ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0806/96 af James Elles (PPE) til Kommissionen (3. april 1996)

Om: Snyd i forbindelse med videresalg af time share

Sheila Younger fra spoergerens valgkreds er blevet offer for snyderi i forbindelse med videresalg af time share. Snyderiet foregaar paa den maade, at ejeren af en time share kontaktes af en person, der tilbyder at saelge ejerens time share mod betaling af et gebyr. Det turde vaere overfloedigt at goere opmaerksom paa, at den uoenskede time share ikke bliver solgt paa trods af ejerens udbetaling af et saerligt gebyr. Ikke alene staar ejeren tilbage med den uoenskede time share, men er ogsaa blevet fattigere med udbetalingen af et gebyr til en uaerlig salgsagent.

Har Kommissionen foranstaltet undersoegelser med hensyn til denne form for snyderi, og kan der paa nogen maade indfoeres en bedre form for beskyttelse af borgere, der bliver involveret i time share-ordninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (13. maj 1996)

Europa-Parlamentet og Raadet vedtog den 26. oktober 1994 et direktiv om beskyttelse af koeber i forbindelse med visse aspekter ved kontrakter om brugsret til fast ejendom paa timeshare-basis ((EFT L 280 af 29.10.1994. )).

Som direktivets titel antyder, indeholder det udelukkende aspekter ved timeshare-kontrakter. Det omfatter ikke aspekter - som eksemplet naevnt af det aerede parlamentsmedlem i spoergsmaalet (snyd i forbindelse med videresalg af timeshare-andele) - vedroerende hvilken handelspraksis der kan anvendes ikke kun for timeshare, men for alle former for produkter og serviceydelser.

Paa grund af direktivets karakter er det dog muligt for de enkelte medlemsstater at vedtage eller indfoere bestemmelser, der i hoejere grad beskytter koebere af timeshare-andele.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0571/96 af Bernd Lange (PSE) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: EU's deltagelse i forberedelserne til verdensudstillingen EXPO 2000 i Hannover

Ved aartusindskiftet i aar 2000 afholdes der en verdensudstilling EXPO 2000 i Hannover under mottoet »Menneske - Natur - Teknik«. Udstillingen vil give lejlighed for udvikling og fremlaeggelse af omfattende idéer til en baeredygtig udvikling. Samtidig vil udstillingen give en betydelig efterspoergsel efter fremtidsorienteret teknologi og teknik ikke blot i Hannover-omraadet, men i hele Unionen. Faellesskabet boer derfor i stoerre udstraekning gaa ind i forberedelsesfasen.

1. Hvilke aktiviteter planlaegges der paa faellesskabsplan? I hvilken udstraekning foelger Kommissionen de nationale og regionale aktiviteter i forbindelse med forberedelsen af EXPO 2000?

2. Hvorledes kunne man forestille sig en deltagelse, som samordnes af Europa-Kommissionen? Overvejes det f.eks. at oprette en mindre task-force for EXPO 2000?

3. Vil Kommissionen foreslaa oprettelse af saerlig budgetpost med bevillinger til forberedelsen af EXPO 2000?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (8. maj 1996)

Kommissionen har i princippet taget imod en tysk indbydelse til at deltage i den verdensudstilling, der vil blive afholdt i Hanover i aar 2000. Det gjorde den principielt paa den betingelse, at Raadet og Parlamentet paa et passende tidspunkt traeffer beslutning om de budgetmidler, der skal bruges i forbindelse med deltagelsen.

Kommissionen og Parlamentet er i naer kontakt med organisatorerne af Hanover 2000 for at finde frem til den bedst mulige form for faellesskabsdeltagelse. I oevrigt holdes Kommissionen informeret om medlemsstaternes deltagelse i forberedelserne til Hanover 2000 af Raadets arbejdsgruppe om messer og udstillinger, der regelmaessigt afholder moeder.

Kommissionen har planer om at sende en meddelelse til Raadet og Parlamentet i 1996, og Kommissionen vil undersoege budgetprocedurerne i god tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0653/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Afvisning af en studerende udvalgt under SOCRATES-ERASMUS-programmet

Mihail Koulas, som er graesk statsborger og oekonomistuderende ved universitetet i Wien, blev udvalgt som et led i SOCRATES-ERASMUS-udvekslingsprogrammet til at tilbringe foraarssemesteret (den 14. februar-30. juni 1996) paa Athens oekonomiske universitet.

Efter at han havde vaeret igennem de administrative procedurer og havde modtaget de relevante instruktioner, rejste han til Athen, hvor det graeske universitet imidlertid naegtede at lade ham deltage i kurserne.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvorfor vil det graeske universitet ikke give ham adgang, naar han er blevet udvalgt til et udvekslingsprogram?

2. Hvorledes vil man oekonomisk og moralsk kompensere den studerende for de udgifter og det besvaer, han har haft?

3. Bidrager saadanne tilfaelde til at goere det billede, man har af SOCRATES-ERASMUS-programmet, mere trovaerdigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (22. maj 1996)

Kommissionens har undersoegt sagen, og alt tyder paa, at der er tale om en misforstaaelse mellem universitetet i Wien og de oestrigske myndigheder, som har ansvaret for bevilling af Erasmus studentermobilitetsstoette. Faktisk var begge universiteter, der er baade modtager- og afsenderuniversiteter, enige om ikke at godkende Mihail Koulas' ansoegning om studieophold i udlandet. De nationale myndigheder blev imidlertid ikke underrettet herom i tide og havde allerede bevilget Erasmus-stoetten til den studerende.

Studerende, der deltager i Erasmus opfordres til at holde loebende kontakt med afsenderuniversitetes laerere og at fremvise formelle papirer fra universitetet om den aftale, der danner grundlag for udvekslingen, om laeseplanen i udlandet og om anerkendelse af denne periode.

Kommissionen har undersoegt den konkrete sag og foranlediget, at de nationale myndigheder daekker udgifterne for den studerende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0284/96 af Pierre Bernard-Reymond (PPE) til Kommissionen (15. februar 1996)

Om: Situationen i OECD-landene i forhold til Maastricht-traktatens kriterier for indfoerelse af en faelles moent

Hvordan var situationen den 31. december 1995 i alle OECD-landene i forhold til de fem kriterier, som Den Europaeiske Union har opstillet i Maastricht-traktaten med henblik paa indfoerelse af en faelles moent?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (29. marts 1996)

Kommissionen udarbejdede i november 1995 en rapport om konvergensen i Faellesskabet. Tabel 1 viser en ajourfoering, i det omfang det er muligt, af situationen i medlemsstaterne med hensyn til de fem konvergenskriterier. Det skal bemaerkes, som anfoert nederst i tabellen, at referencevaerdierne for kriterierne ikke anvendes mekanisk, men er genstand for en evaluering. EF-traktaten kraever endvidere, at der i konsekvensanalysen tages hensyn til nogle supplerende indikatorer som f.eks. ECU-markedet, markedsintegrationen, betalingsbalancens loebende poster og andre prisindeks (traktatens artikel 109 J, stk. 1).

Tabel 1: Medlemsstaternes resultater i forhold til konvergenskriterierne

>TABLE>

Kilde: Kommissionen

Til oplysning er de samme variabler angivet i tabel 2 for de oevrige medlemmer af Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). Det er vanskeligt at anstille en sammenligning, fordi definitionen af de anvendte statistiske serier er forskellig, hvilket ogsaa gaelder for ajourfoeringen af tallene. Vanskelighederne ved sammenligningen gaelder isaer serierne for de offentlige finanser. Kriterierne vedroerende valutakurserne er ikke medtaget, fordi OECD-landene ikke er medlem af Faellesskabet og ikke er tilknyttet en valutakursordning.

