SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1983/97 af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Dokumenter oversat til finsk

I de seneste dage har det i Finland skabt negativ omtale, at niveauet i Kommissionens dokumenter, der er oversat til finsk, er svingende. Nogle af dokumenterne indeholder saerdeles alvorlige sproglige fejl, og det har vaeret svaert eller helt umuligt at forstaa teksterne.

I denne sammenhaeng er der i offentligheden henvist til udbudsmaterialet til by- og regionalplanlaegning fra Kommissionens generaldirektorat med ansvar for regionalpolitik som et grelt eksempel paa en daarlig oversaettelse. Materialet er ikke ifoelge en ekspert oversat af en person med finsk som modersmaal, og desuden er det endog muligt, at materialet er oversat ved hjaelp af maskinoversaettelse.

Agter Kommissionen for at undgaa tilsvarende negativ omtale at give en intern instruks til alle sine generaldirektorater og enheder, der goer brug af oversaettelser, om at de forpligtes til deres oversaettelser kun at anvende kvalificerede oversaettere, der er udvalgt gennem en udvaelgelsesproeve til at udfoere denne slags opgaver, og desuden til at sikre, at den person, der faar dokumentet til oversaettelse, ogsaa har det sprog som modersmaal, som den paagaeldende udarbejder oversaettelsen til? Soerger Kommissionen desuden for, at der er tilstraekkeligt med finsksproglige oversaettere til, at alle dokumenter bliver oversat korrekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (11. juli 1997)

Udgangspunktet for den seneste debat om kvaliteten af de finske oversaettelser af EU-dokumenter var en brochure, som nogle antog var en publikation fra en EU-institution. Det var dog ikke tilfaeldet. Den tekst, som dagbladet »Helsingin Sanomat« offentliggjorde den 20. maj 1997 vedroerte en konkurrence »Urban Planning Award«, som organiseres af »European Council of Town Planning«, og som intet har at goere med Kommissionen eller EU-institutionerne. Ingen af disse staar som udgiver eller ordregiver til brochuren eller oversaettelsen.

Den naevnte organisation havde foerst faaet udarbejdet en tekst til brochuren paa engelsk og derefter ladet et oversaettelsesbureau i London oversaette den til de andre EU-sprog, herunder finsk. Saavidt Kommissionen er orienteret, blev den finske tekst trykt og udsendt uden revision. Oversaettelsen lader ganske rigtigt en del tilbage at oenske og har derfor givet anledning til kritik, der fejlagtigt er blevet rettet til Kommissionen. For at undgaa gentagelser har Kommissionen over for sine tjenester fremhaevet betydningen af, at der foretages kvalitetskontrol af denne type tekster, og at det i fremtiden boer undgaas, at der opstaar forvirring omkring publikationernes oprindelse. Naar dette er sagt, maa det imidlertid indroemmes, at der af og til tidligere med rette har kunnet paapeges mangler ved oversaettelser til finsk, som udfoeres for Kommissionen.

Disse oversaettelser udfoeres saedvanligvis af Kommissionens egne oversaettere, men ogsaa ofte, naar arbejdsbyrden kraever det, af free-lance oversaettere eller -oversaettelsesbureauer. Disse tekster revideres i Kommissionen, der desuden foretager kvalitetskontrol. Det er hverken for finsk eller for andre sprog muligt fuldstaendig at undgaa free-lanceoversaettelser, der aflaster oversaettelseskontorerne, naar behovet er til stede, og stiller den ekspertise til raadighed inden for saerlige specialomraader, der sikrer terminologisk korrekthed.

Det er ikke altid lige enkelt at udarbejde dokumenter paa finsk. Medlemskabet af EU har medfoert et stort antal helt nye begreber, som der hurtigt har maattet findes tilsvarende finske udtryk for. Desuden er udgaverne paa alle sprog ifoelge EU's retspraksis autentiske. Derfor sker der en omformulering af teksten efter en indoeuropaeisk model, hvilket ofte goer den finske udgave uhyre tung.

Kommissionens finske oversaettelseskontorer producerede i 1996 - ekskl. produktionen i de andre institutioners tjenester - i alt 90 000 tekstsider, hvoraf 80% blev oversat af kontorerne selv og resten af free-lance oversaettere. De andre institutioner har selvstaendige oversaettelsesafdelinger.

Kommissionen har i oejeblikket i sin tjeneste 70 tjenestemaend, der er ansat som oversaettere og revisorer, og som har til opgave at oversaette Kommissionens tekster til finsk. »Oversaettelsesantennen« i Helsingfors, der har vaere i gang siden udgangen af juli 1997, omfatter yderligere 22 oversaettere paa tidsbestemte kontrakter. Der er i oejeblikket udvaelgelsesproever i gang til ansaettelse af et tilstraekkeligt antal finske oversaettere til, at personalet i de finske kontorer inden aarets udgang kommer op paa det niveau, der er forudset i budgettet, dvs. paa samme antal som de oevrige officielle sprog, nemlig i alt 100 oversaettere og revisorer. Det skal fremhaeves, at tjenestemaendene i Kommissionens finske kontorer, ligesom de free-lance oversaettere, som Kommissionen normalt benytter, alle har finsk som modersmaal.

Det er imidlertid ikke altid let at finde oversaettere, der kan oversaette til stilistisk korrekt finsk. Grunden hertil er, at der ved uddannelsen af oversaettere i Finland indtil for nylig udelukkende blev lagt vaegt paa oversaettelse til fremmedsprog og ikke omvendt.

Efter de hidtidige erfaringer kraever »indkoeringen« af et nyt officielt sprog flere aar. For finsk er der i de sidste to og et halvt aar sket betydelige fremskridt.

Kommissionen udnaevnte i begyndelsen af juni en sprogkoordinator, der udelukkende beskaeftiger sig med finsk. Det er hans opgave at paase, at sproget anvendes korrekt, og at tilrettelaegge kontinuerlig efteruddannelse af oversaetterne. Der laegges saerlig vaegt paa, at de skrevne tekster bliver flydende og klare. Endelig skal originalens stilmaessige niveau afspejles i oversaettelsen, saaledes at alle dokumenter ikke automatisk affattes i en juridisk eller administrativ sprogstil.