SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0168/03

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) til Kommissionen

(29. januar 2003)

Om: En politik mod spredning af MRSA-bakterien

Der findes i øjeblikket ikke nogen fælles europæisk politik til at bekæmpe spredningen af MRSA-bakterien. De enkelte medlemsstater fører hver især deres egen politik. F.eks. fører Nederlandene en i sammenligning med de fleste andre europæiske lande særdeles restriktiv politik, som giver gode resultater, idet Nederlandene hører til de lande, hvor der er den laveste forekomst af MRSA. Som følge af forskellene mellem de enkelte landes politik og af frygt for spredning af bakterien er det overordentlig vanskeligt for patienter fra udlandet at få adgang til nederlandske sygehuse.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvilke forskelle der eksisterer mellem medlemsstaternes politik til bekæmpelse af MRSA-bakteriens spredning?

2. Finder Kommissionen det ønskeligt, at der føres en fælles europæiske politik på dette område og bl.a. i lyset af mulighederne for, at patienter fra andre medlemsstaterne kan få adgang til sygehuse?

3. Har Kommissionen til hensigt at træffe foranstaltninger som led i det nye handlingsprogram for folkesundhed for på denne måde fremme en sådan fælles europæisk politik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. marts 2003)

1. Den seneste rapport fra det europæiske system for laboratoriebaseret overvågning af antimikrobiel resistens (European Antimicrobial Resistance Surveillance Scheme (EARSS))(1), et projekt som støttes af Kommissionen, viser, at sydeuropæiske lande samt Irland og Det Forenede Kongerige meddeler, at de har forekomster af methicillinresistent staphylococcus aureus (MRSA) på over 30 %, mens nordeuropæiske lande har forekomster af MRSA i bakteriæmi-patienter på under 1 %.

I december 2000 gennemførte Eurosurveillance (en publikation, som støttes af Kommissionen) en undersøgelse af nuværende overvågningspolitikker vedrørende antibiotikaresistens i Fællesskabet(2). Denne undersøgelse viste ved hjælp af spørgeskemaer, som blev udfyldt af sundhedsmyndighederne i de 15 medlemsstater, at de fleste lande udsteder nationale retningslinjer, der specifikt vedrører infektioner, som patienterne pådrager sig på hospitaler (som f.eks. MRSA), men undersøgelsen omfatter ikke oplysninger om indholdet af politikkerne til forebyggelse af spredning af MRSA.

Rådets henstilling om hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer i humanmedicin(3) er dog udformet med henblik på at sikre, at der gennemføres specifikke strategier med henblik på at begrænse antimikrobiel resistens på nationalt plan. I henstillingen kræves det, at medlemsstaterne aflægger rapport om gennemførelsen senest i november 2003. Disse rapporter vil indeholde nærmere oplysninger om de nationale politikker.

2. Rådets henstilling pålægger også Kommissionen at støtte medlemsstaternes indsats for at begrænse antimikrobiel resistens gennem Fællesskabets net for epidemiologisk overvågning og kontrol med overførbare sygdomme. Rådets henstilling og fællesskabsstrategien mod antimikrobiel resistens(4) udgør grundlaget for yderligere fællesskabsforanstaltninger, som Kommissionen vil gennemføre sammen med medlemsstaterne.

Kommissionen vil gerne minde det ærede medlem om, at det i EF-traktaten understreges, at medlemsstaterne bærer ansvaret for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling.

3. Under det nye folkesundhedsprogram gives antimikrobiel resistens, herunder MRSA, høj prioritet. I arbejdsplanen for 2003 gives der høj prioritet til projekter, som har til formål at udvikle principper og retningslinjer for bedste praksis inden for hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer. Et andet prioriteret område i arbejdsplanen er støtte til udveksling af oplysninger og koordinering af uddannelses- og interventionsprogrammer rettet mod lokalsamfundene og hospitalerne.

(1) EARSS-ledelsen, det rådgivende udvalg og nationale repræsentanter. EARSS Annual Report 2001. Bilthoven, Nederlandene, juli 2002. 95 sider. ISBN-nummer: 90-6960-098-6. Kan findes på følgende adresse: www.earss.rivm.nl.

(2) Therre H.: National policies for preventing antimicrobial resistance the situation in 17 European countries in late 2000 (nationale politikker til forebyggelse af antimikrobiel resistens forholdene i 17 europæiske lande i slutningen af 2000). Eurosurveillance 2001; 6: 5-14.

(3) EFT L 34 af 5.2.2002.

(4) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. Meddelelse fra Kommissionen om en fællesskabsstrategi mod antimikrobiel resistens. KOM(2001) 333 endelig udg.