ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2014/99

af Maria Martens (PPE-DE) til Kommissionen

(9. november 1999)

Om: Tobaksindustriens tilsætning af vanedannende stoffer til cigaretter

Af en rapport fra tre videnskabelige organisationer (ASH Action on Smoking and Health , Imperial Cancer Research Fund og Massachusetts Tobacco Control Program) fremgår, at tobaksindustrien tilsætter kemiske stoffer til cigaretterne for at gøre dem ekstra vanedannende. Rapporten findes på Internet på adressen: http://www.ash.org.uk/papers/additives.html.

Er Kommissionen bekendt med dette?

Hvad mener Kommissionen om denne praksis inden for tobaksindustrien?

Er det på baggrund af Kommissionens initiativer på områderne folkesundhed og forbrugerbeskyttelse ikke på tide, at Kommissionen foretager en undersøgelse af denne praksis inden for den europæiske tobaksindustri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(16. december 1999)

Kommissionen er bekendt med den rapport, det ærede medlem nævner. Kommissionen har i øvrigt givet udtryk for sin holdning til dette spørgsmål i sin rapport for nylig om, hvilke fremskridt der er gjort for beskyttelse af folkesundheden mod skadevirkninger af tobaksforbrug(1).

Kommissionen anmodede således i 1997 alle medlemsstaterne om information om deres politik vedrørende tilsætningsstoffer i cigaretter. Analysen af svarene viste, at der er stor forskel på de gældende regler, og den redegjorde for den i øjeblikket gældende juridiske situation i medlemsstaterne i spørgsmålet om tilsætningsstoffer i tobak. Analysen blev endvidere anvendt som grundlag for udarbejdelse af et passende svar fra Fællesskabets side for at hindre handelshindringer på det indre marked og samtidig sikre et højt niveau af beskyttelse af folkesundheden. Det forslag, der var resultatet heraf, blev vedtaget af Kommissionen den 16. november 1999(2) og oversendt til Parlamentet og Rådet.

I forslagets artikel 7 fastsættes det, at medlemsstaterne anmoder alle fabrikanter og importører af tobaksprodukter om for hvert enkelt mærke at forelægge en liste over alle andre ingredienser end tobak, herunder de forskellige tilsætningsstoffer og den mængde heraf, der anvendes ved fremstillingen af deres tobaksprodukter. Medlemsstaterne kræver ligeledes af fabrikanter og importører, at de forelægger toksikologiske data om alle andre ingredienser end tobak, med og uden forbrænding, og at de forelægger en bevisførelse for, at disse stoffer er uskadelige for forbrugerens sundhed, når de som planlagt anvendes i deres tobaksprodukter.

(1) KOM(1999) 407 endelig udg.

(2) KOM(1999) 594 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2714/99

af Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. januar 2000)

Om: Menneskerettighedskrænkelser i Iran

Den 27.-28. november 1999 blev den ledende reformpolitiker og tidligere indenrigsminister Abdollah Nuri idømt fem års fængsel, og avisen Chordad, som han havde udgivet, blev forbudt. I samme weekend blev udgiveren af avisen Asr-e Asadegan, Maschallah Schamsolwaesin, idømt tre års fængsel, en bøde og berufsverbot i fem år efter udstået fængselsstraf.

Hvordan bedømmer Kommissionen fængslingen af disse mennesker, og mener den, at det er muligt at gøre noget for dem hhv. rette henvendelse til den iranske regering og gøre opmærksom på de fængsledes skæbne?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten på skriftlige forespørgsler E-2713/99, E-2714/99 og E-2715/99

(2. februar 2000)

Kommissionen følger nøje situationen på menneskerettighedsområdet i Iran. I den overordnede dialog mellem EU og Iran, berører EU altid menneskerettighedsproblematikken. Det seneste eksempel herpå var trojkaens møde med den iranske vice-udenrigsminister i Helsinki den 1. december 1999.

Kommissionen er også involveret i EU's henvendelser til Iran på dette område. Der blev rettet flere henvendelser vedrørende de 13 iranske jøder såvel fra EU's trojka som fra individuelle medlemsstater i efteråret 1999. En henvendelse fra EU's trojka vedrørende rapporterne om dødsdomme over fire studerende fandt sted den 3. oktober 1999.

EU's muligheder for at indvirke på situationen i Iran er temmelig begrænsede, da der ikke foreligger noget kontraktmæssigt forhold mellem de to parter, og de bilaterale udvekslinger er beskedne. Ikke desto mindre er det iranske styre modtageligt for internationalt pres, og styret søger at forbedre sit forhold til såvel EU samt andre parter. For at virke effektivt skal et sådant pres imidlertid holdes på et moderat niveau, således at det ikke får karakter af udenlandsk indblanding.

