ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1241/98

af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. april 1998)

Om: Bevarelse af Europas kulturarv

Der har vaeret forlydender om (The European den 30.3.98), at kampsporten, den saakaldte "No Holds Barred", er paa vej til Europa. Den er forbudt i mere end 40 stater i USA, men er ved at faa fodfaeste i Europa. I Europa er den naturligvis ved at traenge ind i det tidligere Sovjetunionen, men det gaelder ogsaa for Sverige, Finland og Nederlandene.

Der er ikke tale om sport, men om at skade eller endog draebe modstanderen. Det er en uciviliseret, brutal og umenneskelig aktivitet, som undergraver Europas kulturarv.

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger mod denne form for nedbrydelse af vores kultur?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(8. maj 1998)

Kommissionen har ligeledes via pressen erfaret eksistensen af denne nye form for kampsport.

Det kan naturligvis ikke udelukkes, at der gennemfoeres aktioner i forbindelse med det retlige samarbejde i medfoer af artikel 6 i Traktaten om Den Europaeiske Union (samarbejde om retlige og indre anliggender), men det er de lokale og nationale myndigheder, der har ansvaret for at give tilladelse til saadanne foranstaltninger. Det er altsaa Raadet, der i forbindelse med samarbejdet i henhold til afsnit 6 i Traktaten om Den Europaeiske Union (samarbejde om retlige og indre anliggender), skal tage sig af problemerne i forbindelse med saadanne aktiviteter.

I det omfang de personer, der udfoerer saadanne aktiviteter kan betragtes som "arbejdstagere" vil Raadets direktiv 89/391/EOEF af 12. juni 1989, om ivaerksaettelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet,(1) og Raadets direktiv 94/33/EF af 22. juni 1994, om beskyttelse af unge paa arbejdspladsen(2), eventuelt kunne anvendes.

Kommissionen deler det aerede medlems holdning. Den saakaldte "No Holds Barred" falder ikke ind under europaeisk kulturelle og sportslige traditioner. Den er til gengaeld et straalende eksempel paa den risiko, der truer sport og tv, naar det udelukkende bliver profitten, der taeller.

(1) EFT L 183 af 29.6.1989.

(2) EFT L 216 af 20.8.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1198/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Stoetteprogrammer for skovbrugssektoren

Skovbrugssektoren har i de seneste aar nydt godt af en raekke EU-programmer, herunder Fair-programmet, programmet for beskyttelse af Faellesskabets skove mod brande og Leader II.

I betragtning af skovenes betydning paa saavel det kommercielle som det miljoemaessige omraade, de europaeiske skoves forskelligartethed og noedvendigheden af at bekaempe oerkendannelsen, bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal: Hvad er paa nuvaerende tidspunkt dens vurdering af politikken til fordel for skovene i EU? Hvilke planer har den for de eksisterende stoetteprogrammer for skovene i perioden 2000-2006?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1196/98 og E-1198/98

(16. juni 1998)

Kommissionen er klar over skovenes store rolle i forbindelse med udvikling af landdistrikterne, beskaeftigelse, bevarelse af oekologisk ligevaegt samt bekaempelse af erosion og oerkendannelse i landzonerne.

Efter Europa-Parlamentets anmodning agter Kommissionen at overholde fristen den 31. januar 1999, der er fastsat i Europa-Parlamentets beslutning, og inden udgangen af 1998 fremlaegge en meddelelse om Faellesskabets skovbrugsstrategi. Kommissionen har i oevrigt allerede imoedekommet Europa-Parlamentets anmodning om at udforme skovbrugsforanstaltningerne paa en mere konsekvent maade i Faellesskabets politik ved at foreslaa et saerligt kapitel om skovbrug ved udviklingen af landdistrikterne i forbindelse med Agenda 2000(1).

