ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1917/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Koebstilbud for Christie's auktionsfirma

Vil Kommissionen foretage en undersoegelse af tilbuddet fra den franske investor, Francois Pinault, om at koebe det britiske auktionsfirma Christie's?

Som med de fleste af Pinaults erhvervelser vil auktionsfirmaet sandsynligvis overgaa fra offentlig til privat eje. Giver dette Kommissionen anledning til bekymring?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(30. juni 1998)

Kommissionen er bekendt med, at Artémis, der er et investeringsselskab med François Pinault som leder, har fremsat et overtagelsestilbud med henblik paa at erhverve de resterende aktier i Christie's International Plc (Christie's), som det endnu ikke allerede ejede. Christie's bestyrelse har anbefalet dets aktionaerer at tage imod tilbuddet.

Kommissionen er for oejeblikket i henhold til Raadets forordning (EF) nr. 4064/89(1) - den netop aendrede fusionsforordning - ved at undersoege alle fusioner og overtagelsestransaktioner, som resulterer i koncentrationer af faellesskabsdimension, saaledes som defineret i forordningen, hvori man opererer med omsaetningen som test. Saadanne transaktioner maa kun gennemfoeres, efter at de har vaeret anmeldt til Kommissionen med angivelse af alle oplysninger, og der ifaldes sanktioner, dersom der ikke sker anmeldelse. Kommissionen undersoeger anmeldte transaktioner for at vurdere, hvorvidt de er forenelige med det faelles marked. Kommissionen skal erklaere transaktioner for ulovlige, dersom de skaber eller styrker en dominerende stilling, der foerer til, at den effektive konkurrence reduceres maerkbart inden for det faelles marked eller en vaesentlig del heraf, og skal saaledes forbyde dem, med mindre parterne aendrer dem, saaledes at de bliver lovlige.

Hvorvidt en saadan undersoegelse kan finde sted i det foreliggende tilfaelde afhaenger derfor af, om transaktionen opfylder det i fusionsforordningen indeholdte omsaetningskriterium. Ifoelge de oplysninger, som parterne har givet, er dette imidlertid ikke tilfaeldet.

Hvorvidt aktierne i et selskab forbliver offentligt noterede paa en fondsboers efter aendret ejerskab synes generelt set ikke at have nogen stoerre - hvis overhovedet nogen - indvirkning paa konkurrencen paa de markeder for varer og tjenesteydelser, hvor det paagaeldende selskab opererer. Transaktionerne anses derfor ikke at have nogen konsekvenser paa beslutninger om, hvorvidt de er ulovlige eller ej.

(1) EFT L 395 af 30.12.1989.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1826/98

af Karl-Heinz Florenz (PPE) til Kommissionen

(12. juni 1998)

Om: Kommunalt pvc-forbud i Tyskland

Gennem laengere tid har en raekke tyske kommuner boykottet produkter, som indeholder polyvinylchlorid. Pvc benyttes paa grund af sin alsidige anvendelsesmulighed navnlig i byggetilbehoersdele. Anvendelsen inden for byggesektoren udgoer over 50 % af Faellesskabets pvc-marked.

De tyske kommuner kraever nu, at der ikke laengere anskaffes pvc-holdige produkter. Ved tildeling af offentlige kontrakter, dvs. navnlig ved udbud vedroerende byggekontrakter skal kontrakten kun tildeles, hvis der anvendes pvc-frie produkter. I praksis kan dette udmunde i et "kommunalt forbud" mod pvc-holdige produkter.

Har Kommissionen kendskab til denne fremgangsmaade, og hvordan bedoemmer den denne fremgangsmaade i betragtning af byggesektorens nationaloekonomiske betydning og de arbejdspladser, som er forbundet med produktionen af pvc og som gennem et saadant "kommunalt forbud" bringes i fare?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3028/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Adgang til stillinger i kategori A/LA for folk med den spanske grad "Ingeniero Técnico"

Kommissionen har, som det fremgaar af vedlagte dokumentation, haft kendskab til annullationssoegsmaal indgivet den 1. december 1997 for De Europaeiske Faellesskabers Domstol (Retten i Foerste Instans) af Vicente Alonso Morales (T-299/97), som drejede sig om, at en spansk teknisk ingenioer, Roberto Arce Recio, har faaet adgang til et doktorgradstudium ved Paul Sabatier-universitetet i Toulouse (Frankrig), og den 24. juni 1998 opnaaede sin doktorgrad med betegnelsen "meget aerefuld".

