ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0564/96 af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Ugunstigt loensystem inden for undervisningssektoren for kvinder, der vender tilbage til arbejdsmarkedet

Loennens stoerrelse for loenmodtagere inden for undervisningssektoren i Nederlandene afhaenger af ancienniteten. En laerer faar automatisk loenforhoejelse hvert aar. Hvis en laerer efter ikke at have arbejdet i nogle aar atter begynder at arbejde, svarer den nye loen til den sidst oppebaarne loen. Dette medfoerer, at kvinder, der holder op med at arbejde et par aar for at passe boern og derpaa atter oensker at undervise, i oekonomisk henseende forfordeles i forhold til kolleger, der fortsaetter med at arbejde. Ligestillingsudvalget i Nederlandene anser dette system for uretfaerdigt, navnlig da pasning af boern betragtes som ikke-relevant arbejdserfaring i undervisningen.

1. Anser Kommissionen det for retfaerdigt, at man permanent faar mindre i loen, hvis man i en periode holder op med at arbejde?

2. Er Kommissionen af den opfattelse, at kun erfaring fra loenarbejde skal vaere afgoerende for loennens stoerrelse?

3. Er Kommissionen af den opfattelse, at dette loensystem (indirekte) er diskriminerende over for kvinder?

4. Er dette i bekraeftende fald i strid med traktatens artikel 119? Hvad agter Kommissionen at foretage sig i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (8. maj 1996)

Omstrukturering af arbejdstiden er et af de omraader, der blev prioriteret hoejt paa Det Europaeiske Raad i Essen. Der skal laegges vaegt paa en politik, som har til formaal at forbedre mulighederne for foraeldreorlov eller andre orlovsformer. Denne politik gaelder baade kvinder og maend, og den er koncentreret omkring to forhold: dels en garanti om at arbejdstageren efter endt orlov kan vende tilbage til det samme job og paa de samme betingelser som foer, og dels at denne ret til social beskyttelse ikke afbrydes.

Princippet om lige loen til kvinder og maend for samme arbejde er indeholdt i EF-traktatens artikel 119. Dertil kommer, at direktiv 75/117/EOEF ((EFT L 045 af 19.02.1975. )) praeciserer princippet om lige loen for samme arbejde. Domstolen har udviklet en omfattende retspraksis for fortolkning af dette princip.

For at faa afklaret om to job er ens, er det muligt at indbringe en sag paa nationalt plan, og den paagaeldende medlemsstat skal udpege en myndighed med den noedvendige kompetence, som kan afgoere dette spoergsmaal ((Sag 6/81, Kommissionen mod Det forenede kongerige Storbritannien og Nordirland, samling af Domstolens afgoerelser 1982, side 2601. )).

I tilfaelde af de facto diskrimination inden for rammerne af anvendelsesomraadet for artikel 199 kan der kun foretages sammenligninger af de konkrete ydelser for det arbejde, der udfoeres paa den samme arbejdsplads af arbejdstagere af forskelligt koen ((Sag 129/79, Macarthys Ltd. mod Wendy Smith, Samling af Domstolens afgoerelser 1980, side 1275. )).

Foelgelig kan man ikke sammenligne en mor eller en far, som afbryder sin karriere for at passe sine boern, med en arbejdstager, som fortsaetter med at udoeve sit erhverv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0479/96 af Per Gahrton (V) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Bestemmelserne om indfoersel af alkoholiske drikkevarer til Sverige

Ifoelge presseforlydender (Sydsvenska Dagbladet af 3.2.1996) mener Kommissionen, at de svenske undtagelsesbestemmelser om, hvor stor en maengde alkohol, der maa indfoeres til Sverige fra et andet EU-land, skal bortfalde allerede den 31.12.1996. Dermed skulle det blive muligt frit at indfoere 10 liter spiritus, 90 liter bordvin og 119 liter oel sammenholdt med de nuvaerende regler, ifoelge hvilke der kun kan indfoeres 1 liter spiritus, 5 liter bordvin og 15 liter oel. Ifoelge de svenske myndigheder er der ikke fastsat nogen tidsbegraensning for den svenske undtagelsesbestemmelse, som er begrundet i hensynet til folkesundheden. Paa baggrund heraf bedes Kommissionen oplyse:

Er det rigtigt, at Kommissionen har til hensigt at give Sverige paabud om at haeve sine restriktive regler for indfoersel af alkoholiske drikkevarer fra og med den 31.12.1996? I bekraeftende fald, hvad er da retsgrundlaget herfor, og hvorledes er det muligt paa denne maade at fravige de undtagelsesbestemmelser, som de svenske myndigheder paaberaaber sig? Findes der da ikke nogen juridisk gyldige undtagelsesbestemmelser for Sverige paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. maj 1996)

Paa grund af en midlertidig undtagelse i tiltraedelsestraktaten kan Sverige opkraeve afgifter paa spiritus (ved overskridelse af graensen paa 1, 5 og 15 liter som naevnt af det aerede medlem) og tobaksvarer ((EFT C 241 af 29.8.1994. )), selv om de indfoeres af privatpersoner til eget forbrug.

Undtagelsen blev indroemmet »paa de betingelser, der er fastsat i artikel 26 i Raadets direktiv 92/12/EOEF« (hvor der blev indroemmet en lignende undtagelse for Danmark) ((EFT L 76 af 23.3.1992. )). I henhold til ovennaevnte artikel kan Danmark opkraeve punktafgifter af rejsendes indfoersel til privat brug »indtil 31. december 1996 med forbehold af en revisionsordning svarende til ordningen i artikel 28, stk. 1, i direktiv 77/388/EOEF ((EFT L 145 af 13.6.1977. )).«

Kommissionen er imidlertid klar over, at den svenske regering naerer bekymring for, at der vil opstaa problemer, hvis undtagelsen bringes til pludselig ophoer, fordi punktafgifterne paa disse produkter fortsat er meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat. Kommissionen er derfor i oejeblikket i faerd med at undersoege situationen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1006/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Thames Gateway-omraadets deltagelse i EU's regionale projekter

Hvilke droeftelser har og vil Kommissionen have med Det Forenede Kongeriges regering og repraesentanter for lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter om deltagelse af Thames Gateway-delomraadet (formelt East Thames Corridor) i Den Europaeiske Unions programmer?

Er Kommissionen enig i, at dette projekt er »det stoerste genopbygningsprojekt i Europa«, og hvilke initiativer planlaegger den at tage i denne henseende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (15. maj 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0610/96 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (13. marts 1996)

Om: De europaeiske strukturfonde

Mellem den 15. november og den 15. december 1995 vedtog Faellesskabet 74 initiativprogrammer.Kan Kommissionen forklare, hvorfor der kun er vedtaget ét faellesskabsprogram for Spanien med bevillinger fra de europaeiske strukturfonde til et beloeb af 216,9 mio ecu, medens man for andre medlemsstaters vedkommende har valgt en mere generel distribuering af faellesskabsstoetten mellem forskellige programmer?

Kan Kommissionen endvidere redegoere for formaalet med det paagaeldende program for De Kanariske OEer, som indgaar i faellesskabsinitiativet REGIS II?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (3. april 1996)

Procedurerne for ivaerksaettelse af faellesskabsinitiativerne varierer fra medlemsstat til medlemsstat. Det samme initiativ kan give anledning til en enkelt kommissionsbeslutning for visse medlemsstater og til flere beslutninger for andre. For Spaniens vedkommende traeffes der en enkelt beslutning for hvert initiativ, undtagen for INTERREG og LEADER. Antallet af godkendte programmer har derfor ingen saerlig betydning. Det er snarere de godkendte beloeb eller de beloeb, der skal godkendes i hver medlemsstat, som spiller en rolle. Ved udgangen af 1995 var 80,5% af den samlede bevilling under faellesskabsinitiativerne for Spanien allerede blevet godkendt. Der er endnu ikke truffet beslutning om programmerne INTERREG-Frankrig, INTERREG-Marokko, RECHAR, RESIDER, KONVER og SMV.

De specifikke maal for faellesskabsinitiativprogrammet REGIS II for De Kanariske OEer og i oevrigt ogsaa for initiativerne URBAN og SMV paa De Kanariske OEer supplerer maalene i faellesskabsstoetterammen for Spanien for maal 1 for 1994-1999. De skal medvirke til at fremskynde tilpasningen og integrationen af De Kanariske OEers oekonomi i EF's indre marked, dvs.:

- oekonomisk udvikling af de produktive sektorer ved hjaelp af diversificering af de oekonomiske aktiviteter;

- den teknologiske udvikling, der er noedvendig for diversificering af de oekonomiske aktiviteter;

- afhjaelpning af uligevaegten inden for fysisk planlaegning og oekonomisk udvikling ved hjaelp af stoette til udvikling af en type turisme, der er forenelig med beskyttelse af miljoeet og kulturarven;

- konsolidering af forbindelserne med resten af EF i kraft af fremme af samarbejdet mellem fjernregionerne og med de tilgraensende tredjelande;

- bedre integration baade paa EF-markederne og paa markederne i tredjelande;

- stoette til erhvervsuddannelse og beskaeftigelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0386/96 af María Izquierdo Rojo (PSE) til Raadet (14. februar 1996)

Om: Det belgiske politis tilsidesaettelse af EU-passersedler og legitimation fra Europa-Parlamentet

Er Raadet bekendt med, at det belgiske politi hverken accepterer passersedler fra Den Europaeiske Union eller den legitimation fra Europa-Parlamentet, der bekraefter, at vi er medlemmer.

