DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/309

(2004/C 84 E/0357)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0131/04

af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(26. januar 2004)

Om: Tragedie for albanske indvandrere

I Adriaterhavet har der i den seneste uge udspillet sig en ny tragedie med dødelig udgang for 21 albanere (i virkeligheden er der sikkert tale om ca. 40), som forsøgte at komme illegalt til Italien. Denne tragedie indtræffer på trods af, at den illegale indvandring mellem Italien og Albanien har taget væsentligt af. I 2003 blev 137 illegale albanske indvandrere tilbageholdt ved den italienske kyst, imod 3 372 i 2002 og 40 000 i 1999. En nedgang, som ifølge de italienske og albanske myndigheder skyldes en samarbejdsaftale mellem de to lande, der blev underskrevet i 1997, eller ifølge andre mere nøgternt, at mange albanere, som ønskede at emigrere for at finde arbejde, siden har gjort det.

Er Kommissionen bevidst om, at årsagen til denne tragedie og til alle de andre tragedier, som er fulgt i kølvandet på den illegale albanske indvandring gennem de senere år, skal findes i den forbudspolitik, som stadig præger de gældende regler for visum mellem Albanien og EU's medlemslande? Er Kommissionen bevidst om, at den mere end nogensinde har ansvaret for af foreslå Rådet og Parlamentet at indføre nye visumregler, som giver alle albanere mulighed for automatisk at få et tremåneders turistvisum, som er gyldigt i hele EU — eller i det mindste inden for Schengen-området? Er Kommissionen bevidst om, at en sådan ændring af visumreglerne, som fortilfældene fra Bulgarien og Rumænien har vist det, ikke ville have bemærkelsesværdig indflydelse på indvandrerstrømmen, men derimod ville have den enorme fordel, at de mafiaer i Albanien og i EU, som beskæftiger sig med illegal indvandring, ville blive udryddet? Er Kommissionen bevidst om, at en sådan politik ville gøre det muligt at erstatte de meget besværlige og dyre foranstaltninger, der omfatter politi til havs og på land, med en langt mere fordelagtig politik baseret på samarbejde med og støtte til de albanske politi- og toldmyndigheder? Mener Kommissionen ikke i betragtning af alle disse forhold, som de kompetente myndigheder i EU og i medlemslandene har fuldt kendskab til, at det, såfremt lignende tragedier skulle gentage sig i fremtiden, ikke på forhånd ville kunne udelukkes, at en myndighed i EU eller i en medlemsstat ville have det strafferetslige og/eller civile ansvar?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(10. marts 2004)

Tragedien for nylig, der kostede en gruppe albanere livet, da de forsøgte at komme illegalt til Italien, viser desværre i lighed med en række tidligere tragedier, at der er mange albanere, der ønsker at emigrere.

Visumpolitikken er et af Fællesskabets midler til at kontrollere strømmen af indvandrere. Visumpligten for albanere i henhold til forordning nr. 539/2001 (1) afspejler lovgiverens evaluering af landet i lyset af kriterierne i betragtning 5 i forordningen, som bl.a. omfatter ulovlig indvandring. Alle anmodninger om visum til et kortvarigt ophold skal behandles individuelt på grundlag af det oplysninger og begrundelser, visumansøgeren fremlægger. Hvis der ingen indvendinger kan gøres, navnlig i lyset af indvandrings-problematikken, udstedes der visum.

Kommissionen mener, at fjernelse af visumpligten for albanere ikke er en hensigtsmæssig løsning i den nuværende situation. Den finder på den baggrund, at automatisk udstedelse af visa til kortvarige ophold som anbefalet af det ærede medlem går imod idéen bag en harmoniseret visumpolitik.

Når det er sagt, er Kommissionen dog overbevidst om, at indvandringsproblemet ikke kun kan løses ved at stille krav om visum, men at det er nødvendigt med en overordnet strategi, som bl.a. de lande, hvorfra indvandrerne kommer, skal involveres i. I Albaniens tilfælde er der blevet truffet en række andre foranstaltninger for bedre at forvalte indvandringsstrømmen herfra. I december 2003 blev der paraferet en tilbagetagelsesaftale mellem Fællesskabet og Albanien, som omfatter alle kategorier af personer (statsborgere, tredjelandsstatsborgere og statsløse). Dette illustrerer det gode samarbejde mellem EU og de albanske myndigheder på dette område.

