ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2473/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Indonesiens overtraedelse af WTO's bestemmelser

Det er offentligt og alment kendt, at de produktions- og finansieringsvilkaar, hvorunder bilen »Timor« fremstilles i Sydkorea for Indonesien, strider imod Verdenshandelsorganisationens bestemmelser og udgoer en grov trussel mod de europaeiske virksomheders konkurrencemuligheder paa det asiatiske marked inden for denne sektor. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen paa den baggrund truffet - eller agter den at traeffe - for at indlede en undersoegelse af dette forhold?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (21. oktober 1996)

Kommissionen er af den opfattelse, at de saerrettigheder, Indonesien tilstaar visse af landets egne virksomheder under det nationale bilprogram, er i modstrid med en raekke af WTO's (Verdenshandelsorganisationen) bestemmelser og skader Faellesskabets interesser.

Kommissionen har ved flere lejligheder bragt emnet paa bane over for de indonesiske myndigheder, ogsaa paa hoejeste politiske niveau, idet det blev droeftet paa moedet mellem Kommissionens naestformand med ansvar for handelspolitikken og praesident Soeharto den 23. april 1996. Herefter indledte Kommissionen uformelle droeftelser om emnet med Indonesien i juli maaned. Disse droeftelser endte resultatloest, og den 3. oktober 1996 umiddelbart efter toldbehandlingen af den foerste sending koeretoejer, der blev importeret under diskriminerende praeferencebestemmelser fra Korea, anmodede Kommissionen officielt om aabning af WTO-konsultationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1807/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Rapport om anvendelsen af direktiv 79/409

I 1993 forelagde Kommissionen sin anden rapport om anvendelsen af direktiv 79/409 ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )).

I henhold til artikel 12, stk. 2, skal Kommissionen offentliggoere saadanne rapporter hver tredje aar. I slutningen af 1996 forventes der fra Kommissionen en tredje rapport om anvendelsen af dette direktiv.

Kommissionen bedes oplyse, om den allerede har udarbejdet udkastet til en tredje rapport, som den kan forelaegge Europa-Parlamentet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (6. september 1996)

Den sammenfattende rapport, der udarbejdes af Kommissionen, bliver baseret paa rapporterne fra de enkelte medlemsstater om gennemfoerelsen af de nationale bestemmelser i tidsrummet 1993-1995.

Kommissionen vil udarbejde sin rapport, saa snart disse rapporter foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1785/96 af Nel van Dijk (V) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Unoedig brug af laegemidlet Premarin

Laegemidlet Premarin erstatter oestrogen hos kvinder i overgangsalderen. Fremstillingen heraf er meget belastende for dyr og miljoeet. Ikke desto mindre er Premarin det mest ordinerede laegemiddel til bekaempelse af uoenskede virkninger af overgangsalderen. Over hele verden solgtes sidste aar 44.301.000 stk. Premarin. Indikationen for ordinering af denne medicin er ikke restriktiv. Den overdrevne brug af Premarin er uacceptabel, for det foerste fordi overdreven medicinbrug er uoensket set ud fra et sundhedsmaessigt synspunkt, og for det andet fordi fremstillingen af Premarin er saerdeles skadelig for natur og miljoe.

1. Kan Kommissionen bekraefte, at brugen af Premarin ikke er begraenset til restriktive indikationer?

2. Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at hindre overdreven brug af medicin i almindelighed og Premarin i saerdeleshed?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-1784/96 og E-1785/96 (6. september 1996)

Premarin er et laegemiddel, som indeholder naturlige konjugerede oestrogener, og som er tilladt i mange medlemsstater som oestrogrensubstitutionsbehandling for menopausale og postmenopausale kvinder.

Kommissionen har ingen oplysninger om premarins markedsandel.

Kommissionen har ingen oplysninger, som angiver, at der er gaarde inden for Faellesskabet, hvor der indsamles urin fra draegtige hopper med henblik paa fremstilling af hormoner.

Produktionsmetoden for premarin er fastlagt i det ansoegningsdossier, som forelaegges medlemsstaternes myndigheder, naar der indgives ansoegning om markedsfoeringstilladelse, og den revideres med henblik paa at sikre, at laegemidlerne opfylder kriterierne med hensyn til kvalitet, sikkerhed og effekt. De driftsmetoder, der anvendes paa gaardene, er ikke medtaget i dossieret med henblik paa markedsfoeringstilladelse for humanmedicinske laegemidler.

