ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0791/01 af John McCartin (PPE-DE) til Kommissionen. Frankrigs foranstaltninger på oksekødsmarkedet.



EF-Tidende nr. 318 E af 13/11/2001 s. 0121 - 0121



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0791/01 af John McCartin (PPE-DE) til Kommissionen (13. marts 2001) Om: Frankrigs foranstaltninger på oksekødsmarkedet Er Kommissionen klar over den franske regerings afgørelse om at træffe ensidige foranstaltninger for at støtte oksekødsavlere på grund af BSE-krisen? Betragter Kommissionen denne afgørelse som en trussel mod den fælles landbrugspolitik, og er der truffet foranstaltninger med henblik på at opnå en aftale med de franske myndigheder for at sikre, at bestræbelser i retning af renationalisering af den fælles landbrugspolitik undgås? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. maj 2001) Kommissionen er klar over, at den franske regering har til hensigt at indføre en statsstøtteordning for at kompensere landbrugere, der direkte er berørt af BSE-krisen. De franske myndigheder har anmeldt en statsstøtteordning, som er knyttet til BSE-krisen, til Kommissionen, ligesom andre medlemsstater også har gjort. Alle anmeldelser gennemgås på baggrund af de eksisterende konkurrenceregler, og kun støtte, som Kommissionen kan betragte som forenelig med EF-traktatens artikel 87 (tidl. artikel 92), godkendes. I det omfang en sådan støtte godkendes, betragter Kommissionen den ikke som en trussel mod den fælles landbrugspolitik. Støtte, der udbetales uden forudgående godkendelse fra Kommissionen, er derimod ulovlig og vil kunne udgøre en trussel mod den fælles landbrugspolitik.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0702/01

af John Cushnahan (PPE-DE) til Rådet

(14. marts 2001)

Om: Den serbiske regerings forhold til menneskerettighederne og ansvarsbevidsthed

Er Rådet klar over, at udnævnelsen af oberst Sreten Lukic til leder af Den offentlige Sikkerhedstjeneste og viceindenrigsminister rejser tvivl om den serbiske regerings forhold til menneskerettighederne og ansvarsbevidsthed?

Hvad agter Rådet at gøre for at sikre, at Serbien overholder sine forpligtelser i så henseende?

Svar

(16. juli 2001)

Rådet understreger hele tiden over for myndighederne i Forbundsrepublikken Jugoslavien, at fuld respekt for menneskerettighederne og demokratiet er en nødvendig forudsætning for Jugoslaviens tilnærmelse til hovedstrømningerne i Europa.

På deres side har myndighederne i Beograd - samt præsident Kostunica personligt på topmødet i Zagreb i november 2000 - adskillige gange bekræftet deres tilsagn om fuldt ud at ville respektere de grundlæggende principper og har taget positive skridt med henblik herpå.

Der er stadig meget, der skal gøres - herunder med hensyn til fuldt samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) og løsladelsen af alle etniske albanske politiske fanger, der uberettiget er fængslet - men efter Rådets mening har Forbundsrepublikken Jugoslaviens demokratiske regering gjort fremskridt med at forbedre den ulykkelige situation på menneskerettighedsområdet, som den har arvet efter Milosevic-styret.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2004/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(6. juli 2001)

Om: Pesticider i italienske frugter og grønsager

En undersøgelse foretaget af Anpa-Arpa (Agenzia Nazionale Prevenzione Ambiente (det nationale miljøbeskyttelsesagentur), som har analyseret 5 300 stikprøver fra frugter og grønsager i 14 italienske regioner, har afsløret spor af pesticider i fire frugter ud af ti (og i to grønsager ud af ti) med værdier, der er højere end de ved lov fastsatte grænseværdier.

Kan Kommissionen på baggrund af de alvorlige sundhedsmæssige risici for borgerne oplyse:

1. Om den har kendskab til disse resultater?

2. Hvilke grænseværdier der i fællesskabsretten er fastsat for pesticidrester i frugter og grønsager?

3. Om der i tilfælde af overtrædelse af bestemmelserne er fastsat sanktioner mod dem, der har gjort sig skyldige heri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(31. juli 2001)

1. Kommissionen er bekendt med resultaterne af den undersøgelse, der nævnes, men kan ikke i resultaterne finde noget, der begrunder påstanden om, at 40 % af alle frugter og 20 % af alle grønsager overskrider de grænseværdier, der er fastsat for pesticidrester. Kommissionen er også bekendt med de seneste offentliggjorte resultater fra det italienske nationale overvågningsprogram for 2000 vedrørende pesticidrester i frugt og grønsager. Resultaterne er på linje med resultaterne fra de foregående år og med dem, der indberettes af de øvrige medlemsstater, dvs. at omkring 60 % af stikprøverne ikke indeholder sporbare rester, at omkring 40 % af stikprøverne indeholder sporbare rester inden for de tilladte grænseværdier, og at omkring 2-3 % indeholder rester, der overskrider grænseværdierne, men ikke er til fare for sundheden.