Hvorfor gav kommissaer Liikanen i sit svar af 10. februar 1998 paa skriftlig forespoergsel E-4186/97(1) fra Barbara Duehrkop udtryk for, at en af Kommissionens grunde til ikke lade spanske tekniske ingenioerer faa adgang til offentlig ansaettelse i kategori A/LA paa europaeisk plan er, at den spanske grad "Ingeniero Técnico" ikke giver adgang til doktorgradsstudier?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(20. oktober 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2786/98 fra Ana Palacio Vallelersundi(2).

(1) EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15.

(2) Se side 150.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2208/98 af Ulrich STOCKMANN til Kommissionen. Fællesskabsstøtte til den tyske delstat Sachsen-Anhalt i 1997



EF-Tidende nr. C 050 af 22/02/1999 s. 0134



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2208/98 af Ulrich Stockmann (PSE) til Kommissionen (16. juli 1998) Om: Faellesskabsstoette til den tyske delstat Sachsen-Anhalt i 1997 Hvilke faellesskabsstoettebeloeb blev der bevilget og udbetalt til delstaten Sachsen-Anhalt i 1997, til hvilke foranstaltninger og under hvilke programmer? 1. Regionalfonden EFRU? 2. Den Europaeiske Socialfond (ESF)? 3. Landbrugsfonden EUGFL? 4. Faellesskabets forskningsprogrammer? 5. Faellesskabets programmer inden for energisektoren? 6. Faellesskabets programmer inden for miljoesektoren? 7. Faellesskabsinitiativer? 8. Andre faellesskabsprogrammer? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (19. oktober 1998) Som supplement til sit svar af 11. september 1998(1) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger. Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. (1) EFT C 50 af 22.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2111/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: EF-stoette til skolemaelk

Kan Kommissionen under henvisning til svaret paa min skriftlige forespoergsel E-1368/98(1) bekraefte, at der i forbindelse med afslaget paa at haeve EF-stoetten til letmaelk til samme niveau som stoetten til soedmaelk ved at foretage en mindre aendring af artikel 4, stk. 1, litra b) i forordning (EF) 3392/93(2) blev taget omfattende hensyn til boerns sundhed og forbrugernes valgmuligheder, og at afslaget ikke kun var baseret paa det mest formaalstjenlige set ud fra landbrugsbudgettet, hvilket i henhold til EU-principperne ikke ville vaere en acceptabel begrundelse for et afslag?

Vil Kommissionen kortfattet goere rede for det baggrundsmateriale vedroerende boerns sundhed og hoering af forbrugerne, der laa til grund for afgoerelsen om ikke at foretage nogen aendring og oplyse, med hvilken begrundelse de paagaeldende argumenter blev afvist?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. september 1998)

En aendring af Kommissionens forordning (EF) 3392/93 for at bringe stoetten for letmaelk paa linje med stoetten for soedmaelk ville kraeve en forudgaaende aendring af Raadets forordning (EOEF) 1842/83(3), der indeholder kriterierne for fastsaettelsen af stoettesatserne for forskellige mejeriprodukter.

Efter den nugaeldende regel fastsaettes stoettebeloebene under hensyntagen til de paagaeldende produkters maelkeindhold. Dette er saaledes et rent teknisk anliggende, hvori der ikke indgaar budgetmaessige hensyn. Konsekvensen af at anvende den nugaeldende regel er, at den pris, hvortil soedmaelk og letmaelk saelges til skoleelever, nedsaettes til samme niveau og saaledes ikke influerer paa deres valg af produkt. Derfor mener Kommissionen, at den nugaeldende regel er neutral i forhold til forbrugernes valgmuligheder og de sundhedsmaessige hensyn.

(1) EFT C 402 af 22.12.1998.

(2) EFT L 306 af 11.12.1993, s. 27.

(3) EFT L 183 af 7.7.1983.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1500/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Informationssamfundet og den oekonomiske og sociale samhoerighed

Paa et moede den 23.1.1997 i Europa-Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik i forbindelse med Kommissionens forelaeggelse af "Samhoerighed og Informationssamfundet" (KOM(97) 0007 af 22.1.1997), henviste kommissaer Wulf-Mathies til, at der inden for rammerne af art. 10 i EFRU var stillet budgetmidler til raadighed for visse regioner med henblik paa udarbejdelse af en strategi og et handlingsprogram for overgang til informationssamfundet.

