ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3109/01

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(13. november 2001)

Om: Fremgangsmåde ved tildeling af støtte fra Den Europæiske Socialfond til universiteter

ESF-støtte til studerende tildeles for øjeblikket pr. kalenderår fra januar til december, medens det akademiske år løber fra september til juli, og universiteterne ikke modtager meddelelse om støtte før oktober/november. Derfor begynder studerende, der er afhængige af denne støtte, deres studier i september med den viden, at de kun er garanteret støtte indtil december, eftersom tildeling af støtte fra januar afhænger af et heldigt udfald af ESF-udbuddet.

Gennemføres ESF-støtteordningen på samme måde i alle medlemsstater?

Agter Kommissionen at ændre denne fremgangsmåde eller tage den op til fornyet overvejelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(18. december 2001)

Procedurerne for tildeling af stipendier til universiteter afhænger af de forvaltende og udbetalende myndigheder i de enkelte medlemsstater, og ikke af Kommissionen. De problemer, det ærede medlem nævner, bør derfor forelægges for de ansvarlige myndigheder i den pågældende medlemsstat.

Forpligtelser vedrørende bistand i en periode på to eller flere år indgås sædvanligvis en gang om året og stipendier for flere år kan derfor tildeles i et bestemt forhold for det pågældende akademiske år.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2187/01

af Bernard Poignant (PSE) til Kommissionen

(23. juli 2001)

Om: Censur på biblioteker

Bøgerne er historiens smeltedigel. Kamp mod glemselen, tilvejebringelse af kulturel mangfoldighed og en åben indstilling er allesammen grunde til, at alle bør have adgang til bøgerne. Bibliotekerne er derfor steder, hvor mangfoldigheden af samlede og enkelte værker bør være repræsenteret. Bibliotekerne bør garantere fuldstændig upartiskhed og neutralitet.

Beskyttelse af bibliotekerne mod censur er enhver borgers pligt. Imidlertid har man i en årrække kunnet være vidne til mere eller mindre åbenlys censur af værker på kommunale biblioteker, især hvis de pågældende kommuner har været styret af det yderste højre. Det er tilfældet i nogle franske byer.

Har Kommissionen allerede i sine retsakter taget hensyn til disse urimeligheder? Forekommer problemet også i andre medlemsstater? Har EU allerede reageret på disse overgreb? Vil Kommissionen i benægtende fald tage initiativ til en indsats til støtte for de biblioteker i EU, som ligger under for denne usikkerhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(11. oktober 2001)

Kommissionen er bekymret over den situation, det ærede medlem omtaler med hensyn til censur af bøger på kommunale biblioteker i visse franske byer. Den råder imidlertid ikke over tilstrækkelige oplysninger på dette område, hverken for Frankrig eller for de andre medlemsstater.

I henhold til EF-traktatens artikel 6 (tidl. artikel 3 C), stk. 2, skal Unionen overholde de grundlæggende rettigheder, der er garanteret i den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettighederne og de Grundlæggende frihedsrettigheder, og som de fremgår af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner, som generelle fællesskabsretsprincipper. Ytrings- og informationsfrihed er blandt disse generelle principper. Chartret om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder, der blev højtideligt proklameret i Nice den 7. december 2000, omhandler ligeledes i sin artikel 11 principperne om ytrings- og informationsfrihed.

Imidlertid henhører medlemsstaternes interne lovgivning eller bestemmelser vedrørende censur af kommunale bibliotekers bøger ikke under fællesskabsrettens anvendelsesområde. Kommissionen kan derfor hverken tage stilling til dette problem eller som det ærede medlem foreslår tage initiativ til en indsats til støtte for de pågældende biblioteker.

Men hvis den pågældende situation udgør en krænkelse af en rettighed eller en frihed, kan spørgsmålet forelægges Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg, når de nationale klagemuligheder er udtømt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3006/01

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 2001)

Om: Urimelige mælkekvoter

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor man vedbliver med at idømme Italien bøder for overskridelse af mælkekvoten? For produktionsåret 2000-2001 blev de italienske landbrugere idømt bøder for 280 mia. ITL (ca. 142 mio. EUR), mens det samlede bødebeløb, der er idømt alle EU's mælkeproducenter under ét, udgør 750 mia. ITL (380 mio. EUR). Der er truffet beslutning om, at Italien ikke kan få tildelt højere kvoter end de nuværende, som er voldsomt urimelige i forhold til alle de lande, som Kommissionen vedbliver med at begunstige (Tyskland, Frankrig, Nederlandene). Der er ikke noget indlysende forhold mellem kvoter og befolkningstal, kvoter og producenter, kvoter og dyrket areal eller kvoter og antal mælkeproducerende dyr. De italienske mælkeproducenters nærer en stigende mistillid til Kommissionen, hvis optræden er klart partisk.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. december 2001)

Mælkekvoterne blev indført af Rådet i 1984 for at skabe balance mellem udbuddet af og efterspørgslen efter mælk og mejeriprodukter og således få nedbragt de enorme budgetudgifter, som skyldtes de strukturbetingede overskud fra slutningen af tresserne.

