ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0926/98

af María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Skader på Contreras-opstemningen som følge af anlægget af A-3 - motorvejen

Hvor A-3 - motorvejen mellem Valencia og Madrid passerer Contreras-opstemningen, påføres miljø og landskab alvorlige ødelæggelser, som tydeligvis er i strid med erklæringen om indvirkninger på miljøet for dette projekt.

Det hedder i afsnit 1 i den erklæring om indvirkninger på miljøet, som det tidligere generaldirektorat for miljøvurdring og -kvalitet afgav, at "for at hindre, at der sker væsentlige påvirkninger af de hydrologiske forhold i Contreras-opstemningen, må der hverken etableres stenbrud eller finde afgravning af fyld sted, ligesom der ikke må placeres materiale af nogen art eller anbringes hjælpeinstallationer på områder, hvorfra der direkte eller ved afløb eller erosion kan ske påvirkninger af opstemningen".

I forbindelse med anlægsarbejderne opstår der påfyldningsbunker på over 40 meters højde, ligesom det overskydende materiale fra afgravningerrne dumpes i reservoiret. Desuden anlægges der køreveje, hvis forløb senere skal ændres.

Resultatet af dette er en fuldstændig ødelæggelse af vegetationen i området med navnet Rabo del Sartén og de andre lokaliteter, hvor vejbroerne er placeret.

Trods protester fra de politiske partier og vandudvindingsselskabet i Júcar fortsætter arbejderne under systematisk overtrædelse af henstillingerne i erklæringen om indvirkning på miljøet.

Disse skader påføres miljøet og landskabet, fordi myndighederne ønsker at overholde fristerne for arbejdernes gennemførelse. Denne hast er imidlertid ikke berettiget i betragtning af de miljøødelæggelser, som er resultatet.

Eftersom EU står for en del af finansieringen, bedes Kommissionen oplyse følgende:

1. Har den kendskab til virkningerne af disse anlægsarbejder?

2. Kan den udsende en delegation, som skal vurdere de skader på miljøet, som arbejderne forårsager?

3. Kan den rette henvendelse til det spanske ministerium for offentlige arbejder med anmodning om, at dette omgående afhjælper skaderne på miljøet og landskabet, og at arbejderne fremover gennemføres i overensstemmelse med erklæringen om indvirkninger på miljøet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(3. juni 1998)

Kommissionen er af den opfattelse, at det påhviler myndighederne i den pågældende medlemsstat at kontrollere, at de betingelser, der er fastsat i miljøvurderingerklæringen, overholdes. Det er da også på denne baggrund, at Kommissionen har rettet henvendelse til den pågældende medlemsstat for at få oplyst - som det ærede medlem anmoder den om - hvilke virkninger, anlægsarbejderne vil kunne få.

Desuden vil Kommissionen på det kommende møde i Samhørighedsfondens tilsynsudvalg anmode om nærmere detaljer og forklaringer for at forsikre sig om, at anlægsarbejderne forløber helt i overensstemmelse med miljørisikovurderingen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1007/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(2. april 1998)

Om: Ansættelser i Det Europæiske Miljøagentur (EEA)

I min forespørgsel nr. E-0028/98(1), hvor jeg gjorde Kommissionen opmærksom på den uacceptable fremgangsmåde i forbindelse med ansættelserne i EEA, spurgte jeg (blandt andet), hvilke kandidater af græsk nationalitet der blev kaldt til samtale i forbindelse med udvælgelsesprocedurerne EEA/A/97/1, EEA/A/97/2 og EEA/A/97/3, og hvilke der blev ansat. Kommissær Bjerregaard svarede (2. marts 1998), at i alt 30 grækere havde ansøgt, men ingen kandidater af græsk nationalitet var blevet ansat. Af samme svar erfarede jeg med forbavselse, at der kun var blevet ansat en eneste græker i denne institution efter, at den var blevet oprettet. Under henvisning til min tidligere forespørgsel bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Hvor mange græske kandidater er blevet kaldt til samtale under udvælgelsesprocedurerne EEA/A/97/1, EEA/A/97/2 og EEA/A/97/3?

