ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0541/96 af Martina Gredler (ELDR) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: »Helen Joseph's Udviklingscenter for Kvinder«

Som led i et udviklingsprogram om haevelse af kvinders levestandard i Sydafrikas Nordkap-region koncentrerer »Helen Joseph's Udviklingscenter for Kvinder« sit arbejde om videreuddannelseskurser for arbejdsloese kvinder. Centret befinder sig i Township Galeshewe i Kimberley.

I 1995 afviste Den Europaeiske Union at stoette centret med den begrundelse, at Sydafrika ikke er noget udviklingsland.

Findes der en anden mulighed for at give stoette til »Helen Joseph's Udviklingscenter for Kvinder«?

Er der en budgetpost, som en saadan stoette kan falde ind under?

I bekraeftende fald, hvilken budgetpost falder stoetten ind under?

Hvad er fristen for en ansoegning om stoette for hhv. 1996 og 1997?

Hvilke betingelser er knyttet dertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao Pinheiro (10. maj 1996)

Sydafrika er fra 1. januar 1996 opfoert paa OECD's Komité for Udviklingsbistands liste over bistandsmodtagere som et mellem- og lavindkomstland paa linje med Côte d'Ivoire og Cameroun.

Budgetpost B7-611 (Kvinder i udvikling) bruges almindeligvis isaer til at fremme anvendelsen af generelt orienterede midler end til direkte at finansiere foranstaltninger i marken. Udviklingsaktiviteter, som indebaerer saerlig opmaerksomhed over for koensproblematikken, eller som specielt er rettet mod kvinder, finansieres af de generelle midler som understreget i Raadets seneste resolution af 20. december 1995 om integrering af koensaspektet i udviklingssamarbejdet.

Udgifter i forbindelse med det europaeiske program for genopbygning og udvikling i Sydafrika afholdes over Kommissionens budgetpost B 7-3200, der omfatter finansiering af programmer, som kan forbedre situationen for de daarligst stillede grupper i det sydafrikanske samfund. Et af de projekter, Kommissionen har godkendt til programmet, er et NGO-bistandsprogram (En midlertidig national udviklingsfond), der skal fungere som clearingkontor for NGO-projekter.

Kommissionen og den sydafrikanske stat er i faerd med at droefte og udarbejde projektforslag i aftalte sektorer som uddannelse, sundhed, udvikling i landdistrikterne og byerne samt stoette til den private sektor og god regeringsfoerelse. Med hensyn til oplysninger om saerlige forslag som Helen Josephs udviklingscenter for kvinder er det bedst at kontakte Kommissionens delegation i Sydafrika.

Kommissionens delegation i Sydafrika har faktisk foretaget den foerste projektvurdering, hvori man i naert samarbejde med de paagaeldende NGO'er vurderer, om et forslag afspejler de prioriteringer, som Kommissionen og den sydafrikanske regering har aftalt, og hvordan man kan behandle forslaget inden for rammerne af det europaeiske program for genopbygning og udvikling i Sydafrika.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0980/96 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Pensionsrettigheder i EU's delegationer

Vil Kommissionen oplyse, hvad den vil goere ved den utilfredshed, som opleves i Den Europaeiske Unions delegationer, over de lokale medarbejderes pensionsrettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (18. juni 1996)

Rammeaftalerne fastsaetter at »Kommissionen skal indfoere supplerende eller uafhaengige... pensionsordninger, saafremt der ikke findes nogen lokal ordning eller denne skoennes at vaere utilstraekkelig«.

Med henblik herpaa havde Kommissionen til hensigt at oprette en socialsikringsfond, som baade arbejdsgiver og arbejdstager skulle yde bidrag til. Indtil dato er det i 79 tilfaelde fastsat i de saerlige ansaettelsesvilkaar for lokalt ansatte, at disse er omfattet af denne ordning. Kommissionen har foreloebig paabegyndt sin bidragsbetaling pr. 1. januar 1996 og er begyndt at indsamle bidrag fra de lokalt ansatte. Under hensyntagen til de forsinkelser, der er opstaaet i forbindelse hermed, har Kommissionen indledt forhandlinger vedroerende spoergsmaalet om betaling af restancer fra 1. juli 1991.