De nationale referencemængder er fastlagt for alle medlemsstater uden diskrimination og på grundlag af de historiske produktionsmængder fra de eksisterende producenter.

Kommissionen favoriserer ikke en medlemsstat frem for en anden. Den har altid været lydhør over for Italien, men kræver til gengæld, at systemet anvendes korrekt og i sin helhed, da ordningen ellers mister sin effektivitet. I de seneste par år har Italien gjort en indsats på dette område. I dag er der gjort fremskridt, men desværre er det største problem endnu ikke løst, nemlig at producenterne ikke har betalt de betydelige bødesummer. Som bekræftelse på ovenstående kan det anføres, at kun 5,15 % af det skyldige bødebeløb for årene 1995/1996 og 1999/2000 var blevet krediteret Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL).

Kommissionen skal gerne understrege, at alle beslutninger vedrørende kvoternes størrelse og selve ordningen træffes på rådsniveau. For at forbedre sin strukturelle situation har Italien fået hævet sin nationale garantimængde med 900 000 t fra kvoteåret 1993/1994 og med 600 000 t i to trancher (384 000 t fra 2000/2001 og 216 000 fra 2001/2002) inden for rammerne af Agenda 2000.

Kommissionen vil ligeledes præcisere, at Italien for kvoteåret 2000/2001 har overskredet sin samlede garantimængde med 398 698 t for indvejningskvoten (trods forøgelsen på 384 000 t), hvilket i henhold til Rådets forordning(1), der ligger til grund for mælkekvoteordningen, svarer til en bøde på 142 mio. EUR. Den samlede bøde for alle medlemsstater og dermed også inklusive Italien udgør for denne periode 289 mio. EUR.

(1) Rådets forordning (EØF) nr. 3950/92 af 28. december 1992 om en tillægsafgift på mælk og mejeriprodukter EFT L 405 af 31.12.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2894/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(22. oktober 2001)

Om: Overskridelse af de oprindeligt anslåede omkostninger i forbindelse med bygningen af Attika-vejen

Ifølge oplysninger i den græske presse er udgifterne til bygningen af Attika-vejen nået op på over 1 billion drakmer, mens de i den kontrakt, der blev underskrevet i 1996 var blevet anslået til at være 420 mia. drakmer for selve projektet og 150 mia. drakmer for eksproprieringerne. Kommissionen bedes besvare følgende:

Er omkostningerne i forbindelse med bygningen af Attika-vejen blevet forøget? Hvis ja, af hvilke årsager er dette sket?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(14. december 2001)

Ifølge de græske myndigheders oplysninger var prisen for den kontrakt, der i 1996 blev indgået mellem den græske stat og entreprenøren om bygning af Athen-ringvejen (Attiki Odos), på 450 mia. DR.

Det har sidenhen været nødvendigt at ændre projektet, da det som følge af græske domstolsafgørelser i flere tilfælde har været nødvendigt at forbedre de miljømæssige forhold (f.eks. i kommunerne Agia Paraskevi og Vrilissia). Det har været nødvendigt at træffe en række foranstaltninger (f.eks. bygning af flere tunneler), hvilket har øget både udgifterne og anlægstiden. En yderligere udgiftsstigning skyldes, at Attiki Odos-projektet er blevet udnyttet til anlæggelse af jernbane og metro for at sikre bedre jernbaneforbindelser til den nye Spata-lufthavn med henblik på De Olympiske Lege i 2004.

I alt er udgifterne i forhold til den oprindelige kontrakt steget med 288 mia. DR. Entreprenøren har som kompensation for de forsinkelser, der er opstået på grund af ovenfor nævnte domstolsafgørelser, fået udbetalt 67 mia. DR. Eksproprieringerne har kostet den græske stat 277 mia. DR (alle beløb er angivet i løbende priser). Dette er forklaringen på, at budgettet for dette projekt rent faktisk er nået op på 1082 mia. DR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3344/01

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(3. december 2001)

Om: Hvervet som bjergfører

Hvervet som bjergfører, der er opstået sammen med den egentlige alpinisme i de europæiske bjerge, og som i tidens løb har udviklet sig sideløbende med den stadig større benyttelse af højlandet, er allerede blevet nævnt i de gældende europæiske bestemmelser om erhvervsgrupper og fri bevægelighed for arbejdstagere inden for Fællesskabet. Den internationale erhvervssammenslutning (den internationale forening af bjergførere) har for længe siden udarbejdet et fælles oplæg for uddannelsens minimumsniveau, som også for at sikre kundernes tillid til bjergføreren fastslår de tekniske krav i forbindelse med bjergbestigning og det konkrete kendskab til bjergområderne, der særlig af sikkerhedshensyn er nødvendige.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tage ved en fornyet behandling af de pågældende direktiver for at fastslå de særlige kendetegn ved hvervet som bjergfører?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(14. januar 2002)

Kommissionen kan oplyse det ærede parlamentsmedlem om, at den netop har afsluttet en rådføring med de faglige sammenslutninger med henblik på at indhente deres meninger om udarbejdelsen af et nyt direktiv vedrørende anerkendelse af eksamensbeviser. Den har i denne forbindelse modtaget svar fra den europæiske kommission for bjergførere (Commission européenne des Accompagnateurs en Montagne) og fra den franske sammenslutning af bjergførere (Syndicat National français des Guides de Montagne). Aktuelt er Kommissionen i færd med at analysere resultaterne af rådføringen og udarbejde forslag. I henhold til den vedtagne tidsplan vil Kommissionen træffe en beslutning inden topmødet i Barcelona i foråret 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3018/01

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(29. oktober 2001)

Om: Transport og sundhed i alpelandene Østrig, Frankrig og Schweiz

Det fremgår af en nylig WHO-undersøgelse, offentliggjort i det britiske sundhedsmagasin The Lancet, at ca. 22 000 mennesker i Østrig, Frankrig og Schweiz i 1996 døde af dårligt helbred forårsaget af transportsektoren. Næsten 300 000 børn under 15 år udviklede akut bronkitis, og over 150 000 børn led af astma.

Har Kommissionen kendskab til denne og andre undersøgelser, og hvilke konklusioner drager den for den fremtidige europæiske transportpolitik, især i forbindelse med følsomme områder såsom hele alpegrænseregionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(21. december 2001)

Kommissionen er bekendt med Verdenssundhedsorganisationens undersøgelse samt med en række tilsvarende undersøgelser, hvoraf nogle er blevet finansieret af Kommissionen selv, og hvor der foretages en analyse af de betragtelige sociale omkostninger i forbindelse med transport.

Verdenssundhedsorganisationens undersøgelse har givet nye værdifulde data vedrørende de helbredsmæssige virkninger af en af de betydeligste kilder til luftforurening og udgør et væsentlig bidrag til samlingen af forskningsresultater på dette område, der er ved at blive etableret på grundlag af nationale, EU-støttede og internationale forskningsprojekter. Fællesskabet yder for øjeblikket støtte til 10 projekter som led i det 5. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU), med et bidrag på ca. 12,5 mio. EUR. (Herudover ydes der støtte til en række andre projekter vedrørende allergi og astma). Det er meningen, at disse luftforurenings- og sundhedsprojekter skal koordineres med CAFE-initiativet (Clean Air For Europe) via et særligt tematisk netværk (Airnet). Den vigtigste bidragyder til WHO-undersøgelsen er partner i netværket.

I sin hvidbog med titlen Den europæiske transportpolitik frem til 2010 de svære valg(1) af 12. september 2001 er Kommissionen specielt opmærksom på de problemer, der gør sig gældende i følsomme områder, og giver høj prioritet til en ændring af balancen mellem transportformerne og løsningen af overbelastningsproblemer, navnlig gennem fjernelse af flaskehalse. Dette spørgsmål rækker ud over Alperegionen, idet der er tale om et følsomt problem for EU som helhed.

Kommissionen vil således bruge resultaterne af undersøgelserne til at udvikle og gennemføre sin politik med henblik på at rette op på transportens negative virkninger, herunder navnlig i følsomme områder. I forbindelse hermed vil der blive givet høj prioritet til gennemførelsen af de planlagte generelle foranstaltninger, herunder større investeringer, indførelse af instrumenter, som kan give et mere korrekt billede af transportomkostningerne, samt finansieringsprogrammer såsom den nye Marco Polo-støtteordning.

(1) KOM(2001) 370 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3202/01

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(20. november 2001)

Om: Genopretning af luftfartsindustrien efter terrorangrebene den 11. september

Hvilke meldinger har Kommissionen fået fra luftfartsindustrien om tilbagegangen efter terrorangrebene den 11. september?

