ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3204/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Muligheden for stoette til byplanpilotprojektet i Gandía

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Et af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommunen Gandía (Valencia).

Hvor stor er sandsynligheden for, at Faellesskabet vil give stoette til byplanpilotprojektet i Gandía efter artikel 10 i EFRU-forordningen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2663/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Internet

Den hurtige udvikling i kommunikationsmulighederne via Internettet udgoer en stor fordel for det internationale faellesskab, men medfoerer ogsaa store risici. I Italien har man f.eks. fundet alvorlige tilfaelde af paedofilt materiale.

Selv om der findes nationale bestemmelser, som skulle sikre, at den offentlige orden overholdes i det paagaeldende lands net, beder man Kommissionen oplyse, om den ikke anser det for hensigtsmaessigt at behandle de ovennaevnte farer og udarbejde et direktiv om harmonisering af bestemmelserne vedroerende dette emne, i betragtning af at Internettet er ved at faa stor international betydning.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (5. december 1996)

Kommissionen er meget opmaerksom paa spoergsmaalet om beskyttelse af almenhedens interesser i forbindelse med udviklingen af de nye elektroniske tjenester, herunder de verdensomspaendende kommunikationsnet og Internettet.

Disse nye kommunikationsmidler giver en raekke nye muligheder, bl.a. med hensyn til udtryksfrihed, men det er klart, at det giver anledning til alvorlige problemer, naar der paa disse net udsendes forskellige former for indhold, der groft kraenker den menneskelige vaerdighed, herunder paedofili og boernepornografi.

Kommissionen har ivaerksat forskellige relevante tiltag paa omraadet. Bl.a. vedtog den den 16. oktober 1996 to dokumenter:

- En meddelelse om ulovligt og skadeligt indhold paa Internet ((Dok. KOM(96) 487 endelig udg. )). I denne meddelelse analyseres de forskellige problemer, som udsendelsen af denne form for indhold volder, og der fremsaettes forslag til, hvad man kan goere paa kort sigt for at bekaempe og begraense problemerne.

- en groenbog om beskyttelse af mindreaarige og menneskelig vaerdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og informationstjenester ((Dok. KOM(96) 483 endelig udg. )). Denne groenbog har til formaal at saette gang i en tilbundsgaaende debat, som skal resultere i en raekke tiltag paa mellemlang og lang sigt, der vedroerer alle elektroniske tjenester fra tv til Internettet.

De konsultationer med medlemsstaterne og de paagaeldende industrier og andre beroerte parter, der vil blive foretaget i den kommende tid paa grundlag af de naevnte dokumenter, vil goere det muligt at finde frem til, hvordan Faellesskabet kan bidrage effektivt til udarbejdelsen af hensigtsmaessige loesninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2638/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Gadeboern i Guatemala

Vil Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den senest har truffet for at faa sat en stopper for de gentagne tilfaelde af overlagt mord paa gadeboern i Guatemala City?

Vil Kommissionen endvidere oplyse om eventuelle EU-stoettede programmer til fordel for gadeboern i Guatemala?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (13. november 1996)

Kommissionen takker det aerede parlamentsmedlem for hendes interesse for problemet med gadeboern i Guatemala.

Kommissionen er meget opmaerksom paa, hvor alvorligt problemet er med gadeboern i Guatemala og paa de haendelser, hvor disse er blevet doedsofre. De velkendte aarsager til dette problem er af baade oekonomisk og social art og omfatter bl.a. den kraftige vandring fra landomraaderne til hovedstaden, oploesningen af kernefamilien, tabet af kulturel identitet og manglen paa fremtidsudsigter.

I 1994 godkendte Kommissionen et program med et budget paa 2,5 mio. ECU til fordel for gadeboern i Guatemala, som blev undertegnet af »Procucuradía de los Derechos Humanos« (ombudsmanden for menneskerettigheder) den 4. juni 1995. Det lokale bidrag til projektet er paa 500 000 ECU. Programmet har vaeret fuldt operativt siden begyndelsen af i 1996. Evalueringen af de foerste resultater vil foreligge i midten af 1997.

Projektet tager sigte paa at oege de ikke-statslige organisationers (NGO) og de offentlige institutioners kapacitet til at tage imod boernene, at styrke interventionskapaciteten hos de forskellige offentlige instanser, som er ansvarlige for beskyttelsen af mindreaarige (»Secretaría de Bienestar Social« (sekretariatet for social velfaerd), domstolen for mindreaarige, ombudsmanden for menneskerettigheder) og at uddanne de aktoerer, der er beroert af den nye lovgivning om beskyttelse af boern. Disse forskellige aktioner udgoer et vigtigt skridt i retning af en loesning paa voldsproblemet.

Desuden har Kommissionen fra 1991 til 1994 finansieret forskellige initiativer til fordel for NGO'er og andre offentlige instanser, der tager sigte paa at loese problemet med gadeboern. Hovedformaalet med disse aktioner er paa den ene side at hjaelpe og uddanne boernene med det formaal at forbedre deres livsbetingelser, og paa den anden side efterhaanden at faa dem til at forlade gademiljoeet ved at tilbyde dem husly og logi (modtagelsescentre, skoler).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3026/96 af Ulf HOLM til Kommissionen. Overgreb mod børn



EF-Tidende nr. C 083 af 14/03/1997 s. 0111



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3026/96 af Ulf Holm (V) til Kommissionen (11. november 1996) Om: Overgreb mod boern Under den aktuelle skandale i Belgien med paedofili og overgreb mod boern er det i flere avisanalyser blevet antydet, at det er nedbrydningen af det belgiske retssystem og den sociale velfaerd, som har vaeret medvirkende aarsag til, at dette har kunnet fortsaette saa laenge, uden at samfundet har grebet ind. De strenge adgangskriterier i forbindelse med OEMU'en har bidraget til disse nedskaeringer. Paa baggrund af artikel 34 i FN's boernekonvention som vedroerer barnets ret til beskyttelse mod enhver form for seksuelle overgreb og udnyttelse inden for prostitution og pornografi, bedes Kommissionen oplyse, om den har undersoegt, hvilken indvirkning OEMU-kriterierne har paa boerns rettigheder og beskyttelse? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (19. december 1996) Kommissionen har ikke undersoegt, hvilken indvirkning OEMU-kriterierne maatte have paa boerns rettigheder og beskyttelse i medlemsstaterne. I oevrigt forekommer det Kommissionen meget vanskeligt at foretage en paalidelig analyse af denne art.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3212/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Dato for afgoerelse om stoette til projekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Et af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommunen Orihuela (Valencia).

Hvornaar traeffer Kommissionen beslutning om, hvorvidt Orihuela-projektet er berettiget til stoette fra Faellesskabet efter artikel 10 i EFRU-forordningen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2882/96 af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Gasboringer i Vadehavet

Den nederlandske del af Vadehavet er udpeget som saerligt beskyttelsesomraade i henhold til fugledirektivet og opfylder kravene i habitatdirektivet.

1. Er Kommissionen bekendt med den nederlandske regerings planer om at give mineselskabet NAM/Mobil tilladelse til at foretage boringer i Vadehavet?

2. Mener Kommissionen ikke, at denne tilladelse strider mod artikel 4, stk. 4 i fugledirektivet (79/409/EOEF) ((EFT L 103 af 25.4. 1979, s. 1 ))

3. Er det ikke i det mindste tvivlsomt, om tilladelsen til boring efter gas i Vadehavet opfylder kravene i artikel 6 i habitatdirektivet (92/43/EOEF) ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. ))?

4. Kommissionen udtaler i svaret paa forespoergsel nr. E-1722/95 ((EFT C 109 af 15.4.1996, s. 2. )), at spoergsmaalet om, hvorvidt der foreligger »andre bydende noedvendige hensyn til vaesentlige samfundsinteresser«, afhaenger af, om der findes alternative loesninger eller ej. Kan Kommissionen med henblik paa at sikre, at habitat- og fugledirektivet bliver andet end blot vage ord, der ikke giver reel mulighed for at gennemfoere naturbeskyttelse, oplyse, hvilke kriterier den anvender i forbindelse med beslutninger om, hvorvidt der findes alternative loesninger eller ej?

5. Mener Kommissionen ikke, at interesser paa lang sigt, som f.eks. bevarelse af gasreserverne til eventuel brug af kommende generationer samt bevarelse af oekosystemerne er vaesentligere samfundsinteresser end kortsigtet anvendelse af gassen med de deraf foelgende indtaegter for statskassen?

6. Hvis udstedelsen af tilladelser ikke strider imod artikel 6 i habitatdirektivet og artikel 4 i fugledirektivet, hvilke foranstaltninger vil Kommissionen da traeffe over for den nederlandske regering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. december 1996)

1. Kommissionen er klar over planerne om at udvinde gas i Vadehavet og undersoeger sagen tilbundsgaaende som led i en klagesag.

2.-3. Kommissionen sigter mod at udelukke enhver risiko for alvorlig forvaerring af situationen inden for det paagaeldende saerligt beskyttede omraade i Vadehavet og at kunne garantere, at planerne for udnyttelse af gasforekomsterne navnlig sker i fuld overensstemmelse med artikel 4 i fugledirektivet og artikel 6 i habitatdirektivet.

4. Der findes ingen paa forhaand fastsatte kriterier for bedoemmelse af saadanne spoergsmaal, fordi bedoemmelsen afhaenger af det konkrete enkelttilfaelde.

5. Kommissionen deler den vidtbredte anskuelse, at der her foreligger en raekke forskellige, velbegrundede valgmuligheder, der taler til gunst for baade den ene og den anden opfattelse.

6. Saafremt de noedvendige tilladelser ikke stemmer overens med de to ovennaevnte direktiver, vil Kommissionen overveje at tage yderligere skridt for at sikre fuld forenelighed med faellesskabslovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3009/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Sygdomme hos froeer

Ifoelge nordamerikanske forlydender (»Washington Post Service«, offentliggjort i International Herald Tribune den 2. oktober 1996) plages froeer i mange amerikanske stater af misdannelser.

En raekke universiteter og andre forskningscentre deltager allerede i undersoegelsen af dette problem, som er af saerlig interesse, fordi froeer fungerer som kontroldyr, idet deres stofskifte ligner menneskets meget.

Har Kommissionen oplysninger om, hvorvidt der er forekommet lignende faenomener i Den Europaeiske Unions medlemsstater, og findes der en videnskabelig komité, der er i stand til at reagere paa denne situation, som maaske kunne skyldes en nedbrydning af miljoeet paa grund af kemisk forurening?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (9. december 1996)

Man har allerede laenge haft kendskab til misdannelser hos padder. Disse dyrs evne til at regenerere amputerede led og endog lemmer skyldes deres system for dannelse af nye celler, der varer hele deres liv og ikke, som hos de fleste andre organismer, er begraenset til embryon- og den postnatale periode.

Forekomsten af misdannelser hos en given population kan have forskellige aarsager. Den bedst kendte aarsag er en stigning i temperaturen i embryon-perioden. Andre, mindre kendte, aarsager er straaling og forurening af forskellig art. Det er vanskeligt at udtale sig om de mulige aarsager uden at vide, om disse forandringer finder sted hos arter, der lever i det samme omraade og i naermere bestemte geografiske egne. Det ville ligeledes vaere uklogt at ekstrapolere saadanne oplysninger til andre lande.

Ingen af disse forandringer er beskrevet i Europa i den seneste tid. Der findes ikke nogen specifik gruppe i EU, der behandler spoergsmaal af denne art, men der findes dog en ekspertgruppe for bevaring af padder under Bern-konventionen (Europaraadet), som beskaeftiger sig med studiet og bevaringen af denne klasse af hvirveldyr. Hvis der optraeder tilfaelde af denne art i et af medlemslandene af denne konvention, ville det vaere denne gruppe, der skulle tage sig af spoergsmaalet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3657/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Poitou- Charentes



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0093



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3657/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Poitou-Charentes Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Poitou-Charentes og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2530/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: Statsstoette

I henhold til den fjerde opgoerelse af statsstoetten i EU, som blev offentliggjort i 1995, er det samlede beloeb af den nationale stoette, der blev ydet i perioden 1990-1992, faldet, men denne stoette, som beloeber sig til ca. 94 mia ecu om aaret i gennemsnit for hele EU, er fortsat for hoej til, at Kommissionens maalsaetninger kan gennemfoeres, isaer i de rigeste medlemsstater. Naar der ydes stor statsstoette, opnaar man ikke konkurrencedygtighed, men tvaertimod forsinkes omstruktureringen, konkurrencen fordrejes mellem virksomheder og regioner, og endelig belastes de offentlige budgetter.

Mener Kommissionen ikke, at det er absolut noedvendigt at sikre, at de negative virkninger af statsstoetten, der tillades som en undtagelse i forbindelse med konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne, begraenses til det strengt noedvendige? Vil Kommissionen endvidere opveje disse virkninger gennem virkeliggoerelsen af maalsaetninger af generel EU-interesse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (8. november 1996)

Som Kommissionen tidligere har givet udtryk for, bl.a. i den sidste beretning om konkurrencepolitikken ((Dok. KOM(96) 126. )), mener ogsaa den, at det samlede stoetteniveau i Faellesskabet stadig er for hoejt. Den fortsaetter sine bestraebelser for at naa det maal, der gaar ud paa at nedsaette statsstoetten. Den kontrol, Kommissionen udoever, og de bestemmelser, den har vedtaget, tager netop sigte paa at sikre, at stoettens negative virkninger paa konkurrencen og samhandelen begraenses til det, som er strengt noedvendigt for at naa de maal i EF's interesse, som markedskraefterne ikke alene kan sikre opfyldelsen af.

Kommissionen er isaer negativt indstillet over for stoetteforanstaltninger, der er af vedvarende art, eller som bevirker, at status quo bevares i den modtagende virksomhed, og som saaledes kan sinke den europaeiske industris tilpasning til nye konkurrencevilkaar. EF's rammebestemmelser for statsstoette til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder omhandler f.eks. saaledes strenge betingelser for godkendelse af den slags stoette, herunder saadanne vedroerende gennemfoerelse af en omstruktureringsplan, der inden for en rimelig frist goer det muligt for virksomheden at genvinde sin levedygtighed samt at begraense stoetten til det som er strengt noedvendigt, for at omstruktureringen kan finde sted.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2797/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Tortur af heste for at skabe mere spaendende hestevaeddeloeb

Det fremgaar af den italienske presse, at hestene under visse vaeddeloeb i USA torteres med soem og piske forsynet med skarpe spidser for at tvinge dem til at springe mere.

Vil Kommissionen soerge for, at der ved de samme vaeddeloeb, som finder sted i unionslandene, ikke finder en lignende tortur af dyrene sted?

Kan Kommissionen endvidere undersoege, om der er europaeiske deltagere i de amerikanske loeb, der tvinges til at tilpasse sig disse grusomheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. november 1996)

Kommissionen beklager al grusom behandling af dyr. I sine forslag til bestemmelser om beskyttelse af dyr har den altid tilstraebt det hoejest mulige beskyttelsesniveau. Traeningsmetoder med henblik paa konkurrence er imidlertid ikke omfattet af EF-bestemmelser.

Hvad angaar heste indeholder direktiv 90/426/EOEF ((EFT L 224 af 18.8.1990. )), 90/427/EOEF (1) og 90/428/EOEF (1) EF-bestemmelser om dyresundhedsbetingelser for handel og import, zootekniske krav og betingelser for deltagelse i konkurrencer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3663/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Languedoc-Roussillon



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0094



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3663/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Languedoc-Roussillon Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Languedoc-Roussillon og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.