ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3207/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (16. oktober 1997)

Om: Investeringsstoette til forarbejdning af biologiske produkter

I Kommissionens beslutning 94/173/EF af 22. marts 1994 ((EFT L 79 af 23.3.1994, s. 29. )) om gennemfoerelse af forordning 866/90 ((EFT L 91 af 6.4.1990, s. 1. )) om fastlaeggelse af udvaelgelseskriterier for investeringer vedroerende orbedring af vilkaarene for forarbejdning og afsaetning af landbrugsprodukter prioriteres investeringer i oekologiske produkter dyrket i overensstemmelse med forordning 2092/91 ((EFT L 198 af 22.7.1991, s. 1. )).

Eftersom den graeske regering har afvist et forslag om investering i produktion af cider baseret paa oekologisk dyrkede aebler - som falder ind under forordning 2092/91 - med den eneste begrundelse, at finansiel stoette til en saadan investering er forbudt i henhold til afgoerelse 94/173/EF, kan Kommissionen oplyse, om investering i ciderproduktion baseret paa oekologisk dyrkede aebler i overensstemmelse med forordning 2092/91 opfylder de kriterier, der er fastlagt i afgoerelse 94/173/EF og er berettiget til stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. december 1997)

Kommissionen er ikke i besiddelse af tilstraekkelige oplysninger angaaende den af det aerede medlem omtalte investering til at kunne tage stilling til, om den kan komme i betragtning til Faellesskabets medfinansiering i henhold til forordning (EF) nr. 951/97 om forbedring af vilkaarene for forarbejdning og afsaetning af landbrugsprodukter ((EFT L 142 af 2.6.1997. Denne forordning udgoer en omarbejdelse af forordning (EOEF) nr. 866/90, som det aerede medlem henviser til. )), eftersom udvaelgelsen af de omtalte investeringer hoerer under medlemsstaternes kompetence, idet dog de udvaelgelseskriterier, som er fastsat i Kommissionens beslutning 94/173/EF af 22. marts 1994 om fastlaeggelse af udvaelgelseskriterier for investeringer vedroerende forbedring af vilkaarene for forarbejdning og afsaetning af landbrugs- og skovbrugsprodukter og om ophaevelse af beslutning 90/342/EOEF, skal overholdes.

Kommissionen kan derfor kun svare generelt, hvad angaar den omtalte investerings stoetteberettigelse, det vil sige, at der kan gives prioritet til investeringer i forbindelse med oekologiske landbrugsprodukter i overensstemmelse med forordning (EOEF) nr. 2092/91 om oekologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf paa landbrugsprodukter og levnedsmidler paa betingelse af, at disse ikke er omfattet af udelukkelserne i Kommissionens beslutning 94/173/EF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3682/97 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Dyrkning af hamp i EU

Fra kilder i De Forenede Stater er jeg blevet underrettet om, at der er en oeget efterspoergsel efter hampfibre baade til tekstiler og til papirproduktion. Hampfibre er ved at blive meget populaere i USA som et alternativ til bomuld, da 50% af verdens pesticider oejensynligt anvendes paa bomuld, naar det vokser, hvorimod hamp ikke kraever nogen pesticider.

Et stort problem er, at hamp er et medlem af cannabisfamilien og f.eks kun kan dyrkes i Det Forenede Kongerige med licens. Det er imidlertid blevet paastaaet, at det inden for EU kan dyrkes i Frankrig og Italien uden en saadan restriktion.

Kan Kommissionen oplyse, om dette er tilfaeldet og ligeledes goere rede for, om der findes en EU-politik om dyrkning af hamp?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. december 1997)

Ved Raadets forordning (EOEF) nr. 1308/70 af 29. juni 1970 om den faelles markedsordning for hoer og hamp ((EFT L 146 af 4.7.1970. )) blev der indfoert en hektarstoette for hamp, der produceres i Faellesskabet.

Der ydes kun stoette til hamp, hvis den er produceret af certificeret froe af sorter, hvis indhold af rusgifte (tetrahydrocannabinolindhold) ikke overstiger 0,3%. Stoetten udbetales desuden kun for de arealer, der blev helt tilsaaet og hoestet, og hvor det normale dyrkningsarbejde blev foretaget. Listen over certificeret froe samt kontrolbestemmelserne er anfoert i Kommissionens forordning (EOEF) nr. 1164/89 af 28. april 1989 om gennemfoerelsesbestemmelser for stoette til spindhoer og hamp ((EFT L 111 af 29.4.1989. )).

Med hensyn til de medlemsstater, som det aerede medlem naevner, blev der ydet EF-stoette til foelgende hampearealer i de fem sidste produktionsaar:

(i ha)

>TABLE>

I Italien var produktionsaaret 1982/83 det sidste produktionsaar, hvor det blev ansoegt om EF-stoette til hamp for.

Det britiske indenrigsministerium kontrollerer rent faktisk hampedyrkningen strengt. Siden produktionsaaret 1993/94 (det foerste aar, hvor der blev saaet hamp i Det Forenede Kongerige) skal hver producent forinden indhente en administrativ dyrkningstilladelse. I Frankrig kraeves der ikke en saadan tilladelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3725/97 af Christof Tannert (PSE) til Kommissionen (12. november 1997)

Om: Laeseligheden af de kommende EURO-pengesedler for blinde

Kan Kommissionen oplyse, om og hvordan der i forbindelse med udformningen af EURO-pengesedlerne er blevet taget hensyn til de blindes og svagtseendes interesser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (16. december 1997)

Ifoelge artikel 4.2 i statutten for Det Europaeiske Monetaere Institut (EMI) er det EMI, der er ansvarligt for den tekniske forberedelse af europengesedlerne.

Kommissionen kan dog oplyse det aerede medlem om, at de europaeiske blindeorganisationer fuldt ud har taget del i EMI's arbejde med at udforme og udfoere europengesedlerne.

EMI udsendte den 13. december 1996 en pressemeddelelse med titlen »Euroen og blinde og svagtseende«, som beskriver, hvilke tekniske specifikationer der skal vaere opfyldt, for at pengesedlerne opfylder blindes og svagtseendes krav. Blandt disse tekniske specifikationer kan naevnes forskelle i stoerrelse og farve, tal, der er let genkendelige og placeret paa samme sted paa alle pengesedlerne, saa den nominelle vaerdi bedre kan fastslaas, og symboler, der er genkendelige ved beroering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3580/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: Vaadbiotoper i Nea Fokea paa Halkidiki

Ved kysten i kommunen Nea Fokea paa Halkidiki ligger der to meget vigtige vaadbiotoper, som er omgivet af skove. En stor del af omraadet er allerede blevet bebygget, idet staten har givet tilladelse hertil, selvom man allerede fra 1961 har kraevet, at jorden bliver udnyttet paa en anden maade.

De to vaadbiotoper er blevet katalogiseret af en raekke instanser (i Landbrugsministeriets fortegnelse af 1988 af Det Nationale Center for Biotoper og Vaadomraader, samt Goulandris-museet (naturhistorie) i 1994, af forstvaesenet i Kassandra i 1996 og 1997 og af afdelingen for miljoe i Halkidikis amtsstyrelse i 1997).

Den 4. april 1995 besluttede regeringen imidlertid at overdrage 11.810 ar af den ene af de to vaadbiotoper til EOT (den graeske turistorganisation) med henblik paa anlaeggelse af en golfbane, idet den paastod, at EOT havde karakteriseret omraadet som en udtoerret mose.

Lokale myndigheder har anmodet om, at vaadbiotoperne bliver beskyttet mod denne udnyttelse, og at de samtidig bliver udnaevnt til omraader af turistmaessig betydning. De anmoder tillige om, at beslaglaeggelsen af jorden indstilles, og disse overtraedelser af den nationale lovgivning og faellesskabslovgivningen, der oedelaegger Graekenlands ry internationalt, ophoerer.

Kan Kommissionen oplyse, om den er bekendt med disse anklager, og om den har til hensigt at bede de graeske myndigheder om naermere forklaring?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (12. december 1997)

Kommissionen er allerede orienteret om de forhold, det aerede medlem henviser til. En indledende undersoegelse har vist, at den paagaeldende lokalitet ikke er udpeget som saerligt beskyttet omraade i henhold til Raadets direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979. )), og heller ikke af Graekenland er foreslaaet udpeget til Natura-2000-nettet som lokalitet af betydning for Faellesskabet i medfoer af Raadets direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ((EFT L 206 af 22.07.1992, s. 7. )).