2. Det er ikke praktisk her at opregne Fællesskabets mere end 20 000 maksimalgrænseværdier for retskoncentrationer. En fuldstændig liste kan ses på Europa-webstedet (http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm).

3. Medlemsstaterne er ansvarlige for at kontrollere overholdelsen af de gældende maksimalgrænseværdier og for at skride til korrekt handling mod dem, der overtræder dem.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1053/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(5. april 2001)

Om: Transfer af fodboldspillere - udgifter til træning

Kan Kommissionen oplyse de skønsmæssige maksimale beløb i løbende priser, som kan begrundes med årlige udgifter til træning af fodboldsspillere?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti på skriftlige forespørgsler E-1052/01, E-1053/01 og E-1054/01

(28. maj 2001)

Den 5. marts 2001 forpligtede det internationale fodboldforbund (FIFA) sig til at ændre sine regler for internationale spilleroverførsler. I henhold til

de generelle principper i FIFA's erklæring er det forbundets ansvar at gennemføre bl.a. en ordning med kompensation for træning, hvis spillerne er under 23, som fremmer og belønner klubbernes træningsindsats, navnlig små klubber og amatørklubber, uden uforholdsmæssigt at begrænse spillernes frie bevægelighed. FIFA vil også indføre en solidaritetsordning, hvorigennem en betydelig del af indtægterne i klubber, herunder amatørklubber, der har stået for træningen og oplæringen af en spiller, omfordeles.

Kommissionen har altid støttet princippet om en solidaritetsfond, der skal anvendes til at fremme unge spilleres træning og mindske forskellen mellem store og små klubber eller mellem amatørforbold og professionel fodbold.

Kommissionen har på nuværende tidspunkt ikke modtaget mere detaljerede tal eller skøn over situationen.

Med hensyn til marketing er tab af marketingindkomst i henhold til de generelle principper i FIFA's erklæring ikke et kriterium, der kan tages i betragtning ved beregning af kompensation for træning. Spørgsmålet om kompensation i tilfælde af et ensidigt kontraktbrud skal først og fremmest besvares på grundlag af gældende national ret.

FIFA har forpligtet sig til efter to sæsoner at tage disse nye ordninger op til generel revision.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1482/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(18. maj 2001)

Om: Præster og arbejdsrettigheder i UK

Da UK ikke har fastsat undtagelser fra Rådets direktiv 91/533/EØF(1) af 14. oktober 1991 for præster i lov om arbejdsrettigheder fra 1996, mener Kommissionen så ikke, at de må være omfattet heraf?

Indebærer dette ikke, at en retsinstans ikke kan fastslå, at præster er undtaget herfra, medmindre den forinden har anmodet Domstolen om en præjudiciel afgørelse om dette spørgsmål?

Hvis der træffes en sådan afgørelse, uden at Domstolen er blevet anmodet om en præjudiciel afgørelse, hvilken procedure anvendes der så, og bør Kommissionen ikke rette henvendelse til den britiske regering om overtrædelse af fællesskabsretten?

(1) EFT L 288 af 18.10.1991, s. 32.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(12. juli 2001)

I Rådets direktiv 91/533/EØF (direktiv om skriftlige erklæringer)(1) specificeres det, at arbejdstagerne har pligt til at oplyse om væsentlige punkter i ansættelseskontrakten eller ansættelsesforholdet. Det inkluderer oplysning om parternes identitet, arbejdssted og visse arbejdsvilkår.

Dette direktiv blev skrevet ind i britisk lovgivning via Employment Rights Act af 1996, som ikke indeholder specifikke bestemmelser for præster.

Direktivets artikel 1 beskæftiger sig med dets anvendelsesområde. Direktivet gælder kun for arbejdstagere, hvis arbejdskontrakt eller ansættelsesforhold er defineret i den gældende lovgivning i en medlemsstat og/eller er omfattet af gældende lovgivning i en medlemsstat (artikel 1, stk. 1). Såfremt præster i henhold til britisk lovgivning ikke har status af betalte arbejdstagere som defineret i den pågældende forskrift, er de således ikke omfattet af bestemmelserne i Employment Rights Act, som gennemfører direktivet.

