ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 329/99 af Alexander FALCONER Omkostninger forbundet med EU-informationstjenesterne



EF-Tidende nr. C 325 af 12/11/1999 s. 0106



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0329/99 af Alexander Falconer (PSE) til Kommissionen (23. februar 1999) Om: Omkostninger forbundet med EU-informationstjenesterne Hvor stort et beloeb udgoer de aarlige og samlede omkostninger siden starten, herunder arbejdstimer, forskning, udvikling, programmering, hardware (distributoerernes og brugernes), promovering, uddannelse, rejser og faste udgifter for alle de databaser (over 50), som er naevnt i Kommissionens dokument CB-58-90-425-EN-C, og for transmissionssystemerne som f.eks. MIDAS, MIDAS-NET, CELEX, CELEX2 og de systemer, der skal erstatte CELEX? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (29. april 1999) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0110/99

af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen

(2. februar 1999)

Om: Forskelsbehandling af udenlandske transportvirksomheder i Frankrig

1. Kan Kommissionen oplyse, hvornaar den i svaret af 17. oktober 1997 paa skriftlige forespoergsler E-2607/97 og E-2930/97(1) bebudede undersoegelse af diskriminatoriske bestemmelser i national lovgivning om kontrollen af udenlandske transportvirksomheder vil blive afsluttet og bekendtgjort?

2. Er det Kommissionen bekendt, at erhvervschauffoerer ved kontroller i Frankrig har maattet betale boeder i en beloebsstoerrelse fra 20 000 til 24 000 FRF, og at deres koeretoejer blev slaebt bort, naar de naegtede at betale?

3. Er det ogsaa Kommissionens opfattelse, at artikel 26 i den franske faerdselslov, som er grundlaget for idoemmelsen af disse boedebeloeb, noeje svarer til den belgiske bestemmelse, som Domstolen fandt diskriminatorisk? Vil det derfor ikke vaere anbefalelsesvaerdigt uafhaengigt af undersoegelsen at opfordre Frankrig til at tilpasse lovgivningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(25. marts 1999)

1. Kommissionen er i gang med at udarbejde en rapport til Raadet om effektiviteten og ensartetheden af den kontrol, medlemsstaterne tilrettelaegger til at gennemfoere Raadets direktiv 88/599/EOEF af 23. november 1988 om standardkontrolprocedurer for gennemfoerelse af forordning (EOEF) 3820/85 om harmonisering af visse bestemmelser paa det sociale omraade inden for vejtransport og af forordning (EOEF) 3821/85 om kontrolapparatet inden for vejtransport(2). En del af denne rapport vedroerer sanktionerne. Der mangler stadig nogle bidrag fra medlemsstaterne, saa Kommissionen kan ikke faerdiggoere rapporten, og der er blevet udsendt rykkere. Imidlertid undersoeger Kommissionen de indkomne resultater med henblik paa at forberede rapporten for 1995/96 om gennemfoerelse af forordning (EOEF) 3820/85(3), hvad angaar tegn paa eventuel diskriminerende praksis.

2. Saavidt Kommissionen har forstaaet, kan der i henhold til fransk lov ved alvorlige overskridelser, saasom forfalskning af dokumenter og stoerre overskridelser forbundet med fartskriveren, gives boede til op til 200000 FF, og hvis boeden ikke betales, bliver koeretoejet tilbageholdt. Da disse boeder vedroerer meget alvorlige forhold, svarer de til Faellesskabets politik om, at sanktioner skal vaere effektive, staa i forhold til forseelsen og vaere afskraekkende.

3. Artikel 26 i fransk lov nr. 95-96 af februar 1996 er helt anderledes end den belgiske bestemmelse i kongeligt dekret af 12. juli 1989 om paalaeggelse og afgivelse i form af depositum af en sum penge, ved opdagelse af bestemte overskridelser af vejtransportbestemmelserne, som er den lov, det aerede medlem henviser til. De franske bestemmelser vedroerer foerernes forpligtelser til at medfoere et "document de suivi", hvilket er en forpligtelse, de franske myndigheder ikke for oejeblikket anvender paa international transport.

