ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1561/98

af Graham Watson (ELDR) til Raadet

(25. maj 1998)

Om: Udrensning af palaestinensiske beboere fra OEstjerusalum

Der er tydelige tegn paa, at de israelske myndigheder siden 1994 ved at indskraenke opholdsrettighederne har gjort det stadig mere vanskeligt for medlemmer af det palaestinensiske samfund i OEstjerusalem at bo der. Dette se ud til at vaere en del en mere omfattende udrensningspolitik.

Rejste formanden dette spoergsmaal over for den israelske regering under sit nylige besoeg i Mellemoesten?

Overvejer Raadet at goere israelske handelsprivilegier over for EU afhaengige af lige adgang til EU for palaestinensisk eksport og ophoer af udrensninger fra Jerusalem?

Svar

(24. september 1998)

Israel og palaestinenserne har i henhold til principerklaeringen aftalt ikke at tage nogen skridt, der vil foregribe resultatet af forhandlingerne om den endelige status. Den Europaeiske Union anser israelske skridt som f.eks. inddragelse af identitetskort, bosaettelser og nedrivning af bygninger som brud paa denne aftale, hvilket den fortsat goer de israelske myndigheder opmaerksom paa.

For at kunne foelge situationen i Jerusalem taettere etablerede EU i begyndelsen af 1997 sin egen "Jerusalem-overvaagning". I forbindelse med denne overvaagning udarbejder medlemsstaternes generalkonsuler i Jerusalem og missionschefer i Tel Aviv regelmaessigt rapporter om nye forhold i Jerusalem, der har, eller som kan forventes at faa indflydelse paa byens palaestinensiske karakter.

Der blev udgivet et resumé af den seneste Jerusalem-overvaagningsrapport den 29. juni. Dette resumé og resuméer af de seneste EU-overvaagningsrapporter om bosaettelser og menneskerettigheder kan konsulteres paa EU-Raadets Internet-websted (http://ue.eu.int).

I en meddelelse til Raadet af 14. maj 1998 med titlen "Gennemfoerelse af interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europaeiske Faellesskab og Israel", tog Kommissionen bl.a. spoergsmaalet om hindringer for palaestinensisk eksport til EU op. De spoergsmaal, der blev rejst i meddelelsen, droeftes for oejeblikket paa ekspertniveau mellem EU og Israel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1849/98

af Anne McIntosh (PPE) til Kommissionen

(12. juni 1998)

Om: Afgiftsfrie varer

Hvornaar agter Kommissionen at faerdiggoere sin undersoegelse af de sociale, oekonomiske og regionale foelger af bortfaldet af det skatte- og afgiftsfrie varesalg efter 1999?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(28. juli 1998)

Det aerede medlem henviser til debatten i Europa-Parlamentets plenarforsamling den 2. april 1998 som foelge af et spoergsmaal om dette emne. Kommissionen kan bekraefte, at den ikke har til hensigt at udfoere en saadan undersoegelse, da der ikke er nogen grund til det.

Spoergsmaalet om, hvorvidt Kommissionen skulle foretage en saadan undersoegelse, blev ogsaa rejst for Raadet (oekonomi og finans) den 19. maj 1998, og ministrene blev ikke enige paa omraadet. Ved samme lejlighed gik Kommissionen med til at udarbejde et arbejdsdokument for at afklare, hvilke instrumenter medlemsstaterne kan anvende for at klare foelgerne af ophaevelsen af det afgiftsfrie salg i EU.

Dette arbejde er i gang. Resultatet vil snarest blive forelagt Raadet (oekonomi og finans) og Europa-Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1806/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Anvendelse af farligt polyvinylchlorid i legetoej

Offentligheden er rystet over de anklager, Greenpeace har fremfoert, i henhold til hvilke det er forbudt at anvende legetoej, der er fremstillet af polyvinylchlorid, i EF-institutionernes boernehaver, hvorimod der ikke gaelder lignende forbud for andre boern. I henhold til Greenpeace indeholder dette stof agenser, der paa laengere sigt kan fremkalde alvorlige skader paa leveren, nyrerne og koensorganerne samt foraarsage kraeft.