(1) KOM(97) 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2507/98 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Sagsanlæg mod Frankrig for krænkelse af fælleskabsbestemmelserne om det indre marked



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0146



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2507/98 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (30. juli 1998) Om: Sagsanlaeg mod Frankrig for kraenkelse af faelleskabsbestemmelserne om det indre marked Kan Kommissionen offentliggoere en liste over og redegoere for indholdet af de sager, der er anlagt mod Frankrig for overtraedelse af faellesskabsretten vedroerende gennemfoerelsen af det indre marked?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1264/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Anvendelse og beskyttelse af de stadig eksisterende italienske hampesorter

Paa den italienske hampeavlerforenings (ASSOCANAPAs) moede den 27.-28. februar 1998 i Carmagnola, hvor man droeftede et fremstoed for hampedyrkningen i Italien, kom det frem, at stoerstedelen af de forskellige italienske hampefibersorter (Carmagnola, Eletta Campana, Fibranova og mange andre) enten er gaaet tabt for bestandig eller er i fare for det, fordi de italienske forskningsinstitutioner i de seneste aartier er holdt op med at reproducere dem.

De italienske sorter, der var udviklet gennem aarhundreders udvaelgelse, blev imidlertid anset for verdens bedste med et fiberudbytte paa op til 60 % mere end andre sorter.

Eksistensen af en raekke forskellige italienske hampesorter betragtes som en afgoerende forudsaetning for, at hampedyrkningen kan blive uafhaengig af EU-stoette og komme til at hvile i sig selv.

Den omstaendighed, at de italienske hampesorter gaar tabt, skader de lande oekonomisk, der har en produktion af denne vigtige afgroede, og er et uopretteligt tabt i henseende til biodiversitet og miljoeet.

Hos landbrugere i Piemonte har man fundet en ikke-certificeret hampefroesort, der menes at hidroere fra den aeldgamle lokale produktion.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at oege forskningen og sikre, at de stadig eksisterende hampesorter i Italien bevares?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. maj 1998)

Hvad angaar foranstaltninger til fremme af forskningen og til at garantere bevarelsen af italienske og europaeiske hampesorter, blev der ved Raadets forordning (EF) 1467/94 af 20. juni 1994 om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget(1) vedtaget et foerste EF-program for bevarelse, beskrivelse og udnyttelse af genressourcer i landbruget.

Formaalet er at hjaelpe med til at sikre og forbedre bevarelsen, beskrivelsen, dokumentationen, evalueringen og udnyttelsen af potentielt vaerdifulde plante- og dyregenetiske ressourcer i EF.

Raadets forordning (EF) 1467/94 indeholder bestemmelser om samordnede foranstaltninger og projekter med omkostningsdeling. Ved hjaelp af de samordnede foranstaltninger koordineres individuelle foranstaltninger, som medlemsstaterne gennemfoerer for bevarelse, beskrivelse og udnyttelse af disse genressourcer i landbruget.

Projekter med omkostningsdeling for bevarelse, beskrivelse og udnyttelse af genressourcer i landbruget skal normalt gennemfoeres af deltagere, der er etableret i EF. Projekter med mindst to, indbyrdes uafhaengige deltagere, der er etableret i forskellige medlemsstater, har fortrinsstilling.

Kontrakter om projekter skal som hovedregel indgaas paa grundlag af en udvaelgelsesprocedure efter indkaldelse af forslag, der offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

(1) EFT L 159 af 28.6.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1997/98 af Mark WATTS til Kommissionen. Passagerlister



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0110



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1997/98 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (30. juni 1998) Om: Passagerlister Paa baggrund af den seneste tragiske ICE-togulykke i Eschede, og den tvivl, som denne ulykke har givet anledning til med hensyn til moderne jernbaneteknologi, agter Kommissionen nu at tage sin afgoerelse om ikke at kraeve passagerlister i tunnelen under Kanalen op til fornyet overvejelse? Denne afgoerelse var baseret paa den antagelse, at den moderne teknologi ville udelukke muligheden for enhver togulykke; denne antagelse er nu blevet draget alvorligt i tvivl. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (3. august 1998) Det er forhastet at drage nogen konklusioner vedroerende den tragiske jernbaneulykke i Enschede i Tyskland, foer de undersoegelser, der er ivaerksat desangaaende er afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2159/98

af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen

(13. juli 1998)