Dog foreligger der visse oplysninger, hvoraf det fremgaar, at stedet har oekologisk vaerdi (videnskabelige opgoerelser samt en nylig revision af de omraader, der er vigtige for bevarelsen af fugle). Desuden findes der i umiddelbar naerhed heraf et kystomraade, der fra graesk side er foreslaaet udpeget som lokalitet af betydning for Faellesskabet.

Kommissionen vil anmode de graeske myndigheder om yderligere oplysninger om naturbevarelsen i det paagaeldende omraade og vil i givet fald behandle sagen som foreskrevet i EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3554/97 af Petrus Cornelissen (PPE) til Kommissionen (12. november 1997)

Om: Turistskat

Inden for den nederlandske turisme er der opstaaet utilfredshed med det voksende antal kommuner, der vil indfoere eller forhoeje en allerede eksisterende turistskat som kompensation for kommunale budgetunderskud.

1. Kan Kommissionen oplyse, om hoejere turistskatter er i overensstemmelse med en politik, der sigter mod styrkelse af turistindustrien i EU og mod fremme af »equal level playing« paa industrimarkedet?

2. Mener Kommissionen, at den har en opgave paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (12. december 1997)

Kommissionen er opmaerksom paa, hvilken betydning et gunstigt erhvervsmiljoe har for turisme, og paa noedvendigheden af et konkurrencedygtigt turisterhverv. Beskatning paa et hvilket som helst niveau er en vigtig faktor i den forbindelse. Om end stigende lokale turistskatter normalt kan forventes at have en vis indvirkning paa turismes konkurrenceevne, skal der ved vurderingen af deres indvirkning paa lokalt plan tages hensyn til maalene med de stigende turistskatter og anvendelsen af de tilsvarende indtaegter.

Selv om lokale skatter ikke hoerer under Kommissionens kompetence, vil Kommissionen fortsat goere opmaerksom paa behovet for at fremme et miljoe, der er gunstigt for europaeisk turismes konkurrenceevne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3294/97 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: EU's handelspolitik

Hvilke af de temaer, der beroeres i Kommissionens beretning om handelspolitikken, skal droeftes inden for WTO i Genève? Har Kommissionen foretaget en evaluering med hensyn til, om dens handelspolitik bidrager til skabelse af arbejdspladser og sikrer lige muligheder for ufaglaerte arbejdere og kvinder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (1. december 1997)

Man behandler mange forskellige handelspolitiske emner i Verdenshandelsorganisationen i Geneve. De fleste af de aftaler der er indgaaet som led i Uruguay-runden, indeholder revisionsklausuler eller udtrykkelige bestemmelser om yderligere forhandlinger. Dette er den saakaldt indbyggede agenda.

Paa den ministerkonference Verdenshandelsorganisationen afholdt i december 1996, blev den indbyggede agenda udvidet, idet ministrene godkendte en handlingsplan for de mindst udviklede lande og sonderende droeftelser om regionale handelspraeferencer, afklaring af forholdene omkring offentlige indkoeb, forenkling af samhandelsbestemmelser og -procedurer, handel og investering samt handel og konkurrence.

Kommissionen er af den klare overbevisning at den af Faellesskabet etablerede handelspolitik, som afspejlet i godkendelsen af resultaterne af Uruguay-runden og de paafoelgende ministerielle beslutninger, bidrager kraftigt til beskaeftigelsen i Faellesskabet. Kommissionen gaar endvidere kraftigt ind for at sikre ufaglaerte og kvinder lige muligheder. I Faellesskabet daekkes saadanne forhold af gaeldende EF-lovgivning. I tredjelande er det efter Kommissionens opfattelse op til den internationale arbejdsorganisation ILO at sikre lige muligheder. Paa Verdenshandelsorganisationens moede i Singapore i december 1994 var ministrene enige om at ILO har kompetence til at fastsaette og varetage en kerne af internationalt anerkendte standarder paa arbejdsomraadet. Ministrene i Verdenshandelsorganisationen gav udtryk for deres stoette til det arbejde ILO udfoerer for at fremme indfoerelsen af saadanne standarder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3760/97 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: De psykologiske aspekter ved arbejdsloesheden - EU-finansieret forskning