Kommissionen deltager allerede i den lokale offentlige ordning for de lokalt ansatte i hvert land, hvor den er repraesenteret. Under forhandlingerne med fagforeningerne har Kommissionen maattet paapege, at de ovenfor naevnte aftaler ikke forpligter Kommissionen til at oprette en pensionsfond, der sikrer, at enhver pensioneret lokalt ansat modtager en livsvarig pension, som foreslaaet af fagforeningerne.

Kommissionen forpligter sig til at anvende de bestemmelser, der er blevet opnaaet enighed om i rammeaftalerne. Den er til enhver tid parat til forhandlinger med de repraesentative fagforeninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1404/96 af Laura De Esteban Martin (PPE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: ALFA-programmet

Kan Kommissionen praecisere, hvilke projekter der er finansieret under ALFA-programmet, og med hvilken andel de spanske universiteter har deltaget heri?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (24. juni 1996)

Kommissionen har hidtil udsendt fire opfordringer til fremlaeggelse af ansoegninger inden for rammerne af Alfa-programmet. I forbindelse med de foerste tre ansoegningsrunder (den fjerde befinder sig i undersoegelsesfasen) har Kommissionen fundet, at 387 projekter kunne komme i betragtning til en finansiering. Disse 387 projekter er blevet udvalgt blandt de 1637, der var blevet forelagt. Listen over godkendte projekter fremsendes direkte til det aerede medlem samt Parlamentets Generalsekretariat.

Over 800 hoejere uddannelsesinstitutioner, heraf 50 spanske institutioner (6,25%), er involveret i udviklingen af de 387 godkendte projekter. I de tilfaelde, hvor de forskellige institutioner gennem deres fakulteter eller departementer deltager i flere forskellige projekter, vil et andet vigtigt element vaere antallet af projekter, som de enkelte medlemsstater deltager i. I saa henseende boer det bemaerkes, at Spanien deltager i 312 af de 387 godkendte projekter, hvilket svarer til 80,6%.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1304/96 af Barbara Weiler (PSE) til Kommissionen (22. maj 1996)

Om: National stoette inden for tekstilindustrien

Er det korrekt, at den franske regering planlaegger at eftergive udgifter til de social sikringsordninger i stoerrelsesordenen omregnet 600 mio DM til fordel for den franske tekstil- og beklaedningsindustri?

Er Kommissionen enig i, at der her er tale om en alvorlig overtraedelse af konkurrencebestemmelserne og forbuddet mod stoette paa det indre marked?

Hvad agter Kommissionen at foretage til at sikre lige konkurrencevilkaar mellem EU-medlemsstaterne inden for tekstilindustrien, saafremt den franske regering foerer sine planer ud i livet?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-1177/96 og P-1304/96 (12. juni 1996)

De franske myndigheder anmeldte den 27. marts 1996 til Kommissionen forsoegsforanstaltninger til nedsaettelse af socialsikringsbidragene i tekstil- og beklaednings- samt laeder- og skotoejssektoren. Nedsaettelsen af socialsikringsbidragene anslaas at andrage 325 mio. ECU om aaret. Kommissionen mener, at den paagaeldende stoette falder inden for anvendelsesomraadet for EF-traktatens artikel 92, stk. 1.

Kommissionens holdning til sektorstoette, der tager sigte paa jobskabelse, er angivet i retningslinjerne for beskaeftigelse ((EFT C 334 af 12.12.1995. )). Paa grundlag af naevnte retningslinjer vedtog Kommissionen den 30. april 1996 en endelig negativ beslutning om de forsoegsforanstaltninger til nedsaettelse af socialsikringsbidragene, den italienske regering paataenkte at yde i skotoejssektoren, idet Kommissionen vurderede, at stoetten er uforenelig med det indre marked.

Kommissionen besluttede den 15. maj 1996 at indlede den i traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure over for disse foranstaltninger, fordi de er sektorbestemte, og fordi den mangler begrundelse for noedvendigheden af at forbeholde disse sektorer en mere gunstig behandling end andre. I den skrivelse, Kommissionen har sendt til de franske myndigheder, mindes der om, at EF-traktatens artikel 93, stk. 3, har opsaettende virkning, samt om, at enhver stoette, der ydes ulovligt, kan kraeves tilbagebetalt.

Som led i proceduren afventer Kommissionen nu de franske myndigheders svar vedroerende disse foranstaltningers overensstemmelse med ovennaevnte retningslinjer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1171/96 af Bertel Haarder (ELDR) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Samfinansiering af Socialfondsprojekter

Bestemmelserne under EU-Socialfonden bygger paa princippet om national samfinansiering af f.eks. beskaeftigelsesprojekter. (Raadets forordning EOEF/2084/93 ((EFT L 193 af 31.7.1993, s. 39. )) art. 2 af 20 juli 1993).

Kan Kommissionen oplyse, om Danmark kan tillade sig at lade den nationale samfinansiering i socialfondsprojekter bestaa udelukkende af udbetalinger til deltagerne fra deres arbejdsloeshedsforsikringsordninger (arbejdsloeshedsdagpenge), dvs. udbetalinger, som deltagerne under alle omstaendigheder ville have oppebaaret.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (12. juni 1996)

Den Europaeiske Socialfond (ESF) yder stoette til en del af medlemsstaternes omkostninger til erhvervsuddannelse og ansaettelsesstoette. Bestemmelser om stoettesatserne findes i artikel 13, stk. 3 i rammeforordningen (EOEF) 2084/93 om Den Europaeiske Socialfond.

Ansoegning om tilskud fra ESF skal baseres paa stoetteberettigede, faktiske og afholdte udgifter. Driftsomkostninger for projekterne samt dagpenge til projektdeltagerne gaelder som »stoetteberettigede udgifter«.

Den i Danmark anvendte praksis med at lade deltagernes arbejdsloeshedsdagpenge indgaa i den nationale samfinansiering er ikke i strid med ESF-forordningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1051/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Aldersdiskrimination i forbindelse med Faellesskabsinstitutionernes ansaettelsespolitik

Det fremgaar af nyligt offentliggjorte annoncer, at Kommissionen stadig foelger en aldersdiskriminerende ansaettelsespolitik paa trods af sine mange loefter i aarenes loeb om at aendre dette forhold. ((Independent, soendag den 18.02.1996. ))

Vil Kommissionen i lyset af sin udtalelse vedroerende regeringskonferencen, hvori den anbefaler, at der i traktaten indfoeres »bestemmelser om forbud mod enhver forskelsbehandling«, nu aendre sin ansaettelsespolitik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (5. juni 1996)

Ligesom de oevrige faellesskabsinstitutioner fastlaegger Kommissionen i henhold til bestemmelserne i Vedtaegtens bilag III aldersgraenser for deltagelse i udvaelgelsesproeverne i forbindelse med ansaettelse af tjenestemaend.

Det er fastsat i Vedtaegtens artikel 27, at det ved ansaettelse tilstraebes, at institutionen sikres medarbejdere, der opfylder de hoejeste krav til kvalifikationer, indsats og integritet, og at de udvaelges paa et saa bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgere i Faellesskabets medlemsstater. Tjenestemaend skal udvaelges uden hensyn til race, tro eller koen.

De seneste aars erfaring viser, at anvendelse af aldersgraenser i ikke ringe grad medvirker til at sikre bedre ligevaegt baade geografisk og koensmaessigt blandt dem, der deltager i udvaelgelsesproeverne. Det gaelder isaer for udvaelgelsesproeverne til ansaettelse af A8-sagsbehandlere. Grunden hertil er, at mobiliteten bliver mindre med alderen, og at man uden aldersgraenser risikerer, at maengden af ansoegere fra det lokale arbejdsmarked foerer til mangel paa ligevaegt, som vanskeligt kan tolereres af de oevrige deltagere og af dem, der bliver udvalgt. Det er ogsaa klart, at unge kvinder er mere mobile og mere tilboejelige til at anmode om at deltage i udvaelgelsesproeverne, inden de har faaet familiemaessige forpligtelser. De samme tendenser har kunnet konstateres ved afholdelsen af A-udvaelgelsesproever for oestrigste, finske og svenske statsborgere i 1995.

