ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2757/96 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: EU's fiskeriaftaler med Gambia

Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget for at sikre, at EU-fartoejer, der fisker i henhold til de fiskeriaftaler, der er indgaaet med de gambianske myndigheder, ikke undergraver den baeredygtige udvikling af de lokalsamfund, der er afhaengig af fiskeressourcerne i deres kystfarvande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (29. november 1996)

Den seneste protokol til fiskeriaftalen med Gambia udloeb den 30. juni 1996. Der er siden da ikke blevet ratificeret nogen ny protokol. De gambiske myndigheder aflyste i sidste oejeblik deres ankomst til Bruxelles og deres deltagelse i de formelle forhandlinger, der var fastsat til den 25. juni 1996. Der er sidenhen ikke fremsat nogen anmodning fra Gambia om at genindlede forhandlinger med Faellesskabet.

I bilaget til den seneste protokol er der i afsnit G fastsat foelgende:

»EF-fartoejer kan drive fiskeri i foelgende zoner:

- uden for en graense paa syv soemil fra kysten, for saa vidt angaar trawlere paa hoejst 250 BRT

- uden for en graense paa tolv soemil fra kysten, for saa vidt angaar trawlere paa over 250 BRT«.

Med disse fiskerizoner underminerer EF-fartoejerne ikke en baeredygtig udvikling for lokalsamfundene. Desuden kan det naevnes, at fiskerimulighederne i henhold til den seneste protokol kun blev udnyttet med under 7%. Med en saa lav udnyttelsesprocent kan der ikke vaere sket skade for lokalsamfundene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2609/96 af Noël Mamère (V) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Gennemfoerelse af det foerste direktiv om varemaerker i de femten medlemsstaters nationale lovgivning

Har alle femten medlemsstater omsat Raadets foerste direktiv 89/104/EOEF af 21. december 1988 om varemaerker til national lovgivning ((EFT L 40 af 11.2.1989, s. 1. ))?

Hvorledes forholder det sig i saerdeleshed i OEstrig, Belgien, Finland, Irland, Luxembourg, Nederlandene og Sverige?

Hvordan har Kommissionen til hensigt at opveje en eventuel konkurrenceforvridning inden for det indre marked som foelge af manglende gennemfoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (19. november 1996)

Alle medlemsstater har i deres nationale lovgivning gennemfoert Raadets direktiv 89/104/EF.

OEstrig, Finland og Sverige har i deres varemaerkelovgivning gennemfoert direktivet inden for den frist, der var fastsat for EOES-landenes vedkommende (OEstrig med virkning fra 1. januar 1993 og Finland med virkning fra 1. februar 1993). Benelux-landene inkorporerede deres nationale varemaerkelovgivninger i en uniform Benelux-varemaerkelov af 19. marts 1962, som traadte i kraft den 1. januar 1971. Direktivet blev gennemfoert i den uniforme Benelux-varemaerkelov med virkning fra 1. januar 1996. Irland har vedtaget foranstaltninger til gennemfoerelse af direktivet i og med vedtagelsen af varemaerkeloven af 1996, som traadte i kraft den 4. juli 1996.

Ifoelge EF-traktaten har Kommissionen til opgave at sikre, at gennemfoerelseslovgivningen anvendes korrekt. Kommissionen gennemgaar derfor for oejeblikket medlemsstaternes varemaerkelove for at se, om direktivet er blevet korrekt gennemfoert i den nationale lovgivning. Dersom en medlemsstat ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til direktivet, vil Kommissionen paa grundlag af EF-traktatens artikel 169 traeffe de fornoedne foranstaltninger, saaledes at medlemsstatens varemaerkelov bringes i overensstemmelse med direktivet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3403/96 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Pension og retten til pension

Kommissionen har forelagt adskillige forslag til direktiver om ligebehandling, sikkerhed og fri bevaegelighed for erhvervstilknyttede pensioner. Kommissionen har dog ingen omfattende lovgivningsramme for tillaegspensioner ud over den afledte ret.

I Det Forenede Kongerige er der skaeringsdatoer for visse erhvervstilknyttede pensioner. F.eks. maatte nogle pensionister arbejde i en raekke aar, foer de blev berettiget til pension, mens nye arbejdstagere bliver berettiget efter et mindre antal aar.

Kan Kommissionen oplyse, om den er besiddelse af de fornoedne retsmidler til at fastsaette taersklerne for opnaaelse af pension, for saa vidt angaar de erhvervsaktive aar? Kan Kommissionen i bekraeftende fald oplyse, om den har planer om at foreslaa foranstaltninger vedroerende dette spoergsmaal? Kan Kommissionen endelig oplyse, om EF-Domstolen har nogen retspraksis paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (22. januar 1997)

Optjeningsperioderne for pension er meget forskellige fra den ene medlemsstat til den anden. Kommissionen kan i henhold til artikel 51 i EF-Traktaten fremsaette forslag om foranstaltninger vedroerende social tryghed til gennemfoerelse af arbejdskraftens frie bevaegelighed. Kommissionen kan altsaa fremsaette forslag om en maksimal optjeningsperiode for at fjerne hindringer for den frie bevaegelighed.

Spoergsmaalet om en lang optjeningsperiodes indvirkning paa den frie bevaegelighed har vaeret til droeftelse i ekspertgruppen om personers frie bevaegelighed, hvor Simone Veil er formand. Ekspertgruppen udarbejdede fornylig en rapport om supplerende pensionsordninger, som anbefaler, at forslagene paa dette omraade i hvert fald i begyndelsen indskraenkes til en tregrenet strategi omfattende - bevarelse af erhvervede rettigheder, udbetaling af ydelser i en anden medlemsstat og kortvarig beskaeftigelse i en anden medlemsstat. Kommissionen gennemgaar for oejeblikket rapporten, og fremsaetter eventuelt et forslag inden for dette omraade paa et senere tidspunkt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2502/96 af John Iversen (PSE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: BSE-sagen

Hvilke konsekvenser mener Kommissionen, at det boer faa for generaldirektoer Guy Legras, at han har sagt om BSE-sygdommen:

»... At man maa undgaa en debat i de videnskabelige komiteer, fordi enhver diskussion om BSE uundgaaeligt skaber problemer for koedmarkedet«?

Er Kommissionen enig i, at han dermed har taenkt mere paa stabile koedmarkeder end paa forbrugernes sundhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. november 1996)

Det aerede medlem henviser formodentlig til et brev fra Guy Legras, generaldirektoer for landbrug, til Riccardo Perissich, generaldirektoer for det indre marked, af 1. marts 1993. Paa davaerende tidspunkt havde Frankrig netop indfoert et forbud mod anvendelse af visse vaev fra kvaeg og faar i babymad, selv om udtalelsen fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité ikke kunne give anledning til et saa vidtgaaende skridt. Spoergsmaalet var blevet bragt op paa et moede mellem cheferne for de tjenester i medlemsstaterne, der beskaeftiger sig med levnedsmiddelsikkerhed. De delegerede anmodede om, at spoergsmaalet blev henvist til behandling i Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler.

Baggrunden for brevet var, at Den Videnskabelige Veterinaerkomité siden 1989 til stadighed havde raadgivet Kommissionen i spoergsmaal vedroerende bovin spongiform encephalopati og derfor var den videnskabelige komité, der havde den stoerste ekspertise. Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler havde oprettet en arbejdsgruppe vedroerende spoergsmaalet, fordi forslaget til et direktiv om babymad indeholdt en specifik henvisning til spiseligt slagteaffald. En faelles arbejdsgruppe under de to komitéer undersoegte derfor spoergsmaalet, og Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler bekraeftede paa sit moede den 16. og 17. september 1993 Den Videnskabelige Veterinaerkomités tidligere udtalelse, nemlig at de gaeldende foranstaltninger beskyttede folkesundheden i tilstraekkelig grad.

Kommissionen prioriterer beskyttelsen af folkesundheden, men er samtidig ansvarlig for forvaltningen af oksekoedsmarkedet. Den maa derfor sikre, at foranstaltningerne er relevante og noedvendige. Det ville vaere uansvarligt af Kommissionen, hver gang der opstaar bekymring eller fremkommer oplysninger, at reagere paa en saadan maade, at der skabes unoedig uro i offentligheden og opstaar alvorlige konsekvenser for markedet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3279/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Koncession paa offentlige tjenesteydelser og beregning af det offentlige underskud

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Kan der foretages en beregning af de beloeb, der er indkommet fra koncessionen paa retten til at yde offentlige tjenester for at nedsaette underskuddet i tilfaelde af salg?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3276/96, E-3277/96, E-3278/96 og E-3279/96 (21. januar 1997)

I tilfaelde af privatisering eller andre former for salg af aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser bliver statens indtaegter registreret som finansielle transaktioner. De har derfor ingen direkte indvirkning paa det offentlige underskud, som i traktaten defineres som saldoen for ikke-finansielle transaktioner. Denne regel gaelder baade det offentliges direkte salg og indirekte salg (f.eks. gennem et holdingselskab).

Derimod betragtes det offentliges salg af rettigheder og licenser i princippet som ikke-finansielle transaktioner. Det registreres paa kapitalkontoen og bliver saaledes taget i betragtning, naar det offentlige underskud skal beregnes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3670/96 af Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA til Kommissionen. Dyrs velfærd



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0095



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3670/96 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (11. december 1996) Om: Dyrs velfaerd Vil Kommissionen orientere om, hvad den goer i forbindelse med en eventuel indfoerelse i traktaten af et nyt afsnit om dyrs velfaerd? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (14. januar 1996) Selv om Kommissionen staerkt gaar ind for, at man sikrer et hoejt beskyttelsesniveau for dyr i landbruget, dyr under transport og dyr, der bruges til forskningsformaal, har den ikke taget initiativ til at foreslaa, at der medtages et nyt afsnit herom i traktaten. Der er dog flere medlemslande, der har foreslaaet at medtage en saerlig henvisning til beskyttelse af dyr i den reviderede traktat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2770/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og Faellesskabets kompetence paa beskaeftigelsesomraadet

Den irske europaminister og raadsformand Gay Mitchell forklarede i sin tale i Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spoergsmaal den 25. september 1996, at formandskabet havde forelagt regeringskonferencen et udkast til en tekst, hvorefter der i traktaten indfoejes et nyt afsnit (eller et nyt kapitel) om Faellesskabets befoejelser paa beskaeftigelsesomraadet.

Frygter formandskabet ikke en foroegelse af konkurrerende befoejelser mellem EF-institutionerne og medlemsstaterne, som vil goere de respektive ansvarsomraader endnu mere udflydende, goere kraenkelser af subsidiaritetsprincippet endnu mere almindelige samt goere de samlede resultater endnu mere tilfaeldige?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2765/96, E-2766/96, E-2767/96, E-2768/96, E-2769/96, E-2770/96, E-2771/96, E-2772/96, E-2773/96, E-2774/96, E-2775/96 og E-2776/96 (30. januar 1997)

Det er ikke Raadets opgave at udtale sig om de forskellige forslag, der er under behandling paa regeringskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2978/96 af Pietro Di Prima (UPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Ulovlig indvandring til Lampedusa

Italiens sydligste oe, Lampedusa, kan nu betegnes som et smuthul ind i Europa. I loebet af et aar er over 3.000 ulovlige indvandrere fra tredjelande gaaet i land paa oeen. Alle er blevet anmeldt og sat paa skibe med Porto Empedocle som maal, alle forsynet med en passerseddel. De fremmede paa Lampedusa, der har en befolkning paa 5.500 indbyggere, har ofte givet anledning til problemer: Slagsmaal, trusler og vold mod tjenestemand i funktion. OEens indbyggere protesterer med rette over for den italienske stat mod, at de foeler sig glemt og daarligt beskyttet og truer med at indstille alle aktiviteter paa oeen ved strejke. Ogsaa de fremmede udsaettes for umenneskelig behandling, idet de indskibes til hoeje priser paa fartoejer, som kun med moeje kan holde sig flydende, og flere er druknet under overfarten. Dette skyldes Martelli-loven, som ikke er tidssvarende for et land som Italien, der allerede burde have tilpasset sig Schengen-aftalen.

Boer Kommissionen ikke gribe ind og

1. opfordre den italienske stat til snarest at aendre Martelli-loven?

2. opfordre de kompetente italienske myndigheder til at overvaage landets graenser og bringe den ulovlige indvandring til ophoer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (2. december 1996)

1. Den interne politiske debat vedroerende aendringen af den nationale immigrationslovgivning henhoerer under medlemsstaterne. Italien er i gang med at forberede en aendring af immigrationslovgivningen. Kommissionen er klar over vigtigheden af at bekaempe den ulovlige indvandring og dens netvaerk, hvilket forudsaetter en effektiv udoevelse af kontrol ved medlemsstaternes ydre graenser. I medfoer af artikel K.1, stk. 2-3, i traktaten om Den Europaeiske Union, hvoraf det fremgaar, at medlemsstaterne nu betragter disse omraader som spoergsmaal af faelles interesse, er der derfor vedtaget flere beslutninger om indrejse og udsendelse. Selvom disse tekster ikke er juridisk bindende, er de det foerste skridt paa vejen til en faelles loesning.

2. Vedroerende passage af medlemsstaternes ydre graenser og udoevelse af kontrol ved graenserne forelagde Kommissionen i 1993 Raadet et forslag til afgoerelse vedroerende en konvention ((EFT C 11 af 15.1.1994 )) om faelles bestemmelser. Paa trods af de mange holdningstilkendegivelser i Det Europaeiske Raad (senest paa moedet i Firenze i juni 1996) er Raadet desvaerre ikke naaet til enighed om forslaget. Som foelge heraf udoeves kontrollen i henhold til de nationale bestemmelser eller gaeldende aftaler mellem to eller flere medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3272/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det portugisiske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2991/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Omstrukturering af fiskerisektoren

I forbindelse med forhandlingerne om omstruktureringen af den europaeiske fiskerflaade i perioden 1997-2002 er det for nylig kommet frem, at den britiske regering politisk kaeder disse forhandlinger sammen med droeftelserne under regeringskonferencen.

Hvilken holdning agter Kommissionen at indtage over for dette britiske forbehold?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (19. december 1996)

Det Forenede Kongerige har knyttet en politisk forbindelse mellem programmet for omstrukturering af den europaeiske fiskerflaade i perioden 1997-2002 ((EFT C 259 af 6.9.1996. )) og det problem med »kvotehopperi«, som dette land har gjort opmaerksom paa under regeringskonferencen.

Det, den britiske regering kalder kvotehopperi, er en foelge af anvendelsen af EF-traktatens grundlaeggende regler vedroerende varers, personers, kapitals og tjenesteydelsers frie bevaegelighed i fiskerisektoren. Domstolen har flere gange bekraeftet lovligheden af en operation, der medfoerer, at der oprettes et EF-selskab, som beskaeftiger sig med fiskeri, paa en anden medlemsstats end den oprindelige medlemsstats omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1842/96 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Demeton-S-Methyl

Er Kommissionen klar over de skadelige virkninger af det kemiske stof Demeton-S-Methyl, der anvendes som ukrudtsmiddel til afgroeder?

Paa grund af faren for folkesundheden er dette ukrudtsmiddel blevet forbudt i De Forenede Stater. Har Kommissionen til hensigt at foreslaa begraensninger af brugen af Demeton-S-Methyl for at undgaa, at dette farlige stof spredes gennem luften?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. september 1996)

Kommissionen er i kontakt med de amerikanske myndigheder for at indsamle de oplysninger, den har brug for til besvarelse af spoergsmaalet. Den vil meddele resultaterne af sine undersoegelser saa hurtigt som muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3125/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Piratoverfald paa skibe

I henhold til den graeske presse er der konstateret et stigende antal tilfaelde af soeroeveri i de seneste to aar.

I en rapport fra International Maritime Bureau (IMB) og fra det regionale soeroevericenter tegner Det Fjerne OEsten, Mellem- og Sydamerika og Sydoestasien sig for de fleste tilfaelde, medens der i Brasilien var ti gange saa mange tilfaelde af soeroeveri i 1995 som i 1994.

De fleste piratoverfald sker paa skibe af bulk carrier-typen, men ogsaa paa almindelige fragtskibe, paa tankskibe og containere og paa ro-ro-skibe.

Disse overfald resulterer ikke alene i oekonomiske tab, men ogsaa ofte saarede eller doede besaetningsmedlemmer.

Har Kommissionen overvejet dette meget alvorlige problem? Hvilke foranstaltninger vil den traeffe for at saette en stopper for dette faenomen, der er til saa stor skade for EF's flaade, hvis grundlaeggende komponent er den saerlig haardt ramte graeske flaade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (19. december 1996)

Det er korrekt, at antallet af soeroeveritilfaelde efter en maerkbar nedgang i 1994 i henhold til de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, og som bygger paa informationer fra International Maritime Bureau, igen synes at vaere steget i 1995 og i foerste halvaar af 1996. Haardest ramt er Sydoestasien og senest, omend i mindre grad, Sydamerika og ganske rigtigt Brasilien.

Spoergsmaalet henhoerer imidlertid hovedsageligt under de stater, i hvis territorialfarvande soeroeveriet foregaar. Kommissionen foelger udviklingen noeje og bruger sammen med medlemsstaterne enhver given lejlighed til at goere de beroerte stater opmaerksom paa problemet og soege at faa dem til at tage affaere. Kommissionen minder dog det aerede parlamentsmedlem om, at den ikke har nogen initiativret i forbindelse med spoergsmaal, der vedroerer politisamarbejde om bekaempelse af soeroeveri.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2960/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Miljoeet og olivendyrkning

Er Kommissionen bevidst om, hvorledes en krise i olivendyrkningen ville paavirke miljoeet, navnlig i nogle sydlige regioner i EU?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2953/96, E-2954/96, E-2955/96, E-2956/96, E-2957/96, E-2958/96, E-2959/96, E-2960/96, E-2961/96, E-2962/96 og E-2964/96 (26. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige valgmuligheder i forbindelse med reformen af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil saa hurtigt som muligt blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems bemaerkninger og spoergsmaal vedroerende beskaeftigelse, interventionsstoette til virkelig produktion, stoette pr. trae, forbrugsstoette, kvalitet, miljoevirkning og de specifikke problemer i Spanien og nogle af landets producentregioner.

Det ville ikke vaere korrekt at kommentere de forskellige valgmuligheder for reform detaljeret paa dette stadium, men det kan gentages, at den nye faelles markedsordning skal vaere gennemsigtig, enkel, let at kontrollere og rettes effektivt mod producenterne.

Kommissionen laegger stor vaegt paa kvalitet og er af den opfattelse, at ligegyldigt hvilken mulighed der vaelges, vil medlemsstaterne og regionerne have en vigtig rolle.