SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3976/98

af W.G. van Velzen (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Oplagring af atomaffald fra reaktoren i Petten (Nederlandene)

For nylig har der i den nederlandske presse (Volkskrant af 3. og 5. december 1998) vaeret artikler om problemerne med kapaciteten til oplagring af atomaffald fra hoejfluxreaktoren i Petten, som indeholder nye oplysninger om denne problematik. De Forenede Stater har i 80'erne, i forbindelse med terroristers interesse for hoejvalent uran, opfordret til et skifte til lavtberiget uran. Kommissionen er endnu ikke gaaet ind for dette, fordi der med lavtberiget uran vil opstaa en neutronflux, der er utilstraekkelig til den kerneforskning, der udfoeres i reaktoren. Desuden vil omkostningerne til ombygning vaere meget hoeje, og det er der ifoelge Kommissionen ikke penge til.

1. For nylig er man begyndt at udvikle en braendselstype, som vil vaere i stand til at levere en tilstraekkelig neutronflux. Ombygning af reaktoren i Petten skulle saa ikke laengere vaere noget teknisk problem. Har den undersoegelse af mulighederne for gradvis ombygning af reaktoren i Petten, der er udfoert af forskningsinstituttet AEA Technology i Winfrith (GB), vist, at fuldstaendig ombygning af hoejfluxreaktoren kan vaere gennemfoert inden ét aar? Vil omkostningerne til ombygning ogsaa faktisk blive lavere end tidligere anslaaet, fordi reaktoren kan forblive i drift under ombygningen?

2. De Forenede Stater har lovet, at USA, hvis reaktoren bliver ombygget, vil tage de udbraendte braendselsstave tilbage til central oplagring dér. Dette ville vaere en loesning paa oplagringsproblemet i forbindelse med atomaffald fra Petten. Boer Kommissionen ikke vedtage af skifte til lavtberiget uran?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(4. marts 1999)

En ny braendselsform med hoej massefylde, som kun indeholder lavtberiget uran, er under naermere undersoegelse, og selv om de hidtidige erfaringer ikke er tilstraekkelige, er det allerede muligt at imoedese anvendelsen af dette i hoejluxreaktoren (HFR) i stedet for det hoejtberigede uran.

Der er ved at blive foretaget en termo-hydraulisk kontrol for at sikre, at det fortsat er muligt at holde reaktoren i drift med dette nye braendsel paa betingelser, som svarer til dem, der gaelder for oejeblikket ved produktion af isotoper til medicinske formaal. Der ventes en konklusion i loebet af februar 1999.

Omkostningerne i forbindelse med omstillingsprocessen vil blive temmelig hoeje, og omstillingen boer ske gradvist i takt med, at de nye braendselselementer kan staa til disposition. Denne omstilling kan ske over ti reaktorkredsloeb (svarende til tolv maaneder), men begyndelsesdatoen kan endnu ikke fastsaettes.

Afgoerelsen om omstillingen skulle goere det muligt for det amerikanske miljoe-ministerium ("Department of Energy" (DOE)) at overtage det brugte braendsel igen.

Denne mulighed for bortskaffelse af bestraalet atombraendsel gaelder kun for 25 % af alle de braendselsstave, der benyttes af HFR, og den maa anses for at vaere et alternativ til oplagringen heraf i Habog - den centrale organisation for radioaktivt affald ("centrale organisatie voor radioactief afvallen" (Covra)).