ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0858/96 af Alfred Lomas (PSE) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Atomreaktorer

Kan Kommissionen oplyse mig om, hvor mange atomreaktorer, som anvender hoejtberiget uran, der i oejeblikket er i drift i EU-landene og for hver af disse reaktorer angive beliggenheden, maengden af det hoejtberigede uran der anvendes, starten paa driften, forventet antal af yderligere driftsaar og driftsmyndigheden (f.eks. selskab, universitet)?

Vil Kommissionen ligeledes oplyse, hvor stor den samlede maengde hoejtberiget uran i programmet er, hvorvidt nogen af reaktorerne i den forloebne tid har mistet noget hoejtberiget uran, og om alle reaktorer i hele driftsperioden har vaeret omfattet af sikkerhedsbestemmelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (3. juli 1996)

I Faellesskabet er 50 forskningsreaktorer og kritiske opstillinger underkastet sikkerhedsbestemmelserne i Euratom-traktatens kapitel 7.

Af disse anlaeg var 23 oprindelig konstrueret til at anvende uran med berigning paa over 20% (hoejberiget uran). Det skal imidlertid bemaerkes, at mange af disse anlaeg allerede er eller er ved at blive konverteret til lavtberiget uran som led i det USA-sponsorerede program for reduceret berigning til forsknings- og testreaktorer (RERTR), som i vid udstraekning stoettes af operatoererne af forskningsreaktorer i Faellesskabet.

Maengden af nukleart braendsel i kernen af disse anlaeg afhaenger af deres stoerrelse og formaal, men det drejer sig typisk om flere kg uran.

Alle disse anlaeg har lige siden Euratom-traktaten fik virkning for hver enkelt af dem, vaeret underlagt denne traktats sikkerhedsbestemmelser og Den Internationale Aomenergiorganisations sikkerhedsbestemmelser. Kommissionen er forvisset om, at intet hoejberiget uran, der er anvendt i disse anlaeg, er blevet brugt til andre formaal i det tidsrum, hvor anlaeggene var underlagt Euratoms sikkerhedsbestemmelser (Euratom-traktatens artikel 77, litra a)), og der derfor ikke i den paagaeldende periode er forsvundet hoejberiget uran.

I nedenstaaende tabel anfoeres navn, operatoer og beliggenhed for disse anlaeg:

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2288/96 af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Monte Bianco-motorvejen og overholdelse af bestemmelserne med hensyn til VVM-undersoegelser

Selskabet »Autostrade del Monte Bianco« er lige ved at paabegynde opfoerelsen af straekningen Morgex-Courmayeur, uden at der er foretaget nogen VVM-undersoegelse, saaledes som fastsat i direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 05.07.1985, s. 40. )).

Kommissionen har endnu ikke afgjort en klage fra forbrugerforeningen Codacons, som kraever, at Kommissionen indleder en overtraedelsesprocedure mod Italien, jf. traktatens artikel 177, for manglende anvendelse af direktiv 85/337/EOEF ogsaa i forbindelse med straekningen Sarre-Morgex.

Det harmonerer ikke med dette projekt, at der paa den anden side udvises en tilsvarende vilje til overdreven begunstigelse af transporten paa gummihjul til skade for andre mere miljoevenlige transportformer.

Vil Kommissionen oplyse, om den agter at indlede en overtraedelsesprocedure mod Italien for kraenkelse af traktatens artikel 177 i forbindelse med Monte Bianco-motorvejen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. oktober 1996)

Kommissionen har ikke haft kendskab til de naevnte forhold. Den har nu indledt en undersoegelse i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0847/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Finansiering af Samhoerighedsfonden

I loebet af 1996 vil Kommissionen undersoege de endelige budgetoplysninger for 1995 fra de medlemsstater, der faar stoette fra Samhoerighedsfonden, for at efterproeve, om disse medlemsstater har opfyldt maalsaetningerne for kontrol med det offentlige underskud som fastsat af Raadet for det paagaeldende aar. Hvis en medlemsstat ikke har overholdt det for 1995 af Raadet fastsatte maal, vil Kommissionen afbryde finansieringen via Samhoerighedsfonden af nye projekter eller nye faser i igangvaerende projekter.

Gennemfoeres denne undersoegelse under streng hensyntagen til de oekonomiske indikatorer, eller vil den tage hensyn til, om der har vaeret en positiv udvikling i de paagaeldende stater, selv om de ikke praecist har opfyldt maalene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (25. juni 1996)

I september 1994 fastslog Raadet i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 104 C, stk. 6, at af de fire medlemsstater, der modtager stoette fra Samhoerighedsfonden, havde Graekenland, Portugal og Spanien for store underskud paa statens finanser. Raadet fastsatte det aarlige maal for 1995-underskuddet i forhold til bruttonationalproduktet (BNP) paa foelgende maade for hver medlemsstat

>TABLE>

Kommissionen har undersoegt disse medlemsstaters budgetresultater for 1995 under hensyntagen til de data, medlemsstaterne indsendte i marts 1996, og har naaet foelgende konklusioner: Graekenland

Den 14. maj 1996 meddelte Kommissionen som led i sin foraarsprognose for oekonomien, at Graekenlands underskud paa statens finanser var paa 9,2% af landets BNP i 1995. For 1995 kan det derfor konkluderes, at det graeske underskud paa statens finanser laa inden for det af Raadet anbefalede maal for det aar. Portugal

Den 14. maj 1996 meddelte Kommissionen som led i sin foraarsprognose for oekonomien, at Portugals underskud paa statens finanser var paa 5,4% af landets BNP i 1995. For 1995 kan det derfor konkluderes, at det portugisiske underskud paa statens finanser laa inden for det af Raadet anbefalede maal for det aar. Spanien

Den 14. maj 1996 meddelte Kommissionen som led i sin foraarsprognose for oekonomien, at Spaniens underskud paa statens finanser var paa 5,8% af landets BNP i 1995. For 1995 kan det derfor konkluderes, at det spanske underskud paa statens finanser laa inden for det af Raadet anbefalede maal for det aar.

Kommissionen vil derfor fortsaette med at godkende nye projekter eller for store projekter i flere faser, nye projektfaser i Graekenland, Portugal og Spanien, indtil der som planlagt er gennemfoert en ny vurdering af underskuddet i disse medlemsstater i efteraaret 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1618/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Bundet bistand til Latinamerika

Hvor stor en andel af EU's bistand til Latinamerika sidste aar var bundet til handelskontrakter for at stoette samhandelen mellem denne region og Unionen sidste aar, og hvordan var til sammenligning andelen og den samlede bistand for fem aar siden?

Hvilke politiske retningslinjer og aftaler foelger Kommissionen i den forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (18. juli 1996)

Som foelge af sigtet med den udviklingsbistand, der ydes Latinamerika, og som forvaltes af Kommissionen, er den uafhaengig af indgaaelsen af handelskontrakter. Som navnet angiver, tager udviklingsbistanden primaert sigte paa at stoette de fattigste befolkninger, i overensstemmelse med Raadets forordning (EOEF) nr. 443/92 om finansiel og faglig bistand til oekonomisk samarbejde med udviklingslandene i Asien og Latinamerika ((EFT L 52 af 27.2.1992. )).

Faellesskabet stoetter dog ogsaa en styrkelse af samhandelen og gaar ind for en faelles indsats for at forbedre de latinamerikanske landes internationale konkurrenceevne. I den forbindelse gennemfoerer Kommissionen en raekke foranstaltninger til fremme af udviklingen af handel og investering i begge retninger med henblik paa at styrke en differentiering og modernisering af de latinamerikanske oekonomier.

Kommissionen har gennemfoert talrige foranstaltninger til fremme af de latinamerikanske landes eksport til Faellesskabet, ved bl.a. at give indroemmelser for industrivarer, tropiske produkter og landbrugsprodukter gennem den generelle praeferenceordning (GSP) og fritagelse for told for visse landbrugsprodukter af stor vigtighed inden for rammerne af den faelles landbrugspolitik.

Handelsforbindelserne mellem Faellesskabet og dets tredjelandspartnere er underkastet de regler, som Verdenshandelsorganisationen (WTO) har opstillet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1272/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Forbrugerbeskyttelse

Direktiv 95/58/EF ((EFT L 299 af 12.12.1995, s. 11. )) om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med angivelse af priser paa levnedsmidler giver smaa handelsvirksomheder store problemer, som ikke kan ties ihjel.

For at goere det muligt for smaa handelsvirksomheder at klare de problemer, de moeder, opfordres Kommissionen til at finansiere

1. informationsprogrammer for smaa handelsvirksomheder;

2. udarbejdelsen eller offentliggoerelsen af informationsbrochure i samarbejde med modtagerne.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-1272/96 og E-1273/96 (11. juli 1996)

Det aerede medlem giver udtryk for den betaenkelighed, der viste sig i Parlamentets aendringsforslag, der blev vedtaget den 18. april 1996 i forbindelse med Kommissionens forslag om forbrugerbeskyttelse gennem oplysning om forbrugerpriser (aendringsforslag nr. 19 for skriftlig forespoergsel E-1272/96; aendringsforslag nr. 15 for skriftlig forespoergsel E-1273/96).

Kommissionen er, som Parlamentet opfordrede til, i faerd med at udarbejde et aendret forslag, hvori det aerede medlem snart vil kunne konstatere, hvad der er Kommissionens stilling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1478/96 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Anerkendelse af en sammenslutning af olivenproducenter paa Kreta

1182 olivenproducenter paa Kreta (Hania) oprettede i 1993 sammenslutningen »Eleoparagojiki A.E.« med henblik paa produktion og udnyttelse af oliven og olivenolie. Denne sammenslutning blev oprindelig oprettet af 707 olivenproducenter, som indtil da havde vaeret medlemmer af andre sammenslutninger, der ogsaa fungerede som producentsammenslutninger paa grundlag af forordning 136/66/EOEF ((EFT L 172 af 30.9.1966, s. 3025. )).

Disse producenter meddelte enten selv eller gennem en retsbemyndiget repraesentant deres sammenslutninger, at de oenskede at traede ud med virkning fra det efterfoelgende aar, hvor de saa ville vaere medlemmer af deres egen nye organisation, »Eleoparagojiki A.E.« Samtidig blev 308 nye olivenproducenter, som opfyldte samtlige betingelser indeholdt i forordning 136/66/EOEF og 1360/78/EOEF ((EFT L 166 af 23.6. 1978, s. 1. )) indskrevet som medlemmer af »Eleoparagojiki A.E.« »Eleoparagojiki A.E.« har derfor i dag over 1000 medlemmer og afsaetter tusindvis af tons olivenolie om aaret. Til trods for, at »Eleoparagojiki« altsaa opfylder samtlige forudsaetninger indeholdt i ovennaevnte forordninger, naegter de graeske myndigheder, naermere betegnet departementsstyret i Hania, med afgoerelse nr. 771/27.01.1994 og 772/27.01.1994 og siden 2612/23.03.1994 og 2613/23.03.1994 fortsat at anerkende organisationen som en producentsammenslutning.

Kan Kommissionen paa grundlag af ovenstaaende oplyse, hvordan dette problem vil kunne loeses, og om den eventuelt selv kan bidrage til at finde en loesning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. juli 1996)

Anerkendelse af producentorganisationer i henhold til forordning nr. 136/66/EOEF og/eller (EOEF) nr. 1360/78 henhoerer under medlemsstaternes kompetence og foretages derfor af de nationale myndigheder paa grundlag af de praecise kriterier i ovennaevnte forordninger.

Anerkendelse af en producentsammenslutning i henhold til forordning (EOEF) nr. 1360/78 og paa de betingelser, der er fastsat i gennemfoerelsesforordningen (EOEF) nr. 220/91 ((EFT L 26 af 31.1.1991. )), giver sammenslutningen mulighed for at modtage igangsaetningsstoette for de fem foerste aar, hvor den udoever sin virksomhed.

Anerkendelse af en producentorganisation i henhold til forordning nr. 136/66/EOEF er lagt an paa ydelse af stoette til organisationen med henblik paa dens kontrol med og forvaltning af den EF-producentstoette, medlemmerne modtager.

De graeske myndigheders afvisning af at anerkende den paagaeldende organisation ved de af det aerede medlem naevnte afgoerelser blev i sin tid undersoegt af Kommissionen. Paa grundlag af de oplysninger, der forelaa paa dette tidspunkt, blev afvisningen anset for berettiget.

Kommissionen vil henvende sig til de graeske myndigheder for at hoere, om der eventuelt foreligger nye forhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1446/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: FN's fjerde verdenskvindekonference i Beijing, september 1995

Hvilke skridt har Kommissionen taget til gennemfoerelse af Beijing-aftalen, der sigter mod at skabe betydelige fremskridt mod lighed, udvikling og fred?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe til overvaagning og samordning af EU-regeringernes handlingsplaner?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin paa skriftlige forespoergsler E-1446/96 og E-1453/96 (10. juli 996)

Resolutionen af 20. december 1995 om integrering af koensaspektet i udviklingssamarbejdet er blevet udsendt i et stort antal sammen med en oversigt over de vigtigste konsekvenser af Beijing-konferencen for udviklingssamarbejde. Kommissionen er ved at tilrettelaegge konsultationer og droeftelser vedroerende resolutionens gennemfoerelse og opfoelgning af Beijing-konferencen.

Kommissionen har allerede indfoert obligatoriske procedurer for at sikre, at der bliver taget hensyn til koensaspektet paa hvert stadium af projektgennemfoerelsen. Disse vil blive fortsat og udbygget for alle almindelige udviklingssamarbejdsprojekter. Man vil systematisk soege at integrere koensaspektet i politiske og strategiske dokumenter. I en raekke vigtige tjenestegrene koncentrerer man sig om koensaspektet med henblik paa at undersoege behovene, begraensningerne og hvordan man bedst kan gennemfoere resolutionen. Der bliver afholdt en raekke uddannelses-workshops om koensaspektet for Kommissionens personale i juni og juli 1996. Det er planlagt senere at afholde andre workshops.

I hver udviklingsregion har man udvalgt en raekke pilotlande, hvor der skal foretages en naermere undersoegelse af koensspoergsmaal og udvikling i forbindelse med politik, programmering, og projekter, med stoette fra hoejt kvalificerede konsulenter. Det er planlagt i efteraaret 1996 at afholde det foerste ekspertmoede om koensaspektet og udviklingen sammen med medlemsstaterne, som oensket i resolutionen, for at droefte etablering af faelles kriterier og indikatorer for integrering af koensaspektet i udviklingen. En raekke omfattende positive handlingsprogrammer for at mindske koensulighederne indgaar allerede i udviklingssamarbejdsprogrammet for 1996. Der vil sandsynligvis blive inkluderet andre, efterhaanden som udviklingslandene afslutter udarbejdelsen af deres opfoelgningsaktionsplaner efter Beijing.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1202/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Evakuerede bosniske muslimer med midlertidig bopael i South Essex

Kan Kommissionen redegoere for de opholdsbetingelser for bosniske flygtninge i de forskellige medlemsstater, den er bekendt med, efter at FN's flygtningehoejkommissariat har vedtaget ophaevelsen af den midlertidige beskyttelse? Hvor stort et antal og hvor stor en andel flygtninge tilbydes permanent opholdstilladelse? Har Kommissionen indledt eller vil den indlede droeftelser med den britiske regering om tilbud om permanent opholdstilladelse til de evakuerede bosniske muslimer, som i dag er bosiddende i min valgkreds i South Essex?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (24. juni 1996)

Med hensyn til betingelserne for ophaevelse af midlertidig beskyttelse for fordrevne fra Bosnien-Hercegovina har FN's flygtningehoejkommissaer Sadako Ogato gentaget sin tidligere fremsatte vurdering efter et omfattende besoeg i omraadet. Paa grundlag af de iagttagelser, Sadako Ogato gjorde under dette besoeg, erklaerede hun paa et moede i arbejdsgruppen for humanitaere spoergsmaal under konferencen til gennemfoerelse af fred den 13. maj 1996, at forholdene desvaerre stadig ikke er til en ophaevelse af den midlertidige beskyttelse.

De opholdsbetingelser, der tilbydes fordrevne fra Bosnien-Hercegovina, varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat. De fastsattes med henvisning til beslutningerne om at bevilge midlertidig beskyttelse til fordrevne eller andre former for beskyttelse, som de maatte vaere berettiget til. Afhaengigt af den nationale lovgivning og de enkelte tilfaelde kan bosnierne faa tilbudt forskellige former for opholdstilladelse som f.eks. »saerlig tilladelse til at blive boende«, forskellige former for midlertidig beskyttelse, saerlige opholdstilladelser af humanitaere aarsager, permanente opholdstilladelser eller flygtningestatus. Medlemsstaterne har ikke givet Kommissionen nogen oplysninger om, hvor mange eller hvor stor en procentdel af bosnierne, der faar tilbudt permanent opholdstilladelse.

Beslutningen om at give permanent opholdstilladelse til statsborgere fra tredjelande falder ind under medlemsstaternes kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1118/96 af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Fare ved paracetamolindtagelse

I Det Forenede Kongerige har der vaeret en raekke doedsfald paa grund af paracetamoltabletter. Den anbefalede dosis kan ved en forglemmelse let overskrides, og en relativ lille overdosis kan blive skaebnesvanger. Paracetamol kan koebes meget billigt i store maengder i mange detailforretninger, herunder supermarkeder. Modgiften metionin kan blandes i paracetamol for at goere det sikrere, og selv om dette kan give mindre bivirkninger, kan det vaere med til at forhindre skaebnesvangre konsekvenser.

Er Kommissionen bekendt med doedsfald paa grund af paracetamol i andre af Unionens medlemsstater? Er paracetamol lige saa let tilgaengeligt i andre medlemsstater?

Hvad er Kommissionen parat til for at goere indtagelsen af paracetamol sikrere? Er den parat til at gribe ind med et krav om, at alle paracetamolprodukter skal indeholde en modgift, eller kan den traeffe foranstaltninger om kun at tillade salg af paracetamol som receptpligtig medicin?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (21. juni 1996)

Paracetamol er et velkendt smertestillende og feberdaempende laegemiddel, hvis relative uskadelighed under forudsaetning af, at det indtages under normale omstaendigheder, er almindeligt anerkendt. Dog kan en overdosis heraf foraarsage leverskader, og andre uoenskede, alvorlige bivirkninger har ifoelge den medicinske faglitteratur kunnet fastslaas i forbindelse med selvmordsforsoeg eller andre omstaendigheder hvor der er blevet indtaget store doser (20-30 stk.).

Derfor har Europaraadet vedtaget en resolution, hvori det henstilles, at der til de oplysninger, der er bilagt dette laegemiddel, foejes en advarsel. I denne advarsel henstilles, at man ikke overskrider den foreskrevne eller anbefalede dosis og ikke anvender laegemidlet for laenge. Det er de enkelte medlemsstater, der giver tilladelse til at bringe de laegemidler, der indeholder paracetamol, paa markedet, det er de paagaeldende landes myndigheder, der kontrollerer, at denne advarsel foreligger, naar der gives tilladelse.

