DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/3

(2004/C 33 E/003)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1638/02

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(10. juni 2002)

Om: Kommissær Busquins holdning til konkurrencen på skatte- og afgiftsområdet i det europæiske indre marked

I dagbladet »De Morgen« af 18. maj 2002 forlød det, at Busquin, medlem af Kommissionen med ansvar for forskning, skulle have sagt, at han principielt er uenig med sin kollega kommissær Bolkestein. Busquin bebrejder Bolkestein for at have tilskyndet medlemsstaterne til at konkurrere med hinanden på skatte- og afgiftsområdet, og han citeres for at have sagt »Skal vi køre konkurrencen på skatte- og afgiftsområdet op på højeste plan? Bolkestein (det indre marked) går ind herfor. Jeg ønsker at gøre det helt klart, at jeg er imod det. Det er på tide, at vi fører en principiel drøftelse herom.«

Har Busquin officielt informeret sine kolleger i Kommissionen om sin utilfredshed med Bolkesteins politik, og har han i mellemtiden indtrængende opfordret sine kolleger i Kommissionen til at drøfte spørgsmålet?

I benægtende fald, hvornår vil kommissær Busquin officielt give Kommissionen meddelelse herom?

I bekræftende fald, hvorledes reagerede Kommissionen på forslaget om en principiel drøftelse?

Kommissær Busquin bedes endnu engang redegøre for, hvorfor han er imod Bolkesteins strategi. I benægtende fald hvorledes skal man fortolke interviewet i dagbladet »De Morgen«?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(18. juli 2002)

Kommissionens holdning til EU's skattepolitik er beskrevet i dens meddelelse »Skattepolitik i EU — prioriteringer for de kommende år« (1). Denne meddelelse er yderst detaljeret og identificerer flere forskellige niveauer, hvad angår foranstaltninger og prioriteter for de kommende år. Den er resultatet af drøftelser internt i Kommissionen vedrørende skattepolitik og skattemæssige foranstaltninger.

Konkurrence på skatteområdet behandles i denne meddelelse, navnlig i afsnit 2.3, hvor der står, at »en sådan politik først og fremmest skal tjene borgernes og erhvervslivets interesser, når disse ønsker at drage fordel af de fire friheder i det indre marked (fri bevægelighed for personer, varer, tjenesteydelser og kapital). Den skal derfor fokusere på at få fjernet skattemæssige hindringer for at udøve disse fire friheder. Desuden må de skattemæssige konsekvenser, i det omfang skattesystemerne anvendes som et redskab til opnåelse af allokerings-, omfordelings- og stabiliseringsmålsætninger, fremstå klart for de økonomiske aktører. Af begge grunde skal skattesystemerne gøres mere enkle og gennemsigtige. I denne forbindelse er det vigtigt at erkende, at selv om skadelig skattekonkurrence er et problem, der skal takles både på EU-niveau og i international sammenhæng, især inden for OECD, og statsstøttebestemmelserne i traktaten skal overholdes, så vil en vis skattekonkurrence i EU nok være uundgåelig og denne kan måske bidrage til et lavere skattetryk.«

I meddelelsen erkendes det endvidere, at skattepolitik ikke kan udarbejdes isoleret, men må være kohærent og understøtte andre dele af Fællesskabets målsætning og navnlig støtte moderniseringen af den såkaldte europæiske sociale model. På denne baggrund er det også Ministerrådets opgave at træffe beslutning om, hvilke foranstaltninger der skal prioriteres højest, og som det også gøres klart i meddelelsen, er det fortsat Kommissionens synspunkt, at det i det mindste i forbindelse med visse skattemæssige spørgsmål er absolut nødvendigt, at beslutninger træffes ved flertalsafgørelse.

De synspunkter vedrørende skattemæssig konkurrence, der kommer til udtryk i artiklen i De Morgen er fuldt ud i overensstemmelse med indholdet i den meddelelse, som Kommissionen har vedtaget, men man skal gøre sig klart, at meddelelsen indeholder flere forskellige niveauer for foranstaltninger på både kort, mellemlang og lang sigt.

(1) KOM(2001)260.