ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0581/96 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Beskatning af EU-tjenestemaend

Kan Kommissionen give mig en opstilling over sine tjenestemaend med tjenestested i Bruxelles fordelt paa indkomstkategori?

Kan Kommissionen opsplitte disse oplysninger efter de paagaeldende tjenestemaends bopael og nationalitet?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke beloeb disse tjenestemaend erlaegger i skat til Unionen? Kan Kommissionen oplyse, hvilken kompensation kommuner med EU-tjenestemaend faar for det skatteprovenu, de maa undvaere samtidig med, at de afholder udgifterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (22. april 1996)

En oversigt over tjenestemaend og andre vedtaegtsmaessigt ansatte i Kommissionen, der bor i de 19 kommuner i regionen Bruxelles-Capital, vil blive sendt direkte til det aerede medlem samt til Parlamentets generalsekretariat.

Det er ikke muligt at lave en opstilling inddelt i loenklasser og heller ikke at oplyse, hvilket beloeb tjenestemaendene erlaegger i faellesskabsskat for de enkelte kommuner.

I 1995 beloeb den samlede skat paa loen, vederlag og godtgoerelser til medlemmer af institutionerne, tjenestemaend, andre vedtaegtsmaessigt ansatte og pensionsmodtagere samt til medlemmer af Den Europaeiske Investeringsbanks organer, Det Europaeiske Monetaere Institut, Den Europaeiske Investeringsfond samt deres ansatte og pensionsmodtagere sig til 242 millioner ECU. Dette skatteprovenu indgaar direkte i Faellesskabets budgetmidler.

I henhold til artikel 13, stk. 2 i protokollen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers privilegier og immuniteter betaler tjenestemaend og oevrige ansatte i Kommissionen ikke skat til medlemsstaterne af deres loen, vederlag og honorarer fra Faellesskabet. De er derfor ligeledes fritaget for at betale kommuneskat af denne indkomst.

De skal derimod betale andre kommunale skatter som vejafgift, og skat paa fast ejendom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0452/96 af James Moorhouse (PPE) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: EU-borgeres ret til at stemme ved valg i Frankrig

Kan Kommissionen forklare hvorfor den oejensynlig naegter at se i oejnene, at den franske regering ikke har gennemfoert artikel 8 B i Maastricht-traktaten om kommunalvalg?

Ifoelge denne artikel har en unionsborger, der har bopael i en medlemsstat, hvor han ikke er statsborger, valgret og er valgbar i den medlemsstat, hvor han har bopael, paa samme betingelser som statsborgerne i denne stat.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (2. april 1996)

I overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 169, har Kommissionen allerede henstillet til den franske regering, at den i national lovgivning gennemfoerer direktiv 94/80/EF ((EFT nr. 368 af 31.12.1994. )) af 19.12.1994 om fastsaettelse af de naermere regler om valgret og valgbarhed ved kommunevalg for unionsborgere, der har bopael i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0754/96 af Honório Novo (GUE/NGL) og Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Bygning af Sela-daemningen ved Minho-floden

Op ad Minho-floden er der allerede bygget omkring 50 vandkraftvaerker, og et projekt for opfoerelse af endnu et vandkraftvaerk ved Sela i Monçao-omraadet i det nordlige Portugal er under forberedelse.

Portugisiske og galiciske (spanske) miljoeorganisationer og nogle sammenslutninger af vinboender og fiskere samt andre organisationer har laenge gjort opmaerksom paa de skadelige virkninger for miljoeet. De har adskillige gange paapeget, at levesteder, der er noedvendige for overlevelsen af nogle vandrefiskearter, som er oekonomisk rentable og sjaeldne i Portugal (flodlampret og majsild), vil blive oedelagt, samt at der vil ske maerkbare klimaaendringer med negative foelger for dyrkningen af en enestaaende vinsort af hoej kvalitet i Portugal, som for nylig har modtaget EU-stoette til produktionsforoegelse (Alvarinho-vinen).

Mellem april og September 1995 blev der af organer med interesse i bygningen af Sela-daemningen (EDP i Portugal og FENOSA i Spanien) foretaget en miljoerisikovurdering. Idet dette projekt helt sikkert vil modtage EU-stoette, vil det vaere absolut noedvendigt foerst at traeffe afgoerelse om dets gennemfoerelse efter en grundig og neutral vurdering af de dermed forbundne fordele og ulemper.

Kommissionen bedes paa denne baggrund besvare foelgende: Har nogen af regeringerne paa Den Iberiske Halvoe sammen eller hver for sig afgivet tilbud paa bygningen af Sela-daemningen med stoette fra strukturfondene?

Mener Kommissionen, at det er acceptabelt at lade organer, der har direkte interesse i bygningen af daemningen, foretage en undersoegelse af virkningerne for miljoeet? Hvilken fremgangsmaade finder Kommissionen passende med henblik paa at sikre, at der foretages en upartisk miljoerisikovurdering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (25. april 1996)

Det omtalte projekt har indtil nu ikke vaeret genstand for nogen ansoegning om faellesskabsfinansiering.

Ifoelge de oplysninger, Kommissionen raader over, indgaar projektet for oejeblikket ikke i nogen samlet plan, hvilket med andre ord betyder, at de spanske og portugisiske myndigheder endnu ikke har truffet nogen beslutning om dets ivaerksaettelse.

For saa vidt angaar undersoegelsen af projektets indvirkning paa miljoeet, paahviler ansvaret herfor bygherren. Dog foretages miljoerisikovurderingen af de myndigheder, der har ansvaret for miljoeet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0757/96 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (21. marts 1996)

Om: Tre tusind overfloedige menneskefostre i Storbritannien

Ifoelge britisk lov kan befrugtede aeg gemmes i fem aar, og i oejeblikket opbevares der ca. 9.000 menneskefostre paa hospitaler i Storbritannien.

For mindst 3.000 fostres vedkommende kan foraeldrene ikke opspores.

Hvad vil Kommissionen goere for at redde disse »ufoedte boern«, og hvorledes vil den undgaa, at lignende situationer opstaar i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (15. maj 1996)

Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spoergsmaal, som udelukkende sorterer under de paagaeldende nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0767/96 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (1. april 1996)

Om: Det indre marked - kvoter for radioudsendelser

I henhold til en ny fransk lov skal 40% af sange, der udsendes i fransk radio, vaere paa fransk. Den irske regering har indfoert en lignende kvota paa 30% for irsk materiale. Samtidig overvejer den portugisiske og belgiske regering at indfoere tilsvarende kvoter.

Mener Kommissionen, at der er behov for at gribe ind ud fra hensynet til den frie bevaegelighed for tjenesteydelser i Det Europaeiske Faellesskab?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (26. april 1996)

Kommissionen er i faerd med at undersoege den franske og den irske lovgivning med henblik paa at konstatere, om den er i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 59, idet radiospredning er en tjenesteydelse i traktatens betydning. Med hensyn til den franske lovgivning tillader Kommissionen sig at henvise sit svar paa hr. Wilsons skriftlige forespoergsel E-380/96 ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 31. )). I lyset af de resultater, der kommer ud af undersoegelserne, vil Kommissionen overveje, om der er behov for at traeffe foranstaltninger.

Kommissionen er bekendt med, at der i Portugal findes en lov om radiokvoter, men har faaet oplyst, at den ikke haandhaeves. Kommissionen har ikke kendskab til, at Belgien skulle overveje at indfoere en tilsvarende ordning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0660/96 af Martina Gredler (ELDR) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Anonyme bankforretninger i Frankrig

I Raadets direktiv af 10. juni 1991 (91/308/EOEF ((EFT L 166 af 28.6.1991, s. 77. ))) om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge hedder det, at kredit- og finansieringsinstitutterne i medlemsstaterne kraever, at deres kunder legitimerer sig.

I Frankrig kan man erhverve vaerdipapirer til et hvilket som helst beloeb mod kontant betaling, uden at man skal forelaegge legitimation, naar man erhverver sig et indlaansbevis (»Certificate of Deposit«) mod kontant betaling.

Eksisterer denne mulighed ogsaa i 1996?

Er dette i overensstemmelse med ovennaevnte direktiv?

I benaegtende fald hvor laenge har Kommissionen haft kendskab til, at der handles i modstrid med ovennaevnte direktiv?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at medvirke til en korrekt overholdelse af dette direktiv?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-0660/96, E-0661/96, E-0662/96 og E-0663/96 (12. april 1996)

I artikel 3, stk. 1, i direktiv 91/308/EOEF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge fastsaettes det, at medlemsstaterne skal drage omsorg for, at kredit- og finansieringsinstitutterne kraever legitimation, naar en kunde aabner en konto. I artikel 3, stk. 2, udvides legitimationskravet til ogsaa at omfatte andre kunder, der ikke har en konto, saafremt den paataenkte forretning vedroerer et beloeb paa 15 000 ECU eller derover i en enkelt eller en raekke forbundne transaktioner. Dette betyder, at direktivet ikke kraever legitimation af tilfaeldige kunder, der foretager transaktioner paa under 15 000 ECU, medmindre der allerede er mistanke om hvidvaskning af penge (artikel 3, stk. 6).

Ovennaevnte bestemmelser i direktivet er gennemfoert i den nationale lovgivning i de medlemsstater, det aerede medlem naevner. Taerskelbeloebet er i Frankrig fastsat til 50 000 FRF, i Italien 20 mio. ITL, i Belgien 10 000 ECU og i Tyskland 20 000 DEM. Kommissionen har ikke kendskab til, at disse taerskelbeloeb ikke overholdes.

Kommissionens rapport om anvendelsen af direktivet om hvidvaskning af penge ((KOM(95) 54 endelig udg. af 3.3.1995. )), som behandles i Parlamentet, indeholder detaljerede oplysninger om medlemsstaternes lovgivning til gennemfoerelse af direktivet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 967/96 af Christine ODDY til Kommissionen. Tyrefægtning



EF-Tidende nr. C 217 af 26/07/1996 s. 0130



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0967/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (26. april 1996) Om: Tyrefaegtning Er Kommissionen bekendt med, at mange mennesker er dybt bekymrede over tyrefaegtning, og over at den stoettes af EU-midler? Foreligger der planer om at stoppe stoetten til tyrefaegtning? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. juni 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-546/96 fra Christine Crawley ((EFT C 185 af 25.6.1996. )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 593/96 af Anita POLLACK til Kommissionen. Landbrugsgødning



EF-Tidende nr. C 185 af 25/06/1996 s. 0073



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0593/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996) Om: Landbrugsgoedning Er der vedtaget nogen foranstaltninger paa unionsplan til at begraense indholdet af cadmium i goedningsstoffer, eller foreligger der planer om saadanne initiativer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (11. april 1996) Faellesskabslovgivningen vedroerende goedning indeholder ingen be omstemmelser goedningsstoffers cadmiumindhold. Dog opereres der i overgangsforanstaltningerne i forbindelse med de nye medlemsstaters tiltraedelse af Faellesskabet (OEstrig Finland og Sverige) med muligheden af en revision af Raadets direktiv 76/116/EOEF ((EFT nr. L 24 af 30.1.1976, s. 21. )) om goedning, for saa vidt angaar goedningsstoffers cadmiumindhold. En saadan revision ville efter faellesskabsprocedurerne kunne gennemfoeres over et tidsrum paa fire aar at regne fra tiltraedelsesdatoen (dvs. inden 1. januar 1999).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0488/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Anvendelse af Maastricht-kriterierne i de latinamerikanske landes nationale oekonomier

De positive konsekvenser, som indsatsen for at opfylde de konvergenskrav, der blev fastsat i Maastricht, har for oekonomien i EU-medlemsstaterne, isaer fordi de indebaerer en rationalisering af medlemsstaternes oekonomi, boer ikke alene vaere et maal paa faellesskabsplan.

Eftersom det er absolut noedvendigt at sanere og sikre den bedst mulige udvikling af de latinamerikanske oekonomier og paa grund af deres saerlige tilknytning til Den Europaeiske Unions oekonomi, boer de latinamerikanske lande opmuntres til ogsaa at soege at opfylde konvergenskriterierne fra Maastricht, hvilket baade vil vaere af vaerdi for oekonomien i sig selv samt af global vaerdi paa grund af tilknytningen til Faellesskabets oekonomi.

Mener Kommissionen, at der boer aabnes mulighed for at yde de latinamerikanske lande, der anmoder herom, den noedvendige tekniske bistand til at strukturere deres oekonomi, saaledes at de paa lige vilkaar kan soege at opfylde konvergenskriterierne fra Maastricht, fordi man paa den maade giver dem fornuftig hjaelp til at regulere deres oekonomier, saadan som det er tilfaeldet med Argentina, som allerede i dag opfylder de naevnte konvergenskriterier?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (21. marts 1996)

Kommissionen er af samme opfattelse som det aerede parlamentsmedlem, da det er vigtigt at stoette de latinamerikanske lande i deres bestraebelser for at gennemfoere oekonomiske reformer og oege deres internationale konkurrencedygtighed; det er omraader, som i oevrigt indgaar i de store udfordringer for kontinentet her i slutningen af dette aarhundrede.

