ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0945/98 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (30. marts 1998)

Om: Nicaraguas udenrigsgaeld

I 1997 udgjorde renter og afdrag paa Nicaraguas udenrigsgaeld 11,2% af BNP, mens den oekonomiske stoette, som landet modtog i forbindelse med internationalt samarbejde, udgjorde 8% af dets BNP.

Den aarlige gaeldsbyrde, dvs. renter og afdrag paa udenrigsgaelden, udgjorde en vaesentlig procentdel af eksportindtaegterne, hvilket begraenser Nicaraguas udviklingsmuligheder.

Dens udenrigsgaeld beloeber sig paa nuvaerende tidspunkt til 6.108,5 mio $, hvoraf 66,9% er bilateral gaeld.

Paa hvilken maade bidrager Kommissionen til eftergivelse af Nicaraguas udenrigsgaeld for dermed at skabe grundlag for en baeredygtig udvikling i landet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (21. april 1998)

Faellesskabet har som saadant ingen kompetence i det gaeldsspoergsmaal, som det aerede medlem rejser. Kommissionen kan derfor ikke direkte gribe ind med henblik paa eftergivelse af Nicaraguas udlandsgaeld eller renter og afdrag paa udlandsgaelden. Dog skoenner Kommissionen, at Nicaraguas gaeldsbyrde er for stor for dette meget forarmede land i Mellemamerika.

Kommissionen deler det aerede medlems synspunkt, at den procentdel af valutaindtaegterne, som Nicaragua skal afsaette til at betale renter og afdrag paa udlandsgaelden hvert aar, er overdreven stor. Faellesskabets betydelige samarbejde paa mange forskellige omraader har i denne forbindelse utvivlsomt betydelige makrooekonomiske virkninger, da det bidrager til at rette op paa den globale oekonomiske situation i landet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0856/98 af Ursula Schleicher (PPE) til Raadet (31. marts 1998)

Om: Virkninger af forbuddet mod tobaksreklame

Det relevante direktiv forbyder udtrykkeligt - med forbehold af saerbestemmelser i medlemsstaterne - anvendelse af tobak-maerkevarenavne til andre produkter.

1. Omfatter dette forbud kun reklame for ikke-tobaksprodukter med dette navn eller selve anvendelsen af navnet?

2. Saerbestemmelser i medlemsstaterne er kun mulige, hvis tobak-maerkevarenavnet allerede tidligere »i god tro« er blevet anvendt til andre produkter. Hvad skal denne »gode tro« vaere baseret paa?

3. Undlader en medlemsstat at goere brug af muligheden for at gennemfoere saerbestemmelser, er den videre anvendelse af et navn, der hidtil har vaeret anvendt legalt til et ikke-tobaksprodukt, men som samtidig er et tobaks-maerkevarenavn, da forbudt? (Eksempel: maa kurstedet St. Moritz ikke laengere under sit eget navn reklamere for sine varer og tjenesteydelser, selv om det ikke har noget som helst at goere med cigaretmaerket af samme navn?)

4. I hvert fald maa et saadant »samme navn« for ikke-tobaksproduktet kun anvendes paa en maade, »der tydeligt adskiller det« fra tobaksreklamen. Betyder det, at varemaerket som saadan for ikke-tobaksproduktet maa aendres? Hvordan sikres det, at medlemsstaternes forskellige haandhaevelse af denne forskrift ikke foerer til nye handelshindringer?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0856/98, E-0857/98, E-0858/98, E-0859/98, E-0860/98, E-0861/98 og E-0862/98 (13.-14. juli 1998)

Som det er det aerede medlem bekendt, godkendte Europa-Parlamentet efter en indgaaende droeftelse ved andenbehandlingen den 13. maj 1998 Raadets faelles holdning vedroerende Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om reklame for tobaksvarer og sponsorering til fordel for disse uden at fremsaette aendringsforslag hertil. Raadet vedtog derfor direktivet paa samlingen den 22. juni 1998.

