SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2331/02

af Dorette Corbey (PSE) til Kommissionen

(26. juli 2002)

Om: BSE-risiko i forbindelse med nederlandsk kyllingefilet

Den 8. juli 2002 oplyste det britiske dagblad The Guardian, at støre mængder dybfrostkylling, der var importeret fra Nederlandene til Det Forenede Kongerige, var blevet tilsat kvæg- og svineproteiner, og at dette muligvis medførte en risiko for BSE. Disse proteiner var ikke anført på etiketterne. Kommissionsmedlem Byrne har kritiseret den nederlandske regering for mislabelling (vildledning af forbrugerne via fejlagtig etikettering) og oplyste, at han ville træffe nye foranstaltninger, hvis han modtog nye oplysninger om svig. Oplysningerne i The Guardian om den mulige BSE-risiko har sørget for den nødvendige opskræmthed.

1. Kan Kommissionen bekræfte, at tilsætning af kvæg- og svineproteiner til kyllingefilet er tilladt i henhold til EU-retten?

2. Mener Kommissionen, at tilsætning af kvægproteiner til kyllingefilet indebærer en potentiel risiko for BSE, og dermed udgør en fare for folkesundheden?

3. Mener Kommissionen, at tilsætning af kvægproteiner til kyllingefilet fortsat skal være tilladt?

4. (I tilknytning til spørgsmål 2) Hvorledes har Kommissionen kommunikeret denne holdning ud til offentligheden?

5. Hvilken vægt lægger Kommissionen på kommunikation udadtil? Lægger Kommissionen hovedvægten på overtrædelse af EU-retten eller på den potentielle sikkerhedsrisiko?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(15. oktober 2002)

Kommissionen blev den 21. maj 2002 af den irske fødevaresikkerhedsmyndighed via systemet for hurtig varsling om fødevarer og foder underrettet om, at tilberedt kyllingefilet, som var fremstillet i Nederlandene og markedsført i Irland, ikke var i overensstemmelse med EF-kravene i direktiv 2000/13/EF(1).

Da oplysningerne kom frem i pressen, rejste man spørgsmålet om BSE-risikoen i forbindelse med kvægproteinernes oprindelse. Det er nødvendigt se nærmere på to adskilte aspekter: mærkning af produkterne i forhold til oplysningerne til forbrugerne og risikoen for folkesundheden.

1. Det er Kommissionens opfattelse, at mærkningen af disse produkter er et klart brud på EU-lovgivningen om mærkning af levnedsmidler.

Produkterne er fremstillet ved, at kyllingefileterne er tilsat protein, vand og andre ingredienser. De kan derfor ikke bære betegnelsen kyllingefilet, da denne betegnelse udelukkende dækker fersk fjerkrækød. Dertil kommer, at mærkningen skal oplyse om tilsat protein, tilsat vand, andre tilsatte ingredienser og kødindhold.

Tilsætning af proteiner (inklusive kvæg- og svineproteiner) i fersk fjerkrækød med det formål at fremstille tilberedt kød er ikke forbudt ifølge EU's lovgivning, forudsat at

- der ikke er noget lovkrav, der specifikt forbyder anvendelse af dem i den nævnte produktkategori

- de tilsatte proteiner er egnede til konsum

- proteinerne er angivet på etiketten i henhold til bestemmelserne for mærkning af ingredienser.

Det er Kommissionens opfattelse, at denne kyllingefilet-sag primært er en overtrædelse af lovgivningen vedrørende mærkning af fødevarer. Derfor handler det ikke om at ændre den eksisterende EU-lovgivning, men om at gennemføre og kontrollere den. De nederlandske myndigheder har forpligtet sig til at tage de nødvendige skridt for at sikre, at de ovennævnte betingelser opfyldes, og til jævnligt at aflægge rapport til Kommissionen og de andre medlemsstater om resultaterne af tiltagene.

2. Kommissionen har endvidere med henblik på BSE-risikoen udbedt sig oplysninger om kvægproteinernes oprindelse.

I henhold til de gældende forskrifter fjernes potentielt BSE-inficeret væv fra kvæg som specificeret risikomateriale, og det destrueres. Protein fra andre dele af kvæg, som er fundet egnet til konsum, anses for sikkert. Ifølge oplysninger fra de nederlandske myndigheder blev kvægproteinet fremstillet af autoriserede virksomheder i Tyskland og Spanien. De spanske og tyske myndigheder er blevet anmodet om at tjekke kilderne til det kvægmateriale, der anvendes i de pågældende virksomheder. Ud fra de oplysninger, der hidtil er modtaget, synes der ikke at være grund til at nære mistanke om, at potentielt BSE-inficeret materiale skulle være injiceret i kyllingefileterne. Kommissionen vil fortsat følge de igangværende undersøgelser om de tilsatte kvægproteiners oprindelse og sikkerhed.

3. Kommissionens kommunikation over for befolkningen.

Kommissionens talsmand besvarede spørgsmål fra journalister om denne kyllingefilet-sag. Hun påpegede således, at det var lovligt at anvende kvægprotein fra sikre kilder, jf. ovenfor, men at forekomsten heraf skulle fremgå af mærkningen. Skønt risikoen for folkesundheden syntes at være meget lille, skulle proteinernes oprindelse tjekkes via yderligere undersøgelser i samarbejde med de nederlandske myndigheder. Der blev ikke udarbejdet yderligere pressemeddelelser.

Kommissionen meddeler sig generelt direkte til befolkningen, når der er en alvorlig risiko for folkesundheden og det er mere effektivtmed kommunikation på EU-plan end på nationalt plan. Hvad angår kyllingefilet-sagen underrettede Kommissionen de nationale myndigheder og anmodede dem om at træffe de fornødne forholdsregler for at sikre beskyttelsen af forbrugerne.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler, EFT L 109 af 6.5.2000.