SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2352/01

af Carlos Carnero González (PSE) til Rådet

(3. august 2001)

Om: Begivenheder i Genova i forbindelse med G8-topmødet i Genova

Begivenhederne i Genova under G8-topmødet der på beklagelig og dramatisk vis resulterede i en persons død, talrige tilskadekomne og store materielle ødelæggelser har skabt udbredt og beretttiget utryghed i den europæiske offentlighed. På baggrund af den allerstærkeste afstandtagen til den uacceptable holdning hos de voldelige grupper, der deltog i demonstrationerne (nu i Genova og tidligere i Göteborg), må det konstateres, at europæisk demokrati må finde passende måder til at garantere borgernes mulighed for at ytre sig frit og fredeligt og undgå en så negativ håndtering af disse begivenheder som den, Silvio Berlusconis regering har stået for.

Påtænker Rådet at drøfte og i givet fald vedtage fælles foranstaltninger, der kan styre offentlige demonstrationer i forbindelse med fremtidige europæiske eller international topmøder, således at demonstrationsretten garanteres, samtidig med at voldelige grupper isoleres på en sådan måde, at man undgår uforholdsmæssig eller vilkårlig indgriben fra sikkerhedskræfternes side?

Svar

(29. november 2001)

1. Rådet beklager begivenhederne i Genova under G8-topmødet og fordømmer handlinger begået af mennesker, som misbruger den demokratiske ret til at give udtryk for meninger og til at deltage i fredelige forsamlinger.

2. Rådet er fuldt ud klar over de problemer, som det ærede parlamentsmedlem rejser. Efter Det Europæiske Råd i Göteborg i juni 2001 vedtog Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer den 13. juli 2001 en række konklusioner om sikkerheden i forbindelse med Det Europæiske Råds møder og andre lignende arrangementer (10608/01 Presse 281).

3. I disse konklusioner understreges det, at inden for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed skal borgerne have ret til frit at give udtryk for deres meninger, deltage i fredelige forsamlinger og udøve disse rettigheder under vilkår, som ikke udgør nogen trussel mod deres egen sikkerhed eller mod sikkerheden for andre borgere eller ejendom.

I konklusionerne mindes der om betydningen af en konstruktiv dialog mellem arrangørerne af offentlige demonstrationer og myndighederne i værtslandet og betydningen af nære internationale kontakter for at sikre, at demonstrationer ikke udnyttes eller misbruges af andre elementer med det formål at begå individuelle eller kollektive voldshandlinger; desuden understreges de muligheder, der gives i gældende retsinstrumenter og organer oprettet inden for Den Europæiske Union, navnlig Schengen-konventionen af 1990(1), den fælles aktion af 1997 vedrørende samarbejde om offentlig orden og sikkerhed(2) og afgørelse af 2001 om oprettelse af et europæisk kriminalpræventivt net(3).

4. Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer erkendte, at det er værtslandet, der har ansvaret for at opretholde den offentlige orden og sikkerhed, og erklærede i deres konklusioner af 13. juli 2001, at følgende foranstaltninger kan hjælpe med til at reducere risikoen for alvorlige forstyrrelser af den offentlige orden:

a) politisamarbejde (permanente nationale kontaktpunkter, anvendelse af forbindelsesofficerer og taskforcen af politichefer, mulig udvidelse af Europols kompetence, uddannelse tilrettelagt af Det Europæiske Politiakademi);

b) udveksling af oplysninger under iagttagelse af retten til beskyttelse af personoplysninger;

c) foranstaltninger vedrørende grænsepassage;

d) retligt samarbejde (bedre vilkår for det direkte samarbejde inden for det europæiske retlige netværk);

e) tilrettelæggelse (udarbejdelse af en fælles strategi med hensyn til kommunikation med arrangørerne af demonstrationer for at sikre, at lovlige demonstrationer ikke udnyttes af grupper med en voldelig dagsorden).

5. Med henblik på det kommende Europæiske Råd i Laeken i december 2001 og de fremtidige europæiske eller internationale topmøder er Rådet overbevist om, at gennemførelsen af de eksisterende juridiske instrumenter og de ovennævnte foranstaltninger til styring af offentlige demonstrationer vil sikre demonstrationsretten, samtidig med at risikoen for alvorlig forstyrrelse af lov og orden mindskes.

(1) EFT L 239 af 22.9.2000, s. 19.

(2) EFT L 147 af 5.6.1997, s. 1.

(3) EFT L 153 af 8.6.2001, s. 1.