Hvad navnlig angaar de spoergsmaal, som det aerede medlem rejser, skal det anfoeres, at Raadet under behandlingen af Kommissionens forslag har bestraebt sig paa at naa frem til en lovtekst, hvormed der baade tages hensyn til, at det indre marked skal kunne fungere effektivt, og noedvendigheden af at sikre et hoejt sundhedsbeskyttelsesniveau.

Der er i betragtningerne og i den begrundelse, som blev forelagt Parlamentet forud for andenbehandlingen, gjort detaljeret rede for de overvejelser, der har ligget til grund for Raadets droeftelser af dette direktivforslag. Det paahviler medlemsstaterne at traeffe passende foranstaltninger med henblik paa at sikre, at direktivet gennemfoeres paa en saadan maade, at det bliver muligt at opfylde de tilstraebte maal.

Raadet goer det aerede medlem opmaerksom paa, at det paahviler Kommissionen at overvaage gennemfoerelsen af de forskrifter, som institutionerne vedtager i medfoer af traktaten, og at Domstolen har kompetence til dels at fortolke forskrifterne, dels at sikre, at de er i overensstemmelse med traktatens bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0648/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (25. februar 1998)

Om: Afskaffelse af medanskaffelsesafgift paa olivenolie

Situationen paa olivenoliemarkedet i Graekenland er dramatisk. Overskudsproduktionen i EU har foert til en begraensning paa 27% af EF's produktionsstoette, og markedsprisen er faldet voldsomt paa grund af overskuddene.

I lyset af den store betydning olivenproduktionen har for Graekenland, bedes Kommissionen oplyse, om den i indevaerende produktionsaar vil afskaffe medansvarsafgiften i Graekenland, saaledes at de graeske olivenproducenter ikke bliver ramt af den naesten tredoblede spanske produktion?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. marts 1998)

Kommissionen foelger opmaerksomt udviklingen paa olivenoliemarkedet i EU og har allerede truffet en raekke foranstaltninger for at afhjaelpe situationen paa markedet i form af stoette til privat oplagring af olivenolie.

Kommissionen kan ikke goere undtagelser fra de regler, der er fastsat i forordning nr. 136/66/EOEF om oprettelse af en faelles markedsordning for fedtstoffer ((EFT 172 af 30.9.1966. )). Denne forordning hoerer ind under Raadets kompetenceomraade. Kommissionen kan saaledes ikke fjerne den virkning, stabiliseringsforanstaltningerne for produktionsstoetten har for Graekenland i indevaerende produktionsaar.

Det skal dog erindres, at hvis den maksimale garantimaengde overskrides, vil produktionsstoetten kun blive nedsat for de producenter, hvis produktion overstiger 500 kg (de saakaldt »store« producenter). I henhold til Kommissionens oplysninger vil kun omkring 25% af olivenproducenterne i Graekenland blive beroert af denne nedgang.

Og endelig skal det bemaerkes, at i produktionsaarene 1994/1995 og 1995/1996 var de spanske olivenproducenter ramt af virkningerne af stabiliseringsforanstaltningerne, samtidig med at Spanien var ramt af en alvorlig toerke, og deres produktion slog alle bundrekorder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0858/98 af Ursula Schleicher (PPE) til Raadet (31. marts 1998)

Om: Virkninger af forbuddet mod tobaksreklame

Direktivet omfatter udtrykkeligt hverken reklame paa salgsstederne eller emballage og prisangivelse; disse spoergsmaal kan derfor reguleres af de enkelte medlemsstater. Gaelder dette kun for selve tobaksprodukterne eller ogsaa - og primaert - for ikke-tobaksprodukter af samme maerke?

Direktivet omfatter heller ikke tobaksreklame i pressen i tredjelande.

1. Betyder dette, at det staar medlemsstaterne frit at tillade eller forbyde saadan reklame, og dermed at skabe nye handelshindringer?