Om: Verdens aeldste kloster i fare i Tyrkiet

Det ortodokse syrisk-kristne kloster, Mor Gabriel, som er verdens aeldste kloster, ligger i det sydlige Tyrkiet i et omraade, som er ramt af den tyrkisk-kurdiske krig. De ansvarlige tyrkiske myndigheder forhindrer undervisning af boern i Mor Gabriel og forbyder, at der udfoeres vedligeholdelsesarbejde paa klostret, hvilket medfoerer, at det allerede forsoemte, historiske koster helt forfalder.

Kan Kommissionen over for de tyrkiske myndigheder traeffe foranstaltninger for at forhindre, at det 1600 aar gamle kristne kloster totalt forfalder, samt sikre, at der ikke sker nogen kraenkelser af de rettigheder, der tilfalder de faa munke, der er tilbage i klostret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(14. september 1998)

Ifoelge oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, stillede et tyrkisk parlamentsmedlem for nylig samme spoergsmaal til den tyrkiske indenrigsminister som forespoergslen fra det aerede medlem. I sit svar erklaerede ministeren, at regeringen paa ingen maade paataenker at forbyde religionsundervisningen for det syrisk-ortodokse trossamfund, eller at gribe ind over for eller begraense religionsfriheden. Med hensyn til det paagaeldende vedligeholdelsesarbejde paa bygningerne skal der indhentes en forudgaaende tilladelse fra kulturministeren i overensstemmelse med de gaeldende bestemmelser for historiske monumenter.

Det Europaeiske Raad henviste paa moedet i Luxembourg i december 1997 til, at en styrkelse af Tyrkiets forbindelser med Den Europaeiske Union ogsaa afhaenger af, at dette land fortsaetter de politiske og oekonomiske reformer, som det har indledt, navnlig tilpasningen af landets normer og praksis efter de i Unionen gaeldende menneskerettigheder. Raadet tilfoejede, at en saadan styrkelse ogsaa afhaenger af respekten for mindretallene og deres beskyttelse.

Til trods for Ankaras beslutning om at udsaette enhver politisk dialog med Unionen har Kommissionen fortsat til hensigt over for de tyrkiske myndigheder at understrege Unionens bekymring over disse spoergsmaal og navnlig det anliggende, som det aerede medlem har gjort opmaerksom paa.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2506/98 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Påtænkte sagsanlæg mod Frankrig på miljøområdet



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0146



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2506/98 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (30. juli 1998) Om: Paataenkte sagsanlaeg mod Frankrig paa miljoeomraadet I betragtning af det betydelige antal sager, der for oejeblikket verserer mod Frankrig for overtraedelse af EU's lovgivning paa miljoeomraadet, vil jeg gerne spoerge: Kan Europa-Kommissionen oplyse, i hvilke tilfaelde den agter at rejse sag mod Frankrig for kraenkelse af EF's miljoebestemmelser?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2108/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Genaabning af et center for behandling af torturofre i Tyrkiet

De tyrkiske myndigheder lukkede ifoelge en bekendtgoerelse fra IRCT (International Rehabilitation Council for Torture Victims) centret for behandling af torturofre i Diyarbakir, som IRCT havde taget initiativ til at starte.

Centret var foerst blevet indviet fem dage inden, og den officielle begrundelse for at lukke det var, at de noedvendige tilladelser til at drive centret ikke forelaa.

Eftersom der i omraadet omkring Diyarbakir findes mindst 100.000 kurdiske torturofre, og at der konstant forekommer kraenkelser af menneskerettighederne, bedes Kommissionen besvare foelgende: Hvilke skridt agter Kommissionen at tage over for de tyrkiske myndigheder for at faa genaabnet centret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(14. september 1998)

Kommissionen er orienteret om de begivenheder, som det aerede medlem goer opmaerksom paa. Kommissionens repraesentant i Tyrkiet samt flere ambassadoerer fra medlemsstaterne deltog i juni 1998 i indvielsen af centret for behandling af torturofre i Tyrkiet. Kommissionen har noeje fulgt udviklingen i denne sag og hilser det velkommen, at generaldirektoeren for godkendelse af fonde, stiftelser o.l. i Tyrkiet den 15. juni 1998 har givet tilladelse til centrets genaabning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1949/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: WTO

Hvad er Kommissionens holdning til den nuvaerende tilladte udelukkelse af patenter for planter og dyr fra aftalen om intellektuel ejendomsret i forbindelse med handel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(3. september 1998)

Med artikel 27, stk. 3, litra b), i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPs) har Verdenshandelsorganisationens medlemmer mulighed for at udelukke planter og dyr fra patentering.

Paa europaeisk plan er medlemsstaterne juridisk bundet af artikel 53, litra b), i Muenchen-konventionen, som udtrykkeligt udelukker plantesorter og dyreracer samt overvejende biologiske fremgangsmaader til foraedling af planter eller dyr fra patentering.

Paa faellesskabsplan yder Raadets forordning (EF) 2100/94 af 27. juli 1994 om EF-sortsbeskyttelse(1) EF-beskyttelse af intellektuel ejendomsret for nye plantesorter, og den er et effektivt sui generis-system i henhold til artikel 27, stk. 3, litra b), andet punktum, i TRIPs-aftalen. Desuden er Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 98/44/EF af 6. juli 1998 om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser(2) blevet vedtaget for nylig. Ifoelge artikel 4 i direktivet kan opfindelser, hvis genstand er planter eller dyr, patenteres, hvis opfindelsens udoevelse ikke er teknisk begraenset til en bestemt plantesort eller dyrerace.

Kommissionen er af den opfattelse, at begge faellesskabsakter er i fuld overensstemmelse med artikel 53, litra b), i Muenchen-konventionen og med artikel 27 stk. 3, litra b), i TRIPs-aftalen.

Bestemmelserne i artikel 27, stk. 3), i TRIPs-aftalen vil blive revideret senest 1. januar 1999, men Kommissionen har paa nuvaerende tidspunkt ikke en bestemt holdning hertil.

(1) EFT L 227 af 1.9.1994.

(2) EFT L 213 af 30.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1831/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(12. juni 1998)

Om: Strukturstoette i OEstrig

OEstrig modtager EU-strukturstoette foerst og fremmest inden for rammerne af stoette til 5b-maalomraader. I forbindelse med reformen inden for Den Europaeiske Unions strukturstoette skal de nuvaerende 5b-maalomraader integreres i det nye maal 2.

Dette resulterer i foelgende vigtige spoergsmaal for vores land:

1. Hvilke virkninger faar denne reform for OEstrig samt dets ni forbundslande?

2. Bevirker reformen, at nogle maalomraader i de enkelte oestrigske forbundslande bortfalder?

3. Bliver det samlede beloeb, der stilles til raadighed som stoette til forbundslandene, reduceret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(30. juni 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1116/98 fra Franz Linser(1).

(1) EFT C 13 af 18.1.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2092/98

af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Den store stigning i belastningsskader paa grund af repetitivt arbejde ved computere (RSI)

Har Kommissionen kendskab til den nye sygdom, som kaldes Repetitive Strain Injury (RSI)?

Kan Kommissionen oplyse, hvad der er aarsagen til denne sygdom og hvilke behandlingsmetoder og praeventive foranstaltninger der findes?

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange tilfaelde af RSI der er blevet anmeldt inden for Den Europaeiske Union i 1997?

Er Kommissionen enig med mig i, at den hurtige stigning af antallet af tilfaelde i kombination med den stadig vigtigere rolle, som computeren spiller i vort moderne samfund, kan faa enorme oekonomiske virkninger, hvis der ikke hurtigt skaffes stoerre klarhed om aarsagen og de forebyggende foranstaltninger?

Hvilke foranstaltninger foreslaar Kommissionen for at bekaempe og forhindre denne sygdom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(11. september 1998)

Kommissionen er bekendt med problemet vedroerende lidelser i bevaegeapparatet, og navnlig den saerlige lidelse "Repetitive Strain Injury".

For saa vidt angaar forebyggelse og behandling af erhvervssygdomme, er der i bilag I til Kommissionens henstilling 90/326/EOEF af 22. maj 1990 om vedtagelse af en europaeisk liste over erhvervssygdomme(1), blandt sygdomme, som skyldes fysiske agenser, naevnt otte forskellige diagnostiske grupper af lidelser i bevaegeapparatet.

Som led i harmoniseringen af statistikker over erhvervssygdomme (projektet "European occupational diseases statistics" (EODS)) indsamlede Kommissionen oplysninger i referenceaaret 1995. Af de foreloebige resultater af dette projekt, som endnu ikke er offentliggjort, fremgaar det, at der i 1995 i EU blev anerkendt omkring 3 400 tilfaelde af paralyse af nerver som foelge af tryk. I de fleste tilfaelde er der tale om karpaltunnelsyndromet, som ofte skyldes ensidigt gentagne haand- og armbevaegelser. Disse tal daekker imidlertid, paa grund af forskellene medlemsstaterne imellem, kun en meget lille del af tilfaeldene og boer derfor behandles med et vist forbehold.

Oplysninger om andelen af udsatte personer viser, at 26 % af den erhvervsaktive befolkning i EU efter eget udsagn har et arbejde, som indebaerer korte, ensidigt gentagne bevaegelser, og at 46 % af de erhvervsaktive paa deres arbejdsplads foretager ensidigt gentagne haand- eller armbevaegelser. Disse bevaegelser foretages typisk i forbindelse med arbejde ved pc'er.

Det Europaeiske Arbejdsmiljoeagentur (Bilbao) indsamler oplysninger om dette emne. Paa Kommissionens anmodning skal disse nu ogsaa omfatte data om arbejde og aktiviteter, der er forbundet med risiko for ovennaevnte problemer. Agenturet regner med, at resultaterne foreligger i 1999.

(1) EFT L 160 af 26.6.1990.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2049/98

af Jan Sonneveld (PPE) og Petrus Cornelissen (PPE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Import af citrusfrugter fra tredjelande til Italien og Graekenland

I 1993 blev den fytosanitaere ordning i EU harmoniseret. Siden da er import af friske citrusfrugter i 13 af EU's medlemsstater muligt (inklusive Spanien og Portugal). Graekenland og Italien kan imidlertid i en overgangsperiode paa tre aar endnu goere brug af en status som "beskyttet zone". Den 14. marts 1996 offentliggjorde Kommissionen et direktiv, hvori disse medlemsstaters status som beskyttet zone skulle ophaeves. Italien og Graekenland har ikke gennemfoert dette direktiv.

I november 1997 vedtog Det Staaende Fytosanitaere Udvalg lovgivning vedroerende importordningen for citrusfrugter fra EU-tredjelande. De to medlemsstater burde allerede inden denne ordning blev gennemfoert vaere begyndt med at gennemfoere Kommissionens direktiv om afskaffelse af deres status som beskyttet zone. Nu, fem aar efter harmoniseringen af EU's fytosanitaere ordning, skal Graekenland og Italien gennemfoere dette med det samme.

1. Er Kommissionen klar over, at import af citrusfrugter fra tredjelande til Graekenland og Italien endnu ikke er mulig paa trods af direktiv 96/15 af 14. marts 1996(1)?

2. Hvad vil Kommissionen goere for at sikre den oejeblikkelige aabning af disse markeder og gennemfoerelsen af direktiv 96/15?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(3. september 1998)

Kommissionen er klar over, at import af citrusfrugter fra tredjelande til Graekenland og Italien stadig ikke er mulig.

Kommissionen er ved at foretage en detaljeret undersoegelse af Graekenlands og Italiens manglende anvendelse af de relevante EF-forskrifter for at afgoere, hvilke skridt der skal tages.

(1) EFT L 70 af 20.3.1996, s. 35.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1878/98 af Bernie MALONE til Kommissionen. Nulmomssats for fosfatfri kunstgødning



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0094



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1878/98 af Bernie Malone (PSE) til Kommissionen (16. juni 1998) Om: Nulmomssats for fosfatfri kunstgoedning Kan Kommissionen, eftersom fosfatholdigt afstroemningsvand har en meget skadelig indvirkning paa vandkvaliteten i irske soeer, oplyse, om den har planer om at forelaegge forslag for at fjerne den skaevhed, hvorved fosfatholdig kunstgoedning er belagt med en nulmomssats, mens fosfatfri kunstgoedning ikke er? Kan Kommissionen, hvis den ikke har planer om at forelaegge saadanne forslag, oplyse hvorfor? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (23. juli 1998) I henhold til artikel 28, stk. 2, i Raadets sjette momsdirektiv (77/388/EOEF)(1) kan medlemsstaterne paa visse betingelser opretholde bestemte momsfritagelser med refusion af den indgaaende moms. I Irland er kunstgoedning under visse omstaendigheder belagt med nulmoms. Ifoelge de oplysninger, Kommissionen raader over, foretages der imidlertid ingen sondring mellem fosfatholdig og fosfatfri kunstgoedning. (1) EFT L 145 af 13.6.1977.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2355/98

af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen

(13. juli 1998)

Om: Karadzics finansielle operationer

Ifoelge oplysninger bragt i ugemagasinet Nezavisne Novine, der udgives i Banja Luka, og gengivet i Corriere della Sera den 22.6.1998 blev der i marts 1997 overfoert 17 mio mark (svarende til 17 mia ITL) fra Republika Srpskas nationalbank til Nuova Banca di Credito di Trieste (ogsaa kendt under det slovenske navn Trzaska Kreditna Banka). Pengeoverfoerslen skal vaere blevet foretaget af krigsforbryderen Radovan Karadzics maend kort tid foer, han maatte overdrage ledelsen af republikken Srpska til den nuvaerende premierminister Milorad Dodiks "moderate" folk. De mange penge, der blev overfoert, menes at hidroere dels fra de bosniske serberes plyndringer under de "etniske udrensninger" dels fra ulovlig omgang med republikken Sprskas ejendom.

Hvilke oplysninger kan Kommissionen fremskaffe om aktiviteterne i selskabet Sarnos Establishment i Liechtenstein, som Karadzics folk aabenbart har anvendt som daekning for kapitaloverfoerslerne?

Hvilke oplysninger kan Kommissionen fremskaffe om aktiviteterne i Ispeco (internationalt institut for politiske og oekonomiske undersoegelser angaaende udvikling og samarbejde), der har saede i Rom og ledes af Gianfranco Oliviero? Instituttet opstod saa vidt vides i juni 1995 som en politisk-oekonomisk lobby for Radovan Karadzic i Italien.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for fremover at forhindre direkte og/eller indirekte medskyldighed i krigsforbryderen Radovan Karadzics ugerninger og for at styrke de europaeiske institutioners samarbejde med Den Internationale Domstol om forbrydelserne i eks-Jugoslavien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(14. september 1998)

Kommissionen er blevet informeret om artiklerne i den italienske presse vedroerende Radovan Karadzics finanstransaktioner. Den har desvaerre ingen yderligere oplysninger til belysning af denne sag, og har ingen mulighed for at undersoege om disse oplysninger har bund i virkeligheden.

Kommissionen skal dog goere opmaerksom paa at den i 1997 suspenderede sit bistandsarbejde i Srpska-republikken, efter at der var fremkommet tilsvarende artikler vedroerende forskellige personer som var under mistanke for krigsforbrydelser. Kommissionen har lige fra begyndelsen anlagt det synspunkt, at personer der mistaenkes for krigsforbrydelser skal saettes for retten saa de kan drages til ansvar for deres handlinger, og har gentagne gange klart slaaet til lyd herfor ud fra oensket om at sikre varig fred og stabilitet i Bosnien Hercegovina.

Faellesskabet stoetter Den Internationale Domstols arbejde via sit budget.