Er Raadet bekendt med, at det ikke tager hensyn til anmodningen fra Europa-Parlamentets formand om at sikre indehavere af naevnte passerseddel fri bevaegelighed samt yde dem hjaelp og beskyttelse i tilfaelde af behov derfor?

Hvorfor accepterer det udelukkende kort udstedt af de belgiske myndigheder og ikke de kort, der er udstedt af europaeiske myndigheder? Hvordan er det muligt, at en belgisk politibetjent stoettet af to kolleger kan tilbageholde en europaeisk parlamentariker, som legitimerer sig som saadan ved passerseddel nr. A6931 samt legitimation fra EP, forhindrer ham i at fortsaette sin rejse og opholder ham i 20 minutter, fordi de ikke anerkender denne dokumentation?

Og hvorfor naegtede samme belgiske politibetjent at legitimere sig i mere end 10 minutter?

Mener Raadet, at denne episode, som fandt sted i lufthavnen i Bruxelles den 3. februar 1996 kl. 13.30 ved udgangen, kunne fortjene en eller anden form for forklaring fra de belgiske myndigheders side?

Svar (20. maj 1996)

Det aerede medlems spoergsmaal henhoerer under de belgiske myndigheders kompetence, og disse er blevet underettet om sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0789/96 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Implementering af direktiver

Der er stadigvaek uafklarede spoergsmaal, hvad angaar implementering af direktiver via overenskomstsystemet. Daekningsgraden paa det danske arbejdsmarked er generelt paa ca. 80%, men det staar aabent, om Kommissionen vil acceptere en daekningsgrad paa omkring 60% inden for enkelte omraader.

Hvad er Kommissionens seneste overvejelser omkring dette spoergsmaal? Vil man acceptere den afsmittende effekt paa arbejdsmarkedet, der betyder, at de fleste reelt er omfattet af et direktiv, selvom det er implementeret via overenskomstsystemet med en daekningsgrad paa ned til 60%, eller staar man saa staerkt paa princippet om erga omnes, at det bliver noedvendigt med supplerende lovgivning for de resterende 40%?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. maj 1996)

Kommissionen har ved flere lejligheder givet udtryk for og udviklet sin stilling vedroerende muligheder for implementering af direktiver gennem kollektive aftaler (se Kommissionens svar under ét paa skriftlig forespoergsel E-2398/94 og E-2400/94 ((EFT nr. C 103 af 24.4.1995. )), samt svar paa mundtlig forespoergsel H-835/95 af fru Jensen under Parlamentets spoergetid i november 1995 ((Parlamentets forhandlinger (november 1995). ))).

Ioevrigt tilkommer det ikke Kommissionen at udtale sig yderligere om eventuelle eller rent hypotetiske spoergsmaal vedroerende daekning via overenskomstsystemet i Danmark.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0721/96 af Clive Needle (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Samarbejdsraadet EOEF-Syrien

Hvilke saerlige fordele forventer Kommissionen at opnaa i forbindelse med Samarbejdsraadet EOEF-Syrien ud over den saedvanlige gavnlige virkning af dialog? I hvilke sager om menneskerettigheder er der sket fremskridt som foelge af denne dialog, og hvordan agter Kommissionen at fremme andre sager, som den har faaet kendskab til, f.eks. vedroerende Yusef Obeid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (15. april 1996)

Samarbejdsraadets specifikke maal og ansvar er udtrykkeligt omtalt i den samarbejdsaftale, der blev indgaaet med Syrien den 18. januar 1977 (artikel 5, 35 og foelgende) ((EFT nr. L 269 af 27.9.1978. )).

Spoergsmaalet om menneskerettighederne var ganske vist ikke formelt optaget paa dagsordenen for Samarbejdsraadets moede den 28. november 1994, men blev bragt op uformelt af medlemsstaternes udenrigsministre over for den syriske udenrigsminister.

Kommissionen har navnlig efter Parlamentets initiativ som led i proceduren for godkendelse af 4. finansprotokol kunnet konstatere visse forbedringer paa omraadet. Desuden er der for nylig registreret et yderligere fremskridt. I november 1995 blev der loesladt ca. 1 500 politiske fanger og 500 andre, og andre fanger fik lempet deres straf.

Endnu 2 000 fanger forventes loesladt senere.

