SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0554/00

af Theodorus Bouwman (Verts/ALE) og Karla Peijs (PPE-DE) til Kommissionen

(29. februar 2000)

Om: Arbejdstiden for personalet i cockpittet i forbindelse med flytrafiksikkerheden og det indre markeds funktion

Det nederlandske tv-program Netwerk af 21. januar 2000 omhandlede arbejdstiden for flypersonalet i cockpittene. Heraf fremgik det, at meget lange arbejdstider på 14 timer eller derover ikke var nogen undtagelse. Dette gjaldt navnlig for charterselskaber.

Af den seneste undersøgelse fra det tyske institut for luft- og rumfart (DLR) i Keulen fremgår det, at de lange arbejdstider udgør en fare for sikkerheden. Ved uafbrudt tjeneste på over 10 timer om natten og 12 timer om dagen forekommer overtræthed og koncentrationstab hos cockpitpersonalet.

En lignende undersøgelse foretaget af NASA i De Forenede Stater har givet samme resultat. På grundlag heraf er der for De Forenede Stater fastsat en maksimumsarbejdstid på 10 timer om natten og 12 timer om dagen.

Lovgivningen i EU's medlemsstater er ikke ens. Bestemmelserne i Nederlandene tillader en maksimal arbejdstid på 16 timer og en margen på 1,5 timer under uforudsete omstændigheder.

- Har Kommissionen kendskab til NASA's og DLR's undersøgelser?

- Er Kommissionen enig med os i, at det i betragtning af resultaterne af disse undersøgelser er uansvarligt at lade cockpitpersonale arbejde længere end det anbefales af NASA og DLR?

- Er Kommissionen enig med os i, at det af hensyn til det indre markeds hensigtsmæssige funktion er af betydning, at alle medlemsstater håndhæver de samme baserede arbejdstider på sikkerhed?

I begrundelsen til betænkningen af Smet (A5-0041/1999) om ændring af direktiv 93/104/EF(1) vedrørende en række aspekter af tilretelæggelsen af arbejdstiden, hedder det under punkt 5, at Kommissionen har lovet at komme med et forslag vedrørende flypersonalet.

- Vil Kommissionen herunder også foreslå, at de foreslåede anbefalinger overtages og fastsætte dette i direktivet? I bekræftende fald, hvornår vil dette ske?

(1) EFT L 307 af 13.12.1993, s. 18.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(5. maj 2000)

Længden af arbejdstiden og hvileperioderne for flybesætninger er helt klart en faktor, der har indflydelse på sikkerheden inden for lufttransporten, hvorfor medlemsstaterne på anbefaling af Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) har indført nationale bestemmelser på dette område. Kommissionen er klar over, at disse bestemmelser ikke er harmoniseret inden for EU, og at dette kan påvirke det indre markeds funktion samt sænke sikkerhedsniveauet inden for den europæiske luftfart. Derfor er Kommissionen ved at undersøge muligheden for at foreslå fælles bestemmelser.

I den sammenhæng baserer Kommissionen sig naturligvis på den foreliggende viden som anbefalet af de ærede medlemmer. Den har således noteret sig resultaterne af de undersøgelser, der er foretaget af National Aeronautics and Space Administration (NASA) og Deutsches Institut für Luft- und Raumfahrt (DLR), samt af en lang række andre undersøgelser gennemført på dette område i årenes løb. Kommissionen kan ikke konkludere, at en længere arbejdstid end den i NASA- og DLR-undersøgelserne angivne nødvendigvis er sikkerhedsmæssigt uansvarlig. De pågældende undersøgelser drager ikke sådanne konklusioner, men skitserer retningslinjer og god praksis for flybesætningers arbejdstid og hvileperioder. Det er Kommissionens hensigt at benytte resultaterne af disse undersøgelser til at finde frem til en pålidelig metode til vurdering af, hvilke træthedsimplikationer forskellige mulige flyve- og hviletidsordninger måtte have, med henblik på udformning af de fremtidige bestemmelser. Der vil i nær fremtid blive indgået en kontrakt til dette formål.

Flybesætningers arbejdstid har ikke blot indflydelse på flyoperationernes sikkerhed, men også på sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen som sådan. Sundheds- og sikkerhedsmæssige krav i relation til arbejdstid er for mange erhvervssektorers vedkommende omfattet af Rådets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993, som de ærede medlemmer henviser til. Den civile luftfart er imidlertid undtaget fra direktivets anvendelsesområde, og der arbejdes på at give arbejdstagere i denne sektor den nødvendige beskyttelse. Det er på denne baggrund, at arbejdsmarkedsparterne inden for civil luftfart den 22. marts 2000 indgik en europæisk aftale om tilrettelæggelsen af arbejdstiden for det flyvende personale inden for civil luftfart. Cockpitpersonale falder ind under denne aftale, som fastsætter minimumskrav vedrørende tilrettelæggelsen af arbejdstiden for flybesætninger på civile luftfartøjer. I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 139, stk. 2 (tidl. artikel 118b) og på fælles anmodning fra de underskrivende parter vil det være muligt for Kommissionen at foreslå, at aftalen gennemføres ved et rådsdirektiv.