I henhold til gaeldende bestemmelser kan beskaeftigelsesinitiativer i forbindelse med sundhedsrelaterede (mentale eller fysiske) ordninger ikke finansieres direkte af EU. Der kan saaledes ikke gives EU-midler til forskning i de psykologiske aspekter ved arbejdsloesheden, og naermere bestemt hvordan langtidsledige kan hjaelpes til at klare overgangen tilbage til arbejdspladsen.

Da de langtidsledige udgoer et uforholdsmaessigt hoejt antal af de arbejdsloese i hele EU, synes dette at vaere et omraade, hvor der med fordel kunne drives forskning med EU-midler.

Efter hvilke retningslinjer fastlaegges det, hvem der kan komme i betragtning for EU-finansiering af beskaeftigelsesinitiativer, hvordan er disse blevet fastlagt, og vil Kommissionen revidere dem paa baggrund af denne klare undladelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (19. december 1997)

Det er korrekt, at det hidtil har vaeret vanskeligt at finansiere forskning paa dette omraade over budgetposten vedroerende arbejdsmarkedsanalyse og -politik (B3-4010). Paa moedet i Luxembourg i november 1997 blev stats- og regeringscheferne dog enige om, at medlemsstaterne boer fastlaegge forebyggende og beskaeftigelsesfremmende strategier, som bygger paa identificering og aktion paa et tidligt tidspunkt. Det tilsluttede Parlamentet sig helt i rapporten om retningslinjerne for beskaeftigelse, og Kommissionen forventer, at der nu vil blive vedtaget retningslinjer for beskaeftigelsen foer aarets udgang. Bemaerkningerne til budgetposten maa formodes at afspejle denne strategi og dermed vaere tilstraekkeligt fleksible til at goere det muligt at finansiere forskning i de psykologiske aspekter ved arbejdsloeshed, idet disse aspekter klart vedroerer evnen til at finde arbejde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2908/97 af Kenneth Collins (PSE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Portugal - momsdiskrimination

I sit svar af 7. december 1994 paa skriftlig forespoergsel E-2086/94 ((EFT C 75 af 27.3.1995, s. 17. )) om Portugals anvendelse af moms paa alkoholholdige drikke oplyser Kommissionen, at den for tiden undersoeger dette spoergsmaal med henblik paa at traeffe den rette beslutning.

Vil Kommissionen oplyse, om den har truffet en saadan beslutning, og om der er taget skridt til at aendre Portugals momssats til 12%, der har vaeret mindstekravet siden 1. januar 1993, eller til en sats paa 17%, der gaelder for alle andre alkoholholdige drikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. november 1997)

Faellesskabets momslovgivning vedroerende beskatning af alkoholholdige drikke er stadig den samme som beskrevet i svaret paa det aerede medlems forespoergsel E-2086/94. For oejeblikket beskattes alkoholholdige drikke normalt med standardsatsen paa 17% i Portugal. Portugal fortsaetter imidlertid med at beskatte vin med en reduceret sats paa 5%, hvilket Kommissionen betragter som en overtraedelse af ovennaevnte EU-lovgivning. Kommissionen er i faerd med at forberede en overtraedelsesprocedure.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3666/97 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (10. november 1997)

Om: Kommissaer Franz Fischlers besoeg i Portugal

Kommissaer Franz Fischler rejste til Portugal den 3. november 1997 med henblik paa at deltage i moeder med ansvarlige repraesentanter for de forskellige nationale landbrugssammenslutninger.

Under dette besoeg moedtes Franz Fischler med den portugisiske premierminister (i oejeblikket generalsekretaer for Det Socialistiske Parti) og formanden for Socialdemokratiet. Jacques Santer, formand for Kommissionen, fulgte den samme procedure under sit besoeg i Portugal den 7. oktober dette aar, hvor han ogsaa moedtes med generalsekretaeren for Det Socialistiske Parti og formanden for Socialdemokratiet.

