ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2919/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Beretning om udviklingen af forbindelserne mellem EU og Tyrkiet efter ikrafttraedelsen af toldunionen

Ved en omhyggelig laesning af beretningen opstaar mange spoergsmaal.

Kommissionen bedes svare paa foelgende:

a) Hvorfor omtales det ikke i beretningen, at Raadets opfordring til at undgaa magtanvendelse er rettet mod Tyrkiet, som truer Graekenland med krig, hvis det anvender sin ret til at udvide sit territorialfarvand i overensstemmelse med havretten?

b) Hvorfor forties den kendsgerning, at volden paa Cypern blev provokeret af den tyrkisk-cypriotiske side, som endog myrdede to ubevaebnede cyprioter? Er det ikke i modstrid med aand og bogstav i Kommissionens erklaeringer efter mordene?

c) Hvorfor angives i beretningen kun antallet af politiske fanger, som er blevet frigivet, og ikke antallet af fanger, som stadig er i faengsel, eller som er blevet arresteret i mellemtiden?

d) Hvorfor henvises der til erklaeringer fra justitsministeren i den tidligere regering angaaende retsforfoelgelsen af torturboedlerne? Har Kommissionen fulgt udviklingen i denne retsforfoelgelse? Hvis ikke, hvad tjener det saa til blot at gengive erklaeringerne?

e) Hvorfor sker der ingen omtale af menneskerettetigssituationen paa det nordlige Cypern, som er yderst daarlig, da det er den tyrkiske besaettelseshaer, der udoever den egentlige magt paa det nordlige Cypern?

f) Hvorfor omtales de over 400 sager mod Tyrkiet, som er forelagt Den Europaeiske Menneskerettighedsdomstol overhovedet ikke ligesaa lidt som de foerste afgoerelser truffet af Menneskerettighedsdomstolen hvori Tyrkiet fordoemmes?

g) Hvorfor ignoreres Europa-Parlamentets beslutninger fuldstaendig i beretningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (27. november 1996)

Den beretning fra Kommission, som det aerede medlem henviser til, er i overensstemmelse med det loefte, som Kommissionen i efteraaret 1995, under Parlamentets droeftelse om toldunionen med Tyrkiet, afgav om udarbejdelse af en aarlig beretning om gennemfoerelsen af toldunionen, samt om de oekonomiske og politiske aspekter, herunder den demokratiske udvikling og menneskerettighedssituationen i Tyrkiet.

Hvad angaar det foerste spoergsmaal fra det aerede medlem vedroerende Raadets erklaeringer, skal Kommissionen blot henvise til sine tidligere erklaeringer, som Parlamentet i oevrigt har fuldt kendskab til. Hvad desuden angaar Cypern, der ikke er omhandlet i beretningen, skal Kommissionen henvise til formandens erklaeringer om den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik.

Med hensyn til de oevrige saerlige spoergsmaal vil Kommissionen bestraebe sig paa at tage hensyn til alle de til raadighed vaerende oplysninger og at forelaegge disse saa objektivt som muligt.

Kommissionen kan forsikre det aerede medlem om, at den under udarbejdelsen af sin beretning har taget hensyn til disse erklaeringer og navnlig erklaeringen fra 19. september 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2767/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og miljoebeskyttelse

Den irske europaminister og raadsformand Gay Mitchell understregede i sin tale i Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spoergsmaal den 25. september 1996, at formandskabet mente, det var vigtigt, at Unionen i forbindelse med regeringskonferencen forpligter sig til at integrere hensynet til miljoebeskyttelsen i alle sine politikker.