Maerkningsbestemmelserne for laegemidler er blevet udformet med henblik paa at informere patienterne, saa det sikres, at praeparatet anvendes korrekt snarere end at give nogen reference med hensyn til den fremstillingsproces, hvorved produktet er fremstillet. Disse bestemmelser er blevet udformet i samarbejde med forbrugergrupper, sundhedspersonalegrupper og eksperter fra medlemsstaterne.

De indikationer, som premarin kan udskrives for, fastsaettes paa det tidspunkt, markedsfoeringstilladelsen gives. Disse indikationer er blevet fastlagt i hver enkelt medlemsstat, idet produktet er blevet godkendt nationalt. Medlemsstaterne sikrer, at laegemidlerne anvendes rationelt, overvaager receptudskrivelsen og brugen af laegemidlerne inden for de godkendte indikationer, isaer via laegemiddelovervaagningsprocedurerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2239/96 af Anita POLLACK til Kommissionen. Forurening i Thailand-bugten



EF-Tidende nr. C 011 af 13/01/1997 s. 0070



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2239/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (9. august 1996) Om: Forurening i Thailand-bugten Er Kommissionen bekendt med omfanget af tungmetalforurening i Thailand-bugten og klar over kilden til denne forurening? Hvor mange fiskeprodukter indfoeres der til EU fra dette omraade? Benyttes de baade til menneskefoede og som foder til kaeledyr? Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (7. oktober 1996) Kommissionen har ingen officielle oplysninger om omfanget af forureningen i Thailand-bugten. Importtallene fra de fire lande, der graenser op til Thailand, vises i tabellen ndf. Da alle disse lande, undtagen Cambodja, imidlertid har fiskebanker uden for bugten, er det ikke muligt at foretage et skoen over, hvor stor en del af importen der stammer fra bugten, og hvad der er disse produkters endelige anvendelsesformaal. >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2094/96 af Niels Sindal (PSE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Vejtransport

En raekke danske vognmaend har henvendt sig til os anonymt i haab om, at vi kan hjaelpe dem i deres sag.

Situationen er den, at vejtransportomraadet i EU er praeget af sin egen junglelov, hvor enhver paa fuldstaendig lovloes maade er sig selv naermest. Disse konkurrenceforvridninger tvinger danske vognmaend og chauffoerer til at koere ulovligt. Alternativet er, at de staar uden arbejde.

Hvad vil Kommissionen goere for at koere-hviletidsbestemmelserne overholdes?

I svaret til min forespoergsel E-1417/95 ((EFT C 270 af 16.10.1995, s. 25. )) den 25. juli 1995 erklaerer Kommissionen sig enig i problemstillingen.

Vil Kommissionen, som vedtaget paa Raadsmoedet den 19.-20. juni 1995, fremlaegge et revideret forslag til Raadets direktiv om kontrolapparater inden for vejtransport?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (13. september 1996)

Kommissionen er enig i, at man boer forbedre overholdelsen af faellesskabsbestemmelserne vedroerende koeretider og hvileperioder for lastbilchauffoerer, og mener, at dette kunne let-tes ved, at medlemsstaternes kontrolordninger blev gjort mere effektive og mere ensarte-de. Med henblik herpaa moedtes Kommissionen i oktober 1995 med en raekke nationale eks-perter. Som opfoelgning af dette moede er der nu ved at blive taget en raekke initiativer for at naa frem til en mere ensartet gennemfoerelse og fortolkning af de paagaeldende bestemmel-ser i de enkelte medlemsstater og paa tvaers af disse.

Det kommissionsforslag, som det aerede medlem henviser til ((EFT C 243 af 31.8.1994, s. 8. )), og som er blevet aendret efter foerstebehandlingen i Europa-Parlamentet ((EFT C 25 af 31.1.1996, s. 5. )), rummer bestemmelser om indfoerelse af en ny generation af fartskrivere. Hovedelementet heri er indfoerelsen af et saerligt foererkort (chipkort), hvori er oplagret vigtige data vedroerende haandhaevelsen af Raadets forordning (EOEF) nr. 3820/85 ((EFT L 370 af 31.12.1985, s. 1. )) om kontrolapparater inden for vejtransport.

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at der bestaar et presserende behov for at forbedre udstyret, og den vil fortsat presse paa over for Raadet med henblik paa en hurtig vedtagelse af en faelles holdning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1657/96 af Yannos Kranidiotis (PSE) til Raadet (24. juni 1996)

Om: De tyrkiske besaettelsesmagters koldblodige mord paa en graesk-cypriotisk nationalgardist

Den 3. juni 1996 om morgenen nedskoed og myrdede tyrkiske soldater koldblodigt den 19-aarige graesk-cypriotiske nationalgardist Stelios Panagi Kallis. Mordet fandt sted i demarkationslinjen, der kontrolleres af FN's fredstropper paa Cypern, og nationalgardisten var ubevaebnet. Det boer understreges, at mordet paa Stelios Panagi Kallis er det syvende af denne slags. Episoden er endnu et bevis paa de tyrkiske besaettelsesmagters aggressivitet og den fare, de udgoer for Cyperns befolkning.