Jeg formoder, at Kommissionen, idet den er forpligtet til at have kendskab til dette forhold, allerede ved, at fem partier er repraesenteret i det portugisiske parlament, og at fire af disse partier er repraesenteret i Europa-Parlamentet af portugisiske medlemmer.

Den holdning, som visse elementer i Kommissionen under deres besoeg i Portugal har vist over for de portugisiske politiske partier, forekommer paa denne baggrund yderst besynderlig for ikke at sige diskriminerende.

Hvordan begrunder Kommissionen disse holdninger?

Agter Kommissionen omgaaende at aendre sin praksis i forbindelse med kommissionsmedlemmers besoeg i Portugal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (19. november 1997)

Kommissionens medlemmer er glade for at moede mange forskellige mennesker, men de har ikke mulighed for at moede alle politiske partier paa deres rejser, isaer ikke, naar de ikke modtager anmodninger derom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3614/97 af Elisabeth Schroedter (V) til Kommissionen (6. november 1997)

Om: Vurdering af miljoevirkningerne i forbindelse med gennemfoerelsen af strukturstoetten i delstaten Brandenburg

1. Er Kommissionen klar over, at kravet om vurdering af miljoevirkningerne i artikel 8 (vedroerende maal nr. 1), stk. 4, 3. led, i strukturfondsforordning nr. 2081/93 ((EFT L 193 af 31.7.1993, s. 5. )) i delstaten Brandenburg fortolkes saaledes, at det er tilstraekkeligt, at miljoevirkningerne ved tildelingen af EFRU-midler vurderes af Landesinvestitionsbank (delstatens investeringsbank), som traeffer afgoerelserne om tildeling af stoette?

2. Er Kommissionen i bekraeftende fald af den opfattelse, at man dermed i tilstraekkelig grad har opfyldt kravet om involvering af miljoemyndighederne i delstaten Brandenburg?

3. Er Kommissionen af den opfattelse, at investeringsbanken i delstaten Brandenburg raader over de fornoedne kvalifikationer, saaledes at den kan vurdere projekters miljoevirkninger paa en faglig korrekt maade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (11. december 1997)

I henhold til de oplysninger, Kommissionen har faaet forelagt af delstaten Brandenburgs oekonomiministerium, der i Brandenburg varetager forvaltningen af EFRU-midler, er investeringsbanken (Landesinvestitionsbank - ILB) ikke ansvarlig for evalueringen af de miljoemaessige konsekvenser af aktioner, der medfinansieres af EFRU.

Denne rolle varetages saaledes af delstatens miljoemyndigheder. I forbindelse med store projekter (med samlede stoetteberettigede udgifter paa enten 15 eller 25 mio. ECU, alt efter det paagaeldende tilfaelde) kraeves der en skriftlig godkendelse fra den regionale miljoeforvaltning (Landesumweltamt), inden der kan ydes EFRU-stoette. I forbindelse med mindre projekter kan ILB kun godkende betalinger til projekter, hvis der foreligger en skriftlig godkendelse fra miljoemyndighederne (Landesumweltamt eller Bauamt).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3584/97 af Ilona Graenitz (PSE) til Kommissionen (6. november 1997)

Om: Herodespraemie

Raadet (landbrug) naaede i Luxembourg til enighed om at forlaenge »Herodespraemien« indtil begyndelsen af december 1998 for slagtning af nyfoedte kalve paa indtil tre uger paa trods af Tysklands, OEstrigs, Danmarks og Sveriges etiske forbehold.

Hvilken holdning indtager Kommissionen til denne praemie?

Er »Herodespraemien«, som har givet anledning til adskillige transporter af kalve fra Tyskland til Frankrig, forenelig med EU's direktiv om transport af dyr?

Mener Kommissionen, at der er mulighed for at forbyde disse transporter af kalve, der gennemfoeres for at faa udbetalt denne praemie?

Hvilke foranstaltninger overvejes der som et alternativ til »Herodespraemien«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. december 1997)

Raadet besluttede at indfoere kalveforarbejdningspraemien som en del af reformen af den faelles markedsordning for oksekoed i 1992 for at faa styr paa de overskud af oksekoed, der var under opbygning. Foranstaltningen blev dog kun anvendt i en overgangsperiode paa to aar, da problemerne med kogalskab (BSE) dukkede op i marts 1996. Paa et allerede maettet marked for oksekoed er det desvaerre ikke muligt at finde koebere til disse kalve. Kommissionen tror ikke paa, at det er et realistisk alternativ at opfede disse kalve og opbygge nogle oksekoedsbjerge, som skatteborgerne derpaa skal betale for.