Hvad angår de 13 iranske jøder, har repræsentanter for de iranske myndigheder lovet, at de anholdte vil få en retfærdig retssag. Der har endda været formodninger fremme om, at de i nationens interesse kan tænkes at blive løsladt. De iranske ledere er uden tvivl også opmærksomme på den kraftige negative udenlandske reaktion, der ville følge af henrettelsen af studenterlederne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2832/99

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(18. januar 2000)

Om: Mangler i forskningen i klimaændringer

Har Kommissionen og dens særlige rådgivere eller Det Rådgivende Udvalg, der er nedsat til at føre tilsyn med det arbejde, som udføres i henhold til forskningsprogrammet vedrørende energi, miljø og bæredygtig udvikling, påvist mangler i forskningen i klimaændringer?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin på skriftlige forespørgsler E-2832/99 og E-2842/99

(14. februar 2000)

De første to indkaldelsers arbejdsprogram er nøje blevet udformet og udarbejdet sammen med den rådgivende ekspertgruppe og programmets forvaltningsudvalg. Der vil finde yderligere drøftelser sted med disse organer i lystet af indkaldelserne.

Hovedsagelig af budgetmæssige grunde, men også efter de ovennævnte organers råd, blev underemnet 2.1.3 Forudsigelse af klimaændringer og scenarier åbnet i den første indkaldelse og er ikke medtaget i den anden indkaldelse, men vil blive åbnet igen i 2001-indkaldelsen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2765/99

af Raffaele Costa (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE) og Stefano Zappalà (PPE-DE) til Kommissionen

(18. januar 2000)

Om: Baraldini-sagen betaling af en bøde

Er Kommissionens formand bekendt med Baraldini-sagen og fru Baraldinis betaling af en bøde på 50 000 USD via den italienske regering, som Prodi dengang selv stod i spidsen for?

Bortset fra, at det drejer sig om et yderst alvorligt spørgsmål, skal der gøres opmærksom på følgende:

- det italienske udenrigsministeriums budget blev manipuleret med et helt generaldirektorat i dette ministeriums formelle godkendelse uden angivelse af grunde eller formål;

- det italienske finanslovsforslag for 1997, en fundamental national lov, blev manipuleret, da hvert enkelt ministeriums budget er underkastet tabel A og B herom.

Hvad er Kommissionens holdning i denne sag, der berører en medlemsstat og De Forenede Stater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(6. marts 2000)

Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spørgsmål, som udelukkende sorterer under de pågældende nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2760/99

af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen

(18. januar 2000)

Om: Landevejsforbindelsen Tirana-Kukes-Prizren-Pristina

Konflikten i Kosovo, og navnlig hundredetusinder af kosovoers flugt til Albanien, har vist ikke blot utilstrækkeligheden af forbindelsesvejene mellem Albanien og Kosovo, men har også i vid udstrækning medført ødelæggelse af de eksisterende forbindelsesveje.

Kommissionen bedes give alle de oplysninger, den råder over, vedrørende projekterne til reparation og modernisering af landevejsforbindelsen Tirana-Kukes-Prizren-Pristina. Kan Kommissionen give oplysninger om tidsplanen? Kan den desuden oplyse, om der efter dens opfattelse er tale om et prioriteret projekt for Unionen i regionen? Kan den endelig nævne de forskellige internationale organisationer (IBRD, Verdensbanken osv.), der eventuelt har vedtaget at finansiere dette projekt, samt angive omfanget af hvert enkelt af disse bidrag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(1. februar 2000)

Kommissionen betragter udbedringen af forbindelsesvejenes tilstand i både Kosovo og Albanien som et prioriteret område, navnlig fordi en sådan udbedring kan lette handelstrafikken og fremføringen af den humanitære bistand. Der er inden vinteren udarbejdet et nødhjælpsprogram med henblik på at sikre, at vejnettet i Kosovo fortsat kan anvendes (istandsætning af dele af vejnettet). Fastlæggelsen af, hvilke vejstrækninger der i første omgang skal istandsættes, beror på en analyse af vejtrafikken med nabolandene. Vejforbindelsen Pristina-Skopje-Saloniki er en prioritet, forbindelsen mellem Tirana og Kukes er en anden mulighed ligesom vejforbindelsen til Montenegro (Podgorica-Bar). Vejforbindelsen Tirana-Kukes-Pristina er ikke del af en transeuropæisk korridor eller en større international gennemfartsvej. Hvad angår strækningen Tirana-Shkoder, der er en del af den nationale albanske nord-syd-akse, deltager Verdensbanken og Italien allerede i et istandsætningsarbejde. Verdensbanken har for nylig ydet et lån til de mest presserende istandsætningsarbejder på strækningen Shkoder-Kukes. Endelig er det muligt, at den sidste strækning mellem Kukes og grænsen til Kosovo (Morina) vil kunne komme i betragtning til finansiering fra det amerikanske udviklingskontor (USAID). Kommissionen er ikke involveret i projekter på vejstrækningen Tirana-Morina, men deltager i Albanien i flere større projekter på den paneuropæiske korridor nr. VIII og på den nord-sydgående nationale akse. Den generelle tilstand på vejstrækningen Tirana-Morina kombineret med den manglende vedligeholdelse gør, at denne vejstrækning hele året er svært fremkommelig og i nogle perioder om vinteren er totalt ufremkommelig.

Internationale organisationer som Verdensbanken, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) deltager ikke i finansieringen af vejnettet i Kosovo.

Kommissionen er parat til at gennemføre de nødvendige undersøgelser i forståelse med FN's midlertidige administration i Kosovo (UNMIK) om mulighederne for udbedringer på vejnettet i Kosovo og fortsættelse af arbejdet i Albanien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2780/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. januar 2000)

Om: Prisstøtteforanstaltninger for saftappelsiner i Grækenland

Nedsættelsen på 30 % af støttebeløbene for appelsiner til saftfremstilling på grund af overskridelsen af den fastlagte forarbejdningstærskel på 1.189.000 tons, som Kommissionen vedtog for perioden 1999-2000, forventes at føre til yderligere nedgang i producenternes indkomster, idet de vedtagne priser ikke dækker produktionsomkostningerne, og den handelspris, der figurerer i de kontrakter, der er underskrevet med industrierne, desuden er yderst lav.

Eftersom den tærskel på 1.189.000 tons, der er blevet fastsat for iværksættelsen af sanktioner i forbindelse med appelsinproduktionen, blev beregnet på grundlag af de år, hvor der som følge af forskellige omstændigheder blev produceret overordentlig små mængder, overhovedet ikke svarer til det faktiske produktionsniveau, hvilket også Europa-Parlamentet indså på sit møde den 14. april 1999, hvor det foreslog, at tærsklen skulle fastsættes til 1.665.000 tons, bedes Kommissionen besvare følgende: Agter Kommissionen at fastsætte et højere loft for appelsiner bestemt for forarbejdning med henblik på at begrænse sanktionerne og effektivt beskytte producenternes indkomster?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. februar 2000)

Producenter af citrusfrugter skal hente deres indtægter fra salg af produktionen såvel på markedet for friske frugter samt på markedet for forarbejdede frugter. Forarbejdningsstøtten er et supplement til disse indtægter.

Den tærskel, som Rådet har fastsat for appelsiner, blev udregnet på grundlag af de mængder, som hidtil var blevet forarbejdet med EU-støtte.

Efter Rådets forordning (EF) nr. 2202/96 af 28. oktober 1996 om en støtteordning for producenter af visse citrusfrugter(1) skal Kommissionen forelægge Rådet en rapport om anvendelsen af ordningen for forarbejdede citrusfrugter samt eventuelt passende forslag. Det er i forbindelse med denne rapport, at Kommissionen undersøger tærsklen for appelsiner.

(1) EFT L 297 af 21.11.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2411/99

af Cristina Gutiérrez Cortines (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: EFRU, Murcia-regionen

Kommissionen har gennem afgørelse C(94)2587 vedtaget en global støtte til modernisering af produktions- og handelsstrukturerne i virksomhederne i Murcia-regionen med det formål at udnytte de menneskelige ressourcer bedre og på denne måde fremme skabelsen af varige arbejdspladser.

Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om:

1. relationerne mellem støtten og foranstaltningerne til dato inden for rammerne af denne afgørelse?

2. navnene på støttemodtagerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(17. januar 2000)

Den samlede støtte til Murcia-regionen tildelt ved beslutning C(94)2587 fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond for den løbende programmeringsperiode 1994-1999 andrager 76,16 mio..

Pr. 31. december 1998 har Instituto de Fomento de la Region de Murcia (støtteforvaltningsorganet) ydet støtte til 4 434 virksomheder i regionen til et samlet beløb på 62,02 mio..