Kan Kommissionen give foelgende oplysninger:

1. Er dette legetoej er farligt for EF-tjenestemaendenes boern men ikke for andre boern?

2. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen ivaerksaette med henblik paa at afvaerge de farer, der er forbundet med anvendelsen af legetoej, der er fremstillet af polyvinylchlorid, da paaskriften "for boern over 3 aar" maa betragtes som utilstraekkelig?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1845/98

af Gunilla Carlsson (PPE) til Kommissionen

(12. juni 1998)

Om: Arbejdsmarkedsforsikringer i Sverige

Gennem de svenske arbejdsmarkedsaftaler begraenser fagforeningerne kraftigt muligheden for, at virksomhederne frit kan vaelge forsikringsselskaber for deres ansatte. Dette goeres muligt ved, at de forsikringsselskaber, der er koblet til faglige arbejdsmarkedsaftaler, har en saerstilling i svensk lovgivning. Svensk konkurrencelovgivning fritager disse selskaber fra de almindelige konkurrencebestemmelser.

Hvorledes vurderer Kommissionen, at de regler paa denne maade omgaas, som er skabt for at sikre konkurrence paa det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(23. juli 1998)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at en nederlandsk domstol har anmodet EF-Domstolen om at traeffe en foreloebig afgoerelse i spoergsmaalet om, hvorvidt arbejdsmarkedsaftaler falder under Faellesskabets konkurrenceregler (sag C-115/97 Brentjens).

Faellesskabet har i den paagaeldende sag givet udtryk for, at aftaler, som formelt indgaas som led i kollektive arbejdsmarkedsforhandlinger, og som vedroerer spoergsmaal, som traditionelt falder ind under arbejdsmarkedsaftalerne (bl.a. loen, herunder pensioner, og arbejdsforhold), ikke er omfattet af EF-traktatens artikel 85.

Kommissionen kan ikke paa grundlag af de foreliggende oplysninger afgoere, om de omtalte svenske arbejdsmarkedsaftaler falder i ovennaevnte kategori. Det aerede medlem opfordres til eventuelt at fremkomme med yderligere oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2059/98

af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Raadet

(6. juli 1998)

Om: Togforbindelsen Madrid-Lissabon

Det er blevet offentliggjort, at Raadet har vedtaget en ny forordning om almindelige normer for tildeling af faellesskabsstoette inden for omraadet transeuropaeiske net.

Til hvilken procentsats ville Det Europaeiske Faellesskab ifoelge Raadet kunne yde oekonomisk stoette til en eventuel samfinansiering af en undersoegelse om den planlagte korridor for hoejhastighedstog mellem de to hovedstaeder paa den iberiske halvoe?

Svar

(24. september 1998)

Kommissionen har inden for rammerne af Agenda 2000 forelagt Raadet et forslag om aendring paa visse punkter af Raadets forordning (EF) 2236/95 om generelle regler for Faellesskabets finansielle stoette inden for transeuropaeiske net.

Kommissionen foreslaar saaledes bl.a., at den nuvaerende graense for Faellesskabets finansielle deltagelse i projektundersoegelser i visse tilfaelde forhoejes til 100 % af finansieringen.

Denne mulighed behandles for tiden i Raadet.

For saa vidt angaar den konkrete undersoegelse, som det aerede medlem naevner, erindrer Raadet om, at det er Kommisionen, der er ansvarlig for gennemfoerelsen af forordning nr. 2236/95.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2335/98

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Forsendelser af affald til lande uden for OECD

Mange med ansvar for forsendelse af brugt toej har udtrykt bekymring over forslaget til Raadets forordning om faelles regler og procedurer for forsendelser af visse typer affald til en raekke lande, der ikke er medlemmer af OECD (KOM(94) 678).

Brugte beklaedningsgenstande og andre brugte tekstilvarer er anfoert i bilag II ("Groen affaldsliste") i forordning 259/93 om kontrol med overfoersel af affald.(1)Er Kommissionen af den opfattelse, at brugte beklaedningsgenstande kan betragtes som affald, hvis de sendes til udlandet og fortsat anvendes som beklaedningsgenstande? Vil Kommissionen i bekraeftende fald begrunde denne opfattelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(2. oktober 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlige forespoergsler E-0016/98 og E-0107/98 fra Jean-Pierre Bébéar(2) og fra Ria Oomen-Ruijten(3).

(1) EFT L 30 af 6.2.1993, s. 1.

(2) EFT C 223 af 17.7.1998.

