ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0956/00

af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Kommissionen

(29. marts 2000)

Om: Opgivelse af dyrkede arealer

De gradvise fald i indkomsterne, som producenterne af tørret frugt i Catalonien har været udsat for, har ført til en konstant afvandring fra landbrugsområderne, som i 90'erne omfattede ca. 39,4 % af det samlede dyrkede areal. Bortset fra de samfundsøkonomiske problemer, som dette medfører, opstår der også en større risiko for brande og erosion.

Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at befolke de catalanske landområder på ny og at omstille dem for at hindre opgivelse af dyrkede arealer? Påtænker Kommissionen at gøre brug af strukturforanstaltninger i dette øjemed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. maj 2000)

Den nye politik for udvikling af landdistrikterne, som Rådet vedtog i juni 1999, er blevet den anden søjle i den fælles landbrugspolitik. Dette hovedelement i den europæiske landbrugsmodel udgør et varigt, sammenhængende grundlag, som kan sikre fremtiden for landdistrikterne gennem opretholdelsen af og skabelsen af nye arbejdspladser. Denne udvikling skal opnås ved at koncentrere indsatsen om en styrkelse af landbrugs- og skovbrugssektoren, en forbedring af konkurrenceevnen i landdistrikterne samt en bevarelse af miljøet og kulturarven i landdistrikterne.

Blandt de strukturforanstaltninger, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger(1),findes bl.a. skovrejsning på landbrugsjord, udligningsgodtgørelser i ugunstigt stillede områder eller områder med miljørestriktioner samt støtte til et miljøvenligt landbrug, som vil kunne benyttes til det formål, det ærede medlem omtaler. Det skal bemærkes, at landbrugsmiljøforanstaltningerne, som de spanske myndigheder har fremlagt, og som blev godkendt i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje(2) (perioden 1995-1999), allerede har gjort det muligt at yde støtte til producenter af tørrede frugter på de betingelser, der er fastsat i de pågældende programmer.

Det er medlemsstaten selv, der skal fremlægge sine programmer for udvikling af landdistrikterne under fuld overholdelse af subsidiaritetsprincippet. I de områder, der ikke er omfattet af mål 1, såsom Catalonien, kan medlemsstaterne foreslå programmer for udvikling af landdistrikterne, hvori disse forskellige foranstaltninger indgår, til finansiering under EUGFL, Garantisektionen. Disse programmer skal bl.a. beskrive situationen for det pågældende område, dets specifikke problemer samt de foranstaltninger, der påtænkes med henblik på planernes gennemførelse.

De forslag til programmer for udvikling af landdistrikterne, som de spanske myndigheder fremsatte den 30. december 1999, er nu til behandling i Kommissionen med henblik på snarlig godkendelse.

(1) EFT L 160 af 26.6.1999.

(2) EFT L 215 af 30.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1736/00

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(20. maj 2000)

Om: Linjeføring for atlanterhavsmotorvejen ved Porriño

Efter at have overvejet forskellige muligheder for linjeføringen af den såkaldte atlanterhavsmotorvej ved Porriño (Pontevedra, Spanien) har ministeriet for offentlige arbejder og det koncessionerede selskab valgt den mulighed, som påfører miljøet størst skade, nemlig at føre motorvejen tæt ved lagunen ved Gándaras de Budiño, inden for det område, der efter planen skal indgå i Natura 2000-nettet.

Dette område indgår i henhold til bekendtgørelse af 28. oktober 1999 i registeret over naturområder i Galicien, som midlertidigt omfatter de områder, der er foreslået til optagelse i Natura 2000-nettet som naturområder under generel beskyttelse.

Har Kommissionen kendskab til valget af denne linjeføring for atlanterhavsmotorvejen, som berører et område, der i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF(1) om bevaring af naturtyper er af betydning på europæisk plan?

Er anlægningen af denne motorvejsstrækning omfattet af Fællesskabets medfinansiering?

Hvorledes agter Kommissionen at gribe ind over for de spanske og galiciske myndigheder for at beskytte den uberørte natur ved Gándaras de Budiño?

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(22. juni 2000)

I henhold til de oplysninger, der er indkommet fra de spanske myndigheder, er den pågældende strækning af atlanterhavsmotorvejen, som berører lokaliteten Porriño, ikke genstand for nogen samfinansiering via strukturfondene i programlægningsperioden 2000 2006 da den vil blive anlagt på grundlag af en koncessionsaftale med en privat virksomhed.

Det pågældende område, Gándaras de Budiño, er af de spanske myndigheder blevet foreslået udpeget som område af fællesskabsinteresse (ES 1140011). Følgelig har Kommissionen taget initiativ til nærmere at undersøge de forhold, det ærede medlem omtaler i sin skriftlige forespørgsel. Som led i behandlingen af sagen, har Kommissionen rettet henvendelse til de spanske myndigheder for at kontrollere, om fællesskabslovgivningen er overholdt i det foreliggende tilfælde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0696/00

af Brigitte Langenhagen (PPE-DE) til Kommissionen

(17. marts 2000)

Om: Forkortelse af proceduren for udarbejdelse af Revisionsrettens beretninger

Det ligger Europa-Parlamentet stærkt på sinde, at den modtager aktuelle beretninger fra Revisionsretten. Der hersker det indtryk, at den nuværende procedure fra afslutningen af de egentlige undersøgelser til beretningernes forelæggelse kan strammes. Dette vedrører navnlig Kommissionens udtalelser om Revisionsrettens revisionsskrivelser og den kontradiktoriske procedure for Revisionsrettens udkast til beretninger.

Hvilke muligheder er der ifølge Kommissionen for en tidsmæssig stramning af denne procedure?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(7. juni 2000)

Kommissionen lægger, ligesom Parlamentet, stor vægt på Revisionsrettens beretninger. Konklusionerne heri har således bidraget væsentligt til Kommissionens igangværende reformprogram.

I finansforordningen(1) er det fastsat, at den endelige årsberetning eller særberetning skal offentliggøres senest ti uger efter, at Revisionsrettens udkast til beretning foreligger. I løbet af disse ti uger indsættes svarene fra den institution, der er genstand for revision, og de elleve sprogudgaver udarbejdes. Sidstnævnte aktivitet tager lidt under halvdelen af den samlede tid. Den foreskrevne frist kan undertiden være stram, især når medlemsstaterne eller andre tredjeparter skal hører, før Revisionsrettens bemærkninger kan besvares.

Kommissionen og Revisionsretten er derfor ved at undersøge, hvordan procedurerne kan forenkles. Hidtil har man indkredset tre overordnede indsatsområder: Størst mulig klarlæggelse af de faktuelle aspekter på stadiet med forberedende sektorskrivelser og gennemførelse af harmoniserede og moderniserede regler for overbringelsen heraf, spredning af arbejdsbyrden i forbindelse med årsberetningerne og særberetningerne, så den fordeles så ligeligt som muligt over hele året, samt fuld udnyttelse af fordelene ved elektronisk transmission.

Kommissionen værdsætter i høj grad det ærede medlems forespørgsel og interesse og ser frem til at modtage hendes værdifulde bidrag under de kommende drøftelser om dette emne i Budgetkontroludvalget.

(1) Rådets forordning (EF, EKSF, Euratom) nr. 2673/1999 af 13. december 1999 om ændring af finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget EFT L 326 af 18.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1390/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(4. maj 2000)

Om: Langfristede kvinderelaterede programmer

De fleste EU-programmer, som f.eks. programmerne på uddannelsesområdet (Socrates, Leonardo da Vinci, Youth), løber over flere år for at sikre størst mulig kontinuitet. Dette gælder ikke for de to kvinderelaterede programmer Daphne og Stop, hvor der hvert år skal forhandles om bevillingerne på ny.

Ville Kommissionen anse det for mere hensigtsmæssigt også at fastlægge et samlet flerårigt budget til disse programmer for ikke blot at muliggøre kortfristede aktioner, men derimod fremme og støtte kontinuitet og samordnede aktioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(14. juni 2000)

Det nye Daphne-program er et flerårigt program (2000-2003). Programmet om et EF-handlingsprogram om forebyggende foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 293/2000/EF af 24. januar 2000(1). Daphne-programmet giver derfor mulighed for at iværksætte flerårige projekter (1-, 2- og 3-årige projekter).

STOP-programmet er nu inde i sit sidste gennemførelsesår. Kommissionen agter at foreslå, at programmet videreføres med en mekanisme, der giver mulighed for at iværksætte flerårige projekter.

(1) EFT L 34 af 9.2.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1470/00

af Alejandro Agag Longo (PPE-DE) til Kommissionen

(10. maj 2000)

Om: Den interne reform af Kommissionen

I forbindelse med den interne reform af Kommissionen finder der en række besættelser af højtstående stillinger sted, som ikke i princippet synes at være i overensstemmelse med princippet om geografisk

ligevægt. Er dette princip, som helt klart er af afgørende betydning for, at institutionerne kan fungere hensigtsmæssigt, efter Kommissionens mening blevet glemt? Er det rimeligt, at såvel generaldirektøren som direktørerne og nogle af afdelingscheferne i visse generaldirektorater er af samme nationalitet?

Svar afgivet af Neil Kinnock på Kommissionens vegne

(28. juni 2000)

Det er intet bevis for det ærede medlems påstand om, at der i forbindelse med den interne reform af Kommissionen finder en række besættelser af højtstående stillinger sted, som ikke i princippet synes at være i overensstemmelse med princippet om geografisk ligevægt. Kommissionen vedtog tværtimod den 18. september og 8. december 1999 en række regler og procedurer for udnævnelse i højtstående stillinger, som den nøje følger.

Udnævnelser foretages i overensstemmelse med grundlæggende kvalifikationsprincipper, hvilket betyder, at der foretages en grundig og objektiv vurdering af de egnede ansøgeres kvalifikationer med henblik på en bestemt stilling, og der tages ved stillingsbesættelsen i rimeligt omfang hensyn til behovet for at bevare den geografiske ligevægt, som er væsentlig i denne multinationale institution.

For at få nærmere oplysninger om udnævnelserne til højtstående stillinger i den tid, denne Kommission har fungeret, henvises det ærede medlem til det svar, som Neil Kinnock afgav på mundtligt spørgsmål O-52/00 fra Pomés-Ruiz under plenarmøde den 3. maj 2000, og til den fuldstændige liste over udnævnelser til A1- og A2-stillinger, som dengang blev udarbejdet til Parlamentet. Disse oplysninger viser, at princippet om geografisk ligevægt er blevet overholdt og fortsat overholdes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1628/00

af Jonathan Evans (PPE-DE) til Rådet

(9. juni 2000)

Om: HPR Refrigerants Ltd. snarlig vedtagelse af en ny forordning til erstatning at forordning 3093/98 om stoffer, der nedbryder ozonlaget HCFC-importkvoter

Rådet og Europa-Parlamentet skal snart vedtage en ny forordning til erstatning af forordning 3093/94(1) om stoffer, der nedbryder ozonlaget. Den nye forordning indfører en ændring af en måde, hvorpå der tildeles HCFC-importkvoter. Fra 1. januar 2001 vil den samlede importkvota, der er til rådighed, blive fordelt mellem enkeltimportører i forhold til deres markedsandele i 1996 (Artikel 4, stk. 3, litra i)h)). Som følge heraf vil virksomheder, som indledte import af HCFC efter 1996, med virkning fra udgangen af i år arbitrært blive berøvet deres kvota. Dette kunne medføre tab af job i hele EU. Dette er en unødvendig indgriben i HCFC-markedet og en mulig overtrædelse af EU-lovgivningen. At 1996 gøres til referenceår, indebærer en unødvendig risiko for tab af job og kunne resultere i krav om skadeserstatning fra Den

Europæiske Union. Referenceåret bør være det allersidste år, hvor der er markedsstatistik til rådighed. Hvis 1999 anvendes som referenceår i stedet for 1996, vil der ikke ske nogen forringelse af den miljøbeskyttelse, som forordningen giver.

Undertegnede har fået oplyst, at 32 virksomheder i næsten alle Den Europæiske Unions medlemsstater i 1999 fik tildelt importkvoter af Kommissionen. Kun fem af disse virksomheder importerede HCFC i 1996. HRP Refrigerants Ltd. (HRPR), en mellemstor virksomhed beliggende i det sydlige Wales, distribuerede EU-fremstillet HCFC i 1996, men importerede ingen HCFC dette år. HRPR fik tildelt en importkvota af Kommissionen i 1998, 1999 og 2000. I henhold til den nye forordning er HRPR en af ca. 27 virksomheder, som vil få frataget deres HCFC-importkvota fra udgangen af 2000.

Hvad gør Rådet for hurtigst muligt at løse dette problem og sikre, at Den Europæiske Unions lovgivning giver Kommissionen mulighed for at yde HCFC-kvoter i fremtiden uden at gøre indgreb i rettighederne for virksomheder i EU?

(1) EFT L 333 af 22.12.1994, s. 1.

Svar

(10. oktober 2000)

Kommissionen har meddelt, at den snart vil fremsætte et forslag om nogle af disse spørgsmål. Dette forslag vil blive behandlet i Rådet og Europa-Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1934/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Budgetkonto A-3029

Kommissionen bedes anføre, hvilke internationale, ikke-statslige ungdomsorganisationer der modtager støtte fra Fællesskabet over budgetkonto A-3029, og hvilken udvælgelsesprocedure der anvendes.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(19. september 2000)

Listen over organisationer, der i 1999 modtog støtte over budgetpost A-3029 Støtte til internationale, ikke-statslige ungdomsorganisationer, sendes direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat. Hvert år sender Kommissionen denne liste til Europa-Parlamentet. Listen kan desuden findes på Kommissionens Internetsted på følgende adresse:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/beneficiaries_fr.htm (den seneste liste på webstedet er fra 1998).