Mener formandskabet ikke, at det i lighed hermed er hensigtsmaessigt at foreslaa regeringskonferencen klart at stadfaeste artikel 36 og 100 A, stk. 3, som i dag alt for ofte bestrides, og hvori det fastsaettes, at hvert enkelt medlemsland har ret til bedre end sine naboer at beskytte sit miljoe ved at vedtage nationale normer svarende til sit folks oenske?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2765/96, E-2766/96, E-2767/96, E-2768/96, E-2769/96, E-2770/96, E-2771/96, E-2772/96, E-2773/96, E-2774/96, E-2775/96 og E-2776/96 (30. januar 1997)

Det er ikke Raadets opgave at udtale sig om de forskellige forslag, der er under behandling paa regeringskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2448/96 af Luigi Moretti (ELDR) til Raadet (25. september 1996)

Om: Regionernes europaeiske retsstatus

I den nuvaerende italienske forfatning raader visse italienske regioner allerede nu i lighed med de tyske delstater over befoejelser, der er eksklusive eller i det mindste ligestillede med den italienske stats.

Gennemfoerelsen af en lang raekke faellesskabsbestemmelser paahviler regionerne.

Allerede paa faellesskabsrettens nuvaerende udviklingsstade kan regionerne opretholde direkte forbindelser med Kommissionens tjenestegrene med henblik paa at gennemfoere regionale projekter af europaeisk interesse.

Kan Raadet oplyse, om det ud fra et juridisk synspunkt er muligt i forbindelse med en traktataendring:

- at fastslaa den europaeiske retsstatus for regionerne og saerlig for Padania,

- at anerkende dens ret til at anlaegge sag og at blive sagsoegt,

- at fastslaa dens ret til at deltage i Raadets forhandlinger vedroerende spoergsmaal, der beroerer den direkte?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2448/96 og E-2450/96 (17. januar 1997)

Der kan kun foretages aendringer i traktaten som foelge af en regeringskonference, der, som navnet angiver, er en konference mellem medlemsstaternes regeringer.

Raadet som saadant er ikke kompetent til at besvar de aerede medlemmers forespoergsler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3107/96 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Det fransk-tyske dokument om et »styrket samarbejde«

Den franske minister fra EF-anliggender, Barniet, og hans tyske kollega, Hoyer, forelagde den 22. oktober 1996 Dorr-Gruppen og pressen det fransk-tyske dokument om et »styrket samarbejde«. Som det er Kommissionen bekendt, er formaalet med det fransk-tyske forslag at finde frem til de forskellige former, som dette samarbejde kan antage, men det kommer paa ingen maade ind paa spoergsmaalet om samhoerighed eller de resultater, Unionen har opnaaet.

Kan Kommissionen oplyse, hvilken holdning den har til dette dokument?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (16. december 1996)

Det fransk-tyske dokument blev forelagt som et indslag i droeftelserne paa regeringskonferencen.

Dokumentet er paa den baggrund blevet vel modtaget. Det har nemlig dels vaeret med til at faa en debat i gang vedroerende baade udvidelsen og styrkelsen af det eksisterende samarbejde, samtidig med, at »l'acquit communautaire« og de institutionelle rammer bevares; dels ser det ud til, at det udelukker enhver tanke om et Europa à la carte og indbyrdes konkurrerende cirkler. Det understreges i dokumentet tydeligt, at der skal tages hensyn til samtlige medlemsstaters interesser.

Der mangler imidlertid praecise oplysninger om, paa hvilke omraader der vil kunne gennemfoeres et saadant styrket samarbejde, og om, hvordan det skal bringes i stand og fungere. Dette viser, at det fransk-tyske dokument er en etape, men en nyttig etape, i de overvejelser, der er noedvendige paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2863/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Genetisk aendrede herbicidresistente planter

Passer det, at danske forskere har opdaget, at genmanipulerede oliefroe har spredt deres herbicidresistente gener til en ukrudtart ved navn brassica capestris? Hvad mener Kommissionen om dette problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (13. januar 1996)

Kommissionen har kendskab til de danske forskeres resultater, der viser, at gener (navnlig gener for herbicidresistens) kan overfoeres fra genetisk modificeret rapsoliefroe Brassica napus til den vildtvoksende slaegtning Brassica compestris. Det er sandsynligt, at disse resultater ogsaa goer sig gaeldende for genetisk modificeret rapsoliefroe, der er udsat eller markedsfoert i henhold til direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990. )) om udsaetning af genetisk modificerede organismer. Der er ikke belaeg for, at dette ville indebaere risiko for miljoeet; de resultater, forskerne er naaet frem til, viser netop, at planter hidroerende fra en saadan krydsning ikke kan ventes at udkonkurrere nogen af foraeldreplanterne.

Man har laenge vist, at Brassica napus og Brassica compestris kan krydses spontant i naturen. De danske resultater afsloerer derfor ikke ny viden, som der ikke ville vaere taget hoejde for i den obligatoriske miljoerisikovurdering, der skal foretages, inden der kan gives godkendelse i henhold til direktivet.

Efter Kommissionens mening indeholder direktiv 90/220/EOEF bestemmelser, der tager tilstraekkelig hoejde for muligheden for, at der fremkommer nye oplysninger om uforudsete risici ved udsaetning af en genetisk modificeret organisme. Artikel 6, stk. 6, og artikel 16 giver de kompetente myndigheder befoejelse til at aendre eller standse udsaetninger eller forbyde eller begraense salg eller anvendelse af saadanne produkter. Som anfoert ovenfor, indeholder de danske resultater imidlertid ikke nye oplysninger, som ikke har vaeret medtaget i miljoerisikovurderingen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3015/96 af Bernard Castagnède (ARE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: De smaa lande i Caraibien/WTO-panelet (bananer)

De Forenede Stater har med stoette fra Mexico, Ecuador, Guatemala og Honduras klaget til WTO over, at EU's importordning for bananer er i modstrid med WTO-reglerne. WTO's klageinstans paabegyndte sit arbejde den 10. september og ventes at afgive sin udtalelse i marts 1997. Selv om de smaa lande i Caraibien direkte beroeres af emnet for dette panels arbejde, har WTO-komitéen dog naegtet dem ret til at deltage i fuldt omfang og er dermed efterkommet De Forenede Staters oenske om at beroeve disse stater muligheden for at vaere repraesenteret og kunne forsvare sig i dette panel. Siden det foerste moede i WTO's voldgiftskomité har disse stater saaledes kun kunnet deltage i udvalgets moeder som observatoerer. Desuden har komitéen udvist eksperterne fra Windward Islands fra det foerste moede, selv om de deltog som officielle repraesentanter for deres regeringer. De smaa bananproducerende lande har saaledes staerkt begraensede muligheder for at kunne forsvare deres vitale interesser. Kommissionen har allerede vist sig staerkt interesseret i at beskytte den faelles markedsordning for bananer og varetage interesserne for bananproducenter lande i Europa og AVS-landene.

Hvad agter Kommissionen at goere paa baggrund af De Forenede Staters nye offensiv mod de smaa lande i Caraibien, i dette tilfaelde i form af en klageprocedure, for at berolige sine partnere i Caraibien og navnlig AVS-landene, hvis utilfredshed og uro er absolut forstaaelig? Hvad agter Kommissionen at goere for at rette op paa denne ubalance mellem de smaa og store lande i WTO, som vil goere det vanskeligt at forsvare EU's importordning for bananer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. december 1996)

Under arbejdet i det panel, der er oprettet efter WTO's voldgiftsregler for at undersoege EF's bananordning, har EF kraftigt stoettet AVS-landenes anmodning om som interesseret tredjepart at kunne deltage mere i panelets arbejde for at kunne beskytte deres interesser.

I aftalen om WTO's regler om og procedurer for bilaeggelse af tvister er der fastsat regler for interesserede tredjeparters deltagelse i panelets arbejde. Paa grundlag af disse regler har panelet tre gange truffet afgoerelse om tredjeparters deltagelse i arbejdet. Tredjeparter har derfor kunnet afgive skriftlige indlaeg til panelet, vaere til stede og afgive mundtlige indlaeg paa det foerste moede i panelet samt vaere til stede og afgive en kort mundtlig erklaering paa panelets andet moede. Panelet har ogsaa besluttet, at kun regeringsrepraesentanter kan moede for panelet. Med den seneste kendelse vil tredjeparter kunne modtage og kommentere de afsnit af udkastet til panelets rapport, der vedroerer deres indlaeg. Panelet har ikke planer om yderligere deltagelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3281/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Kriterier for maaling af gaelden

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvilke kriterier benytter Kommissionen for at skelne mellem offentlig og privat gaeld?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (21. januar 1997)

Proceduren i forbindelse med uforholdsmaessigt store underskud vedroerer den offentlige sektors samlede bruttogaeld. Den offentlige sektor omfatter den statslige sektor, den kommunale sektor samt de sociale kasser og fonde, men ikke offentlige virksomheder, som er en del af sektoren selskaber og selskabslignende foretagender. Bruttogaelden omfatter fordringer udstedt af (eller overtaget af) institutionelle enheder i den offentlige sektor til enheder uden for den offentlige sektor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2838/96 af Marianne Thyssen (PPE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Undersoegelse af virkningerne af forslaget til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om kakao- og chokoladevarer bestemt til konsum

Den 30. maj forelagde Kommissionen sit direktivforslag om kakao- og chokoladevarer (KOM(95)0722 ((EFT C 231 af 9.8.1996, s. 1. ))). Kommissionen er ikke uvidende om, at dette forslag er genstand for en heftig diskussion. Denne diskussion foeres ved naermere eftersyn hovedsagelig af forskellige interessegrupper. For at faa en fuldstaendig og korrekt oversigt over dette forslags virkninger saavel for det indre markeds funktion som over de oekonomiske foelger for udviklingslandene er der behov for objektive oplysninger, som ikke er farvet af saerinteresser.

1. Er Kommissionen bekendt med, om den findes en undersoegelse, der rummer saadanne oplysninger?

2. Paa hvilke oplysninger har Kommissionen stoettet sig, da den formulerede sit direktivforslag?

3. Hvis der i oejeblikket ikke er saadanne oplysninger til raadighed, er det da Kommissionens hensigt at lade en saadan undersoegelse gennemfoere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (2. december 1996)

1. Kommissionen er bekendt med, at professor Kees Burger fra Amsterdam universitet i samarbejde med det nederlandske udviklingsministerium har foretaget en undersoegelse af det europaeiske chokolademarked og virkningerne af direktivforslaget om kakao- og chokoladevarer for kakao- og chokoladepriserne.

2. Under det forberedende arbejde i forbindelse med det naevnte forslag tog Kommissionen hensyn til de oekonomiske data, den havde modtaget fra ICO's sekretariat (ICO = Den Internationale Kakaoorganisation) og fra CAOBISCO (EF's brancheorganisation for chokolade-, sukkervare- og biskuitindustrien), navnlig for at kunne vurdere virkningerne for kakaomarkedet, inklusive for priserne, af anvendelsen af vegetabilske fedtstoffer. Kommissionen har konkluderet, at dens forslag ikke vil faa negative konsekvenser for kakaomarkedet som helhed. Den er imidlertid af den opfattelse, at enhver vurdering maa bygge paa forskellige hypoteser, eftersom direktivforslaget - der her foelger naerhedsprincippet - overlader det til medlemsstaterne at afgoere, hvorvidt de vil tillade anvendelse eller ej af andre vegetabilske fedtstoffer end kakaosmoer i produktionen af chokolade.

Kommissionen erindrer endvidere om, at den ved udarbejdelsen af forslaget ligeledes har undersoegt de faktorer, der har tilknytning til situationen paa det indre marked, herunder isaer de reelle hindringer for chokoladevarernes frie bevaegelighed i Faellesskabet, forbrugeroplysningen og Faellesskabets internationale forpligtelser.

3. Paa faelles foranledning af Kommissionen og de vigtigste AVS-producentlande, specielt Cameroun, er der igangsat en makrooekonomisk undersoegelse, der navnlig vedroerer virkningerne af kakaoprisens svingninger og af revisionen af chokoladedirektivet paa Camerouns oekonomi. En saadan undersoegelse kunne senere omfatte andre lande, isaer AVS-lande. Konklusionerne forventes at foreligge ved udgangen af aaret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2932/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: OEget kriminalitet i Sydafrika

Er Kommissionen klar over, at kriminaliteten hastigt oeges i Sydafrika?

Er Kommissionen klar over, at viljen til at investere i Sydafrika falder som foelge heraf, og at turismen, som kan skabe mange arbejdspladser, ligeledes stagnerer, hvilket er til stor skade for beskaeftigelsessituationen i dette land, der allerede giver anledning til bekymring?

Er Kommissionen klar over, at Det Forenede Kongerige har ydet regeringen i Pretoria 9,5 mio ecu for at bekaempe den stigende kriminalitet?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter der findes, og hvor store beloeb den yder til forebyggelse og bekaempelse af kriminalitet i Sydafrika, og hvad de enkelte EU-medlemsstater goer paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (10. december 1996)

Kommissionen er bekymret over den store kriminalitet i Sydafrika. Den tror imidlertid, at det er vigtigt ikke at overdrive kriminalitetens indvirkning paa oekonomien. Der er reelt ikke nogen beviser til stoette for udtalelsen om, at investeringerne og turismen er blevet skadet af kriminaliteten, eller at udlaendinge ikke er villige til at arbejde i Sydafrika.

Kommissionen vil ikke desto mindre stoette programmet »Bistand til en politistyrke i det oestlige Cape-omraade« med 9 mio. ECU fra 1996-bevillingen over budgetpost B 7-3200, det europaeiske program for genopbygning og udvikling i Sydafrika. Herudover har den britiske regering bevilget 2,8 mio. ECU til det samme program. Det vigtigste formaal med programmet, der skal supplere og stoette regeringens loebende reform af politistyrken, er at hjaelpe med til at skabe et beskyttet og sikkert miljoe i den oestlige Cape-provins, der kan foere til oekonomisk vaekst og social udvikling. Programmet vil isaer fremme den civile kontrol med politistyrken, forbedre politiledelsen, styrke den rolle, som forbindelsen mellem samfundet og politiet, spiller, stoette udviklingen af menneskelige ressourcer saavel inden for politistyrken som provinsledelsen og forbedre kvaliteten, fordelingen og ledelsen af politiets ressourcer.

For saa vidt angaar medlemsstaternes aktivitetsomraader, faar Kommissionen paa regelmaessige moeder mellem repraesentanterne for ambassaderne og Kommissionens delegation i Pretoria oplysninger, som goer det muligt at udveksle synspunkter om deres respektive interventioner. Ud over den britiske regerings opbakning af denne aktivitet, stoetter den belgiske, danske, franske, tyske og svenske regering ligeledes omstruktureringen af Sydafrikas politi.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2616/96 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (14. oktober 1996)

Om: Politik vedroerende generiske farmaceutiske produkter

Hvilke foranstaltninger ivaerksaetter Kommissionen for at tilskynde til anvendelsen af generiske farmaceutiske produkter, som Parlamentet under afstemningen den 16. april 1996 ansaa for vigtigt for EU's industripolitik, og goer Kommissionen nogen foranstaltninger for at gennemfoere denne henstilling fra Parlamentet, navnlig med henblik paa at tillade afproevning og registrering af generiske farmaceutiske produkter, inden patentet udloeber?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (4. november 1996)

Kommissionens industripolitik har altid vaeret at fremme den frie konkurrence og gennemsigtigheden. I overensstemmelse hermed erkendes det i Kommissionens meddelelse fra 1994 om retningslinjer for industripolitikken inden for laegemiddelsektoren ((Dok. nr. KOM(93) 718. )) at en indsats for bedre markedsgennemsigtighed vil fremme konkurrencen mellem mange forskellige kilder, herunder generisk medicin.

