SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2350/96 af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (8. august 1996)

Om: Regelforenkling inden for det indre marked

Regelforenkling, deregulering og lettelse af de administrative byrder for det europaeiske erhvervsliv, isaer de smaa og mellemstore virksomheder (SMV), er blandt Kommissionens prioriterede opgaver. MOLITOR-rapporten og det nye SLIM-projekt er i den sammenhaeng vigtige initiativer.

I Kommissionens forslag til »Raadets forordning om statistik over erhvervsstrukturerne« (KOM(95)0099 endelig udgave) ((EFT C 146 af 13.6.1995, s. 6. )) af 3. april 1995, fremsaettes imidlertid forslag til en raekke vidtgaaende krav om meget detaljerede informationer, som erhvervslivet via medlemsstaterne skal indberette til Eurostat.

Kan Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende forslag til forordning oplyse, om der er foretaget en forudgaaende cost-benefitanalyse samt assessment analyse over konsekvenserne (administrative og oekonomiske) for SMV, og i givet fald med hvilket resultat?

Finder Kommissionen ikke, at forslaget strider mod principperne fastsat i SLIM-projektet, herunder planerne om en forenkling af INTRASTAT-systemet?

Hvorledes vil Kommissionen sikre, at usikkerhedsmargenen for de indberettede oplysninger om f.eks. investeringer til forureningskontrol og renere teknologi ikke bliver for stor?

I Danmark vil forslaget betyde at kredsen af indberetningspligtige udvides med 50% samtidig med, at der kraeves vaesentligt flere oplysninger.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (3. Oktober 1996)

Som det aerede medlem har bemaerket, ville forslaget til forordningen om statistik over erhvervsstrukturerne kraeve, at medlemsstaterne indsamler statistisk information om erhvervslivet og videregiver denne til Kommissionen. Kommissionen gennemfoerte en vurdering af forslagenes indvirkning paa virksomhederne ved at bede om oplysninger om den tid, der medgik, eller de omkostninger, der paaloeb for virksomhederne, naar de skulle skaffe den noedvendige information til medlemsstaternes statistiske kontorer, som normalt udfoerer dette arbejde. Resultaterne af denne undersoegelse er indeholdt i rapporten om evaluering af indvirkningen, som er vedlagt Kommissionens forslag. Endvidere viser en undersoegelse af gaeldende praksis i de medlemsstater, der indsamler data fra smaa virksomheder, at disse virksomheder kun er medtaget i undersoegelser gennemsnitligt en gang hvert tiende aar, naar der foretages stikproeveundersoegelser.

Kommissionens forslag ville ophaeve to eksisterende direktiver og tillade medlemsstaterne at indsamle statistiske data paa en mere fleksibel maade end den eksisterende lovgivning. Medlemsstaterne kan kompilere resultater ved hjaelp af data fra administrative kilder eller ved anvendelse af stikproeveundersoegelser; ifoelge den eksisterende lovgivning er ingen af metoderne anvendelige. Forordningen rummer et bredt spektrum af undersoegelsesomraader, som traditionelt har vaeret styret separat, og vil saaledes reducere risikoen for gentagelse af og redundans mellem forskellige erhvervsundersoegelser. I forordningen er der taget hoejde for en procedure, hvorved Kommissionen regelmaessigt vil rapportere til Parlamentet og Raadet om forordningens gennemfoerelsen, herunder maalinger af omkostninger og kvalitet. Kommissionen rapporterer regelmaessigt om udviklinger paa dette omraade til erhvervslivet. Alle disse forandringer er i overensstemmelse med principperne og maalsaetningerne for SLIM-projektet.

Kommissionen har konsekvent erkendt problemerne ved maaling af de bestraebelser, som erhvervslivet goer for at beskytte miljoeet. Det er imidlertid noedvendigt at proeve at maale dette faenomen. I flere aar har medlemsstaterne, stoettet af Kommissionen, gennemfoert pilotundersoegelser med henblik paa at udvikle en metode paa dette omraade. Kommissionen er bekendt med problemerne i forbindelse med renere teknologi. Medlemsstaterne er gaaet ind paa at fortsaette med pilotundersoegelser paa dette omraade i stedet for at indsamle data, som ikke kan sammenlignes.

Antallet af virksomheder, som bliver genstand for undersoegelser i Danmark, vil afgjort oeges, naar Danmarks Statistiske Kontor udvider sit undersoegelsessystem fra de traditionelle industriomraader til at daekke servicesektorerne. Den beslutning, der er truffet af styrelsen for Danmarks Statistiske Kontor (Danmarks Statistiks Styrelse) om at udvide daekningen til servicesektorerne afspejler praksis i alle medlemsstater, som har accepteret behovet for at daekke denne del af oekonomien, der bidrager til 66% af BNP i hele Faellesskabet. Danmarks Statistiske Kontor har gennemfoert pilotundersoegelser i disse sektorer i de senere aar. Denne foreslaaede forordning vil derfor sikre overensstemmelse mellem danske resultater og resultaterne for andre medlemsstater.

Den liste over variabler, der skal overfoeres til Kommissionen, blev udarbejdet ved en vurdering af behovet for data i de europaeiske institutioner og hos andre brugere af europaeiske data, samtidig med at man tog hoejde for omkostningerne og byrderne ved dataindsamling. Udkastet til forordningen foreslaar kompilering af de mere byrdefulde og vanskelige variabler paa en fleraarig basis eller som en del af pilotundersoegelser. Indvirkningen af nye variabler er derfor vaesentlig reduceret.