(3) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 22.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1954/98

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Eritrea og ratificering af Lomé-konventionen

Kan Kommissionen bekraefte, at Eritrea ikke er rede til at ratificere Lomé-konventionen? Foreligger der oplysninger fra Eritreas side om, hvorfor dette er tilfaeldet, og hvad agter Kommissionen at foretage sig i forbindelse hermed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(23. juli 1998)

Kommissionen har endnu ikke faaet en officiel skriftlig bekraeftelse fra regeringen i Eritrea om dens intentioner om at ratificere Lomé-konvention IVa.

Kommissionen har faaet oplyst, at droeftelserne i regeringen i Eritrea foerst og fremmest har drejet sig om ikke at ville acceptere bistand fra Den Europaeiske Udviklingsfond (EUF) eller andre bistandsydere, idet regeringen ikke oensker at blive afhaengig af oekonomisk bistand.

Kommissionen tillaegger det stor politisk betydning, at Eritrea deltager i den 4. Lomé-konvention, som Eritrea fortsat er medlem af, og den vil fortsat arbejde sammen med de eritreiske myndigheder om implementeringen af den 7. EUF og opretholde naer kontakt med regeringen i Eritrea for fortsat at stoette udviklingsinitiativer i Eritrea.

Kommissionen vil forsat soerge for, at regeringen i Eritrea deltager i de igangvaerende droeftelser og kommende forhandlinger om forbindelserne mellem Faellesskabet og AVS efter aar 2000. Kommissionen mener, at det er vigtigt at lade alle muligheder staa aabne og give regeringen i Eritrea den fornoedne tid til at faa afklaret sin holdning til samarbejdet med Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1336/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Modstand mod yderligere udbygning af atomkraftvaerker i Litauen

Kan Kommissionen oplyse, om der ydes stoette til Litauen til udvikling af atomkraftvaerker, og om der ydes nogen form for stoette til udvikling af andre typer braendsel eller ej?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(2. juni 1998)

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at EU ikke yder stoette til Litauen til udvikling af atomkraftvaerker og heller ikke nogen form for stoette til udvikling af andre typer braendsel.

Den bistand, EU yder til den nukleare sektor enten direkte eller gennem kontoen for nuklear sikkerhed, som forvaltes af Den Europaeiske Bank for OEkonomisk Genopbygning og Udvikling (EBRD), er direkte rettet mod en forbedring af sikkerheden i det eksisterende atomkraftvaerk i Ignalina.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1901/98 af Glenys KINNOCK til Kommissionen. Støtte til ofre i EU



EF-Tidende nr. C 013 af 18/01/1999 s. 0114



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1901/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (16. juni 1998) Om: Stoette til ofre i EU Kan Kommissionen oplyse, om der i medlemsstaterne findes organisationer, der yder stoette til ofre for kriminelle handlinger i form af raadgivning, tilstedevaerelse i retten for at stoette de paagaeldende personer, indhentning af erstatning og bistand til familier beroert af kriminalitet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (17. juli 1998) Kommissionen har kendskab til, at der findes en organisation for stoette til ofre i de fleste, hvis ikke i alle medlemsstater. De har alle forskellig opbygning af flere grunde, herunder deres forhold til de nationale ordninger for stoette til ofre. Kommissionen henviser det aerede medlem til det europaeiske forum for stoette til ofre, der er en paraplyorganisation med deltagende organisationer i alle medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1173/98

af Ulf Holm (V) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Omstillingsbidrag

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange penge der er afsat paa budgettet til omstillingsbidrag til de boender, der vil holde op med at dyrke tobak og i stedet dyrke noget andet?

Er bevillingerne til denne budgetpost blevet sat op eller ned inden for de seneste 3 aar? Vil Kommissionen foreslaa oegede eller reducerede bevillinger i det kommende budget?

Kan Kommissionen ogsaa oplyse, hvor hoej udnyttelsesgraden er for disse omstillingsbidrag? Er der forskelle i udnyttelsesgraden mellem forskellige EU-lande?

Hvilke afgroeder overgaar man hyppigst til?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. maj 1998)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at den nuvaerende faelles markedsordning for raatobak ikke aabner mulighed for at yde EF-stoette til producenter, der oensker at opgive dyrkningen af raatobak til fordel for dyrkningen af en anden afgroede.

I forbindelse med reformen af den faelles markedsordning, som er blevet forelagt for Parlamentet og Raadet(1) for nylig, foreslaar Kommissionen, at der indfoeres en ordning med offentligt opkoeb af kvoterne til gavn for de producenter, der oensker at ophoere med at dyrke tobak.

