner

Kan Kommissionen i forbindelse med regnskabsaaret 1996 oplyse det noejagtige antal foreninger, ikke-statslige organisationer eller institutioner, som modtog stoette over EU-budgettet?

Vil Kommissionen inddele dem efter kapitler eller store udgiftsomraader i budgettet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (16. april 1997)

Paa Parlamentets anmodning udarbejder Kommissionen for oejeblikket en udtoemmende og detaljeret rapport om alle former for stoette, der er tildelt i 1996 i henhold til bevillingerne under kapitel A-30 i budgettet. Kommissionen henviser det aerede medlem til den rapport, som vil blive sendt til kontrolbudgetudvalget i Parlamentet, saa snart den er faerdig.

En oversigt som foreslaaet af det aerede medlem over det noejagtige antal sammenslutninger, ikke-statslige organisationer eller organer, som faar stoette i henhold til andre kapitler i faellesskabsbudgettet vil vaere til raadighed, efter at der er indfoert saerlige budgetkoordineringsbestemmelser. Disse bestemmelser er for oejeblikket under behandling. Parlamentets budgetudvalg og navnlig sekretariatet vil af Kommissionen blive holdt underrettet om dette initiativ.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1684/97 af Franz Linser (NI) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: EU-bidrag og EU-stoette

I OEstrig naevnes der i medierne forskellige tal paa de virkelige bidragsudgifter og paa stoerrelsen af de beloeb, OEstrig faar tilbage gennem de forskellige stoetteprogrammer.

1. Hvor meget androg OEstrigs medlemsbidrag i 1996?

2. Hvor meget vil bidragene andrage i 1997 og 1998?

3. Hvor mange midler havde Kommissionen forventet OEstrig i teorien kunne have faaet tilbagebetalt?

4. Hvor mange af de midler, Kommissionen har godkendt, kan OEstrig i teorien faa tilbagebetalt?

5. Hvor mange midler fik OEstrig tilbagebetalt af EU i 1996 (med detaljeret angivelse efter stoetteomraade og stoettens betegnelse)?

6. Hvor stor en forskel var der for 1996 mellem hhv. de teoretiske stoettemidler, de af EU bevilgede stoettemidler og de stoettemidler, OEstrig fik tilbagebetalt?

7. Hvor mange af de stoettemidler, OEstrig ikke har anvendt i 1996, kan overfoeres til 1997 og gaar ikke tabt?

8. Hvor mange af de stoettemidler, OEstrig ikke har anvendt i 1996, bliver annulleret og gaar tabt for OEstrig?

9. Hvilke stoettemidler har OEstrig paa nuvaerende tidspunkt ansoegt om for 1997?

10. Hvilke stoettemidler vedroerende OEstrig har Kommissionen godkendt paa nuvaerende tidspunkt for 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (12. juni 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0938/97 af Spalato Belleré (NI) til Kommissionen (13. marts 1997)

Om: Tildeling af slots til luftfartsselskaber

Luftfartsselskabet Noman, der befinder sig i alvorlige finansielle vanskeligheder efter at vaere ophoert med at fungere, er blevet frataget de tildelte slots, fordi de ikke var blevet anvendt op til 80%, under hvilken graense de ifoelge faellesskabsbestemmelserne suspenderes og omfordeles mellem de aktive luftfartsselskaber.

Civilavia, generaldirektoratet for den civile luftfart under det italienske transportministerium, har overdraget Nomans slots en bloc til luftfartsselskabet Airone, der flyver paa italiensk territorium, og har dermed skabt en del usikkerhed vedroerende denne transaktions gennemskuelighed.

Kan Kommissionen sige, hvad den mener om denne sag, og om der i ovennaevnte situation ikke er tale om overtraedelser af faellesskabsbestemmelserne om saadanne tildelinger og en klar fordrejning af EU-traktaternes bestemmelser om konkurrence mellem virksomheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (6. maj 1997)

I henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 95/93 om faelles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Faellesskabets lufthavne ((EFT L 14 af 22.1.1993. )), skal et luftfartsselskab have tildelt bestemte ankomst-og afgangstidspunkter, hvis det kan dokumentere, at det har udnyttet 80 % af serien i den foregaaende tilsvarende fartplansaeson. Er dette ikke tilfaeldet, og medmindre den manglende udnyttelse af ankomst- og afgangstidspunkter er begrundet i forordningen, placeres alle ankomst- og afgangstidspunkter i en pulje, hvorfra de fordeles blandt de ansoegende luftfartsselskaber i henhold til et saet forud fastsatte regler om fortrinsstilling. En af de anfoerte grunde er alvorlig oekonomisk skade for et EF-luftfartsselskab, der maa gennemgaa en finansiel rekonstruktion. Forordningen anfoerer ligeledes, at ankomst- og afgangstidspunkter under visse betingelser kan overfoeres fra et luftfartsselskab til et andet som et resultat af en hel eller delvis overtagelse.

