ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0968/01

af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen

(30. marts 2001)

Om: Begrænset brug af landbrugskøretøjer og -maskiner

Kan Kommissionen bekræfte, at det foreslåede direktiv om fysiske agenser vil begrænse brugen af landbrugskøretøjer og -maskiner til helt ned til 2-3 timer om dagen?

Er Kommissionen ikke enig i, at disse forslag er uigennemførlige for de fleste landbrugere?

Er den endvidere ikke enig i, at der i disse forslag ikke er taget højde for de faktiske forhold inden for landbruget, i særdeleshed i høstperioden, samt for forskellene i bedriftsstørrelse og følgelig i behovet for landbrugskøretøjer og -maskiner samt den tid, disse anvendes i?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou på skriftlige forespørgsler E-0698/01 og E-0968/01

(8. maj 2001)

Kommissionen vedtog i december 1992 et forslag til et direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes udsættelse for risici på grund af fysiske agenser(1). På baggrund af udtalelserne fra Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg forelagde Kommissionen et ændret forslag i juli 1994(2).

Det vigtigste element i forslaget var at fastlægge de overordnede rammer for alle kategorier af fysiske agenser med henblik på at tilvejebringe en klar og sammenhængende forebyggelsesstrategi, som kan beskytte sikkerheden og sundheden for de arbejdstagere, som er udsat for disse agenser.

Forslaget omhandler de fysiske agenser, for hvilke der foreligger tilstrækkeligt videnskabeligt bevis til at berettige fællesskabsforanstaltninger: støj (risikoen for høreskader); vibrationer (risikoen for skader på hånden, armen og hele kroppen); elektromagnetiske felter og optisk stråling (risikoen for sundhedsskader på grund af strømme i kroppen, stød og forbrændinger samt på grund af udsættelse for termisk energi).

Kommissionens forslag hverken begrænser brugen af køretøjer på landbrugsejendomme eller fastlægger emissionsgrænseværdier for maskiner.

Derudover viser den socioøkonomiske konsekvensundersøgelse, som Kommissionen udførte, da forslaget blev udarbejdet, ikke, at landmændene pålægges nogen urimelig byrde, når de gennemfører de beskrevne forebyggelsesforanstaltninger.

(1) EFT C 77 af 18.3.1993.

(2) KOM(94) 284 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0886/01

af Nuala Ahern (Verts/ALE) til Kommissionen

(27. marts 2001)

Om: Oplysninger om mængder af depleteret uran, der er oplagret i hver enkelt af EU's medlemsstater

Er Kommissionen villig til af offentliggøre ajourførte oplysninger om de mængder depleteret uran, der er oplagret i hver enkelt af EU's medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(7. juni 2001)

Kommissionen vil i sin rapport om driften af Euratoms sikkerhedskontor offentliggøre en oversigt med angivelse af de samlede mængder depleteret (forarmet) uran, der er oplagret i Fællesskabet. Kommissionen har ingen bemyndigelse til at udlevere oplysninger om de enkelte medlemsstaters beholdninger uden forudgående tilladelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1654/01

af Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: Dyrevelfærd og gåseleverpostej

Er det Kommissionens opfattelse, at fremstilling af gåseleverpostej ved tvangsfordring er forenelig med en rimelig dyrevelfærdsstrategi? Overvejer Kommissionen at foretage sig noget på grundlag af sin holdning til dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(26. juli 2001)

Fremstilling af gåseleverpostej er en accepteret og traditionel praksis i visse medlemsstater.

Rådets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998(1) fastlægger de vigtigste principper for beskyttelse af dyr i Fællesskabet, der holdes til landbrugsformål, herunder dyr, der holdes til fremstilling af gåseleverpostej.

Der blev i juni 1999 vedtaget to henstillinger om beskyttelse af ænder og gæs til fremstilling af gåseleverpostej inden for rammerne af den europæiske konvention om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål.

