ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2446/01

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(11. september 2001)

Om: Naturparkerne Gran Paradiso og Vanoise

I Alperne i regionerne Valle d'Aosta, Piemonte og Savoie ligger Vesteuropas største sammenhængende naturreservat bestående af den italienske nationalpark Gran Paradiso (oprettet som den første i Italien i 1922) og den franske Parc de la Vanoise (der også er den første franske nationalpark, oprettet i 1963). De to parker, der har fuldstændig samme fauna og flora og sammenlignelige problemer i henseende til fysisk planlægning, hvilket skyldes forholdene i disse bjergegne, som er sammenfaldende også i kulturel henseende er knyttet sammen og har siden 1972 udviklet venskabs- og samarbejdsforbindelser. Derimod mangler der en retslig ramme i europæisk regi, som i fuld respekt for naturen, men også for nærhedsprincippet og de lokale befolkningers rettigheder kan bane vejen for oprettelsen af en egentlig europæisk park.

Hvilke allerede eksisterende eller nye instrumenter mener Kommissionen kan muliggøre oprettelsen af et fælles beskyttet område for Gran Paradiso og Vanoise?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(26. oktober 2001)

Kommissionen er af den opfattelse, at Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1) gennem etableringen af et sammenhængende europæisk økologisk net bestående af særlige bevaringsområder, nemlig Natura 2000-nettet, netop giver mulighed for en fælles tilgang til naturbeskyttelsen, som det ærede medlem efterlyser. De samme forpligtelser med hensyn til forvaltningen af området, set ud fra en naturbevaringsmæssig synsvinkel, gælder på begge sider af grænsen.

Selv om Kommissionen støtter et grænseoverskridende samarbejde mellem forvaltningsstrukturerne for de to naturparker, kan den imidlertid ikke med hjemmel i EF-traktaten etablere en juridisk ramme for en overnational parkforvaltningsstruktur, således som det ærede medlem foreslår. Via Interreg-programmet kan der ydes støtte til grænseoverskridende samarbejde, og det kan benyttes til at tilvejebringe fællesskabsfinansiering til udvikling af en fælles forvaltningsmetode for naturparker, der støder op til hinanden, og som er beliggende i forskellige medlemsstater.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2126/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(17. juli 2001)

Om: Udnyttelse af børn i Rumænien

Det er en kendt sag, at tusinder af børn i Rumænien er i kriminelle organisationers vold, og at disse tvinger dem til prostitution ved at udsætte dem for forskellige former for vold. Emma Nicholson fra Europa-Kommissionen protesterede for nylig mod denne situation, idet hun understregede, hvordan dette problem i hvert fald i den seneste tid er blevet en prioritet for Unionens institutioner.

I denne forbindelse bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. Har Kommissionen kendskab til, at der finder sådanne lovovertrædelser sted i andre ansøgerlande?

2. Har Kommissionen alarmeret Europol, således at det gennem efterforskning, der omfatter samtlige unionslande kan forsøge at finde ud af, om der er et forbryderisk samarbejde mellem disse kriminelle organisationer og myndighederne i de pågældende stater?

3. Anser Kommissionen det ikke for nødvendigt at indhente oplysninger om den gældende lovgivning i disse lande vedrørende beskyttelse af børn og familien generelt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(8. oktober 2001)

1. og 3. Kommissionen gør det ærede medlem opmærksom på, at der hvert år udarbejdes periodiske rapporter om kandidatlandenes fremskridt mod tiltrædelsen, som sendes til Europa-Parlamentet og Rådet. Rapporterne for 2000 omtalte netop problemer i stil med dem, det ærede medlem nævner, og det fremgår af rapporten, hvilke foranstaltninger der er truffet eller skal træffes for at løse problemerne, samt hvilken lovgivning de forskellige lande har om børns beskyttelse. Problemet gjorde sig især gældende i rapporterne om Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Cypern, Letland, Litauen og Slovakiet. De næste periodiske rapporter foreligger i november 2001.

Med hensyn til beskyttelse af børn gør Kommissionen ligeledes opmærksom på, at den kommende rammeafgørelse om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi bliver en del af EU-retten, som derfor også skal gennemføres i kandidatlandene. I løbet af tiltrædelsesprocessen indhentes regelmæssigt oplysninger om, hvordan EU-retten gennemføres eller kan blive gennemført i kandidatlandene.

2. Kommissionen kan meddele, at Europol har kompetence til at bekæmpe menneskehandel, herunder børnepornografi, hvis der er reelle tegn på organiseret kriminalitet, og hvis to eller flere medlemsstater er berørt. Det fremgår af Europols arbejdsprogram for 2001 og 2002, at bekæmpelsen af denne form for kriminalitet har høj prioritet. Europol er i øjeblikket aktivt involveret i to omfattende undersøgelser, der for nylig er blevet foretaget på området. Rådet har bemyndiget Europol til at forhandle samarbejdsaftaler med alle kandidatlande i håb om et øget samarbejde på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2486/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(5. september 2001)

Om: Fonden for fred og forsoning

Ifølge de seneste beretninger har Den Europæiske Union støttet kendte IRA-terrorister gennem EU's fond for fred og forsoning.

Har Kommissionen indledt en formel undersøgelse af den muligvis grove og uretmæssige oppebærelse af EU-støtte?

Har Kommissionen standset betalingerne til disse særlige organisationer, indtil der er foretaget en behørig undersøgelse?

Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at sikre, at skatteydernes penge bruges på en passende måde og for at kræve pengene tilbage, hvis det bekræftes, at de har været uhensigtsmæssigt tildelt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(8. oktober 2001)

Kommissionen formoder, at det ærede parlamentsmedlem henviser til en artikel, der blev offentliggjort i den britiske udgave af Sunday Times fra den 26. august 2001 med overskriften IRA suspects funded by EU grants.

I artiklen nævnes navne på personer, der er mistænkt for at være involveret i terroraktiviteter, som påstås støttet af EU's strukturfonde gennem projekter for to grupper af tidligere fanger: Tar Isteach og Coiste Na n-larchimí.

Selvom de pågældende personer ikke er blevet dømt for terrorhandlinger, har EU-Kommissionen anmodet den lokale programforvaltningsmyndighed den særlige EU-programinstans om at gennemgå de projekter, der er tale om. Denne gennemgang har ikke afsløret uregelmæssigheder i forvaltningen af EU-midler. På nuværende tidspunkt er der derfor ikke grundlag for at indstille betalingerne eller anmode om tilbagebetaling af EU-midler.

Selvom PEACE I-programmet og dets efterfølger PEACE II er enestående blandt EU's interventioner under strukturfondene, er de underlagt det samme sæt strenge regler med hensyn til finansiel forvaltning og kontrol som andre foranstaltninger. Kommissionen har allerede tidligere vist, at den ikke tøver med at indstille betalingerne, hvis der er tegn på misbrug af EU-midler. Den har i den forbindelse fuld tillid til samarbejdet med den særlige EU-programinstans.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2254/01

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. juli 2001)

Om: Vandkraftprojekt ved Alfios-floden

For nylig opnåede Det lille vandkraftprojekt for Theisoa, et anlæg med en kapacitet på 5MW, der skal placeres ved Alfios-floden på grænsen mellem amterne Ilia og Arkadia, forhåndsgodkendelse fra den særlige miljøstyrelse under Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder. For to år siden havde Den Europæiske Union som led i udviklingsprogrammet Leader II ydet støtte til udvikling af alternative former for turisme; disse projekter blev gennemført og byggede på eksistensen af denne flod og dens løb. Selvom jeg erkender, hvor vigtig bygningen af disse vandkraftværker er for den græske økonomi, vil jeg gerne påpege, at det kan få alvorlige følger for såvel bæredygtigheden af den EU-støttede udvikling af turismen i området som miljøet, hvis dette konkrete projekt gennemføres.

Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående og under henvisning til terrænets og landskabets særlige udformning i dette område, der har stor miljømæssig betydning, oplyse, om det ovennævnte projekt er foreneligt med de projekter, som EU selv har ydet støtte til for kort tid siden, og hvorvidt fællesskabets miljøbestemmelser overholdes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(24. oktober 2001)

I henhold til de oplysninger, Kommissionen råder over, støtter det græske udviklingsministerium som led i liberaliseringen af energimarkedet alle private initiativer inden for energiproduktion. Denne støtte ydes inden for rammerne af det operative program vedrørende konkurrence: en indkaldelse af interessetilkendegivelser er blevet offentliggjort, og de udvalgte projekter vil blive samfinansieret under dette program og den nationale støtteordning. Det omtalte projekt figurerer blandt de indgivne forslag.

Ved første øjekast er den pågældende dæmning ikke i strid med fællesskabslovgivningen. Dog skal der inden gennemførelsen af dette projekt foretages en komplet miljøindvirkningsvurdering, ligesom der skal godkendes en række miljømæssige betingelser. Som led i denne undersøgelse skal der ligeledes tages hensyn til den nuværende udvikling af turisterhvervet i den pågældende region. Viser det sig, at anlæggelsen af dæmningen vil skade udviklingen af alternative former for turisme, som det ærede medlem udtrykker det, skal der tages hensyn hertil i de miljømæssige betingelser, ligesom det er påkrævet med kompenserende/korrigerende foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2761/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Korn

Sverige fik i juli 1997 tilladelse til fortsat at kalde korn for korn endnu et år. Det meste korn, der dyrkes i det kolde Sverige er egentlig for småt til at overholde EU's krav til korn.

Kan Kommissionen oplyse, hvad der siden 1997 er sket, for så vidt angår Sveriges kornsorter og EU's krav til korn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. november 2001)

Den specifikke definition til måling (med en 2 mm-sigte i stedet for en 2,2 mm-sigte) af små bygkorn, der tilbydes til intervention i Sverige og Finland, er definitivt inkorporeret i reglerne om urenheder i form af korn i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 824/2000 af 19. april 2000 om fastsættelse af procedurer for interventionsorganernes overtagelse af korn samt analysemetoder for bestemmelsen af kvaliteten(1).

(1) EFT L 100 af 20.4.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2369/01

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(8. august 2001)

Om: Opfyldelse af de flerårige udviklingsprogrammer

I sit indlæg på Europa-Parlamentets plenarforsamling i Strasbourg den 5. juli 2001 meddelte kommissær Fischler, at man allerede var i færd med at forberede retssager ved Retten i Første Instans mod en række medlemsstater, som ikke havde opfyldt de flerårige udviklingsprogrammer.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke medlemsstater det drejer sig om, og hvornår sådanne retssager indledes?

Kan Kommissionen endvidere, på grundlag af de data den råder over, oplyse, hvor langt de enkelte medlemsstater er nået med hensyn til opfyldelsen af de flerårige udviklingsprogrammer V?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. oktober 2001)

Kommissionen forbereder sig for øjeblikket på at indlede overtrædelsesprocedurer mod flere medlemsstater for manglende opfyldelse af målene i de flerårige udviklingsprogrammer (FUP). Med hensyn til de ønskede oplysninger(1), må overtrædelsesprocedurernes fortrolige karakter respekteres, indtil Kommissionen har truffet en endelig beslutning.

Når det gælder oplysninger om, hvor langt de enkelte medlemsstater er nået med hensyn til opfyldelsen af målene i FUP IV, indeholder den årlige beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af FUP sådanne oplysninger, jf. artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet(2). Den beretning om resultaterne af FUP IV, som Kommissionen udarbejdede i slutningen af 2000, vil blive forelagt for Rådet og Europa-Parlamentet i løbet af de kommende uger.

(1) EFT C 121 af 24.4.2001.

(2) EFT L 337 af 30.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2377/01

af Hugues Martin (PPE-DE) til Kommissionen

(2. august 2001)

Om: Frister for godtgørelse af moms i medlemsstaterne

Repræsentanter for erhvervsturismebranchen har for nylig rejst spørgsmålet om godtgørelse af moms i medlemsstaterne.

Det giver anledning til vanskeligheder, at der fortsat gælder forskellige momssatser i de forskellige medlemsstater som led i overgangsordningen for det fælles merværdiafgiftssystem, således at medlemsstaterne opkræver forskellige momssatser for den samme ydelse, og derudover er der navnlig problemer med undertiden atypisk lange godtgørelsesfrister.

Kan Kommissionen redegøre for sin holdning til dette problem? Har Kommissionen til hensigt snart at foreslå en ændring af den gældende lovgivning med det formål at harmonisere godtgørelsesfristerne i medlemsstaterne og at begrænse disse frister, f.eks. til højst tre måneder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(19. september 2001)

I øjeblikket skal en erhvervsdrivende, der afholder udgifter i en medlemsstat, hvor han ikke er etableret, for at få refunderet momsen på disse udgifter indgive en ansøgning om tilbagebetaling i den pågældende medlemsstat efter proceduren i Rådets ottende direktiv 79/1072/EØF af 6. december 1979 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter foranstaltninger til tilbagebetaling af merværdiafgift til afgiftspligtige personer, der ikke er etableret i indlandet(1).

De erhvervsdrivende har i flere år klaget over denne procedure og især over de tunge administrative formaliteter og de lange tilbagebetalingsfrister.

Kommissionen forelagde i juni 1998 et forslag til direktiv(2) med henblik på at erstatte denne procedure af retten for den afgiftspligtige til at få refunderet momsen direkte i den periodiske momsangivelse, den afgiftspligtige forelægger i den medlemsstat, hvor vedkommende er etableret. Denne medlemsstat skulle derefter få refunderet de pågældende beløb fra den medlemsstat, hvor afgiften var skyldig, via et system med gældskompensation mellem medlemsstaterne.

Det står klart, at dette forslag indebærer en væsentlig forenkling for de erhvervsdrivende, som ville kunne få refunderet den moms, der er pålagt i en anden medlemsstat, på samme måde som indenlands moms.

Trods den absolutte opbakning fra de erhvervsdrivende og de positive udtalelser fra både Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg har det endnu ikke været muligt at opnå enstemmig tilslutning i Rådet om dette forslag.

(1) EFT L 331 af 27.12.1979.

(2) EFT C 219 af 15.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2056/01

af Gianfranco Dell'Alba (TDI) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Kommissionens beslutning om at afskaffe medaljer for 20 års tjeneste

Kommissionen har tilsyneladende besluttet at afskaffe uddelingen af medaljer for 20 års tjeneste og i stedet give et diplom efter 25 års tjeneste som europæisk tjenestemand.

Denne beslutning er tilsyneladende truffet efter en rapport fra peer-gruppen, der har defineret uddelingen af medaljer for 20 års tjeneste i de europæiske institutioner som en negativ prioritering.

1. Kan Kommissionen redegøre for den dybere årsag til, at den agter at afskaffe denne traditionelle uddeling af medaljer som anerkendelse for det arbejde, der er ydet af tjenestemændene inden for institutionerne, under påskud af, at den udgør en negativ prioritering, samtidig med at den i forbindelse med den nuværende personalereform fortsat bekræfter, at de europæiske tjenestemænd udgør rygraden i de europæiske institutioner?

2. Mener Kommissionen ikke, at den europæiske offentlige tjeneste ikke har behov for dette yderligere lille, men betydningsfulde signal, der uden tvivl er negativt og desuden helt uforståeligt?

3. Mener Kommissionen ikke, at det ville være klogere at ophæve denne beslutning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(22. november 2001)

Uddelingen af medaljer for 20 års tjeneste blev oprindeligt indført for at markere, at EF-institutionerne havde eksisteret i 20 år og har siden hen fundet sted for at anerkende det arbejde, institutionernes tjenestemænd udfører.

Også i år uddeler Kommissionen medaljer for 20 års tjeneste. Uddelingen finder sted i Kommissionens forskellige generaldirektorater og tjenester, og der vil hvert enkelt sted blive afholdt en reception for medaljemodtagerne. I Bruxelles vil Kommissionens formand være til stede ved denne lejlighed.

Kommissionen er bevidst om betydningen af at anerkende en god medarbejderindsats og har for nylig fremsat forslag om en række foranstaltninger, som ikke blot vil afspejle dette, når tjenestemændenes karriere nærmer sig sin afslutning, men også i løbet af denne.

Disse forslag drøftes i øjeblikket med medarbejderrepræsentanterne i samarbejdsudvalgene og vil blive gennemført, så snart der er truffet en endelig afgørelse i 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1613/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. juni 2001)

Om: Malta og fugledirektivet

Agter Kommissionen at indrømme Malta undtagelse fra fugledirektivet i tilfælde af dette lands eventuelle tiltrædelse eller forhandles der om en overgangsperiode for Maltas eventuelle tilpasning til dette direktiv?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugenpå skriftlige forespørgsler E-1610/01, E-1611/01, E-1612/01 og E-1613/01

(27. juli 2001)

Det er op til de maltesiske myndigheder at tage stilling til om maltesisk skal være officielt sprog; dette spørgsmål vil blive taget op sidst i forhandlingerne, under punktet Institutioner. Alle ansøgerlande, der ønsker at deres sprog skal være officielt EU-sprog, har pligt til at oversætte regelværket på egen bekostning. Kommissionen kan i givet fald yde faglig bistand for at hjælpe sådanne lande med at etablere de strukturer dette arbejde forudsætter. Malta har uden herved at tage definitiv stilling til spørgsmålet meddelt Kommissionen at oversættelsen af regelværket til maltesisk er påbegyndt.

EU har ikke hidtil betalt tilskud til EU-bevægelsen på Malta. Kommissionen har ikke for øjeblikket planer om at yde tilskud, finansiering eller anden form for støtte til denne bevægelse.

Kommissionen betragter det ikke som sin opgave at søge at overbevise Maltas befolkning om at det vil være en positiv ting for landet at blive optaget i EU. Efter Kommissionens mening er det op til Maltas befolkning at tage stilling til dette spørgsmål. Kommissionen vedtog i maj 2000 en kommunikationspolitik vedrørende udvidelsen, omfattende såvel Malta som de øvrige ansøgerlande.

Denne politik har tre målsætninger:

- at forbedre kendskabet til EU

- at gøre rede for hvad optagelse indebærer

- at forklare hvordan forberedelsen af optagelsen hænger sammen med afviklingen af forhandlingerne.

Sigtet er at fortsætte med at informere Maltas og de øvrige ansøgerlandes befolkning på objektiv måde. Samtidig imødekommer man befolkningens og de folkelige sammenslutningers ønske om en fyldestgørende informering således at der kan tages stilling til spørgsmålet om Maltas optagelse i EU med klart kendskab til hvad dette indebærer. Hertil ydes der i perioden frem til 2004 1 mio. EUR (200 000 EUR i 2001 og 300 000 EUR i 2002).

EU's delegation på Malta har allerede én lokalt ansat ekspert inden for faglig bistand, og det er planen at ansætte endnu én. Dette ekstrapersonale får i hovedsagen til opgave at administrere førtiltrædelsesstøtten (38 mio. EUR i tidsrummet 2000-2004) og at følge med i Maltas fremskridt med hensyn til gennemførelsen af regelværket.

Man har netop indledt forhandlingerne om miljøet med Malta, og Kommissionen kan ikke på nuværende tidspunkt udtale sig om, hvilke resultater de vil munde ud i.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2590/01

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(26. september 2001)

Om: Vindyrkning i bjergområder

Bortset fra den betænkning, Ebner for nylig har udarbejdet for Europa-Parlamentet om bjerglandbrug, findes der ingen fællesskabsdokumenter om vindyrkning i bjergområder. Dette er overraskende som følge af de helt særprægede problemer, der kendetegner vinavlen i de europæiske bjergområder, samt nødvendigheden af, at de pågældende lovbestemmelser tager hensyn til særegenhederne, særlig arbejdet og de nødvendige udgifter til opretholdelsen af denne afgrøde, der også er nødvendig for at beskytte territoriet i særligt følsomme områder.

Hvilke hensigter og forslag har Kommissionen for at fremme vinavlen i bjergområder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(25. oktober 2001)

Behovet for at forenkle den fælles landbrugspolitik gør, at det ikke er blevet anset for nødvendigt at indføre en særlig mekanisme for de specifikke problemer, som knytter sig til vindyrkning i bjergområder.

Som for andre sektorer giver den fælles markedsordning for vin og den nye politik for udvikling af landdistrikter medlemsstaterne mange muligheder for at tackle de særlige problemer i forbindelse med vinavl i bjergområder.

For så vidt angår den fælles markedsordning er medlemsstaterne eksempelvis ansvarlige for gennemførelsen af omstruktureringsplaner og for fastsættelse af støtteniveauet. Herved har de mulighed for at støtte vinproduktion i bjergområder, bl.a. ved at fastsætte et passende højt støtteniveau, som tager hensyn til de højere udgifter til omstrukturering i disse områder.

Den nye politik for udvikling af landdistrikter giver også medlemsstaterne mulighed for at tage hensyn til specifikke produktionssektorers positive bidrag til landskabsbevaring og miljøbeskyttelse, bl.a. ved at yde kompensationer til bjergområder eller ved at indføre foranstaltninger med sigte på miljøvenligt landbrug. Sådanne foranstaltninger synes velegnede i forbindelse med vinmarker, der er et fremtrædende træk i mange bjergområder.

Angående forslaget om at opstille en definition af vinmarker i bjergområder på EU-niveau mener Kommissionen ikke, at et initiativ fra centralt hold ville være hensigtsmæssigt. I den nye forordning om udvikling af landdistrikter Kommissionens forordning (EF) nr. 1763/2001 af 6. september 2001 om ændring af forordning (EF) nr. 1750/1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL)(1) defineres de generelle EU-kriterier, som skal overholdes ved opstilling af listen over ugunstigt stillede områder (herunder bjergområder), men det må være de nationale og regionale myndigheders ansvar at foretage klassifikationen af områderne og opstille de detaljerede støttekriterier for specifikke produktionssektorer.

(1) EFT L 239 af 7.9.2001.