Hvad angaar sagen, som det aerede medlem omtaler, har de italienske myndigheder oplyst Kommissionen om, at NOMAN har faaet udstedt en midlertidig licens i afventen af en finansiel rekonstruktion, samt at visse af luftfartsselskabets aktiviteter er blevet overdraget til AIR ONE. Paa baggrund af disse informationer har Kommissionen derfor ingen grund til at have mistanke om, at man i paagaeldende tilfaelde ikke skulle have overholdt de ovennaevnte faellesskabsbestemmelser fuldt ud.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0295/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Udgiftskontrol

Hvad angaar Revisionsrettens bemaerkninger om Kommissionens indtaegter og aktionsbevillinger og de europaeiske udviklingsfonde, bedes Kommissionen oplyse, om finansieringen af de direkte udgifter til bekaempelsen af bedrageri og uregelmaessigheder besluttes direkte af Kommissionen og enten forvaltes af Kommissionen eller i samarbejde med de nationale forvaltningers kompetente organer.

Af en kontrol, der er foretaget i fire medlemsstater, fremgaar det, at hverken Kommissionen eller medlemsstaterne kontrollerer udgiftserklaeringerne ordentligt til stor skade for faellesskabsbudgettet. Hvad agter Kommissionen at foretage sig i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. marts 1997)

Bestemmelserne om ordningerne for medfinansiering af de udgifter, der er direkte knyttet til bekaempelse af bedrageri, findes i Raadets forordninger, hvor ogsaa fordelingen mellem medlemsstaterne er fastsat. Kommissionen traeffer beslutning paa grundlag af disse bestemmelser. Der er de nationale myndigheder, der skal ivaerksaette de noedvendige kontrolforanstaltninger og anvende de EF-midler, de har faaet tildelt.

Dokumentationen vedroerende de af medlemsstaterne afholdte udgifter kontrolleres af Kommissionen. Desuden aflaegges der kontrolbesoeg paa stedet for at undersoege bilagene og foranstaltningernes forloeb.

Kommissionen har fulgt de af Revisionsretten fremdragne tilfaelde meget noeje ved at henvende sig direkte til de paagaeldende medlemsstater.

Saafremt det bekraeftes, at udgifterne ikke er stoetteberettigede, har den allerede ivaerksat en procedure for tilbagesoegning af EF-midlerne. Desuden skal det bemaerkes, at et vist antal tilfaelde, som Revisionsretten har gjort opmaerksom paa, i mellemtiden er blevet dokumenteret af medlemsstaterne, og at der ikke laengere skal tages hensyn til de anfaegtede finansieringer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1029/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. marts 1997)

Om: Sundhedsrisiko for befolkning og beskaeftigede som foelge af undervurdering af neutronbestraaling i forbindelse med transport af hoejradioaktivt affald

Hvorledes vurderer Raadet de offentliggjorte beregninger af prof. dr. Horst Kuni, professor i nuklearmedicin i Medizinisches Zentrum fuer Radiologie ved Philipps-universitet i Marburg, ifoelge hvilke den biologiske effektivitet af neutronbestraaling undervurderes med mindst faktor 30 i Forbundsrepublikken Tysklands forordning om straalebeskyttelse?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-1029/97, E-1031/97 og E-1033/97 (2. juli 1997)

Raadet vedtog den 13. maj 1996 direktiv 96/29/Euratom om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer tilbeskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. )). Vedtagelsen af dette direktiv har gjort det muligt at skaerpe beskyttelsesnormerne i de tidligere direktiver, bl.a. under hensyn til de seneste videnskabelige oplysninger.

Hvad specielt angaar vurderingen af virkningerne af de forskellige typer og energier af ioniserende straaling foreskriver artikel 15 og 16 i dette direktiv anvendelse af de vaerdier for straalevaegtningsfaktoren, der findes i bilaget til direktivet, og som Den Internationale Kommission for Straalingsbeskyttelse (ICRP) anbefaler i sin publikation nr. 60, som det det aerede parlamentsmedlem omtaler. I artikel 15 hedder det desuden, at de kompetente myndigheder kan tillade brug af tilsvarende metoder. Denne mulighed er isaer af interesse, naar kendskab til situationens faktiske parametre tillader en mere noejagtig vurdering af dosen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1220/97 af Leen van der Waal (I-EDN) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: Metoder til svangerskabsforebyggelse, sterilisering og abort anvendt i lande, som modtager finansiel stoette fra Den Europaeiske Union til programmer for styring af befolkningstilvaeksten

Kan Kommissionen for hvert enkelt land, som modtager finansiel stoette fra Den Europaeiske Union til programmer for styring af befolkningstilvaeksten, oplyse, hvilke metoder til svangerskabsforebyggelse, sterilisering og abort der anvendes i hvert enkelt land?

Kan det i den forbindelse oplyses, hvilke maerker af piller, laegemidler og andre praeparater der staar til raadighed i disse lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (5. maj 1997)

Paa grund af det store udvalg af metoder for svangerskabsforebyggelse, sterilisering og abort og de mange forskellige piller, laegemidler og andre praeparater, der nu findes, og paa grund af det tempo, hvormed disse metoder aendrer sig, og ikke mindst i store lande, er det ikke muligt for Kommissionen at foretage en loebende detaljeret oversigt over, hvilke metoder og maerker af piller osv. der anvendes i lande, hvor EF-finansierede aktiviteter finder sted. Kommissionen er i denne henseende noedt til at henholde sig til eksterne informationskilder som f.eks. De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA).