ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1145/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(2. april 1998)

Om: Markedspriser for uddannelsesaktiviteter, der medfinansieres af ESF

Der henvises til spørgsmålet om uddannelsesaktiviteter, der medfinansieres af ESF og forvaltes af lokale udviklingsorganer i form af konsortier eller selskaber, som var emne for skriftlig forespørgsel P-0352/98(1), og der henvises til svar fra Flynn for Kommissionen.

Vil Kommissionen give yderligere oplysninger om følgende:

Det formodes, at uddannelsesorganet ikke kan arbejde for vindings skyld. Hvis et organ tildeler et konsortium eller selskab en uddannelsesaktivitet under overholdelse af bestemmelserne i Kommissionens beslutning 97/322/EF(2) (især faktablad nr. 4), kan det da anses for lovligt, at ydelser, der leveres af et konsortium eller et selskab opgøres til markedspriser, forudsat at disse ikke overstiger de opstillede parametre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(12. maj 1998)

I sit svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-352/98 havde Kommissionen allerede understreget, "at den ikke foretrækker det ene eller det andet organ, eftersom den ikke blander sig i udvælgelsesproceduren eller evalueringen forud for aktionerne. Den indskrænker sig til generelt set inden for rammerne af partnerskabet med medlemsstaten at fastsætte de kriterier og retningslinjer, de endelige modtagere skal følge under gennemførelsen af de aktioner, der samfinansieres af Den Europæiske Socialfond (ESF)".

Til det spørgsmål, det ærede medlem rejser i sin nye skriftlige forespørgsel, ønsker Kommissionen at understrege, at de ydelser, et uddannelsesorgan køber til markedsprisen hos et selskab eller konsortium, kan anerkendes under forudsætning af, at de kan kontrolleres efter en sikker metode ved den endelige afregning, og forudsat at prisen ikke overstiger de opstillede parametre.

I øvrigt forbliver Kommissionens aktion underkastet artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) 4255/88 som ændret ved Rådets forordning (EØF) 2084/93(3) om Den Europæiske Socialfond, hvori det hedder:

"Medlemsstaterne påser, uafhængigt af de undersøgelser, som Kommissionen gennemfører, at udgifterne til de enkelte foranstaltninger holdes inden for grænser, der anses som rimelige for den enkelte foranstaltnings type."

(1) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 58.

(2) EFT L 146 af 5.6.1997, s. 11.

(3) EFT L 193 af 31.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1399/98

af José Apolinário (PSE) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: De særlige forhold på energiområdet for områderne i Fællesskabets yderste periferi

For at tage højde for de særlige forhold, der gør sig gældende for energisektoren i områderne i den yderste periferi, har Den Europæiske Union fastlagt et energiafsnit under Poseidon-programmerne, som samler EF-foranstaltningerne i disse områder, og som er af supplerende karakter og uafhængigt af de forskellige EF-støtterammer.

Hvad er Kommissionens holdning til dette spørgsmål i dag, navnlig hvad angår Azorerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(24. juni 1998)

Kommissionen har gennemført energiafsnittet under Poseima-programmet i løbet af tre år.

Som resultat heraf er der blevet overført 15 mio. ECU til Azorerne, som er blevet anvendt til projekter om energibesparelse og vedvarende energikilder. Den sidste årlige udbetaling blev foretaget i 1994.

Komissionen har ikke foreslået at forlænge energiafsnittet under Poseima-programmet til perioden 1995-1999. Derimod har Kommissionen inden for fællesskabsstøtterammen for Portugal og REGIS-initiativet for områderne i den yderste periferi for perioden 1995-1999 fastsat programmer om støtte til energiinvesteringer på Azorerne.

I betragtning af Azorernes ugunstige situation, for så vidt angår konventionel energiforsyning, men også af de muligheder, som energibesparelser og visse vedvarende energikilder frembyder, vil Azorernes energisektor formentlig fortsat, i den nye programmeringsperiode, modtage støtte fra strukturfondene.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1084/98

af Nel van Dijk (V) til Kommissionen

(30. marts 1998)

Om: Mulig svig i forbindelse med nederlandsk oksekødseksport

Er Kommissionen bekendt med oplysninger om, at nederlandske oksekødseksportører i stort omfang svindler med oprindelsesstempler og -dokumenter, således at importeret oksekød og importeret kvæg - efter slagtning - udgives for kød af nederlandsk oprindelse med sigte på at omgå de restriktioner for reeksport, Nederlandene og Rusland har truffet aftale om?(1)

Er Kommissionen bekendt med oplysningerne om, at embedsmænd i kødsektorens centralorganisation (Centraale Organisatie voor de Vleessector) tilskynder til denne svig, at statskontrollen med kvæg og kød (Rijksdienst voor de Keuring van Vee en Vlees, RVV) i tre år har lukket øjnene for denne praksis, og at topfolkene i det nederlandske landbrugsministerium er bekendt med den?

1. Råder Kommissionen over materiale, der bekræfter disse oplysninger?

2. Hvilke skridt har Kommissionen taget, hhv. hvilke skridt vil den tage, med sigte på hurtigst muligt at sikre, at sådan svig ikke længere kan undergrave dens BSE-politik og bringe folkesundheden i fare?

3. Ser Kommissionen, også på baggrund af den tvivl, der er rejst om RVV's kontrol, nogen mulighed for at intensivere sin egen kontrol på nederlandske slagterier og hos oksekødseksportørerne?

4. Vil Kommissionen kræve allerede udbetalte eksportrestitutioner tilbagebetalt, hvis der konstateres svig med kødet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino

(12. maj 1998)

Kommissionen er bekendt med de pressereportager, det ærede medlem nævner. I det pågældende tilfælde drejer de forhold, de nederlandske medier har gjort opmærksom på, sig om manglende overholdelse af en bilateral overenskomst mellem Nederlandene og Rusland, ifølge hvilken kun kød fra dyr, der er opdrættet og slagtet i Nederlandene, måtte eksporteres til Rusland.

Det fremgår således ikke af de nævnte informationer, at Fællesskabets politik vedrørende BSE skulle være blevet bragt i fare af den manglende overholdelse af en bilateral aftale med Rusland, som de nederlandske myndigheder havde indgået.

I spørgsmålet om eksportrestitutioner har den nævnte praksis heller ikke ført til udbetaling af uberettigede tilskud.

Ikke desto mindre vil Kommissionen ikke undlade inden for rammerne af sin kontrol på stedet at være særlig opmærksom på, hvordan de nederlandske myndigheder anvender den relevante fællesskabslovgivning. Ansvaret for den daglige kontrol i dette spørgsmål henhører under de nationale myndigheders kompetence.

(1) Dagbladet "De Limburger", 13. og 14. marts 1998; tv-programmet "Netwerk", 13. marts 1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2036/98

af Klaus Hänsch (PSE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Tildeling af EU-bevillinger til Duisburg, Nordrhein-Westfalen

Kan Kommissionen oplyse følgende vedrørende tildeling af EU-bevillinger til Duisburg by, Nordrhein-Westfalen:

1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde henholdsvis de forskellige fællesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Duisburg fra øvrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller - som direkte støtte - til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre bærende institutioner?

2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hjælp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Jacques Santer

(6. juli 1998)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 970/98 af Robin TEVERSON til Kommissionen. Forsinkelser i udbetalingen af tilskud fra ESF for 1996



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0064



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0970/98 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (30. marts 1998) Om: Forsinkelser i udbetalingen af tilskud fra ESF for 1996 Kan Kommissionen bekræfte, at den vil sørge for at fremskynde udbetalingen af de sidste rater af tilskuddene fra ESF for 1996? Nogle projektledere i min valgkreds har endnu ikke modtaget de sidste rater af deres tilskud fra ESF for 1996 - en forsinkelse på 15 måneder. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (8. maj 1998) Kommissionen kan herved bekræfte, at den har truffet alle nødvendige forholdsregler for at fremskynde den endelige udbetaling af udestående fordringer fra 1996 fra den Europæiske Socialfond (ESF). Kommissionen har endvidere noteret sig, at ministeren for beskæftigelse, velfærd på arbejdet og lige muligheder for nylig har meddelt, at der er truffet beslutning om at lægge ud for indtægter fra Kommissionen. De nye ordninger vil være gældende for alle gyldige fordringer fra 1997 programmet til den anden udbetaling under 1999 programmet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 237/98 af María ESTEVAN BOLEA til Kommissionen. Biologisk mangfoldighed



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0006



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0237/98 af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen (13. februar 1998) Om: Biologisk mangfoldighed Er Kommissionen i færd med at udarbejde en analyse af den nuværende situation med hensyn til bevarelsen af den biologiske mangfoldighed for at rette op på de faktorer, der påvirker denne negativt? Er de påtænkte handlingsplaner og foranstaltninger, som fællesskabsstrategien må formodes at indeholde, baseret på en analyse af den aktuelle situation og behovet for at gennemføre ændringer?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1237/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Afgift på forsikringspræmier i Det Forenede Kongerige

Har Kommissionen behandlet virkningerne af den højere afgiftssats på forsikringspræmier inden for udlejnings- og detailsektoren for elektriske artikler, rejsebranchen og motorkøretøjssektoren i Det Forenede Kongerige?

Afgiften på forsikringspræmier blev indført for at undgå den såkaldte "value shifting". Har Kommissionen foretaget en vurdering af virkningen af indførelsen af en højere afgiftssats på forsikringspræmier inden for rejseforsikringsmarkedet, hvor der ikke synes at være mulighed for "value shifting"? Er Kommissionen klar over, at der har været et fald i antallet af tegnede rejseforsikringer siden indførelsen af den højere afgiftssats?

Har Kommissionen endvidere kendskab til, at den højere afgiftssats på forsikringspræmier har medført en stigning i antallet af ikke-forsikringsbaserede garantier på motorkøretøjer og dermed en lavere beskyttelse af de britiske bilejere?

Er den højere afgiftssats på forsikringspræmier for disse sektorer i overensstemmelse med princippet om fri bevægelighed for tjenesteydelser og Fællesskabets konkurrenceregler?

Har Kommissionen reageret på klager om afgiften på forsikringspræmier fra de berørte sektorer, og hvilket svar har den i bekræftende fald givet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(15. juni 1998)

Kommissionen modtog i 1997 flere klager over forhøjelsen af afgiften på forsikringspræmier i rejsesektoren og sektoren for detailhandel med elektriske artikler, og disse behandles nu særlig i lyset af EF-traktatens artikel 92. De pågældende satser var af de britiske myndigheder blevet forhøjet den 1. april 1997 som led i foranstaltninger til bekæmpelse af momsunddragelser.

I forlængelse af drøftelser i slutningen af 1997 mellem de britiske myndigheder og Kommissionen meddelte førstnævnte i en skrivelse af 6. maj 1998 Kommissionen, at den forhøjede sats for forsikringspræmier var blevet udvidet til at omfatte alle erhverv, der tegner rejseforsikringer. Foranstaltningen vil træde i kraft den 1. august 1998. Foranstaltningen ophæver ifølge Kommissionen den forskelsbehandling, der var fremkaldt af den forhøjede sats for rejseforsikringer, der var blevet indført i 1997, og dennes mulige støttevirkning for de erhverv, der ikke var omfattet heraf.

Kommissionen undersøger i øvrigt fortsat foranstaltningerne til forhøjelse af forsikringsafgiften vedrørende elektriske artikler.

Klagerne vil modtage svar, så snart Kommissionen er nået frem til en konklusion vedrørende de pågældende foranstaltningers virkninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1441/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Euro 1999

Kommissionens beretning om konvergenssituationen og den tilhørende henstilling om overgangen til ØMU'ens tredje fase (KOM(98) 1999 af 25.3.1998, s. 78) indeholder følgende passus:

"Under anden fase af ØMU er det lykkedes alle medlemsstaterne med undtagelse af Grækenland at opnå og/eller bevare lave og konvergente inflationstakter. Skønt konjunkturbstemte faktorer såsom den langvarige periode med træg økonomisk aktivitet givetvis bidrog til at lette pris- og omkostningspresset, spillede en række strukturelle ændringer en afgørende rolle for de bemærkelsesværdige resultater på inflationsområdet".

Vil Kommissionen præcisere, hvilke andre konjunkturbestemte faktorer, der har været tale om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(3. juli 1998)

Det ærede medlems citat fra konvergensberetningen stammer fra afsnittet om den holdbare prisudvikling i EU (afsnit 3.5). I det afsnit understregede Kommissionen, at tilvejebringelsen af en høj grad af prisstabilitet og en holdbar prisudvikling hovedsagelig skyldtes strukturelle faktorer.

Konvergensberetningen påpegede også, at visse konjunkturbestemte faktorer havde bidraget til at holde inflationen nede i anden fase af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU). Beretningen nævnte en "træg økonomisk aktivitet", som på forskellig vis havde været med til at lette prisinflationen. For det første blev konkurrencen mellem udbydere skærpet som følge af den svage efterspørgsel. For det andet blev lønstigningen, der har en central indflydelse på prisinflationen, bremset af den stigende og allerede høje arbejdsløshed, der igen skyldtes det lave aktivitetsniveau.

Der kan nævnes to andre konjunkturbestemte faktorer. For det første var stigningen i de internationale råvarepriser meget moderat i løbet af ØMU'ens anden fase, og for det andet var dollaren forholdsvis svag i samme periode. Disse to faktorer bidrog til en dæmpet stigning i importpriserne i de fleste medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1447/98

af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: EF-finansiering af vandbygningsarbejder i Spanien

Som svar på min forespørgsel E-0457/98(1) anfører kommissionsmedlem Wulf-Mathies:

1. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) har ikke ydet støtte til noget projekt i Spanien, der kan sidestilles eller sammenlignes med Alqueva-projektet. Det samme gælder Samhørighedsfonden, som heller ikke har ydet støtte til noget projekt af dette omfang inden for samme område.

2. De vilkår, som blev fastsat for medfinansieringen af Alqueva-projektet, skyldtes projektets særlige økonomiske betydning (over 300 mio ecu i EF-støtte), og dets størrelse, som gav anledning til specifikke problemer på miljø- og vandforsyningsområdet samt i forbindelse med koordinering af overvågningen af aktiviteterne.

Disse tal og oplysninger bør imidlertid præciseres. Hvad angår Alqueva, vil EFRU investere knap 96,6 mio ecu i 1997 - priser. Den øvrige finansiering sker via Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond og EUGFL-Udviklingssektionen. Hvis man vil sammenligne med tilsvarende beløb i Spanien, hvor Samhørighedsfonden også deltager i finansiering af vandbygningsarbejder, bør man henvise til EFRU. I løbet af samme periode, jf. fællesskabsstøtterammen, investerer fonden 260 mia escudos eller 13 gange mere end det beløb, der er afsat til Alqueva, i den spanske vandbygningsplan.

Som Kommissionen sikkert ikke har glemt, kan opdelingen af et program eller et projekt - som det er tilfældet med den spanske vandbygningsplan, der, som det klart fremgår, består af en række EFRU-finansierede dæmninger og omledninger i internationale vandløb, som f.eks. i floden Guadiana - ikke begrunde, at det pågældende projekt ikke behandles som et samlet hele, navnlig i betragtning af investeringernes ensartede karakter og placering i samme område.

Hvorledes kan Kommissionen på den baggrund påstå, at der ikke er finansieret noget spansk projekt af samme omfang som Alqueva? Og hvorledes kan den med upartiskhed hævde, at det kun ved i forbindelse med finansieringen af Alqueva-projektet har været berettiget at kræve særlige bestemmelser om overvågning?

(1) EFT C 354 af 19.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1019/98

af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen

(6. april 1998)

Om: Unges alkoholforbrug i Danmark

Er Kommissionen opmærksom på, at danske unge har noget nær verdensrekord i alkoholforbrug?

Hvilke initiativer har Kommissionen taget til bekæmpelse af alkoholmisbrug blandt unge i medlemsstaterne?

Vil Kommissionen gøre en særlig indsats for at rette op på situationen i Danmark, hvor problemet tilsyneladende er større end i de øvrige medlemslande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(11. maj 1998)

Kommissionen har kendskab til tallene for alkoholforbruget i medlemsstaterne og har også kendskab til situationen i Danmark.

Kommissionen har som reaktion på det stigende antal problemer med alkoholmisbrug blandt børn og unge i mange medlemsstater, især i forbindelse med alkopops, haft drøftelser med medlemsstaterne om en kodeks for god praksis vedrørende salg og markedsføring af og reklamer for alkohol for at løse problemet med mindreåriges drikkeri. Dette synes på nuværende trin at være den mest fornuftige måde at klare dette problem på.

Kommissionen har ikke kompetence til at gennemføre specifikke foranstaltninger i de enkelte medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1755/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Strejke blandt Kommissionens personale

Kan Kommissionen bekræfte, at dens personale var gået i strejke den 30. april? Er det korrekt, at denne strejke ikke var over noget specifikt forslag, men over et høringsdokument, hvortil man forsøgte at indhente personalets kommentarer, som ville have været velkomne? Mener Kommissionen, at det er rimeligt med en strejke i en sådan situation? Er den klar over den indvirkning, som den kan have på den offentlige mening, navnlig når tidspunktet for strejken lå umiddelbart forud for en fridag, hvilket reelt gav personalet en 4 - dages weekend? Hvad var resultatet af afstemningen om, hvorvidt man skulle gå i strejke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(29. juni 1998)

Der var strejke i Kommissionen den 30. april 1998.