Da proceduren for udvælgelse af organisationer i regnskabsåret 2000 først er ved at blive afsluttet, kan Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt oplyse, hvilke organisationer der modtager støtte i år, men vil gøre det senere.

Den udvælgelsesprocedure, der er iværksat for at tildele bevillinger, er baseret på de udvælgelses- og tildelingskriterier, der er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende (EFT) efter første indkaldelse af forslag(1), og retningslinjerne i Kommissionens vejledning i forvaltning af tilskud, der har været gældende siden regnskabsåret 1999. Der er blevet offentliggjort en indkaldelse af forslag i EFT, der også findes på Internettet sammen med alle de nødvendige støttedokumenter (hovedsageligt ansøgningsskemaet og vejledning i forvaltning af tilskud), og som er blevet sendt til de organisationer, der har anmodet herom. Ansøgningerne er blevet analyseret på grundlag af de offentliggjorte udvælgelses- og tildelingskriterier (ud over de formelle kriterier for, at et projekt er støtteberettiget, drejer det sig hovedsageligt om kvaliteten og omfanget af de europæiske ungdomsaktiviteter samt aktiviteternes art, europæiske dimension og multiplikatorvirkning). Derefter er der blevet holdt møde i et udvælgelsesudvalg med deltagelse på tværs af tjenestegrenene, som har foreslået, hvorledes de til rådighed stående bevillinger kan fordeles.

(1) EFT C 379 af 31.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2013/00

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Rådet

(22. juni 2000)

Om: Turisme og det europæiske charter for de små virksomheder

Det Europæiske Råd opfordrede på sit møde i Lissabon Rådet og Kommissionen til at udarbejde et europæisk charter for de små virksomheder og sørge for at dække deres behov, idet de anerkendte disse virksomheder som hovedkapacitet, når det drejede sig om at skabe arbejdspladser.

Vil Rådet tage hensyn til turismevirksomhedernes særlige betingelser på grund af deres sæsonprægede karakter og den særlige betydning, de har for intensiveringen af beskæftigelsen og udviklingen af Europas mindre gunstigt stillede områder?

Svar

(23. oktober 2000)

Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000 opstillede det mål, at EU skal blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske af de vidensbaserede økonomier, en økonomi der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed.

I forbindelse med dette mål opfordrede Det Europæiske Råd i Lissabon Rådet og Kommissionen til at udarbejde et europæisk charter for små virksomheder, der skulle godkendes i juni 2000 og forpligte medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på små virksomheder som hoveddrivkraften bag jobskabelsen i Europa og tage specifikt hensyn til deres behov.

Efter denne opfordring vedtog Rådet (almindelige anliggender) på samlingen den 13. juni 2000 det europæiske charter om små virksomheder og fremsendte det til godkendelse på Det Europæiske Råd i Feira den 19.-20. juni 2000, som med tilfredshed konstaterede, at charteret var blevet vedtaget.

Det Europæiske Råd i Feira understregede endvidere den betydning, små virksomheder og iværksættere har for vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse i EU og anmodede om, at chartret gennemføres fuldt ud som led i den overordnede ramme for erhvervspolitik, der er under udarbejdelse. Arbejdet med denne overordnede ramme skrider frem på grundlag af Kommissionens forslag til arbejdsprogram for erhvervspolitikken 2000-2005, forslaget om benchmarking af erhvervspolitikkerne og forslaget til flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd (2001-2005). De første resultater af dette arbejde skal foreligge inden udgangen af 2000.

Det skal bemærkes, at det europæiske charter om små virksomheder har en overvejende horisontal karakter og tager sigte på at tage hensyn til de særlige behov, som små virksomheder har, uanset hvilken sektor de arbejder inden for, med henblik på at styrke deres innovationskapacitet og deres jobskabelsespotentiale. Derfor er chartrets principper og aktionslinjer rettet mod alle små virksomheder og således også mod virksomheder inden for turistsektoren.

I forbindelse med den udtalelse, som Europa-Parlamentet vil blive opfordret til at afgive vedrørende forslaget til Rådets afgørelse om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd 2001-2005(1), får Europa-Parlamentet i øvrigt mulighed for at understrege de sektorspecifikke aspekter, som især har dets interesse.