Kan Kommissionen oplyse om alle projekter i forbindelse med informationssamfundet, som hidtil er blevet samfinansieret af Kommissionen inden for rammerne af artikel 10 i EFRU, samt dem, som vil blive det inden udloebet af den nuvaerende programlaegningsperiode, med angivelse af de begunstigede regioner, de samlede omkostninger ved gennemfoerelsen og Faellesskabets samfinansiering?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1952/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Budgetpost for tropiske skove

Kan Kommissionen paa baggrund af, at forordningen om tropiske skove udloeber omkring udgangen af naeste aar, forelaegge en omfattende oversigt over alle projekter under denne forordning af hensyn til debatten om denne foranstaltnings fremtid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(22. juli 1998)

I 1997 offentliggjorde Kommissionen en midtvejsrapport om de samarbejdsaktiviteter, der i 1992-1995 blev finansieret med midler fra budgetpost B7-6201(1). En ajourfoert rapport, som ogsaa omfatter 1996, vil blive offentliggjort senere i aar. Begge rapporter omfatter en detaljeret fortegnelse over alle de projekter, der er finansieret med midler fra budgetposten for tropiske skove, samt beskrivelser af nogle af hovedpunkterne i programmet. Endvidere er Kommissionen i oejeblikket ved at udarbejde den aarsberetning, som omhandles i artikel 12 i Raadets forordning (EF) 3062/95 af 20. december 1995 om aktioner til fordel for tropiske skove(2), med en vurdering af gennemfoerelsen af denne forordning i 1997. Denne beretning vil blive forelagt Parlamentet og Raadet sammen med lignende beretninger om en raekke andre budgetposter.

Kommissionen har siden 1996 arbejdet paa og finansieret en evaluering af alle de aktioner, der blev finansieret til fordel for tropisk skovbrug i 1992-1996, i overensstemmelse med forordningen om tropiske skove. Den indbefatter budgetposter for landene i Asien og Latinamerika, Den Europaeiske Udviklingsfond og ikke-statslige organisationer. Denne evaluering, som bestaar af en teoretisk analyse, evalueringer paa stedet og en afsluttende syntese, vil blive faerdiggjort i den naermeste fremtid.

Sideloebende hermed er Kommissionen ved at udarbejde en meddelelse om udviklingssamarbejdet vedroerende tropiske skove med det formaal at fastlaegge en operationel strategi for Faellesskabet, saaledes at det i fremtiden vil kunne loese problemerne i forbindelse med tropisk skovbrug gennem sine forskellige udviklingsprogrammer.

(1) ISBN 92 28 0004 0.

(2) EFT 327 af 30.12.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2135/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Husundersoegelser i oestrigske banker

Det fremgaar af Kommissionens pressemeddelelse (IP98/559) af 23.6.1998, at der er gennemfoert uanmeldte husundersoegelser i fire oestrigske banker.

Hertil foelgende spoergsmaal:

1. Hvilke pressemeddelelser var udslaggivende for, at der blev indledt undersoegelsesprocedure, hvilke konkrete informationer indeholdt de, og hvorledes fik generaldirektoratet kendskab til disse forlydender?

2. Fra det tidspunkt, hvor undersoegelsesproceduren indledtes, og til de konkrete undersoegelser den 23. juni 1998 gik der over et aar. Hvad var den afgoerende grund til, at husundersoegelserne foerst gennemfoertes den 23. juni 1998?

3. Hvilket kendskab har Kommissionen til Lombard-klubbens medlemmer, moedesteder og dagsordener?

4. Hvordan forklarer Kommissionen den kendsgerning, at en klage fra et oestrigsk parti ikke er tilstraekkelig til, at der indledes undersoegelser, mens Kommissionen derimod kan intervenere paa baggrund af presseforlydender?

5. Hvad er den videre fremgangsmaade i denne sag, og hvor lang tid vil der gaa, inden sagen kan afsluttes?

6. Forelagde de paagaeldende banker paa simpel forespoergsel fra Kommissionen fuldstaendige oplysninger, eller skal den kendsgerning, at Kommissionen foretog husundersoegelser, fortolkes saaledes, at de forelagte oplysninger fra bankerne ikke var fuldstaendige?

7. Hvilke banker forelagde i bekraeftende fald fuldstaendige oplysninger, og hvilke banker gjorde det i benaegtende fald ikke og med hvilken begrundelse?

8. Mod hvilken maalgruppe er opfordringen til at goere brug af Lombard-hotlinen rettet, og hvordan har man sikret sig, at den oenskede maalgruppe rent faktisk har modtaget denne oplysning?