Tabel 2: De oevrige OECD-medlemslandes resultater i forhold til konvergenskriterierne

>TABLE>

Kilde: IMS (Internationale finansielle statistikker) og OECD (vigtigste oekonomiske indikatorer) (*) Statsunderskud (**) Statsgaeld (1) Foreloebige forbrugerprisindeks som offentliggjort den 29.2.1996, det aritmetiske gennemsnit af tolv maanedsindeks i forhold til det aritmetiske gennemsnit af tolv maanedsindeks i den foregaaende periode. (2) Gennemsnitsloebetid over ti aar bortset fra Luxembourg og Graekenland (ca. fem aar). (3) Kilde: Kommissionens oekonomiske aarsberetning 1996, KOM(96) 86 endelig udg. af 6.3.1996. Et minustegn angiver et overskud. (4) Inflation: Baseret paa kvartalsoversigter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0690/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (12. marts 1996)

Om: Modernisering af graeske faengsler

Som saa ofte foer i Graekenland har de indsatte i naesten samtlige faengsler nu igen gjort oproer. De indsatte protesterer imod de meget daarlige leveforhold og den mangelfulde sundhedsforsorg og kraever samtidig modernisering af faengselsreglementet.

Mange af deres krav er berettigede. Adskillige faengsler har behov for en vaesentlig forbedring af infrastrukturerne og for nogles vedkommende transportforholdene, idet nogle endda ligger lige ved siden af skoler.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Er der mulighed for, at Kommissionen vil yde stoette til modernisering af de eksisterende faengsler eller maaske endda til flytning af faengslerne (nye faengsler)?

2. Er der af Graekenland blevet forelagt en ansoegning herom (et program)? Til hvilket af Kommissionens direktorater?

3. Er der allerede givet penge til dette formaal? Hvor meget er der givet i loebet af de sidste fem aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (1. april 1996)

Projekter vedroerende faengsler er ikke berettigede til medfinansiering fra Den Europaeiske Regionalfond. De graeske myndigheder har ikke indgivet nogen ansoegning om medfinansiering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0663/96 af Martina Gredler (ELDR) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Anonyme bankforretninger i Tyskland

I Raadets direktiv af 10. juni 1991 (91/308/EOEF ((EFT L 166 af 28.6.1991, s. 77. ))) om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge hedder det, at kredit- og finansieringsinstitutterne i medlemsstaterne kraever, at deres kunder legitimerer sig.

I Tyskland kan man goere »forretninger hen over bordet« til et beloeb paa 20.000 DM uden at legitimere sig, idet man ved bankens ekspeditionsskranke koeber vaerdipapirer mod kontant betaling.

Eksisterer denne mulighed ogsaa i 1996?

Er dette i overensstemmelse med ovennaevnte direktiv?

I benaegtende fald hvor laenge har Kommissionen haft kendskab til, at der handles i modstrid med ovennaevnte direktiv?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at medvirke til en korrekt overholdelse af dette direktiv?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-0660/96, E-0661/96, E-0662/96 og E-0663/96 (12. april 1996)

I artikel 3, stk. 1, i direktiv 91/308/EOEF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge fastsaettes det, at medlemsstaterne skal drage omsorg for, at kredit- og finansieringsinstitutterne kraever legitimation, naar en kunde aabner en konto. I artikel 3, stk. 2, udvides legitimationskravet til ogsaa at omfatte andre kunder, der ikke har en konto, saafremt den paataenkte forretning vedroerer et beloeb paa 15 000 ECU eller derover i en enkelt eller en raekke forbundne transaktioner. Dette betyder, at direktivet ikke kraever legitimation af tilfaeldige kunder, der foretager transaktioner paa under 15 000 ECU, medmindre der allerede er mistanke om hvidvaskning af penge (artikel 3, stk. 6).

Ovennaevnte bestemmelser i direktivet er gennemfoert i den nationale lovgivning i de medlemsstater, det aerede medlem naevner. Taerskelbeloebet er i Frankrig fastsat til 50 000 FRF, i Italien 20 mio. ITL, i Belgien 10 000 ECU og i Tyskland 20 000 DEM. Kommissionen har ikke kendskab til, at disse taerskelbeloeb ikke overholdes.

Kommissionens rapport om anvendelsen af direktivet om hvidvaskning af penge ((KOM(95) 54 endelig udg. af 3.3.1995. )), som behandles i Parlamentet, indeholder detaljerede oplysninger om medlemsstaternes lovgivning til gennemfoerelse af direktivet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0872/96 af Clive Needle (PSE) til Kommissionen (2. april 1996)

Om: Fjernelse af visse publikationer fra WH Smiths kiosker

Bladcentralen WH Smith har fjernet omkring 300 mindre udbredte publikationer fra sine kiosker i Det Forenede Kongerige, heriblandt avisen »Tribune«, som er et fremragende politisk debatforum. Vil Kommissionen undersoege, om dette er i strid med konkurrencereglerne, samt goere det hurtigst muligt, inden der gaar arbejdspladser tabt i denne branche?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (25. april 1996)

Det paahviler i foerste omgang de britiske konkurrencemyndigheder at undersoege de konkurrencespoergsmaal, der maatte opstaa, fordi en bladcentral har fjernet en raekke publikationer fra sine detailsalgssteder. Office of Fair Trading (OFT) har foert tilsyn med aendringer i bladdistributionen, siden der blev truffet foranstaltninger til loesning af en raekke konkurrencemaessige problemer, som Monopolies and Mergers Commission havde paavist i sin rapport om avisdistributionen i december 1993.

Ud over aendringer i distributionen har ogsaa den teknologiske udvikling, saasom elektronisk udgivelse, medfoert en kraftig foroegelse af antallet af publikationer. Bladudgiverne maa derfor traeffe afgoerelse om, hvilke publikationer der skal foeres i butikkerne. Selv om publikationer i et lille oplag ikke laengere saelges i de saedvanlige detailforretninger, er det dog normalt muligt at abonnere paa dem direkte hos udgiverne eller deres distributionsvirksomheder.

Kommissionen har ikke for oejeblikket nogen planer om at foretage en naermere undersoegelse af den paagaeldende distributionsvirksomheds detailsalgspolitik. Dette skyldes, at der ikke foreligger oplysninger, som tyder paa, at samhandelen mellem medlemsstaterne er blevet paavirket, og, ikke mindst, at OFT foerer noeje tilsyn med konkurrenceforholdene inden for denne sektor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0529/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: HELIOS-programmet

Hvilke fremskridt er der gjort med hensyn til udpegelse af en EU-ordfoerer med henblik paa fremme af FN's normer for indfoerelse af lige muligheder for handicappede i overensstemmelse med Europa-Parlamentets budget?

Hvilke yderligere foranstaltninger er der stillet forslag om med henblik herpaa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (11. april 1996)

Kommissionen har ikke noget specifikt mandat til at kontrollere medlemsstaternes anvendelse af reglerne for lige muligheder for handicappede, som blev vedtaget af De Forenede Nationers generalforsamling den 20. december 1993. Denne opgave paahviler en saerlig ordfoerer, der er udnaevnt af De Forenede Nationer, som rapporterer om sin mission til De Forenede Nationers udvalg for social udvikling.

Faellesskabets budgetmyndigheder har endvidere ikke fastsat saerlige bestemmelser om dette spoergsmaal.

Inden for rammerne af Helios II-programmet gennemfoerer Kommissionen dog en raekke aktioner, der bidrager til fremme af princippet om lige muligheder for handicappede i Faellesskabet. Disse initiativer er i enhver henseende inspireret af De Forenede Nationers henstillinger.

Endelig vil Kommissionen i 1996 i overensstemmelse med sit socialpolitiske handlingsprogram paa mellemlang sigt ((KOM(95) 134 endel. udg. )) foreslaa, at Raadet vedtager etablering af et hensigtsmaessigt redskab til at indbringe faellesskabsdimensionen i de udfoldede bestraebelser paa dette omraade, baade paa verdensplan og paa det nationale plan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0711/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Drab paa saeler i Canada

Er Kommissionen klar over, at den canadiske regering paa trods af, at mange eksperter inden for havbiologi fastholder, at udtyndingen af saelbestanden skyldes overfiskning, har besluttet at tillade en fangst paa op til 250.000 groenlandssaeler og blaeresaele i aar? Disse saeler draebes ofte paa en grusom maade og i strid med betingelserne i de canadiske bestemmelser om havpattedyr.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (11. april 1996)

Kommissionen er opmaerksom paa de forholdsregler, der blev truffet af den canadiske regering i december 1995, og som indebaerer en samlet tilladt fangst paa 250 000 groenlandssaeler som led i atlanterhavssaelfangsten for aaret 1996. Kvoten for de tidligere aar har vaeret 186 000 og det faktiske antal aflivede saeler ca. 60 000 hvert aar. Kommissionen kender intet til nogen foroegelse af den samlede tilladte fangst af blaeresaeler (klapmydser).

For saa vidt angaar det aerede medlems henvisning til den grusomme maade, saelerne aflives paa, har den canadiske fiskeriminister understreget, at fangsten vil blive gennemfoert paa en human og ansvarlig maade, helt i traad med de eksisterende bestemmelser, hvorefter kommerciel fangst af saelunger og al jagt til rent personligt forbrug er forbudt. Import til Faellesskabet af skind og varer fremstillet af saelunger har vaeret forbudt siden 1983 i medfoer af raadsdirektiv 83/129/EOEF ((EFT nr. L 91 af 9.4.1983, s. 30. )).

Kommissionen kender ikke noget til, at den paagaeldende saelbestand skulle vaere udtyndet paa grund af overfiskning. Tvaertimod skoenner canadiske videnskabsfolk, at saelbestanden er paa 4,8 millioner individer, og dens aarlige tilvaekst er anslaaet til ca. 250 000. Det haevdes derimod, at det er dette hoeje tal, der er aarsagen til, at visse fiskepopulationer genetableres langsommere end forventet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0855/96 af Herbert Boesch (PSE) til Kommissionen (2. april 1996)

Om: Bekaempelse af svig

I arbejdsprogrammet for 1996 om bekaempelse af svig naevnes det, at praksis med at naegte at finansiere landbruget efter anmodning fremsat paa raadsmoedet i Madrid ogsaa skal udvides til andre sektorer.

1. Hvor ofte har Kommissionen naegtet at finansiere landbruget?

2. Hvor hoeje beloeb drejede det sig om?

3. Hvad var hovedaarsagerne hertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. april 1996)

Kommissionen giver medlemsstaterne forskud paa de midler, der er noedvendige for at finansiere de landbrugsudgifter, der skal afholdes af Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL). Hvert aar efterproever Kommissionen de afholdte udgifter og noejagtigheden af medlemsstaternes regnskaber og kontrollerer, om udgifterne er i overensstemmelse med EF-reglerne. Denne kontrol foretages for stoerstedelens vedkommende paa stedet hos medlemsstaternes centrale og regionale tjenester og hos stoettemodtagerne. Naar kontrollen er afsluttet traeffer Kommissionen beslutning om afslutningen af medlemsstaternes aarsregnskaber og om afslag paa finansiering af de udgifter, der ikke opfylder EF-reglerne, isaer, naar medlemsstaternes kontrol af udgifterne har vaeret utilstraekkelig, for at forhindre og afsloere svig og uregelmaessigheder. Denne aarlige regnskabsafslutningsprocedure (Rechnungsabschlussverfahren) er fastsat i Raadets forordning (EOEF) nr. 729/70 ((EFT nr. L 94 af 28.4.1970. )).

De samlede afviste udgifter har andraget fra 384 mio. ECU (afslutningen af 1989-regnskaberne) til 1 518 mio. ECU (1991-regnskaberne). Proceduren for 1992 er endnu ikke afsluttet. Der blev afvist 843 mio. ECU ved en foerste beslutning, som blev truffet den 10. april 1996.

Den aarlige beslutning om regnskabsafslutning vedroerer alle medlemsstaterne, og alle behandles lige under gennemfoerelsen af proceduren. De afviste beloeb er dog forskellige fra medlemsstat til medlemsstat afhaengig af de relative staerke og svage punkter i deres kontrolsystemer.

De hyppigste grunde til afvisning af alle eller en del af udgifterne under de forskellige foranstaltninger inden for den faelles landbrugspolitik vedroerer mangler i kontrolprocedurerne, f.eks. kontrollens manglende effektivitet, eller et utilstraekkeligt antal kontroller. Det stoerste beloeb vedroerer visse medlemsstaters undladelse af at anvende maelkekvoteordningen i perioden 1989 til 1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0228/96 af Konstadinos Klironomos (PSE) til Kommissionen (9. februar 1996)

Om: Oprettelse af et laboratorium til koordinering af forskning vedroerende fiskeri i det oestlige Middelhav

Paa det moede paa diplomatplan, som blev afholdt paa Kreta den 12.-14. december 1994, og hvor man droeftede forvaltningen af fiskeriet i Middelhavet, blev der fremsat forslag om at oprette et laboratorium paa Kreta med henblik paa at koordinere forskning vedroerende fiskeri i det oestlige Middelhav. Dette laboratorium skal medvirke til et bedre samarbejde i fiskerispoergsmaal mellem Middelhavslandene, baade EU- og ikke-EU-medlemsstater, og give mulighed for at forhandle om den korrekte forvaltning af fiskebestandene, udviklingen af fiskeriaktiviteter og behandling af data, gennem etablering og ledelse af et center for Middelhavsforskning, der skal ligge i det oestlige Middelhav, hvor Kreta anses for at have en strategisk vigtig beliggenhed. Organiseringen og ledelsen af laboratoriet skulle overdrages til Kretas institut for havbiologi (IMBC), et institut, der absolut er egnet og kvalificeret til at udfoere dette arbejde, og forslaget herom blev meget vel modtaget paa moedet.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den siden da har ivaerksat eller har til hensigt at ivaerksaette med henblik paa virkeliggoerelsen af denne idé, som for oevrigt falder inden for rammerne af de maalsaetninger for Euro-Middelhavspolitikken, som blev fastlagt paa moedet i Barcelona i november 1995?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (14. marts 1996)

Det marinbiologiske institut paa Kreta har taget kontakt med Kommissionen med henblik paa at afholde et moede for videnskabelige eksperter fra det oestlige Middelhav for at foelge konklusionerne fra konferencen paa Kreta i 1994 og i Barcelona i 1995 behoerigt op.

Det generelle emne for dette moede blive samordning af forskningen mellem alle landene i det oestlige Middelhav ved hjaelp af de instrumenter, der skoennes mest hensigtsmaessige. Det overordnede formaal er bevarelse og rationel forvaltning af bestandene.

Tilrettelaeggelsen af dette ekspertmoede vil blive overdraget til det havbiologiske institut paa Kreta med stoette fra Kommissionen. Det forventes afholdt i anden halvdel af 1996 og vil dermed kunne yde et bidrag til droeftelserne paa den anden diplomatkonference om forvaltning af fiskeressourcerne i Middelhavet, som Kommissionen vil afholde i november 1996 i Venezia.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0330/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Forslag til regeringskonferencen - Borgernes rettigheder

Mener Kommissionen paa baggrund af de problemer, Raadet staar over for i forbindelse med anvendelsen af artikel 235 som retsgrundlag for sociale programmer, at det er noedvendigt, at Kommissionen i sit oplaeg til regeringskonferencen, der offentliggoeres i februar, stiller forslag om, at der skabes et nyt retsgrundlag i traktaten for foranstaltninger paa dette omraade? Hvilke hindringer, mener Kommissionen man vil stoede paa i forbindelse med gennemfoerelsen af en saadan traktataendring under regeringskonferencen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (29. april 1996)

I Kommissionens oplaeg til Regeringskonferencen bliver det understreget, hvor vigtig den europaeiske samfundsmodel er, og hvor vigtigt det er, at faa indfoejet protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken i traktaten samt at naa frem til klarere bestemmelser vedroerende samarbejde mellem medlemsstaterne paa det socialpolitiske omraade, for eksempel i kampen mod social udstoedelse og fattigdom.

Kommissionen vil deltage aktivt i konferencen ved at fremlaegge synspunkterne, saaledes som de er beskrevet i oplaegget, og regner med at faa udbredt stoette.