2. Af hvilken nationalitet er de kandidater, der bestod de ovennævnte udvælgelsesprøver?

3. Af hvilken nationalitet er den person, der blev udvalgt ved udvælgelsesprocedure EEA/B/97/3?

4. Hvordan er den nationalitetsmæssige sammensætning af EEA's personale?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(13. maj 1998)

Det ærede medlem er bekendt med, at Rådets forordning (EØF) 1210/90 af 7. maj 1990(2), som er retsgrundlaget for Det Europæiske Miljøagentur (EMA), giver Miljøagenturet en selvstændig status. Kommissionen er repræsenteret i Miljøagentures bestyrelse, men er ikke involveret i Miljøagenturets administration, funktion eller arbejde. Kommissionen har således ingen kompetence inden for ansættelse af personale til Miljøagenturet, og bad derfor Miljøagenturet fremskaffe de ønskede oplysninger.

Det Europæiske Miljøagentur har videregivet følgende oplysninger som svar på de fire spørgsmål.

1. Antal græske kandidater, som er blevet kaldt til samtale:

EEA/A/97/1:0

EEA/A/97/2:1

EEA/A/97/3:0

2. Nationaliteten af de kandidater, som bestod udvælgelsesprøverne og som nu er på reservelisten:

>TABELPOSITION>

3. Den udvalgte kandidat fra udvælgelsesprocedure EEA/B/97/3 er hollænder.

4. EEA's personale har pr. 1. april 1998 følgende nationalitetsmæssige sammensætning:

>TABELPOSITION>

(1) EFT C 304 af 2.10.1998, s. 19.

(2) EFT L 120 af 11.5.1990.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1195/98

af Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Tværkulturel undervisning under Socrates-programmet

Kommissionen angav i sit svar på forespørgsel nr. E-4142/92 af Sanz Fernández(1) antallet og værdien af de projekter vedrørende undervisning af sigøjnerbørn, som opnåede finansiering i 1995, 1996 og 1997. Det fremgår af disse tal, at antallet af finansierede projekter er faldet fra 44 i 1995 til 27 i 1996 og 13 i 1997, medens det samlede beløb er forblevet uændret.

Hvad er grunden til, at man har nedskåret antallet af finansierede projekter?

Vil Kommissionen uddybe sin bemærkning om, at den henledte de nationale organers opmærksomhed på antallet af fremlagte projekter?

Hvad var det, der tiltrak sig Kommissionens eller de nationale organers opmærksomhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Édith Cresson

(2. juni 1998)

I 1995 var projekterne udelukkende nationale projekter, som omfattede én enkelt institution. I 1996 og 1997 skete udvælgelsen af projekterne derimod i henhold til de udvælgelseskriterier, som er anført i vejledningen for ansøgere, hvor det kræves, at der deltager mindst tre lande og to institutioner pr. land i hvert projekt. Der er således en bedre kvalitet i de godkendte projekter, selv om antallet er mindsket, i og med at antallet af partnere er større, og samarbejdsområdet er udvidet, således at der er skabt virkelige europæiske net.

Kommissionen henleder opmærksomheden på artikel 5 (gennemførelse og udvælgelsesprocedure) i Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram Socrates(2), hvor der står, at "medlemsstaterne træffer de nødvendige dispositioner, navnlig ved at gennemføre hensigtsmæssige nationale strukturer og mekanismer, således at Socrates-programmets gennemførelse kan koordineres og organiseres på nationalt plan", og at "ansøgninger om finansiel støtte til de projekter, der er omfattet af de såkaldte centraliserede aktioner i kapitel II (aktion 2....) indgives af projektkoordinatorerne til de organer, medlemsstaterne har udpeget. Disse organer sender de godkendte ansøgninger til Kommissionen, som træffer den endelige afgørelse....".