9. Hvor mange opkald har denne hotline i mellemtiden modtaget, og hvorledes vurderer man de indgaaede henvendelsers relevans?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(3. august 1998)

Med hensyn til punkt 8 i det aerede medlems forespoergsel kan Kommissionen bekraefte, at den omtalte Lombard-hotlinje blev oprettet for at give interesserede parter mulighed for at fremkomme med oplysninger. Det telefonnummer, der er naevnt i pressemeddelelsen, er senere blevet offentliggjort i de oestrigske medier.

Hvad angaar de oevrige punkter i forespoergslen vil det aerede medlem have forstaaelse for, at Kommissionen principielt ikke kan kommentere en igangvaerende sag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1976/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Reducerede momssatser i henhold til det sjette momsdirektiv

I henhold til det sjette momsdirektiv kan medlemsstaterne undtagelsesvis anvende reducerede momssatser paa mindst 5 % paa visse varer og tjenesteydelser, som skal specificeres i et bilag til direktivet.

Man soeger paa det kirkemoede, der finder sted i Det Forenede Kongerige i oejeblikket, at faa udvirket, at der i forbindelse med vedligeholdelses- og reparationsarbejder paa kirker, navnlig med hensyn til kirkeskoler og historiske bygninger, kan anvendes en reduceret sats paa 5 %.

Den britiske regering har omtalt den omstaendighed, at saadanne tjenesteydelser ikke er anfoert i den liste, der er vedfoejet direktivet, som hovedaarsagen til, at chancerne for, at der bliver indfoert en saadan reduceret momssats, er ringe.

I betragtning af, at sagen med hensyn til at anvende en reduceret momssats under disse omstaendigheder staar staerkt ikke mindst for saa vidt angaar de fordele, det ville betyde for bevarelsen af kulturarven:

1. Mener Kommissionen da, at en reduceret momssats for reparationsarbejder, der udfoeres paa kirkebygninger, principielt kunne tilfoejes i det paagaeldende bilag til det sjette momsdirektiv?

2. Agter Kommissionen da at goere dette i de kommende maaneder?

3. OEnsker Kommissionen da at fremsaette andre kommentarer til dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(17. juli 1998)

Som situationen er i dag under den gaeldende EU-momslovgivning, daekker kategori 9 i bilag H til Raadets sjette momsdirektiv 77/388/EOEF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter - det faelles mervaerdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag(1)"levering, opfoerelse, renovering og ombygning af boliger som led i en socialpolitik". Medlemsstaterne kan derfor anvende en reduceret momssats paa ikke mindre end 5 % paa disse tjenesteydelser. Reparation og vedligeholdelse af kirkebygninger er ikke omfattet af den reducerede momssats, men Det Forenede Kongerige har i en overgangsperiode ret til at anvende den eksisterende nulsats paa visse arbejder paa dette omraade.

Det er endnu for tidligt at sige noget om den fremtidige momsbehandling af reparations- og vedligeholdelsesarbejder paa kirker. Kommissionen agter dog at fremsaette et forslag om en harmonisering af momssatserne, men det vil tidligst ske i slutningen af 1998.

Kommissionen har ogsaa udsendt en meddelelse(2) om muligheden for at nedsaette momsen paa arbejdskraftintensive tjenesteydelser i en forsoegsperiode paa frivillig basis. Der er almindelig enighed om, at dette forsoeg kun skal omfatte et meget begraenset antal tjenesteydelser, nemlig de tjenesteydelser, der er bedst egnet til at opfylde meddelelsens kriterier. Renovering og vedligeholdelse af kirker er i hvert fald indirekte taget med i Kommissionens meddelelse. Denne meddelelse er stadig til droeftelse i Raadet, som endnu ikke er naaet frem til noget konkret resultat.

(1) EFT L 145 af 13.6.1997.

(2) SEK(97) 2089 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1568/98

af Andrea Manzella (PSE) til Kommissionen

(20. maj 1998)

Om: Mordet paa biskop Juan Gerardi

Kan Kommissionen i forbindelse med mordet paa biskop Juan Gerardi oplyse, hvilke hasteforanstaltninger Den Europaeiske Union agter at traeffe for at opfordre den guatemalanske regering til at ivaerksaette en effektiv og tilbundsgaaende undersoegelse med henblik paa at finde frem til de faktiske drabsmaend og de reelle politiske bagmaend bag mordet paa biskop Juan Gerardi, en forbrydelse der risikerer at bringe de mest horrible aspekter af borgerkrigen i Guatemala tilbage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(18. juni 1998)

Kommissionen har med tilfredshed noteret sig at Guatemalas regering har erklaeret at den med alle midler vil soege at finde frem til hvem der staar bag mordet paa biskop Gerardi, saaledes at de skyldige kan bringes for retten. Kommissionen foelger i oevrigt opmaerksomt med i det arbejde, der udfoeres af den kommission, der er oprettet paa hoejt niveau for at sikre det loebende tilsyn med den igangsatte retsundersoegelse.