Fordelingen af støtten på forstaltninger er følgende:

>TABELPOSITION>

En detaljeret liste over modtagerne af denne støtte er blevet sendt til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretær.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1426/99

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: EU-midler til atomkraftværket Krsko (Slovenien)

Østrig har altid spillet en fremtrædende rolle i spørgsmål om et atomfrit Mellemeuropa. Ikke desto mindre er landet omgivet af atomkraftværker. Da disse atomkraftværker i mange tilfælde ikke opfylder sikkerhedsnormerne, har Østrig en vital interesse i, at de bliver nedlukket. Derfor bedes Kommissionen oplyse følgende:

1. Har atomkraftværket Krsko modtaget eller modtager det stadig finansiel støtte i form af EU-midler?

2. I bekræftende fald bedes oplyst, hvor store støttebeløb der er tale om?

3. I hvilken form ydes denne støtte (direkte investeringer eller lån)?

4. Inden for rammerne af hvilket program ydes denne støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(22. oktober 1999)

Sikkerheden på atomkraftværkerne i de central- og østeuropæiske lande (CØEL) er et af de områder, der prioriteres højest af Kommissionen. Dette fremhæves tydeligt både i Agenda 2000 og i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af marts 1998(1). I begge dokumenter klassificeres de nukleare installationer i CØEL i tre kategorier: reaktorer af vestlig design, reaktorer af sovjetisk design, som kan opgraderes, og reaktorer af sovjetisk design, som ikke kan opgraderes.

Atomkraftværket i Krsko hører til den første kategori. Ifølge meddelelsen fra Kommissionen af marts 1998 er hovedformålet for denne kategori at sikre, at reaktoren bevarer et højt sikkerhedsniveau i tiden fremover.

Endvidere har Rådet i sine konklusioner vedrørende nuklear sikkerhed i lyset af udvidelsen af Fællesskabet den 7. december 1998 anmodet Kommissionen om at fortsætte samarbejdet med ansøgerlandene, f.eks. inden for rammerne af Phare-programmet, med henblik på at forbedre den nukleare sikkerhed i disse lande. Kommissionen blev specielt anmodet om gennem samarbejde at fremme udviklingen af teknisk kompetente, tilstrækkeligt udstyrede og fuldstændigt uafhængige myndigheder for den nukleare sikkerhed.

I overensstemmelse hermed ydes der i øjeblikket støtte til Krsko-atomkraftværket inden for rammerne af Phare-programmet. Der er bevilget et beløb på 500 000 EUR til en analyse af de seismiske forhold i området omkring Krsko-værket. Projektet er under gennemførelse, og de første resultater ventes at foreligge

i slutningen af året. Endvidere er der, også inden for rammerne af Phare-programmet, blevet bevilget 1 mio. EUR til at styrke myndighederne for nuklear sikkerhed i Slovenien, blandt andet ved overførsel af metodologi og procedurer fra Fællesskabets instanser for nuklear sikkerhed. Det påtænkes også at yde faglig bistand til de slovenske sikkerhedsmyndigheder i forbindelse med bearbejdelsen af resultaterne af den seismiske analyse af Krsko-værkets beliggenhed.

(1) KOM(98) 134 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2035/99

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(3. november 1999)

Om: Skat på forlovelsesringe

Forespørgeren har modtaget en klage fra en vælger, der er britisk statsborger og bor i Australien. Vedkommende sendte sin forlovede i Portugal en forlovelsesring med angivelse af indhold og værdi på pakningen og efter at have betalt alle foreskrevne australske afgifter. Ved modtagelsen i Portugal blev ringen beskattet med 17 %. Kan Kommissionen oplyse, om forlovelsesringe kan beskattes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. december 1999)

Mindre gaver, der afsendes fra en privatperson, der er bosat i et tredjeland, til en anden privatperson, der er bosat i Fællesskabet, kan kun importeres uden betaling af told og afgifter, hvis værdien ikke overstiger 45 EUR(1). Eftersom værdien af omtalte ring lader til at have oversteget denne grænse, havde de portugisiske myndigheder ret til at opkræve afgift for ringens samlede værdi.

(1) Artikel 29 i Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 af 28. marts 1983 om en fællesskabsordning vedrørende fritagelse for import- og eksportafgifter (EFT L 105 af 23.4.1983) ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 1315/88 af 3. maj 1988 om ændring af forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif og forordning (EØF) nr. 918/83 (EFT L 123 af 17.5.1988), artikel 14, stk. 1, litra d), i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145 af 13.6.1977), artikel 1 i Rådets direktiv 85/576/EØF af 20. december 1985 om ændring af direktiv 78/1035/EØF om afgiftsfritagelse ved indførsel af varer i småforsendelser uden erhvervsmæssig karakter fra tredjelande (EFT L 372 af 31.12.1985) samt artikel 1 i Rådets direktiv 78/1035/EØF af 19. december 1978 om afgiftsfritagelse ved indførsel af varer i småforsendelser uden erhvervsmæssig karakter fra tredjelande (EFT L 366 af 28.12.1978).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2113/99

af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen

(22. november 1999)

Om: Flyvelederkontrol

Hvornår vil EU tiltræde Eurocontrol?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio på skriftlige forespørgsler E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 og E-2117/99

(20. december 1999)

Kommissionen har offentliggjort en meddelelse(1) om den nuværende situation med hensyn til forsinkelser i lufttrafikken og om nye initiativer, der bør tages for at forsyne Fællesskabet med et trafikstyringssystem (ATM), der kan sikre, at det indre marked fungerer ordentligt. De fleste af det ærede medlems spørgsmål er besvaret i dette dokument, der blev vedtaget 1. december 1999 og oversendt til Rådet og Parlamentet.

Under udarbejdelsen af meddelelsen arbejdede Kommissionen tæt sammen med de involverede parter, herunder brugerne af luftrummet, lufthavnene, arbejdstagerne og udbyderne af lufttransportydelser via disses brancheorganisationer. Den hørte også de civile luftfartsmyndigheder i alle medlemsstater vedrørende de forskellige skridt, der kunne tages for at forbedre situationen.

Det er først og fremmest op til medlemsstaterne selv og deres koordinationsorgan, Eurocontrol, at gøre noget ved forsinkelserne i lufttrafikken. Hvad angår de operative procedurer og tekniske forbedringer, er det specialisternes opgave at udtænke løsninger og gennemføre disse. Fællesskabets rolle består hovedsagelig i at skabe de organisatoriske rammer på nationalt og europæisk niveau, så det kan sikres, at der er generel enighed om løsningerne, og at de gennemføres på koordineret og sammenhængende vis. Derfor besluttede Fællesskabet i 1998 at tilslutte sig Eurcontrol, så det kunne udøve politisk kontrol med denne organisation. Forhandlingerne herom er næsten afsluttet, men ratificeringsprocedurerne risikerer at strække sig over adskillige år. Kommissionen agter derfor at anmode om fremskyndet implementering af EU-medlemsskabet.

ATM 2000-strategien er et dokument udarbejdet af Eurocontrol, hvis ansvar det er at vedtage og gennemføre forslagene heri. Kommissionen har bidraget til udarbejdelsen af dette dokument sammen med brugerne af luftrummet, medlemsstaterne og internationale organisationer. Den støtter de generelle målsætninger og de strategiske principper i dokumentet, men stiller sig selv det spørgsmål, om der ikke bør gøres en større indsats for at udvikle en moden og solid plan, som tager højde for de teknologiske fremskridt, der er nødvendige for at kunne klare den forventede fordobling af lufttrafikken hen imod 2015.

(1) KOM(1999) 614.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2454/99

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Statsstøtte til skibsbyggeri

Kan Kommissionen bekræfte, at der har fundet drøftelser sted med den sydkoreanske regering om uhæderlig konkurrence på området for skibsbygning på grund af regeringens umådeholdne udbetaling af statsstøtte?

Hvis dette er tilfældet, hvilke fremskridt er der så sket?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy på skriftlige forespørgsler E-2453/99 og E-2454/99

(11. januar 2000)

Kommissionen har modtaget adskillige henvendelser fra europæisk erhvervsliv og fra medlemsstaterne med påstande om, at der anvendes subsidier og dumping i Korea.

Rådet (industri) pålagde på sit møde den 9. november 1999 Kommissionen at indlede en række aktioner for at standse den illoyale praksis, der var konstateret i denne sektor.

Kommissionen vil derfor indlede en blandet bilateral dialog (industri-regering) med Korea for at finde en løsning på disse problemer. Det første møde af denne type blev afholdt i Paris den 14. december 1999 i forbindelse med mødet i Arbejdsgruppe nr. 6 i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) om skibsbyggeri.

Endvidere har Kommissionen undersøgt muligheden af en antisubsidieforanstaltning i Verdenshandelsorganisationen (WTO) som en multilateral foranstaltning over for den anvendte praksis i Korea. Der vil kunne åbnes en undersøgelse af handelshindringerne i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 3284/94 af 22. december 1994 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), hvis Kommissionen får forelagt de nødvendige beviser.

Med den rapport, som Kommissionen forelægger på det næste møde i Rådet (industri), vil Fællesskabet få mulighed for at beslutte, om det vil være nødvendigt at træffe andre foranstaltninger for at løse dette problem.

(1) EFT L 349 af 31.12.1994.