På mødet for de nationale kontorer for aktion 2 og 3 i Comenius, som blev holdt i Bruxelles den 5. og 6. november 1997, henledte Kommissionen de nationale kontorers opmærksomhed på, at der ikke var særlig mange projekter med inddragelse af børn af sigøjnere blandt de projekter, de nationale kontorer havde fremlagt i 1997; bl.a. med henblik på åbningen af programmet for de central- og østeuropæiske lande (PECO), hvor andelen af sigøjnere anslås til hen ved 6 mio. mennesker, har Kommissionen fastholdt, at disse børn ikke må marginaliseres, og at det under hensyntagen til den store andel af sigøjnere i disse lande skal være muligt at oprette et større antal partnerskaber for at øge andelen af sigøjnerbørn under uddannelse.

(1) EFT C 196 af 22.6.1998, s. 85.

(2) EFT L 87 af 20.4.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0768/98

af Heidi Hautala (V) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Kiropraktik

Seksten medlemsforbund er medlemmer af Det Europæiske Kiropraktikerforbund. Under forbundet findes der et råd for den europæiske kiropraktikeruddannelse, der overvåger og standardiserer sektorens uddannelse. Kiropraktik er i nogle medlemsstater anerkendt som en behandlingsform, som der ydes erstatning for i de nationale sygesikringsordninger. Situationen for kiropraktikken er alligevel stadig uklar i EU's lovgivning, selvom den er en behandlingsform, der f.eks. er anerkendt af Verdenssundhedsorganisationen WHO.

Kiropraktik blev i maj 1997 behandlet i Parlamentets beslutning om alternative behandlingsformer, hvor Kommissionen blev opfordret til at redegøre for og undersøge de foranstaltninger, der skal træffes på unionsplan.

Vil Kommissionen udarbejde et direktiv om kravene til udøvelsen af kiropraktikererhvervet? Har Kommissionen undersøgt og redegjort for den særlige stilling, som kiropraktikererhvervet, indtager i forhold til andre behandlingsformer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(8. juni 1998)

Det ærede medlems første spørgsmål omhandler frihed til at udøve kiropraktorerhvervet i medlemsstaterne. Betingelserne for uddannelse til, adgang til og udøvelse af et erhverv henhører normalt under medlemsstaternes kompetence i mangel af harmonisering på fællesskabsniveau. Udøvelse af kiropraktorerhvervet henhører derfor under medlemsstaternes kompetence.

Som Kommissionen tidligere har nævnt i sit svar på Sotiris Kostopoulos' skriftlige forespørgsel E-317/94(1), påtænker den ikke for øjeblikket at udarbejde et direktiv, der fastsætter regler om kiropraktorerhvervet i medlemsstaterne. Der er faktisk betydelige forskelle mellem de medlemsstaters lovgivning, hvor helbredelseskunsten er forbeholdt læger alene, og de medlemsstaters lovgivning, hvor andre metoder, som for eksempel kiropraktik, anerkendes.

I henhold til EF-traktatens artikel 57, stk. 2, andet punktum, kræver sådanne bestemmelser på fællesskabsniveau desuden, at Rådet træffer afgørelse med enstemmighed.

Hvad det næste spørgsmål angår, har Fællesskabet i henhold til EF-traktatens artikel 129, som finder anvendelse på folkesundheden, kompetence i det forebyggende sygdomsarbejde, men ikke når det gælder behandling af sygdomme. Derfor henhører ovennævnte spørgsmål under den nationale kompetence.

(1) EFT C 376 af 30.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0657/98

af Stéphane Buffetaut (I-EDN) til Kommissionen

(10. marts 1998)

Om: Støtte til skibsbygningsindustrien

Kommissionen fører en meget streng justits med støtten til skibsbygningsindustrien i Europa (som f.eks. Boelwerf i Belgien, Burmeister & Wain i Danmark og østtyske skibsværfter).

For øjeblikket er det den koreanske skibsbygningsindustri, der støttes kraftigt af de europæiske regeringer gennem en uhørt økonomisk støtte (57 mia dollars) til Korea gennem IMF. Imidlertid har den ekspansionspolitik, som de store koreanske skibsværftsgrupper fører, uden hensyntagen til det internationale marked, en del af skylden for de økonomiske vanskeligheder, Korea befinder sig i. I de sidste fem år har det været sådan, at hver gang en arbejdsplads blev nedlagt på de europæiske skibsværfter, blev der oprettet en arbejdsplads i Korea. Alligevel har Den Europæiske Union ikke krævet nogen form for kapacitetsbegrænsning til gengæld for denne exceptionelt store støtte.

