SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3718/00

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(30. november 2000)

Om: Terrorisme, vold og sort humor på Internettet

Internettet er i stadig højere grad ved at udvikle sig til et mødested for alle former for modbydeligheder. Ud over de websteder, der udbreder pædofile billeder og scener med pornografisk vold, vrimler det med steder, der viser sønderrivende scener med attentater og eksplosioner, der er iværksat af forskellige internationale terrororganisationer med udpræget fortrinsret for ideologiske eller fundamentalistiske bevægelser. En anden række websteder viser tegnefilm med sort humor af en foruroligende voldsomhed, hvor personer dræbes af pistolskud mod panden, og en anden person ved navn Ricky Martin, der tortureres og sønderrives, mens små fede kyllinger danser, indtil de eksploderer, og yndige hundehvalpe bliver sparket til døde.

Selv om denne form for kommunikation er i overensstemmelse med den fri ytringsfrihed,

1. mener Kommissionen da ikke, at denne vedvarende udbredelse af vold, manglende respekt for den menneskelige værdighed og total foragt for et minimum af selvregulering bør underkastes bestemmelser, som skal fastlægges på internationalt plan?

2. anser Kommissionen det ikke for hensigtsmæssigt at udnytte det kommende verdensforum for kommunikation, der organiseres af De Forenede Nationer, til at fremsætte forslag om behovet for en fastlæggelse af bestemmelser om Internet, for bl.a. at undgå pinlige situationer, som dem, der gives af internetstedet unioneeuropea?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(31. januar 2001)

Kommissionen har fulgt en konsekvent strategi, hvad angår ulovligt og skadeligt indhold på Internet, siden meddelelsen(1) om dette emne og grønbogen om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og informationstjenester blev vedtaget i oktober 1996(2). Der er sket betydelige fremskridt takket være en koordineret indsats fra medlemsstaternes og EU-institutionernes side.

Hovedansvaret for at bekæmpe ulovligt indhold ligger hos de relevante retshåndhævende og retlige myndigheder. Branchen kan bistå de retshåndhævende myndigheder, navnlig ved at tage ulovligt indhold ud cirkulation og ved at stille information og ekspertise til rådighed i overensstemmelse med de gældende bestemmelser.

Internet er imidlertid et verdensomspændende redskab, der ikke anerkender landegrænser. Derfor må de retshåndhævende myndigheder samarbejde internationalt på passende måder, bl.a. via de eksisterende kommunikationskanaler såsom Europol og Interpol. Samarbejdet er ved at blive styrket som resultat af arbejdet i G8-gruppen (de otte mest industrialiserede lande) og Europarådets udkast til en konvention, som Kommissionen følger nøje.

Skadeligt indhold omfatter både indhold, der er tilladt, men som ikke må distribueres frit (f.eks. forbudt for børn), og indhold, der kan distribueres frit efter princippet om ytringsfrihed, men som kan krænke visse brugere, eller som voksne (forældre og lærere) anser for potentielt skadeligt for børn i deres varetægt.

Indsatsen på internationalt plan må tage hensyn til de forskellige landes forskellige opfattelser af, hvad der er skadeligt indhold, og i hvor høj grad ytringsfriheden kan begrænses. Det er ikke sandsynligt, at man kan nå til enighed om et enkelt sæt regler for indhold på Internettet.

Den bedste måde at bekæmpe skadeligt indhold på er gennem en kombination af branche-selvregulering under passende retlige rammer, fremme af tekniske værktøjer til at beskytte børn og af tjenester, der tilbyder velegnet indhold til børn, samt oplysning.

Handlingsplanen til fremme af en mere sikker anvendelse af Internettet(3) omfatter fire områder: et europæisk net af hotlines (der skal tage i mod anmeldelser af ulovligt indhold), selvregulering i branchen, filtrering og klassificering samt oplysningsaktiviteter. I øjeblikket er der 20 projekter i gang.

Ifølge henstillingen om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed(4) er opfordres medlemsstaterne endvidere til at skabe passende rammer for selvregulering.

(1) KOM(96) 487 endel. udg. http://europa.eu.int/ISPO/legal/en/internet/communic.html.

(2) KOM(96) 483 endel. udg. http://europa.eu.int/en/record/green/gp9610/protec.htm.

(3) Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 276/1999/EF af 25. januar 1999 om vedtagelse af en flerårig EF-handlingsplan til fremme af en mere sikker anvendelse af Internettet ved bekæmpelse af ulovligt og skadeligt indhold på globale net, EFT L 33 af 6.2.1999 http://europa.eu.int/ISPO/iap/decision/en.html.

(4) Rådets henstilling 98/560/EF af 24. september 1998 om udvikling af den europæiske industris konkurrenceevne inden for audiovisuelle tjenester og informationstjenester gennem fremme af nationale rammer, der tager sigte på at opnå en sammenlignelig og effektiv beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed, EFT L 270 af 7.10.1998 http://europa.eu.int/comm/dg10/avpolicy/new_srv/recom-intro_en.html.