Hverken Kommissionen eller det Europaeiske Agentur for Laegemiddelvurdering (EMEA) er blevet orienteret om nylige doedsfald, som kan tilskrives indtagelse af paracetamol. Udlevering af paracetamol kraever ikke laegerecept, og ifoelge de oplysninger, Kommissionen raader over, har medlemsstaternes myndigheder ikke til hensigt at aendre laegemidlets status eller at indfoere krav om, at det skal indeholde en modgift. Som foelge af Faellesskabets nyeste bestemmelser vedroerende tilsyn med laegemidler ((Raadets direktiv nr. 93/39/EOEF, EFT L 214 af 24.8.1993. )) vil alle uoenskede, alvorlige bivirkninger fremover kunne opgoeres paa EU-plan via EMEA, og paracetamols status vil blive fulgt med opmaerksomhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1871/96 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Vaccinationspligt i Italien

Under henvisning til foelgende omstaendigheder:

- I Italien er borgerne underkastet pligt/tvang til at lade sig vaccinere mod polio, difteri, stivkrampe og hepatitis B;

- overholdes vaccinationspligten ikke, skal der betales store boeder (op til 1.500.000 lire pr. ikke foretaget vaccination og pr. foraeldrepart);

- overholdes vaccinationspligten ikke, har man ikke ret til at moede i skole eller gaa op til statsanerkendte proever;

- overholdes vaccinationspligten ikke, faar man ikke ret til institutionspladser (vuggestuer, fritidshjem, pasningsordninger, boernehaver, ungdomsklubber);

- overholdes vaccinationspligten ikke, er det ikke muligt at blive optaget i idraetsforeninger;

anmodes Kommissionen om at undersoege, om dette er i overensstemmelse med etableringsfriheden i EU, da en national lov om vaccinationspligt giver anledning til forskelsbehandling i Italien paa dette omraade. Alene i Sydtyrol foreligger for tiden fem konkrete tilfaelde: fire boern er blevet udelukket fra skole og et fra boernehave, fordi der ikke forelaa noget vaccinationskort. Der er tale om borgere, der er indvandret fra Tyskland og OEstrig, hvor der som bekendt ikke er vaccinationspligt.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. august 1996)

Kommissionen er klar over, at der er forskel paa de lovgivningsmaessige bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende pligten til at lade sig vaccinere mod visse sygdomme. Dette er ogsaa tilfaeldet i forbindelse med de anbefalede vaccinationer.

Det er medlemsstaterne, der har ansvaret for at fastsaette vaccinationstidspunkterne og den heraf foelgende vaccinationspligt i lovgivningen, saa laenge disse bestemmelser gaelder for alle borgere og der ikke diskrimineres mod borgere fra andre medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0839/96 af Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Transeuropaeiske net (projektet Lissabon-Valladolid)

De politiske lederskift i medlemsstaterne kan skabe en vis forvirring med hensyn til kontinuiteten af paabegyndte projekter eller projekter, der endnu kun befinder sig paa forhandlingsstadiet. I Portugal, hvor der er stor mangel paa kommunikationsinfrastrukturer, der bidrager til det transeuropaeiske net, har det seneste valg haft saadanne foelger.

AEndringen af projekter og/eller planer skaber uenighed, hvor ministre fra den tidligere regering fremhaever kvaliteten af det tidligere projekt og manglerne ved det, der har erstattet det, og den nuvaerende regering indtager det diametralt modsatte standpunkt, hvilket goer det umuligt at foretage en objektiv vurdering af de forskellige projekter.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foelger den nuvaerende regerings beslutning om at erstatte projektet med en motorvej fra Lissabon til Valladolid med et andet projekt, hvorved der ses bort fra vaerdien af denne vejforbindelse, har med hensyn til EU-finansiering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (22. maj 1996)

Ifoelge de oplysninger Kommissionen raader over i oejeblikket, vil usikkerheden omkring definitionen og linjefoeringen af Lissabon-Valladolid-projektet ingen virkninger faa for EF-finansieringens stoerrelse for dette projekts vedkommende hvis de foreslaaede aendringer holder sig inden for de forudsaetninger der gaelder for det transeuropaeiske net. Meget vil afhaenge af hvilke ansoegninger de portugisiske myndigheder ender med at forelaegge om stoette fra budgetposten for transeuropaeiske net, fra Samhoerighedsfonden og fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling.