ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1131/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Emission af forurenende luftarter fra ikke-vejgaaende maskiner

Forslag til direktiv KOM(95)0350 ((EFT C 328 af 7.12.1995, s. 1. )) indeholder bestemmelser vedroerende emissioner fra motorer til montering i ikke-vejgaaende maskiner, f.eks. gravemaskiner, gaffeltrucks og vejtromler, og vedroerende indfoerelse af en procedure for typegodkendelse af saadanne motorer. Denne sektor, for hvilken der ikke hidtil har vaeret fastsat bestemmelser af nogen art, skal derfor kontrolleres med oekonomisk effektive midler, idet der maa foretages beregninger af udgifterne pr. ton ved begraensningen af emissionen af forurenende luftarter. Markedet for denne type motorer er kaempestort, motorerne kan anvendes til utallige formaal, og industrien er temmelig interesseret i en hurtig fastsaettelse af bestemmelser for sektoren og en harmonisering af disse med de i USA gaeldende regler, saaledes at certifikaterne faa gyldighed i begge geografiske omraader.

Vil Kommissionen bestraebe sig paa at faa indfoert gensidig anerkendelse af de certifikater, der udstedes af henholdsvis de amerikanske og de europaeiske myndigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (3. juli 1996)

Forslaget (til Parlamentets og Raadets direktiv om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love om foranstaltninger til bekaempelse af emissionen af gas- og partikelformig forurening fra motorer med styret taending til montering i ikke-vejgaaende maskiner) er i overensstemmelse med de tilsvarende regler i USA

(vedtaget i juni 1994) for saa vidt angaar maaleprocedurer og graensevaerdier for fase I. Dette vil sandsynligvis blive den foerste lovgivning om emissionen fra mobile kilder, som er kompatibel med den amerikanske lovgivning.

Kommissionen har mandat fra Raadet til at forhandle med visse tredjelande, som f.eks. USA, om gensidig anerkendelse af proevninger og overensstemmelsescertifikater udstedt af de kompetente myndigheder. Naar direktivet er vedtaget, vil dette spoergsmaal kunne medtages i forhandlingerne. Det er under alle omstaendigheder ikke et emne, der falder ind under dette direktiv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1061/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Import af appelsiner fra tredjelande til Det Forenede Kongerige

I januar 1996 gav Kommissionen som en undtagelse tilladelse til import af 12.000 tons appelsiner fra tredjelande til produktion af frisk juice. Foranstaltningen var kun gyldig til udgangen af marts og var baseret paa en tilsyneladende mangel paa appelsiner i Faellesskabet.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan tilladelsen blev anvendt, og om det ikke er dens opfattelse, at den kan have skadet appelsinproducenterne i medlemsstaterne, som boer nyde godt af princippet om faellesskabspraeference?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (4. juni 1996)

Kommissionen vedtog den 11. januar 1996 en midlertidig undtagelsesbestemmelse, som gjorde det muligt at importere 12 000 t appelsiner til forarbejdning til nedsat indgangspris.

Denne foranstaltning, der var noedvendig for paa kort sigt at goere det muligt for den EF-industri, der fremstiller frisk appelsinjuice, at faa forsyninger, var baseret paa de tekniske egenskaber ved de appelsiner, der anvendes til fremstilling af denne type juice, navnlig deres indhold af limonin (bitter substans) og deres Brix-grad (sukkerindhold).

Kommissionen gennemfoerer en undersoegelse for at finde ud af, om EF-produktionen af appelsiner i perioden fra den 1. december til den 31. marts er egnet til fremstilling af frisk juice i betragtning af dens tekniske kvaliteter.

Denne industri faar traditionelt sine appelsinforsyninger ved import fra tredjelande, og importerede appelsiner har derfor ikke erstattet EF-appelsiner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1923/96 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Brug af dyr til testning af kosmetik

Ifoelge forlydender i den britiske presse for nylig overvejer Kommissionen at foreslaa en forlaengelse paa ubestemt tid af forbuddet mod brug af dyr til testning af kosmetik, som skulle vaere udloebet i 1998.

