SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3681/00

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(29. november 2000)

Om: Mælkekvoter og EU's udvidelse

Kan Kommissionen på baggrund af de virkninger, som EU's udvidelse vil få på den fælles landbrugspolitik, og navnlig den europæiske mejerisektor, oplyse om tiltrædelsesvilkårene for de forskellige ansøgerlande, navnlig på området mejeriprodukter?

Hvilke virkninger påregner Kommissionen, at udvidelsen vil få for den nuværende europæiske mejerisektor?

Hvilke mælkekvoter påtænkes de forskellige ansøgerlande tildelt?

Hvorledes vil disse nye kvoter berøre de nuværende medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. januar 2001)

I Fællesskabets fælles holdning vedrørende landbrugskapitlet, som den blev fastlagt i juni 2000, understregede Fællesskabet en række nøgleprincipper for forhandlingerne med ansøgerlandene. For det første skal de i god tid inden tiltrædelsen godtgøre, at de har administrationskapacitet til effektiv gennemførelse og håndhævelse af acquis, herunder de nødvendige mekanismer til forvaltning af de forskellige fælles markedsordninger. For det andet bør de ved tiltrædelsen fuldt ud kunne opfylde fællesskabskravene vedrørende fødevaresikkerhed og forbrugerbeskyttelse. For det tredje må overgangsforanstaltninger være en undtagelse af begrænset varighed og omfang og ledsaget af en plan med klart fastlagte faser for gennemførelsen af acquis. For det fjerde indebærer overtagelsen af acquis en forpligtelse til at anvende fællesskabspriser for landbrugsprodukter straks fra tiltrædelsen.

De nyeste prognoser på mellemlang sigt viser, at mælkeproduktionen i ansøgerlandene vil stige lidt i de kommende syv år, men at overskuddet til eksport generelt vil være af nogenlunde uændret størrelse. Udvidelsen kan dermed øge de nuværende markedsbalanceproblemer for den europæiske mejerisektor en smule, men skulle ikke skabe nye vanskeligheder.

Alle ansøgerlandene har accepteret nødvendigheden af, at de fuldt ud overtager acquis, herunder gennemførelse af alle forordninger om fælles markedsordninger. Ansøgerlandene er blevet bedt om at fremlægge en detaljeret plan for oprettelse af den officielle administration, der skal være ansvarlig for forvaltning af mælkekvoteordningen, herunder planer for løsning af problemer vedrørende bedriftsstruktur samt direkte salg.

Hvad angår fastsættelsen af kvoter, skal mælkereferencemængden beregnes under hensyntagen til historiske produktionstal i den referenceperiode, der skal fastsættes, og behovet for at undgå øgede overskud på fællesskabsmarkedet og ligeledes forpligtelserne inden for Verdenshandelsorganisationen (WTO). Kommissionen mener, at denne periode bør være en sen periode, så den afspejler de nuværende produktions- og forbrugsstrukturer og også en forbedret statistisk pålidelighed.

Med disse forholdsregler indbygget i Fællesskabets forhandlingsposition forventes det ikke, at de nye medlemsstaters indtrædelse i den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter vil påvirke de nuværende medlemsstater.

Det bør erindres, at uanset udvidelsen skal der ifølge Rådets forordning (EF) nr. 1256/1999 af 17. maj 1999 om en tillægsafgift på mælk og mejeriprodukter(1) foretages en midtvejsrevision jf. artikel 3, hvori det hedder: På grundlag af en rapport fra Kommissionen foretager Rådet i 2003 en midtvejsrevision med henblik på at lade de nuværende kvotaordninger udløbe efter 2006.

(1) EFT L 160 af 26.6.1999.