I de seneste aar er der gennemfoert en stadig mere omfattende beskyttelse af intellektuel ophavsret i Faellesskabet, mens der samtidig i takt med, at laeger, apotekere og patienter er blevet stadig mere velorienteret, har vaeret en stor vaekst inden for den 'generiske' sektor.

Det staar dog ikke klart, om aendringer af de regler, der bestemmer de tilladte foranstaltninger inden patenters udloeb, kan paavirke udnyttelsen af disse laegemidler. Brugen af generiske laegemidler afhaenger i overvejende grad af, hvilke prisfastsaettelsesstrukturer der gaelder i de enkelte medlemsstater.

Problemet er at opnaa et saadant beskyttelsesniveau for intellektuel ophavsret, der er noedvendigt med henblik paa at anspore til at udvikling af helt nye laegemidler for patienter opmuntres. Dettes goeres ved at stoette EU's innovative industri samtidig med at der tages hensyn til producenter af generisk medicin, navnlig hvad angaar konkurrenter i tredjelande. Dette maa loebende tages op til behandling set i lyset af den oekonomiske og lovgivningsmaessige udvikling overalt i verden, herunder ikke mindst den ventede afgoerelse fra Domstolen med hensyn til fortolkningen af de nugaeldende bestemmelser. Set i lyset af Domstolens afgoerelse og Kommissionens kommende undersoegelse af generisk medicin er det Kommissionens agt at fremsaette forslag til en politik, hvorunder der tages skyldigt hensyn til alle parter i sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2986/96 af Juan Colino Salamanca (PSE) og Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Indvirkningen af den nye faelles markedsordning for olivenolie paa den oekonomiske og sociale samhoerighed

Kommissionen er gaaet i gang med at undersoege et nyt forslag vedroerende den faelles markedsordning for olivenolie. Har Kommissionen foretaget en evaluering af det paagaeldende forslags geografiske foelger og indvirkningen paa den oekonomiske og sociale samhoerighed?

Hvilke foelger vil forslaget faa for beskaeftigelsen?

Har Kommissionen endvidere foretaget en miljoerisikovurdering?

Vil Kommissionen kunne forelaegge undersoegelserne af de sociale og miljoemaessige foelger for Parlamentets medlemmer?

Hvilke foelger vil forslaget kunne faa for udviklingen i landdistrikterne i udstrakte omraader i den sydlige del af Den Europaeiske Union, herunder isaer Andalusien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. december 1996)

Kommissionen vil i naer fremtid droefte de forskellige muligheder, naar det gaelder reformen af den faelles markedsordning for olivenolie. Den vil sende Parlamentet og Raadet et dokument til droeftelse inden den endelige udarbejdelse af konkrete forslag.

Kommissionen kan ikke foregribe udfaldet af sine overvejelser ved at besvare specifikke spoergsmaal om mulighederne, men vil tage hensyn til det aerede medlems forespoergsel. Kommissionen er selvfoelgelig klar over den andalusiske produktions strategiske betydning paa EF-markedet og olivenoliens betydning for regionen. Kommissionen vil se paa, hvordan specifikke regionale forhold bedst kan tilgodeses.

Mere generelt staar det fast, at den nye faelles markedsordning for olivenolie boer vaere enkel, mere gennemsigtig og lettere at kontrollere end den nuvaerende faelles markedsordning. Der boer laegges stor vaegt paa kvalitet, og foranstaltningerne boer i videst muligt omfang direkte tage sigte paa producenterne. Der boer tages hensyn til regionale, sociale og miljoemaessige forskelle.