Overvejer Kommissionen at vedtage en pakke af foranstaltninger til støtte for denne industri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(9. januar 2002)

Kommissionen har fra kilder i industrien fået oplysninger om virkningen af terroristangrebene den 11. september 2001 på de enkelte flyfabrikanter, navnlig i forbindelse

med nedgangen i lufttrafikken. Kommissionen har ikke til hensigt at indføre nogen speciel pakke af foranstaltninger til støtte for flyindustrien som følge af disse angreb, og den har heller ikke modtaget anmodninger fra repræsentanter for flyindustrien om en sådan pakke. Kommissionen minder imidlertid om, at det er af stor betydning at skabe økonomiske og politiske rammer for at fremme denne industrigrens konkurrenceevne. I denne sammenhæng blev der, inden den aktuelle nedgang i fly- og lufttransportsektoren, nedsat en rådgivende gruppe om flyindustrien under betegnelsen STAR 21, som har deltagelse fra interesserede medlemmer af Kommissionen, EU's FUSP-repræsentant, nøglepersoner fra flyindustrien samt medlemmer af Parlamentet. Gruppen, der forventes at fremkomme med sin første beretning i første halvår 2002, vil foretage en analyse af, hvorvidt de aktuelle politiske og lovgivningsmæssige rammer for flyindustrien i Europa er passende, sætte fokus på mangler og fremsætte forslag om yderligere forbedringer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3290/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(27. november 2001)

Om: Social inddragelse i medlemsstaterne

Hvilke EU-midler står der til rådighed til fremme af den sociale inddragelse i medlemsstaterne? Hvilke beløb er blevet allokeret, og hvilke(n) budgetpost(er) falder de ind under?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(21. januar 2002)

Den Europæiske Socialfond (ESF) udgør en vigtig kilde til Fællesskabets midler, der skal fremme social inddragelse i medlemsstaterne. I ESF-forordningen(1) beskrives de fem politiske områder, på hvilke ESF vil støtte udviklingen af arbejdsmarkedet og de menneskelige ressourcer. Et af de politiske områder handler om at fremme lige muligheder for alle i adgangen til arbejdsmarkedet, idet der lægges særlig vægt på grupper, som er udsat for social udstødelse. Som følge af forhandlinger mellem Kommissionen og medlemsstaterne vil mere end 9 mia. EUR af ESF-midlerne gå til fremme af den sociale inddragelse i Fællesskabet i perioden 2000-2006.

Fællesskabets initiativ (Equal), der er finansieret af ESF, vil afprøve nye måder i forbindelse med bekæmpelsen af forskelsbehandling og ulighed, som opleves af arbejdstagere og arbejdssøgende. Equal deltager i finansieringen af aktiviteter i alle medlemsstater. Fællesskabet vil bidrage med ca. 3 mia. EUR til Equal indtil 2006. Som det er tilfældet med alle ESF-udgifter, vil disse blive modsvaret af den nationale finansiering. Equal adskiller sig fra de almindelige ESF-programmer på grund af dets fornyende dimension, og ved at det fokuserer på aktivt samarbejde mellem medlemsstaterne.

Derudover kan Fællesskabets handlingsprogram, der skal fremme samarbejde mellem medlemsstaterne for at bekæmpe social udstødelse, yde finansiel støtte til tværnationale aktiviteter i forbindelse med udveksling af god praksis inden for området social inddragelse. Programmet er en del af den åbne koordineringsmetode, der skal bekæmpe social udstødelse, og blev lanceret på Det Europæiske Råds møde i Lissabon i marts 2000. Det blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet ved forligsproceduren den 18. september 2001, og afgørelsen blev offentliggjort i EFT den 12. januar 2002. Programmet indledes den 1. januar 2002. Dets budget beløber sig til 75 mio. EUR over fem år (2002-2006). Det består af tre indsatsområder, nemlig fremme forståelsen af social udstødelse og fattigdom, tilrettelæggelse af samarbejdet om politikkerne og den gensidige læring i forbindelse med de nationale handlingsplaner for at bekæmpe fattigdom og social udstødelse, udvikle aktørernes evne til at bekæmpe social udstødelse og fattigdom på fællesskabsplan.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1784/1999 af 12. juli 1999 om Den Europæiske Socialfond, EFT L 213 af 13.8.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3082/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. november 2001)

Om: Udgifterne til etableringen af migrationskontrol for Schengen-området

Hvor meget har indførelsen af øget migrationskontrol i forbindelse med Schengen-aftalen kostet Schengen-landene? Hvor meget koster foranstaltninger, som etableringen af registre og flere ansatte, i forbindelse med aftalens gennemførelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(14. december 2001)

Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger om udgifterne til gennemførelse af Schengen-konventionen som integreret i Unionen. Det tilkommer medlemsstaterne, særlig på området for visumpolitik og politik vedrørende kontrol ved de ydre grænser, at tilrettelægge forvaltning og kontrol med hensyn til materiel og menneskelige ressourcer i overensstemmelse med de nationale bestemmelser og under overholdelse af Fællesskabets/Unionens forskrifter samt under hensyn til interesserne i alle de medlemsstater, der deltager i virkeliggørelsen af et område uden personkontrol ved de indre grænser. Dette gælder også på området for indførelse af nationale registre eller netværk, såsom de nationale dele af Schengen-informationssystemet (SIS), Sirène og Vision.

Det må dog understreges, at afskaffelsen af kontrol ved de indre grænser og gradvis ensartning af fremgangsmåderne for udstedelse af visum og kontrol ved de ydre grænser i princippet bør føre til omfattende besparelser. Desuden afholdes fra nu af visse udgifter over Fællesskabets budget, såsom udgifterne til udvikling af SIS II.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2873/01

af Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) til Rådet

(19. oktober 2001)

Om: Asylansøgere

Er Rådet klar over, at asylansøgere i mindst én medlemsstat får vouchere, der i særlige forretninger kan byttes til mad og andre nødvendigheder, i stedet for at få penge til at dække deres behov? Denne praksis benyttes, mens asylansøgerens ansøgning behandles, og der er beviser for, at den gør asylansøgere let identificerbare og sårbare over for dårlig behandling.

Vil Rådet derfor overveje at træffe foranstaltninger, der kan udrydde denne praksis med den begrundelse, at den undergraver ansylansøgeres menneskerettigheder?

Svar

(12. februar 2002)

Kommissionen forelagde i maj 2001 et forslag til direktiv om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne. Dette forslag er en opfølgning af mandatet i EF-traktatens artikel 63, af Det Europæiske Råds konklusioner fra mødet i Tammerfors i oktober 1999 og af de konklusioner, som Rådet nåede frem til den 30. november 2000 hvad angår betingelserne for modtagelse af asylansøgere.

Rådet arbejder aktivt videre med dette forslag og afventer Europa-Parlamentets udtalelse med henblik på hurtigt at vedtage forslaget og dermed opfylde traktatens mål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2300/01

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen

(31. juli 2001)

Om: Plan for økonomisk genrejsning efter mund- og klovsygen

Vil Kommissionen indtage en positiv holdning, hvis den britiske regering anmoder om støtte til en plan for økonomisk genrejsning i de områder, der har været ramt af mund- og klovsyge (såvel inden for som uden for landbrugssektoren)?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-2300/01 og E-2301/01

(15. oktober 2001)

Som Kommissionen tilkendegav i sit svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1407/01(1), er der en vis frihed med hensyn til anvendelsen af EF-støtten under de respektive udviklingsplaner for landdistrikterne, som vil kunne understøtte eventuelle genrejsningsplaner, og disse kan, afhængigt af forslagenes karakter, kræve en godkendelse fra Kommissionen. Kommissionen har imidlertid ikke modtaget noget forslag fra de britiske myndigheder vedrørende finansiering af genrejsningsplaner for landdistrikter, der er blevet ramt af mund- og klovsyge.

Hvis Kommissionen forelægges sådanne forslag, vil der blive foretaget en indholdsmæssig vurdering af dem, inden der afgives noget svar. Der er modtaget en række forslag til ændringer af bestående statsstøtteordninger, som til dels tager sigte på at tilføre midler til de sektorer, der er blevet hårdest ramt af mund- og klovsygen. Disse forslag er i øjeblikket ved at blive godkendt.

Hvad de britiske planer for udvikling af landdistrikterne angår, vil Kommissionen holde sig til de økonomiske parametre, der er fastlagt i Kommissionen beslutning 2000/426/EF af 26. juni 2000 om ændring af beslutning 1999/659/EF om den vejledende fordeling mellem medlemsstaterne af bevillinger fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) til foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne for perioden 2000-2006(2), ved hvilken den årlige fordeling af midlerne fra EUGFL, Garantisektionen, blev fastlagt for alle medlemsstaterne.

Kommissionen er bekendt med de beslutninger, som nogle af overvågningsudvalgene for de relevante britiske programmer under mål 1 og 2 har truffet for at sikre en særlig hurtig godkendelse af projekter i de hårdest ramte områder og for at sikre, at der stilles passende midler til rådighed til at fremme den økonomiske genrejsning i disse områder.

(1) EFT C 364 E af 20.12.2001, s. 104.

(2) EFT L 165 af 6.7.2000.