Kan Raadet oplyse, om det har til hensigt at rejse spoergsmaalet over for den tyrkiske regering inden for rammerne af det kommende Associeringsraad EU-Tyrkiet, og om det aktivt vil stoette forslaget om en afmilitarisering af Cypern, hvilket kan bidrage saavel til en loesning af Cypern-problemet som til afvaergelse af lignende episoder i fremtiden?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-1657/96 og E-1712/96 (19. november 1996)

1. Raadet beklager, at den graesk-cypriotiske nationalgardist Stelios Panayis Kallis blev doedeligt saaret i ingenmandsland; endvidere beklages sikkerhedsstyrkernes uforholdsmaessige mantanvendelse i det nordlige Cypern som reaktion paa ulovlig indtraengen i ingenmandsland.

2. Raadet tillaegger respekten for menneskeliv den allerstoerste betydning og toever ikke med over for alle at give udtryk for sin fordoemmelse af voldshandlinger.

3. Begivenhederne for nylig har paa ny gjort det klart, at det er uhyre vigtigt hurtigt at finde en samlet politisk loesning paa Cypern i FN's regi. Den Europaeiske Union bekraefter paa ny sin uforbeholdne stoette til det arbejde, generalsekretaeren og hans saerlige repraesentant udfoerer med henblik herpaa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1844/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Visse medlemsstaters kapacitet til at udnytte strukturstoette

Under et moede, der blev afholdt i Strasbourg under en af Europa-Parlamentets seneste moedeperioder, udtalte formanden for Den Europaeiske Revisionsret, at erfaringerne har vist, at et land kun kan udnytte strukturstoette svarende til hoejst 5% af BNP. Dette gaelder navnlig i forbindelse med strukturstoette til de sydeuropaeiske lande.

Paa grund af disse landes manglende kapacitet til at udnytte stoetten, samtidig med at myndighederne ikke er i stand til at afhjaelpe denne situation, har det i Sydeuropa ikke vaeret muligt at gennemfoere konkrete projekter, som sidste aar skulle tildeles strukturstoette paa 23 mia ecu.

Kan Kommissionen paa baggrund af denne alvorlige situation, der indebaerer, at det er umuligt at opnaa den udvikling, som er maalet med den paagaeldende strukturstoette, bekraefte ovennaevnte udtalelse fra Faellesskabets oekonomiske kontrolorgan? Har Kommissionen kommentarer til problemet og forslag til mulige loesninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (16. september 1996)

Kommissionen goer opmaerksom paa, at de midler, der i indevaerende programmeringsperiode (1994-1999) er bevilliget gennem strukturfondene, ikke i nogen medlemsstat overstiger graensen paa 5% af bruttonationalproduktet (BNP). I de vigtigste modtagerlande svarer EF-strukturstoetten til foelgende gennemsnitlige andele af BNP: Graekenland: 3,7%, Irland: 2,6%, Portugal: 4% og Spanien: 1,8%.

I henhold til Kommissionens oplysninger er beloebet paa de 23 mio. ECU, som det aerede parlamentsmedlem naevner, snarere endnu ikke udbetalte beloeb i forbindelse med strukturfondenes forpligtelser i medlemsstaterne for samtlige maal og programmeringsperioder. Dette beloebs eksistens er ikke ensbetydende med, at der er grundlaeggende problemer med dets anvendelse.

De aarlige strukturfondsrapporter, der udarbejdes af Kommissionen, indeholder detaljerede beskrivelser af fordelingen og anvendelsen af de bevilligede EU-strukturressourcer, herunder deres anvendelse pr. aar, maal og medlemsstat.

Hvad angaar omraader under maal 1, herunder isaer dem, der er beliggende i medlemsstaterne i Sydeuropa, oensker Kommissionen imidlertid at understrege, at, bortset fra den forsinkelse, der konstateredes i 1994 og 1995 i anvendelsen af EF-stoetterammerne for Italien, har de oevrige omraader fuldt ud anvendt kreditterne for 1994 og 1995. Dette er tilfaeldet i Graekenland, Spanien og Portugal, hvor man for oejeblikket ikke har konstateret problemer med anvendelse af bevillingerne.

