ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/188

(2004/C 88 E/0194)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0501/04

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om: Foranstaltninger til afhjælpning af Odysseus-syndromet

De psykiske lidelser, indvandrere i stadigt større omfang lider af som følge af den lange række af forhindringer, de må overvinde i deres stræben efter et bedre liv, udgør et voksende sundhedsproblem i de samfund, der er modtagere af indvandrere.

Odysseus-syndromet, eller det syndrom, der kendetegner en indvandrer med kronisk og multipel stress, udløses af en række smertefulde følelser, der skyldes tabet af noget for individet meget vigtigt: familien, venner, egen kultur, land, social position og fysisk sikkerhed.

Er Kommissionen klar over fænomenets eksistens, dets alvor og vigtighed, og forstår Kommissionen, at den må iværksætte lovmæssige foranstaltninger for at afhjælpe det?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(28. april 2004)

Kommissionen er opmærksom på, at indvandrere kan have helbredsproblemer i form af kronisk stress eller stress, der skyldes en række faktorer, som følge af tab af referencepunkter såsom familie og venner, egen kultur og land eller social stilling.

Kommissionen gjorde opmærksom på dette problem i sin meddelelse om indvandring, integration og beskæftigelse (1) og opfordrede medlemsstaterne til at tilrettelægge overordnede integrationspolitikker på nationalt plan, hvor der tages hensyn til integrationen af indvandrere i alle livets aspekter, herunder at sikre den nødvendige sundhedspleje og adgang til sociale tjenester. Kommissionen understregede også behovet for at lade specifikke indvandrings- og integrationsspørgsmål smitte af på alle politikområder på EU-plan, herunder Fællesskabets sundhedspolitik. Kommissionen har med henblik herpå finansieret et projekt under det tidligere program for sundhedsovervågning vedrørende overvågning og rapportering af de socioøkonomiske forskelle i sundhedsindikatorer i EU; et af resultaterne var en særrapport om uligheder på sundhedsområdet i EU og dårligt stillede gruppers situation. I rapporten blev indvandrernes særlige situation kommenteret.

Med hensyn til spørgsmålet om at fremsætte forslag til forskrifter på EU-plan for at løse dette problem skal det erindres, at det fortsat er medlemsstaterne, der har ansvaret for at sikre ordentlig sundhedspleje og løse indvandreres særlige sundhedsproblemer. Kommissionen har derfor ikke til hensigt at fremsætte forslag til særlige forskrifter på dette område.

(1) KOM(2003) 336 endelig udg.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/844

(2004/C 84 E/0937)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0692/04

af Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om: Krænkelse af privatlivets fred på verdenstopmødet om informationssamfundet (WSIS)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har givet, forekommer det bekræftet, at der på verdenstopmødet om informationssamfundet, der blev afholdt i Genève den 10.-12. december 2003, blev anvendt badges med RFID-chip for at kontrollere adgangen til visse særligt afskærmede områder.

I svaret på skriftlig forespørgsel P-4002/03 (1) meddeler kommissær Liikanen på Kommissionens vegne, »at Kommissionen vil indhente yderligere oplysninger for at kunne fastslå, om og hvordan der er blevet anvendt RFID-applikationer på personoplysninger, der er overført fra EU, for at kunne tage stilling til, om behandlingen af disse oplysninger var lovlig ifølge EU-retten«.

Er Kommissionen kommet videre med sin undersøgelse, og hvilke yderligere oplysninger har den indhentet om verdenstopmødets organisatorers og den schweiziske regerings brug af denne teknologi?

Har Kommissionen iværksat en undersøgelse for at finde frem til, hvorvidt den behandling af personoplysninger, der foregik på verdenstopmødet, var lovlig ifølge EU-retten?

Hvilke oplysninger har Kommissionen om overførslen til tredjelande af oplysninger indsamlet under topmødet — i hvilken forbindelse der henvises til, at anden fase af dette topmøde afholdes i Tunesien i november 2005?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(15. april 2004)

Som meddelt i svaret på det ærede medlems spørgsmål P-4002/03 om samme emne har Kommissionen rettet en uformel forespørgsel til de schweiziske myndigheder om brugen af RFID-baseret teknologi på verdenstopmødet om informationssamfundet (WSIS).

Kommissionen fik at vide, at det var den Internationale Telekommunikationsunion (ITU), der som FN's støtteorgan for topmødet var ansvarlig for sikkerhedsforanstaltningerne på topmødet.

Kommissionen sendte derfor den 17. marts 2004 et brev til generalsekretæren for ITU for at få yderligere oplysninger om, hvorvidt og hvordan der er blevet anvendt RFID- applikationer på personoplysninger, der er overført fra EU, så Kommissionen kan vurdere om behandlingen er lovlig ifølge EU-retten. Kommissionen har endvidere bedt om en vurdering af foranstaltningerne set i forhold til schweizisk lovgivning.

Kommissionen har endnu ikke modtaget noget svar.

(1) Se side 129.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/252

(2004/C 88 E/0257)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0940/04

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om: Kirker i Indonesien

Spørgeren har modtaget adskillige breve fra vælgere vedrørende pastor Rinaldy Damanik, leder af det protestantiske kristne samfund i det centrale Sulawesi i Indonesien. Er Kommissionen i besiddelse af yderligere oplysninger om hans situation, ud over hvad den kunne oplyse i sit svar på skriftlig forespørgsel E-2815/03 (1) i oktober 2003?

Er Kommissionen endvidere bekendt med den nylige lukning af adskillige kirker i Indonesien og den manglende beslutsomhed i forbindelse med den tvungne omvendelse af tusinder af kristne til islam i forbindelse med den sekteriske konflikt på Molukkerne? Har Kommissionen rettet henvendelse til den indonesiske regering for at tilskynde den til at sætte en stopper for disse og andre eksempler på forfølgelse af kristne i Indonesien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(23. april 2004)

Kommissionen følger løbende sagen vedrørende pastor Rinaldy Damanik, hvis dom på tre års fængsel for ulovlig våbenbesiddelse blev stadfæstet af højesteret i slutningen af 2003. Da pastor Damanik allerede har afsonet halvandet års fængsel, er der en mulighed for, at han bliver løsladt før tiden.

Kommissionens delegation i Jakarta har kontaktet en ngo med tilknytning til Den Indonesiske Kirke, som har overtaget bistanden til pastor Damanik efter højesterets dom og som har oplyst, at den undersøger muligheden for at rejse en ny sag med nyt bevismateriale og nye vidner.

For så vidt angår de områder i Indonesien, hvor der er stærke religiøse spændinger, har Kommissionen som et opmuntrende tegn, modtaget underretning fra lokale religiøse grupper om, at der er blevet oprettet tværreligiøse grupper, der sigter på samarbejde og gensidig beskyttelse og forsvar. Kommissionen har for nylig modtaget en af disse tværreligiøse grupper, der er aktiv i Maluku-provinsen.

Kommissionen følger nøje situationen med hensyn til religionsfrihed i Indonesien. Støtte til organisationer, der forsvarer mindretalsrettigheder i Indonesien, indgår desuden i Fællesskabets samarbejdsprogram med dette land, navnlig gennem projekter, der støttes via det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne.

(1) Se side 117.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/948

(2004/C 84 E/1047)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1109/04

af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen

(14. april 2004)

Om: Sænkning af skattefradrag ved udlandsindkomst

Den østrigske lov om indkomstbeskatning (EstG) fra 1988, udgave BGBl 818/1993, fastslår: »Såfremt en gennemsnitlig skatteprocent anvendes ved ligningsmæssig skatteberegning, skal beregning af denne procentsats ske under indregning af fradragene jf. stk. 3 til 7 (undtaget børnefradrag jf. 3. linje i stk. 4, litra a). Efter anvendelse af den gennemsnitlige skatteprocent skal disse fradrag ikke fratrækkes igen.« Ifølge denne lovbestemmelse tildeles skatteydere med indlandsindkomst de fulde fradrag, mens skatteydere med udlandsindkomst kun tildeles dele af fradragene.