(1) KOM(2000) 256 + COR 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1683/00

af Per Stenmarck (PPE-DE) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Bilinspektionsmonopol på det svenske marked

I Sverige har AB Svensk bilprovning monopol på at syne biler. Da dette monopol ikke når at udføre sine opgaver, rammes såvel privatbiler som biler til erhvervsformål af køreforbud som følge af, at de ikke kontrolleres rettidigt. Ventetiden kan være op til 79 dage, og vognmandsfirmaer opsiger deres ansatte. En løsning ville være fri konkurrence, men dette har den svenske Rigsdag lovgivet imod.

Mener Kommissionen, at det svenske monopol er i overensstemmelse med EU's lovgivning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(3. juli 2000)

Det ærede medlem spørger Kommissionen, om det monopol til at foretage bilinspektion, som den svenske stat har givet AB Svensk Bilprovning (herefter benævnt ASB), er foreneligt med fællesskabsretten.

Kommissionen modtog i sin tid en klage over et påstået misbrug af ASB's monopol og foretog en foreløbig undersøgelse af de oplysninger, den havde fået forelagt. Kommissionen svarede, ved brev til klageren af 15. juni 1999 og 21. februar 2000, at den ikke agtede at foretage sig mere i sagen, medmindre klageren forelagde yderligere oplysninger til støtte for sine påstande. Siden det sidste af brevene er der ikke forelagt sådanne nye oplysninger.

Ifølge de foreliggende oplysninger (beretning fra statsrevisorerne [Riksdagens revisorer] 1999/2000:6) besluttede den svenske regering helt tilbage i 1994, at monopolet skulle ophæves, men senere samme år blev gennemførelsen af beslutningen udsat på ubestemt tid. Det er også værd at bemærke, at de svenske konkurrencemyndigheder i 1998 anbefalede regeringen enten at ophæve ASB's eneret til at foretage den obligatoriske bilinspektion eller at begrænse dens aktiviteter til kun at omfatte bilinspektion og således ikke give den lov til at konkurrere på andre beslægtede områder; formålet med en sådan begrænsning skulle være at undgå interessekonflikter. Det har vist sig, at ASB i 1998 selv satte sig som mål at nedbringe ventetiderne.

Der vil kun kunne sættes spørgsmålstegn ved ASB's eneret til at foretage den obligatoriske bilinspektion, hvis det kan påvises, at organet misbruger sin dominerende stilling i modstrid med Fællesskabets konkurrenceregler. De forelagte oplysninger giver ikke tilstrækkeligt grundlag for at mene, at dette er tilfældet. Ydermere indeholdt den modtagne information ikke oplysninger, der i tilstrækkelig grad tydede på, at monopolet i det mindste potentielt havde mærkbare virkninger på samhandelen mellem medlemsstaterne. På den baggrund undlod Kommissionen at forfølge sagen.

Da eksistensen af et monopol ikke i sig selv er ulovligt, vil Kommissionen kun tage sin stilling op til fornyet overvejelse, hvis den får forelagt oplysninger, der klart tyder på, at ASB misbruger sin dominerende stilling, eller at monopolet i det mindste potentielt har mærkbare virkninger på samhandelen mellem medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2231/00

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(5. juli 2000)

Om: Den columbianske regerings anmodning om støtte til den såkaldte Columbia-plan

Kan Kommissionen bekræfte, at den columbianske regering har anmodet EU om støtte til gennemførelse af den såkaldte Columbia-plan?

Ved Kommissionen, at fagorganet CGTD i Columbia mener, at planen ikke yder noget bidrag til fred, social retfærdighed og bæredygtig udvikling i Columbia?

Ved Kommissionen, at ngo'er og det civile samfund ikke er inddraget i forberedelsen og gennemførelsen af planen?

Hvad er Kommissionens holdning til Columbia-planen, og agter Kommissionen at støtte denne plan på trods af kritikken?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(28. juli 2000)

Den colombianske regering har anmodet det internationale samfund om at støtte Colombia-planen i dens forskellige elementer, såvel som regeringens fredsbestræbelser. Kommissionen har udtrykt bred støtte til præsident Pastranas fredsbestræbelser, men har samtidig understreget behovet for at bekæmpe de grundliggende årsager til den nuværende konflikt, nemlig sociale uligheder, og den manglende respekt for retsstaten. Kommissionen er klar over, at adskillige ngo'er både i Colombia og i EU indtager en negativ holdning til Colombia-planen, navnlig hvad angår det militære element.

Kommissionen vil naturligvis hilse en stigende inddragelse af det civile samfund i forberedelsen og gennemførelsen af projekter og programmer velkommen, og har meddelt dette til de colombianske myndigheder.