SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0301/00

af Hartmut Nassauer (PPE-DE) til Kommissionen

(11. februar 2000)

Om: Fremme af den europæiske retskultur i Den Tjekkiske Republik

Den Tjekkiske Republiks forfatningsdomstol traf den 8. marts 1995 i sagen Dreithaler afgørelse om, at ekspropriering og deportation af den tyske befolkningsgruppe på grundlag af de såkaldte Benesch-dekreter var i overensstemmelse med retsprincipperne i Europas civiliserede samfund. Ifølge denne afgørelse har f.eks. loven af 8. maj 1946 om det retmæssige i handlinger, som har sammenhæng med kampen om tjekkernes og slovakkernes genvindelse af friheden, stadig gyldighed. Det drejer sig i den forbindelse om en lov om straffrihed for gerningsmænd, som stadig giver et effektivt retsgrundlag for de vilkårlige foranstaltninger, som stadig virker.

Har Kommissionen kendskab til denne dom, og hvorledes vurderer Kommissionen som følge af de forestående tiltrædelsesforhandlinger den kendsgerning, at der i Den Tjekkiske Republik fortsat gælder diskriminerende love, der retter sig mod andre medlemsstater eller dele af deres borgere?

Er Kommissionen af den opfattelse, at fjernelse af disse dekreter og love vil være et velkomment bidrag til et fælleseuropæisk retssystem?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Gunter Verheugen på skriftlige forespørgsler E-0293/00, E-0294/00, E-0295/00, E-0296/00, E-0297/00, E-0298/00, E-0299/00, E-0300/00, E-0301/00, E-0302/00, E-0303/00 og E-0398/00

(20. marts 2000)

Tiltrædelsesforhandlingerne med Den Tjekkiske Republik vedrører især dens godkendelse af og tilpasning til Den Europæiske Unions regelværk samt dens evne til at opfylde de betingelser for medlemskab, som Det Europæiske Råd har opstillet. Som medlem af EU vil Den Tjekkiske Republik være nødt til at vedtage og gennemføre fællesskabsbestemmelserne og -politikkerne på alle områder, herunder principperne om fri bevægelighed for personer og fri etableringsret. Det af det ærede medlem rejste spørgsmål skal først og fremmest betragtes i denne sammenhæng, men naturligvis spiller også de politiske kriterier, der blev fastlagt i København, en vigtig rolle, eftersom de vedrører beskyttelsen af menneskerettighederne og af mindretallenes rettigheder. Kommissionen overvåger nøje udviklingen på disse områder i alle ansøgerlande.

Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at det tema, der berøres i forbindelse med disse spørgsmål, vedrører begivenheder, der fandt sted, inden EF-traktaten trådte i kraft. De såkaldte Benesch-dekreter vil derfor ikke spille nogen rolle under tiltrædelsesforhandlingerne. Desuden fastslås det i EF-traktatens artikel 295 (tidligere artikel 222), at de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne ikke berøres af denne traktat. Kommissionen er derfor ikke i stand til at gribe ind i spørgsmål vedrørende tilbagegivelse af ejendom i nuværende eller kommende medlemsstater.

Den Tjekkiske Republik har siden 1992 været kontraherende part i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Det er Europarådet, der er ansvarligt for gennemførelsen af denne konvention, og derfor bør spørgsmål om emner, der henhører under denne konvention, rettes til Europarådet.

Desuden kan Kommissionen henvise det ærede medlem til de relevante bestemmelser i den tjekkisk-tyske erklæring om de gensidige forbindelser, der blev vedtaget den 21. januar 1997.

Af de forskellige ovenfor anførte grunde anser Kommissionen det for vanskeligt at tage stilling i de særlige sager, som det ærede medlem har rejst.