2. Gaelder denne bestemmelse ogsaa for reklame for ikke-tobaksprodukter?

Hvorledes stemmer den i direktivet fastsatte kompetence for medlemsstaterne til selv at kunne fastsaette strengere bestemmelser sammen med bestemmelserne i EF-traktatens artikel 100 A, stk. 4?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0856/98, E-0857/98, E-0858/98, E-0859/98, E-0860/98, E-0861/98 og E-0862/98 (13.-14. juli 1998)

Som det er det aerede medlem bekendt, godkendte Europa-Parlamentet efter en indgaaende droeftelse ved andenbehandlingen den 13. maj 1998 Raadets faelles holdning vedroerende Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om reklame for tobaksvarer og sponsorering til fordel for disse uden at fremsaette aendringsforslag hertil. Raadet vedtog derfor direktivet paa samlingen den 22. juni 1998.

Hvad navnlig angaar de spoergsmaal, som det aerede medlem rejser, skal det anfoeres, at Raadet under behandlingen af Kommissionens forslag har bestraebt sig paa at naa frem til en lovtekst, hvormed der baade tages hensyn til, at det indre marked skal kunne fungere effektivt, og noedvendigheden af at sikre et hoejt sundhedsbeskyttelsesniveau.

Der er i betragtningerne og i den begrundelse, som blev forelagt Parlamentet forud for andenbehandlingen, gjort detaljeret rede for de overvejelser, der har ligget til grund for Raadets droeftelser af dette direktivforslag. Det paahviler medlemsstaterne at traeffe passende foranstaltninger med henblik paa at sikre, at direktivet gennemfoeres paa en saadan maade, at det bliver muligt at opfylde de tilstraebte maal.

Raadet goer det aerede medlem opmaerksom paa, at det paahviler Kommissionen at overvaage gennemfoerelsen af de forskrifter, som institutionerne vedtager i medfoer af traktaten, og at Domstolen har kompetence til dels at fortolke forskrifterne, dels at sikre, at de er i overensstemmelse med traktatens bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0523/98 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Anvendelsen af landbrugsinterventionslagre - frugt og groensager

Ifoelge pressemeddelelser gaar millioner kilogram frugt- og groensagsoverskud til spilde i stedet for at blive uddelt til skoler i hele Unionen, paa denne baggrund spoerger jeg Kommissionen, hvilke foranstaltninger den traeffer for at goere det publikt, at frugt- og groensagsoverskud stilles til raadighed for skoler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. april 1998)

Der er i medfoer af Raadets forordning (EF) nr. 2200/96 ((EFT L 297 af 28.10.1996. )) mulighed for at foretage en gratis uddeling af frugt og groentsager i skoler. Der kan ogsaa uddeles frugt og groentsager gratis til andre formaal saasom velgoerende institutioner og bl.a. hospitaler og faengsler.

For at reklamere for dette initiativ underretter medlemsstaterne producentorganisationerne og skolerne eller andre institutioner, der maatte vaere interesseret i en gratis uddeling af naevnte produkter, og de bidrager ogsaa til at formidle kontakt mellem producentorganisationerne og de paagaeldende institutioner.

Paa baggrund af produkternes art og de hoeje transportomkostninger er det noedvendigt, at uddelingen sker lokalt. For at fremme den gratis uddeling af disse produkter, der er trukket tilbage fra markedet, betaler EU flere af omkostningerne, bl.a. udgifterne til transport mellem det sted, hvor produkterne tilbagekoebes, og leveringsstedet, samt sorterings- og emballeringsomkostningerne (for citrusfrugter og aebler).

Der er for produktionsaaret 1997/1998 endvidere indfoert en finansiel stoette til behandling af de produkter, der traekkes tilbage fra markedet, med henblik paa producentorganisationernes forsendelse af disse produkter til skoler og institutioner.

De producentorganisationer, der foretager tilbagekoebene, skal foretage en gratis uddeling frem for en biologisk nedbrydning af produkterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0213/98 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (11. februar 1998)

Om: The International Group of P& I Clubs

Der henvises til tidligere forespoergsler E-0164/96, E-0165/96 og E-0166/96 og svarene herpaa fra Van Miert af 26. februar 1996 ((EFT C 122 af 25.4.1996, s. 32. )) og til, at the Greek Maritime Co-operation Committee i London og the International Group of P& I Clubs (IG P& I Clubs) paa grundlag af Kommissionens konklusioner om det velfunderede i foerstnaevntes klage over sidstnaevnte i spoergsmaalet om fornyelse af undtagelsen af IG P& I Clubs fra EF's konkurrencebestemmelser indgav yderligere anbringender.

