ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0824/98 af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen (11. marts 1998)

Om: Skattemaessige bidrag, dobbeltbeskatning og den frie bevaegelighed

I sit svar paa spoergsmaal H-0045/98 ((Europa-Parlamentets forhandlinger (februar 1998). )) efterlyste Kommissionen yderligere oplysninger om skattemaessige bidrag, som ikke er omfattet af aftalen om dobbeltbeskatning.

I Finland opkraeves sygesikringsbidrag paa foelgende vis: 1,5% af arbejdsindtaegten, yderligere 2,7% af pensionsindtaegter og 1,95% af arbejdsindtaegter over 80.000 FIM. Maksimumbidraget er 6,05% og kan ikke fratraekkes pensionsindtaegter fra Sverige.

Sammen med Esko-Juhani Tennilae, medlem af det finske parlament, har jeg rettet en skriftlig henvendelse til Kommissionen, hvori der goeres opmaerksom paa, at dette problem laegger hindringer i vejen for den frie bevaegelighed for personer.

Agter Kommissionen at gribe ind i sagen og traeffe foranstaltninger for at afhjaelpe denne hindring, der laegges i vejen for den frie bevaegelighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (8. maj 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0864/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Konventionen om biologisk diversitet - parternes 4. konference i Bratislava i maj 1998

Vil Kommissionen paa baggrund af Kyoto-aftalen om klimaaendringer goere alt for at sikre, at den fjerde konference i Bratislava mellem parterne i konventionen om biologisk diversitet understreger skovbeskyttelsens betydning for omdannelse af kuldioxid og indsatsen mod klimaaendringer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (12. maj 1998)

Artikel 4, stk. 2, i De Forenede Nationers Rammekonvention om Klimaaendringer stiller krav om, at parterne opfoert i bilag 1 generelt skal beskytte og oege draen og reservoirer for drivhusgasser. Med henblik paa at naa maalet for begraensning eller reduktion af drivhusgasemissioner begraenses de eksisterende draenkategorier i Kyoto-protokollens artikel 3, stk. 3, til virkningen af direkte menneskeskabte aktiviteter i forbindelse med nyplantning, genplantning og rydning af skov. Set i denne sammenhaeng kan gennemfoerelsen af Kyoto-protokollen faa vaesentlige implikationer for biodiversiteten.

Den nyligt vedtagne meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om Det Europaeiske Faellesskabs biodiversitetsstrategi ((KOM (98) 42 endelig udg. )) definerer Kommissionens politik paa dette omraade. Den opstiller bl. a. foelgende faellesskabsmaalsaetninger:

»At sikre, at den oenskede nettostigning i skovarealerne som middel til at oege deres funktion som kulstofdraen til bekaempelse af klimaaendringerne ikke hindrer, at genplantning af skov foretages paa en maade, der skader oekologisk betydningsfulde eller bevaringsvaerdige omraader og oekosystemer«.

»At fremme baeredygtig skovforvaltning, der respekterer de paagaeldende omraaders oekologiske egenskaber, og genopretning og regenerering af skovryddede omraader. Indfoedte arter og lokale sorter boer om muligt foretraekkes. Hvis der anvendes indfoerte arter til at erstatte lokale oekosystemer, boer der samtidig traeffes foranstaltninger til at bevare de indfoedte dyr og planter«.

»At fremme international forskning i konsekvenserne af mulige klimaaendringer paa skovoekosystemerne, mulig tilpasning af skovoekosystemerne til klimaaendringerne og afboedning af de negative virkninger af klimaaendringerne gennem skovoekosystemer som anfoert i resolutionen i nr. 4 fra ministerkonferencen i Helsinki om beskyttelse af Europas skove«.

