SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1563/02

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(3. juni 2002)

Om: Fiskeri

Kan Kommissionen bekræfte eller benægte forlydender om, at den udskyder sin interne debat om reformen af den fælles fiskeripolitik efter anmodning fra Rådets formandskab?

Kan Kommissionen bekræfte, at den ikke har til opgave at være sekretariat for Rådet, og vil den fremover modstå forsøg fra Rådets side på at lede dens arbejde og undergrave dens initiativret i henhold til traktaten?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-1430/02 og E-1563/02

(23. juli 2002)

1. Det er rigtigt og ikke overraskende, at der findes meget forskellige synspunkter medlemsstaterne imellem og i medlemsstaterne om udformningen af den fælles fiskeripolitik. Efter grundige rådslagninger har Kommissionen defineret Fællesskabets interesser og handlet i overensstemmelse hermed. Dette er resulteret i de reformforslag, der blev sendt til Rådet og EU-parlamentet.

2. Ja. Ikke kun med hensyn til denne politik, men med hensyn til alle politikker. Hver EF-tjenestemand skal i henhold til artikel 11 i Vedtægten i udøvelsen af sin tjeneste og i sin adfærd udelukkende lade sig lede af Fællesskabernes interesser, han må hverken søge eller modtage instruktioner fra nogen regering, myndighed, organisation eller person uden for sin institution. Kommissionen tillægger overholdelsen af denne bestemmelse stor betydning.

3. Beslutningen om at udskifte Steffen Smidt skal ses i sammenhæng med Kommissionens mobilitetspolitik for højtstående tjenestemænd. Da Steffen Smidt sidste efterår hørte, at hans navn var blevet nævnt i forbindelse med indeværende års store omrokering af højtstående tjenestemænd, skrev han den 25. november

2001 et brev til kabinetschefen hos det kommissionsmedlem, der er ansvarligt for personale og administration, for at bekræfte, at han var interesseret i at forlade Kommissionen på en ordentlig måde inden udgangen af denne Kommissions mandat, og anførte, at en timing hen imod midten af 2002 subsidiært midten af 2004 ville passe bedst ind i hans egne planer for fremtiden. Han håbede også, at der kunne tages hensyn til dette i eventuelle konklusioner, som Kommissionen måtte ønske at drage i mellemtiden. Det kommissionsmedlem, der er ansvarligt for fiskeri og landbrug, gjorde det for sin del klart, at selv om han ikke nærede noget ønske om udskifte Steffen Smidt, kunne han acceptere Steffen Smidts afgang, hvis den kunne finde sted før eller efter reformen af den fælles fiskeripolitik og størstedelen af dens gennemførelse. For tiden er Steffen Smidt stadig generaldirektør for fiskeriet. Denne stilling blev slået op den 8. maj 2002. Når der er udnævnt en efterfølger, vil Steffen Smidt arbejde som særlig konsulent for den nye generaldirektør. Længe før udarbejdelsen af reformforslagene har Steffen Smidt været udsat for en smædekampagne i flere spanske aviser, herunder Industrias Pesqueras, om hans embedsførelse som generaldirektør. Han havde i en vis periode problemer med EU-parlamentets fiskeriudvalg. Det kommissionsmedlem, der er ansvarligt for landbrug, udvikling af landdistrikterne og fiskeri, bakkede altid sin generaldirektør op og nægtede at give efter for kritik udefra.

4. Drøftelsen af forslagene til reformen af den fælles fiskeripolitik i Kommissionen affødte en række yderligere spørgsmål, der ikke var dukket op i forbindelse med de indledende interne rådslagninger. Disse yderligere spørgsmål vedrørte den fremtidige politik for fiskerflåden og forbindelsen til FUP (flerårige udviklingsprogrammer), den biologiske status for en række vigtige fiskebestande i EU-farvande, forbindelsen mellem videnskabelige udtalelser og foranstaltninger, der skal træffes, industrifiskeriet, den fælles inspektionsstrukturs rolle og funktion, den fremtidige strukturpolitik for fiskeriet, aftaler med tredjelande og det regionale rådgivende udvalgs rolle og funktion især i forbindelse med Fællesskabets institutionelle ramme. Det blev især anset for nødvendigt at uddybe analyserne af de socioøkonomiske virkninger for at få fastslået reformforslagenes virkninger for fiskerisektoren. Der foregik også en intens drøftelse af behovet for yderligere finansielle midler til ophugning af fiskerfartøjer og for socioøkonomiske foranstaltninger for at hjælpe fiskeindustrien igennem strukturændringerne. Det konstaterede behov for supplerende oplysninger og yderligere arbejde viste klart, at selv om substansen var rigtig, var der brug for mere tid for at forbedre ordlyden i udkastene til forslagene. Udskydelsen i flere uger skyldtes dog fiskeri- og landbrugskommissærens tidsplan, da han nemlig forsømte nogle møder i Kommissionen på grund af det uformelle rådsmøde (landbrugsministrene) i Spanien og et vigtigt møde, der længe var planlagt med den tyske kansler.

5. Ingen af de holdninger, som de forskellige interesserede parter gav udtryk for i de sene faser af reformens forberedelse, efter afslutningen af den formelle høringsperiode (Grønbogen) mundtligt, skriftligt og mest igennem medierne havde nogen som helst virkning for Kommissionens beslutsomhed om at handle alene ud fra almen interesse og for den beslutning, der blev truffet af Kommissionen, som godkendte disse forslag uden væsentlige ændringer.

6. Under udarbejdelsen af forslaget til reformen af den fælles fiskeripolitik gjorde Kommissionen fuld brug af sin initiativret og beviste sin uafhængighed som fastsat i traktaterne. Selv om Kommissionen har været åben over for nye tanker under høringerne, der har givet en række gode ideer, har den vist sig uimodtagelig for forslag, der kunne have fået det udkast til forslag, som fiskeri- og landbrugskommissæren lagde på bordet, til at afvige fra den almene interesse. At anmode Kommissionen om at genoprette sin troværdighed er derfor helt uden substans og uberettiget.