Kommissionen kan derfor konstatere, at den bekymring, som det aerede parlamentsmedlem giver udtryk for, er ubegrundet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1911/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Vurdering af indvirkning paa miljoeet og transeuropaeiske netvaerksprojekter

Da miljoebeskyttelse i forbindelse med de transeuropaeiske netvaerksprojekter vil vaere afhaengig af, at medlemsstaterne overholder miljoevurderingsdirektiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) og direktivet om naturtyper 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )), hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at sikre, at begge disse direktiver overfoeres i fuldt omfang til lovgivning i alle medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. september 1996)

Kommissionen har benyttet sig af sine befoejelser i medfoer af EF-traktatens artikel 169 til at traeffe retslige foranstaltninger over for medlemsstater, som ikke har givet meddelelse om nogen lovgivning vedroerende disse direktiver.

Kommissionen forsoeger desuden at sikre sig, at al relevant lovgivning, der tilgaar den fra medlemsstaterne, stemmer overens med disse direktiver. En raekke retslige skridt er blevet indledt i de tilfaelde, hvor et lands lovgivning ikke er fundet fyldestgoerende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2222/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Forholdene i faengslerne i Rumaenien

1. Har Kommissionen kendskab til indholdet af rapporten Ill-Treatment and Conditions of Detention in Romania udarbejdet af Association for the Prevention of Torture, og er Kommissionen klar over, at dette ikke er den foerste rapport om de daarlige forhold i de rumaenske faengsler og det rumaenske retssystem?

2. Hvad er Kommissionens vurdering af rapportens indhold og kraenkelserne af menneskerettighederne i Rumaenien, og hvilke konklusioner drager Kommissionen af sin vurdering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (7. oktober 1996)

1. Ja.

2. Rumaenien har ratificeret De Forenede Nationers konvention om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedvaerdigende behandling eller straf og den europaeiske konvention om forebyggelse af tortur og umenneskelig eller nedvaerdigende behandling eller straf. Dette indebaerer at Rumaenien har pligt til at overholde de bestemmelser der er fastlagt i disse konventioner.

Kommissionen foelger med saerlig opmaerksomhed med i forholdene vedroerende menneskerettighederne i Rumaenien, og herunder ogsaa forholdene i faengslerne, bl.a. gennem det besoeg som Europaraadets udvalg for forebyggelse af tortur aflagde sidst i 1995. Dette udvalgs rapport er genstand for fortrolige droeftelser mellem den rumaenske regering og Europaraadet. Kommissionen foelger noeje med i udfaldet af disse droeftelser.

Overholdelse af menneskerettighederne er en af forudsaetningerne for optagelse i Unionen. Dette blev fastlagt paa Det Europaeiske Raads moede i Koebenhavn i 1993. Kommissionen agter i sin udtalelse om Rumaeniens ansoegning om optagelse i Unionen at laegge saerlig vaegt paa landets evne til at tilgodese de rettigheder og forpligtelser som optagelse medfoerer i denne henseende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1792/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Farerne ved drivgarn

I henhold til oplysninger fra Greenpeace, der viderebragtes i den graeske presse, afholdtes der den 28. maj 1996 et moede i Bruxelles mellem repraesentanter for Faellesskabet og den italienske faste repraesentation med henblik paa at naa frem til en loesning paa problemet med anvendelse af drivgarn i Middelhavet og de dermed forbundne farer. Ifoelge oplysningerne i pressen konstateres det - fire aar efter den forordning, som foerte til forbud mod anvendelse

af drivgarn over 2,5 km - at italienske fiskerbaade i det Ioniske og AEgaeiske Hav til stadighed overtraeder dette forbud, hvilket medfoerer, at tusindvis af delfiner og andre fiskearter indfanges i nettene og at 80% af dem maa kastes doede tilbage i havet.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Hvad var resultatet af ovennaevnte moede?

2. Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe for at imoedegaa de miljoemaessige oedelaeggelser og gennemfoere faellesskabsdirektiverne?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-1727/96 og E-1792/96 (9. september 1996)

Paa baggrund af de saerlige problemer i forbindelse med drivgarnsfiskeri i Middelhavet og andre farvande forelagde Kommissionen i 1994 Raadet et forslag ((EFT C 118 af 29.4.1994. )) om, at dette fiskeri gradvis skulle nedskaeres og helt ophoere senest den 31. december 1997. Paa trods af Kommissionens bestraebelser paa at opnaa et aktivt samarbejde med de efterfoelgende formandskaber om dette spoergsmaal har det endnu ikke vaeret muligt for Raadet at vedtage forslaget.

Hver medlemsstat er ifoelge den faelles fiskeripolitik ansvarlig for overvaagningen af gennemfoerelsen af Faellesskabets fiskerilovgivning ((Raadets forordning (EF) nr. 2847/93 af 12.10.1993 (EFT L 261 af 20.10.1993). )) i farvande under dens jurisdiktion og fiskeri i farvande uden for dens jurisdiktion fra EF-fartoejer, der foerer dens flag. Det paahviler derfor medlemsstaterne at sikre, at deres fartoejer, som driver drivgarnsfiskeri, opfylder gaeldende EF-lovgivning, herunder kravet om, at drivgarn hoejst maa vaere 2,5 km lange.

Det paahviler Kommissionen at kontrollere, om medlemsstaterne opfylder deres kontrolforpligtelser. Med henblik herpaa chartrede Faellesskabet et fartoej, der skulle tjene som inspektionsfartoej for nationale og EF-inspektoerer, og som patruljerede Middelhavet i en periode paa ca. seks uger i maj og juni 1996. Det er oplyst, at den italienske regering er ved at traeffe foranstaltninger med henblik paa en korrekt haandhaevelse og dermed undgaa en gentagelse af de konstaterede tilfaelde.

Som i de tidligere aar vil Kommissionen udarbejde en rapport med detaljerede resultater.

Kommissionen og de italienske myndigheder har holdt en raekke moeder, hvor man droeftede et omstillingsprogram for drivgarnsfartoejer, og hvor der blev fremsat forslag om, hvordan omstillingen skal gennemfoeres. Det er nu op til den italienske regering at udarbejde og fremlaegge et omstillingsprogram.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2124/96 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Rhône-Poulenc's afvikling af FISONS-Italia

Agter Kommissionen at gribe ind - i det mindste at foretage en tilbundsgaaende undersoegelse og eventuelt traeffe passende foranstaltninger - for at faa fastslaaet de virkelige bevaeggrunde til Rhône-Poulenc-Rorers afgoerelse om fuldstaendigt at afvikle FISONS-Italia? Dette vil medfoere afskedigelse af de 133 ansatte i salgssektionen og af de 37 ansatte ved hovedsaedet i Rom (som vil blive lukket), og herudover staar de 77 ansatte ved afdelingen i Pomezia, der er udbudt til salg, i fare for at blive afskediget.

Den franske farmaceutiske gruppe er i gang med at likvidere en gruppe - FISONS-Italchimici SPA - som er en vital virksomhed med erhvervsmaessige, teknologiske og videnskabelige aktiver af hoejeste kvalitet, efter at have erhvervet FISONS-Internazinale for 5.000 mia lire. Der er tale om en irregulaer finanstransaktion (der indgaar i en spekulationsorienteret koncentration, og som vil paafoere det italienske arbejdsmarked og italiensk industri alvorlige skader), hvorfor EF-myndighederne kan og boer gribe ind.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (30. september 1996)

Kommissionen greb den 21. september 1995 ind med en beslutning, hvori det erklaeres, at Rhône Poulenc Rorer Inc.'s erhvervelse af koncernen Fisons plc er forenelig med faellesmarkedet. Beslutningen blev vedtaget paa grundlag af forordning (EOEF) nr. 4064/89 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser ((EFT L 395 af 10.12.1989. )) af europaeisk omfang.

Kommissionens analyse i forbindelse med virksomhedssammenslutninger har foerst og fremmest til formaal at fastslaa, om foranstaltningerne kan skabe eller styrke en dominerende stilling paa markedet, og derudover skal Kommissionen foretage sin vurdering paa baggrund af traktatens grundlaeggende maalsaetninger, herunder den, der gaar ud paa at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed.

Efter den dybtgaaende undersoegelse i forbindelse med Rhône Poulenc Rorers erhvervelse af Fisons plc kunne Kommissionen meddele, at koebet ikke har foert til, at der er skabt eller styrket en dominerende stilling, for saa vidt angaar Rhône Poulenc Rorer. Eftersom der kun kan tages hensyn til betragtninger vedroerende oekonomisk og social samhoerighed, hvis koebet giver anledning til et konkurrenceproblem, blev transaktionen erklaeret forenelig med faellesmarkedet.

Den paafoelgende likvidering af Fisons Italchimici S.p.A. kan imidlertid ikke goeres til genstand for en analyse paa grundlag af ovennaevnte bestemmelser. Kommissionen har ingen befoejelser til at tage denne transaktion under behandling (idet der ikke er tale om en virksomhedserhvervelse).