Kommissionen forfoelger disse maalsaetninger i alle relevante fora, herunder i forbindelse med den kommende fjerde konference mellem parterne i konventionen om biologisk mangfoldighed, der afholdes i Bratislava.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2120/98 af Antonios Trakatellis (PPE) til Kommissionen (30. juni 1998)

Om: Kraenkelser, undladelser, byggesjusk og ansvar herfor i forbindelse med udfoerelsen af projekter i Graekenland under den anden faellesskabsstoetteramme og Samhoerighedsfonden

Paa grundlag af rapporten fra det blandede overvaagningsudvalg og oplysninger for nylig i pressen er der opstaaet vigtige spoergsmaal om den korrekte udfoerelse af projekter, som blev udfoert i Graekenland inden for rammerne af den anden faellesskabsstoetteramme og af Samhoerighedsfonden. Det drejer sig konkret om kraenkelser, undladelser og byggesjusk fra byggefirmaernes side, og der er tale om ansvar for tilsynsfoerende organer og ministerier for projekter til en samlet stoerrelsesorden paa 2 mia drakmer, og der sker samtidig undersoegelse af muligheden for eventuel tilbagebetaling af pengene.

1. Hvilke kraenkelser, udeladelser og tilfaelde af byggesjusk har Kommissionen faaet kendskab til, eller har den konstateret, og i forbindelse med hvilke projekter?

2. Hvordan kontrolleres gennemfoerelsen af projekterne, og i hvilket omfang er denne kontrol tilstraekkelig og effektiv?

3. Hvilke organer er ansvarlige for kraenkelserne, og hvilke sanktioner er der fastsat herfor?

4. Hvilke foranstaltninger foreslaas konkret for at raade bod paa udeladelserne, men ogsaa for i fremtiden at undgaa lignende tilfaelde?

5. Hvordan vil Kommissionen sikre korrekt afvendelse af de midler, som er afsat paa faellesskabsbudgettet til gennemfoerelsen af projekterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (8. juli 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2037/98 af Klaus Haensch (PSE) til Kommissionen (7. juli 1998)

Om: Tildeling af EU-bevillinger til Mettmann kommune, Nordrhein-Westfalen

Kan Kommissionen oplyse foelgende vedroerende tildeling af EU-bevillinger til Mettmann kommune, Nordrhein-Westfalen:

1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Mettmann kommune fra oevrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller - som direkte stoette - til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre baerende institutioner?

2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hjaelp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. juli 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1600/98 af Ana Miranda de Lage (PSE) til Raadet (25. maj 1998)

Om: De gamle graenseposters daarlige stand

Afskaffelsen af de indre graenser kan ses som en af de vigtigste milepaele i opbygningen af Europa. At graenserne mellem landene rent fysisk er vaek - noget som til at begynde med blev anset for utaenkeligt - er i dag en naturlig ting, som fremmer foelelsen af at vaere europaeisk statsborger.

Ved nogle af de tidligere graenser (Puente de Santiago, Behobia, Biriatou osv. mellem Frankrig og Spanien) ligger de gamle graensehuse, som graensebetjentene opholdt sig i, der stadig. Det forfald, de er praeget af paa grund af manglende vedligeholdelse, og den efterladenhed, myndighederne udviser, er en skaendsel og kan kun give anledning til harme: smadrede ruder, ikke fjernet skrald og affald, afrevne doere osv.

Kort sagt er de tidligere graenseomraaders tilstand overordentligt beklagelig og oedelaeggende for den mest synlige af alle de politiske afgoerelser, der er truffet i forbindelse med opbygningen af Europa.

Hvilke initiativer kan Raadet tage for definitivt at faa fjernet de fysiske graenser?

Hvem boer, hvis en saadan fjernelse ikke er mulig, paatage sig vedligeholdelsen af og opsynet med bygningerne?

Har Raadet kendskab til, om de samme forhold goer sig gaeldende ved andre graenser?

