SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2885/02

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(14. oktober 2002)

Om: Beskyttelse af civilbefolkningen

Siden den kolde krig blev afsluttet, og truslen om krig dermed er aftaget, har de vestlige lande reduceret deres udgifter til civilbeskyttelse mærkbart. Terrorangrebene i New York og Washington afslørede alvorlige mangler i beskyttelsen af civilbefolkningen i disse byer. Alt peger for øjeblikket på, at sådanne mangler

ligeledes eksisterer i EU's medlemslande. Eksperterne mener i dag, at risikoen for at terrorister bruger biologiske våben er reel, og derfor er beskyttelsen af civilbefolkningen vigtig, navnlig i de europæiske bysamfund.

I slutningen af september 2002 offentliggjordes en rapport af George Gouvras, ansvarlig for den taskforce, som Kommissionen oprettede efter attentaterne den 11. september 2001. Ifølge denne rapport råder størstedelen af EU's medlemslande hverken over vacciner eller en passende strategi i tilfælde af massive biologiske terrorangreb med spredning af sygdomme såsom kopper.

Mener Kommissionen, at beskyttelsen af befolkningen er tilstrækkelig i Den Europæiske Union?

Eksisterer der i Den Europæiske Union planer for befolkningsbeskyttelse, og kan Kommissionen i bekræftende fald orientere om indholdet deraf?

Mener Kommissionen ikke, at det i betragtning af begivenhederne den 11. september 2001 er nødvendigt at styrke indsatsen på dette område?

Kunne EU ikke definere bindende minimumsstandarder for civilbeskyttelse, navnlig i de europæiske bysamfund?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(12. november 2002)

Som anført i Kommissionens meddelelse Civilbeskyttelse beredskabet over for katastrofesituationer(1), har regeringer og administrationer på alle planer følt sig foranlediget til at tage deres beredskab og deres evne til at afværge disse samfundstrusler eller afhjælpe følgerne af dem op til fornyet overvejelse i efterdønningerne af det uhørte og tragiske terroristangreb i USA. I meddelelsen lægges der især vægt på, at Europa skal forbedre sin evne til at modvirke katastrofetilfælde, der skyldes biologiske eller kemiske terroristangreb. Samtidig fastlægges de aktioner, som Kommissionen skal iværksætte inden for rammerne af fællesskabspolitikker som svar på Det Europæiske Råds opfordring fra mødet i Gent den 19. oktober 2001 om at udarbejde et program for forbedring af medlemsstaternes samarbejde på dette område.

Kommissionen og medlemsstaterne har siden da bestræbt sig på at forbedre beredskabet og reaktionsevnen i forbindelse med den nye trussel om de biologiske terroristangreb, som fandt sted i USA. I tillæg til de nationale foranstaltninger er der truffet foranstaltninger på EU-niveau og fælles aktioner mellem Kommissionen og medlemsstaterne til forbedring af evnen til at sætte ind over for angreb med forsætlig anvendelse af biologiske, kemiske og radio-nukleare stoffer med den hensigt at forvolde skade. Kommissionens meddelelse Civilbeskyttelse Status over gennemførelsen af programmet for beredskab i katastrofesituationer(2) gør status over fremskridtet med dette arbejde og de igangværende aktiviteter. Afprøvning af katastrofeplaner er en del af disse aktiviteter.

Med henblik på at kortlægge de igangværende initiativer og gøre status over behovet for nye initiativer til at beskytte de europæiske befolkninger mod konsekvenserne af biologiske, kemiske og radio-nukleare trusler og angreb fra terrorister udarbejder Rådet og Kommissionen i øjeblikket et fælles program, som vil blive forelagt på Det Europæiske Råds kommende i København i december 2002.

(1) KOM(2001) 707 endelig udg.

(2) KOM(2002) 302 endelig udg.