Kommissionen finder det ogsaa vigtigt, at der fastsaettes maal for omraader som inflation, offentlig gaeld og valutakurser i forbindelse med enhver form for makrooekonomisk stabiliseringspolitik. Disse maal og bestemmelserne for, hvordan de skal opfyldes, maa natuligvis tilpasses de saerlige forhold i hver enkelt land og eventuelt kompletteres. Kriterierne i traktaten om Den Europaeiske Union er de noedvendige regler for god oekonomisk forvaltning, der skal sikre den monetaere unions levedygtighed. Det er derfor ikke muligt at overfoere dem automatisk til andre sammenhaenge.

Kommissionen tillaegger viderefoerelsen af en makrooekonomisk stabiliseringspolitik stor betydning og vil derfor bestraebe sig for at sikre, at den traeffer foranstaltninger, som ikke blot er forenelige med de paagaeldende landes stabiliserings- og strukturreformprogrammer, eventuelt under Bretton Woods institutionernes auspicier, men som ogsaa kan styrke de paagaeldende programmer.

Kommissionen vil saaledes kunne stille sine samarbejdsinstrumenter til raadighed for de latinamerikanske lande og vil desuden i hvert enkelt tilfaelde kunne undersoege projektforslag om stoette til oekonomiske reformer, monetaer stabilitet og kursstabilitet paa det latinamerikanske kontinent i overensstemmelse med de generelle retningslinjer for EU's samarbejde med Latinamerika for perioden 1996-2000 ((KOM(95) 495 endelig udg. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0883/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (17. april 1996)

Om: Meningsmaalinger

I Graekenland er vi i den senere tid ofte blevet udsat for politiske meningsmaalinger foranlediget af politiske partier eller aviser.

Det besynderlige er, at meningsmaalinger, som foretages i samme tidsrum, giver fuldstaendig modstridende resultater, hvilket medfoerer, at borgerne bliver totalt forvirrede og tvinges til at acceptere noedvendigheden af at fastholde de to store partiers dominans.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Hvilken lovgivning gaelder der paa dette omraade i EU-medlemsstaterne?

2. Findes der noget direktiv, der bestemmer hvornaar, hvordan og isaer hvilke betingelser, der skal vaere opfyldt af meningsmaalingsinstitutterne, for at resultaterne af deres undersoegelser kan anses for paalidelige?

3. Har de partier eller borgere, som foeler sig ramt, ret til at klage til enten Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender eller Domstolen i tilfaelde af, at der foreligger bevis paa, at et meningsmaalingsinstitut forsaetligt offentliggoer falske resultater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (22. maj 1996)

Forespoergselens genstand ligger uden for Kommissionens kompetence og den beklager ikke at vaere i besiddelse af de oenskede oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0438/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Smaa og mellemstore virksomheder

Paa baggrund af de store oekonomiske og beskaeftigelsesmaessige problemer i samtlige Det Europaeiske Faellesskabs medlemsstater uden undtagelse er den eneste vej frem for oejeblikket henimod en positiv oekonomisk og social udvikling at give saerlig prioritet til de smaa og mellemstore virksomheder. I denne forbindelse bedes Kommissionen oplyse, om den i forbindelse med regeringskonferencen i 1996 agter at:

1. indfoeje politikken om smaa og mellemstore virksomheder og haandvaerksindustrien i traktatens artikel B (Unionens maal);

2. udvide traktatens artikel 130, saaledes at alle henvisninger til de smaa og mellemstore virksomheder samles her;

3. styrke de smaa og mellemstore virksomheders og haandvaerksindustriens ret til at udtrykke deres synspunkter og deltage i EU's beslutningsprocesdurer.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af C. Papoutsis (15. marts 1996)

Kommissionen har med stor interesse noteret sig det aerede parlamentsmedlems bemaerkninger til aendringerne i traktaten med hensyn til smaa og mellemstore virksomheder.

Visse forslag fremsat af Kommissionen i dens tilkendegivelse om indkaldelsen til regeringskonferencen, specielt de, der er rettet mod en forenkling af beslutningsprocedurerne, vil afgjort have en gavnlig virkning paa de smaa og mellemstore virksomheder.

Ydermere har Kommissionen isaer udtalt sig for en styrkelse af arbejdsmarkedets parters engagement i Faellesskabets aktiviteter og understreget betydningen af virksomhedernes deltagelse i kampen mod arbejdsloeshed. Kommissionen har i oevrigt bekraeftet sit fortsatte engagement i den strategi, som blev foreslaaet i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse ((KOM(93)700. )), hvis ivaerksaettelse i saerdeleshed afhaenger af stoetten fra de smaa og mellemstore virksomheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0265/96 af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen (9. februar 1996)

Om: Fastlaeggelse af miljoekriterier for tildeling af EF-miljoemaerket for visse produkter

I medfoer af Raadets forordning (EOEF) nr. 880/92 ((EFT nr. L 99 af 11.4.1992, s. 1. )) om en EF-ordning for tildeling af et miljoemaerke er der allerede nu for mange produkters vedkommende fastlagt miljoekriterier for tildeling af EF-miljoemaerket.

1. Hvem kontrollerer den praktiske gennemfoerelse i medlemsstaterne?

2. Har Kommissionen oplysninger om vanskeligheder i forbindelse med den praktiske gennemfoerelse i medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (8. marts 1996)

1. Med hensyn til tildeling af et miljoemaerke, er den praktiske gennemfoerelse af forordning (EOEF) nr. 880/92, ifoelge forordningens artikel 16, betroet de nationale organer, der er udpeget af medlemsstaterne (artikel 9).

2. Hidtil har Kommissionen ikke bemaerket nogen saerlige vanskeligheder med denne del af forordningens gennemfoerelse. Det skal dog siges, at erfaringen paa omraadet stadig er begraenset, fordi antallet af produkter, som har faaet tildelt miljoemaerket, er ringe.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0344/96 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Obligationer udstedt i ecu

Ecuen er i sin nuvaerende form baseret paa en valutakurv, hvis sammensaetning i henhold til artikel 109 G i Traktaten om Den Europaeiske Union ikke aendres. Euroen vil imidlertid blive sammensat af et mindre antal valutaer.

Hvordan ser Kommissionen paa reguleringen af forholdet mellem den nye valutaenhed og ecuen, navnlig i betragtning af, at dette forhold kan taenkes at paavirke vaerdien af obligationer, som medlemsstaterne har udstedt i ecu, og som loeber til efter den 1. januar 1999?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (28. marts 1996)

Traktaten om Den Europaeiske Union fastslaar, at der vil ske en uigenkaldelig fastlaasning af omregningskurserne mellem de deltagende medlemsstaters valutakurser og den faelles moent den dag, den oekonomiske og monetaere unions (OEMU) tredje fase traeder i kraft. Dette vil dog ikke paavirke ecu'ens vaerdi udadtil. Euro'en vil erstatte ecu-kurven med anvendelse af omregningskursen 1:1.

Kommissionen har allerede vedtaget en henstilling (94/284/EF) ((EFT nr. L 121 af 12.5.1994. )) om den retlige behandling af ecu'en og kontrakter i ecu, som fastslaar princippet om en 1:1 omregningskurs og om kontinuitet i kontrakter.

Det Europaeiske Raad i Madrid (december 1995) bekraeftede, at OEMU'ens tredje fase skal traede i kraft den 1. januar 1999. Inden denne dato skal en forordning fra Raadet fastlaegge den juridiske ramme for anvendelsen af euro'en, som herefter faar status som en egentlig valuta, medens ecu-kurven ikke laengere vil eksistere.

I konklusionerne fra Det Europaeiske Raad hedder det: »De nationale valutaers udskiftning med euro'en vil ikke i sig selv faa indvirkning paa eksisterende aftaler, medmindre andet er fastsat deri. I forbindelse med aftaler formuleret i henhold til Det Europaeiske Faellesskabs officielle ecu-kurv, i overensstemmelse med traktaten, foretages udskiftningen med euro til en 1 til 1-kurs, medmindre andet er fastsat i aftalen«.

Kontinuiteten for kontrakter, der lyder paa ecu, er saaledes sikret ved overgangen til euro.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0570/96 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Stoette fra EU til venskabsbyforbindelser i Europa med deltagelse og portugisiske kommuner

Kan Kommissionen oplyse, hvilken stoette den yder til venskabsbyforbindelser, og hvilke kommuner i Portugal, der modtager en saadan stoette med angivelse af procentsatserne for stoetten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (11. april 1996)

I 1994 og 1995 modtog over 5 000 byer i Faellesskabet og i Central- og OEsteuropa (hh. 2 520 og 2 630) stoette i henhold til Faellesskabets ordning for stoette til venskabsbyforbindelser med henblik paa at gennemfoere samhandel inden for denne ramme.

Kommissionen sender direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat en fortegnelse over alle de portugisiske kommuner, der har modtaget stoette i 1994 og 1995 enten med henblik paa samhandel med deres venskabsbyer i Portugal eller for at deltage i samhandel, der gennemfoeres af deres venskabsbyer i andre medlemsstater.