Trods disse tegn paa en lempelse og aabning, ogsaa hvad angaar ytringsfriheden, er situationen dog stadig ikke tilfredsstillende. Den Europaeiske Union foelger opmaerksomt udviklingen og benytter enhver lejlighed til at goere de syriske myndigheder opmaerksom paa sin uro i denne forbindelse, hvilket ogsaa vil ske i forbindelse med de eventuelle forhandlinger om en ny associeringsaftale, der i overensstemmelse med de regler, som Raadet vedtog den 29. maj 1995, og konklusionerne af Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona skal indeholde en henvisning om, at respekten for de demokratiske principper og menneskerettighederne udgoer et vaesentligt element i aftalen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 326/96 af Per GAHRTON til Rådet. Den mellemstatslige konflikt mellem Grækenland og Tyrkiet



EF-Tidende nr. C 185 af 25/06/1996 s. 0051



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0326/96 af Per Gahrton (V) til Raadet (9. februar 1996) Om: Den mellemstatslige konflikt mellem Graekenland og Tyrkiet Ifoelge forlydender i pressen skal den nye graeske premierminister have udtalt, at han er rede til at »gaa i krig« for at »forsvare« den ubeboede klippe Imia. Hvad mener Raadet om, at lederen af en EU-stat overhovedet kan komme paa den absurde og vanvittige nationalchauvinistiske idé at starte en krig for at »loese« en mellemstatslig konflikt? Svar (20. maj 1996) Raadet har ikke kendskab til en erklaering som den, det aerede medlem naevner. Det henviser i oevrigt det aerede medlem til besvarelsen af forespoergsel nr. 263/96 og 374/96.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0098/96 af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen (26. januar 1996)

Om: Stoette til Cahors-regionen (Departement Lot - Frankrig)

Haglbyger haergede i juli 1995 en del af Cahors-egnen i Lot-departementet (Frankrig) og foraarsagede omfattende skader paa vinstokke og frugttraeer.

Kan Kommissionen oplyse, hvilken stoette den har givet til denne region for at kompensere for en anslaaet skade paa 70 mio franske franc?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. marts 1996)

Kommissionen har ikke faaet forelagt en ansoegning om stoette som foelge af den naturkatastrofe, som det aerede medlem omtaler. Det skal i denne forbindelse praeciseres, at Faellesskabet ikke kan gribe ind for at kompensere for skader eller indkomsttab, der skyldes naturkatastrofer.

I forbindelse med programmerne for udvikling af landdistrikterne under maal 5b kan genopbygningen af det landbrugs- og skovbrugsproduktionspotentiale, der beskadiges ved naturkatastrofer, dog stoettes af Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), udviklingssektionen.

Saafremt det ramte omraade ligger inden for et maal 5b-omraade, tilkommer det praefekten i Midi-Pyrénées som ansvarlig myndighed for programmets gennemfoerelse at foreslaa overvaagningsudvalget de noedvendige foranstaltninger og eventuelt de tilsvarende aendringer i programmet. Disse forslag bliver derefter behandlet efter de gaeldende procedurer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0687/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Fiskeriets bevarelse

Hvilke hovedkriterier vil Kommissionen laegge til grund for revisionen af de fleraarige udviklingsprogrammer i forbindelse med de nuvaerende programmers udloeb i 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (3. april 1996)

De fleraarige udviklingsprogrammer af fjerde generation (FUP IV) vil fra den 1. januar 1997 erstatte FUP III. Disse programmer, der vil vaere i kraft i perioden 1997-1999, tager sigte paa at reducere EF-flaadens overkapacitet, saaledes at flaadens stoerrelse bliver bragt ned paa et niveau, der er foreneligt med de disponible ressourcer.

Med henblik herpaa vil Kommissionen foreslaa maal for tilpasning af fiskerikapaciteten for hvert enkelt segment af flaaden under hensyntagen til de videnskabelige instansers anbefalinger og de sociooekonomiske virkninger af disse nedskaeringer for de omraader, der er afhaengige af fiskeri. De hovedkriterier, der anvendes ved udarbejdelsen og opfoelgningen af disse programmer, er fartoejstyperne, fiskerizonerne og -redskaberne med henblik paa segmenteringen af flaaden, tonnagen, maskinkraften og antallet af fartoejer for saa vidt angaar fiskerikapaciteten.

Der skal finde en droeftelse sted i Raadet om de forbindelser, det vil blive noedvendigt at sikre mellem foranstaltningerne til tilpasning af kapaciteten i FUP og bevarelsesforanstaltningerne vedroerende ordningen for forvaltning af fiskeriet (fiskeriindsatsen).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0669/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende finansielle tjenesteydelser

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen forelagt i 1994 vedroerende finansielle tjenesteydelser?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0672/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 inden for oekonomiske og finansielle anliggender samt valutaspoergsmaal

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt inden for oekonomiske og finansielle anliggender samt valutaspoergsmaal?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0674/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 inden for industripolitikken

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt vedroerende industripolitikken?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0678/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende smaa og mellemstore virksomheder

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt vedroerende smaa og mellemstore virksomheder?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>