SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3923/00

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(13. december 2000)

Om: Øget fremmedhad i Europa

I den årlige beretning, som Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad for nylig udgav, konstateredes der en betydelig forøgelse af racismen i Den Europæiske Union. Beate Winkler, som er leder af overvågningscentret, understregede, at Sverige, Frankrig, Tyskland og mange andre lande oplever en foruroligende stigning i antallet af tilfælde af racistisk vold, hvis ofre hovedsagelig er afrikanske og arabiske indvandrere, albanere og roma, idet der samtidig noteres et øget antal tilfælde af hærværk imod synagoger, jødiske kirkegårde og moskeer. Beretningen fra Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad fra 1999 understreger ligeledes, at de neonazistiske organisationer i betydeligt øget omfang benytter internettet til fremme deres politiske og racistiske propaganda.

I meddelelsen om den europæiske konference mod racisme, der fandt sted sidste måned i Strasbourg understregedes det, at Europa er et samfund med fælles værdier, der har været, er og i fremtiden vil vedblive med at være multikulturelt. Hvor effektive er de foranstaltninger, som Kommissionen vil træffe, og på hvilken måde vil de i Strasbourg indgåede forpligtelser kunne respekteres, og hvordan vil det blive muligt at bekæmpe racismen, racediskriminationen, fremmedhadet, den religiøse fanatisme, intolerancen, antisemitismen og frygten for islam, som truer de demokratiske samfund og deres grundlæggende værdier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(1. marts 2001)

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring over de mange eksempler på racistisk vold, fremmedhad og antisemitisme, som man er vidne til i flere medlemsstater, og som fremgår af årsrapporten fra Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad. Disse voldshandlinger er uacceptable i et EU, der bygger på principperne om frihed, demokrati, respekten for menneskerettigheder og for de grundlæggende frihedsrettigheder såvel som på retsstatsprincipper.

Siden Amsterdamtraktatens ikrafttræden har EU fået det nødvendige juridiske værktøj til at bekæmpe racisme og fremmedhad på europæisk plan.

Dels er det i traktaten om Den Europæiske Union udtrykkeligt fastlagt i bestemmelserne vedrørende politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager, at EU skal træffe foranstaltninger for at forebygge og bekæmpe racisme og fremmedhad. Den nye artikel 29 i traktaten om Den Europæiske Union placerer faktisk kampen mod og forebyggelsen af racisme og fremmedhad blandt de prioriterede mål i bestræbelserne på at gennemføre et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. I oktober 1999 på Det Europæiske Råds møde i Tammerfors, der handlede om virkeliggørelsen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, fremhævede stats- og regeringscheferne igen betydningen af europæisk samarbejde på dette område.

Rådet vedtog den 15. juli 1996 en fælles aktion om bekæmpelse af racisme og fremmedhad. Den har som hovedformål at sikre et effektivt retligt samarbejde mellem medlemsstaterne om bekæmpelse af racisme og fremmedhad for at hindre, at ophavsmændene til sådanne lovovertrædelser benytter sig af medlemsstaternes forskellige lovgivning og flytter til et andet EU-land for at undgå retsforfølgelse. Det fastsættes bl.a., at medlemsstaterne på dette område fraviger princippet om dobbelt strafbarhed, indtil de nødvendige bestemmelser vedtages. Som følge af en forøgelse inden for medlemsstaterne af de overtrædelser, der har racistisk karakter, herunder bl.a. den øgede anvendelse af Internet til at begå den form for overtrædelser, sådan som det fremgår af to afgørelser, der fornylig er blevet afsagt af domstole i henholdsvis Frankrig og Tyskland, har Kommissionen til hensigt at styrke de europæiske straffebestemmelser på dette område, ved at foreslå Rådet at dets rammeafgørelse om aktiviteter af racistisk eller fremmedfjendtlig karakter vedtages, hvad enten de forekommer på Internet eller ej. Teksten vil tage hensyn til besvarelserne af et evalueringsskema om gennemførelsen af den fælles aktion af 15. juli 1996, der blev fremsendt til medlemsstaterne af formandsskabet den 12. december 2000. Dette punkt vil i øvrigt blive nævnt i den kommende meddelelse fra Kommissionen om bekæmpelsen af cyberkriminalitet.

Dels har Rådet på baggrund af artikel 13 i EF-traktaten (tidligere artikel 6, litra a) den 29. juni 2000 vedtaget direktiv 2000/43/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse(1), og den 27. november 2000 vedtog det direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv(2).

I samme forbindelse vedtog Rådet den 27. november 2000 afgørelse 2000/750/EF om Fællesskabets handlingsprogram for bekæmpelse af forskelsbehandling (2001-2006)(3), der har til formål at fremme og fuldstændiggøre Fællesskabets lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling ved at forbedre kendskabet til problemet og styrke aktørernes indsatsmuligheder og sørge for at skabe forståelse herfor.

Som led i de indledende foranstaltninger til gennemførelse af handlingsprogrammet har Kommissionen i 1999 og 2000 offentliggjort indkaldelser af forslag, der inden for de tilrådighedstående midler gør det muligt at yde støtte til forslag, der er udarbejdet i tværnationalt regi, som skal omfatte mindst to af de former for forskelsbehandling, der nævnes i artikel 13 i EF-traktaten, Disse skal have relevans for Fællesskabet og på afgørende måde kunne bidrage til en senere udvikling og gennemførelse af Fællesskabets politik inden for dette område. Resultatet af den igangværende evaluering af de foranstaltninger der blev iværksat i 1999 vil blive bekendtgjort i marts 2001.

Det Europæiske Observatorium bidrager også til at bekæmpe racisme og fremmedhad, og etableringen af et informationsnet om racisme (RAXEN), der blev iværksat i løbet af 2000, vil betyde vigtige impulser til Fællesskabets og medlemsstaternes fremtidige arbejde.

Endelig er Kommissionen ved at integrere bekæmpelsen af racisme i de øvrige fællesskabspolitikker. Det fremgår af en evalueringsrapport, som uafhængige eksperter har udarbejdet, hvordan man hidtil har taget højde for den antiracistiske dimension i fællesskabspolitikkerne. Dermed er det muligt for Kommissionen at udarbejde en række retningslinjer og forslag, der skal gennemføres med henblik på bl.a. at udvide foranstaltningerne til bekæmpelse af racisme, så de også involverer dele af Kommissionen, der endnu ikke er berørt heraf, således at denne dimension integreres som strategisk målsætning i sig selv.

(1) EFT L 180 af 19.7.2000.

(2) EFT L 303 af 2.12.2000.

(3) EFT L 303 af 2.12.2000.