ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2324/96 af Sebastiano Musumeci (NI) og Spalato Belleré (NI) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Sikkerhedsforanstaltninger mod terrorisme inden for lufttransport

Den seneste flykatastrofe i New York, hvor en jumbojet fra TWA eksploderede og 230 passagerer omkom, understreger igen paa dramatisk vis sikkerhedsproblemet inden for lufttransporten paa de nationale og internationale ruter.

De ansatte i luftfartsindustrien og luftfartsselskaberne har samstemmende erkendt, at der er en skandaloes mangel paa kontrol i lufthavnene, idet der anvendes personale, der ikke er tilstraekkeligt traenet, og instrumenter, bl.a. elektroniske, som ofte har vist sig at vaere uegnede til at opdage transport af vaaben, bomber og andre former for eksplosivt materiale.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke initiativer den agter at tage for endelig langt om laenge at skabe sikkerhed inden for lufttransporten i form af vedtagelse af strenge forholdsregler og skrappe regler, der ogsaa skal aftales med tredjelandene, saaledes at man undgaar de tragedier, der er blevet foraarsaget af terroraktioner (som det ser ud til at vaere tilfaeldet ved ovennaevnte ulykke), idet de officielle kondolencer og de gode forsaet, der kommer til udtryk dagen derpaa, ikke foerer til noget.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. september 1996)

Kommissionen er for oejeblikket juridisk set ude af stand til at gribe ind paa flysikkerheds-omraadet, saadan som de aerede medlemmer foreslaar.

Der er ganske vist i EU-traktatens afsnit VI fastsat bestemmelser om samarbejde mellem medlemsstaterne om retlige og indre anliggender, men med hensyn til strafferetligt samarbejde og politisamarbejde ligger initiativet udelukkende hos de enkelte medlemsstater. Inden for saavel den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik som retlige og indre anliggender har man i medlemsstaterne nedsat arbejdsgrupper, der beskaeftiger sig med at bekaempe terrorismen.

Flysikkerhed behandles herudover inden for rammerne af Den Europaeiske Konference for Civil Luftfart (ECAC), som daekker et langt stoerre territorium end Faellesskabet. Kommissionen deltager i ECAC's arbejdsgrupper med observatoerstatus og har fuld tillid til, at medlemsstaterne foelger ECAC's sikkerhedsnormer og anbefalede praksis.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1534/96 af Jessica Larive (ELDR) til Raadet (25. juni 1996)

Om: Sildekvoter

1. Er Raadet bekendt med de undersoegelser, Det Internationale Havundersoegelsesraad (ICES) har foretaget af sildekvoterne?

2. Kan Raadet bekraefte, at undersoegelsen viser, at navnlig den danske fiskemelsindustri baerer ansvaret for en eventuel kvotebegraensning, fordi den under fangsten af brisling faar mange ungsild med?

3. Kan Raadet desuden bekraefte, at de skotske fiskere fanger mere end deres tildelte kvote?

4. Er Raadet i bekraeftende fald ikke enig i, at der i forbindelse med kvoteordningen boer tages hensyn hertil, og at andre medlemsstater ikke boer lide under de naevnte medlemsstaters uacceptable praksis?

Svar (19. november 1996)

1. Raadet er bekendt med, at Det Internationale Havundersoegelsesraad (ICES) regelmaessigt foretager undersoegelser af en raekke fiskebestande, herunder sild. Denne videnskabelige raadgivning danner grundlaget for de forslag, som Kommissionen aaraeigt forelaegger Raadet med henblik paa fastsaettelse af niveauerne for de samlede tilladte fangstmaengder (TAC) og kvoter. Disse tildeles i overensstemmelse med princippet om relativ stabilitet og kan undergives visse tekniske fangsbegraensninger.

2. ICES' seneste rapport om sild giver udtryk for stor bekymring med hensyn til sildebestandene og fremsaetter en raekke rekommandationer, herunder nedskaering af fangster og fiskeridoedeligheden for samtlige flaader, der udnytter sildebestandene, baade til konsum og industriformaal.

3. Efter at Det Europaeiske Faellesskab har foert konsultationer med de norske myndigheder, som er medansvarlige for forvaltningen af sildebestandene i Nordsoeen, har Raadet den 25. juli 1996 vedtaget forordning (EF) nr. 1602/96 ((EFT L 198 af 8.8.1996, s. 1. )) med henblik paa at foretage en betydelige nedskaering af TAC i 1996 for disse bestande.

4. Raadet er ikke i besiddelse af specifikke statistiske oplysninger om sildefiskeri, som goer det muligt for det at konstatere, at overfiskning kan tilskrives fiskere i saerlige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1729/96 af Antoine-François Bernardini (PSE) til Raadet (1. juli 1996)

Om: Eurocopter

En strukturomlaegning er i oejeblikket ved at blive gennemfoert i den europaeiske forsvarsindustri som foelge af de afgoerelser, der er truffet om nedskaering af militaerbudgettet, navnlig i Frankrig.

Det fransk-tyske konsortium Eurocopter, der er verdens naeststoerste helikopterproducent, er blevet saerlig haardt ramt af disse afgoerelser og overvejer derfor at afskedige 1.500 ansatte (1.000 i Frankrig og 500 i Tyskland).

Hvad agter Raadet at foretage sig for at opretholde det industrielle grundlag, som vil vaere noedvendigt for udvikling af en forsvarspolitik?

Har Raadet til hensigt inden for rammerne af de igangvaerende overvejelser i GD III vedroerende forsvarspolitikken at indfoere et program for at stoette de virksomheder og regioner, som lider mest under denne strukturomlaegning, saaledes at dette program har et langt bredere maal end KONVER, der udelukkende vedroerer omstilling og SMV?

Svar (7. november 1996)

Raadet har ikke faaet forelagt noget kommissionsforslag om et program for stoette til de virksomheder, der beroeres af den strukturomlaegning inden for forsvarsindustrien, som omtales i det aerede parlamentsmedlems forespoergsel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2611/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Trojkaens besoeg i Israel

Agter Den Europaeiske Unions trojka at aflaegge besoeg i Israel, og vil trojkaen i samme anledning besoege »Orient House« i OEstjerusalem?

Har den israelske regering meddelt, at den ikke vil modtage trojkaen, hvis ikke besoeget i »Orient House« bliver aflyst?

Hvis ja, hvilke foelger maa den israelske regerings holdning da efter Kommissionens opfattelse faa for EU's politik med hensyn til besoeg i »Orient House«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (28. oktober 1996)

I den erklaering om fredsprocessen i Mellemoesten, som Den Europaeiske Union vedtog den 1. oktober 1996, anfoeres det, at EU i oejeblikket er ved at forberede et besoeg i Mellemoesten af minister-trojkaen. Hvad angaar den israelske regerings udtalelser over for trojkaen med hensyn til besoeg i »Orient House«, vil det vaere mest hensigtsmaessigt, at Raadets formand meddeler det aerede medlem de relevante oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1965/96 af Astrid Lulling (PPE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Jagtforsikring

I de fleste medlemsstater er det obligatorisk at have en jagtansvarsforsikring for at kunne opnaa jagttegn.

Der er dog en lang raekke forskelle medlemsstaterne imellem baade med hensyn til minimumsgarantier i tilfaelde af materielle skader eller legemsbeskadigelse og varigheden og praemien for disse forsikringer, og det geografisk omraade, den daekker. Desuden indeholder nogle lovgivninger bestemmelser om, at forsikringen skal tegnes i et selskab, der er hjemmehoerende i det paagaeldende land.

Alt dette haemmer den frie bevaegelighed for jaegere og sportsskytter paa Faellesskabets omraade, navnlig i forbindelse med jagtture eller for jaegere, der bor i graenseregioner, og forhindrer forsikringsselskaberne i frit at tilbyde deres tjenester i samtlige medlemsstater, som det ellers fremgaar af direktiv 92/49/EOEF ((EFT L 228 af 11.2.1992, s. 1. )) om forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring.