I henstillingerne anføres det, at fremstilling af gåseleverpostej kun må finde sted, hvor det er gængs praksis, og at de kompetente myndigheder skal overvåge denne produktionsform for at sikre gennemførelsen af henstillingerne. Tillige anføres det, at konventionens parter skal forelægge Den Stående Veterinærkomité en årlig rapport om de opnåede resultater og de trufne foranstaltninger til forbedring af procedurer for husning af dyr og styringsprocedurer og til kontrol af produktionen.

Medlemsstaterne, der alle har undertegnet konventionen, forventes at omsætte henstillingerne i praksis. Desuden vil Kommissionen tilskynde til udvikling af fodringssystemer til ænder, der er mindre problematiske for dyrenes velfærd. Kommissionen har p.t. ingen planer om at fremsætte forslag til ændring af fodringspraksis.

(1) EFT L 221 af 8.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0528/01

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(22. februar 2001)

Om: Økonomiske prognoser

Den 19. januar 2001 erklærede kommissær Solbes, at olieprisen lå under det forventede, og at udviklingen i eurokursen havde forbedret sig i forhold til de arbejdshypoteser, der lå til grund for de makroøkonomiske prognoser, som Kommissionen udarbejdede i november.

På hvilken måde og i hvilket omfang vil disse ændringer få indflydelse på de makroøkonomiske størrelser i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(20. juni 2001)

Kommissionens prognoser, der blev offentliggjort den 22. november 2000, var bl.a. baseret på forventningerne om, at olieprisen i 2001 ville ligge på gennemsnitlig 30 USD pr. tønde Brent, og at euroens kurs i forhold til USD ville være 0,90. Hidtil (frem til den 13. marts) har olieprisen i 2001 været ca. 12 % lavere og USD/EUR-kursen 3 % højere end forventet.

Disse ændringer i olieprisen og valutakursen er ikke særlig betydningsfulde og ligger inden for de normale udsvingsmargener for disse variabler. Hvis denne situation fortsætter året ud, vil det kun få beskeden indvirkning på EF's økonomi.

Det skal især bemærkes, at:

- inflationen vil være lavere, hvis valutakurserne og oliepriserne forbliver uændrede. Hvis der kun tages hensyn til de direkte virkninger på brændstofpriserne (og ikke til eventuelle sekundære virkninger på andre forbrugerpriser), kan det forventes, at stigningen i det harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) bliver ca. 0,1-0,2 % lavere i 2001. Den stærkere euro vil kunne øge disse virkninger på den samlede inflation.

- hvad angår væksten i bruttonationalproduktet (BNP), vil en lavere oliepris på den ene side stimulere husholdningernes realindkomster og erhvervslivets fortjeneste og dermed forbruget og investeringerne, mens en højere valutakurs på den anden side tynger eksportørernes konkurrenceevne og således mindsker eksporten og væksten. Derfor er det til en vis grad usikkert, hvilken nettoeffekt ændringerne i olieprisen og valutakurserne vil få for BNP-væksten i 2001.

Ændringerne i olieprisen og valutakurserne er ikke de eneste nye elementer i de eksterne forhold, der omgiver EF's økonomi. På tidspunktet for Kommissionens seneste prognose kunne det især ikke forudses, hvilket omfang den amerikanske afmatning siden slutningen af sidste år ville få.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0225/01

af Rosemarie Müller (PSE) til Kommissionen

(29. januar 2001)

Om: Resistensudvikling som følge af overdreven anvendelse af antibiotika inden for landbruget

For kort tid siden berettede medierne om, at antibiotika (især azoler), som anvendes i store mængder inden for landbruget, meget nemt kan føre til resistensudvikling, der kan være til fare for antibiotikas virkning ved behandling af mennesker. Kan Kommissionen på den baggrund oplyse,

1. om en fremskyndet resistensudvikling som følge af anvendelsen af antibiotika inden for landbruget er til fare for antibiotikas virkning ved behandling af mennesker?

2. om det ville være muligt radikalt at reducere anvendelsen af antibiotika inden for landbruget?