Kommissionen er klar over at retsstatsstrukturerne - og herunder ordensmagten og retsvaesenet - fungerer meget mangelfuldt, og at dette kan blive en alvorlig hindring for gennemfoerelsen af undersoegelsen.

Kommissionen kan i denne forbindelse forsikre det aerede medlem om at den - under iagttagelse af Guatemalas suveraenitet og med udgangspunkt i fredsaftalerne - vil goere alt hvad der staar i dens magt for at soerge for at disse vanskeligheder overvindes, og at Guatemalas regering har adgang til de fornoedne midler til at realisere sit oenske om at skaffe klarhed omkring denne forbrydelses ophavsmaend, saaledes at der kan skabes vilkaar for en fredelig sameksistens.

Dette er baggrunden for at Kommissionen netop har undertegnet en stor finansieringsaftale om stoette til oprettelse af et nyt nationalt civilt politikorps. Denne foranstaltning, der indgaar som led i fredsprogrammet, og som er den stoerste samarbejdsforanstaltning som Faellesskabet nogensinde har finansieret i Latinamerika (henved 32 millioner ECU), opfoelges i aar med et nyt stort tiltag til reform og konsolidering af retsvaesenet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2150/98

af Irene Soltwedel-Schaefer (V) til Kommissionen

(13. juli 1998)

Om: Boernearbejde og beskyttelse af unge

I forbindelse med Global March bedes Kommissionen i anledning af moedet i Europa-Parlamentet den 20.05.1998 oplyse, hvilken form for kontrol der i EU's medlemsstater foeres med overholdelsen af Raadets direktiv 94/33/EF af 22. juni 1994(1) om beskyttelsen af unge paa arbejdspladsen.

I hvilket omfang traeffer medlemsstaterne de noedvendige foranstaltninger for at forbyde boernearbejde og sikre overholdelsen af de noedvendige foranstaltninger til beskyttelse af unge?

Hvilke lande har hidtil ladet udarbejde rapporter om overholdelsen af bestemmelserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(18. september 1998)

Det paahviler medlemsstaterne at meddele Kommissionen teksten til de bestemmelser i den nationale ret, der vedtages til gennemfoerelse af bestemmelserne i Raadets direktiv 94/33/EF om beskyttelse af unge paa arbejdspladsen(2). Paa grundlag af disse meddelelser skal Kommissionen i sin egenskab af traktatens vogter undersoege, om den nationale lovgivning er i overensstemmelse med faellesskabsretten.

Da meddelelserne fra flere medlemsstater har vaeret forsinkede eller ufuldstaendige, har Kommissionen endnu ikke kunnet udarbejde sin rapport om anvendelsen af direktiv 94/33/EF. Der er indledt flere overtraedelsesprocedurer mod de medlemsstater, som ikke har indsendt en meddelelse. Hvis Kommissionen efter at have modtaget alle de noedvendige oplysninger er af den opfattelse, at en medlemsstat ikke har omsat direktivets bestemmelser korrekt, kan den indlede den i artikel 169 i EF-traktaten naevnte procedure.

Generelt set indgaar forbuddet mod boerns arbejde i medlemsstaternes nationale lovgivning, og medlemsstaterne har derefter pligt til at foere tilsyn med, at dette forbud overholdes, og fastsaette effektive sanktioner til anvendelse i tilfaelde af overtraedelse.

I henhold til artikel 17, stk. 4, forelaegger medlemsstaterne hvert femte aar Kommissionen en rapport om den praktiske gennemfoerelse af direktivets bestemmelser.

(1) EFT L 216 af 20.8.1994, s. 12.

(2) EFT L 216 af 20.8.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2508/98 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Påtænkte sagsanlæg mod Frankrig for manglende overholdelse af bestemmelser om det indre marked



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0146



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2508/98 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (30. juli 1998) Om: Paataenkte sagsanlaeg mod Frankrig for manglende overholdelse af bestemmelser om det indre marked I betragtning af det betydelige antal sager, der for oejeblikket verserer mod Frankrig for overtraedelse af EU's retsforskrifter vedroerende det indre marked, vil jeg gerne spoerge: Kan Europa-Kommissionen oplyse, i hvilke tilfaelde den agter at rejse sag mod Frankrig for overtraedelse af faellesskabsbestemmelserne vedroerende gennemfoerelsen af det indre marked?