ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3636/98

af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Handicappedes rettigheder i medlemsstaterne

Behandles handicappede ens i medlemsstaterne hvad angaar handicapydelse? Og navnlig, er fuldstaendig doeve berettigede til handicapydelse i alle medlemsstaterne?

Svar afgivet af Pàdraig Flynn paa Kommissionens vegne

(1. februar 1999)

Tildeling af handicapydelser falder inden for medlemsstaternes kompetence. Der er derfor forskelle paa ydelserne mellem de enkelte medlemsstater. I mange medlemsstater modtager doeve offentlig stoette i en eller anden form, for eksempel til at koebe en teksttelefon og til at faa en tegnsprogstolk til at hjaelpe med kommunikationen i visse situationer som for eksempel paa arbejdet eller i skolen. Betingelserne for at faa denne stoette og omfanget af den varierer fra medlemsstat til medlemsstat.

En liste over til raadighed vaerende ydelser ved invaliditet i hver medlemsstat findes i de sammenlignende tabeller i MISSOC-informationssystemet (et gensidigt informationssystem om social beskyttelse i Den Europaeiske Union). MISSOC bestaar af repraesentanter for de ministerier og myndigheder, som er ansvarlige for social beskyttelse i de femten medlemsstater, og som arbejder taet sammen om at indsamle oplysninger og forberede dem til offentliggoerelse paa Internettet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3560/98

af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Den Europaeiske Uddannelsesfond og forsvundne EU-midler

Ifoelge de oplysninger, jeg har modtaget, er der "forsvundet" midler fra Den Europaeiske Uddannelsesfond, efter at et polsk-fransk gymnasium i Poznan er gaaet konkurs. Tilsyneladende fortsatte udbetalingerne ogsaa efter konkursen.

Kan Kommissionen svare paa foelgende spoergsmaal:

- Kan Kommissionen oplyse, hvad der er sket med de ca. 2 mio ecu, som Den Europaeiske Uddannelsesfond, styret og finansieret af Kommissionen, anbragte i et konkursramt polsk-fransk gymnasium i Poznan?

- Hvorfor blev der fortsat udbetalt penge efter konkursen?

- Hvor store var disse beloeb?

- Blev der gjort forsoeg paa at faa pengene tilbage?

- I bekraeftende fald, hvor meget?

- I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(18. januar 1999)

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at der ikke er konstateret nogen bortkomst af midler i forbindelse med den fransk-polske skoles konkurs, han omtaler.

Denne skole forelagde mellem 1994 og 1996 som en sammenslutning af franske og polske partnere, der var stoetteberettiget til finansiering over programmet Tempus-Phare, fire faelles europaeiske projekter, som blev finansieret paa grundlag af aarlige procedurer i overensstemmelse med de udvaelgelseskriterier, der er fastsat i det paagaeldende program. Der blev i alt bevilliget 1,5 millioner [fmxeuro]. De fire projekter blev gennemfoert efter den fastsatte plan indtil det tidspunkt, hvor sammenslutningens oploesning medfoerte, at skolen gik konkurs, hvilket skete den 30. september 1996.

Kommissionen fik kendskab til denne situation den 3. januar 1997, da den gjorde brug af sin ret til at kontrollere. Der er indledt en procedure for tilbagebetaling efter en kontrol hos sammenslutningens partnere med udgangspunkt i analyser af den finansielle side af projekternes gennemfoerelse og med stoette i supplerende oplysninger fra Det Europaeiske Erhvervsuddannelsesinstitut og i samarbejde med den polske likvidator.

Kommissionen er saaledes ved at faa tilbagebetalt et beloeb paa 471 000 [fmxeuro] af de tidligere udbetalte midler, som ikke er anvendt, plus et beloeb paa 143 000 [fmxeuro], som likvidatoren havde udskilt af de betalinger, der fandt sted i september og december 1996, efter konkursdatoen og foer Kommissionen fik kendskab til konkursen. Kommissionen vil desuden modtage indtaegterne fra salget til hoejestbydende af det materiel, der var blevet overfoert til den fransk-polske skole inden for rammerne af gennemfoerelsen af de ovennaevnte projekter.

Der er saaledes ikke forsvundet midler i forbindelse med denne konkursproces, og Kommissionen har forsvaret Faellesskabets interesser paa bedste maade ved at traeffe alle noedvendige foranstaltninger, saa snart den fik kendskab til konkursen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3419/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Rammeprogram for aktioner inden for energisektoren (1998-2002)

Kommissionen har fremsat et forslag til Raadets beslutning om et fleraarigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren (1998-2002) og dertil knyttede foranstaltninger (KOM(97) 0550-97/0302(CNS)(1). Rammeprogrammet giver desvaerre ikke en generel oversigt over de foranstaltninger, der er truffet inden for energisektoren, men omfatter kun de programmer, der har finansielle virkninger for GD XVII. Dette kriterium burde have vaeret klart angivet i dokumentet.

Vil Kommissionen traeffe yderligere foranstaltninger med henblik paa integrering af de energipolitiske foranstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(5. januar 1999)

Det fleraarige rammeprogram for aktioner inden for energisektoren er ganske rigtigt rettet mod de aktuelle programmer for at sikre, at de aktioner, der ivaerksaettes under disse programmer, er gennemsigtige, sammenhaengende og effektive. Med vedtagelsen af dette forslag har Kommissionen imidlertid ogsaa besluttet, at der skal laegges saerlig vaegt paa koordineringen af de energipolitiske elementer i de andre EF-politikker. Med henblik herpaa har Kommissionen etableret et netvaerk mellem de generaldirektoerer, der beskaeftiger sig med energispoergsmaal. Dette netvaerk har navnlig til opgave regelmaessigt at udarbejde en rapport om udviklingen inden for alle de aktioner, der omfatter et energipolitisk element.

Kommissionen paapeger ogsaa, at der i meddelelsen "Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger"(2) for foerste gang gives en fuldstaendig fortegnelse over alle de energiaktioner, der er ivaerksat paa faellesskabsplan, herunder hvilke finansielle midler, der er bevilget. Som et led i denne indsats for at oege gennemsigtigheden sendte Kommissionen i april 1998 en meddelelse om "De Europaeiske Faellesskabers finansielle interventioner paa energiomraadet fra 1995 til 1997"(3) til Raadet og Parlamentet.

(1) EFT C 46 af 11.2.1998, s. 7.

(2) KOM(97) 167 endelig udg.

(3) KOM(98) 244 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2793/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: LIFE-programmet

Europa-Kommissionen har udarbejdet en liste over de 201 projekter, som i 1998 vil blive medfinansieret af EU i forbindelse med LIFE-programmet, Faellesskabets finansielle instrument, med henblik paa at stoette miljoeforanstaltninger til et beloeb af 96,6 mio ecu.

Ud af de 118 LIFE-MILJOE-projekter (af 634 projekter forelagt af samtlige medlemsstater) omfattende en finansiel stoette paa 48,6 mio ecu ser det ud til, at der ikke er valgt nogen italienske projekter.

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange italienske projekter der er blevet forelagt, hvor mange der vedroerer pilotaktioner, hvor mange der vedroerer foranstaltninger til demonstration, fremme og teknisk bistand til fordel for lokale organisationer, og hvor mange der vedroerer foreloebige foranstaltninger med henblik paa at underbygge faellesskabsbestemmelserne og de europaeiske politikker?

Er Europa-Kommissionen ikke overrasket over, at der ikke er blevet udvalgt noget projekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(28. oktober 1998)

Paa nuvaerende tidspunkt har 116 projekter modtaget EU-medfinansiering paa 48,85 mio. ecu i henhold til det finansielle instrument LIFE med henblik paa at ivaerksaette EU-politik og -lovgivning paa miljoeomraadet (LIFE-MILJLOE).

13 italienske projekter (ud af 183 forelagte) har opnaaet medfinansiering paa 4,72 mio. ecu. 6 af disse projekter vedroerer nyskabende aktioner og demonstrationsaktioner med henblik paa at fremme varig udvikling i industrielle aktiviteter, mens 7 vedroerer foranstaltninger til demonstration, fremme og teknisk bistand til lokale organisationer.

Af de 183 forelagte italienske projekter vedroerer de 49 industrielle aktiviteter, 117 aktioner til fordel for lokalsamfund og 1 forberedende foranstaltninger. 16 projekter blev ikke klassificeret, da de ikke blev anset for stoetteberettigede i henhold til forordningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3514/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Globaliseringen og informationssamfundet

I forbindelse med Meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Globaliseringen og informationssamfundet - der maa staerkere international samordning til (KOM(98) 0050) skal det understreges, at den juridiske ramme for al elektronisk kommunikation er meget omfattende og vedroerer en lang raekke aspekter: opkraevning af moms, juridiske og retslige kompetencekonflikter, arbejdsret, ophavsret, data- og varemaerkebeskyttelse, forbrugerbeskyttelse, kontraktgyldighed, beskyttelse mod misbrug og kriminalitet, problemet med meddelelsernes indhold, saerlig i forbindelse med beskyttelse af mindreaarige osv.

Da 90 % af samhandelen finder sted inden for Faellesskabet, er det hensigtsmaessigt at fastsaette europaeiske bestemmelser.

Kan Europa-Kommissionen paa denne baggrund goere en indsats for, at den juridiske ramme udarbejdes paa en realistisk maade, idet det staar fast, at jo mere detaljeret den er, des mindre vil dens mulighed vaere for at blive anerkendt uden for Faellesskabet, saaledes at bestemmelserne med andre ord boer begraenses til at fastslaa globalt acceptable grundprincipper?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3411/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(17. november 1998)

Om: Motorcykler og forurening i byerne

Under henvisning til direktiv 97/24/EF(1) fastsaettes det i et dekret fra den italienske regering (benaevnt Ronchi-dekretet), at borgmesteren kan give tilladelse til koersel med motorkoeretoejer, hvis udledning af benzen beregnet som et dokumenteret aarligt gennemsnit er saerlig lavt.

Selv om motorcykler foraarsager en vis emission af skadelige udstoedningsgasser, boer der gives tilladelse til disse koeretoejer, eftersom de er mindst dobbelt saa hurtige i trafikken som andre koeretoejstyper. Herved bliver motorcyklernes bidrag til emissionen af skadelige udstoedningsgasser reelt betydeligt lavere.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse foelgende:

1. Findes der undersoegelser eller dokumenter i Kommissionen, der uddyber forholdet mellem motorcykler og forurening i byerne, bl.a. med inddragelse af de kendetegn, der er anfoert ovenfor?

2. Findes der andre EU-direktiver paa omraadet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(10. februar 1999)

Hvis et to- eller trehjulet koeretoej er typegodkendt i overensstemmelse med direktiv 92/61/EOEF(2) og 97/24/EF, kan medlemsstaterne ikke naegte at indregistrere koeretoejet. Dette gaelder ogsaa opfyldelse af de harmoniserede EU-krav til udstoedningsgasser.

I tilfaelde af miljoemaessige noedsituationer kan lokale myndigheder dog begraense motorkoeretoejstrafikken i naermere bestemte omraader. Benzen er et farligt forurenende stof, som fremover vil blive reguleret af EU's lovgivning om luftkvalitet. Benzenemissioner kontrolleres ikke i forbindelse med typegodkendelse af motorkoeretoejer undtagen ved kontrollen af den samlede maengde hydrocarboner, som omfatter benzenforbindelser. Benzenindholdet underkastes endvidere en vis kontrol gennem krav til motorbraendstoffer.

Ifoelge artikel 5 i direktiv 97/24/EF og navnlig kapitel 5 heri om foranstaltninger mod luftforurening fra to- og trehjulede motorkoeretoejer er Kommissionen endvidere forpligtet til at undersoege fordelene ved og udbyttet af en ny nedsaettelse af graensevaerdierne for to- og trehjulede koeretoejers udstoedning. Til dette formaal har Kommissionen sat sig for at indsamle oplysninger om motorcyklers bidrag til luftforureningen i byer og opfordre til at gennemfoere undersoegelser i samarbejde med de oekonomiske interessegrupper, som sigter mod en mere omfattende evaluering af disse koeretoejers bidrag til den samlede forurening. Der tages saa vidt muligt hensyn til disse koeretoejers eventuelle bidrag til mobiliteten. Kommissionen tilstraeber at afslutte det forberedende arbejde i loebet af foraaret 1999 med henblik paa at forelaegge et forslag om aendring af direktiv 97/24/EF midt paa aaret.

(1) EFT L 226 af 18.8.1997, s. 1.

(2) EFT L 225 af 10.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4033/98

af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen

(8. januar 1999)

Om: EU-stoette til Somalia og Etiopien

1. Findes der EU-stoetteprogrammer, der stoetter projekter i Somalia og/eller Etiopien?

2. I bekraeftende fald, hvilke er disse, og hvilke projekter modtog tilskud i hvor stort omfang?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(1. marts 1999)

EU yder udviklingsbistand til sine partnere i Afrika, Vestindien og i Stillehavet (AVS-staterne) i henhold til de samarbejdsaftaler, der udgoer Lomé-konventionerne, og som Somalia og Etiopien deltager i.

Konventionerne indeholder praecise bestemmelser om finansiering, en raekke forskellige instrumenter (handelssamarbejde, investeringer, et system til stabilisering af eksportindtaegterne - Stabex) og specifikke institutioner. Det er inden for disse rammer, at EU finansierer forskellige projekter saavel i Somalia som i Etiopien.

Kommissionen sender det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat de seneste aarsrapporter, der omfatter alle Kommissionens aktiviteter i Somalia og i Etiopien i 1997, og som rummer udfoerlige oplysninger om disse bistandsprogrammer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3928/98

af Sir Jack Stewart-Clark (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Sammenligning af landbrugspriser

Flere landmaend i min valgkreds, East Sussex and Kent South, er foruroliget over de lave priser, de modtager for landbrugsprodukter.

Kan Kommissionen forelaegge en sammenlignende oversigt over landbrugspriserne i de 15 EU-medlemsstater for oksekoed, lammekoed, svinekoed, smoer, majs og hvede?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. januar 1999)

Salgspriser (ab gaard) i juni 1998(1).

>TABELPOSITION>

(1) Slagtevaegt for voksent kvaeg og svin, levende vaegt for fedelam.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3060/98

af Roberto Mezzaroma (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Milano Malpensa 2000

Kommissionen har som led i sine institutionelle forpligtelser afvist dekretet om ibrugtagning af Milanos lufthavn med den begrundelse, at den ikke er i overensstemmelse med EF-retten.

For at undgaa, at Italien anlaegger sag ved Domstolen mod denne afgoerelse, og paa baggrund af de divergerende opfattelser i Udvalget om konkurrencespoergsmaal og Transportudvalget, som ganske vist kun har en raadgivende rolle, vil Kommissionen da opridse mulighederne for et nyt forhandlingsgrundlag og oplyse, hvorledes den agter at loese det afgoerende overgangsproblem for at sikre, at Fiumicino-lufthavnen ikke bliver degraderet til en andenklasseslufthavn i forhold til den nye Malpensa-lufthavn?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(12. november 1998)

Kommissionens indgriben i forbindelse med de foreslaaede lufttrafikregler for Milanos lufthavnssystem har udelukkende vaeret motiveret af behovet for at sikre, at faellesskabslovgivningen overholdes, og vaeret baseret paa de saerlige bestemmelser i Raadets forordning nr. 2408/92 vedroerende medlemsstaternes ret til at regulere trafikfordelingen mellem lufthavnene inden for et lufthavnssystem, d.v.s. inden for samme byomraade. For saa vidt som faellesskabslovgivningen overholdes, kan medlemsstaterne frit fastlaegge maal og prioriteter for deres lufthavnspolitik, herunder udviklingen af en bestemt lufthavn og dennes status.

Som det maatte vaere det aerede medlem bekendt, kan anvendelsen af lovgivningen ikke goeres til genstand for forhandlinger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3947/98 af Glenys KINNOCK FN's Verdensfødevareprogram



EF-Tidende nr. C 325 af 12/11/1999 s. 0040



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3947/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: FN's Verdensfoedevareprogram Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at traeffe, eftersom FN's Verdensfoedevareprogram har konstateret en forvaerring af situationen i det sydlige Somalia, hvilken bistand har Den Europaeiske Union hidtil ydet, og hvilke yderligere forpligtelser vil den paatage sig? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (21. januar 1999) Kommissionen foelger noeje situationen paa foedevareomraadet i det sydlige Somalia og har et naert samarbejde med De Forenede Nationers Verdensfoedevareprogram (WFP). Paa grundlag af rapporter fra den enhed, der evaluerer foedevaresikkerheden, og som medfinansieres af Faellesskabet, deler Kommissionen WFP's bekymring over den forvaerrede situation paa foedevareomraadet, der baade skyldes den daarlige hoest, tiltagende usikkerhed i det sydlige Somalia og virkningerne af de oversvoemmelser, der blev foraarsaget af El Nino. Samordningsenheden for koordination af bistanden til Somalia, hvori Kommissionen deltager aktivt, har ligeledes bekraeftet den truende krise og anmodet om katastrofehjaelp. Denne vil soerge for at koordinere bistanden fra det internationale faellesskab. Kommissionen har allerede givet tilsagn om 10 mio. euro i foedevarehjaelp. 10 899 tons foedevarer, herunder 9 130 tons korn, 1 000 tons boenner og 559 tons planteolie, vil gennem WFP blive fordelt til de haardest ramte befolkningsgrupper i det sydlige Somalia.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3173/98

af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Graeske ikke statslige organisationers deltagelse i programmerne for humanitaer katastrofebistand

Siden oprettelsen af Det Europaeiske Faellesskabs Kontor for Humanitaer Bistand (ECHO) i 1991, er der blevet afsat et stort pengebeloeb til samarbejdet med dets partnere. Partnernes forvaltning af disse programmer sker under pression og tidspres, hvilket vil kunne paavirke kriterierne for valg af partnere, som skal give foelgende garantier: a) sikre gennemsigtigheden og effektiviteten af forvaltningen under disse vanskelige forhold og b) sikre deltagelse af organisationer, der er etableret i alle medlemsstaterne.

Kommissionen bedes oplyse: hvad er de mest grundlaeggende af disse kriterier, og hvad er mere konkret de graeske ikke statslige organisationers deltagelse i programmer for humanitaer katastrofebistand (paa hvilke omraader, i hvilke geografiske omraader og lande)? Hvor mange penge har de graeske ikke statslige organisationer forvaltet inden for rammerne af de relevante programmer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(25. november 1998)

Naar Kommissionen udvaelger, hvilke NGO'er der skal varetage humanitaere foranstaltninger, tager den udgangspunkt i de kriterier, der er fastlagt i Raadets forordning (EF) 1257/96 af 20. juni 1996 om humanitaer bistand(1), og naermere betegnet organisationernes evne til at varetage den administrative og finansielle forvaltning, deres faglige og logistiske evne til at varetage den planlagte aktion, deres erfaring inden for humanitaer bistand, og i givet fald deres erfaring i det tredjeland, hvor foranstaltningerne skal gennemfoeres, resultatet af tidligere foranstaltninger, og hvorvidt de kan handle upartisk.

Gennem de seneste aar er der indgaaet stadig flere kontrakter med graeske NGO'er vedroerende humanitaer bistand. Hvor der i 1996 blev indgaaet 2 kontrakter, er dette tal steget til 6 i 1997 og 1998. Der er indgaaet kontrakter med foelgende graeske NGO'er: Greek Committee for International Democratic Solidarity (820 000 ECU, 5 kontrakter), Graesk Roede Kors (150 000 ECU, 1 kontrakt), Kessap Dimitra (385 000 ECU, 1 kontrakt), og Verdens Laeger (1 070 000 ECU, 7 kontrakter).

De graeske NGO'er, der har modtaget finansieringsmidler, har foerst og fremmest vaeret aktive inden for sundhedssektoren, foedevaresektoren og i forbindelse med hastende genopbygningsforanstaltninger. De har arbejdet i Libanon, Albanien, Jordan, Israel, Aserbajdsjan og Georgien.

Kommissionen oensker - inden for de rammer der saettes af ovennaevnte kriterier - at tilskynde graeske NGO'er til at deltage i Faellesskabets humanitaere programmer, og den tillaegger uddannelsen af disses personale den allerstoerste betydning. I denne forbindelse boer det naevnes, at man overvejer at afholde saerlige uddannelseskurser for at give disse organisationer mulighed for at saette sig ind i procedurerne i forbindelse med den nye partnerskabsrammekontrakt, der traeder i kraft i januar 1999.

(1) EFT L 163 af 2.7.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3859/98

af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Gennemfoerelsen af underprogrammet om turisme i faellesskabsstoetterammen for Graekenland

Ifoelge de oplysninger, jeg har til raadighed, udviser underprogrammet om turisme under faellesskabsstoetterammen for Graekenland til en samlet stoerrelsesorden af 191 millioner ecu en usaedvanlig lav udnyttelsesgrad af faellesskabsmidlerne, som i oktober i aar beloeb sig til kun 34,5 millioner ecu (det vil sige 18,06 %). Udnyttelsen er saerlig lav i foranstaltningen om udvikling af den maritime turisme, hvor de udnyttede bevillinger er i en stoerrelsesorden af 610.000 ecu, hvilket kun repraesenterer 1,8 % af de forpligtede faellesskabsbevillinger til en stoerrelsesorden af 33,3 mio. ecu. Der findes ligeledes oplysninger om forsinkelser i udbetalingen af foerste rate til turistvirksomheder, som hoerer ind under foranstaltningen om stoette til smaa og mellemstore virksomheder, samt med gennemfoerelsen af kontrol med projekterne under foranstaltningen om modernisering af de eksisterende hoteller.

Kommissionen bedes oplyse:

1. hvad er de seneste oplysninger om udnyttelsen af faellesskabsbevillingerne i underprogrammet om turisme under faellesskabsstoetterammen for Graekenland i alt og for de enkelte omraader?

2. hvad er aarsagerne til den lave udnyttelse af de relevante bevillinger, og findes der mulighed for at overfoere de ikke udnyttede bevillinger til den tredje faellesskabsstoetteramme?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(11. februar 1999)

Der blev som foelge af Kommissionens beslutning af 8. december 1997 bevilliget et samlet budget paa 519 mio. EUR til underprogrammet for turisme, hvoraf det offentlige engagement beloeber sig til 200 mio. EUR.

De samlede offentlige og private udgifter under programmet er paa 108 mio. EUR, hvilket er udtryk for en udnyttelse paa 20,8 % af det samlede budget. Budgetfordelingen (EUR) paa de enkelte foranstaltninger er foelgende:

>TABELPOSITION>

At der er blevet anvendt saa faa af de bevilligede midler under dette program skyldes isaer forsinkelsen i forbindelse med det graeske parlaments vedtagelse af love om privatisering af havneinfrastrukturer (marinaer) og lovgivningsmaessige og administrative forsinkelser med hensyn til definitionen af regioner, hvor der skal gennemfoeres integreret udvikling af turismen (POTA).

Det skal understreges, at medlemsstaten har mulighed for at indgaa forpligtelser indtil udgangen af december 1999 og at foretage betalinger indtil 31. december 2001. Kommissionen vil imidlertid se naermere paa udnyttelsen af midlerne under dette underprogram i forbindelse med det naeste moede i overvaagningsudvalget, der finder sted i foerste kvartal af 1999. Dette udelukker ikke, at de graeske myndigheder kan blive anmodet om at overfoere en del af de ikke-anvendte bevillinger til andre programmer under den nuvaerende EU-stoetteramme (nr. II). Det skal imidlertid erindres, at det ikke er tilladt at overfoere bevillinger fra et program under den nuvaerende EU-stoetteramme til stoetterammen for den kommende programmeringsperiode.