Vil Kommissionen i fremtiden føre den samme strenge justits, når det drejer sig om skibsværfter i Korea, som den anvender over for medlemslandene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(2. april 1998)

Kommissionen følger med største opmærksomhed udviklingen i den finansielle krise i Korea og navnlig dens indvirkning på skibsbygningssektoren.

Den finansielle støtteplan, som Den Internationale Valutafond (IMF) har bevilget Korea, tager ikke sigte på at redde konkursramte skibsværfter. De strukturreformer, som Korea skal gennemføre til gengæld for denne plan, vil tværtimod helt sikkert gøre det muligt at undgå en gentagelse af de fejltagelser, der har ført til den uforsvarlige ekspansionspolitik i denne sektor. Saneringen af Koreas skibsbygningsindustri vil således bidrage til en generel forbedring af forholdene i sektoren på verdensplan.

Kommissionen vil allerede nu anmode Korea om, at der hurtigt indledes bilaterale konsultationer for at drøfte dette spørgsmål nærmere.

Kommissionen vil fortsat være opmærksom på følgerne af den finansielle krise i Korea for EF's skibsværfter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1515/98

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Statistikker om kvinder

På mødet i 1997 i den arbejdsgruppe af kommissærer, der følger udviklingen vedrørende lige muligheder oplyste kommissær Wulf-Mathies, at der fra juni 1997 ville være adgang til statistikker om de positive aktioner på området lige muligheder, og at disse oplysninger ville blive offentliggjort i en brochure.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt der er gjort på dette område, og vil den fremsende disse statistiske data?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(19. juni 1998)

Statistiske data om lige muligheder for kvinder og mænd offentliggøres hvert år i Kommissionens årsberetning om lige muligheder for kvinder og mænd i den Europæiske Union.

Denne publikation giver et godt overblik over de seneste data på området. Den anden udgave (svarende til 1997) blev vedtaget af Kommissionen den 13. maj 1998, og en kopi sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

Kommissionen udgiver endvidere regelmæssigt i sin publikation "Statistikker i fokus" de seneste data om lige muligheder for kvinder og mænd. I 1997 offentliggjorde den resultaterne af undersøgelsen af indkomststruktur(1), som indeholdt data om kønsbetingede lønforskelle.

(1) Spanien, Frankrig, Sverige og Det Forenede Kongerige. Statistikker i fokus nr. 15/97.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1739/98

af Michael Elliott (PSE) til Kommissionen

(20. maj 1998)

Om: Kommissionens undersøgelse af Microwave Ovenware Ltd/Dunopack

I fortsættelse af den ubesvarede forespørgsel, som blev indgivet i marts 1991 (nr. 0631/91)(1), om en undersøgelse af Dunopack for angivelig misbrug af dominerende markedsstilling bedes Kommissionen oplyse, hvad den har til hensigt at foretage, hvis det konstateres, at de oplysninger, som Dunopack forlagde, var vildledende?

Er den erklæring, som Newell har indgivet, bevis på noget sådant, og vil Kommissionen i givet fald genåbne undersøgelsen inden den 22. maj?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(17. juni 1998)

Kommissionen skal erindre det ærede medlem om, at han den 8. maj 1991(2) fik tilsendt svar på sin skriftlige forespørgsel E-631/91.

Den undersøgelse, der blev iværksat på foranledning af den klage, som det ærede medlem henviser til, blev indstillet, efter at klagen officielt var blevet afvist den 5. februar 1993, jf. artikel 6 i Kommissionens forordning 99/63/EØF af 25. juli 1963 om udtalelser i henhold til artikel 19, stk. 1 og 2, i Rådets forordning nr. 17(3). Klagerens juridiske rådgiver har for nylig kontaktet Kommissionen og overvejer eventuelt at indgive en ny klage. En sådan klage vil blive behandlet som en selvstændig klage i overensstemmelse med den relevante procedure.

Den af Newell afgivne erklæring, som er nævnt i forespørgslen, er blevet behandlet og vil uden tvivl indgå som et element i en eventuel senere klage. Erklæringen synes dog ikke i sig selv at give anledning til nogen indgriben fra Kommissionens side, da den ikke synes at antyde, at Kommissionen har fået forelagt ukorrekte eller vildledende oplysninger i forbindelse med den formelle undersøgelse.

(1) EFT C 199 af 29.7.1991, s. 26.

(2) EFT C 199 af 29.7.1991.

(3) EFT 127 af 20.8.1963.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0997/98

af Laura De Esteban Martin (PPE) til Kommissionen

(2. april 1998)

Om: Fællesskabets udvælgelsesprøver

Hvad har fået Kommissionen til at fremsætte et krav, der ikke fremgår af ordlyden i indkaldelsen - nemlig besiddelse af et eksamensbevis for en uddannelse med et langt uddannelsesforløb (svarende til kandidateksamen) - til Vicente Alonso Morales, Ingeniero Técnico, der er kandidat til den almindelige udvælgelsesprøve KOM/A/1047 (EFT C 145 A fra 13.5.1997)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(30. april 1998)

Kommissionen henleder det ærede medlems opmærksomhed på, at den pågældende ansøger til udvælgelsesprøve KOM/A1047 har indgivet en klage til Retten i Første Instans den 1. december 1997 (sagsnummer T-299/97).

Derfor ønsker Kommissionen ikke at kommentere en verserende sag.

I øvrigt gør Kommissionen det ærede medlem opmærksom på, at den allerede har svaret på skriftlige forespørgsler E-644/98 fra Jorge Salvador Hernandez Mollar, E-728/98 fra Iñigo Mendez de Vigo og E-678/98 fra Antoni Guttiérraz Díaz(1), som er identiske med det ærede medlems spørgsmål.

(1) EFT C 354 af 19.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1253/98

af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Et europæisk handlingsprogram for unge

Kan Kommissionen redegøre for, hvor langt den er nået med iværksættelsen af et Euro-middelhavsprogram med foranstaltninger for unge, som den havde fremsat meddelelse om på et af møderne for landene i Euro-middelhavssamarbejdet?

Kan den i denne forbindelse oplyse, hvilke hovedpunkter, den vil gå ud fra, og inden for hvilken frist disse foranstaltninger vil kunne gennemføres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Manuel Marín

(25. maj 1998)

Ungdomsområdet figurerer i Barcelona-erklæringen som et prioriteret indsatsområde for Fællesskabet og de tolv Middelhavspartnere. Det hedder således i arbejdsprogrammet, at der skal lanceres et Euro-Middelhavsprogram for udveksling af unge på grundlag af erfaringerne i Europa og under hensyntagen til partnernes behov.

Dette mål nævnes igen i konklusionerne af udenrigsministrenes anden Euro-Middelhavskonference. Det hedder her, at der snarest vil blive forelagt specifikke initiativer vedrørende unge. Kommissionen tillægger sektoren særlig betydning og har knyttet de nødvendige kontakter. Kommissionen arbejder med sådanne aktiviteter, som vil kunne påbegyndes i 1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1884/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Små og mellemstore virksomheder

På side 30 i Kommissionens beretning til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om koordineringen af aktiviteterne til fordel for små og mellemstore virksomheder (SMV) og håndværksfagene (KOM(97) 0610) fremgår det, at der i 1997 gennemførtes en reform af Udvalget for Handel og Distributions (CCD) funktion.

Vil Kommissionen orientere os om denne reform og de vigtigste ændringer, der er foretaget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(17. juli 1998)

Udvalget for Handel og Distribution (CCD), som blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 81/428/EØF den 20. maj 1981(1), er et rådgivende organ, som består af virksomhedsledere, og som rapporterer til Kommissionen. For at forbedre Udvalgets virkemåde er der blevet truffet en række foranstaltninger for at ændre den måde, hvorpå det fungerer.

Det er nu kun fuldgyldige medlemmer af CCD, som kan deltage i plenarmøderne for at opnå en mere målrettet, virksomhedsorienteret drøftelse. For at bevare forbindelsen med de faglige organisationer inden for handelssektoren vil der fremover blive organiseret en årlig CCD-konference, som er adskilt fra CCD-plenarmødet. Det medlem af Kommissionen, som er ansvarlig for den pågældende sektor, deltager i denne konference i lighed med repræsentanter fra andre europæiske institutioner, herunder også Parlamentet.

Medlemmerne af CCD-arbejdsgrupperne udvælges nu i højere grad på grundlag af deres kendskab til de emner, der drøftes, og ikke blot på basis af deres interesse i det pågældende anliggende. Dette og det faktum, at der nu er færre deltagere i arbejdsgruppernes møder, har øget CCD's effektivitet. Forberedelsen af og afstemningen om CCD-udtalelser sker nu hurtigere, idet man anvender en skriftlig procedure. De meddeles både til Kommissionen og til medlemsstaternes generaldirektører for handel samt til regeringseksperterne. Man påtænker at foretage en endnu større udbredelse af CCD-dokumenter, bl.a. ved hjælp af Internet.

Informationsstrømmen mellem Kommissionen og CCD-medlemmerne er blevet forbedret, idet man bruger e-post. Dette hjælper også med til at forbedre kommunikationsstrømmen mellem CCD-medlemmerne og de relevante faglige organisationer og disses medlemmer.

(1) EFT L 165 af 23.6.1981.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0240/98

af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen

(13. februar 1998)

Om: Biologisk mangfoldighed

På baggrund af den biologiske mangfoldigheds store betydning for beskyttelsen af miljøet i Europa, er det af afgørende betydning, at grundlaget for strategien for biologisk mangfoldighed er en omhyggelig analyse af den aktuelle situation, af hvilke mål, der ønskes opfyldt, samt af klare og præcise målsætninger. Derfor ønskes følgende spørgsmål besvaret:

1. Hvilken plads har bevarelsen af vilde arter af plante- og dyreliv i EU's strategi i deres egenskab af væsentlige bestanddele af den biologiske mangfoldighed? Påtænkes der specifikke handlingsplaner i denne forbindelse?

2. Er der sket en reel inddragelse af de tjenestegrene, som er ansvarlige for gennemførelsen af politikken på områder som landbrug, fiskeri, transport og energi, turisme, internationalt samarbejde m.m.? Påtænkes der specifikke handlingsplaner i denne forbindelse?

3. Tager Kommissionen ved udarbejdelsen af EU's strategi hensyn til, at det ved gennemførelsen af politikken på de nævnte områder er vigtigt at udforme denne, så der sker en tilpasning til de enkelte landes biologiske ressourcer?

4. Hvordan påtænker Kommissionen som led i EU's strategi at fremme gennemførelsen af CITES under hensyntagen til Fællesskabets ansvar for bevarelsen og en bæredygtige udnyttelse af den biologiske mangfoldighed uden for EU som forbruger af andre landes biologiske mangfoldighed?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0710/98

af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Levnedsmiddellovgivning - forbrugersundhed

Kommissionen har forelagt en grønbog med titlen "De generelle principper for Den Europæiske Unions levnedsmiddellovgivning" (KOM(97) 0176) og en meddelelse med titlen "Forbrugersundhed og levnedsmiddelsikkerhed" (KOM(97) 0183).

Vil Kommissionen ændre direktiv 83/89/EF, således at det bliver medlemsstaternes opgave at påvise, at de nationale bestemmelser ikke udgør en hindring for det indre marked?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0713/98

af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Levnedsmiddellovgivning - forbrugersundhed

Kommissionen har forelagt en grønbog med titlen "De generelle principper for Den Europæiske Unions levnedsmiddellovgivning" (KOM(97) 0176) og en meddelelse med titlen "Forbrugersundhed og levnedsmiddelsikkerhed" (KOM(97) 0183).

Er Kommissionen enig i, at det kun er kvalitetsbestemmelserne vedrørende sundhedsspørgsmål, der bør harmoniseres, mens handelshindringer, der skyldes nationale kvalitetskrav, bør fjernes med anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse?