DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/215

(2004/C 78 E/0220)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3055/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(17. oktober 2003)

Om: Regnskabsskandaler og forbedret virksomhedsledelse

Efter USA er der nu også blevet konstateret regnskabsskandaler hos multinationale virksomheder i Europa. Overoptimistiske virksomhedsledelser har i den grad indrettet sig på ekspansion frem for stabilitet, at nogle multinationale virksomheder kun har kunnet klare sig, når de økonomiske konjunkturer var gunstige. Nu er konjunkturerne vendt, og de pågældende virksomheder er i vanskeligheder: Datterselskaber afhændes, aktier sælges og overskuddene holdes kunstigt oppe. Denne udvikling har betydelige konsekvenser, idet de rammer pensionsmidler, arbejdstagere og kunder, ligesom tilliden til økonomien svækkes yderligere. Den stigende arbejdsløshed og ugunstige økonomiske prognoser fører til øget bekymring for sagesløse virksomheder og arbejdstagere, som bliver ofre for de store selskabers grundløse og uansvarlige ambitioner.

Et nederlandsk eksempel herpå er regnskabsskandalen i Ahold. Der er nu i Nederlandene indledt retlig efterforskning i to tilfælde. I datterselskaber i Argentina og i USA blev overskuddet de seneste to år sat kunstigt højt, og Ahold fortav »side letters« fra revisionsselskabet Deloitte & Touche. Det lader nu til, at det nederlandske datterselskab Albert Heijn og dets mange tusinde arbejdstagere bliver ofre for modervirksomhedens uduelige ledelse til trods for, at den sunde virksomhed Albert Heijn ikke har haft noget med holdingselskabets udenlandske aktiviteter at gøre.

1. Hvordan stiller Kommissionen sig til dette tilfælde, som er illustrativt for mange andre internationale virksomheder?

2. Hvordan agter Kommissionen at skride ind over for denne form for inkompetent ledelse i betragtning af dens handlingsplan til en forbedring af virksomhedsledelsen?

3. Hvordan vil Kommissionen beskytte sagesløse datterselskaber mod den inkompetente ledelse på baggrund af dens handlingsplan til en forbedring af virksomhedsledelsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(25. november 2003)

1. Eksempler som Ahold-skandalen har utvivlsomt været medvirkende til, at investorerne har mistet tilliden til kapitalmarkederne til skade for den europæiske økonomi, alle dens aktører og investorer. Dette bekræfter betydningen af Kommissionens initiativer til at genskabe kapitalmarkedernes tillid til selskabernes regnskaber, til de personer, som udarbejder regnskaberne og til de fagfolk, som reviderer disse regnskaber.

2. Kommissionen har taget følgende initiativer for at bidrage til at genskabe tilliden især til regnskabsaflæggelse og selskabsstyring: — indførelse af et krav om, at alle børsnoterede EU-selskaber udarbejder deres konsoliderede regnskaber i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder (IAS) fra 2005 (forordning (EF) nr. 1 606/2002 af 19. juli 2002 (1)) — offentliggørelse af en meddelelse i maj 2003 (2) om modernisering af selskabsretten og forbedret virksomhedsledelse i Den Europæiske Union indeholdende specifikke forslag, der bør fremsættes på kort sigt, f.eks. bestyrelsesmedlemmers kollektive ansvar for finansielle og væsentlige ikke-finansielle erklæringer — offentliggørelse af en meddelelse i maj 2003 (3) om prioriteringer inden for lovpligtig revision med forslag til snarlig ændring af det ottende selskabsdirektiv af 12. maj 1984 (4) med henblik på at indføre krav om bedre revisionskvalitet i hele EU som f.eks. passende offentlig kontrol, ekstern kvalitetskontrol og anvendelse af ensartede revisionsstandarder (internationale revisionsstandarder).

3. Datterselskaber i en koncern er ikke altid uskyldige ofre for koncernens adfærd, tværtimod, de kan også være den direkte årsag til problemer for koncernen som helhed. For at få bedre indblik i relationerne inden for koncernen indeholder ovennævnte handlingsplan et forslag, som Kommissionen vil fremsætte inden længe vedrørende øget oplysningspligt om koncernstrukturer og -relationer, både finansielle og ikke-finansielle. Øget gennemsigtighed vil kunne medvirke til en hurtigere vurdering af situationen, således at der kan træffes foranstaltninger, før problemerne viser sig.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder, EFT L 243 af 11.9.2002.

(2) KOM(2003) 284 endelig udg.

(3) EUT C 236 af 2.10.2003.

(4) Rådets ottende direktiv 84/253/EØF af 10. april 1984 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om autorisation af personer, der skal foretage lovpligtig revision af regnskaber, EFT L 126 af 12.5.1984.