Svar (20. juli 1998)

Det tilkommer ikke Raadet at tage stilling til, om de bygninger, der tidligere blev anvendt som graenseposter mellem medlemsstaterne, boer fjernes eller anvendes til andre formaal; disse spoergsmaal henhoerer under de nationale toldmyndigheders kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1484/98 af Andrea Manzella (PSE) til Kommissionen (7. maj 1998)

Om: Dommen over general Oviedo

Vil Kommissionen i forbindelse med den nuvaerende situation i Paraguay oplyse, hvilken dom der er afsagt, og hvilken »moral suasion« (appelleren til samvittigheden) der er udoevet med hensyn til den igangvaerende valgproces? Der er staerk tvivl med hensyn til dennes regelmaessighed som foelge af anholdelsen af og dommen over general Luis Oviedo, som fandt sted under uklare procesmaessige forhold og uden effektive garantier. General Oviedo er den kandidat, som opnaaede flest stemmer ved primaervalget, der blev kendt lovligt af den kompetente doemmende magt, og han er ogsaa langt den stoerste favorit i samtlige opinionsundersoegelser.

Vil Kommissionen paa basis af officielle akter fra Paraguays regering oplyse, hvad anklagepunkterne bestod i, om de var velbegrundede, og om dommen over general Oviedo stod i et rimeligt forhold til lovovertraedelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (25. maj 1998)

Faellesskabet har i erklaeringen fra Det Europaeiske Raad den 19. november 1997, som Kommissionen tilslutter sig, givet udtryk for sin holdning til valgprocessen i Paraguay.

Retssagen mod Lino Orviedo som foelge af det mislykkede statskup i april 1996 forloeb i foerste omgang ved militaerretten og siden ved Paraguays hoejesteret, hvilket hans forsvarer havde anmodet om. Hoejesteret stadfaestede militaerrettens dom, hvor Lino Orviedo blev idoemt en faengselsstraf paa ti aar og militaer degradering samtidig med frakendelse af sine civile og politiske rettigheder.

Fortolkningen og anvendelsen af Paraguays demokratiske forfatning og gennemfoerelsesbestemmelserne hertil er et anliggende, der udelukkende henhoerer under Paraguays dommerstands og domstoles kompetence, som alene er lovens vogter, og deres beslutninger unddrager sig Kommissionen kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1136/98 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (24. april 1998)

Om: EUGFL, Garantisektionen og Azorerne

Regionen Azorerne (Portugal) befinder sig i Faellesskabets yderste periferi og indtager derfor en saerlig stilling som omhandlet i EU-traktaten. Kan Kommissionen paa den baggrund oplyse, hvor meget denne region har modtaget i EF-stoette fra EUGFL, Garantisektionen i finansieringsperioden 1994-1999? Hvor stor en stoette ventes der tildelt Azorerne i finansieringsperioden 2000-2006?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. maj 1998)

Generelt raader Kommissionen ikke over nationale tal pr. region.

Med hensyn til de udgifter, der rent faktisk blev godkendt i perioden 1994-1999, udgoer Portugal ikke nogen undtagelse. Alle udgifter er nemlig centraliseret i Instituto national de intervenção e garantia agricola (INGA), der er det eneste godkendte udbetalende organ. Under disse forhold er Kommissionen ude af stand til at give det aerede medlem de oenskede oplysninger om regionen Azorerne.