(1) KOM(98) 19 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0685/98

af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen

(10. marts 1998)

Om: Sikkerhedskontrol af tredjelandes luftfartøjer

Kommissionen har forelagt et forslag til direktiv fra Rådet om indførelse af sikkerhedskontrol af tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne (KOM(97) 0055-97/0039(SYN))(1).

Vil Kommissionen - selv om vi kan tilslutte os dens forslag - sikre, at Fællesskabets aktion ikke begrænses til en forbedring af sikkerhedskontrollen af tredjelandes luftfartøjer, men udvides til også at omfatte bestræbelser på at forbedre sikkerhedsreglerne i hele Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(12. maj 1998)

Forslaget til Rådets direktiv om indførelse af sikkerhedskontrol af tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne, er kun et enkelt element i en samlet aktionsplan, som er indeholdt i Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af en fællesskabsstrategi til forbedring af luftfartssikkerheden(2). Det ærede medlem henvises til denne meddelelse med henblik på yderligere enkeltheder med hensyn til de aktioner, Kommissionen har fremsat forslag om.

(1) EFT C 124 af 21.4.1997, s. 39.

(2) SEK(96) 1083 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1010/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(6. april 1998)

Om: Napoli kommunes overtraedelse af faellesskabsbestemmelserne i forbindelse med offentlige kontrakter

Europa-Kommissionen har indledt overtraedelsesprocedure mod Italien inden for omraadet offentlige kontrakter. Blandt andet har Kommissionen for nylig anklaget Napoli kommune for overtraedelser i forbindelse med en kontrakt om offentlige tjenesteydelser vedroerende indsamling af byaffald. Udbudsbekendtgoerelsen viste sig at vaere ufuldstaendig og i modstrid med faellesskabsdirektiv 92/50/EOEF om kontrakter om offentlige tjenesteydelser. Der konstateredes saaledes en raekke mangler saasom manglende obligatoriske oplysninger om udvaelgelseskriterierne, tilstedevaerelse af diskriminerende bestemmelser over for eventuelle udenlandske firmaer, den lange tid, det tog at goere udbudsbetingelserne tilgaengelige og fastlaeggelse af en tidsfrist for indgivelse af tilbud, der var kortere end den minimumstidsfrist, der er fastlagt i faellesskabsbestemmelserne.

Gennem andre artikler i den lokale presse har man faaet kendskab til en raekke uregelmaessigheder i procedurerne vedroerende et andet offentligt udbud om forvaltning af Napoli kommunes faste ejendom. Udbudsproceduren blev saaledes suspenderet ved kendelse afsagt af regionen Campaniens forvaltningsdomstol paa grund af fastlaeggelse af alt for kraevende og diskriminerende krav, som ikke sikrede en effektiv konkurrence i udbudsproceduren og derfor i sidste ende ville begunstige den nuvaerende administrator.

- Vil Kommissionen undersoege, om den nye udbudsbekendtgoerelse om forvaltning af den faste ejendom nu er i overensstemmelse med kravene om lighed og lovlighed?

- Vil Kommissionen efterproeve lovligheden i de procedurer, Napolis kommune har anvendt i samtlige offentlige udbud, og foelgelig finde frem til eventuelle overtraedelser af princippet for fri konkurrence?

- Vil Kommissionen henvende sig til Domstolen i Luxembourg for at faa den til at paalaegge Napolis kommune og den italienske stat at raade bod paa den skade, der eventuelt maatte vaere blevet tilfoejet de legitime interesser?

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. september 1998)

Det aerede medlem bedes tilstille Kommissionen de oplysninger, han er i besiddelse af, om aftalen om forvaltning af Napoli kommunes faste ejendom.

Kommissionen kan ikke efterse, at Napoli kommunes fremgangsmaader for indgaaelse af alle offentlige indkoebsaftaler er lovformelige. Den kan indlede den i EF-traktatens artikel 169 fastsatte procedure i forbindelse med manglende overholdelse af forpligtelser over for Italien, naar den er i besiddelse af tilstraekkelige oplysninger om forhold, der er i strid med EF-bestemmelserne om offentlige indkoebsaftaler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0587/98

af Maria Berger (PSE) til Kommissionen

(4. marts 1998)

Om: Privatpersoners besiddelse af våben

Direktiv 91/477/EØF(1) fastsætter, at Kommissionen inden for fem år fra datoen for gennemførelsen af dette direktiv aflægger rapport om situationen som følge af direktivets anvendelse, eventuelt ledsaget af forslag til ændring af direktivet. Rapporten skulle forelægges inden 1.1.1998.