Anvendelsen af national lovgivning, der gennemfører Fællesskabets direktiver, kan indbringes for en national domstol. I henhold til EF-traktatens artikel 234 (tidl. artikel 177) har Domstolen kompetence til at afgøre præjudicielle spørgsmål i) om fortolkningen af EF-traktaten, ii) om gyldigheden og fortolkningen af retsakter udstedt af Fællesskabets institutioner og Den Europæiske Centralbank, eller iii) om fortolkningen af vedtægter for organer, der oprettes af Rådet, når bestemmelse herom findes i de pågældende vedtægter, såfremt et sådant spørgsmål rejses under en retssag ved en ret i en af medlemsstaterne, hvis afgørelser ifølge de nationale retsregler ikke kan appelleres. Kommissionen har ikke kendskab til sådanne sager i Det Forenede Kongerige med hensyn til direktiv 91/ 533 og præster.

Såfremt en national ret ikke efterlever sine forpligtelser i henhold til EF-traktatens artikel 234, vil den overtræde traktatens bestemmelser, og vil derved pådrage sig et ansvar.

(1) Rådets direktiv 91/533/EØF af 14. oktober 1991 om arbejdsgiverens pligt til at underrette arbejdstageren om vilkårene for arbejdskontrakten eller ansættelsesforholdet - EFT L 288 af 18.10.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1222/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(26. april 2001)

Om: Grævlinge og tuberkulose

Kan Kommissionen oplyse, om den har foretaget nogen undersøgelser af, hvorvidt grævlinge kan sprede tuberkulose?

Kan Kommissionen i givet fald oplyse resultaterne af disse undersøgelser?

Kan Kommissionen i benægtende fald angive, om den har planer om at gennemføre undersøgelser af denne art?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(29. juni 2001)

Kommissionen er vidende om, at grævlinger er under mistanke for at kunne sprede tuberkulose. Det engelske landbrugs-, fiskeri- og fødevareministerium (MAFF) har gennemført undersøgelser af, om grævlinger kan sprede tuberkulose eller ej. Undersøgelser og rapporter (Krebs-rapporten) er offentliggjort på MAFF's hjemmeside (www.maff.gov.uk/animalh/tb).

Der foreligger i dag stærke indicier for, at grævlinger i Det Forenede Kongerige er en væsentlig kilde til smitte af kvæg. Dog er det umuligt at sætte tal på, i hvor stort omfang grævlinger bidrager til smitte af kvæg. Der er også andre vilde dyrearter, der er sygdomsbærere, og det kan ikke udelukkes, at disse dyrearter også kan bidrage i et vist omfang.

Kommissionen yder p.t. støtte til FAIR-CT98-4373 Samordnet aktion til oprettelse af et europæisk veterinært netværk for diagnose, epidemiologi og forskning i mycobakterielle sygdomme. En af de workshops, der blev afholdt inden for rammerne af denne samordnede aktion, var Tuberkulose og vildtlevende dyr, som fandt sted den 23.-25. marts 2000 i Dublin. På denne workshop tog man fat på flere forskellige aspekter af tuberkulose hos grævlinger. Oplysninger om denne samordnede aktion er tilgængelige på http://www.ucm.es/info/venom/.

Der blev i medfør af aktion 29 i handlingsplanen om fødevaresikkerhed(1) i 2000 oprettet en projektgruppe til overvågning af sygdomsbekæmpelse i medlemsstaterne. Der er blevet nedsat undergrupper under task forcen for de tre vigtigste medfinansierede sygdomme (brucellose hos får og geder,

kvægbrucellose samt kvægtuberkulose). Målsætningerne for disse undergrupper er at bistå medlemsstaterne i deres indsats for at udvikle og gennemføre optimale sygdomsbekæmpende tiltag. Det er planen at drøfte dette emne på et af tuberkulose-undergruppens kommende møder.

(1) KOM(1999) 719 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1215/01

af Francesco Speroni (TDI) til Rådet

(24. april 2001)

Om: Manglende stikordsregister til traktatsamlingen

Kommissionen har i sit svar på min skriftlige forespørgsel P-0418/01(1) tillagt Rådet ansvaret for udgivelsen af traktatsamlingen.

Kan Rådet oplyse, hvorfor der i papirudgaven af traktaterne ikke er noget stikordsregister, hvorfor der i udgaven på Internettet mangler protokoller, erklæringer, dokumenter og tekster om institutionerne, og hvorfor denne udgave ikke er tilgængelig i det sædvanlige Word-format?

(1) EFT C 187 E af 3.7.2001, s. 223.