Er der hold i disse forlydender, og hvad er i bekraeftende fald begrundelsen for en saadan forlaengelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (9. september 1996)

Kommissionen laegger stor vaegt paa udvikling af alternative metoder til dyreforsoeg paa kosmetikomraadet.

Situationen og de fremskridt der blev gjort paa omraadet i 1995 beskrives sammen med valideringsperspektiverne, finansiering af forskning samt det Europaeiske Agenturs til validering af alternative metoder i 1995-rapporten om udvikling, validering og juridisk accept af alternative metoder, som forventes vedtaget af Kommissionen en af de naermeste dage.

Inden den 1. januar 1997 skal Kommissionen fremlaegge udkast til foranstaltninger til at udskyde datoen for implementering af forbuddet mod dyreforsoeg paa de omraader, hvor der ikke foer den 1. januar 1998 forventes at findes tilfredsstillende metoder til at erstatte dyreforsoeg, i henhold til de seneste oplysninger fra efteraaret 1996.

Kommissionen stoetter alle bestraebelser paa at minimere og forhindre dyrs lidelser, men Kommissionen skal samtidig sikre forbrugerprodukternes sikkerhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2087/96 af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Elektriske felter og magnetfelter

Jeg er blevet gjort opmaerksom paa, at der er et usaedvanligt stort antal tilfaelde af leukaemi i boligkvarteret Spencer Estate i Northampton. En mulig aarsag til denne hoeje forekomst af leukaemi menes at vaere virkningerne af elektriske felter og magnetfelter paa enkeltindivider fra hoejspaendingsledninger, eftersom der loeber en elektrisk jernbanelinje taet ved udkanten af dette boligkvarter.

Vil Kommissionen oplyse mig om de nuvaerende normer i EU-landene med hensyn til eksistensen af hoejspaendingsledninger i naerheden af boligkvarterer og om, hvilke niveauer der betragtes som acceptable for disse felter og gasser, naar saadanne forefindes?

Vil Kommissionen oplyse, om den er ved at undersoege den mulige forbindelse mellem leukaemi og naertliggende hoejspaendingsledninger med henblik paa at foreslaa nye bestemmelser paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (18. september 1996)

Det danske sundhedsministerium nedsatte i 1992 en ekspertgruppe vedroerende ikke-ioniserende straaling, som fik til opgave en foretage en generel videnskabelig undersoegelse og vurdering af den almindelige befolknings udsaettelse for til ikke-ioniserende straaling, herunder tilknyttede sundhedsrisici. Ekspertgruppen gennemgik de gaeldende bestemmelser og de henstillinger, der foelges i Danmark, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige, Norge og De Forenede Stater. Gruppen undersoegte endvidere evalueringer og aktiviteter i WHO-regi, inden for Den Internationale Sammenslutning til Straalingsbeskyttelse (IRPA) og i Kommissionen. Konklusionerne ((SEIIS rapport nr. 1: Rapport om kraeftrisikoen i boliger, som er udsat for 50Hz magnetfelter fra hoejspaendingsledninger. Sundhedsstyrelsen, januar 1994. )) stoetter hypotesen fra tidligere undersoegelser om, at der er en hoejere kraefthyppighed blandt boern, som bor i naerheden af hoejspaendingsvaerker, men resultaterne udelukker ikke muligheden for, at sammenfaldet er et tilfaelde. Gruppen fandt ikke, at der er videnskabeligt belaeg for at indfoere standarder for hoejspaendingsvaerker. Nye forskningsresultater skal foelges noeje fremover.

Paa indevaerende tidspunkt yder Kommissionen stoette til en epidemiologisk undersoegelse med titlen Elektro-magnetiske felter og andre risikofaktorer i etiologien om leukaemi hos boern i Graekenland. Konklusionerne, som forventes i 1997, vil oege kendskabet paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1458/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Fri bevaegelighed for notarialakter

Organisationen af notarsammenslutninger i Den Europaeiske Union, der for nylig holdt moede i Madrid, har bakket op om den fri bevaegelighed for notarialakter og om oeget harmonisering i forbindelse med notarers virke i EU.

Formanden for de spanske notarer gjorde paa ovennaevnte moede rede for forskellen mellem fri bevaegelighed for notarialakter og fri udoevelse af notarhvervet i Europa. De spanske notarers formand er af den opfattelse, at fri udoevelse af hvervet som notar i EU hverken er mulig eller hensigtsmaessig, fordi notarer, selv om der er tale om et liberalt erhverv, er i de offentlige myndigheders tjeneste og er underkastet deres hjemlands suveraenitet.

Kan Kommissionen paa baggrund heraf goere naermere rede for de nugaeldende faellesskabsbestemmelser vedroerende fri bevaegelighed for notarialakter samt for sin holdning til den eventuelle begraensning, som den fri bevaegelighed for notarer i EU vil kunne resultere i i betragtning af, at princippet om fri bevaegelighed for de liberale erhverv i hele Unionen ogsaa burde omfatte notarer, eftersom de udoever et liberalt erhverv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (22. juli 1996)

Kommissionen har allerede taget stilling ((I sin rapport om opfoelgning af Parlamentets forslag for perioden januar til september 1994 (dokument SP(95)3210/3 af 5.10.1995). )) til den fri bevaegelighed for notarer og notarialakter i forbindelse med Parlamentets forslag af 18. januar 1994 vedroerende situationen for og organisationen af notarialarbejdet i EF som foelge af Luis Marinhos rapport.

Med hensyn til fri bevaegelighed for notarialakter fortsaetter dialogen med den konference, som blev afholdt af organisationen af notarsammenslutninger i Den Europaeiske Union. Raadet fortsaetter i oevrigt sit arbejde med Bruxelles-konventionen fra 1968 og med overdragelse af akter.

Med hensyn til fri bevaegelighed for notarer er nationalitetskravet - som naevnt i Kommissionens stillingtagen - den stoerste hindring for fri bevaegelighed. Notarerne burde foerst og fremmest give klart afkald paa dette krav. Dette vil ikke vaere uforeneligt med deres rolle som offentlige myndigheder, da de nationale offentlige myndigheder bliver stadig mere aabne over for statsborgere fra andre medlemsstater. Derudover forekommer nationalitetskravet mere og mere anakronisk, i betragtning af at alle unionsborgere er valgbare ved lokalvalg ((Ved Raadets direktiv 94/80 af 19.12.1994 - EFT L 368 af 30.12.1994. )). Det hoeje kvalifikationsniveau, som kraeves for at udoeve dette erhverv, kan sikres gennem de kompensationsforanstaltninger, som er indeholdt i direktiv 89/48/EOEF ((EFT L 19 af 24.1.1989. )) om indfoersel af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for videregaaende uddannelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1571/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Frankrigs betaling til Nederlandene som et led i Rhin-saltaftalen

1. Har Kommissionen kendskab til, at Frankrig stadigvaek ikke har betalt Nederlandene HFL 9,711 mio til daekning af det franske bidrag til Rhin-saltaftalen af 25. september 1991?

2. Er Kommissionen klar over, at Frankrig allerede den 1. februar 1995 skulle have betalt dette beloeb?

3. Er Kommissionen, som var stede, da aftalen blev underskrevet, rede til at bede Frankrig om at forklare den manglende opfyldelse af de finansielle forpligtelser og at anmode det om opfylde dem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. juli 1996)

Kommissionen har faaet meddelelse om, at Nederlandene modtog betalingen i juni 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0382/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Raadet (26. februar 1996)

Om: Sprog anvendt af kontoret for harmonisering i det indre marked (varemaerker, moenstre og modeller)

Ifoelge Raadets forordning (EF) nr. 40/94 ((EFT L 11 af 14.1.1994, s. 1. )) af 20. december 1993 er der oprettet et »kontor for harmonisering i det indre marked (varemaerker, moenstre og modeller)«, og det blev bestemt, at kontorets sprog skulle vaere engelsk, fransk, tysk, spansk og italiensk.