Af disse navnlig karrieremaessige grunde har Kommissionen anvendt aldersgraenser.

Samarbejdet mellem institutionerne i forbindelse med afholdelsen af udvaelgelsesproever skal styrkes som foelge af trialog-gruppens konklusioner. Det betyder, at alle aspekter af ansaettelsespolitikken, herunder aldersgraenserne i bekendtgoerelserne om udvaelgelsesproever, skal behandles inden for rammerne af dette samarbejde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1029/96 af Johannes Blokland (EDN) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Afholdelsen af verdensmesterskabet i skak i Bagdad

Formanden for Det Internationale Skakforbund (FIDE), Kirsan Iliumzhinov, har besluttet at tildele arrangementet af kampen om Det Internationale Skakforbunds verdensmesterskab til Iraks hovedstad Bagdad, som er saede for Saddam Husseins regime.

Denne beslutning har foraarsaget stor uro i skakkredse:

- paa grund af De Forenede Nationers oekonomiske boykot af Irak,

- paa grund af det politiske misbrug, som Saddam Husseins regime kan udnytte denne skakmatch til, og

- paa grund af den skade, der paafoeres skakspillets anseelse, hvis dette arrangement bliver afholdt i Bagdad.

Det forventes, at det nederlandske skakforbund (KNSB) den 27.-28. april vil indkalde til et moede, hvor der sammen med de oevrige europaeiske skakorganisationer vil blive truffet foranstaltninger med det maal at naa frem til en omgoerelse af denne beslutning i FIDE.

Er Kommissionen i lyset af det irakiske regimes vedvarende voldelige optraeden villig til over for FIDE og forbundets europaeiske medlemmer at udtrykke sin foruroligelse over, at Bagdad har faaet tildelt arrangementet af verdensmesterskabsmatchen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (6. juni 1996)

Kommissionen kan bekraefte det aerede medlems oplysninger og deler hans bekymring i anledning af, at formanden for det internationale skakforbund har besluttet, at kampen om verdensmesterskabet i skak mellem Karpov og Kampsky skal finde sted i Bagdad i juni 1996.

Kommissionen finder det meget uheldigt at organisere en saa fornem international begivenhed i et land, der endnu en gang blev doemt den 23. april 1996 paa det 52. moede i FN's Kommission om menneskerettigheder (resolution forelagt af formanden paa Den Europaeiske Unions vegne som i de foregaaende aar) for dets konstante og alvorlige overtraedelser af menneskerettighederne.

Skoent FN's sanktionsordning mod Irak efter invasionen i Kuwait i 1990 ikke saerligt omhandler sportslige og kulturelle aktiviteter, mener Kommissionen, at arrangementet af verdensmesterskabet i skak i Bagdad sandsynligvis vil vaere en kraenkelse af den embargo mod tjenesteydelser, som Irak er blevet paalagt ifoelge FN's sanktioner. I alle tilfaelde vil det sandsynligvis faa negative politiske virkninger og vaere i modstrid med det internationale faellesskabs bestraebelser for at laegge pres paa den irakiske regering med henblik paa at skabe retssikkerhed, overholde menneskerettighederne og opgive sin politik med at true nabostaterne.

Kommissionen ser derfor med tilfredshed, at der udfoldes bestraebelser for at finde frem til et alternativt moedested for verdensmesterskabet i Den Russiske Foederation eller et andet passende sted. Kommissionen stoetter disse bestraebelser og haaber, at formanden for Det Internationale Skakforbund vil foelge de nationale skakforbunds initiativer og revidere sin afgoerelse om placeringen af det naeste verdensmesterskab snarest muligt.

Kommissionen vil fortsat foelge den yderligere udvikling i dette spoergsmaal meget noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0941/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: AAbningstiderne for det interinstitutionelle fritidscenter

Det interinstitutionelle fritidscenter paa Boulevard Wilson modtager boern af tjenestemaend i de europaeiske institutioner, der gaar i Europaskolerne, indtil kl. 18.15 mandag til torsdag og kl. 17.30 fredag. Disse tidspunkter passer tjenestemaendene i Europa-Parlamentet daarligt, da de arbejder til kl. 18.30.

Vil Kommissionen ikke i betragtning af fritidshjemmets interinstitutionelle karakter udvide dets aabningstid til kl. 19.00, saaledes at tjenestemaendene i Europa-Parlamentet kan hente deres boern efter arbejde, saaledes som det allerede nu er tilfaeldet i Europa-Parlamentets Eastmann-vuggestue?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (14. juni 1996)

Fritidscentrenes og vuggestuernes aabningstider er de samme som arbejdstiderne i institutionerne og de lokale organer.

Fritidscentrenes aabningstider har allerede tidligere vaeret droeftet, men det blev bestemt ikke at forlaenge dem, isaer af administrative og budgetmaessige grunde. Desuden udtalte Det Paritetiske Udvalg for Forvaltning af Smaaboernscentret (COCEPE) paa sit moede den 22. februar 1992, at det er imod en saadan forlaengelse, fordi boernene allerede nu tilbringer mange timer uden for hjemmet. COCEPE har dog besluttet at tage spoergsmaalet op igen paa et kommende moede.

Kommissionen vil holde det aerede medlem underrettet om resultatet af disse overvejelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0878/96 af James Provan (PPE) til Kommissionen (17. april 1996)

Om: Burhoens

I henhold til artikel 7 i direktiv 88/166/EOEF ((EFT L 74 af 19.3.1988, s. 83. )) om fastlaeggelse af mindstekrav vedroerende beskyttelse af burhoens skal Kommissionen foretage inspektioner for at sikre direktivets ensartede anvendelse. Siden 1. januar 1995 har mindstekravene i direktivet fundet anvendelse paa alle batteribure.

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange inspektioner der er foretaget siden 1. januar 1995, og bekraeftede disse inspektioner rygterne om, at ikke alle medlemsstater haandhaever dette direktiv paa rette maade, og at batteriburene paa mange bedrifter stadig ikke i fuld udstraekning opfylder mindstekravene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. maj 1996)

Kommissionen beklager at maatte meddele det aerede medlem, at den ikke har vaeret i stand til at gennemfoere inspektioner vedroerende ensartet anvendelse af direktiv 88/166/EOEF, da den for oejeblikket ikke raader over tilstraekkeligt personale til at kunne foretage saadanne inspektioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1177/96 af Werner Langen (PPE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Stoette til den franske tekstil- og beklaedningsindustri

Den franske regering har planer om at fritage landets tekstil- og beklaedningsindustri for at betale socialsikringsbidrag til et aarligt beloeb af ca. 600 mio DM. Dette betyder en vaesentlig omkostnings- og dermed konkurrencefordel for den franske tekstilbranche over for producenter fra andre medlemsstater.

1. Har Kommissionen kendskab til den franske regerings planer om at yde stoette til den franske tekstilindustri?

2. Mener Kommissionen i bekraeftende fald, at en saa omfattende stoetteordning er forenelig med princippet om harmonisering af konkurrencevilkaarene i EU?

3. Hvordan agter Kommissionen at gribe ind over for den planlagte aflastning af den franske tekstilindustri?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-1177/96 og P-1304/96 (12. juni 1996)

De franske myndigheder anmeldte den 27. marts 1996 til Kommissionen forsoegsforanstaltninger til nedsaettelse af socialsikringsbidragene i tekstil- og beklaednings- samt laeder- og skotoejssektoren. Nedsaettelsen af socialsikringsbidragene anslaas at andrage 325 mio. ECU om aaret. Kommissionen mener, at den paagaeldende stoette falder inden for anvendelsesomraadet for EF-traktatens artikel 92, stk. 1.

Kommissionens holdning til sektorstoette, der tager sigte paa jobskabelse, er angivet i retningslinjerne for beskaeftigelse ((EFT C 334 af 12.12.1995. )). Paa grundlag af naevnte retningslinjer vedtog Kommissionen den 30. april 1996 en endelig negativ beslutning om de forsoegsforanstaltninger til nedsaettelse af socialsikringsbidragene, den italienske regering paataenkte at yde i skotoejssektoren, idet Kommissionen vurderede, at stoetten er uforenelig med det indre marked.

Kommissionen besluttede den 15. maj 1996 at indlede den i traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure over for disse foranstaltninger, fordi de er sektorbestemte, og fordi den mangler begrundelse for noedvendigheden af at forbeholde disse sektorer en mere gunstig behandling end andre. I den skrivelse, Kommissionen har sendt til de franske myndigheder, mindes der om, at EF-traktatens artikel 93, stk. 3, har opsaettende virkning, samt om, at enhver stoette, der ydes ulovligt, kan kraeves tilbagebetalt.

Som led i proceduren afventer Kommissionen nu de franske myndigheders svar vedroerende disse foranstaltningers overensstemmelse med ovennaevnte retningslinjer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0888/96 af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen (17. april 1996)

Om: Indfoerelse af en europaeisk ungdomstjeneste

Kan Kommissionen oplyse, hvilke aktiviteter der vil blive prioriteret i foerste fase af gennemfoerelsen af projektet om indfoerelse af en europaeisk frivillig ungdomstjeneste?

Med hensyn til generelle aktiviteter paa det sociale omraade (skolehjaelp, integrering af unge eller handicappede) vil der da blive undervist i nye teknologier (datamatik, multimedia osv.)?

Kan Kommissionen i oevrigt give oplysninger om de frivillige unge kandidaters profil? Agter den at gennemfoere en opdeling efter land, alder, koen og uddannelse? Har Kommissionen desuden oplysninger om strukturen for modtagelse af de frivillige?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-0888/96 og E-1065/96 (28. maj 1996)

Kommissionen er nu i gang med implementeringsfasen for pilotprojektet »en europaeisk volontoertjeneste for unge«, som ivaerksaettes i aar isaer med stoette fra Parlamentet.

Kommissionen har udpeget en raekke netvaerk, som skal modtage omkring 50 unge volontoerer i innovative frivillige serviceaktiviteter i forskellige klart afgraensede omraader (miljoebeskyttelse, kulturelle aktiviteter og volontoertjeneste, arbejde med de daarligt stillede unge inden for volontoertjnestens tvaernationale aktioner). Sidst i juni 1996 vil der blive foretaget en udvaelgelse af de af de europaeiske volontoerorganisationer indsendte projektforslag. Endelig er Kommissionen i samarbejde med de nationale kontorer for handlingsprogrammet »ungdom for Europa« ved at ivaerksaette en udvaelgelse af projekter paa decentralt plan. Resultaterne heraf vil foreligge i efteraaret 1996.

I arbejdsdokumentet »Guidelines for a European voluntary service for young people« ((SEC (95) 2268. )) har Kommissionen udstukket de generelle retningslinier for de aktiviteter, der kan falde inden for rammerne af denne aktion, og dette dokument er sendt til Parlamentet til orientering. Hvilke aktiviteter der vil blive tilbudt volontoererne afhaenger i sagens natur meget af, hvilke tilbud Kommissionen tager imod. Kommissionen kan tilslutte sig det aerede parlamentsmedlems synspunkt om eventuelt at inkludere aktioner, der giver adgang ny teknologi i forbindelse med pilotprojektet, hvis saadanne projekter kan falde inden for rammerne af de ovenfor beskrevne generelle retningslinier.

Kommissionen har vedtaget et princip om at alle unge som er interesserede i at deltage i denne aktion, skal have adgang uden nogen form for diskrimination. Ved opfoelgningen paa og evalueringen af aktionen vil Kommissionen laegge saerlig vaegt paa at tegne et billede af de unge deltagere med fokus paa nationalitet, alder, koen og sociale tilhoersforhold. Desuden vil der blive udviklet saerlige foranstaltninger med henblik paa at lette adgangen til programmet for gruppen af daarligt stillede unge.