ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0874/00

af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Rådet

(23. marts 2000)

Om: Embargo mod Irak og oliepriserne

I de sidste 12 måneder er prisen på raffinerede olieprodukter steget betydeligt i Europa (i Italien med 21,1 %), og i de seneste dage blev grænsen på 32 dollars pr. tønde råolie overskredet på børsen i New York. Denne foruroligende prisstigning for brændstof og biprodukter heraf skyldes udelukkende en formindsket tilførsel af dette produkt på markedet fra OPEC-landenes side.

Samtidig er vi vidne til Iraks dødskamp på grund af en embargo, der fortsat går ud over de svageste befolkningslag (Verdenssundhedsorganisationen gjorde allerede i 1996 opmærksom på, at sanktionerne direkte havde medført døden for over 1 million personer, herunder en halv million børn).

Mener Rådet ikke, at en embargo, der udelukkende går ud over de svageste befolkningsgrupper, krænker de mest elementære menneskerettigheder?

Mener Rådet ikke, at det er nødvendigt, at det tager skridt over for FN, for at det hurtigst muligt undersøger nødvendigheden af embargoen over for Irak?

Mener Rådet ikke, at en fornyet markedsføring af råolie fra Irak vil kunne svække OPEC-landenes uforsonlige holdning?

Svar

(10. juli 2000)

Den Europæiske Union vil også fremover gennemføre den embargo, som FN's Sikkerhedsråd ved forskellige resolutioner har pålagt Irak. Den Europæiske Union lægger frem for alt vægt på varig sikkerhed og stabilitet i området samt på den irakiske befolknings levevilkår. Den Europæiske Union er bekymret over den humanitære situation i Irak og prøver at afhjælpe vanskelighederne inden for rammerne af Sikkerhedsrådets resolutioner. Den Europæiske Union understreger desuden, at det er vigtigt, at den irakiske regering udviser smidighed og samarbejdsvilje, hvis den humanitære situation skal forbedres; dog har de stærkt stigende oliepriser i løbet af det seneste år indvirket positivt på Irak.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0898/00

af Umberto Bossi (TDI) til Kommissionen

(16. marts 2000)

Om: Leverandører af tjenester til fællesskabsinstitutionerne

Som led i de nye bestræbelser på gøre fællesskabsinstitutionernes virke gennemskueligt (som også bekræftet ved den nylige offentliggørelse af Kommissionens hvidbog om konkurrence) har Europa-Parlamentet via sin Internet-website stillet en informationstjeneste til rådighed vedrørende Parlamentets og andre fællesskabsinstitutioners offentlige udbud af tjenesteydelser.

Via denne website kan interesserede også abonnere på en ajourføringsordning. Denne ajourføringstjenesteydelse forvaltes af et privat amerikansk firma, NETMIND, hvis website man automatisk ledes videre til for at udfylde abonnementsformularen.

Kan Kommissionen oplyse:

1. om udvælgelsen af dette amerikanske firma er sket ved et offentligt udbud fra fællesskabsinstitutionernes side, og i benægtende fald efter hvilken procedure det ellers er blevet udvalgt?

2. om fællesskabsinstitutionerne har adgang til de personoplysninger, der indsamles ved registreringen af brugeren, om de er det amerikanske firmas eller fællesskabsinstitutionernes ejendom, og hvilken brug der gøres af disse oplysninger?

3. hvad grunden er til, at en fællesskabsinstitution har valgt en tjenesteydelse leveret af et privat amerikansk firma, når tages i betragtning, at andre informationsudbydere i Unionen tilbyrder nøjagtig samme service, men udarbejdet af fællesskabsinformationsstrukturer?

4. om den, eftersom den amerikanske tjenesteydelse, som Parlamentet i øjeblikket benytter sig af, stadig udbydes i beta-version, mener, at denne tjenesteydelse er forbundet med tilstrækkelige garantier med hensyn til effektivitet, tilgængelighed, ydeevne og, navnlig, sikring af privatlivets fred?

5. om ikke den mener, at dette valg må anses for diskutabelt, bl.a. på baggrund af den nylige høring om Echelon-nettet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(17. april 2000)

Det websted, som det ærede medlem henviser til, vedligeholdes direkte og udelukkende af Parlamentet. Det ærede medlem bedes derfor rette sin forespørgsel om oplysninger til Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0594/00 af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen. Kommunikationsdirektiver.



EF-Tidende nr. 374 E af 28/12/2000 s. 0116 - 0117



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0594/00 af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen (24. februar 2000) Om: Kommunikationsdirektiver USA's regerings efterretningstjeneste, NSA, udøver omfattende aflytning af telekommunikation via Echelon-systemet. Herudover har Frankrig ifølge oplysninger i pressen et tilsvarende spionagesystem. Kan Kommissionen bekræfte eksistensen af disse systemer og i givet fald, hvordan disse forhold inddrages i forbindelse med udarbejdelsen af nye telekommunikationsdirektiver? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (13. april 2000) Kommissionen henviser det Ærede Medlem til dens erklæring om Echelon under del III af Europa-Parlamentets marts samling(1). Kommissionen forbereder en revision af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/66/EF af 15. december 1998 om behandling af persondata og beskyttelse af privatlivets fred inden for telesektoren(2). Bestemmelserne om beskyttelsen af privatlivet vil forsøge at tage højde for den aktuelle og fremtidige teknologiske udvikling. (1) Europa-Parlamentets forhandlinger ( marts 2000). (2) EFT L 24 af 30.1.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0085/00

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(24. januar 2000)

Om: Elfenbenshandelen

Kan Kommissionen bekræfte, at sydafrikanske lande med henblik på de forestående CITES-forhandlinger har stillet vidtrækkende forslag om frigivelse af elfenbenshandelen?

Har Kommissionen gjort sig klart, at en frigivelse af handelen med elfenben vil give (illegal) jagt på elefanter en enorm impuls?

Hvilken holdning vil EU indtage under de kommende CITES-forhandlinger i Nairobi, og hvad er de enkelte medlemsstaters holdning til den mulige frigivelse af elfenbenshandelen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(25. februar 2000)

Der er fremlagt en række forslag om handel med elfenben fra den afrikanske elefant, som skal behandles på den 11. partskonference for konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES). Nogle af forslagene går ind for handel med elfenben, andre går imod.

Kommissionen er klar over, at international handel med elfenben kan være en spore til ulovlig jagt på elefanter, medmindre handelen reguleres forsvarligt.

Medlemsstaterne vil afgive deres stemme på konferencen på grundlag af et forslag fra Kommissionen. Den fælles holdning vil blive fastlagt af Rådet. Kommissionen har endnu ikke færdigbehandlet det forslag, den vil forelægge Rådet med hensyn til Fællesskabets forhandlingsposition på partskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0631/00

af María Ayuso González (PPE-DE) til Kommissionen

(3. marts 2000)

Om: Følgerne af afskaffelsen af eksportrestitution

Vil afskaffelsen af eksportrestitutioner (som oprindeligt blev indført som en hjælp for jordbrugere og kvægavlere til at komme af med deres overskudsproduktion) ifølge Kommissionen direkte berøre producenterne (jordbrugere og kvægavlere)? Hvilke følger vil dette få for en række landbrugssektorer

hvis vigtigste kunder findes inden for eksport- og forarbejdningssektoren i lyset af eventuelle kontinuitetsproblemer, især i de virksomheder, der er afhængige af bestemte produkter? Hvilke analyser og rapporter eksisterer der på området?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0631/00 og E-0633/00

(13. april 2000)

For landbruget er det stadig det forhandlingsgrundlag, der blev fastsat i Kommissionens meddelelse til Rådet og Parlamentet om EU's dagsorden for WTO-millenniumrunden(1), der gælder. I denne meddelelse understreges det, at Kommissionens forhandlingsmandat til de kommende multilaterale forhandlinger i Verdenshandelsorganisationen i høj grad vil blive baseret på de beslutninger om en reform af den fælles landbrugspolitik, som er blevet truffet i forbindelse med Agenda 2000.

I meddelelsen siges der ikke noget om, at eksportstøtten skal afskaffes. Det bør imidlertid understreges, at ifølge beslutningerne om en reform af den fælles landbrugspolitik vil behovet for eksportstøtte blive mindre, eftersom støtten til markedspriserne vil blive reduceret, og støtten til landbrugerne i højere grad vil blive udbetalt i form af direkte støtte. Følgelig vil forarbejdningsindustrien stadig have adgang til de grundlæggende landbrugsprodukter og til lavere priser end i dag, og behovet for eksportstøtte til forarbejdede produkter vil også blive mindre. Herudover overvejer Kommissionen at modernisere proceduren for aktiv forædling, hvorved det skulle blive lettere at gennemskue og planlægge administrationen af proceduren. Kommissionen har ikke kendskab til, at der som antydet af det ærede medlem skulle eksistere nogen undersøgelser eller rapporter.

(1) KOM(1999) 331 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2009/00

af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Omdirigering af støtte fra Den Europæiske Socialfond i Katalonien

I de seneste måneder har der i stigende grad været forlydender om omdirigering af en betydelig del af den støtte til erhvervsprogrammerne i Katalonien, som samfinansieres af Den Europæiske Socialfond.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet i forbindelse med disse kritiske forlydender, som den ikke kan være uvidende om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(22. juni 2000)

Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1071/00(1).

(1) Se side 151.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0716/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(17. marts 2000)

Om: Betaling af studieafgift i Det Forenede Kongerige og dennes overensstemmelse med EU's konkurrencelovgivning

Efter decentraliseringen i Det Forenede Kongerige nedskæres og udsættes betalingen af studieafgifter nu for europæiske studerende (med undtagelse af engelske, walisiske og nordirske) ved skotske universiteter, mens alle andre universiteter i Det Forenede Kongerige skal kræve betaling af studieafgift ved indskrivningen.

De forskellige bestemmelser omkring finansieringen af studerende i Det Forenede Kongerige giver skotske universiteter en uretfærdig konkurrencefordel frem for tilsvarende universiteter i England, Wales og Nordirland, især med hensyn til at tiltrække internationale studerende. Kommissionen bedes derfor oplyse, om denne situation er helt i overensstemmelse med de principper for Fællesskabets konkurrencelovgivning, der er nedfældet i de europæiske traktater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(3. april 2000)

Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-0374/00(1).

(1) Se side 143.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1177/00

af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Rådet

(13. april 2000)

Om: Udvidelse af EU og regioner

Vi befinder os i en historisk og afgørende tid i ikke blot Den Europæiske Unions, men hele det europæiske kontinents historie. Udover Tyrkiet tegner de andre 12 ansøgerlande sig for mere end 100 millioner indbyggere, dvs. at EU's befolkning vil stige med 27 %, mens det er almindelig kendt, at antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet formodentlig vil stige til over 700, hvilket kun er 11 % mere end det aktuelle medlemstal.

Mener Rådet ikke at regionerne vil blive meget dårligere repræsenteret, idet der ikke er nogen planer om at ændre de europæiske institutioners rolle og beføjelser? Har Rådet ikke truffet nogen forholdsregler med henblik på at give regioner som f.eks. País Vasco (3 millioner indbyggere) eller Países Catalanes (12 millioner indbyggere) en form for repræsentation, der står i et rimeligt forhold til fremtidige medlemslande som Malta eller Cypern? Har Rådet ikke overvejet nogen gennemgribende reform af Regionsudvalget for dermed at gøre det til et reelt repræsentativt organ for de forskellige regioner?

Svar

(10. juli 2000)

De spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem rejser om Regionsudvalgets sammensætning og fordelingen af pladser i udvalget, behandles i øjeblikket af regeringskonferencen om reform af institutionerne. Rådet har naturligvis kendskab til de forslag, der er fremsat herom af både Europa-Parlamentet og Kommissionen som bidrag til konferencens drøftelser, men ingen af disse to institutioner kommer ind på fordelingen af pladserne i Regionsudvalget inden for hver enkelt medlemsstat. Rådet minder om, at antallet af medlemmer fra hver medlemsstat er fastsat i den nugældende traktat; det er op til de enkelte medlemsstater at fastlægge grundlaget for den interne fordeling af pladserne.

Da Rådet ikke har nogen formel rolle at spille inden for selve konferencen, som er sammensat af de 15 medlemsstaters regeringer, ville det være højst upassende, hvis Rådet begyndte at gøre sig forestillinger om udfaldet af konferencens drøftelser. Europa-Parlamentet er derimod i vid udstrækning inddraget og involveret i konferencens arbejde. To observatører fra Europa-Parlamentet deltager i møderne i den forberedende gruppe, og forud for hvert enkelt møde på ministerplan under konferencen bliver der udvekslet synspunkter med formanden for Europa-Parlamentet, bistået af to repræsentanter for Europa-Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0909/00

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(25. marts 2000)

Om: Den fælles landbrugspolitiks støtte til dyremishandling

I Kommissionens svar på min forespørgsel E-0039/00(1) anføres det, at tyrekalve kastreres i en meget ung alder (for at dyrene skal lide mindst muligt). I henhold til faglitteraturen (Compassion in World Farming Trust, for their own good, a study of farm animal mutilations, oktober 1994, s. 18), der citerer Robertson m.fl., 1994, forårsager alle kastrationsmetoder stor smerte uanset dyrets alder (den foretagne test omfattede dyr, der var 6, 21 og 42 dage gamle).

I Kommissionens svar beskrives almindelig praksis i 3 af de 15 lande i Den Europæiske Union. Selv om den beskrevne situation i disse tre lande svarer til virkeligheden, behøver det ikke på nogen måde betyde, at situationen ikke i mange andre tilfælde kan være anderledes.

Rent konkret kan den beskrevne situation ikke siges at gælde entydigt i den autonome region Azorerne. I betragtning af, at Den Europæiske Unions forordninger finder anvendelse på hele Den Europæiske Union, og at det ikke er planlagt at undtage noget geografisk område fra at anvende forordningen, synes Kommissionen da ikke, at det er uforståeligt, at den fælles landbrugspolitik tilskynder til kastration af tyre og dermed til at påføre dyr lidelser, uden at der er nogen som helst grund til det?

Hvornår agter Kommissionen at foreslå en revision af forordning nr. 1254/1999(2), således at støtten til mishandling af tyre ophører?

(1) EFT C 303 E af 24.10.2000, s. 134.

(2) EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. april 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0876/00(1) om det samme problem.

Den gør samtidig opmærksom på, at der i forbindelse med den fælles landbrugspolitiks støtteordninger tages hensyn til de traditionelle former for opdræt. Den er opmærksom på dyrenes velfærd. Men på grundlag af de foreliggende oplysninger ser den ingen grund til som foreslået af det ærede medlem at foreslå en ændring af bestemmelserne.

(1) Se side 125.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1031/00

af Ulla Sandbæk (EDD) til Kommissionen

(4. april 2000)

Om: Benzin og MTBE

I forbindelse med tilsætning til benzin af MTBE for at hæve oktantallet efter fjernelse af aromater, benzen og bly, er Kommissionen da opmærksom på de problemer, som stoffet MTBE har skabt i USA med hensyn til nedsivning i grundvandet?

Og vil Kommissionen tage skridt til at undersøge alternativer til MTBE, for eksempel bioethanol, udvundet af sukkerroer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(31. maj 2000)

Kommissionen har fuldt kendskab til såvel de bekymringer, der er kommet til udtryk blandt politikere og offentligheden med hensyn til forureningen af grundvandet i USA, som til de seneste udtalelser fra det amerikanske miljøbeskyttelsesagentur (EPA), og den vil løbende holde sig underrettet om udviklingen.

Methyl-tertiar-butylether (MTBE) er opført på den tredje liste over prioriterede stoffer, der skal risikovurderes, som blev offentliggjort i 1997 i medfør Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer(1) (Kommissionens forordning(EF) nr. 143/97 af 27. januar 1997 vedrørende den tredje liste over prioriterede stoffer i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 793/9)(2). EU-risikovurderingen kan under hensyntagen til de amerikanske undersøgelsesresultater bidrage til at løse eventuelle problemer for miljøet og menneskers sundhed i EU. Når risikovurderingsrapporten er færdigudarbejdet, forelægges den for Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø med henblik på uafhængig peer-review.

Kommissionen sendte i august 1999 et brev til medlemsstaterne, hvori den anmodede dem om at meddele, hvorvidt de havde haft nogen problemer med grundvandsforurening i relation til MTBE. Da de fleste af medlemsstaterne hidtil ikke har meddelt nogen oplysninger overhovedet, kan Kommissionen ikke foretage en sikker vurdering af situationen. Så vidt den ved ud fra de begrænsede oplysninger er der ingen nævneværdige problemer med MTBE i grundvandet i EU. Hvad angår drikkevand bør det understreges, at i henhold til det nye drikkevandsdirektiv (Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand(3)) skal medlemsstaterne fastsætte værdier for supplerende parametre, der ikke er opført i direktivet, hvis sundhedshensyn på deres nationale territorium eller en del af dette gør det nødvendigt (artikel 5, stk.3).

Det vil blive anbefalet at indføre risikobegrænsende foranstaltninger i de områder, hvor der er rapporteret problemer, og i givet fald truffet lovgivningsmæssige foranstaltninger. På nuværende stadium vil Kommissionen overveje, om der er behov for at undersøge alternativer til MTBE.

Under alle omstændigheder er det tilladt under ordningen for dyrkning af non-food-produkter på udtagne landbrugsarealer at producere råmaterialer, f.eks. sukkerroer og korn, til brug som fornybare energikilder, såsom bioethanol, hvilket giver forarbejdningsvirksomheder adgang til råmaterialer til relativt lave priser.

(1) EFT L 84 af 5.4.1993.

(2) EFT L 25 af 28.1.1997.

(3) EFT L 330 af 5.12.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0822/00

af Adriana Poli Bortone (UEN), Sergio Berlato (UEN) og Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(21. marts 2000)

Om: Røde appelsiner randmarked

Siciliens geografiske position placerer den i et randområde med hensyn til varetransport.

Dyrkning af citrusfrugter er en traditionel anvendelse af jorden i Syditalien, især på Sicilien, og rundt om denne har bondesamfundet i de små bycentre placeret sig og udviklet sig.

På Sicilien og især i området Piana di Catania vokser den såkaldte blodappelsin, som har særlige organoleptiske karakteristika, der også anerkendes af lægevidenskaben.

Agter Kommissionen at investere midler og udarbejde projekter med henblik på at udvikle denne produktion, der er enestående i verden?

Agter Kommissionen at støtte salg og markedsføring af blodappelsinen ved at bringe det sicilianske marked tættere på det europæiske?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. april 2000)

De gældende EF-bestemmelser for frugt og grøntsager indeholder allerede en række foranstaltninger, der kan anvendes med henblik på produktionen af blodappelsiner som led i producentorganisationernes driftsprogrammer (artikel 15 i forordning (EF) nr. 2200/96(1)).

Formålet med foranstaltningerne er især at forbedre produkternes kvalitet, at fremme deres handelsværdi, at markedsføre varerne over for forbrugerne, at indføre biologiske produkter, at fremme integreret produktion og andre miljøvenlige produktionsmetoder samt at reducere omfanget af tilbagekøb.

Ud over disse foranstaltninger giver politikken for udvikling af landdistrikter (Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999(2)) også mulighed for en række foranstaltninger.

Endelig gennemfører ASPAO (Associazione Siciliana Produttori Agrumicoli ed Ortofrutticoli) for øjeblikket i forlængelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1201/90(3) om foranstaltninger med henblik på at øge forbruget af citrusfrugter en kampagne for citrusfrugter med særlig vægt på blodappelsiner.

(1) EFT L 297 af 21.11.1996.

(2) EFT L 160 af 26.6.1999.

(3) EFT L 119 af 11.5.1990.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0584/00

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(29. februar 2000)

Om: En bæredygtig europæisk transportpolitik

Hvordan kan Kommissionen fortsat aktivt støtte Rådet i etableringen af en strategi med henblik på yderligere integration og en øget integration af miljøaspekter i transportsystemer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(14. april 2000)

Det Europæiske Råd i Helsingfors har bekræftet transportrådets konklusioner af oktober 1999, ifølge hvilke Kommissionen er forpligtet til i juni 2001 at forelægge en global strategi, der sigter på at integrere miljø og bæredygtig udvikling i transportpolitikken samt at træffe de relevante foranstaltninger hertil.

Som Kommissionen har meddelt i arbejdsprogrammet for år 2000, vil den præsentere en meddelelse om revurdering af den fælles transportpolitik. I denne meddelelse tages højde for de forpligtelser, der i forbindelse med Kyoto-protokollen er indgået af både Fællesskabet og medlemsstaterne.

I denne opgave vil Kommissionen blive bistået af den fælles miljø- og transportekspertgruppe, hvis arbejde og konklusioner vil supplere og præcisere Kommissionens oplysninger.

Ekspertgruppen har allerede deltaget i den forberedende fase af den integrationsstrategi, der blev vedtaget af transportrådet d. 6. oktober 1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0450/00

af Francesco Musotto (PPE-DE) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: Regionalpolitik og strukturfonde: regionen Siciliens operative program

Det regionale operative program, der er indgivet af regionen Sicilien, synes i henhold til Europa-Kommissionen ikke at opfylde retningslinjerne for de nye strukturfonde. Den har tilsyneladende særlig påpeget det alt for store antal planlagte interventioner og betydelige mangler i gennemførelsesplanerne til støtte for de ønskede finansieringer. Det forelagte program synes med andre ord at være alt for generelt og opdelt, hvilket skaber stor usikkerhed med hensyn til tillægsværdien af de mange planlagte mikroprojekter og det eventuelle tab af Fællesskabets medfinansieringer, hvis indholdet og udformningen ikke ændres i samråd med Kommissionen.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. Er denne bekymring begrundet?

2. Hvilke betingelser har regionen Sicilien eventuelt ikke opfyldt?

3. Hvilke ændringer bør der ske i det pågældende program?

4. Foreligger der en reel samordning af programindholdet mellem Palermo og Bruxelles?

5. Er der reelt mulighed for, at regionen Sicilien kan miste medfinansieringerne, såfremt programmet ikke opfylder de kriterier, der er fastsat for strukturfondene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(17. marts 2000)

Som led i programmeringen for perioden 2000-2006 har de italienske myndigheder sammen med udviklingsplanen for Mezzogiorno fremsendt en række forslag til operationelle programmer, herunder programmet for Sicilien. Disse dokumenter er for tiden til gennemgang i Kommissionen.

Specielt hvad angår det regionale operationelle program for Sicilien, der er blevet erklæret egnet til godkendelse, er Kommissionen fremkommet med visse bemærkninger under forhandlingerne med de italienske myndigheder. De pågældende spørgsmål behandles nu grundigt med de italienske myndigheder for at nå frem til den endelige version af dette dokument, som Kommissionen vil kunne vedtage.

Det skal understreges, at forberedelsen af interventionerne for perioden 2000-2006 foregår i et fuldstændigt partnerskab med de berørte nationale, regionale og lokale myndigheder. I denne forberedende programmeringsfase kan der ikke opstilles nogen hypotese om, hvorvidt midlerne udnyttes fuldt ud.