Paa grundlag af hvilke kriterier har Raadet valgt ovennaevnte sprog for dette kontor og ikke samtlige officielle sprog i Den Europaeiske Union?

Svar (14. oktober 1996)

Raadet henviser det aerede parlamentsmedlem til de afgoerelser, som konferencen mellem repraesentanterne for medlemsstaterne regeringer vedtog den 29. oktober 1993 samt til forordningen om EF-varemaerker ((EFT L 11 af 14.1.1994, s. 1. )), som Raadet vedtog den 20. december 1993, saerlig artikel 115, 116 og 117.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1207/96 af Pedro MARSET CAMPOS til Kommissionen. Beskyttelse af miljøet i Portman-bugten, Spanien



EF-Tidende nr. C 356 af 25/11/1996 s. 0018



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1207/96 af Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen (15. maj 1996) Om: Beskyttelse af miljoeet i Portman-bugten, Spanien Kan Kommissionen oplyse, om bestemmelserne om miljoebeskyttelse er blevet overholdt eller overtraadt i forbindelse med reguleringsarbejdet i Portman-bugten beliggende i Unión kommune, Cartagena, Spanien? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. juli 1996) Kommissionen har via Samhoerighedsfonden finansieret et projekt i Bahía de Portman, bestaaende i en undersoegelse af det forurenede omraades situation og naermere kendetegn, udarbejdelse af et konkret projekt samt foreloebige foranstaltninger paa stedet. De projekter, der finansieres via Samhoerighedsfonden, skal vaere i overensstemmelse med faellesskabs-lovgivningen, herunder isaer paa miljoeomraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1401/96 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Strukturinterventioner inden for fiskerisektoren

I forordning 2719/95 ((EFT L 283 af 25.11.1995, s. 3. )) er der fastlagt kriterier og betingelser for EF-strukturinterventioner inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsaetning af fiskerivarer og akvakulturprodukter. Kan Kommissionen bekraefte, at de paagaeldende foranstaltninger er fakultative for medlemsstaterne?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke medlemsstater der har gennemfoert de foranstaltninger, der er omhandlet i forordningen, navnlig de sociooekonomiske ledsageforanstaltninger til fordel for enkeltpersoner inden for denne sektor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (25. juni 1996)

Kommissionen kan bekraefte, at de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 14a i forordning (EF) nr. 3699/93 ((EFT L 346 af 31.12.1993. )), og som blev indfoert i EF-bestemmelserne ved forordning (EF) nr. 2719/95 ((EFT L 283 af 25.11.1995. )), er fakultative for medlemsstaterne.

Hidtil har tre medlemsstater (Danmark, Spanien og Frankrig) udtrykkeligt meddelt, at de agter at aendre programmeringen af strukturstoetten i fiskerisektoren for at indfoere sociooekonomiske foranstaltninger heri.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0365/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Raadet (26. februar 1996)

Om: Jobskabelse

Det italienske formandskab har erklaeret bekaempelsen af ledigheden for at vaere en af sine vigtigste maalsaetninger og har understreget, at det oensker at tilvejebringe en vaerditilvaekst paa europaeisk niveau.

Hvordan mener Raadet, at der kan tilvejebringes en saerlig europaeisk vaerditilvaekst med henblik paa oprettelse af arbejdspladser?

Svar (14. oktober 1996)

1. Det Europaeiske Raad udarbejdede allerede paa samlingen i Essen (9.-10. december 1994) en strategi for forbedring af beskaeftigelsessituationen, hvor det indkredsede foelgende fem hovedomraader, der skulle prioriteres:

- forbedring af arbejdsstyrkens chancer for at faa beskaeftigelse gennem fremme af investeringer i erhvervsuddannelse

- fremme af vaekstens evne til at oege beskaeftigelsen

- reduktion af de indirekte loenomkostninger

- styrkelse af arbejdsmarkedspolitikkens effektivitet

- styrkelse af foranstaltningerne til fordel for de grupper, der er saerlig ramt af ledigheden

2. Den strategi paa mellemlang sigt, der blev skitseret i Essen og bekraeftet i Cannes (den 26.-27. juni 1995), udgoer en passende ramme for en raekke foranstaltninger, der nu er ved at blive gennemfoert i medlemsstaterne med stort set positive resultater. Det Europaeiske Raad godkendte paa samlingen i Madrid (den 15.-16. december 1995) en rapport om de foranstaltninger, som medlemsstaterne havde truffet og de fremskridt, som de havde gjort for at gennemfoere retningslinjerne fra Essen.

3. Det Europaeiske Raad erklaerede paa samlingen i Firenze (den 21.-22. juni 1996), at det finder, at arbejdsloesheden er uacceptabelt hoej, og at indsatsen for beskaeftigelse fortsat skal have foersteprioritet for Unionen og dens medlemsstater.

Efter den strategi, der blev vedtaget i Essen, og paa grundlag af hvidbogen droeftede Det Europaeiske Raad indgaaende vaekst og beskaeftigelse paa grundlag af Kommissionens meddelelse »En indsats for beskaeftigelsen i Europa - en tillidspagt«, den faelles interimsrapport om beskaeftigelse samt de oevrige dokumenter, det havde faaet forelagt, herunder konklusionerne fra trepartskonferencen om vaekst og beskaeftigelse i Rom den 14.-15. juni 1996 og det franske memorandum om en europaeisk social model.

Beskaeftigelsesstrategien og gennemfoerelsen heraf skal sikres ny dynamik ved at udnytte de sammenfaldende muligheder, der er skitseret i de tekster, der blev forelagt. EU-institutionerne, regeringerne og de regionale og lokale myndigheder samt arbejdsmarkedets parter skal alle konkret mobiliseret i en indsats for vaekst og beskaeftigelse som led i en integreret politik.

Det Europaeiske Raad forventer, at der i den faelles aarsrapport til Det Europaeiske Raad i Dublin (den 13.-14. december 1996) foretages en evaluering af gennemfoerelsen af medlemsstaternes fleraarige programmer og goeres rede for, hvilke fordele der er ved en koordinering af strukturelle og oekonomiske foranstaltninger. Herudover vil Det Europaeiske Raad goere status over kommissionsformandens initiativ til en tillidspagt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1557/96 af Josu Imaz San Miguel (PPE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Fytosanitaer kontrol med importen

Som foelge af liberaliseringen af verdensmarkedet (GATT, praeferenceaftaler...) er der behov for at indfoere en reel kontrol med importen af bestemte landbrugsprodukter,

Sygdomme og plager indfoert fra andre lande har stor betydning og alvorlige foelgevirkninger, idet de rammer bestemte typiske produkter inden for Faellesskabets landbrugsproduktion, for eksempel cancrosis (citruskraeft), der rammer citrusfrugterne i Middelhavsomraadet. Har Kommissionen overvejet, om det ikke er hensigtsmaessigt at oege den fytosanitaere kontrol med produkter, som vi importerer til Den Europaeiske Union?

Mener Kommissionen, at det er muligt og i givet fald vaerd at sende teknikere og/eller eksperter fra Den Europaeiske Union til de lande, hvorfra vi importerer bestemte landbrugsprodukter, der indebaerer stor smittefare?

Har Kommissionen planer om foranstaltninger med hensyn til de forskellige sygdomme og plager, som citrusfrugterne i Middelhavsomraadet er ramt af?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. juli 1996)

Kommissionen er opmaerksom paa de fytosanitaere risici i forbindelse med import af citrusfrugter fra tredjelande til Faellesskabet.

Beskyttelsesforanstaltningerne mod indslaebning til Faellesskabet af skadegoerere paa planter eller planteprodukter og mod spredning heraf inden for Faellesskabet findes i Raadets direktiv 77/93/EOEF ((EFT L 26 af 31.1.1977. )) som aendret. I direktivets bilag III er anfoert de planter og planteprodukter, som det skal vaere forbudt at indfoere til alle medlemsstater: listen opfatter ogsaa citrusplanter.

I bilag IV beskrives de saerlige krav, som alle medlemsstaterne skal paalaegge indfoerelse og transport af planter og planteprodukter paa deres omraade, navnlig naar de kommer fra tredjelande. For citrusfrugter findes der en raekke specifikke krav, herunder krav med hensyn til citruskraeft (xanthomonas campestris, alle stammer, der er patogene for citrusplanter). Ved indfoerelse af citrusfrugter skal medlemsstaterne i forbindelse med den fytosanitaere kontrol sikre, at disse betingelser overholdes.

Kommissionen er ligeledes opmaerksom paa noedvendigheden af at skaerpe de krav, der stilles for indfoersel af citrusfrugter til Faellesskabet, navnlig med hensyn til citruskraeft, for at tage hensyn til de nye videnskabelige data. Den gennemgaar for oejeblikket disse krav paa ny.

Kommissionen kan soege hjaelp fra eksperter, den selv ansaetter, eller som medlemsstaterne ansaetter og stiller til raadighed paa midlertidigt eller ad hoc-grundlag, og som arbejder i Veterinaer- og Plantesundhedskontoret. En af disse eksperters forpligtelser er at loese enhver opgave, de faar paalagt af Raadet paa forslag af Kommissionen, og som kan omfatte besoeg i tredjelande for paa stedet at undersoege den fytosanitaere situation i disse lande for planter og planteprodukter, som eksporteres eller vil kunne eksporteres til Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0930/96 af Jonas Sjoestedt (GUE/NGL) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Levnedsmiddeltransporter mellem Norge og Sverige

Som foelge af det svenske medlemskab af EU er der opstaaet problemer for levnedsmiddeltransporterne mellem Norge og Sverige. Eftersom EU kun har godkendt tre kontrolstationer for levnedsmidler ved den norsk-svenske graense, nemlig fra Narvik til Kiruna og fra Trondheim til OEstersund samt et yderligere sted i Vaermland, har dette bl.a. foraarsaget, at det nu ikke laengere er muligt at transportere fisk og koed over graensen langs Europavej 12. Tidligere har levnedsmidler kunnet transporteres ad Europavej 12 fra Mo i Rana i Norge via Taernaby og Umeaa i Sverige og via Finland videre til den russiske graense.

Hvilket initiativ agter Kommissionen at tage for at fjerne ovennaevnte gener, som opstaar i samhandelen mellem Norge og Sverige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. juni 1996)

Inden for veterinaerkontrol af animalske produkter er der vedtaget overgangsforanstaltninger som foelge af Finlands og Sveriges tiltraedelse (Kommissionens beslutning 94/958/EF ((EFT L 371 af 31.12.1994. )), aendret ved beslutning 95/82/EF ((EFT L 66 af 24.3.1995. )), og Kommissionens beslutning 95/157/EF ((EFT L 103 af 6.5.1995. ))). Ved disse beslutninger er der midlertidigt fastlagt overgangssteder, som er knyttet til kontrolsteder, eller der er godkendt foreloebigt udvalgte graensekontrolsteder. Disse overgangsforanstaltninger har begraenset de vanskeligheder, der er forbundet med, at Norge ikke har tiltraadt Faellesskabet.

Det er planen, at Norge i fremtiden overtager gaeldende faellesskabsret inden for veterinaerkontrol. En saadan loesning vil fjerne alle problemer. For oejeblikket er der droeftelser i gang herom i instanserne inden for Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade.