SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2770/98

af Friedhelm Frischenschlager (ELDR) til Kommissionen

(14. september 1998)

Om: Strukturfondsreformen

I betragtning af den forestaaende udvidelse af EU og den restriktive budgetpolitik paa EU-plan maa strukturfondsreformen i det naeste halve aar koncentreres om at faa fastlagt en generel begraensning af stoetteomraaderne og -modtagerne og at tilstraebe en hurtig og varig integration af de central- og oesteuropaeiske lande igennem bevilling af tilstraekkelige midler til graenseoverskridende strukturprogrammer (f.eks. inden for rammerne af Interreg).

Usaglige og overdrevne krav, der udelukkende eller fortrinsvis afspejler nationalistisk eller regional begaerlighed og egoisme, som f.eks. det krav om en saerlig stoette til naesten 2/3 af OEstrig, der blev fremsat i en skrivelse, som den oestrigske forbundsregering i januar 1998 fremsendte til Kommissionen, maa i hvert fald afvises.

Hvad var det endelige resultat af eller svaret paa den oestrigske skrivelse af 29. januar 1998 til Kommissionen om "saerlig stoette til graenseomraader"?

Har der vaeret tale om lignende initiativer fra andre EU-lande, der graenser op til de central- og oesteuropaeiske lande? Fra hvilke lande? Hvornaar er disse blevet forelagt Kommissionen i Bruxelles? Var kravene heri lige saa overdrevne som de oestrigske krav?

Hvor store bevillinger skal der fremover afsaettes til Interreg-programmet? Passer det, at Kommissionen overvejer ogsaa at yde Interreg-stoette i graenseomraader, altsaa ikke paa tvaers af graenserne? Saafremt dette er tilfaeldet, betragter Kommissionen det da ikke som en udvanding af de klare Interreg-maalsaetninger?

Passer det, at tildelingen af bevillingerne (og ikke kun udbetalingen til allerede definerede projekter) i forbindelse med de af Kommissionen foreslaaede nye maal nr. 2 og 3 for 50 procents vedkommende skal varetages af medlemsstaterne? Hvordan vil Kommissionen i givet fald sikre, at stoetten ikke igen tildeles ud fra usaglige kriterier, og at der sker en uheldig renationalisering af stoetteordningerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(12. oktober 1998)

Graenseomraaderne vil hurtigere og mere intenst end andre omraader maerke virkningerne af udvidelsen af EU og aabningen af nye markeder, men de vil ogsaa have fordel af deres beliggenhed taet paa de nye markeder, som giver nye muligheder. At disse markeder er vigtige for EU's producenter, fremgaar af den hurtig vaekst i handelen mellem EU og de central- og oesteuropaeiske lande (CEEC) og det stigende overskud paa handelsbalancen i forhold til disse lande. Desuden vil virkningen af udvidelsen specielt i saarbare omraader blive mildnet af overgangsordninger.

Kommissionen finder det derfor ikke noedvendigt at skabe et saerligt instrument, fx et EU-initiativ, for de omraader, der graenser op til CEEC, men mener, at de eksisterende foranstaltninger er tilstraekkeligt omfattende og fleksible til at tackle problemerne i disse omraader. Kommissionen har underrettet de oestrigske myndigheder om sin holdning til dette spoergsmaal. En raekke lokale myndigheder i Bayern har indgivet lignende forslag om en saerlig status for omraader, der graenser op til CEEC, og Kommissionen har ogsaa i sine svar herpaa givet udtryk for naevnte holdning.

Det boer indgaa i overvejelserne, at mange af graenseomraaderne faar stoette fra strukturfondene. De nye tyske delstater og Burgenland er for oejeblikket (og vil sandsynligvis fortsat vaere) maal 1 - omraader. Hovedparten af den oevrige graenseomraader i Tyskland, OEstrig og Italien faar paa nuvaerende tidspunkt stoette under maal 5 b.

Ud over disse "overordnede" programmer foreslaar Kommissionen, at Interreg bibeholdes som et af i alt tre EU-initiativer. Interreg er et relevant instrument til at tackle de saerlige problemer, som EU-omraader, der graenser op til CEEC, er konfronteret med. Via dette initiativ og Phare-programmet for graenseoverskridende samarbejde gives der betydelig finansiel stoette for at styrke de oekonomiske forbindelser over de paagaeldende graenser. Interreg-interventionerne bidrager til at goere CEEC-markederne lettere tilgaengelige og til at fremme et graenseoverskridende samarbejde, som er til fordel for begge parter.

Det er endnu ikke endeligt fastlagt, hvilken form Interreg skal have i den nye programmeringsperiode. Kommissionen foreslaar, at der gives stoette til projekter, der omfatter graenseoverskridende, tvaerregionalt og tvaernationalt samarbejde. Da der i den nuvaerende periode gives stoette til alle tre aktiviteter under forskellige budgetposter, vil der ikke blive tale om nogen udvanding af Interreg-stoetten. Interreg vil faa stillet betydelige finansielle midler til raadighed, da antallet af EU-initiativer foreslaas reduceret. Det praecise beloeb vil blive fastlagt af Kommissionen, saa snart Raadet har truffet afgoerelse om den nye strukturfondsforordning og de samlede budgetmidler til EU-initiativerne.

Hvad det nye maal 2 angaar, regner man med, at medlemslandene vil kunne fremlaegge forslag om udvaelgelse af indtil 50 % af deres stoettemodtagende omraader paa basis af nationale statistikker. Forslagene skal dog opfylde de generelle kriterier, der er fastsat i den foreslaaede rammeforordning(1). Denne fremgangsmaade er udtryk for, at Kommissionen og medlemslandene deler ansvaret for udvaelgelsen af stoettemodtagende omraader. Da Kommissionen traeffer den endelige beslutning om listen over stoetteberettigede omraader, vil den kunne sikre, at maal 2 - listerne er i hele EU's interesse, og at de udvalgte omraader er udtryk for objektive valg. Naar det gaelder tildeling af midler, skal Kommissionen ifoelge forordningsforslaget i sin beslutning om de operationelle programmer prioritere indsatsomraaderne, mens medlemslandene i overensstemmelse med partnerskabsprincippet skal traeffe afgoerelse om de konkrete foranstaltninger, der skal ivaerksaettes.

(1) KOM(98) 131 endelig udg.