Ifølge retspraksis fra den østrigske forfatningsdomstol angående retsstillingen før BGBl 818/1993 skulle disse skattefradrag ikke indregnes forud for beregningen af den gennemsnitlige skatteprocent, men derimod først og udelukkende fratrækkes det skattebeløb, der fremkom ved anvendelse af den gennemsnitlige skatteprocent på den skattepligtige indlandsindkomst. Ifølge retspraksis fra EF-Domstolen fra den 12.12.2002, j.nr. C-385/00 F.W.L. de Groot, skal det være muligt at fratrække fradragsbeløbene i Østrig som bopælsstat, såfremt det ikke kan sikres, at fradragene kan fratrækkes i beskæftigelseslandet.

Hvilke tiltag påtænker Kommissionen af iværksætte, hvis den i § 33, stk. 10, i EstG af 1 988 fastlagte metode til beregning af den gennemsnitlige skatteprocent udgør en krænkelse af EF-traktatens artikel 39 på områderne progressiv beskatning og maksimalt fradrag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. april 2004)

En første gennemgang af afsnit 33, paragraf 10, i den østrigske lov om indkomstbeskatning (EStG) fra 1 988 i den version, der er offentliggjort i det østrigske statstidende (BGBl 818/1993), sår begrundet tvivl om, hvorvidt denne paragraf er i overensstemmelse med EU-lovgivningen.

Kommissionen vil derfor tage kontakt til de østrigske myndigheder og anmode om yderligere oplysninger og om nødvendigt tage yderligere skridt til at sikre, at de østrigske beskatningsregler er i overensstemmelse med EU-lovgivningen.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/385

(2004/C 84 E/0447)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0386/04

af Jean Saint-Josse (EDD) til Kommissionen

(6. februar 2004)

Om: Vindmøller

Et meget stort antal vindkraftprojekter ser dagens lys i Frankrig.

Har Kommissionen foretaget en vurdering af de samlede økonomiske omkostninger ved udviklingen af denne energiform for samfundet (Europa, staten og andre) i forhold til andre produktionsmetoders omkostninger?

Mener Kommissionen desuden stadig, at det i betragtning af de alvorlige følger, som placeringen af disse vindmøller har for især trækfugle samt genstandes og personers sikkerhed, er hensigtsmæssigt at sikre denne produktionsmetodes fremgang?

Har den ladet fordele og ulemper veje op mod hinanden under hensyntagen til de seneste undersøgelsesresultater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(12. marts 2004)

EU har ikke foretaget en vurdering af de samlede økonomiske omkostninger som sådan, men Kommissionen støtter gennem sine programmer forskellige undersøgelser, der sigter på at ajourføre oplysningerne om de forskellige aspekter ved vindenergi, som teknologi, omkostninger, priser og værdier, erhverv og beskæftigelse, miljø og markedsudvikling.

I betragtning af i hvor høj grad de vedvarende energikilder, herunder vindenergi, kan bidrage til at hindre klimaændringerne og opfylde EU's mål om at mindske kuldioxidemissionerne i overensstemmelse med Kyoto-protokollen, mener Kommissionen, at det er berettiget at fremme denne form for energi.

Det er imidlertid vigtigt at sikre, at opfyldelsen af dette mål ikke sker på bekostning af andre miljøpolitiske mål, herunder beskyttelsen af naturen. I Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-0339/04 af Jean-Louis Bernié (1) er det beskrevet, hvordan man søger at sikre forenelighed mellem disse politiske mål ved hjælp af miljøvurderingsprocessen.

(1) Se side 365.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/352

(2004/C 84 E/0409)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0283/04

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(2. februar 2004)

Om: Offentlig politik om indkøb af tømmer

Kan Kommissionen præcisere, hvilket tømmer der indgår i de sikkerheds- og branddøre, der anvendes i forbindelse med istandsættelsen af EU's forskningscenter i Bruxelles? Hvilke lande kommer tømmeret fra, hvilke tømmerselskaber har leveret det, og hvilke beviser foreligger der for, at alt anvendt tømmer hidrører fra lovlige og bæredygtige kilder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(16. marts 2004)

Istandsættelsen af den bygning, som huser Det Fælles Forskningscenter i Bruxelles, og som fandt sted i 1995-1996, blev udført af det private selskab, som ejer bygningen, i henhold til en leasingaftale, som Kommissionen underskrev i 1994.

I 1997 reviderede Kommissionen sin bygningsstandard (1), som stammede fra 1992, og indførte et krav om, at det i udbudsmaterialet i forbindelse med udlicitering skulle påpeges, at der skulle tages hensyn til bæredygtig skovforvaltning.

Da istandsættelsen af forskningscentrets hjemsted imidlertid fandt sted før 1997, omfattede leasingaftalens krav til det tømmer, der i den forbindelse indgik i sikkerheds- og branddørene i bygningen, ikke et specielt krav om dokumentation for, at tømmeret kom fra bæredygtige kilder (i form af f.eks. skovcertifikater).

Kontrakten om istandsættelse af bygningen blev indgået af bygningens ejer, hvorfor Kommissionen ikke har detaljerede oplysninger om det tømmer, der blev anvendt til istandsættelsen.

Kommissionen har i kraft af sin revision af bygningsstandarden vist, at den tillægger kravet om, at tømmer skal komme fra miljømæssigt bæredygtige kilder, stor betydning og har nu indført ordninger, der skal sikre, at kravet opfyldes.

(1) Bygningsstandarden er Kommissionens standardspecifikation for bygninger vedrørende areal, materialer og tekniske installationer.
—

om kandidaterne er sikret ligebehandling, det vil sige en lige mulighed for at gå videre til den mundtlige prøve for de kandidater, som har valgt forskellige emner, og hvordan denne ligebehandling i så fald er sikret.
2.

I forbindelse med de kontrakter, der er overdraget efter ophævelse af kontrakten med SB bedes Kommissionen oplyse følgende: Hvorfor blev ledelsen af det arbejde, som oprindeligt var projekteret af SB, overdraget til PAC/ETS for et beløb på 722 000 EUR mod de 660 000 EUR, som oprindeligt var aftalt med SB for det samme arbejde, plus 100 000 EUR for yderligere ydelser samt omkring 420 000 EUR for omprojektering af Unitech-instituttet alene (mod 600 000 EUR aftalt med SB for projektering af samtlige 9 institutter under projektet) som følge af kritik fra PAC/ETS af SB's Unitech-projekt?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/203

(2004/C 84 E/0247)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0366/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(12. februar 2004)

Om: Forbrugerrettigheder i Irland i henhold til fællesskabsretten

Hvorledes har den irske regering svaret på den begrundede udtalelse, som Kommissionen sendte til Irland i juni 2003, jf. Kommissionens pressemedelelse IP/03/3, vedrørende Irlands gennemførelse af garantidirektivet (direktiv 1999/44/EF (1)), hvori der fastsættes minimumsgarantier for visse aspekter af forbrugerkøb i EU?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen iværksat eller agter at iværksætte i den pågældende sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(25. februar 2004)

Den 19. december 2002 sendte Kommissionen en begrundet udtalelse til Irland om den manglende gennemførelse af direktiv 1999/44/EF (2).

Som svar på denne begrundede udtalelse fremsendte den irske regering den 10. februar 2003 meddelelse til Kommissionen om »European Communities (Certain Aspects of the Sale of Consumer Goods and Associated Guarantees (visse aspekter af forbrugerkøb og garantier i forbindelse hermed)) Regulations 2003 — (S.I. no. 11 of 2003)«, hvorved direktivet om garantier er gennemført.

