DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/593

(2004/C 88 E/0606)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0208/03

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. februar 2003)

Om: Almindelig overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS)

Hvilke skridt har Kommissionen taget for at vurdere, hvilken indflydelse den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) har på de offentlige tjenesteydelser i medlemsstaterne?

Hvis Kommissionen ikke har bestilt en uafhængig vurdering af indvirkningen af GATS på de offentlige tjenesteydelser i medlemsstaterne, har den da nogle planer om at gøre det?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(6. marts 2003)

I betragtning af rækkevidden af den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) og den fleksibilitet, den giver medlemmerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO) til at udforme deres forpligtelser, udgør GATS ikke nogen trussel for de offentlige tjenesteydelser i EU eller andre steder i verden. Kommissionen har derfor ikke følt behov for at bestille en uafhængig vurdering, som foreslået af det ærede medlem.

Der bør her gøres opmærksom på, at der er mange forskellige former for samspil mellem den offentlige og den private sektor i forbindelse med formidlingen af offentlige tjenesteydelser. I hvilken grad, den offentlige eller den private sektor er involveret, afhænger af nationale traditioner og den gældende lovgivning i det pågældende land. Offentlige tjenesteydelser formidles f.eks. i dag enten direkte af offentlige organer (traditionelle offentlige institutioner) eller indirekte (af offentlige virksomheder på forretningsmæssigt grundlag). I visse tilfælde overdrager medlemmerne formidlingen af offentlige tjenesteydelser til private organer, der har særret eller eneret på området. I andre tilfælde afhænger medlemmerne fuldstændig af det private marked. Erfaringerne viser endvidere, at det er muligt at åbne visse sektorer, der beskæftiger sig med offentlige tjenesteydelser, for konkurrence og samtidig sikre og i mange tilfælde forbedre tjenesteydelsernes tilgængelighed, kvalitet og prisoverkommelighed. F.eks. er prisen for langdistancesamtaler over det faste telefonnet faldet med 49 % som følge af liberaliseringen af telekommunikationssektoren i EU, uden at dette har indvirket negativt på tjenesteydelsens tilgængelighed eller kvalitet. Antallet af mobiltelefoner er også steget fra 22 % til 73 %, og internetdækningen er steget fra 8 % til 36 %, efter at sektoren er blevet åbnet for konkurrence. Den nye lovgivningsramme for telekommunikation sigter på at forbedre konkurrenceniveauet og samtidig sikre alle slutbrugere adgang til et minimum af tjenesteydelser til overkommelige priser gennem forsyningspligtdirektivet (1).

GATS tager fuldt ud højde for de mange forskellige ordninger, der anvendes i medlemmerne til at formidle disse tjenesteydelser, men overlader det fuldt ud til medlemmerne at afgøre, hvilken model de vil anvende.

For det første er offentlige tjenesteydelser, der hverken ydes på forretningsmæssigt grundlag eller er i konkurrence med en eller flere tjenesteydere, ikke omfattet af overenskomsten i henhold til artikel 1, stk. 3, litra c), i GATS.

For det andet er der selv for tjenesteydelser, der er omfattet af GATS, flere forskellige strategiske muligheder for WTO-medlemmerne i medfør af overenskomsten, som f.eks.:

— at undlade at indgå forpligtelser for sektorer, hvor medlemmet mener, at det vil true den pågældende tjenesteydelses tilgængelighed, kvalitet og prisoverkommelighed at åbne den for konkurrence. Medlemmerne kan således bevare tjenesteydelsen som et offentligt eller privat monopol

— at åbne tjenesteydelsen for konkurrerende leverandører, men begrænse adgangen til nationale virksomheder

— at åbne tjenesteydelsen for nationale og udenlandske leverandører, men undlade at indgå GATS-for-pligtelser i den forbindelse.

— udenlandske virksomheders ret til at levere ydelsen foruden de nationale leverandører. Medlemmerne har mulighed for at tilpasse sektordækningen og det faktiske indhold af disse forpligtelser, så de stemmer overens med deres andre legitime politiske mål. De kan bestemme, at forpligtelserne ikke skal gælde for aktiviteter, hvor udenlandsk konkurrence er uønsket, og kan fastsatte begrænsninger for det omfang af markedsadgang og national behandling, de vil indgå forpligtelser for

— at vedtage nationale forskrifter, love og andre foranstaltninger for at beskytte offentlighedens interesser. Medlemmerne kan f.eks. åbne en sektor for konkurrence, men samtidig udforme og gennemføre politikker, der sikrer tilgængelighed, kvalitet og prisoverkommelighed for de væsentligste offentlige tjenesteydelser, som f.eks. forsyningspligtydelser.

EU og andre WTO-medlemmer har, når de fandt det nødvendigt, anvendt ovennævnte fleksibilitet til at beskytte deres offentlige tjenesteydelser, og der er ikke tegn på, at GATS har haft negative indvirkninger på de offentlige tjenesteydelser i EU.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, EFT L 108 af 24.4.2002.