(1) EFT C 117 af 16.4.1998, s. 28.

(2) EFT L 325 af 29.11.1988.

(3) EFT L 370 af 31.12.1985.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0378/99

af Viviane Reding (PPE) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Smertefuld slagtning af hunde og katte i Asien

Fjernsynsreportager i Tyskland har i den senere tid vist, hvorledes man paa slagterier i Thailand, i Kina og paa Filippinerne smertefuldt og langsomt kvaeler hunde og katte for at udnytte deres koed og isaer deres pels. Pelsene bliver paaviseligt for stoerstedelens vedkommende eksporteret til Europa med henblik paa forarbejdning til frakkekraver, tegnebogsomslag eller taepper til gigtpatienter.

Har Kommissionen kendskab til disse importerede hunde- og kattepelses uacceptable herkomst? Hvilke foranstaltninger overvejer Kommissionen at traeffe til bekaempelse af denne praksis? Overvejer Kommissionen at indfoere forbud mod import af hunde- og kattepelse og laederprodukter fra naevnte lande?

Burde det ikke ogsaa goeres klart for forbrugerne, hvorledes disse pelse og laederprodukter produceres, f.eks. gennem indfoerelse af maerkningspligt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. april 1999)

Kommissionen henviser det aerede medlem til sit svar paa den skriftlige forespoergsel E-40/99 fra Johanna Maij-Weggen(1) om dette emne.

Der findes ingen faellesskabsregler for maerkning af hunde- og kattepelse eller forarbejdede produkter af saadanne pelse.

(1) EFT C 348 af 3.12.1999, s. 14.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 308/99 af David BOWE Radioaktivt affald



EF-Tidende nr. C 341 af 29/11/1999 s. 0088



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0308/99 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (17. februar 1999) Om: Radioaktivt affald Har Kommissionen planer om et program til fastslaaelse af autoriserede straalingskilders placering for at forhindre bortkomne eller stjaalne kilder i at indgaa i genbrugskredsloebet?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0557/99

af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Forbrug af alkohol

Ifoelge det spanske nationale narkotikaprogram er de nye narkotikamisbrugere unge, studerende og arbejdstagere, som fungerer i samfundet, og som indtager forskellige former for stoffer (psykostimulanser, alkohol, tobak og kokain) i meget store maengder i weekenden. Af alle de omtalte stoffer fremhaever programmet i saerlig grad forbruget af alkohol, og oplysningerne viser, at for 35 % af befolkningen begyndte forbruget, inden det fyldte 16. aar. Desuden fremgaar det, at 1,1 % af befolkningen drikker sig beruset dagligt, mens 2,1 % goer det en gang om ugen. Paa grundlag af oplysninger fra de regelmaessige forbrugere viser de samme tal, at 39 % indtager alkoholiske drikke paa hverdage og 67 % i weekenden, og der er konstateret en aldrig tidligere set stigning i forbruget af alkohol blandt kvinder, som for foerste gang er kommet paa hoejde med den mandlige befolkning, og som i aldergruppen 15 til 18 aar indtager foerstepladsen med hensyn til at drikke. Faktisk indtager 70,4 % af de unge mellem 15 og 18 aar en eller anden form for alkohol i weekenden. Programmet finder den tolerance, som samfundet viser over for et forbrug af dette omfang, saerdeles foruroligende.

Har Kommissionen mulighed for i givet fald at stille lignende oplysninger til raadighed om forholdene i de oevrige medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(19. april 1999)

Kommissionen er opmaerksom paa, at alkoholforbruget blandt teenagere og unge udgoer et problem.

De fleste medlemsstater har i en vis udstraekning faaet oplysninger om alkoholforbruget gennem spoergsmaal, der er stillet i nationale interviewundersoegelser om sundhed. De fleste medlemsstater har ogsaa gennemfoert ad hoc-undersoegelser, der indeholdt spoergsmaal om alkoholforbrug, og som var direkte henvendt til teenagere og unge. Imidlertid er det vanskeligt at foretage sammenligninger medlemsstaterne imellem, fordi der ikke indsamles data samtidigt, og fordi der er vaesentlige forskelle paa definitioner og undersoegelsesmetodik.

I oejeblikket foretages der en sammenlignende analyse af de sidste nye data som led i Faellesskabets statistiske program 1998-2002 (beslutning 99/126/EF)(1), hvor der henvises til EF-handlingsprogrammet vedroerende sundhedsovervaagning (afgoerelse nr. 1400/97/EF(2)). Desuden blev der under Biomed 2-programmet ivaerksat et projekt, der havde til formaal at udvikle et generelt vaerktoej til undersoegelse af alkoholforbruget.

(1) EFT L 42 af 16.2.1999.

(2) EFT L 193 af 22.7.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0372/99

af Yvonne Sandberg-Fries (PSE) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Europaeisk boligmesse

Der planlaegges en europaeisk boligmesse i Malmoe i aar 2001. Messen gennemfoeres i samarbejde mellem Danmark og Sverige og stoettes af de to landes regeringer. Paa moedet i Graz i oktober 1998 opfordrede EU's boligministre Kommissionen til at stoette denne messe og fremhaevede i den forbindelse isaer messens betydning for et faelles marked for byggesektoren og dermed beskaeftigelsen i Europa. Den vigtigste del af messen er i den henseende den saakaldte europaeiske by. I denne skal alle europaeiske lande opfoere et hus ud fra egne idealer og i overensstemmelse med EU's retningslinjer. Baade Danmark og Sverige og eksperter i medlemsstaterne og i Kommissionen har gjort en stor indsats, for at det vigtige projekt, som messen udgoer, skal kunne gennemfoeres. Trods gentagne henvendelser har Kommissionen endnu ikke givet klar besked om, paa hvilken maade den agter at stoette den europaeiske boligmesse. At Kommissionens reaktion lader vente paa sig risikerer nu at blive et alvorligt problem, eftersom der boer udsendes invitationer til Europas lande senest omkring den 1. marts i aar.

Er Kommissionen rede til snarest at give klar besked om, hvordan den agter at stoette den europaeiske boligmesse, som planlaegges gennemfoert i Malmoe i aar 2001?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0395/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Udviklingen med hensyn til programmerne for forebyggelse og behandling af stofmisbrug

Ikke alene behandling og psykologisk stoette men ogsaa understoettelse af de grundlaeggende faerdigheder og forbedring af de erhvervsmaessige kvalifikationer hjaelper narkomanerne og de tidligere stofmisbrugere til at blive genintegreret i familien og samfundet og undgaa social udelukkelse. Foranstaltning 5 under delprogram 3, som indgaar i "Social Udelukkelse", og foranstaltning 4 under delprogram 2, "Forsorg", som led i programmet "Sundhed og Forsorg" tager sigte paa at imoedegaa problemerne med stofmisbrugere og tidligere narkomaner i Graekenland.

Eftersom der foreligger en konkret gennemfoerelsesplan for de ovennaevnte delprogrammer, bedes Kommissionen besvare foelgende:

1. Hvor langt er man naaet med de ovennaevnte delprogrammer, og hvilke foranstaltninger er der truffet?

2. Er der forsinkelser i forbindelse med udnyttelsen af bevillingerne? Hvis ja, hvad er hovedaarsagerne til disse forsinkelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn

(16. april 1999)

Under foranstaltning 5 i delprogram 3 under det operationelle program om bekaempelse af udelukkelse fra arbejdsmarkedet (Faellesskabets stoetteramme for Graekenland 1994-1999) er der gennemfoert aktioner omfattende forberedelse til uddannelse, uddannelse og ledsage- og stoetteforanstaltninger for at styrke tidligere stofmisbrugeres grundlaeggende personlige faerdigheder og fremme deres genintegration i samfundet og paa arbejdsmarkedet.

Ca. 27 % af det samlede budget for 1994-1999 til denne specifikke maalgruppe (ca. 9 mio. euro) blev anvendt i aarene 1994-1997. Den ret lave udnyttelse skyldes i hoej grad vanskeligheder med gennemfoerelsen af det overordnede operationelle program i perioden 1994-1997 som foelge af en nyskabende metode, utilstraekkelige administrative strukturer og ledelsesstrukturer, mangel paa passende agenturer til gennemfoerelsen og svagheder i forbindelse med godkendelsen.

I betragtning af, at kun et begraenset antal aktioner er blevet gennemfoert til fordel for denne specifikke maalgruppe, har Kommissionen anmodet de graeske myndigheder om at forbedre deres bestraebelser for at naa ud til det stoerst mulige antal mennesker, saa de kan faa den stoerst mulige nytte af de muligheder, der tilbydes dem under dette specifikke operationelle program.

Inden for rammerne af delprogrammet "Forsorg" under det operationelle program "Sundhed og forsorg" (Faellesskabets stoetteramme for Graekenland 1994-1999) er det fastsat, at der skal oprettes et afvaenningscenter for faengslede narkomaner.

Med henblik paa gennemfoerelsen af denne foranstaltning har de graeske myndigheder (Justitsministeriet) erhvervet et passende ejendomskompleks i naerheden af Voiotis. Den noedvendige ombygning for at etablere centret der og give det den noedvendige sikkerhedsstatus er indledt og foelger den fastsatte tidsplan. Centrets kapacitet, naar arbejdet er afsluttet, vil blive paa 360 pladser, og det vil om noedvendigt kunne udbygges.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0352/99

af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Regelsaet for fangst og opdraet af den europaeiske aal

I svaret paa mit spoergsmaal P-3994/97(1) henviste Kommissionen til, at den ikke ville tage initiativ til indfoerelse af et regelsaet for fangst og opdraet af den europaeiske aal (Anguilla anguilla) under henvisning til, at den afventede Det Internationale Havundersoegelsesraads (ICES) rapport. Denne rapport er nu offentliggjort, og Kommissionen bedes redegoere for, hvilke initiativer den vil traeffe som opfoelgning paa rapportens alarmerende konklusion om situationen for den truede aal.

Kommissionen bedes herunder beskrive indholdet af eventuelle genudsaetningsprogrammer.

Kommissionen bedes ligeledes redegoere for, om det overvejes at indfoere et midlertidigt eksportforbud for at stabilisere det europaeiske marked.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(17. marts 1999)

Kommissionen har taget Det Internationale Havundersoegelsesraads (ICES) udtalelse om nedgangen i aalefangsterne og situationen for bestanden af europaeisk aal til efterretning. Det fremgaar ogsaa klart af ICES' udtalelse, at forskerne ikke har vaeret i stand til at fastslaa de primaere aarsager til nedgangen. ICES har paapeget, at den foreliggende viden om aalens biologi og aalefiskeriet fortsat er praeget af betydelige mangler, hvorfor den ikke giver det noedvendige grundlag for udformning af en samlet forvaltningsstrategi for aal baseret paa praktiske og operationelle foranstaltninger, der kan bidrage til en bedre udvikling af bestanden.

Der er derfor brug for flere oplysninger fra forskerne, medlemsstaterne og erhvervet, foer der kan udvikles en forvaltningsordning. Kommissionen har haft en raekke moeder med erhvervet i 1998, og flere er planlagt i 1999. ICES er ogsaa blevet anmodet om i 1999 at fremlaegge supplerende oplysninger om mulige forvaltningsforanstaltninger. Kommissionen er i oevrigt rede til at stoette yderligere forskning vedroerende aal og har bidraget til at finansiere et projekt, der drejer sig om overvaagning af tilstroemningen af aalelarver til Europa.

Et forbud mod eksport af glasaal ville vaere en handelsrestriktion af en type, som Faellesskabet traditionelt har undgaaet, og ville kun kunne begrundes, hvis der forelaa tilstraekkelige beviser og data til stoette for det. Men de videnskabelige beviser er i oejeblikket ikke klare nok. Indtil videre overvejer Kommissionen, hvordan den kan faa de kinesiske myndigheder til at vaere med til at loese problemet vedroerende den ubegraensede handel med glasaal paa bilateral basis.

(1) EFT C 187 af 16.6.1998, s. 108.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1073/99 af Anne McINTOSH Sociale sikringsordninger



EF-Tidende nr. C 348 af 03/12/1999 s. 0151



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1073/99 af Anne McIntosh (PPE) til Kommissionen (13. april 1999) Om: Sociale sikringsordninger Hvad agter Kommissionen at goere som foelge af, at de franske myndigheder i Pyrénées-Orientales overtraeder artikel 84, stk. 4, i forordning 1408/71(1), og Kommissionen i en skrivelse fra Padraig Flynn af 11.3.1999 har indroemmet, at det i henhold til denne forordning er forbudt at bede en ikke-fransk EU-borger med bopael i Frankrig om en oversaettelse af hans/hendes daabsattest, naar der anmodes om et nationalt personnummer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (3. maj 1999) Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at man vil skrive til de franske myndigheder angaaende den sag, der refereres til. De franske myndigheder vil blive spurgt, hvilke foranstaltninger de har til hensigt at traeffe paa baggrund af, at den franske social-sikringsinstitution i Pyrénées Orientale bad en ikke-fransk EU-borger om en oversaettelse af hans daabsattest for, at han kunne faa et nationalt personnummer, selv om artikel 84, stk. 4, i Raadets forordning (EOEF) 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger paa arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Faellesskabet, bestemmer, at myndigheder, institutioner og domstole i en medlemsstat ikke kan afvise krav eller dokumenter paa det grundlag, at de er skrevet i en anden medlemsstats officielle sprog. (1) EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0267/99

af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Konkurrence mellem koerekortudstedende instanser - paamindelse om skriftlig forespoergsel E-2907/98

Kommissionen bedes oplyse, hvor langt den er naaet med indhentningen af de oplysninger, der er noedvendige for at besvare skriftlig forespoergsel E-2907/98(1) om konkurrence mellem koerekortudstedende instanser?

Hvornaar forventer Kommissionen at kunne besvare ovennaevnte skriftlige forespoergsel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(3. maj 1999)

I forlaengelse af Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-2907/98(2) har Kommissionen forespurgt medlemsstaterne om deres ordninger. Kommissionen har faaet svar fra 12 medlemsstater.

Bilag II, punkt 11, i Raadets direktiv 91/439/EOEF af 29. juli 1991 om koerekort(3) understreger, at et af medlemsstaten godkendt organ skal foere kontrol og tilsyn med de motorsagkyndiges arbejde.

Ud fra de svar, som Kommissionen indtil videre har modtaget, konkluderer den, at ordningerne i medlemsstaterne til udpegelse af myndigheder med ansvar for at afholde koereproever fungerer paa foelgende maade.

I Belgien, Tyskland, Nederlandene, Portugal og Finland er denne offentlige opgave ved lov overdraget til private organisationer. I Belgien og Tyskland er ansvaret for gennemfoerelsen af koereproever fordelt paa flere myndigheder. Hver af disse organisationer har ansvaret for at afholde koereproever i en bestemt region.

I Portugal og Finland kan de udpegede organisationer (generaldirektoratet for vejtransport (P) og administrationscentret for motorkoeretoejer (FIN)) indgaa kontrakter med tjenesteudbydere om at afholde koereproever i bestemte geografiske omraader. De udvaelges paa grundlag af offentlige udbud. I Det Forenede Kongerige er afholdelsen af teoriproever udliciteret paa grundlag af et offentligt udbud.

Hver medlemsstat har sin egen appelprocedure mod afgoerelser, som myndighederne med ansvar for at udstede koerekort traeffer. Ifoelge medlemsstaternes oplysninger indbringes appeller mod afgoerelsen almindeligvis ved en administrativ eller civil domstol (D, F, IRL, NL, FIN og UK). I nogle medlemsstater er det noedvendigt at indgive meddelelse eller appel til myndighederne med ansvar for at udstede koerekort, inden appellen kan indbringes for en domstol (NL og FIN). I andre medlemsstater skal en aspirant henvende sig til en hoejere (GR) eller anden (P) proevemyndighed for at kunne gaa op til en ny koereproeve. I Belgien behandles appellerne i en saerlig kommission af uafhaengige overordnede, tjenestemaend. I Spanien, Italien og Luxembourg skal en appel ifoelge de officielle procedurer indgives til den ansvarlige statslige organisations oeverste myndigheder.

Det fremgaar af oplysningerne fra de medlemsstater, som indtil nu har svaret, at alene udpegede myndigheder har ret til at afholde koereproever.

(1) EFT C 96 af 8.4.1999, s. 153.

(2) EFT C 96 af 8.4.1999. s. 153.

(3) EFT L 237 af 24.8.1991.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0498/99

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(25. februar 1999)

Om: Overtraedelse af direktiv 93/119/EF i Frankrig i forbindelse med Eid-el-Kabir

Kommissionen har ved en raekke lejligheder gjort det klart, at udendoers rituel slagtning foretaget af uoevede ikke er tilladt i henhold til direktiv 93/119/EF(1). Paa trods heraf slagtes der hvert aar tusinder af faar ved rituelle udendoers slagtninger i Frankrig under Eid-el-Kabir.

Kommissionen bedes besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe for at faa de franske myndigheder til at haandhaeve direktiv 93/119/EF, saaledes at der ikke finder udendoers religioes slagtning sted i forbindelse med dette aars Eid-el-Kabir?

2. Agter den at indlede traktatbrudsprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 169, fordi Frankrig ikke efterkommer sin pligt til at haandhaeve direktiv 93/119/EF?

3. Vil den paalaegge sin veterinaertjeneste at vaere til stede og overvaage dette aars Eid-el-Kabir i Frankrig for at danne sig et indtryk af problemets art og omfang?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. marts 1999)

1. og 2. Efter Kommissionens intervention har Frankrig bekraeftet, at Raadets direktiv 93/119/EF af 22. december 1993 om beskyttelse af dyr paa slagte- eller aflivningstidspunktet er fuldt ud gennemfoert i Frankrig. De franske myndigheder har dog indroemmet, at der i visse byomraader med mange muslimske indbyggere er utilstraekkelig slagterikapacitet til at slagte det betydelige antal dyr, som kraeves i forbindelse med Eid-el-Kabir, paa en maade, som er i overensstemmelse med alle de gaeldende lovmaessige krav.

Et antal lokale myndigheder har af hensyn til den offentlige orden og folkesundheden fundet det noedvendigt at udpege visse steder uden for slagterierne til festligholdelse af hoejtiden.

Kommissionen har under hensyntagen til sagens ekstremt foelsomme natur rejst spoergsmaalet i Den Staaende Veterinaerkomité. De fleste medlemsstater har paapeget, at de har gennemfoert direktivet paa en maade, der forbyder slagtninger uden for slagterierne. Kommissionen har dog i sinde at diskutere resultaterne i Den Staaende Veterinaerkomité igen og herefter drage en konklusion.

3. Kommissionen har dokumentation for, at festligholdelsen af hoejtiden foregaar uden for slagterierne, og Frankrig har ikke benaegtet, at disse festligheder finder sted i visse byomraader. Paa denne baggrund finder Kommissionen ikke en kontrol noedvendig paa nuvaerende tidspunkt.

(1) EFT L 340 af 31.12.1993, s. 21.