Som følge heraf afsluttede Kommissionen denne overtrædelsesprocedure mod Irland den 9. juli 2003.

(1) EFT L 171 af 7.7.1999, s. 12.

(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF af 25. maj 1999 om visse aspekter af forbrugerkøb og garantier i forbindelse hermed, EFT L 171 af 7.7.1999.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/354

(2004/C 84 E/0411)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0290/04

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(6. februar 2004)

Om: Anvendelsesområdet for direktiv 97/11/EF

Kan Kommissionen oplyse, om punkt 7a i direktiv 97/11/EF (1) omfatter etableringen af et omfattende telekommunikationsnet langs en eksisterende strækning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(12. marts 2004)

I henhold til Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (2) (VVM-direktivet), som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997, skal medlemsstaterne, inden der gives tilladelse, sikre, at projekter, der bl.a. på grund af deres art, dimensioner eller placering, kan få væsentlig indvirkning på miljøet, undergives en vurdering af denne indvirkning. De pågældende projekter er defineret i artikel 4, som henviser til bilag I og II i direktivet. Bilag I, punkt 7, litra a), omfatter anlæg af jernbanefjerntrafik og lufthavne med en start- og landingsbane på mindst 2100m. Bilag II, punkt 13, medtager ændringer eller udvidelser af projekter i bilag I eller II, som allerede er godkendt, er udført eller er ved at blive udført, når de kan være til skade for miljøet.

Det ærede medlem beder Kommissionen om at bekræfte, hvorvidt bilag I, punkt 7, litra a), omfatter etablering af omfattende telekommunikationsnet langs en eksisterende jernbanestrækning. Det bør noteres, at anlæg af omfattende telekommunikationsnet ikke figurerer blandt de projekttyper, der er omfattet af bilagene. Spørgsmålet er imidlertid, om et projekt af denne art kan betragtes som en ændring eller udvidelse af den eksisterende strækning, hvis den pågældende strækning oprindelig henhørte under bilag I, punkt 7, litra a). Det ærede medlems forespørgsel indeholder ingen elementer til at belyse dette spørgsmål. Hvis det eksisterende projekts specifikke fysiske karakteristika ikke ændres, kan det nye projekt under alle omstændigheder næppe henhøre under bilag II, punkt 13.

(1) EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5.

(2) EFT L 175 af 5.7.1985.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/169

(2004/C 84 E/0208)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0160/04

af Uma Aaltonen (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. januar 2004)

Om: Anvendelse af hunde optrænet til at opspore sprængstoffer i EU-institutionerne

I den seneste tid er sikkerhedsordningerne i EU-institutionerne blevet omgået ved, at der er blevet afsendt forsendelser indeholdende sprængstoffer til personer på høje poster.

Hidtil er ingen heldigvis kommet alvorligt til skade på grund af disse forsendelser. Spørgsmålet er, om det også i fremtiden kan overlades til tilfældet, om sådanne forsendelser når frem til modtagerens skrivebord. Kan de personer, som åbner posten, trygt fortsætte deres arbejde?

Det er overraskende, at postforsendelser kan nå frem til arbejdsbordene, uden at man under transporten har ladet en virkelig ekspert prøve at stoppe dem, nemlig en hund, som er trænet i at opspore sprængstoffer.

Intet gennemlysningsapparat eller teknisk anordning overgår en trænet hunds effektivitet og præcision. Glimrende eksempler herpå er bombe- og minehunde.

Jeg har undersøgt sagen grundigt og har kunnet tilbyde et hjem til en pensioneret labradorretriever, Amanda, der har været aktiv som minehund i Bosnien-Hercegovina, og derfor vil jeg gerne spørge Kommissionen om følgende:

— Hvem er ansvarlig for sikkerhedssystemerne og deres anvendelse i EU-institutionerne?

— Indgår anvendelse af hunde optrænet til opsporing af sprængstoffer i sikkerhedsforanstaltningerne?

— Agter Kommissionen at forbedre kontrollen ved anvendelse af dette middel, især ved undersøgelse af posten?

— Kan jeg nære tillid til, at mit arbejdsrum i Parlamentet er lige så sikkert som mit hjem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(24. februar 2004)

EU-institutionerne er hver for sig ansvarlige for deres egne sikkerhedssystemer og disses drift. Via en tværinstitutionel arbejdsgruppe om sikkerhed udveksles relevant information.

Kommissionen udtaler sig ikke om sikkerhedsmæssig praksis i andre institutioner. Det ærede parlamentsmedlem henvises til at rejse spørgsmålet om sin personlige sikkerhed over for Parlamentets tjenestegrene, hvis hun mener at have grund til ængstelse.

I Kommissionen er sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med posthåndteringen hovedsagelig baseret på tekniske detektionssystemer, da de har vist sig at være mere effektive til denne type kontrol. Selv om Kommissionen ikke generelt anvender hunde i forbindelse med sine postkontrolprocedurer, vil anvendelsen af specialuddannede hunde kunne være nyttig i forbindelse med andre kontroller såsom sporing af sprængstoffer som led i sikkerhedsprocessen i bygninger og kontorer. Denne arbejdsmetode har lejlighedsvis været anvendt af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/326

(2004/C 84 E/0384)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0175/04

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om: Kommissionens regnskabssystemer

Ifølge mine oplysninger har den interne revisionstjeneste i en rapport med titlen »Den interne revisionstjenestes gennemgang af Kommissionens regnskabssystem — endelig rapport« af 15. april 2003 fremsat en række anbefalinger til Kommissionen med hensyn til regnskabssystemerne.

Kan Kommissionen bekræfte, at den vil anvende en balance for at vise de langfristede aktiver, som er til rådighed for dækning af langfristet gæld, herunder fonden for sygesikringsordningen?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/953

(2004/C 78 E/1008)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0454/04

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(10. februar 2004)

Om: Arbejdsløshedsunderstøttelse i Grækenland

Ifølge klager fra det største græske oppositionsparti yder de græske myndigheder kun arbejdsløshedsunderstøttelse til arbejdsløse, der er uden beskæftigelse i tolv måneder, og de, der overskrider denne periode, om så det kun er med én dag, fratages understøttelsen. Der klages også over, at arbejdsløshedsunderstøttelsen i Grækenland kun er på 60 % af fællesskabsgennemsnittet.

Er de græske myndigheders praksis i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne om arbejdsløse og langtidsledighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(4. marts 2004)

Kommissionen har ikke nogen direkte kompetence på området for arbejdsløshedsforsikring. Det er derfor op til hver enkelt medlemsstat at tilrettelægge sin egen arbejdsløshedsunderstøttelsesordning. Den fællesskabslovgivning, som finder anvendelse på arbejdsløshedsunderstøttelsesordninger, vedrører kun vandrende arbejdstageres rettigheder og lige behandling af mænd og kvinder. Den harmoniserer ikke arbejdsløshedsunderstøttelsens omfang eller udformningen af sådanne ordninger i medlemsstaterne. Det bør også bemærkes, at arbejdsløshedsunderstøttelsens omfang ofte afspejler det nationale lønniveau.

Oplysninger om andre landes arbejdsløshedsunderstøttelsesordninger kan findes i det gensidige informationssystem om social sikring i Fællesskabet (MISSOC) på Kommissionens websted på følgende adresse: (http://europa.eu.int/comm/employment_social/missoc/index_en.html).

EU støtter for nærværende medlemsstaternes indsats for at modernisere arbejdsmarkederne gennem den europæiske beskæftigelsesstrategi, navnlig gennem en indsats for at skabe arbejdsløshedsunderstøttelses-ordninger, der i højere grad støtter aktive og forebyggende foranstaltninger for arbejdsløse. Formålet er at forebygge langtidsarbejdsløshed og at fremme varig integration af arbejdsløse og inaktive på arbejdsmarkedet.