Hvornår agter Kommissionen at forelægge Europa-Parlamentet rapporten? Planlægger Kommissionen - i betragtning af de stadig hyppigere hændelser i medlemsstaterne - at forelægge ændringsforslag til skærpelse af direktivet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(1. juni 1998)

Kommissionens rapport om Rådets direktiv 91/477/EØF af 18. juni 1991 om erhvervelse og besiddelse af våben færdiggøres, så snart de tre nye medlemsstaters nylige gennemførelsesforanstaltninger kan tages i betragtning.

Forespørgslens andet punkt er allerede behandlet i tilknytning til forespørgsel E-201/98 fra Gerhard Hager(2). Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på denne forespørgsel.

(1) EFT L 256 af 13.9.1991, s. 51.

(2) Se side 6.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1666/98

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Sanktioner mod Irak

Som svar på min mundtlige forespørgsel H-0317/98(1) erklærede Kommissionen - hvad jeg allerede var klar over - at fødevarer og medicin aldrig har været omfattet af sanktioner.

Kan Kommissionen derfor bekræfte, at den mener, at sanktioner ikke har nogen indvirkning på forsyningen af fødevarer og medicin i Irak?

Vil Kommissionen indrømme, at dens synspunkter om, dels at sanktioner er et effektiv redskab til at knække Irak økonomisk, og dels at disse sanktioner ikke har nogen skadelig indvirkning på forsyningen af fødevarer og medicin til de fattigste dele af befolkningen i Irak, er i modstrid med hinanden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino

(30. juni 1998)

Selv om FN-Sikkerhedsrådets resolution nr. 661 (fra 1990) tillager salg eller levering af forsyninger udelukkende beregnet til medicinske formål, og - som humanitær bistand - forsyning med fødevarer, betyder det ikke, at levering af disse varer sker uden international kontrol. I kraft af resolution 661 blev der nedsat et udvalg til at sikre en effektiv gennemførelse af resolutionen, og alle lande blev opfordret til at samarbejde fuldt og helt med dette udvalg i udførelsen af dens hverv.

På grund af de indførte sanktioner har den irakiske regerings midler til indkøb af fødevarer og medicin været begrænsede. Med gennemførelsen af resolution 986 (fra 1995), "olie til gengæld for fødevarer", skaffede det internationale samfund Irak væsentlige midler til indkøb af bl.a. levnedsmidler. Det var dog først i det første kvartal af 1997, at de varer, der var indkøbt i henhold til aftalen om "olie til gengæld for fødevarer", begyndte at ankomme til landet. Derfor har der været mangel på lægemidler.

Irak har altid været en nettoimportør af levnedsmidler, og den indenlandske produktion skønnes at ligge stabilt på niveauet før 1990, dvs. den dækker en tredjedel af det samlede behov. Det beløb på ca. 1,800 mio. US$ årligt, der blev bevilget under de to første faser af olie-til-gengæld-for-fødevarer-aftalen, ligger tæt op ad det årlige beløb til levnedsmiddelimport før 1990 på ca. 2 000 til 3 000 mio. US$. Selv om det er blevet rapporteret, at sanktioner har haft en vis indvirkning på den indenlandske produktion, fungerer distributionen af gratis levnedsmidler i de tre nordlige distrikter som en hæmmende faktor for de lokale kornproducenter, og der er ved at dukke problemer op inden for husdyravlen såsom angreb af parasitter, som er under udvikling i det sydlige Irak som følge af sammenbruddet inden for veterinærsektoren. De strategiske fødevarelagre anses af nogle for utilstrækkelige, hvis man skal kunne tage højde for uregelmæssigheder i forsyningerne.

Kommissionen er klar over, at de økonomiske sanktioner tillige med den irakiske regeringspolitik har haft en negativ indvirkning på forsyningen med medicin og fødevarer til de fattigste befolkningsgrupper i Irak. Siden 1990 har den derfor ydet ca. 230 mio. ECU til humanitære hjælpeaktioner for at mildne lidelserne for den mest sårbare del af den irakiske befolkning.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (april 1998).