Svar

(27. september 2001)

Den udgave af traktatsamlingen, som findes på Internettet på adressen http://europa.eu.int/eur-lex/fr/treaties/index.html, er identisk med papirudgaven og indeholder alle bilag, dvs., protokoller, erklæringer, andre traktater og retsakter samt interinstitutionelle tekster. Det format, som det ærede medlem af Europa-Parlamentet nævner, blev bevidst valgt fra af hensyn til datasikkerhed og softwareophavsret.

Det er korrekt, at samlingen ikke indeholder noget stikordsregister. Men i Internet-udgaven er det muligt at søge på stikord.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0737/01

af Roy Perry (PPE-DE) til Kommissionen

(9. marts 2001)

Om: Forskermobilitet

Det Europæiske Råd opfordrede på sit møde i Lissabon i 2000 Rådet og Kommissionen såvel som medlemsstaterne til, hvor det var relevant, at tage skridt til senest i 2002 at fjerne hindringerne for forskermobiliteten i Europa og til at tiltrække og holde på store forskertalenter i Europa. Hvilke skridt er der taget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(2. maj 2001)

I overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner fra mødet i Lissabon vedtog Rådet (forskningsministrene) på sit møde den 15. juni 2000 en resolution, hvori det opfordrede Kommissionen og medlemsstaterne til at indlede et nært samarbejde med henblik på at ophæve hindringerne for forskermobiliteten inden år 2002. Der blev med henblik herpå i løbet af sommeren 2000 nedsat en arbejdsgruppe på højt plan bestående af eksperter fra medlemsstaterne. Arbejdsgruppen har identificeret fire slags forhindringer til overvindelse af hvilke der vil blive foreslået konkrete forholdsregler: Det drejer sig om juridiske og administrative hindringer, sociale og kulturelle hindringer, karrieremæssige hindringer samt hindringer af tværfaglig art. Arbejdsgruppen har afholdt fire møder herom mellem oktober 2000 og marts 2001. Den har sendt en rapport herom til Kommissionen den 4. april 2001.

På grundlag af resultaterne fra arbejdsgruppen, vil Kommissionen inden juni 2001 udarbejde en meddelelse om forskermobilitet i det europæiske forskningsrum. Denne vil indeholde en række forslag med henblik på at tilvejebringe et gunstigt miljø for forskernes mobilitet i hele deres karriere.

Disse tiltag skal supplere andre initiativer, som enten er i gang eller er ved at blive iværksat på mobilitetsområdet, såsom forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om mobilitet i Det Europæiske Fællesskab for studerende, personer under erhvervsuddannelse, unge volontører, undervisere og erhvervslærere(1), aktionsplanen(2) for mobilitet inden for de samme områder, en task force på højt niveau vedrørende kompetence og mobilitet samt gruppen af generaldirektører inden for den offentlige sektor.

(1) KOM(1999) 708 endelig udg.

(2) EFT C 371 af 23.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0562/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(27. februar 2001)

Om: Revisionserklæring for GD for Miljø

På mødet den 7. februar 2001 i Budgetkontroludvalget erklærede kommissær Fischler, at den nøjagtige fejlrate i 1999 for finansielle transaktioner inden for GD for Landbrug lå på 3,06 %.

Kunne kommissæren med særligt ansvar for miljø med henblik på at fremme samarbejde og gennemsigtighed mellem de europæiske institutioner forelægge tilsvarende tal for finansielle transaktioner inden for dette generaldirektorat? Hvis ikke, hvad er da grunden?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer på skriftlige forespørgsler P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 og E-0570/01

(11. april 2001)

Kommissionen skal minde det ærede medlem om, at Revisionsretten ikke opgiver en fejlprocent som led i sin revisionsberetning vedrørende det almindelige budget, idet den finder, at det ville være en overforenkling at måle Kommissionens finansielle forvaltningsresultater alene på grundlag af denne indikator.

Retten besluttede derfor for tre år siden at standse offentliggørelsen af en samlet fejlprocent og udvikle sine revisionsmetoder med henblik på at give dechargemyndighederne mere udførlige oplysninger.

Endvidere har Revisionsretten ved flere lejligheder udtalt, at skulle den udlede fejlprocenter på et lavere niveau (f.eks. for hver sektor eller for hvert generaldirektorat) af den overordnede fejlprocent, ville disse blive fuldstændig vildledende. Det begrænsede antal transaktioner, Retten reviderer, gør det ikke muligt at fastslå en gyldig fejlprocent på dette lavere niveau.

Kommissionen er derfor ikke i stand til at give det ærede medlem de udbedte oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1120/01

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(6. april 2001)

Om: Kommissionens personalepolitik

Kommissionen er ved at gennemføre en reform af sin personalepolitik, og formålet er at øge effektiviteten. Det er en korrekt målsætning. Nogle repræsentanter for personalet har truet med strejker, hvis reformerne ikke er tilfredsstillende for tjenestemændene. I tilfælde af en strejke bedes Kommissionen oplyse, om den er indforstået med, at tjenestemændene modtager løn for den periode, som de strejker?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(20. juni 2001)

Vedtægten indeholder ingen bestemmelser om løn under strejke. I punkt 10 i bilaget til rammeaftalen fra 1974 mellem fagforeningerne og de faglige sammenslutninger på den ene side og Kommissionen på den anden side hedder det, at Kommissionen og fagforeningerne og de faglige sammenslutninger, der er involveret i konflikten, i fællesskab fastlægger betingelserne for arbejdets genoptagelse. Dette betyder, at spørgsmålet behandles ad hoc efter en strejkes afslutning.

I Kommissionen er det praksis, at man hos tjenestemænd, der strejker, fratrækker et beløb i deres løn svarende til lønnen i den tid, de har strejket. Denne praksis blev senest fulgt, da tjenestemænd i Kommissionens tjenestegrene i Luxembourg strejkede en halv dag den 31. januar 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1440/01

af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen

(17. maj 2001)

Om: Tidsskriftspriser i medlemsstaterne

Kan Kommissionen under henvisning til den nuværende situation, hvor priserne på tidsskrifter, som udgives i England og sælges i Irland, angives i pund sterling, oplyse, om det uden hensyntagen til forsendelsesomkostningerne er lovligt, at der forekommer anselige prisforskelle ved salg og distribution af tidsskrifter i en anden medlemsstat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(20. juli 2001)

En række forskellige grunde kan gøre det berettiget med prisforskelle på aviser mellem medlemsstaterne. Der kan være store prisforskelle, f.eks. på grund af forskellige distributionssystemer, transportomkostninger, afgiftsordninger osv.

Prisforskelle kan derfor ikke på forhånd betragtes som uberettigede, og de enkelte tilfælde må behandles efter de faktiske omstændigheder.

Prisfastsættelser for tidsskrifter har tidligere i visse tilfælde været genstand for sagsanlæg i henhold til EU's konkurrencebestemmelser. I et tilfælde konkluderede Domstolen, at i forbindelse med et selektivt distributionssystem for aviser og tidsskrifter, der påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, gør et krav om, at faste priser skal overholdes, dette system uforeneligt med artikel 81, stk. l. Kommissionen kan imidlertid ved behandlingen af en anmodning om fritagelse i henhold til artikel 81, stk. 3, undersøge, om et sådant element i et distributionssystem kan være berettiget i et særligt tilfælde(1).

Kommissionen vil have disse elementer in mente, når den behandler sager på dette område, der bliver den forelagt.

(1) Domstolens dom af 3. juli 1985, SA Binon & Cie mod SA Agence et messageries de la presse, sag 243/83, Sml. 1985. s. 2015.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0525/01

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(22. februar 2001)

Om: Stabilitetspagt i Spanien

I 1997, et år før den endelige udvælgelse af de lande, som skulle indgå i ØMU'en, opfyldte Spanien ingen af de betingelser, der var blevet fastsat i Maastricht:

- inflationen lå i 1996 på 3,6 %, noget over gennemsnittet for de lande, der havde de bedste resultater på dette område,

- det offentlige underskud, der havde nået sit højdepunkt i 1995 med 7,3 % af BNP, faldt i 1996 til 4,5 %, hvilket var meget over de 3 %, som var det maksimum, der blev fastsat i Maastricht.

I denne situation besluttede den spanske regering at fastfryse de offentligt ansattes lønninger, og denne fastfrysning er for nylig blevet anfægtet i en dom fra Centraldomstolen (Audiencia Nacional).

Hvor meget ville de offentlige udgifter og dermed underskuddet (under forudsætning af et konstant skattetryk) ifølge Kommissionens skøn være steget, hvis de offentligt ansattes lønninger var steget i takt med forbrugerprisindekset?

Ville Kommissionen fra starten af have anbefalet Spaniens indtræden i ØMU'en, hvis de offentlige lønninger var steget i takt med forbrugerprisindekset?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(10. april 2001)

Kommissionen kan ikke vurdere, hvorledes de offentlige udgifter og underskud i Spanien ville have udviklet sig i de seneste år, dersom lønningerne i den offentlige sektor var steget i takt med forbrugerpristallet. Under sådanne omstændigheder kunne regeringen have foretaget ændringer i såvel udgifts- som indtægtsposter på budgettet. Det fører derfor ikke til noget at besvare et hypotetisk spørgsmål vedrørende Spaniens deltagelse i Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU).