SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2789/02

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. oktober 2002)

Om: Børnesoldater

Ifølge oplysninger fra en nylig Unicef-rapport benyttes over 300 000 mindreårige børn som soldater i regeringsstyrker, paramilitære styrker og revolutionære enheder under i alt 33 væbnede konflikter over hele verden. Antallet af børn indblandet i væbnede sammenstød er i øvrigt vokset med 30-45 % gennem de senere år. Navnlig kæmper 120 000 børn i krige i Afrika, mens det formodes, at over to millioner børn er faldet som ofre for krige, fire millioner er blevet lemlæstet, og at over ti millioner mindreårige lider af psykiske traumer.

Kan Kommissionen på baggrund af dette problems alvorlige karakter oplyse, hvilke foranstaltninger EU agter at træffe med henblik på at sætte en stopper for indblanding af mindreårige i væbnede konflikter og borgerkrige? Overvejer Kommissionen muligheden af at tage initiativ til at sikre, at ikke alene samtlige EU-lande men også FN-medlemmerne ratificerer tillægsprotokollen til konventionen om barnets rettigheder om børns deltagelse i væbnede konflikter, som er underskrevet af 110 lande men endnu ikke er ratificeret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. november 2002)

Kommissionen konstaterer at den valgfrie protokol om inddragelse af børn i væbnede konflikter, der indgår i konventionen om børns rettigheder, trådte i kraft den 12. februar 2002 (det fremgår af de seneste oplysninger at den hidtil er blevet undertegnet af 111 lande og ratificeret af 42). Af medlemsstaterne har Belgien, Danmark, Spanien, Italien, Østrig og Finland allerede ratificeret den valgfrie protokol. EU har gentagne gange givet udtryk for sin opbakning om den valgfrie protokol, i sidste omgang i den tredje komité under De Forenede Nationers 57. generalforsamling, der er under afholdelse i New York. EU har i sin udtalelse om børns rettigheder tilskyndet alle medlemsstater til at ratificere og iværksætte den valgfrie protokol, og har givet udtryk for sin støtte til det arbejde, som den særlige repræsentant, Olara A Otunnu, har udført på dette felt.

Det er også værd at bemærke at den handlingsplan, som blev vedtaget på De Forenede Nationers særlige samling om børn i maj 2002, indeholder tilsagn vedrørende børn og væbnede konflikter.

For så vidt angår spørgsmålet om anvendelsen af EF-midler til løsning af dette problem, skal det bemærkes at Kommissionen via forskellige finansieringstiltag allerede nu yder konkret støtte til børn som er inddraget i væbnede konflikter. Børn prioriteres højt i alle aspekter af den humanitære bistand, der ydes via Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO). Dette afspejles både i kontorets strategi, i konkrete projekter, i det arbejde der udføres i Fællesskabet med sigte herpå, og i det forskningsarbejde der er i gang for at forbedre det internationale samfunds humanitære respons.

I felten lægger ECHO fokus på at beskytte og hjælpe børn. Med udgangspunkt i de standarder, forpligtelser og principper, der er knæsat i konventionen om børns rettigheder, har man i 2001 og 2002 ydet støtte til specifikke projekter med sigte på humanitær bistand til konfliktramte børn (eksempelvis kan nævnes demobiliserings-, rehabiliterings- og reintegreringsprojekter, sundheds- og ernæringsprojekter (Sudan, Colombia, Palæstina og Afghanistan), psykisk og social støtte (Sierra Leone, Sudan, Vestbredden, Gaza-området og Libanon), finansiering af skoler i flygtningelejre (Den Demokratiske Republik Congo, Sudan og Sierra Leone), samt opsporing og samføring af familier (Colombia) mv.

ECHO har også finansieret forskningsarbejde. ECHO har skabt opmærksomhed om sagen ved at trykke brochurer, finansiere fotoudstillinger og tilrettelægge og deltage i konferencer om børnesoldaters kår.

ECHO har ydermere arbejdet med på et nyt dataindsamlingsinitiativ, da mangelen på pålidelige oplysninger hæmmer det internationale arbejde på området og hindrer en bedre humanitær respons. Projektet vil blive ledt af De Forenede Nationers internationale nødfond for børn (Unicef).

Dette tiltag bliver en integrerende del af arbejdet på at fremme og beskytte menneskerettigheder i humanitære foranstaltninger og i sammenknytningen af bistand, rehabilitering og udvikling.

Som led i det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (kapitel B7-7) for 2000 har man i Sierra Leone finansieret et Unicef-projekt til beskyttelse og reintegrering af børn som har været tilknyttet de væbnede styrker, og andre børn som er blevet skilt fra deres familie som følge af konflikten. Endvidere gennemfører AFMAL(1) og Caritas Makemi et projekt for samfundsmæssig reintegrering af unge forhenværende soldater inden for rammerne af det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder for 2001. Et projekt, som Alisei(2) har kørt i Etiopien og Angola med sigte på krigsramte børn, er blevet afsluttet for nylig.

For så vidt angår opmærksomhedsskabende aktiviteter finansierer man som led i det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder et jordaktionsprojekt (Konventionen om børns rettigheder Tilvejebringelse af global støtte til gennemførelsen). Det overordnede sigte er at uddanne og informere civilsamfundsorganisationerne og sikre børns rettigheder og herunder også børnesoldaters og hjemløse børns rettigheder gennem informationskampagner rettet mod befolkningen, parlamentsmedlemmer, indflydelsesrige individer, journalister og unge. Børns rettigheder vil systematisk blive tilgodeset i alle foranstaltninger der gennemføres som led i det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder i tidsrummet 2002-2004, og herunder også foranstaltninger til forebyggelse af konflikter og afhjælpning af konsekvernserne heraf.

(1) Associazione con i Fatebenefratelli per i Malati Lontani.

(2) Associazione per la cooperazione internazionale e l'aiuto umanitario.