ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/264

(2004/C 70 E/286)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3487/03

af Albert Maat (PPE-DE) til Kommissionen

(24. november 2003)

Om: Franske aktioner mod svinekød fra andre EU-medlemsstater

I den seneste tid har drastiske aktioner fra franske landmænds side skabt alvorlige hindringer for transporten af svinekød til Frankrig. Lastvogne er blevet standset, kødforarbejdende virksomheder er blevet invaderet, og nederlandsk, spansk, dansk og tysk svinekød er blevet destrueret. Eftersom det franske politi ikke griber ind, er der intet til hinder for, at disse aktioner kan fortsætte, og der skabes forstyrrelser i den fri bevægelighed for svinekød i Den Europæiske Union.

Hvorledes agter Kommissionen at fjerne denne hindring for den fri bevægelighed?

Hvorfor venter Kommissionen så længe med at rette henvendelse til den franske regering om denne hindring for det indre marked?
2.

I de senere år har Kommissionen udformet en politik gående ud på at inddrage arbejdstagerne i bestræbelserne på at tackle de sociale konsekvenser ordentligt i forbindelse med omstrukturering af virksomheder. Som resultat af denne politik skal arbejdstagernes repræsentanter informeres og høres, inden der gennemføres omstruktureringstiltag, for at undgå eller begrænse den sociale virkning, i overensstemmelse med Fællesskabets direktiver om »kollektive afskedigelser« (1), »overførsel af bedrifter« (2), »europæiske samarbejdsudvalg« (3) og fra marts 2005 og fremefter »information og høring« (4). Vedrørende den pågældende sag er Kommissionen ikke blevet informeret om, hvordan virksomheden Melka har tænkt sig at gribe de sociale konsekvenser an. Ovennævnte direktiver er blevet gennemført i de berørte medlemsstater. Det er derfor op til de nationale myndigheder at sikre, at arbejdstagernes rettigheder, som er fastsat i disse direktiver, overholdes. Direktiv 2002/14/EF om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne skal senest være gennemført i de nationale lovgivninger den 25. marts 2005. Kommissionen er fortaler for, at virksomhederne altid skal tage hensyn til de konsekvenser, omstrukturering kan få for de ansatte og for de sociale og regionale forhold. Dette er for nylig blevet understreget i Kommissionens meddelelse om Virksomhedernes sociale ansvar: Virksomhedernes bidrag til bæredygtig udvikling (5). Ydermere opfordrede Kommissionen i januar 2002 de europæiske arbejdsmarkedsparter til at indlede en dialog om midler til at foregribe og forvalte ændringer med henblik på at anvende en dynamisk tilgang til de sociale og arbejdsmarkedsrelaterede aspekter ved selskabsomstrukturering. Arbejdsmarkedsparterne har for nylig tilsendt Kommissionen resultaterne af deres fælles arbejde på dette område. Resultaterne består af et sæt retningslinjer, som skal vejlede virksomheder og deres arbejdstagere i tilfælde af omstruktureringer. Kommissionen håber meget på, at disse resultater, såvel som andre opfølgningsaktioner, vil udbrede god praksis ved selskabsomstrukturering i Europa for på denne måde at hjælpe virksomheder og deres arbejdstagere med at behandle den dermed forbundne sociale dimension på en passende måde.
(2004/C58E/114) SKRIFTLIGFORESPØRGSELP-1814/03
afMarioBorghezio(NI)tilKommissionen
(23.maj2003)
Om:UlovligudelukkelseafcykelrytterenMarioCipollinifraTourdeFrance
Verdensmesterenicyklingpålandevej,MarioCipollini,somerprofessionelsportsudøver,ersammenmed
sitholdblevetudelukketfradeltagelseiTourdeFrancetiltrodsfor,atdeflottesejreforganskenyligidetitalienskecykelløb»Girod’Italia«viserhansnuværendestrålendeform.
Vil Kommissionen oplyse, om denne udelukkelse ikke er et tilfælde af diskrimination i strid med
EU-bestemmelserneognavnligprincippet omlighed ogfribevægelighed forEU-arbejdstagere påEU’s
område?
SvarafgivetpåKommissionensvegneafFritsBolkestein
(20.juni2003)
DetæredemedlemharrettethenvendelsetilKommissionenianledningaf,atcykelrytterenMarioCipollini
oghansholdikkeerblevetudvalgttilatdeltageiåretsudgaveafTourdeFrance.Kommissionenerdogikkepågrundlagafdeforhold,hvortilderhenvisesidenskriftligeforespørgsel,istandtilatkonstatere,omderforeliggerettilfældeafdiskriminationellerenovertrædelseaffællesskabsbestemmelserne.
Deoplysninger,somKommissioneneribesiddelseaf,gørdetisærikkemuligtatkonstatere,omden
beslutning,derertruffetafarrangørerneafTourdeFrance,udgørenovertrædelseafprincippetomlighedogfribevægelighedidetindremarked.
IhenholdtilDomstolensfasteretspraksis(
1)skalderiøvrigthenvisestil,atfællesskabsbestemmelserne
vedrørendepersonersogtjenesteydelsersfriebevægelighedikkestårivejenforenreguleringellerpraksis(f.eks.udvælgelseskriterier),dererbegrundetiikke-økonomiskehensynsomfølgeafvissekampesellersportarrangementerssærligekarakterogrammer,nårblotdennereguleringellerpraksiserforholdsmæssigogikkediskriminerende.
(1) Sag13/76,DonàmodMantero,Sml.1976,s.1333.SagC-415/93,Bosman,Sml.1995,s.5040.Forenedesager
C-51/96ogC-191/97,Deliège,Sml.2000,s.I-2549.
(2004/C58E/115) SKRIFTLIGFORESPØRGSELE-1822/03
afAlexandrosAlavanos(GUE/NGL)tilKommissionen
(2.juni2003)
Om:OptagelseafEKAB’sredningsluftfartøjerunderluftvåbnet
Idet75%afomkostningerneblevfinansieretfradenandenfællesskabsstøtteramme,blevdennationale
redningstjenesteEKAB’sflådeafredningsluftfartøjeromformetiår2000.Efterenafgørelsefradengræskeregering, truffet efter at der er sket en række uheld, skal denne flåde nu placeres under luftvåbnetsadministrative ansvar og skal inden den 20.maj2003 afregistreres og optages i DAYKO’s register(administrationenafalmennyttigeluftfartstjenester),dersortererunderluftvåbnet.Ordningenerdogendnuikkeblevetformaliseretvedlov.Denneudviklingskaberalvorligbekymring,eftersomdevæbnedestyrkerikke er underlagt JAA’s (de fælles luftfartsmyndigheders) strenge forskrifter, og uheldene med EKAB’shelikopterenetopividudstrækningtilskrivesmanglendeoverholdelseafsikkerhedsforskrifterne.
1. Eroptagelsenafhelikopterpersonalet,derioverensstemmelsemeddenandenfællesskabsstøtteramme
henhørerunderdencivileredningstjeneste,underdevæbnedestyrker,hvorveddenvilmodtagestøttefrafællesskabsbudgettet for militære tjenester, i overensstemmelse med principperne for finansiering frafællesskabsstøtterammerne?6.3.2004DA C58E/99 DenEuropæiskeUnionsTidende
(2004/C58E/159) SKRIFTLIGFORESPØRGSELE-2209/03
afPeterSkinner(PSE)tilKommissionen
(2.juli2003)
Om:MomspåudgiftertilistandsættelseaffrededekirkeriDetForenedeKongerige
DakirkerneiSkotlanderienfinansielpressetsituation,erenreduktionafmomsenyderstvigtig,ogdeter
naturligvisiallesinteresse,athistoriskekirkerblivervedligeholdtordentligt.Ideskotskekirkerharmanaltidfølt,atdeterupassendeattageentré,ogbortsetfratilskudfraorganersom»HistoricScotland/Heritage Lottery« (som bliver mindre for hvert år, der går) skal udgifter til istandsættelse dækkes afmedlemmernespengegaver.KanKommissionenredegørefordennuværendesituationpådetteområde?
SvarafgivetpåKommissionensvegneafFritsBolkestein
(4.september2003)
Det ærede medlem henvises venligst til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-1676/03 af
ProfessorSirNeilMacCormick(
1).
Som supplement til dette svar skal det bemærkes, at Kommissionen netop har vedtaget et forslag til
direktivomnedsattemomssatser(2).Detteforslagtagerprimærtsigtepåatforbedredetindremarkeds
funktion ved at rationalisere medlemsstaternes anvendelse af nedsatte satser for at undgå eventuellekonkurrencefordrejningeroggivemedlemsstaterneligemulighederforatanvendedenedsattesatser.
Idenkonteksterdetblevetundersøgt,omdetvarhensigtsmæssigtatudvideanvendelsesområdetforde
nedsattesatser.Mulighedenforatanvendenedsattesatsererblevetudvidettilatomfattedekategorierafvarerogydelser,forhvilkevissemedlemsstaterikraftafspecifikkeundtagelsesforanstaltningeralleredekananvendenedsattesatser,udenatmanharkunnetkonstatere,atdetteskadededetindremarkedsfunktion.Denne foranstaltning vedrører bl.a. boliger, men ikke istandsættelse af fredede kultsteder. Ifølge deinformationer, Kommissionen råder over, forholder det sig således, at de fleste medlemsstater ikkeanvendernedsattesatserpådennetypeydelser,menydertilskudtildempåandenvis.
(1) EUTC11Eaf15.1.2004,s.214.
(2) KOM(2003)397endeligudg.
(2004/C58E/160) SKRIFTLIGFORESPØRGSELE-2233/03
afSebastianoMusumeci(UEN)tilKommissionen
(3.juli2003)
Om:PlaceringafEuro-Middelhavs-bankenpåSicilien
EfteranmodningfraDetEuropæiskeRådiLaekenidecember2001vurderedeKommissionenogRådet
mulighedenforatopretteenEuro-Middelhavs-bank.DetEuropæiskeRådiBarcelonaden15.-16.marts2002godkendteoprettelsenafenstyrketEuro-Middelhavs-investeringsfacilitet iEIB-regi suppleretmedEuro-Middelhavs-partnerskabsordningenogetEIB-repræsentationskontoriområdet.
KanKommissionenpådennebaggrundoplyse:
1. hvilkekriterier dervilblivefulgtvedudvælgelsenafdetland,derskalværeværtforEIB’sEuro-
Middelhavs-filial?
2. omikkedenmener,atSicilienpågrundafsinpolitiskeoggeografiskeplaceringmellemEuropa,
Afrika og Asien og sintusindårige historiske, kulturelleog religiøse tradition ville være det mestvelegnedestedatplacereovennævntebank?6.3.2004DA C58E/145 DenEuropæiskeUnionsTidende
(2004/C58E/057) SKRIFTLIGFORESPØRGSELE-1044/03
afRobertaAngelilli(UEN)tilKommissionen
(28.marts2003)
Om:PratoKommunesudnyttelseafmidlerfraLeader+-programmet
Iseptember2002forelagdedetitalienskefinansministeriumstilsynsudvalgopgørelsenforudnyttelsenaf
midlerstillettilrådighedafEU.
Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale
myndighedertildelerdegodkendteprojekterstøtte.
OgsåKommissionenharfleregangehenledtopmærksomhedenpådennealarmerendesituationforsåvidt
angårlokalemyndighedersmangelfuldeudnyttelseafEU-midler.
Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Prato Kommune, har hårdt brug for at udnytte
EU-midlernetilstøtteafsådanneinnovativeaktionertiludviklingaflanddistrikterne,somtagersigtepåatudnytte kultur- og naturarven, skabe nye arbejdspladser gennem styrkelse af økonomien og forbedrelandbosamfundenesorganisatoriskekapacitet.
KanKommissionenpådennebaggrundoplyse
1. omPratoKommuneharforelagtprojekterihåbomatopnåstøttefraLeader+-programmet?2. omPratoKommuneharfåetbevilgetstøttetildisseprojekter?3. omdepågældendemidlererblevetbrugt?
(2004/C58E/058) SKRIFTLIGFORESPØRGSELE-1045/03
afRobertaAngelilli(UEN)tilKommissionen
(28.marts2003)
Om:SienaKommunesudnyttelseafmidlerfraLeader+-programmet
Iseptember2002forelagdedetitalienskefinansministeriumstilsynsudvalgopgørelsenforudnyttelsenaf
midlerstillettilrådighedafEU.
Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale
myndighedertildelerdegodkendteprojekterstøtte.
OgsåKommissionenharfleregangehenledtopmærksomhedenpådennealarmerendesituationforsåvidt
angårlokalemyndighedersmangelfuldeudnyttelseafEU-midler.
Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Siena Kommune, har hårdt brug for at udnytte
EU-midlernetilstøtteafsådanneinnovativeaktionertiludviklingaflanddistrikterne,somtagersigtepåatudnytte kultur- og naturarven, skabe nye arbejdspladser gennem styrkelse af økonomien og forbedrelandbosamfundenesorganisatoriskekapacitet.
KanKommissionenpådennebaggrundoplyse
1. omSienaKommuneharforelagtprojekterihåbomatopnåstøttefraLeader+-programmet?2. omSienaKommuneharfåetbevilgetstøttetildisseprojekter?3. omdepågældendemidlererblevetbrugt?C58E/44 DA6.3.2004 DenEuropæiskeUnionsTidende
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1514/03

af André Brie (GUE/NGL) til Rådet

(5. maj 2003)

Om: Markant stigning i antallet af antisemitiske voldsepisoder i EU i 2002

Idet jeg henviser til forskellige undersøgelser (bl.a. udført af Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad, EUMC), vil jeg gøre Rådet opmærksom på den dramatiske stigning i antallet af antisemitiske voldsepisoder i EU-medlemslandene sidste år (som nåede sit højdepunkt mellem slutningen af marts og midten af maj 2002). Undersøgelserne henviser i deres analyse af årsagerne til denne udvikling bl.a. specifikt til sammenhængen mellem på den ene side radikaliseringen af synet på Mellemøstkonflikten (især kritikken af den israelske regerings politik, som til dels anskues ud fra antisemitiske stereotyper) og på den anden side den nye bølge af antisemitisme.

Ifølge de forskellige undersøgelser er følgende to aspekter værd at bemærke:

- Faren ligger ikke udelukkende i antallet af antisemitiske episoder, men nærmere i deres grovhed

- Gerningsmændene til den antisemitiske vold skal ganske vist være at finde blandt højreekstremister, men endnu oftere blandt radikale islamister og unge muslimer, hvor sidstnævnte ofte selv er ofre for diskrimination og racistisk vold.

Der bliver lagt særlig vægt på den kendsgerning, at den politiske vilje til at gøre noget for at forhindre en sådan bølge af antisemitisk vold for det meste er kortvarig, og at det derved overses, at udvikling og finansiering af langsigtede perspektiver er nødvendig.

Kan Rådet oplyse,

- om det er bevidst om denne udvikling, og hvilke konklusioner det hidtil er nået frem til?

- om der er blevet eller vil blive iværksat foranstaltninger (og i bekræftende fald hvilke) for bedre at kunne registrere og følge disse antisemitiske voldsepisoder med henblik på at bekæmpe eller begrænse dem?

- om der er blevet eller vil blive iværksat tiltag (og i bekræftende fald hvilke) med henblik på at bidrage til en bedre forståelse af den jødiske historie, de forskellige dimensioner i forholdet mellem jøder og kristne samt holocaust under hensyntagen til en multikulturel sammensætning af elever?

Svar

(29. september 2003)

Rådet fordømmer kraftigt enhver antisemitisk voldshandling og er bekymret over en eventuel stigning i antallet af disse voldshandlinger.

Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad er netop blevet oprettet med det formål at overvåge racistiske eller fremmedfjendske episoder, herunder antisemitiske episoder. Der er ikke planlagt yderligere observationsforanstaltninger.

Historisk opdragelse af befolkningen hører ikke ind under Rådets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1005/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Carrara Kommunes udnyttelse af midler fra Daphne-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Carrara Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til bekæmpelse af vold mod kvinder og børn.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Carrara Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Daphne-programmet?

2. om Carrara Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af António Vitorinopå skriftlige forespørgsler E-1004/03, E-1005/03, E-1006/03,E-1007/03, E-1008/03, E-1009/03, E-1010/03, E-1011/03,E-1012/03, E-1013/03, E-1014/03, E-1015/03 og E-1016/03

(28. april 2003)

Daphne-programmet har i 2003, men ikke de andre år, modtaget:

- to forslag fra Comune di Firenze Assessorato Pubblica Istruzione e Politiche Giovanili, Direzione Istruzione

- ét forslag fra Comune di Pesaro Servizio sociale

- ét forslag fra Comune di Siena Comitato di ente per le pari opportunita

Kommissionen har endnu ikke vurderet disse forslag og kan derfor endnu ikke informere det ærede medlem om udvælgelsen eller finansieringen. I juli 2003 vil alle ansøgere, der har indsendt forslag til Daphne-programmet i 2003, få tilsendt oplysninger om resultatet af evalueringsprocessen.

Hvad angår de andre kommuner, som det ærede medlem nævner (Ancona, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pisa, Pistoia, Prato og Terni), er der ikke indkommet nogen forslag i perioden 1997-2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2157/03

af Wilhelm Piecyk (PSE) til Kommissionen

(24. juni 2003)

Om: Satellitovervågningssystemer af fiskerfartøjer med en længde på under 24 m

I henhold til artikel 22 i forordning (EF) nr. 2371/2001(1) skal fiskerfartøjer på over 18 m længde fra den 1. januar 2004 være udstyret med et sporings- og identificeringssystem (satellitovervågningssystem) og fartøjer på over 15 m længde fra den 1. januar 2005. Denne ordning var hidtil begrænset til fiskerfartøjer på over 24 m længde.

I henhold til den tidligere forordning gjaldt der en undtagelse fra denne forpligtelse for fiskerfartøjer, der enten anløb landingshavnen inden for 24 timer eller udelukkende fiskede inden for 12-sømilegrænsen. Denne undtagelse er blevet ophævet i den nye forordning.

1. Er Kommissionen rede til inden for rammerne af artikel 22, stk. 3, at genindføre undtagelsesbestemmelsen, og navnlig for fiskerfartøjer med en længde på under 24 m?

2. Hvornår kan man i givet fald regne med, at der træffes en sådan beslutning?

3. Mener Kommissionen i benægtende fald ikke, at forpligtelsen ville medføre en uforholdsmæssig stor byrde sammenlignet med den økonomiske betydning af aktiviteten for små fiskerfartøjer, der kun fisker inden for 12-sømilegrænsen eller anløber landingshavnen inden for 24 timer?

(1) EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler P-2156/03 og P-2157/03

(17. juli 2003)

1. Udvidelse af FOS-systemet, så det også gælder for mindre fartøjer, indgår i den politiske aftale om en reform af den fælles fiskeripolitik, der blev indgået i december 2002. Udvidelsen har til formål at forbedre kontrollen og håndhævelsen af fiskeripolitikken.

FOS menes at være mere acceptabel for fiskerierhvervet, hvis denne type overvågning gælder på samme måde for alle fiskerfartøjer, der opfylder et bestemt længdekriterium, som har den fordel, at det er let at se og er gennemskueligt. Det er derfor et vigtigt skridt på vejen mod etablering af ensartede betingelser for fiskeriet på EU-plan.

Dette tiltag er i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om reformen af den fælles fiskeripolitik (den såkaldte vejviser). Deri bebudede Kommissionen, at de gældende undtagelser skulle bortfalde, og at systemet skulle udvides til at omfatte alle fiskerfartøjer af en længde på over 10 meter.

På denne baggrund har Kommissionen ikke til hensigt at foreslå, at fartøjer på over 15 meter bliver undtaget fra FOS.

2. Det følger af svaret på første spørgsmål, at der ikke kan forventes nogen ny beslutning.

3. Kommissionen har den opfattelse, at FOS er et omkostningseffektivt overvågningsværktøj, der forbedrer fiskerikontrollen væsentligt, og at dets udvidelse er berettiget.

For at gøre det mindre byrdefuldt for fiskerne, har medlemsstaterne ansøgt EU om finansielt tilskud til satellitsporingsudstyr. Kommissionen vil inden for de gældende budgetmæssige rammer yde støtte på samme måde, som den tidligere har gjort til fartøjer, der allerede er omfattet af FOS.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2038/03

af Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) til Kommissionen

(19. juni 2003)

Om: Tyrkiet og benægtelsen af folkedrabet på armenerne

I løbet af de seneste måneder er de tyrkiske myndigheders politik for benægtelse af folkedrabet på armenerne blevet stadig mere aggressiv. Således har European Armenian Federation for Justice and Democracy klaget over, at den tyrkiske regering gennem undervisningsministeriet gennemfører en kampagne for at imødegå beskyldningerne om folkedrabet på det armenske folk. Ministeriet afholder indoktrineringsseminarer for lærere og embedsmænd for at sikre, at folkedrabet benægtes i undervisningen, hvormed deres ytringsfrihed indskrænkes. Desuden opfordrede ministeriet med et dekret af 14. april til, at skoler på primær- og sekundærtrinnet afholdt konferencer, hvor det skulle påvises, at armenere og andre folk, der havde været ofre for folkedrab, aldrig i Tyrkiet havde været udsat for nogen form for forfølgelse. Endvidere opfordredes der til, at eleverne skulle skrive stile om emnet bekæmpelse af beskyldninger om folkedrab.

Manipulationen af den historiske sandhed i undervisningen er en fremgangsmåde, som er i strid med de europæiske uddannelsesstandarder. Dertil kommer, at benægtelse af folkedrab strider mod de europæiske værdier om beskyttelse af menneskerettighederne og mindretallene og dermed mod Københavnskriterierne.

Finder Kommissionen, at de tyrkiske myndigheders benægtelsespolitik er i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i samarbejdsaftalen med Tyrkiet og med det forhold, at Tyrkiet anerkendes som kandidatland?

Mener Kommissionen, at en anerkendelse fra de tyrkiske myndigheders side af folkedrabet på armenerne, som Europa-Parlamentet fastslog i juni 1987 (A2-0033/87(1)) og i flere senere beslutninger, bør være en uomgængelig forudsætning for, at der i en ikke alt for fjern fremtid kan indledes tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet?

(1) EFT C 190 af 20.7.1987, s. 119.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugen

(1. august 2003)

Som svar på de punkter, det ærede medlem opstiller, henviser Kommissionen til sit svar på skriftlig forespørgsel P-3186/00 fra Marie-Arlette Carlotti(1), hvor det oplyses, at denne problematik ikke hører ind under Københavnskriterierne.

(1) EFT C 151 E af 22.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2557/03

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(4. august 2003)

Om: Menneskerettigheder i Egypten

Er Kommissionen vidende om arrestationen og fængslingen af de to kristne egyptere Malak Guirguis Fahmay og Sarah Mikhail Lahzy? De blev arresteret i Kairo lufthavn i februar i år, da de forsøgte at rejse ud af landet.

Borgere i London-valgkredsen har gjort opmærksom på såvel denne sag som andre, hvor de egyptiske myndigheder efter deres opfattelse bevidst har udsat kristne for forfølgelse. Kommissionen har tidligere besvaret spørgsmål om begivenheder i El Khoshesh og efterfølgende fængsling af kristne. Kan den forsikre om, at den fortsætter med at henlede de egyptiske myndigheders opmærksomhed på menneskerettighedsspørgsmål og på nødvendigheden af religionsfrihed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(25. august 2003)

Kommissionen har kendskab til sagen vedrørende Malak Guirguis Fahmay og hans hustru Sarah Mikhail Lahzy (der er kristen og konverteret fra islam), og påstandene om, at de blev arresteret for ulovligt at have ændret hendes identitetsdokumenter vedrørende angivelsen af tro. Kommissionen er imidlertid ikke klar over det endelige resultat og har anmodet sin delegation i Kairo om yderligere oplysninger.

Det ærede medlem bemærker, at Kommissionen i samarbejde med ambassader i Kairo flere gange har rettet henvendelser til den egyptiske regering i forbindelse med menneskerettigheder vedrørende det koptiske samfund i Egypten. Europa-Parlamentet kan være forsikret om, at Kommissionen fortsat vil rejse disse spørgsmål over for de egyptiske myndigheder på den sædvanlige måde, når dette er berettiget.