3. om den mener, at der på dette område er behov for et lovgivningsinitiativ?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(30. marts 2001)

Antibiotikaresistens er et komplekst problem, hvor det er nødvendigt at gennemføre koordinerede aktioner inden for en række områder, både af lovgivningsmæssig og anden karakter, vedrørende humanmedicin, dyrevelfærd, folkesundhed, ernæring og planters sundhed.

Uhensigtsmæssig anvendelse af antibiotika til husdyr kan bidrage til en øget eller fremskyndet resistens over for patogene bakterier hos mennesker. Derfor er alle antibiotika, der bruges eller kan bruges som human- eller veterinærmedicin i terapeutisk øjemed, blevet forbudt som vækstfremmere.

De ansvarlige organer, herunder EU, Det Internationale Kontor for Epizootier, Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og de nationale myndigheder tilskynder i vid udstrækning til gennemførelsen af en forsigtig brugerpolitik og udgiver retningslinjer for behandling med en fornuftig anvendelse af antimikrobielle agenser. Overvågningsprogrammer for resistens er ved at blive gennemført, for at man kan undersøge og styre virkningen af disse politikker.

På linje med konklusionerne i udtalelsen af 28. maj 1999 fra Den Videnskabelige Styringskomité om mikrobiel resistens er det Kommissionens opfattelse, at det skulle være muligt med en yderligere nedsættelse af den anvendte mængde af antibiotika i humanmedicin, veterinærmedicin, dyreproduktionen og i forbindelse med plantebeskyttelse. I nogle sektorer har forbedrede hygiejniske forhold og udvikling af nye vacciner allerede bidraget til et mindsket behov.

Aktioner vedrørende spørgsmålet om antibiotikaresistens bør indgå i en mere sammenhængende strategi. En meddelelse fra Kommissionen om en sådan strategi vil blive fremlagt senere i år.

Strategien vil henvise til mulige forslag til ny lovgivning, f.eks. at afskaffe de antibiotika, der stadig er tilladte som vækstfremmere for husdyr. Denne aftrapningsproces må planlægges og koordineres, da for bratte tiltag kunne give bagslag for dyrs sundhed. Samtidig er det en forudsætning for afløsningen af antibiotika, at der findes alternativer, så man undgår en eventuel overdreven dyrlægeordination eller ulovlig brug heraf eller miljøproblemer, fordi folk bruger uhensigtsmæssige erstatninger.

Forslaget er under udarbejdelse og forventes fremlagt i indeværende år.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1665/01

af Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) til Kommissionen

(1. juni 2001)

Om: Transport af kunstværker

Transporten af kunstværker sker i forbindelse med offentlige udstillinger og begivenheder og afhænger derfor af offentlige kontrakter. Kommissionen bestræber sig på at bringe de diskriminerende fremgangsmåder til ophør, som forhindrer virksomheder i at få adgang til offentlige udbud i andre medlemsstater. Der findes fremgangsmåder som f.eks. de tyske museers krav om, at det nødvendigvis skal være en tysk virksomhed, der foretager alle transporter af deres kunstværker, selv om licitationen og udstillingen finder sted i Spanien. Der foreligger derfor tilfælde, hvor en spansk virksomhed har fået tildelt en offentlig kontrakt, der er udskrevet i Spanien, mens de tyske museer afviser, at deres kunstværker transporteres af andre virksomheder end en påkrævet tysk virksomhed; de afviser således at acceptere resultatet af et udbud, der har fundet sted i Spanien.

Er Kommissionen klar over de følger, som de tyske museers fremgangsmåde har for offentlige kontrakter i medlemsstater som f.eks. Spanien? Hvis den ikke har kendskab til dette spørgsmål, der er af særlig betydning på grund af de transporterede kunstværkers værdi, vil den da undersøge det nærmere med henblik på at gennemføre de mål, der er fastsat inden for det fælles marked?

Er det rimeligt, at en stat, der respekterer fællesskabsdirektiverne for offentlige udbud, skal acceptere, at de tyske museer og de heraf afhængige offentlige virksomheder pålægger de spanske licitationsdeltagere at skulle tage en tysk virksomhed i betragtning som en obligatorisk deltager? Er det desuden korrekt, at en tysk virksomhed, der kræves som medvirkende, direkte eller indirekte deltager i udbuddene?

Da det er nødvendigt, at transporten af kunstværker omfattes af ensartede bestemmelser, hvad angår kravene til de virksomheder, der yder disse tjenester, hvilke argumentationer og beviser er da nødvendige, for at Kommissionen udarbejder et forslag i denne retning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(5. juli 2001)

Kommissionen har ikke kendskab til, at de tyske museer skulle anvende diskriminerende fremgangsmåder med hensyn til transport af kunstværker.

Den vil naturligvis følge op på det ærede parlamentmedlems spørgsmål og forhøre sig om dette anliggende hos de kompetente myndigheder for derefter at vurdere de eventuelle følger for anvendelsen af fællesskabsretten vedrørende offentlige udbud og fri udveksling af tjenesteydelser.

Som det ærede medlem påpeger, indeholder såvel fællesskabsdirektiverne om offentlige udbud som EF-traktatens artikel 49 (tidl. artikel 59) forbud mod direkte og indirekte diskriminering på basis af nationalitet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1040/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. april 2001)

Om: Den spanske regerings dogmatiske holdning på budgetområdet: forbud mod underskud på statens og de selvstyrende regioners budgetter

Anser Kommissionen det for nødvendigt eller legitimt for overholdelse af den vækst- og stabilitetspagt, som Rådet vedtog i Amsterdam i 1997, at den spanske regering ved lov indfører en bestemmelse om, at der ved udarbejdelsen af statens og de selvstyrende regioners budgetter ikke må opereres med underskud - i de sidstnævntes tilfælde ses der bort fra den autonomi, som er sikret regionerne i forfatningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(11. juni 2001)

Som medlem af Den Monetære Union har Spanien forpligtet sig til at overholde den mellemfristede målsætning for de offentlige finanser, som blev fastsat i stabilitets- og vækstpagten(1), som foreskriver, at budgetsaldoen skal være tæt på balance eller i overskud. Der er bred enighed om, at overholdelsen af denne målsætning bidrager til at sikre stabile og sunde makroøkonomiske rammer og forbedre de mellemsigtede udsigter for den spanske økonomi.

I sin udtalelse om det i januar 2001 opdaterede spanske stabilitetsprogram tilskyndede Rådet til, at budgetkonsolideringen blev fortsat og fandt, at budgettilpasningen ville være lettere at gennemføre, hvis den blev fordelt over alle sektorer i regeringen.

Kommissionen ønsker dog ikke at give specifikke anvisninger for, hvordan den interne koordination mellem de forskellige undersektorer i statsforvaltningen bør organiseres for at opfylde målsætningerne i stabilitets- og vækstpagten. Dette spørgsmål må løses af de enkelte medlemsstater.

Kommissionen er heller ikke kompetent til at vurdere, om det udkast til en lov om reform af budgettet (Loven om budgetstabilitet), der i øjeblikket er til behandling i det spanske parlament, er i overensstemmelse med forfatningen.

(1) EFT C 236 af 2.8.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1184/01

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(19. april 2001)

Om: Bistand til Afghanistan

Ifølge nyligt offentliggjorte oplysninger skal Kommissionen have godkendt humanitær bistand for 3 mio. EUR til Afghanistan.

I henhold til de samme kilder skulle sigtet med bistanden til Afghanistan være videreførelse af medicinsk bistand og fødevarehjælp til de mest udsatte indbyggere i Kabul og andre byer.

Situationen i landet er kritisk, især når det gælder menneskerettighedssituationen.

Kan Kommissionen gøre rede for, hvilke foranstaltninger den har truffet for at sikre, at de 3 mio. EUR også reelt når frem til de mest udsatte personer i landets største byer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(2. juli 2001)

Kommissionen har doneret betydelige midler til humanitær bistand til Afghanistan i de seneste år. I 1999 ydede Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) et beløb på 19 mio. EUR for at imødekomme behovene blandt ofrene for tørke og vedvarende konflikt. Over budgetposten for bistand til hjemstedsfordrevne i Asien og Latinamerika ydede Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (RELEX) et beløb på 27,5 mio. EUR i 1999 og 16,5 mio. EUR i 2000 til fordel for internt fordrevne afghanere og afghanske flygtninge i Pakistan og Iran.

I februar 2000 ydede ECHO 2,5 mio. EUR til internt fordrevne personer i Afghanistan og afghanske flygtninge i Pakistan. Desuden er man ved at afslutte en interventionsplan til 13 mio. EUR. Foranstaltningerne tager hovedsagelig sigte på at imødegå den almindelige fødevareusikkerhed i landet og hjælpe fordrevne personer.

Formålet med bistanden er at mindske lidelserne for de mennesker, der rammes af tørke og civile konflikter, hovedsagelig gennem fødevaresikkerhedsmæssige tiltag i byområder og landdistrikter, vandforsyning (brønde), primær sundhedspleje, et fødevareprogram for kvinder og børn og nødhjælpsprogrammer for internt fordrevne personer (telte, tæpper osv.).

Disse i alt væsentligt humanitære foranstaltninger gennemføres via partnere som f.eks. ikke-statslige organisationer (ngo'er), internationale organisationer, Røde Kors-familien og FN-organer. Ifølge ECHO's mandat, der specifikt går ud på at støtte de mest sårbare, lægges der ved valget af de foranstaltninger, der skal finansieres, hovedsagelig vægt på at støtte de mest trængende og integrere visse mekanismer i de foreslåede foranstaltninger, f.eks. overvågningsbestemmelser, udvælgelseskriterier, forudgående vurdering og indikatorer for efterfølgende evaluering for at sikre, at målgrupperne rent faktisk nås. Desuden har ECHO eksperter i marken, der også følger de igangværende projekter på nært hold for at sikre, at hjælpen når rigtigt frem.

Endelig er det hensigten, at kommissionsmedlemmet med ansvar for udvikling og humanitær bistand aflægger besøg i Afghanistan i september 2001 for at få et direkte indtryk af situationen og Kommissionens humanitære indsats.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1150/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(10. april 2001)

Om: Priser på landbrugsprodukter

Vil Kommissionen i anledning af dens svar på skriftlig forespørgsel E-0338/01(1) nu vurdere, hvor stor forskel der er i procent mellem priserne på de fem betydeligste landbrugsprodukter inden for Fællesskabet ved udgangen af hvert af de sidste fem år, på grundlag af de i svaret nævnte specifikke og ajourførte oplysninger om både indre markeder og verdensmarkeder?

Som afslutning gælder den sidste børsdag i året og helst dennes afslutning. Hvis Kommissionen mener, at denne oplysning ikke er repræsentativ, opfordres den at supplere disse oplysninger med tal i slutningen af måneden for hver af årets måneder.

(1) EFT C 235 E af 21.8.2001, s. 180.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. juni 2001)

Den procentvise forskel mellem de interne priser og verdensmarkedspriserne på de fem vigtigste landbrugsprodukter i EF ved udgangen af hvert år i de sidste fem år er vist i tabellen nedenfor. Den er baseret på specifikke og ajourførte oplysninger om priser både på interne markeder og på verdensmarkederne, der anvendes som led i forvaltningen af de fælles markedsordninger. Denne sammenligning tjener kun til at give et billede af den eksisterende situation på en given dato, da den afhænger af mange faktorer, såsom det pågældende marked, produktspecifikationen, euro/dollar-vekselkursen mv.

Forskel mellem de interne priser og verdensmarkedspriserne for nogle landbrugsprodukter ved årets udgang

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0984/01

af Ulpu Iivari (PSE) til Kommissionen

(30. marts 2001)

Om: Den sproglige udformning af informationskampagner, som støttes af EU

EU og en organisation med navnet Intercitrus gennemfører sammen en kampagne for markedsføring af citrusfrugter, som til dels består af et Internetwebsted med adressen www.orangefruit.net. I den finsksprogede del er hele teksten sprogligt klodset og dele af den helt underlødig. Den Europæiske Union betegnes endog som det Europæiske Fællesmarked (Euroopan yhteisyys i stedet for Euroopan yhteisö).

Følgende citater taler for sig selv:

Siden 1998 har det Europæiske Fællesmarked og Intercitrus gjort en indsats for sundheden og har gennemført diverse kampagner til fremme af de friske appelsiner og klementiners sunde egenskaber og gode smag.

Kampagnens formål består i at gøre opmærksom på appelsiner og klementiners egenskaber samt deres ernæringsmæssige fordele og er finansieret af Intercitrus med støtte fra Europa-Kommissionen.

Ifølge webstedet er der til kampagnen afsat mindst 4,6 mio. EUR. Den gennemføres i otte EU-medlemsstater.

Med henvisning til ovenstående bedes Kommissionen oplyse:

1. Hvilke foranstaltninger vil den træffe for at forbedre kampagnens sproglige udformning?

2. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at sikre, at det sprog, der anvendes i alle de kampagner, som støttes af EU, er feljfrit og forståeligt, og at kampagnerne således også fremmer målsætningerne for bl.a. Det Europæiske Sprogår 2001?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(23. maj 2001)

Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at linket til den finske tekst er blevet fjernet på hjemmesiden (orangefruit.net). Kommissionen har endvidere bedt organisationen InterCitrus om at fjerne selve den finske side. Det er klart, at EU ikke på nogen måde vil medfinansiere netstedets finske del.

Kommissionen gør opmærksom på, at den pågældende informationskampagne forvaltes indirekte, dvs. at det er det ansvarlige organ (i dette tilfælde det spanske landbrugsministerium), som er juridisk ansvarligt for kontrollen med informationskampagnen. Kommissionen fører dog tilsyn med programmet, hvilket har resulteret i ovennævnte indgreb.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0614/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(1. marts 2001)

Om: Transfer-summer inden for fodbold

Det forlyder, at et lille antal klager startede den nuværende debat om transfer-summer inden for fodbold.

Hvor mange klager havde Kommissionen modtaget, da den startede processen med henvendelser til de forskellige forboldmyndigheder?

Hvor mange klager har den fået i alt?

Hvem har fremsat disse klager og hvorfor?

Hvor mange af de repræsentanter, som Kommissionen har modtaget, har anmodet om, at det nuværende system bevares?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(19. april 2001)

De formelle klager, der er årsag til den procedure, som indledtes mod Det Internationale Fodboldforbund (FIFA) i december 1998, var i alt fire. Senere har Kommissionen modtaget endnu en formel klage.

I september 2000, hvor Kommissionen forstærkede drøftelserne med fodboldmyndighederne, var to af klagerne, der begge gik på samme tilfælde, allerede blevet trukket tilbage efter en transaktion med FIFA.

Kommissionen kan principielt ikke afsløre navnene på klagerne i sager vedrørende procedurer for anvendelse af EF-traktatens konkurrenceregler.

Klagerne gik især på aspekter af FIFA's regler for internationale transferer: det over alt gældende forbud mod ensidig ophævelse af kontrakten og betalingen af transferbeløb ved kontraktens udløb for forhold, der ikke er omfattet af dommen i Bosman-sagen.

Kommissionen har modtaget tilkendegivelser til fordel for bevarelse af de nuværende FIFA-regler. Den har også modtaget mange tilkendegivelser af nødvendigheden af, at der foretages en ændring af reglerne.

Efter et møde den 5. marts 2001 forpligtede FIFA sig i forståelse med Det Europæiske Fodboldforbund (UEFA) til hurtigt at ændre sine regler om spilleres status og transfer, således som de fremtræder i 1997-udgangen, ifølge principper, der er offentliggjort.