Mener Kommissionen ikke, at der af hensyn til det indre markeds funktionsdygtighed boer ske en harmonisering af de nationale lovgivninger paa omraadet jagtansvarsforsikring, navnlig med hensyn til minimumsgarantier og daekningsperioder, og at Faellesskabets borgere boer have mulighed for at tegne en forsikring i et selskab efter eget valg uanset medlemsstat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. oktober 1996)

Kommissionen skal meddele det aerede medlem, at medlemsstaterne i henhold til traktatens regler og Raadets direktiver, herunder navnlig direktiv 92/49/EOEF ((EFT L 228 af 11.8.1992. )), skal acceptere forsikringer, der tegnes baade i henhold til reglerne om fri etableringsret og i henhold til reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser, og som daekker det med jagt forbundne ansvar, forudsat at forsikringen er tegnet hos et forsikringsselskab, der i hjemlandet har faaet forsikringsmaessig tilladelse til at tegne denne form for forsikring.

Kommissionen er af den opfattelse, at medlemsstaterne er de naermeste til at tage stilling til, om udoevelse af jagt paa deres omraade skal vaere daekket af en jagtforsikring, ligesom medlemsstaterne ogsaa i givet fald er de naermeste til at fastsaette garantibeloebet og forsikringsbetingelserne, navnlig paa grund af de forskelle, der bestaar mellem medlemsstaterne, hvad angaar udoevelse af jagt.

Hvis det maatte vise sig, at medlemsstaternes bestemmelser vedroerende jagtforsikring kan skabe hindringer for udoevelsen af denne sportsgren, kan Kommissionen eventuelt traeffe foranstaltninger ud fra subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2060/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Vedtagelse af direktiv 91/439/EOEF

Vil Kommissionen oplyse, hvor mange medlemsstater der har gennemfoert EF-direktiv 91/439/EOEF ((EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1. )) fuldt ud, og hvor mange der har opgivet deres »saerrettigheder« til fordel for nuvaerende bilister?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (12. september 1996)

Fem ud af de femten medlemsstater har fuldt ud gennemfoert Raadets direktiv 91/439/EOEF om koerekort, og fem andre er lige ved at have gennemfoert det fuldt ud. Der bestaar stadig en raekke vanskeligheder i forbindelse med de sidste fem medlemsstater. Men i og med, at raadsdirektiv 91/439/EOEF traadte i kraft med virkning fra den 1. juli 1996, kan samtlige Faellesskabets statsborgere allerede nu drage fordel af deres rettigheder i medfoer af dette direktiv, herunder navnlig den gensidige anerkendelse af alle koerekort, der er udstedt af de forskellige medlemsstater.

Raadets direktiv 91/439/EOEF indeholder ingen bestemmelse om »saerrettigheder«. En saadan bestemmelse var medtaget under punkt i) i bilag III om minimumsnormer for fysisk og psykisk egnethed i Raadets direktiv 80/1263/EOEF af 4. december 1980 ((EFT L 375 af 31.12.1980, s. 1. )), men denne er ikke blevet medtaget i bilag III til Raadets direktiv 91/439/EOEF. Da denne bestemmelse ikke findes i direktiv 91/439/EOEF, skal samtlige medlemsstater afskaffe deres saakaldte »saerrettigheder«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1968/96 af Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (V) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: BSE

Kommissionen har gentagne gange givet udtryk for den holdning, at de forskellige BSE-testmetoder, der har vaeret diskuteret i medierne, er ubrugelige og upaalidelige. Hvilke videnskabelige undersoegelser ligger til grund for denne holdning? Hvilke undersoegelser i forbindelse med dr. H. Narangs tests af levende dyr er gennemfoert og indgaar i Kommissionens vurdering?

