SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3666/00

af Mario Mantovani (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE) og Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(27. november 2000)

Om: Børnenes situation i Rumænien

Rumænien er hjemsted for et at de mest forfærdende menneskelige dramaer, som den kommunistiske æra har efterladt sig: Mere end 65 000 børn bor stadig på børnehjem, registreret som forladte. Denne situation er en konsekvens af den forkastelige abortlovning fra Ceaucescus tid. Ifølge den lov, der gjaldt i 24 år fra 1965 til 1989, var abort kun tilladt for kvinder, der havde født fire børn. Af de forladte børn på børnehjemmene er ca. 3 000 enten HIV-positive eller ramt af alvorlige handicap. Blandt årsagerne hertil er genanvendelsen af sprøjter til vaccination af børnene.

Kan Kommissionen på denne baggrund og i tilknytning til 2000-rapporten om Rumænien oplyse om det aktuelle omfang af den finansielle bistand, som EU yder for at afhjælpe disse forhold i et land, der officielt er ansøger til medlemskab af Det Europæiske Fællesskab?

Vil Kommissionen iværksætte en oplysningskampagne om adoptioner i EU's medlemsstater med det formål at forenkle de nationale lovgivninger og fremme samordning og udveksling af oplysninger på EU-plan, hvorved der kan ydes en konkret hjælp til denne udsatte gruppe børn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(9. januar 2001)

I sin periodiske rapport for år 2000 om Rumæniens fremskridt mod tiltrædelse(1) fastslår Kommissionen, at trods den senere tids udvikling i Rumænien med hensyn til en reform af sektoren for børns beskyttelse er det nødvendigt med en yderligere indsats. Den organisatoriske og administrative kapacitet i amtsrådene, som nu er ansvarlige for finansiering og styring af børneinstitutionerne, må styrkes, eftersom denne reforms succes vil afhænge af disse instansers formåen og engagement. Der er også et generelt behov for at integrere børnepasningspolitikken og de sociale velfærdsordninger på en sådan måde, så man kan bistå familierne, undgå, at børnene overlades til sig selv, og løse problemet med gadebørn i de større byer.

Siden begyndelsen af halvfemserne har Kommissionen ydet faglig og finansiel bistand til sektoren for børns beskyttelse i Rumænien. Som følge af en anmodning fra den rumænske statsminister bevilgede PHARE og Det Europæiske Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) i 1999 i alt 11,75 mio. EUR til presserende, direkte bistand til omkring 200 børneinstitutioner (børnehjem) i Rumænien med henblik på at forbedre børnenes levevilkår. Kommissionen og de rumænske myndigheder erkender imidlertid, at støtten nu bør centreres om den strukturelle reform af sektoren for børns beskyttelse, og som vigtigste mål vil man satse på at nedbringe antallet af institutionsanbringelser (dvs. det forhold, at børnene overlades til offentlige institutioner). Med det for øje har Kommissionen bevilget 25 mio. EUR fra PHARE til et program til beskyttelse af børn, som de rumænske myndigheder nu er begyndt at gennemføre.

PHARE-programmet for beskyttelse af børn består af følgende dele:

- indførelse og udvikling af integrerede børnevelfærdsprojekter på lokalt plan, med særlig vægt på forebyggelse af, at børnene overlades til sig selv eller anbringes på institutioner;

- omstrukturering af børnehjemmene;

- ydelse af faglig bistand (under anvendelse af medlemsstaternes ekspertise, ved at der stilles en national ekspert til rådighed for den rumænske regering), med henblik på at fremme samarbejdet mellem arbejdsministeriet og de sociale sikringsinstanser (på centralt og lokalt plan) og instanser for børnepasning (på centralt og lokalt plan) for at sikre, at Rumæniens samlede socialsikringspolitik fungerer effektivt med hensyn til at yde støtte til udsatte børnefamilier, og at forebygge, at børnene overlades til sig selv eller anbringes på institution;

- gennemførelse af en landsdækkende bevidstgørelseskampagne, der tager sigte på at forebygge, at børn overlades til sig selv, og på at få dem reintegreret i deres egne familier eller i plejefamilier.

For så vidt angår international adoption anførte Kommissionen i den periodiske rapport for år 2000, at Rumænien i 1994 ratificerede Haag-konventionen om beskyttelse af børn og om samarbejde med hensyn til internationale adoptioner. En række af de lande, der har undertegnet konventionen, har udtrykt betænkelighed ved den nuværende adoptionspraksis i Rumænien. Hovedindvendingen går på, at lovgivningen om adoption synes at give mulighed for andre overvejelser end dem, der tjener barnets interesser bedst, og som kan øve indflydelse på adoptionsbeslutningen. Kommissionen har gjort opmærksom på, at denne ordning risikerer at få en negativ indvirkning på bestræbelserne for at reformere det rumænske system til beskyttelse af børn.

(1) KOM(2000) 710 endelig.