SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1896/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Forske for fremtiden. Europaeisk forskning i borgernes tjeneste

Der henvises til meddelelse fra Kommissionen »Forske for fremtiden. Europaeisk forskning i borgernes tjeneste« (KOM(96)0332 endel. + endel. 2 (kun fransk udgave)).

Der anmodes om en tilbundsgaaende omorganisering af den europaeiske forskning, hvad angaar fastlaeggelsen af de strategiske handlingsomraader, fastlaeggelsen af prioriteringer, af ny arkitektur, af stoerre fleksibilitet, af stoerre tilgaengelighed, af klarere ansvarsfordelinger og evaluering af resultaterne med en bedre administration og forvaltning, en forenkling af procedurerne og mere effektive ledsageforanstaltninger.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Èdith Cresson (7. juli 1997)

Det formelle forslag til det femte rammeprogram for Faellesskabets indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration ((KOM(97) 142. )), som kommissionen vedtog den 30. april 1997, var resultatet af naesten et helt aars forberedende arbejde. Paa hvert trin i denne periode blev der etableret en konstruktiv dialog med de politiske instanser baade i Raadet og i Parlamentet, de videnskabelige og industrielle partnere, og ligeledes med de brugere, der er direkte beroerte af de mulige resultater fra den planlagte forskningsindsats.

I den evalueringsrapport, der blev udarbejdet af en gruppe uafhaengige eksperter med Etienne Davignon som formand, konstateredes det, at rammeprogrammerne for forskning og teknologisk udvikling er blevet et referenceinstrument, der goer det muligt at stoette en forskning af hoej kvalitet og at oprette talrige vidennet i hele Faellesskabet. Rapporten indeholder anbefalinger med henblik paa at bevare denne hoeje kvalitet, tage bedre hensyn til sociale og oekonomiske maal og tilfoeje en yderst vigtig europaeisk mervaerdi.

I overensstemmelse med denne strategi er der fastlagt nye retningslinjer for og en ny opbygning af det femte rammeprogram. De vigtigste maal og de prioriterede emneomraader er fastlagt paa grundlag af et net af kriterier, hvor videnskabelige praestationer ikke er den eneste drivkraft, selv om teknisk-videnskabelig ekspertise stadig er et grundprincip.

Rammeprogrammets opbygning er forenklet. Antallet af programmer er blevet vaesentligt nedskaaret i forhold til det foregaaende rammeprogram. Faellesskabets forskningsindsats er koncentreret omkring tre tematiske programmer og tre tvaergaaende programmer. Denne opbygning giver udtryk for vilje til at koncentrere indsatsen og forbedre samordningen. I de tematiske programmer er der indkredset et begraenset antal noegleaktioner omkring emner, der har tilknytning til prioriterede sociale og oekonomiske behov. Disse aktioner skal goere det muligt at mobilisere forskellige sagkundskaber og inddrage dem i projekter, der integrerer grundforskning, teknologisk udvikling og brugerne af resultaterne.

Viljen til at indfoere stoerre smidighed og samordning i gennemfoerelsen af programmerne kommer til udtryk i en forvaltning af mere kollegial karakter, som giver mulighed for at reagere hurtigere paa uforudsete presserende behov.

For at kunne fastlaegge prioriterede forskningsomraader maa der traeffes en raekke valg. Disse valg er fremover baseret paa en grundig analyse af samfundets behov, industrielle realiteter og prognoser. Ved at tilpasse sig til et nyt oekonomisk og socialt miljoe sigter det femte rammeprogram baade paa at bidrage til ny vaekst og jobskabelse og paa at skabe et virkeligt europaeisk omraade for teknisk-videnskabeligt samarbejde.