Kommissionen har under henvisning til Verdenssundhedsorganisationen givet udtryk for, at produktionen af gelatine under bestemte forhold gav sikkerhed mod smittefarligt materiale. Er Kommissionen bekendt med grundlaget for WHO's holdning? Er det korrekt, at der i produktionen af gelatine fra okser ofte ikke anvendes natronlud (NaOH), og at der selv ved anvendelse af natronlud benyttes en koncentration, der ifoelge den foreliggende viden er 20 gange for lav til at sikre inaktivering af sygdomsfremkaldende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. oktober 1996)

Kommissionen er bekendt med de test paa levende dyr, som det aerede medlem naevner, og har tilbudt videnskabsmanden lejlighed til at faa sine test uvildigt repraesenteret af Det Forenede Kongeriges myndigheder. Han har ikke taget imod tilbuddet. Andre testmetoder, som er blevet diskuteret, er baseret paa undersoegelse af proever af cerebrospinalvaeske. Det er meget vanskeligt at udtage saadanne proever fra levende dyr, og de er derfor ikke egnede til et storstilet screeningprogram. Kommissionen vil dog selvfoelgelig vurdere alle de testmetoder paa levende dyr, som maatte blive foreslaaet. Der er nyligt modtaget oplysninger om en test for scrapie ved biopsi fra mandlerne. Denne test bliver nu naermere undersoegt og kunne vise sig nyttig for BSE.

Kommissionen har anmodet professor Weissman fra Zuerich om at sammenstille en ekspertgruppe, der skal raadgive om forskningsbehov, herunder spoergsmaalet om test paa levende dyr. Hans betaenkning forventes snarligt.

I rapporten fra en WHO-hoering den 2.-3. april 1996 om fokesundhedsspoergsmaal i forbindelse med humane og animalske transmissible spongiforme encephalopatier erklaeres det, at Gelatine i foedevarekaeden anses for at vaere risikofri, saafremt den fremstilles efter en produktionsmetode, hvorved der benyttes produktionsbetingelser, for hvis vedkommende det er paavist, at enhver restinfektivitet, der kan have vaeret til stede i udgangsvaev, bliver vaesentligt inaktiveret.

De videnskabelige undersoegelser, som laa til grund for denne udtalelse, er naevnt i rapportens bilag.

Kommissionen er bekendt med, at der er forskellige metoder til fremstilling af gelatine. Med hensyn til fremstilling af gelatine i Det Forenede Kongerige kraever Kommissionens beslutning 96/362/EF ((EFT L 139 af 12.6.1996. )), at raavarerne udelukkende maa vaere lavrisikovaev i overensstemmelse med OIE's kriterier, og at processen skal omfatte behandling saavel med et surt middel som med et basisk middel eller med et basisk middel alene i lang tid ved hoeje temperaturer efterfulgt af varmebehandling. Disse metoder er for oejeblikket under fornyet overvejelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1883/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Udskiftning af erhvervskoeretoejer

I henhold til det graeske tidsskrift »Trochi ke tir« har Kommissionen besluttet at yde stoette til den portugisiske regering, for at de gamle og forurenende lastbiler i Portugal kan blive erstattet af nye og miljoevenlige for saaledes at efterkomme de stigende miljoekrav fra lande som bl.a. OEstrig.

Kan Kommissionen oplyse, om der er chance for, at de graeske fragtmaend i lyset af den graeske stats begraensede muligheder paa dette omraade kan faa stoette eller tilskud fra EU med henblik paa udskiftning af deres koeretoejer, som ikke er udstyret med miljoevenlig teknologi?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (26. september 1996)

Der kan i princippet ydes stoette fra strukturfondene til udskiftning af de graeske fragtmaends koeretoejer. Men i saa fald skal det nationale stoetteprogram foerst godkendes af Kommissionen, jf. artikel 93 i EF-traktaten (kontrol af ordningens forenelighed med konkurrencereglerne). Dernaest skal den graeske regering forelaegge en ansoegning om medfinansiering, som skal vaere i overensstemmelse med den prioritering, der er fastsat i EF-stoetterammen for Graekenland for perioden 1994-1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1810/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Menneskerettighederne i Tyrkiet

Ifoelge mange samstemmende oplysninger er menneskerettighedssituationen i Tyrkiet forvaerret siden 1. januar 1996, hvor Toldunionen med Den Europaeiske Union traadte i kraft.

Mener Kommissionen, at menneskerettighedssituationen i Tyrkiet er forbedret, forvaerret eller forblevet stabil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (6. september 1996)

Som det aerede medlem ved, har Tyrkiet befundet sig i en alvorlig politisk krise siden valget i december 1995.

I marts i aar havde statsministeren klart opfoert udbygningen af demokratiet i Tyrkiet som et punkt paa sit regeringsprogram i sin indsaettelsestale.

Under den rejse, som den ansvarlige kommissaer foretog i Tyrkiet i april 1996, samt under statsministerens besoeg hos formanden for Kommissionen i juli 1996, har Kommissionen haft lejlighed til over for sine tyrkiske samtalepartnere at understrege den betydning, den selv saavel som Parlamentet tillaegger fortsaettelsen af de reformer, der blev ivaerksat sidste aar, og konkretiseringen af statsministerens erklaeringer paa dette omraade. Dette punkt gentog Kommissionen paa moedet i det blandede parlamentariske udvalg, der blev afholdt i Ankara i juni 1996.

Regeringskoalitionens korte varighed har ikke gjort det muligt for statsministeren at konkretisere de ideer, han havde givet udtryk for, og man maa desvaerre konstatere, at de fremskridt, der var sket i anden halvdel af 1995 (konstitutionelle aendringer, reformen af artikel 8 i loven om bekaempelse af terror, loesladelse af personer, der var faengslet paa grund af politisk overbevisning), ikke fortsaetter i samme rytme som foer.

Kommissionen har til hensigt at fortsaette dialogen om disse spoergsmaal med den ny siddende regering i Ankara.

I denne sammenhaeng har Kommissionen, samtidig med at den beklager en raekke fangers doed for nylig, med tilfredshed noteret sig den loesning, som de tyrkiske myndigheder er naaet til i forbindelse med den krise, der er fremkaldt af de utallige sultestrejker, der har fundet sted i de tyrkiske faengsler siden april 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2048/96 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Dumpning af ammunition i Cardigan Bay

I en skrivelse, som Earl Howe, den britiske forsvarsminister med ansvar for miljoeanliggender, i maj sendte til et britisk parlamentsmedlem, Cynog Dafis, blev det afsloeret, at en del brandbomber uofficielt var blevet dumpet i Cardigan Bay efter Anden Verdenskrig. Dumpning af denne ammunition skete under op til 36 enkeltflyvninger til det saakaldte »jettison area«.

Agter Kommissionen - i betragtning af, at det britiske forsvarsministerium indroemmer, at der ikke foreligger nogen fuldstaendige fortegnelser over denne dumpning - at traeffe foranstaltninger med hensyn til at bistaa ved opsporingen, overvaagningen og om noedvendigt fjernelsen af ammunitionen for at beskytte havmiljoeet mod eventuel forurening?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. oktober 1996)

Kommissionen har ikke vaeret klar over dumpningen af ammunition i Cardigan-bugten, men véd til gengaeld, at ammunition tidligere er blevet saenket i havet i forskellige medlemsstaters territorialfarvande. Dumpning af ammunition er ikke et spoergsmaal, som henhoerer under Faellesskabets kompetence. Kommissionen er af den opfattelse, at i det omfang, det er noedvendigt at gribe ind, er op til de paagaeldende medlemsstater selv at afgoere, hvilke forholdsregler der er paakraevet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1886/96 af Marianne Thyssen (PPE) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Dyrkning af prydplanter

Importen af blomster og planter fra tredjelande til Den Europaeiske Union er steget staerkt. Samtidig er den selektive avl i stadig hoejere grad flyttet fra Europa til lavtloenslande. Ud over de indroemmelser, der for nylig er givet Marokko, er der stadig flere lande, der oensker at oege eksporten til Den Europaeiske Union, og som oensker at nyde godt af nedsatte toldsatser eller toldfrihed.

1. Hvordan har importen af blomster og planter fra tredjelande til Den Europaeiske Union udviklet sig i de sidste 20 aar, og hvor store maengder heraf er indfoert toldfrit i Den Europaeiske Union?

2. Hvad er Kommissionens holdning til oensket fra tredjelande om at faa tildelt yderligere toldkontingenter?

3. I hvor hoej grad er det muligt, at tredjelande kan importere blomster og planter til Den Europaeiske Union uden at opfylde forpligtelser i henhold til de internationalt anerkendte bestemmelser om plantebeskyttelse, med andre ord er import mulig fra de lande, der ikke har undertegnet den internationale konvention om beskyttelse af plantenyheder (UPOV)?

4. Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger, der specifikt imoedekommer blomsteravlernes behov i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. september 1996)

1. I 1976 udgjorde EU's import af blomster og planter 42 688 t og eksporten 117 550 t. I 1994 var disse tal paa henholdsvis 229 676 t og 344 958 t. Der har altsaa vaeret tale om en stigning paa henholdsvis 438% og 193%. For oejeblikket importeres 80% af de afskaarne blomster med toldfritagelse.

2. Kommissionen er klar over, at EU's blomstermarked er saerlig foelsomt. I forhandlingerne med tredjelande skal Kommissionen foelge de forhandlingsdirektiver, Raadet vedtager. Kommissionens maal er at lette EU-produkternes adgang til de udenlandske markeder. Hver gang der gives indroemmelser, soeger Kommissionen at goere dem betinget af visse restriktioner vedroerende arter og tidsplan, saaledes at importens virkning paa det indre marked reduceres.

3. Kommissionen er for oejeblikket i gang med at gennemfoere en dybtgaaende undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem, og den vil ikke undlade at holde hende orienteret saa snart som muligt.

4. Det nye fleraarige arrangement med generelle toldpraeferencer ((Forordning (EF) nr. 1256/96 - EFT L 160 af 29.6.1996. )) omfatter foranstaltninger til fordel for de europaeiske producenter, nemlig indfoerelse af en beskyttelsesforanstaltning fra den 1. januar 1997, og Kommissionen planlaegger at udarbejde et EU-program til fremme af afsaetningen af blomster og planter. Dette er en foelge af en forpligtelse, der blev indgaaet i Raadet den 10. november 1995 i forbindelse med forhandlingerne om en ny aftale med Marokko. I forbindelse med import fra Middelhavslandene har der siden 1987 eksisteret et system for overholdelse af de minimumspriser, der er knyttet til indroemmelsen af toldpraeferenser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1024/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: National stoette til groentsager i Belgien

De belgiske myndigheder agter i medfoer af forordning (EF) nr. 2611/95 ((EFT L 268 af 10.11.1995, s. 3. )) at yde national stoette til producenter af drivhusdyrkede groentsager og julesalat til udligning af indkomsttab som foelge af pesetaens devaluering.

I betragtning af at det traditionelle belgiske og det traditionelle spanske produktionsaar overlapper hinanden i maanederne oktober, april og maj, og at der i de paagaeldende maaneder i 1994 og 1995 ikke registreredes naevnevaerdige valutaudsving, maa man konkludere, at producenternes indkomsttab ikke skyldes valutaudsving, men derimod strukturbetingede problemer i forbindelse med markedets funktion, de faldende priser i begyndelsen af 1990 og krisen i det belgiske auktionssystem.

Da Spaniens eksterne handel med julesalat ikke er tilstraekkelig stor til at kunne skabe forstyrrelser paa markederne, vil enhver stoette, der ydes under paaskud heraf, vaere ubegrundet, og foelgelig er formaalet med den af den belgiske regering foreslaaede stoette at fremme produktionen af tomater, hvilket i alvorlig grad griber ind i de normale konkurrencevilkaar.

Mener Kommissionen i betragtning heraf, at den stoette, som den belgiske regering paataenker at yde, opfylder kravene i forordning (EF) nr. 2611/95?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. juni 1996)

Kommissionen modtog den 18. april 1996 en meddelelse fra de belgiske myndigheder i overensstemmelse med bestemmelserne i Raadets forordning (EF) nr. 2611/95. Den har endnu ikke afsluttet behandlingen af denne meddelelse.