ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2415/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(5. september 2001)

Om: Equitable Life og pensioner

Equitable Life, som er et investeringsselskab i Det Forenede Kongerige, har på ny måttet behandle og følgelig nedskære de beløb, som dets investorer kan forvente at modtage som pension, som følge af selskabets dårlige investeringsstrategi.

I tusindvis af mennesker har derfor måttet erfare, at den pension, som de har sparet op til i mange år, er blevet betydeligt nedskåret.

Agter Kommissionen at tage de private selskabers udbetaling af pensioner op til fornyet behandling?

Agter Kommissionen at indføre en form for regulering for at sikre, at pensionsfondene forvaltes korrekt og målrettet eller i det mindste, at værdien heraf ikke mindskes, således at pensionsmodtagerne ikke stilles dårligt, når de pensioneres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. oktober 2001)

Kommissionen beklager, at mange forsikringstagere kan forvente nedsat udbytte af deres pensionspolicer som følge af Equitable Life's vanskeligheder. Kommissionen er vidende om, at den britiske regering har bebudet, at der under ledelse af Lord Penrose vil blive foretaget en uvildig undersøgelse af de omstændigheder, der har ført til Equitable Life's nuværende situation. Kommissionen agter ikke at tage livsforsikringsselskabers udbetaling af private pensioner op til fornyet behandling.

Kommissionen har for nylig fremsat et forslag til Parlamentets og Rådets direktiv om arbejdsmarkedstilknyttede pensionskassers virksomhed(1). Det tager sigte på pensionskasser, der arbejder på fondsgrundlag med henblik på at opnå pensionsydelser på grundlag af en aftale mellem arbejdsgiver og arbejdstager. Det tager ikke sigte på pensionsordninger, der oprettes af enkeltpersoner ved direkte aftale med en pensionsfond, sædvanligvis et livsforsikringsselskab, eller som ikke er tilknyttet beskæftigelse og udøvelse af et erhverv.

Et af direktivforslagets vigtigste mål er at oprette en sund forsigtighedsramme for regulering af pensionsfonde med henblik på at sikre, at sådanne fonde forvaltes på rette vis, og at de tilsluttedes interesser tilgodeses i hele Fællesskabet. Forslaget, der er et hovedmål i finanstjenesternes handlingsplan, er endnu ikke vedtaget af Rådet og Parlamentet.

(1) EFT C 96 E af 27.3.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2959/01

af Carlos Carnero González (PSE) til Kommissionen

(25. oktober 2001)

Om: Støtte til organisationer, som arbejder med mentalt syge eller yder psykogeriatrisk assistance

Den 10. oktober er erklæret som international dag for mental sundhed. Verdenssundhedsorganisationen (WHO) anslår, at på verdensplan udgør psykiske sygdomme 12,5 % af alle sygdomme. De er således hyppigere end kræft og hjerte-kar-sygdomme. I Spanien overstiger antallet af psykiatriske patienter 800 000, og til dette tal skal tilføjes antallet af ældre, der har behov for psykogeriatrisk hjælp.

I de seneste år er hospitalernes sundhedspleje blevet reduceret, og ansvaret for denne pleje er overgået til lokalsamfundet med hjemmehjælp, mindre ældrekollektiver, beskæftigelsescentre osv. Samtidig er antallet af institutioner, stiftelser og sociale organisationer, der arbejder med psykisk syge, steget, dels på grund af mangel på ressourcer, men også på grund af behovet for en større samfundsmæssig indsats over for disse syge.

Har Kommissionen iværksat initiativer, der skal fremme forskningen indenfor mentale eller psykogeriatriske sygdomme?

Har Kommissionen muligheder for at støtte oprettelsen af et fælles hjælpeprogram til fordel for disse syge?

Vil Kommissionen overveje et hjælpeprogram til de foreninger, stiftelser eller institutioner, der arbejder i denne sociale sektor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. december 2001)

Fællesskabets program for sundhedsfremme understøtter foranstaltninger, der skal fremme modeller for god praksis inden for mental sundhed med henblik på at udvikle strategier for behandling og forebyggelse, som skal gennemføres i medlemsstaterne. Kommissionen har også givet støtte gennem dette program til udviklingen af samarbejdet mellem organisationer, der aktivt beskæftiger sig med fremme af mental sundhed og forebyggelse af mentale forstyrrelser.

Et projekt, der netop er indledt under ledelse af Deusto-universitetet i Bilbao, udvikler strategier for behandling og forebyggelse af depression i hele livscyklen. Et aspekt af dette projekt tager sigte på at forebygge depression i overgangsperioden fra arbejdslivet til tilværelsen som pensionist.

Et andet projekt, der gennemføres i øjeblikket, tager sigte på etablering af en europæisk sammenfatning af tvungen indlæggelse og ufrivillig behandling af psykiatriske patienter baseret på national lovgivning og praksis.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2858/01

af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Koldblodige drab på børn og unge i Honduras

Ifølge en FN-ekspert bliver der i Honduras myrdet mange hundrede hjemløse børn og unge mange af dem af staten. Dette er uacceptabelt for et land, der har ratificeret FN's konvention om barnets rettigheder.

Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at standse disse koldblodige drab på børn?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Christopher Pattenpå skriftlige forespørgsler E-2858/01 og E-2859/01

(20. november 2001)

Kommissionen er bekendt med den voldsbølge, der for øjeblikket hærger Honduras. Den rammer alle befolkningslag, herunder hjemløse børn og unge; 66 af disse blev dræbt i tiden fra januar til. august 2001.

De Forenede Nationers særlige rapportør, Asma Jahangir, har på opfordring af Honduras' regering aflagt besøg i landet. Hun har fremhævet, at i visse tilfælde af vold var sikkerhedsstyrkerne impliceret, men som enkeltindivider, ikke som samlet politikorps. En af FN-rapportørens største bekymring var, at sikkerhedsstyrkerne kun gjorde en ringe indsats for at få opklaret disse forbrydelser.

Kommissionen deler den særlige rapportørs bekymringer. Hun er også foruroliget over, at denne voldssituation ser ud til at forværres, trods landet Honduras' erklærede politiske vilje til at forsøge at inddæmme volden.

De Forenede Nationers rapportør mener, at årsagerne til voldsbølgen skal søges i landets svage institutioner og i befolkningens fattigdom og manglende uddannelse, et synspunkt, som Kommissionen kan tilslutte sig.

Kommissionens udviklingsstrategi over for Honduras tager netop højde for denne problematik, idet 42 % af de midler, der er afsat til faglig og finansiel bistand til Honduras i tidsrummet 2000-2006, skal gå direkte til uddannelsessektoren og til en styrkelse af de retsstatslige principper, uden at der heri er medregnet diverse særprojekter, som bl.a. indebærer en samfinansiering af ngo'ernes indsats.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2354/01

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(6. august 2001)

Om: Forhandlinger EU-Mercosur

Forhandlere fra EU og Mercosur-området mødtes i begyndelsen af juli i Montevideo for at fremme udviklingen hen imod en aftale om fri handel med varer og tjenester. Kommissionen fastslog, at formålet med disse forhandlinger var at opnå en væsentlig liberalisering mellem de to parter.

Kan Kommissionen i lyset af resultaterne af de seneste forhandlingsrunder og især den sidste forhandlingsrunde, hvor det konstateredes, at visse områder stadig kræver intense forhandlinger, oplyse følgende:

Hvorledes vurderer Kommissionen på nuværende tidspunkt mulighederne for en heldig afslutning på forhandlingerne om en sådan aftale?

Hvornår og hvordan vil de forskellige aspekter vedrørende import af råvarer som f.eks. huder og skind, samt told på tekstiler blive drøftet i detaljer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(21. september 2001)

På det femte forhandlingsmøde forelagde Kommissionen Mercosur sit tilbud om told, tjenesteydelser og offentlige indkøb, således som det var blevet fastsat i forhandlingsdirektiverne.

Mercosur-landene satte alle stor pris på EU's politiske gestus og forpligtede sig i øvrigt til at fremlægge deres tilbud før næste møde og under alle omstændigheder før 30. oktober 2001.

Kommissionen har lige fra starten taget disse forhandlinger meget alvorligt. Der har allerede fundet fem runder sted. Sjette runde er fastsat til ugen 29.-31. oktober, men tidspunktet forudsætter, at toldtilbuddet fra Mercosur foreligger.

Kommissionen har altid støttet europæisk industris behov for adgang til råvarer. I denne forbindelse har Kommissionen anmodet om at få eksportafgifterne ophævet og ydermere få standset den illoyale handelspraksis, der de facto gjorde det umuligt at importere disse varer. De egentlige forhandlinger om disse varer starter ved den forhandlingsrunde, der finder sted i slutningen af oktober i Bruxelles.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2581/01

af Torben Lund (PSE) til Kommissionen

(18. september 2001)

Om: Chlorpropham

Fødevarer som kartoffelchips og pommes frites sprøjtes med det giftige stof chlorpropham. Ifølge danske aviser kan stoffet give mennesker kræft i lever og nyrer. Fødevareindustrien anvender stoffet med det formål at gøre chips lyse i farven.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse, om den har kendskab til undersøgelser om dette stofs indvirkning på menneskers sundhed, og om den finder det forsvarligt fortsat at tillade et stof i fødevareprodukter, der især henvender sig til børn og unge, hvis stoffet kan fremkalde kræft eller forvolde anden menneskelig sundhedsskade?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(15. oktober 2001)

Kommissionen har ikke kendskab til en praksis med at sprøjte kartoffelchips og pommes frites med chlorpropham. Under alle omstændigheder er en sådan praksis forbudt i henhold til fællesskabslovgivningen, da chlorpropham ikke er et tilladt tilsætningsstof i levnedsmidler (Rådets direktiv 89/107/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilsætningsstoffer, som må anvendes i levnedsmidler(1)).

Men blandt de former for anvendelse af chlorpropham som plantevækstregulator og herbicid, der er tilladt i medlemsstaterne, er en af de vigtigste imidlertid behandling af kartofler på lager efter høsten for at hindre spiring. Sikkerheden i forbindelse med anvendelse af chlorpropham evalueres i øjeblikket på EU-niveau inden for rammerne af Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler(2). De data, som blev evalueret, var ikke tilstrækkelige til, at man kunne vise, om anvendelsen af chlorpropham opfyldte kravene i direktivet, og i Kommissionens beslutning 2001/134/EF af 14. februar 2001 om afgørelsen om eventuel optagelse af visse aktive stoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF(3) er der sat en frist til den 31. december 2001 for fremskaffelse af de anførte yderligere data, som er nødvendige for at kunne fastslå, om anvendelsen af chlorpropham er tilstrækkelig sikker og opfylder direktivets krav.

(1) EFT L 40 af 11.2.1989.

(2) EFT L 230 af 19.8.1991.

(3) EFT L 49 af 20.2.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2902/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. oktober 2001)

Om: Klage vedrørende anvendelsen af fællesskabsmidler i forbindelse med sammenlægning af landbrugsjord

Donato Rodriguez Loredo, der er spansk statsborger fra Galicien, har siden 1996 indgivet adskillige anmodninger om oplysning og klager til Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug vedrørende sammenlægningen af landbrugsjord i Lourenzá-Norte i Vilanova de Lorenzá (Lugo). Generaldirektoratet har i første omgang i sine svar på disse henvendelser oplyst, at dette spørgsmål henhørte under de spanske retsmyndigheders og ikke under Fællesskabets

kompetenceområde. Til trods for dette svar har den ovennævnte borger fremsendt en ny skrivelse, hvori han klager over de uregelmæssigheder, som Galiciens regionale myndigheder har gjort sig skyldige i i forbindelse med anlæggelse af markveje, efter at han havde fået oplyst, at Kommissionen på grund af de konstaterede mangler i forbindelse med udførelsen af dette vejbyggeri havde taget sin afgørelse om ydelse af et væsentligt støttebeløb til projekter i dette område op til fornyet overvejelse. Kan Generaldirektoratet for Landbrug give oplysninger om disse unormale procedurer? Har den kontrol, som Generaldirektoratet har foretaget, medført, at afgørelsen om ydelse af fællesskabsstøtte til disse projekter er blevet trukket tilbage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. december 2001)

Kommissionen gennemførte i 1995 en kontrol af programmerne Forbedring af vilkårene for landbrugsproduktion og Miljøbeskyttelse og bevarelse af naturressourcer i regionen Galicia i Spanien.

Da nogle af de ansvarlige for det projekt, som det ærede medlem henviser til, var fraværende, fandt Kommissionen det ikke hensigtsmæssigt at kontrollere projektet. Den besluttede derfor at sende det til de nationale inspektører. Kommissionen sendte et brev til de spanske myndigheder, hvori den anmodede dem om at undersøge og dermed kontrollere projektet.

I juni 1997 gennemførte den generelle interventionstjeneste i Galicia en kontrol af projektet og udarbejdede en rapport. De spanske myndigheder er blevet anmodet om at fremsende en kopi af rapporten.

Kommissionen foreslår det ærede medlem, at han henvender sig til den statslige interventionstjeneste, som er det organ, der koordinerer kontrollen i Spanien, for at fremskaffe yderligere oplysninger om dette dossier.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3294/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. november 2001)

Om: Sveriges undtagelser med hensyn til foder

Den 31. december 1997 udløb ti svenske undtagelser på foderområdet. Med hensyn til otte af disse undtagelser blev lovgivningen justeret mellem Fællesskabet og Sverige. De to andre om farvestoffer og etoxyquin blev fortsat behandlet i bl.a. Kommissionens stående komité for foder, sidst der blev givet oplysninger herom (i begyndelsen af 1999).

Kan Kommissionen gøre rede for, hvad der sket i disse tilfælde? Er Fællesskabets lovgivning blevet tilpasset til den svenske, eller gælder undtagelsen fortsat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(16. januar 2002)

Sverige meddelte Den Stående Foderstofkomité af 20.-21. oktober 1997, at landet havde til hensigt at ophæve den undtagelse, som det fik i forbindelse med tiltrædelsen, med hensyn til restriktionerne for anvendelse af karotenoid og xanthofyl som farvestoffer i foder til fjerkræ og kombinationen af myresyre og antioxidant ethoxyquin.

Kommissionen blev senere informeret skriftligt om, at tilladelsen til anvendelse af disse to tilsætningsstoffer til foder i Sverige var blevet gennemført ved Statens Jordbruksverks formelle beslutning af 18. september 1997 i form af en ændring til de svenske retsforskrifter om foderstoffer (SJVFS 1997:134).

De to grupper af tilsætningsstoffer kan derfor anvendes i Sverige i overensstemmelse med de betingelser, der har eksisteret på fællesskabsniveau siden den 1. januar 1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3142/01

af Gary Titley (PSE) til Kommissionen

(7. november 2001)

Om: Statsstøtteforordninger og små og mellemstore virksomheder (smv'er)

Det vil være Kommissionen bekendt, at små og mellemstore virksomheder, der ejes af en større gruppe, ifølge de nuværende statsstøtteforordninger klassificeres som store virksomheder, selv i de tilfælde hvor modergruppen behandler disse filialvirksomheder som særskilte cost/profit-centre og ofte kræver, at de selv finansierer deres investeringer. Som følge heraf er enhver form for offentlig støtte, de kan opnå, begrænset til maksimalt 100 000 EUR over en treårig periode.

Det vil ligeledes være Kommissionen bekendt, at den 11. september har forværret den globale økonomiske afmatning med deraf følgende alvorlige konsekvenser for forarbejdningsindustrien, navnlig de små og mellemstore virksomheder, i Storbritannien og i Europa som helhed.

Mener Kommissionen på baggrund heraf ikke, at den ufortøvet bør foranledige en undersøgelse af statsstøtteforordningerne, og især af disses følger for små og mellemstore virksomheder ejet af en større gruppe? Agter Kommissionen endvidere at revidere den grænse på 100 000 EUR for offentlig støtte til store virksomheder, der blev indført i 1996?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(3. december 2001)

Kriteriet uafhængighed er et af de vigtigste i Kommissionens definition af små og mellemstore virksomheder (SMV)(1). Et selskab, der ejes eller kontrolleres af et større selskab kan ikke anses for at være en SMV, eftersom dette ejerskab eller denne kontrol betyder, at det pågældende selskab ikke lider under de handicap, særlig med hensyn til finansieringsadgang, som gælder for uafhængige SMV. Navnlig står det det større selskab frit for til enhver tid at ændre ordningerne for finansiering af investeringer for det mindre selskab.

Selv om store virksomheder ikke er berettigede til at modtage statsstøtte til investering eller jobskabelse uden for de støtteberettigede områder, forholder det sig ikke sådan, at offentlig støtte til sådanne selskaber er begrænset til 100 000 EUR over tre år. Store virksomheder er således berettigede til at modtage f.eks. regionalstøtte til investeringer i støtteberettigede områder, støtte til forskning og udvikling samt uddannelsesstøtte i overensstemmelse med de udførligt beskrevne betingelser i Kommissionens statsstøtteregler.

Den overgrænse på 100 000 EUR, det ærede medlem henviser til, er det beløb, op til hvilket offentlig støtte til en hvilken som helst enkeltvirksomhed uden for visse følsomme erhvervsgrene såsom transport og landbrug anses for ikke at udgøre statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87 (tidligere artikel 92, stk. 1). Kommissionen tog denne grænse op til overvejelse i 2000 og besluttede ikke at forhøje den(2)

(1) EFT L 107 af 30.4.1996.

(2) Kommissionens forordning (EF) 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (EFT L 10 af 13.1.2001).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2909/01

af Herbert Bösch (PSE) til Rådet

(17. oktober 2001)

Om: Forsinkelse af en direktørs tiltrædelse af tjenesten i OLAF

I juni 2001 havde generaldirektøren for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) udnævnt Alberto Perduca som ansvarlig direktør for Kontorets undersøgelser og operationer.

Perduca har indtil videre ikke kunnet tiltræde sin stilling, idet den italienske regering blokerer for hans orlov for at varetage denne opgave.

Har Rådet kendskab til, hvorfor denne blokade er iværksat?

Hvilke skridt agter Rådet at træffe for at få den italienske regering til at ophæve deres blokade, som åbenbart ikke kun vedrører Perduca, men også hindrer OLAF i at ansætte yderligere italienske statsadvokater som midlertidigt ansatte?

Svar

(12. februar 2002)

Rådet vil i den forbindelse gerne henvise til punkt 5 i konklusionerne fra december 2000 om den første rapport fra Overvågningsudvalget for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, hvori det erklærer sig enigt med Overvågningsudvalget i, at direktøren for OLAF hurtigst muligt bør ansætte det i personaleoversigten fastsatte personale under hensyntagen til et højt fagligt niveau.

Rådet understreger dog, at det ifølge forordning (EF) nr. 1073/1999(1) og forordning (Euratom) nr. 1074/1999(2) af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af OLAF, samt Kommissionens afgørelse af 28. april 1999 om oprettelse af OLAF(3) ikke har beføjelser til at gribe ind i OLAF's interne ansættelsesprocedurer.

(1) EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

(2) EFT L 136 af 31.5.1999, s. 8.

(3) EFT L 136 af 31.5.1999, s. 20.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3000/01

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Rådet

(5. november 2001)

Om: Erklæringer fra den tyrkiske premierminister

Den tyrkiske premierminister Bülent Ecevit har under nogle erklæringer fremsat i den amerikanske tv-kanal CNN blandt andet hævdet, at også hans land er offer for terrorhandlinger begået af terrorister, der har søgt tilflugt i EU-lande.

Agter Rådet på baggrund af, at Tyrkiet har ansøgt om tiltrædelse af EU, og eftersom den tyrkiske premierministers anklage er rettet mod samtlige 15 EU-medlemsstater i flæng, at kræve forklaringer og konkrete beviser, der kan understøtte Ecevits påstand?

Svar

(14. februar 2002)

Det er ikke første gang, at Tyrkiet påstår, at personer, der anses for terrorister i Tyrkiet, søger tilflugt i Den Europæiske Unions medlemsstater. Dette er hverken nyt eller særligt for Tyrkiet. Siden begivenhederne den 11. september undersøger medlemsstaterne, om retten til politisk asyl eventuelt misbruges af personer navnlig personer med tilknytning til Al Quaida som fra EU-medlemsstaternes område tilskynder til vold og terrorisme andre steder.

Spørgsmålet om samarbejdet mellem EU og Tyrkiet med hensyn til bekæmpelse af terrorisme drøftes med Tyrkiet i de relevante fora som led i gennemførelsen af den handlingsplan, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Gent.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3291/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(27. november 2001)

Om: Midler til sport

Hvilke EU-midler står der til rådighed til udvikling af sport i medlemsstaterne? Hvilke beløb er blevet allokeret, og hvilke(n) budgetpost(er) hører de ind under?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(21. december 2001)

Der findes ingen europæiske midler, der specifikt kan indsættes til udvikling af sport i medlemsstaterne. De eneste bevillinger, der direkte vedrører sporten, drejer sig om bekæmpelse af doping. Hertil var der i 2001 afsat 5 mio. EUR på budgetkonto B3-2020.

Mere generelt kan visse projekter, der vedrører sport, finansieres med andre fællesskabsmidler, når projekterne opfylder kriterierne for tildeling af disse midler. Programmerne Socrates og Leonardo og rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, men også strukturfondene, har således kunnet finansiere projekter vedrørende sport i den udstrækning, sådanne projekter har været i overensstemmelse med disse programmers generelle mål. Der er således inden for rammerne af Socrates-programmet for nylig blevet finansieret et projekt om sport og skole, fremme af olympiske værdier, med et beløb på 195 215 EUR.

Der har dog ikke indtil nu været gennemført en generel undersøgelse af, hvor mange projekter vedrørende sport Fællesskabet har finansieret. En sådan optælling ville være vanskelig at gennemføre, fordi en betydelig del af disse projekter gennemføres på initiativ af medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3434/01

af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen

(21. december 2001)

Om: Fabrikanter af lammende eller bedøvende våben anvender CE-mærket

I februar 2001 blev det afsløret i en rapport fra Amnesty International, Stamp out Torture, at der stadig blev anvendt elektrochokanordninger til at tortere eller mishandle folk i fængsler, interneringscentre og politistationer i mindst 76 lande i verden. Endnu mere foruroligende var afsløringen af, at fabrikanter af lammende eller bedøvende våben annoncerer med, at deres produkter har fået CE-mærket.

Kommissionen bedes derfor

- gøre rede for, efter hvilken fremgangsmåde CE-mærket tildeles, og hvilket medlem af Kommissionen der er ansvarlig for dette område,

- forklare Europa-Parlamentet, hvor mange fabrikanter af lammende eller bedøvende våben der anvender CE-mærket på deres produkter.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(31. januar 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-2783/01 fra Glyn Ford(1).

(1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 209.