Kernen i konflikten var en rapport, som ingen officiel gyldighed havde. Der forelå ingen forslag fra Kommissionen angående vedtægten for tjenestemænd. Kommissionen opfordrede til at komme med kommentarer til rapporten, der blev gjort tilgængelig gennem Kommissionens Intranet.

Eftersom strejken var rettet mod Kommissionen, vil Kommissionen afholde sig fra at udtale sig om, hvorvidt strejken var berettiget eller ej.

Strejken lå op til en helligdag og til den weekend, hvor Rådet besluttede, hvilke lande der skal være med i den tredje fase af ØMU'en. Der var nogle kritiske artikler i medierne om personalespørgsmålene i Kommissionen.

Fagforeningerne afholdt en generalforsamling for personalet, hvor der blev foretaget en afstemning om, hvorvidt der skulle strejkes i tilfælde af, at forhandlingerne endte uden resultat. Så vidt Kommissionen er orienteret, stemte et klart flertal af det tilstedeværende personale for beslutningen. Det nøjagtige resultat af afstemningen er imidlertid ukendt, idet der ikke blev udarbejdet nogen afstemningsopgørelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0889/98

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(11. marts 1998)

Om: Ulovlig slagtning af får i Frankrig i forbindelse med Eid-El-Kabir-festivalen

I mit spørgsmål nr. 90 (H-0013/98)(1) henledte jeg Kommissionens opmærksomhed på, at den allerede havde erklæret sig enig med mig i, at de franske myndigheder havde overtrådt fællesskabsretten ved at tillade den brutale slagtning af tusindvis af får på nogle marker uden for Paris i anledning af Eid-El-Kabir-festivalen i april 1997. Jeg spurgte videre, hvilke garantier Kommissionen havde fået fra de franske myndigheder for, at de ville overholde fællesskabsretten og sikre, at disse barbariske og ulovlige slagtninger ikke får lov til at finde sted igen i år?

I sit svar fremførte Kommissionen, at det er muligt at fejre Eid-El-Kabir på en måde, som respekterer de relevante dyrevelfærdsbestemmelser, som ikke tillader sådanne slagtninger i det fri eller andre steder uden for slagterier, men selv om Kommissionen hævder, at den har rettet yderligere henvendelser til de franske myndigheder, så har den ikke besvaret mit konkrete spørgsmål om, hvilke garantier de franske myndigheder har givet.

Vil Kommissionen være rede til at oplyse, hvilke garantier den har fået fra de franske myndigheder for, at de vil sikre, at fællesskabsretten ikke bliver overtrådt, og hvad de franske myndigheder vil foretage over for personer, som bryder loven?

Kommissionen bedes ligeledes redegøre for, hvad den helt præcis vil foretage over for de franske myndigheder i medfør af EF-traktatens artikel 100 og med hvilke konsekvenser, hvis den modtager oplysninger om, at der er sket overtrædelser af loven under dette års festival?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. april 1998)

Kommissionen overvåger fortsat situationen hvad angår problemet med ulovlig slagtning af får uden for slagterier i forbindelse med den af det ærede medlem omtalte muslimske festival. I slutningen af 1997 henvendte Kommissionen sig til de franske myndigheder og lod dem vide, at den forventede, at Frankrig sikrede sig, at de pågældende fællesskabsregler blev overholdt i forbindelse med slagtning af får under afholdelsen af festivalen i 1998. I en opfølgningsskrivelse af 13. marts 1998 fik Frankrig en frist på to uger til at svare. Kommissionen har endnu ikke modtaget de ønskede oplysninger.

Frankrig blev også advaret om, at hvis det ikke sikrede, at reglerne overholdes, ville der blive indledt en procedure efter EF-traktatens artikel 169. Kommissionen har til dato ikke modtaget nogen klager over afholdelsen af Eid-el-Kabir-festivalen i år.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (februar 1998).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1210/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Konkurrencedygtighed

I Europa-Parlamentets betænkning (A-0113/97) om Kommissionens meddelelse om kortlægning af den europæiske industris konkurrencedygtighed (KOM(96) 0463 - C-0622/96) og om arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om en europæisk politik til fremme af kvalitet til styrkelse af den europæiske konkurrenceevne ((SEK(96) 2000) fastslås det, at priserne på vigtige tjenesteydelser er højere i Europa end i USA og Japan, og at der trods fremskridt efter indførelsen af det fælles marked stadig findes sektorer, såsom energisektoren, hvortil adgangen fortsat er begrænset.

Hvad agter Kommissionen at gøre for at overvinde disse adgangsbegrænsninger?