Med hensyn til fremtiden kan Kommissionen kun angive et skoen over det foreslaaede bevillingsbehov for Azorerne i 1999 i forbindelse med POSEIMA - landbrugsdelen, der andrager 20,65 mio. ECU og fordeler sig saaledes: 7,1 mio. ECU for forsyningsstoette og 13,55 mio. ECU for anden stoette.
21. 10. 98 DA C 323/37 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock
(14. april 1998)
Kommissionen mener, at Fællesskabets regler om groundhandling og fłlgelig de nationale lovgivninger, der
gennemfłrer Rådets direktiv 96/67/EF, ikke gælder for de tjenester, som omtales, hvis de foretages afluftfartsmyndighederne. Det er dog nłdvendigt, at de nationale bestemmelser afspejler direktivets bestemmelserved at indeholde en reference til disse særlige tjenester, ikke kun til brug når der kommer en ny tjenesteyder, menogså for at give brugerne klageadgang, hvis de ikke er sikre på leverandłrens identitet.
I henhold til artikel 23 i direktivet er Kommissionen orienteret om de nationale retsforskrifter, som
medlemsstaterne vedtager på det område, der er omfattet af direktivet, og har derfor mulighed for at garantere enensartet gennemfłrelse af Fællesskabets bestemmelser, om nłdvendigt ved at benytte den procedure, der erfastsat i artikel 169 i EF-Traktaten. Det er dog medlemsstaternes fulde ansvar at sikre, at disse bestemmelserbliver overholdt, når fłrst de er gennemfłrt nationalt.
(98/C 323/46) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0423/98
af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen
(24. februar 1998)
Om: Computerproblemet år 2000
Hvad er der gjort for at sikre, at Den Europæiske Centralbank tager hłjde for år 2000-problemet?
Supplerende svar
afgivet på Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy
(8. maj 1998)
I henhold til oplysninger fra Det Europæiske Monetære Institut (EMI), som er forlłberen for Den Europæiske
Centralbank, opbygger dette institut systemer, der vil blive benyttet af Centralbanken.
Eftersom EMI er en ny institution med ganske få ældre systemer, som er dem, der fłrst og fremmest kan give
anledning til år 2000-problemer, er EMI i en ganske anden situation end de fleste finansielle institutioner iEuropa. EMI har dog alligevel taget det potentielle år 2000-problem yderst alvorligt og startet et projekt, derbestår af fłlgende fem hovedfaser: status over eksisterende systemer og applikationer; analyse af, i hvilketomfang de allerede er i orden; omprogrammering af kritiske steder, så det kan godtgłres, at 2000-problemet erlłst; afprłvning af delstystemer og komplette systemer; overvågning af situationen, så man sikrer sig modeventuelle nye problemer. Når dette projekt er afsluttet, er det sikkert, at både de interne systemer i denkommende ECB og de systemer, der skal lette kommunikationen inden for det europæiske centralbanksystem,opfylder år 2000-kravene.
Det Europæiske Monetære Instituts forberedelse af overgangen til år 2000 skrider frem efter planen. I
betragtning af den systematiske fremgangsmåde og det forhold, at der til stadighed arbejdes på at głre denfremtidige europæiske centralbank år 2000-klar, vil dette være nået i god tid fłr overgangen.
(98/C 323/47) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0442/98
af Ian Paisley (NI) til Kommissionen
(27. februar 1998)
Om: Stłtte til landmænd
Kan Kommissionen oplyse nłjagtigt, hvor stort et belłb der ydes i EU-tilskud til landmændene i Den Irske
Republik til omlægning fra traditionelt landbrug til opdræt af greyhounds.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0361/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Kosmetiske produkter

Direktiv 76/768/EOEF ((EFT L 262 af 27.9.1976, s. 169. )) fastlaegger de normer for sammensaetning af kosmetiske produkter, der skal gaelde for samtlige medlemsstater, og det indeholder desuden bestemmelser vedroerende maerkning og emballering.

Direktiv 96/45/EOEF ((EFT L 213 af 22.8.1996, s. 8. )) vedroerer metoderne for de analyser, som er noedvendige for at kontrollere sammensaetningen af de kosmetiske produkter. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

Hvor mange og hvilke medlemsstater overtraeder direktiv 76/768/EOEF og aendringerne af dette direktiv samt direktiv 96/45/EOEF? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at faa medlemsstaterne til at gennemfoere faellesskabslovgivningen vedroerende kosmetiske produkter i deres egen lovgivning og overholde denne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (6. maj 1998)

Forskrifterne om kosmetiske produkter bestaar i en raekke retsakter, nemlig grunddirektivet Raadets direktiv 76/768/EOEF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler ((EFT L 262 af 27.9.1976. )), som paa den ene side er blevet aendret seks gange af Raadet, hvoraf det seneste er Raadets direktiv 93/35/EOEF af 14. juni 1993 ((EFT L 151 af 23.6.1993. )), og paa den anden side er blevet praeciseret af Kommissionen treogtyve gange, isaer ved Kommissionens direktiv 96/45/EF af 2. juli 1996 om analysemetoderne for kontrol af kosmetiske midlers sammensaetning ((EFT L 213 af 22.8.1996. )):

Kommissionen paaser, at disse forskrifter anvendes korrekt og rettidigt i alle medlemsstaterne. Med henblik herpaa organiserer den med jaevne mellemrum besoeg hos de nationale myndigheder, som goer det muligt at danne sig et overblik over gennemfoerelsen af reglerne. Disse bilaterale moeder har hidtil vist sig at vaere effektive og unoedvendiggjort indledning af adskillige overtraedelsessager. Paa nuvaerende tidspunkt er der dog flere overtraedelsesprocedurer i gang, hvoriblandt det foerst og fremmest drejer sig om manglende gennemfoerelse af direktiver i den nationale lovgivning, men der er ogsaa nogle faa tilfaelde, hvor det drejer sig om mangelfuld overholdelse af forskrifterne. For hver af disse sager er EF-traktatens artikel 169 blevet taget i anvendelse.

For saa vidt angaar direktiv 96/45/EF, hvor fristen for gennemfoerelsen af direktivet var den 30. september 1997, er der for tiden en overtraedelsesprocedure i gang mod seks medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0987/98 af Cristiana Muscardini (NI), Amedeo Amadeo (NI), Roberta Angelilli (NI), Spalato Belleré (NI), Marco Cellai (NI), Sebastiano Musumeci (NI), Gastone Parigi (NI), Salvatore Tatarella (NI) og Antonio Trizza (NI) til Raadet (31. marts 1998)

Om: Foertiltraedelsesforhandlinger med Slovenien

Her halvtreds aar efter krigens slutning har den slovenske ambassadoer i Italien erklaeret, at tiden endnu ikke er inde til en italiensk-slovensk forsoning. Som bekendt er nogle spoergsmaal med hensyn til de bilaterale forbindelser mellem Italien og Slovenien (tilbagelevering af konfiskerede goder til landflygtige, som var tvunget til at forlade deres jord i 1947, og anerkendelse af de brutale massakrer i dolinerne) endnu ikke afklaret. Disse spoergsmaal har bl.a. i lang tid optaget de diplomatiske forbindelser mellem de to lande i bestraebelsen paa at finde tilfredsstillende loesninger. I denne sammenhaeng udgoer ambassadoerens udtalelser et oenske om modsaetning, som er uforeneligt med oensket om medlemskab af EU, som er symbol paa fred og ligevaegt inden for de internationale forbindelser.

Vil Raadet paa baggrund af ovenstaaende besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvorledes vurderer Raadet denne udtalelse med henblik paa indledningen af foertiltraedelsesforhandlinger med Slovenien?

2. Finder Raadet ikke, uafhaengigt af spoergsmaalene vedroerende bilateral kompetence, at en saadan fjendtlig holdning er i modstrid med de venskabelige forbindelser baseret paa gensidig respekt, som ligger til grund for forbindelserne mellem medlemsstaterne i EU?

3. Mener Raadet ikke, at denne ukloge og uacceptable optraeden, som kraenker menneskerettighederne, hvis man taenker paa de to ovennaevnte uloeste spoergsmaal, kan skade forhandlingernes serenitet og objektivitet?

4. Mener Raadet ikke, at man forud boer stille krav til Slovenien om en afklaring vedroerende forsoningen med Italien, inden der indledes foertiltraedelsesforhandlinger med EU?

Svar (6. juli 1998)

Den erklaering, der har vaeret offentliggjort i pressen, og som de aerede parlamentsmedlemmer henviser til, er blevet dementeret baade af Sloveniens ambassadoer i Italien og af udenrigsministeriet i Ljubljana.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0668/98 af Sir Jack Stewart-Clark (PPE) til Kommissionen (10. marts 1998)

Om: Kommissionens forslag om afgift paa uindspillede baand

Saa vidt jeg forstaar, foreligger der et forslag fra Kommissionen om at give kompensation til ophavsrettighedshavere for gengivelse af deres materiale paa lydbaand ved at laegge en afgift paa uindspillede baand samt paa optage- og kopieringsudstyr.

Et saadant forslag vil faa alvorlige oekonomiske konsekvenser for de lokale Talking Newspaper Associations (lydavis-foreninger) i Det Forenede Kongerige. Disse Talking Newspaper Associations yder blinde og svagtseende personer en vaerdifuld service ved at holde dem informeret om nyheder og begivenheder. Optagelserne sker paa uindspillede baand og fordeles gratis til lytterne.

Agter Kommissionen at give mulighed for dispensation i forbindelse med dette forslag, saaledes at ikke-kommercielle tjenester, velgoerende institutioner og Talking Newspaper Associations fritages for at betale afgift paa indspilning af uindspillede kassettebaand?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (8. maj 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0297/98 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (17. februar 1998)

Om: Stop for terroristiske aktiviteter styret fra London

1. Kan formanden for Raadet oplyse, hvordan der sker koordinering af de aktiviteter, grupper fra Algeriet, Bahrein og Egypten gennemfoerer, idet disse fra London tager initiativer til terroristiske handlinger i de paagaeldende lande?

2. Er formanden for Raadet rede til at oplyse, hvordan dette kan bringes til ophoer?

Svar (6. juli 1998)

Det spoergsmaal, det aerede parlamentsmedlem rejser, er ikke blevet droeftet i Raadets organer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0417/98 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Arbejdsloeshedsbekaempelse

Vil Kommissionen oplyse, hvor mange EU-midler der bruges til arbejdsloeshedsbekaempelse inden for handelssektoren fordelt paa forskellige omraader?

Hvilke generaldirektorater administrerer midlerne, og hvilke evalueringskriterier er der lagt til grund for en prioritering af de indgivne projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. maj 1998)

Den Europaeiske Socialfond (ESF) er Faellesskabets vigtigste redskab til udvikling af menneskelige ressourcer og til forbedring af arbejdsmarkedets drift i hele Faellesskabet. Den er ikke et sektorbestemt redskab, men daekker en lang raekke aktiviteter, der tager sigte paa at forbedre folks beskaeftigelsesmuligheder paa det lokale arbejdsmarked ved at uddanne dem til de arbejdspladser, der findes, eller ved at give dem adgang til nye beskaeftigelsesmuligheder. Lokale myndigheder kan dog inden for de aftalte faellesskabsstoetterammer og i overensstemmelse med socialfondens bestemmelser foreslaa specifikke programmer, som begunstiger lokal beskaeftigelsesudvikling i en specifik sektor. Mere end halvdelen af de beloeb, ESF afsaetter til udvikling af menneskelige ressourcer i perioden 1994-1999, bruges til foranstaltninger, som generelt er rettet mod personer, der er udelukket eller trues af udelukkelse fra arbejdsmarkedet, men det er ikke muligt at opdele disse generelle tal efter sektorer.

Mens ESF er et redskab, der tager sigte paa at saette mennesker med forskellige grader af tilknytning til arbejdsmarkedet i stand til at opretholde eller forbedre deres beskaeftigelsesmuligheder, understoetter og udvikler andre strukturfonde som f.eks. Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) og Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) beskaeftigelsesmulighederne gennem investeringer i infrastruktur og opbygning af kapacitet samt gennem investering i landbrugsomraader og paa landbrugsejendomme. De kriterier, der anvendes til at bestemme, hvilke projekter der kan opnaa stoette fra strukturfondene, forelaegges i ledsagende vejledninger, senest i forbindelse med midtvejsrapporten ((EU's strukturinterventioner og beskaeftigelse, KOM(96) 109 endelig udg. Notat til vejledning om operationer i industriomraader i nedgang (maal 2) i den anden programmeringsperiode, 1997-1999 af 29.4.1996. Prioriteter for tilpasning af strukturfondenes programmer frem til udgangen af 1999 - Kommissionens retningslinjer af 30.5.1997. )).