Selv om der er gaaet lang tid, har Kommissionen stadig ikke afgivet sin endelige kendelse.

Kommissionen bedes redegoere for aarsagerne til denne forsinkelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (24. marts 1998)

Som foelge af den klage, Greek Shipping Cooperation Committee indgav over nogle aspekter i de aftaler, den internationale gruppe af P& I-klubber (IG) har indgaaet, indledte Kommissionen en omfattende undersoegelse af P& I-forsikringsmarkedet. Denne undersoegelse foerte til en klagepunktsmeddelelse, som blev sendt til IG i juli 1997. Paa grundlag af klagepunktsmeddelelsen vedtog IG i juli 1997 nogle aendringer til aftalerne, som klubberne ratificerede senere samme aar. Det mindskede foerst og fremmest den tilbudte daekning fra omkring 18 300 mio. ECU til 3 900 mio. ECU, og gjorde det muligt for medlemmerne at tilbyde hoejere daekning. Kommissionen er af den opfattelse, at disse aendringer vil imoedekomme de betaenkeligheder, det aerede medlem gav udtryk for i skriftlig forespoergsel E-0164/96, E-0165/96 og E-0166/96. IG forelagde i november 1997 yderligere aendringsforslag til deres aftaler, som for oejeblikket undersoeges.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0686/98 af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Raadet (16. marts 1998)

Om: Beskatning af energiprodukter

Med hensyn til forslag til Raadets direktiv om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter (KOM(97)0030 - 97/0111(CNS)) ((EFT C 139 af 6.5.1997, s. 14. )) understreges det, at der i det omfang, hvori medlems-staterne gives en vis manoevremargin for saa vidt angaar den tekniske fastlaeggelse af afgifter paa energiprodukter, ikke maa forekomme konkurrencefordrejninger paa det indre marked.

Vi beklager, at der ikke er opstillet klare retningslinjer for neutralitet med hensyn til afgiftsindtaegter, og understreger, at erfaringen desvaerre har vist, at nye afgifter paa energikilder ikke i beskatningssystemet opvejes af en reduktion i skattebyrden.

Vil Det Europaeiske Raad bestraebe sig paa i takt med vedtagelsen af direktivet i Raadet at benytte en eventuel forhoejelse af afgiftsindtaegterne til at begraense afgiftsbyrden paa arbejdskraft? Eftersom det foerst og fremmest er familierne, der maerker en eventuel forhoejelse af minimumsafgiftssatserne, ville det vaere paa sin plads at vedtage sociale kompensationsforanstaltninger, isaer til fordel for de lavestloennede kategorier.

Svar (28. maj 1998)

Det forslag, som de aerede parlamentsmedlemmer naevner, indeholder foelgende bestemmelse i artikel 1, stk. 2:

» Ved gennemfoerelsen af dette direktiv skal medlemsstaterne bestraebe sig for at undgaa enhver foroegelse af den samlede afgiftsbyrde. For at naa dette maal skal medlemsstaterne isaer bestraebe sig for samtidig at saenke de lovpligtige afgifter paa arbejdskraft.«

Dette forslag gennemgaas i oejeblikket af Raadets organer. I den forbindelse minder Raadet om, at der paa Det Europaeiske Raads ekstraordinaere moede om beskaeftigelse i november 1997 i Luxembourg blev vedtaget foelgende konklusioner:

» Medlemsstaterne skal afhaengigt af deres behov og under hensyn til det nuvaerende niveau saette sig som maal gradvis at nedbringe det samlede skatte- og afgiftstryk samt, hvor det er hensigtsmaessigt, gradvis at nedbringe skattetrykket paa arbejde og de indirekte loenomkostninger - navnlig for det daarligst kvalificerede og lavest loennede arbejde - uden at bringe budgetkonsolideringen og den oekonomiske balance i de sociale sikringsordninger i fare. De skal eventuelt undersoege, om det vil vaere hensigtsmaessigt at indfoere en afgift paa energi eller paa forurenende emissioner eller at traeffe andre fiskale foranstaltninger.«
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0766/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Bevillinger til strukturfondene

Ifoelge eksisterende oplysninger voksede de uudnyttede bevillinger, RAL (»Restant a Liquider«) for strukturfondene i 1997 med 2,8 mio ecu.

I forbindelse med opstillingen af EU's budget for 1997 undervurderede Kommissionen betalingsbevillingerne med 2 mia ecu, og budgetmyndigheden fjernede yderligere 1 mia ecu fra betalingsbevillingerne. Disse skridt medfoerte, at afviklingen af betalingerne ophoerte for tidligt i 1997, paa grund af manglende betalingsbevillinger.

I forbindelse med forpligtelsesbevillingerne til strukturfondene for 1998 og 1999 foreligger der nu oplysninger om, at der ikke vil ske nogen udsaettelse af gennemfoerelsen af disse bevillinger i regnskabsaaret 1999, og at de bevillinger, der forbliver uudbetalte, derfor vil gaa tabt, og at den samlede bevillingspakke til strukturfondene foelgelig vil blive formindsket tilsvarende.

Problemet er saerlig udpraeget i de sydlige EU-lande, som har haardt brug for midlerne fra strukturfondene for at kunne gennemfoere de noedvendige infrastrukturprojekter, og Kommissionen bedes derfor besvare de to nedenstaaende spoergsmaal:

1. Paa hvilken maade bidrog manglen paa betalingsbevillinger til foroegelsen af RAL for strukturfondene?

2. Hvad er Kommissionens officielle holdning til overfoerslen af de ubundne forpligtelsesbevillinger for 1998 og 1999 til kommende budgetter under den nye finansielle ramme for 2000-2006?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (8. april 1998)

Kommissionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0156/98 af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: Hjemkaldelse af delegationslederen i Bratislava (fortsaettelse)

Under henvisning til svar paa skriftlig forespoergsel 3153/97 ((EFT C 117 af 16.4.1998, s. 157. )) anmodes om besvarelse af foelgende spoergsmaal:

Ifoelge forlydender er der allerede af enheden for undersoegelse af bedragerisager (UCLAF) blevet indledt undersoegelser mod Georgios Zavvos. Til hvilket resultat naaede disse UCLAF-undersoegelser?

Hvornaar vil Europa-Parlamentet blive underrettet om resultatet af disse undersoegelser?

Hvordan maa derfor Kommissionens konstatering af, at forflyttelsen af Georgios Zavvos skete i tjenestens interesser, forstaas?

Hvilke konkrete opgaver har Georgios Zavvos i oejeblikket?

Hvordan sikrer Kommissionen, at Georgios Zavvos ikke fortsat udoever de aktiviteter, som ifoelge forlydender bevirkede hans forflyttelse (i tjenestens interesse)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (1. april 1998)

Den tidligere leder af Kommissionens delegation i Bratislava er blevet udnaevnt til konsulent i Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser: Europa og De Nye Uafhaengige Stater, Den Faelles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik og Kommissionens Delegationer og arbejder for oejeblikket med spoergsmaal vedroerende institutionsopbygning.

Kommissionens Direktorat for Koordinering af Svigbekaempelse (UCLAF) har endnu ikke afsluttet sine undersoegelser vedroerende forvaltningen af Phare i Slovakiet, men har hidtil ikke fundet noget bevis paa, at den tidligere leder af Kommissionens delegation i Bratislava skulle have gjort sig skyldig i bedrageri eller korruption.

Kommissionen vil holde Parlamentet underrettet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0326/98 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (10. februar 1998)

Om: Forskelsbehandling paa grund af hoejde

Er Kommissionen enig i, at EU i forbindelse med fastsaettelse af pladsnormer for passagerer i biler, fly, osv. burde overveje, om den fortsat boer foelge CEN's anvendelse af historiske antropometriske data, hvor disse ikke noedvendigvis er i overensstemmelse med nuvaerende og fremtidige behov?

Er Kommissionen ligeledes enig i, at EU i betragtning af, at der er vaesentlige forskelle i den gennemsnitlige hoejde blandt Europas befolkninger, boer bestraebe sig paa at fastsaette en raekke hensigtsmaessige normer i stedet for én enkelt utilfredsstillede norm?

Vil Kommissionen overveje at henstille til CEN at samarbejde med grupper, som repraesenterer hoeje og smaa mennesker, naar organisationen fastlaegges sine normer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (2. marts 1998)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel P-1916/97 ((EFT C 21 af 22.1.1998. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0462/98 af Mark Watts (PSE) til Raadet (27. februar 1998)

Om: Flysikkerhed i aar 2000

Piloter har truet med en verdensomspaendende boykot i aar 2000, da de er bange for, at aar 2000-problemet vil faa de computersystemer til at bryde sammen, som holder fly i deres bane og forhindrer sammenstoed.

Kan Raadet under henvisning til de omfattende, kostbare og tidsroevende computeromstillinger og -udskiftninger komme med forslag til foranstaltninger, der har til formaal at koordinere og fremme bestraebelser paa at afhjaelpe denne frygt og garantere, at luftrummet er sikkert?

Svar (28. maj 1998)

Kommissionen har ikke forelagt Raadet noget forslag angaaende flysikkerhedsaspektet af det saakaldte »aar 2000-problem«. Saa vidt vides er Kommissionen dog i faerd med at gennemfoere en undersoegelse, der skal vise i hvor hoej grad transportvirksomhederne er opmaerksomme og forberedte paa dette problem, og hvorledes de griber det an.

Som bekendt anser erhvervslivet ikke selv dette problem for at vaere uoverstigeligt. De ansvarlige for GPS-lokaliseringssystemets satellitter og deres kontrolstationer paa jorden er i gang med at forbedre det programmel, der kontrollerer systemet paa jorden for at afhjaelpe dets paastaaede manglende evne til at klare skiftet til et nyt aartusinde. Disse forbedringer og korrektioner forventes tilendebragt ved udgangen af 1998. Det private erhvervsliv har ogsaa taget de noedvendige forholdsregler, og GPS-modtagere, der er koebt i de sidste 2-3 aar, vil vaere »aartusindskift-sikrede«.

Det aerede medlem kan vaere forsikret om, at Raadet tillaegger flysikkerheden den allerstoerste betydning. Det undersoeger i denne forbindelse mulighederne for at oprette en myndighed for luftfartssikkerhed i Europa (EASA).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0448/98 af Gerardo Bianco (PPE), Michl Ebner (PPE) og Pierluigi Castagnetti (PPE) til Raadet (27. februar 1998)

Om: Tragedien i Cavalese (TN) i Italien

Den 3. februar 1998 ramte et amerikansk militaerfly kablet til svaevebanen paa Monte Cermis i Cavalese (TN) og knaekkede det, hvorved 20 mennesker af seks forskellige nationaliteter mistede livet. Flyet var ude paa en oevelsesflyvning i lav hoejde, men mistaenkes for at have kraenket de sikkerhedsregler, der gaelder for saadanne militaeroperationer.

Agter formandskabet at henvende sig til kommandoerne for alle de luftstyrker, der opererer paa europaeisk omraade, for at sikre, at de traeffer alle fornoedne foranstaltninger med henblik paa overholdelse af sikkerheds-reglerne i luftfartsregulativerne?

Svar (4. juni 1998)

De aerede medlemmer er uden tvivl klar over, at Raadet tillaegger spoergsmaal vedroerende luftfartssikkerhed stor betydning.

Med henblik paa at forbedre standarderne forbereder Det Europaeiske Faellesskab sig for oejeblikket paa at ansoege om medlemskab af Eurocontrol for saaledes at kunne ivaerksaette og gennemfoere en mekanisme for den multilaterale udvikling og harmonisering af sikkerhedsbestemmelserne inden for lufttrafikregulering. Samtidig undersoeger Det Europaeiske Faellesskab, om det er muligt at oprette en myndighed for luftfartssikkerhed i Europa.

Med hensyn til de erfaringer man har kunnet drage af den ulykke, de aerede medlemmer henviser til, har Raadet ikke modtaget nogen forslag fra Kommissionen.