Kommissionen yder desuden finansiel bistand til Albanien, bl.a. for at styrke den integrerede forvaltning af grænserne. Allerede i 1997 gennemførte EU's delegation for bistand til toldvæsenet i Albanien (CAM-A) således en række konkrete foranstaltninger for at modernisere og forbedre toldmyndighedernes effektivitet i samarbejde med politiet. Inden for rammerne af Cards-programmet (2) er der ved at blive gennemført en række konkrete foranstaltninger med henblik på at styrke samarbejdet mellem politiet og toldmyndighederne ved Albaniens ydre grænser (f.eks. havnen i Durres og Vlora og lufthavnen i Rinas). Det samlede beløb, der er ydet til Albanien i tidsrummet 1998-2003 er på 306,3 mio.EUR (177,4 mio.EUR inden for rammerne af Phare-programmet i tidsrummet 1998-2000 og 128,9 mio. EUR inden for rammerne af Cards-programmet i tidsrummet 2001-2003). Den finansielle bistand på området retlige og indre anliggender samt toldspørgsmål var på 25,25 mio. EUR i tidsrummet 1998-2000 (Phare) og 68 mio. EUR i tidsrummet 2001-2003 (Cards). Det samlede beløb når således op på 93,25 mio.EUR. Inden for rammerne af det nye program for teknisk og finansiel bistand til tredjelande på asyl- og indvandringsområdet (Aeneas) vil Kommissionen kunne finansiere eventuelle projekter, der supplerer dem, der allerede er finansieret inden for rammerne af Cards. I henhold til artikel 1 i denne nye forordning vil der navnlig blive taget hensyn til tilbagetagelsesaftalen med Albanien. Det skal desuden bemærkes, at inden for rammerne af de forberedende foranstaltninger, der blev gennemført inden vedtagelsen af dette program via budgetpost B7-667, har Kommissionen allerede finansieret forskellige projekter til fordel for Albanien i 2001 (to projekter med en samlet samfinansiering på 1,367 mio.EUR) og 2002 (et projekt med en samfinansiering på 0,429 mio. EUR). Der blev også udvalgt et projekt i regnskabsåret 2003 (den samlede ansøgte samfinansiering var på 0,713 mio.EUR).

Desuden har en række nylige vigtige initiativer gjort det muligt i højere grad at løse problemerne i lignende situationer.

Rådet har således for nylig godkendt et program med foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig indvandring ad vandvejen i medlemsstaterne. Den væsentligste årsag til dets succes skal findes i styrkelsen af samarbejdet med de ulovlige indvandrers oprindelses- eller transitlande, nemlig ved bl.a. at sikre tredjelande teknisk og organisatorisk bistand til at styrke overvågningen af de kyster, hvorfra de ulovlige indvandrere sejler ud, og lade havet patruljere af de berørte medlemsstaters relevante myndigheder og de tredjelande, der er berørt af den ulovlige indvandringsstrøm, i samarbejde.

Det irske formandskab og Kommissionen er ved at udarbejde en køreplan for dette program, der gør det muligt hurtigt at gennemføre foranstaltningerne heri.

Kommissionen vurderer desuden, at iværksættelsen af de operationelle aktiviteter i de to koordineringscentre for havgrænserne vil sikre en bedre forvaltning af indvandringsstrømmen fra tredjelande og forhindre tragedier som den, det ærede medlem beskriver.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 af 15.3.2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav, EFT L 81 af 21.3.2001.

(2) Rådets forordning (EF) nr. 2666/2000 af 5.12.2000 om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien samt om ophævelse af forordning (EF) nr. 1628/96 og om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 og (EØF) nr. 1360/90 og af afgørelse 97/256/EF og 1999/311/EF, EFT L 306 af 7.12.2000.