Kalveforarbejdningspraemien er fuldt forenelig med direktiv 91/628/EOEF om beskyttelse af dyr under transport ((EFT L 340 af 11.12.1991 (aendret ved direktiv 95/29/EF, EFT L 148 af 30.6.1995). )), hvis transporten af dyrene sker i overensstemmelse med direktivets forskrifter.

Kommissionen har grundigt undersoegt mulighederne for at stoppe transporten af disse kalve og er naaet til den konklusion, at en saadan foranstaltning ville vaere i alvorlig modstrid med princippet om varers frie bevaegelighed, hvis alle EF-forskrifter om transport af dyr er overholdt.

Da medlemsstaterne i oktober 1996 vedtog foranstaltninger med henblik paa at genoprette ligevaegten paa oksekoedsmarkedet, blev der indfoert en praemie for tidlig markedsfoering, som skulle begraense produktionen af oksekoed ved at tilskynde kalveproducenterne til at reducere slutvaegten af kalve til kalvekoedsproduktion, idet antallet af faktisk anvendte kalve samtidigt blev forhoejet. Hver medlemsstat kan vaelge mellem at anvende kalveforarbejdningspraemien eller praemien for tidlig forarbejdning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3792/97 af Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Raadet (26. november 1997)

Om: Politiets foranstaltninger i forbindelse med arbejdsloeshedsdemonstrationen den 20. november 1997 i Luxembourg

Den 5. november 1997 har politiet henvendt sig hos hovedkontorerne for fagforeningerne UGT, CC.OO. og CSIF i Extremadura for at indhente oplysninger om personer, som vil deltage i moedet den 20. november 1997 i Luxembourg, som er tilrettelagt af Den Europaeiske Faglige Samarbejdsorganisation.

Det spanske politis generaldirektorat oplyste, at disse skridt blev taget for at imoedekomme en anmodning om oplysninger fra koordinationskontoret for polititjenester i EU om demonstrantgruppernes sammensaetning, deres ruter, transportmidler og planlagt indkvaretering i Luxembourg.

Hvad er retsgrundlaget for disse foranstaltninger? Mener Raadet, at ovennaevnte foranstaltninger er forenelige med respekten for de grundlaeggende frihedsrettigheder, herunder ytringsfriheden og forsamlingsfriheden?

Svar (12. februar 1998)

Opretholdelsen af den offentlige orden paa EU-medlemsstaternes omraade henhoerer ene og alene under myndighederne i de enkelte medlemsstater. Raadet kan ikke tage stilling i en sag, der ikke falder ind under dets kompetenceomraade i henhold til traktaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3293/97 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: De mindst udviklede landes markedsadgang

Hvorledes agter Kommissionen at gennemfoere raadsafgoerelsen om at ligestille de mindst udviklede lande med AVS-staterne? Hvor ligger vanskelighederne ved gennemfoerelsen? Foreligger der konkrete forslag herom?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-3292/97 og E-3293/97 (1. december 1997)

Raadet anmodede i juni 1997 Kommissionen om inden den 1. januar at forelaegge forslag med henblik paa at give de mindst udviklede lande adgang til markedet paa lige fod med andre. Kommissionen er i gang med at udarbejde disse forslag, hvori der baade maa tages hensyn til de forpligtelser der paahviler Faellesskabet inden for rammerne af Lomé-konventionen, og bestemmelserne i praeferenceordningerne. Strukturforskellene mellem den handelsordning som Kommissionen praktiserer over de mindst udviklede lande der er medlem af Lomé-konventionen, og den handelsordning som Kommissionen praktiserer over de mindst udviklede lande der ikke er medlem af Lomé-konventionen, men som har adgang til praeferenceordningen, giver anledning til en raekke tekniske vanskeligheder, som man for oejeblikket soeger at loese. Saa snart der er fundet en loesning herpaa, fremlaegges der straks forslag for Raadet.