ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0803/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner

Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-4113 (Integrationsprogram til fordel for flygtninge) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (4. april 1997)

I 1996 var formaalet med budgetpost B3-4112 at finansiere undersoegelser vedroerende modtagelsesfaciliteter samt hjemsendelse af personer, der er flygtet paa grund af borgerkrig. Endvidere skulle budgetposten paa i alt 720 000 ECU finansiere pilotprojekter, der yder stoette til husning af asylsoegere og flygtninge, samt pilotprojekter, der forsoeger at fremme frivillig repatriering. Endelig har budgetposten givet mulighed for at yde et EU-tilskud paa 220 000 ECU til »The European council on refugees and exiles (ECRE).

Foruden de 220 000 ECU, der blev ydet til ECRE i overensstemmelse med bemaerkningerne til budgetposten, blev der ydet et tilskud paa 135 556 ECU til universitetet i Sussex, der skulle gennemfoere en undersoegelse vedroerende betingelserne for hjemsendelse af fordrevne personer bosiddende i Faellesskabet. Der blev ydet 362 000 ECU til »International Centre for migration policy development (ICMPD)« med henblik paa gennemfoerelse af et pilotprojekt vedroerende uddannelse, frivillig hjemsendelse og reintegrering af smaaentreprenoerer og deres familier fra Bosnien og Herzegovina, der er fordrevet og for oejeblikket bor i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0981/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - Graekenland

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som Graekenland i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0548/97 af Ulf Holm (V) til Kommissionen (21. februar 1997)

Om: Euro-moenterne

I forbindelse med udformningen af den nye euro-valuta er det i de svenske medier blevet oplyst, at euro-moenterne vil komme til at indeholde nikkel. Af hensyn til forbrugerne vil det vaere meget uheldigt, hvis moenterne indeholder nikkel. Nikkelallergi er i dag den mest almindelige form for kontaktallergi: mere end hver tiende kvinde er ramt af den.

Er Kommissionen klar over dette problem?

Agter Kommissionen at goere euro-moenterne helt nikkelfri?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-0474/97 og E-0548/97 (15. april 1997)

Alle moentsystemer i medlemsstaterne har nikkel i de legeringer, der anvendes til moentproduktion med undtagelse af Sverige. I nogle tilfaelde har der vaeret konstateret en foroegelse af allergiproblemer som foelge af permanent kontakt med moenter, der indeholder nikkel, og dette har givet anledning til bekymring.

Kommissionen har meget omhyggeligt undersoegt de allergireaktioner, som foraarsages af nikkel. Resultatet af denne undersoegelse foerte til et direktiv (94/27/EF) ((EFT L 188 af 22.7.1994. )) om begraensning af anvendelsen af nikkel i visse produkter. Dette direktiv gaelder for objekter, der er i direkte og permanent kontakt med huden. Moenter anses ikke for at falde ind under denne kategori.

Det nuvaerende forslag fra moentdirektoererne omfatter allerede 4 moenter (ud af 8), der skal vaere nikkelfrie (1, 2, 5 og 50 cent). Efter anmodning fra Raadet er moentdirektoererne ogsaa ved at undersoege muligheden for at fremstille 10- og 20-centmoenter i et nikkelfrit materiale (eller legering).

Kommissionen er endvidere ved at forberede et forslag efter EF-traktatens artikel 129 med henblik paa, at Parlamentet og Raadet kan vedtage et EU-handlingsprogram om forebyggelse af forureningsrelaterede sygdomme. Dette forslag skal soege at stoette aktiviteter, der sigter paa at forebygge og reducere allergier.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0807/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner

Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B7-212 (Stoette med henblik paa at goere flygtninge og fordrevne i Latinamerika og Asien selvforsynende) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger, ikke-statslige organisationer eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (1. april 1997)

De aktioner, der i 1996 blev finansieret af Kommissionen via budgetpost B7-212 (ex B7-3020) til fordel for ikke-statslige organisationer (NGO'er), foreninger og diverse institutioner, var foelgende:

- 44 projekter blev finansieret af NGO'er, heraf 17 projekter i Latinamerika for et beloeb paa 5,93 mio. ECU, og 27 i Asien for et beloeb paa 19,35 mio. ECU;

- 13 projekter blev finansieret af UNHCR, heraf 2 projekter i Latinamerika for et beloeb paa 1,19 mio. ECU, og 11 i Asien for et beloeb paa 18 mio. ECU;

- 9 projekter er blevet finansieret af andre institutioner, heraf 8 projekter i Latinamerika for et beloeb paa 13,96 mio. ECU, og i Asien for et beloeb paa 0,5 mio. ECU.

En fuldstaendig liste over gavebistandsmodtagere er fremsendt direkte til Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 864/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Ældre og deres familiemedlemmer



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0182



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0864/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: AEldre og deres familiemedlemmer Kan Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-4104: Foranstaltninger til fordel for aeldre og deres familiemedlemmer oplyse, om der er udbetalt stoette til Italien og i bekraeftende fald redegoere for dennes omfang til hver enkelt sammenslutning og hver enkelt aktivitet? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 og E-0871/97 (25. april 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 126/97 af Sylviane AINARDI til Kommissionen. EU-støtten til regionen Provence-Alpes-Côte- d'Azur i 1994 og 1995: Beløbenes størrelse og anvendelse (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0027



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0126/97 af Sylviane Ainardi (GUE/NGL) til Kommissionen (29. januar 1997) Om: EU-stoetten til regionen Provence-Alpes-Côte-d'Azur i 1994 og 1995: Beloebenes stoerrelse og anvendelse Hvor store beloeb blev der tildelt regionen Provence-Alpes-Côte-d'Azur i 1994 og 1995, og hvorledes anvendtes disse beloeb i forbindelse med: - EFRU - EUGFL, Udviklingssektionen - ESF - forskningsprogrammer - programmer paa energiomraadet - programmer paa miljoeomraadet - andre programmer vedroerende menneskelige ressourcer, undervisning, uddannelse og ungdom? Vil Kommissionen oplyse, hvem der modtog disse bevillinger? Samlet supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0122/97, E-0123/97, E-0124/97, E-0125/97 og E-0126/97 (29. april 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0630/97 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Raadet (10. marts 1997)

Om: Kraenkelser af menneskerettighederne i Det Forenede Kongeriges faengsler

Vilkaarene for irske politiske fanger i Det Forenede Kongeriges faengsler er yderst alvorlige; i flere maaneder har besoeg af familiemedlemmer vaeret forbudt, og advokaterne maa kun foere samtaler i aflaaste rum bag en glasskaerm. De kompetente myndigheder afslaar fortsat laegekonsultation og -behandling, selv naar de faengslede lider af alvorlige sygdomme.

Efter at Patrick Kelly f.eks. omsider havde modtaget tilladelse til at faa foretaget en vanskelig kraeftoperation, blev han overflyttet til det saerligt sikrede faengsel i Whitemoor uden nogen form for efterbehandling efter operationen, selv om laegerne overfor indenrigsministeren gav udtryk for deres bekymring med hensyn til en genopblussen af sygdommen.

1. Mener Raadet ikke, at kraenkelserne af menneskerettighederne i Det Forenede Kongeriges faengsler boer fordoemmes med fasthed, idet der sker saerlig diskrimination af irske fanger, og man ikke respekter de mest elementaere rettigheder til laegebehandling og besoeg af slaegtninge og advokater?

2. Hvilke foranstaltninger agter Raadet at traeffe for at bringe disse kraenkelser af menneskerettighederne til ophoer?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0515/97, E-0630/97, E-1147/97 og E-1148/97 (27. maj 1997)

Forholdene for fangerne i medlemsstaternes faengsler henhoerer under medlemsstaternes relevante myndigheder. Myndighederne i den medlemsstat, der naevnes i disse forespoergsler, har fuldt og helt afvist de fremfoerte paastande. Raadet erindrer om, at alle medlemsstater er parter i den europaeiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder, der blev undertegnet den 4. november 1950 i Rom, og at alle medlemsstater er parter i den europaeiske konvention til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanaerende behandling eller straf af 26. november 1987.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0279/97 af Yvan Blot (NI) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Bevarelse af tobakshandlerne i departementet Bas-Rhin

I departementet Bas-Rhin er der i dag 490 tobakshandlere, hvilket svarer til ca. 1.500 job. Der er tale om naerbutikker med mange funktioner: ud over tobak saelger de stempelmaerker, telekort, frimaerker, bus- og togbilletter osv.

Tobakshandlerne staar over for mange problemer: nedgang i rentabiliteten, afvandring fra landomraaderne, lukning paa grund af risici i vanskelige kvarterer og smugleri.

Som foelge af forhoejelserne af tobakspriserne i Frankrig (+80% over 4 aar paa grund af afgifterne) vil mange privatpersoner forsyne sig paa den anden side af Rhinen.

Hvad agter Europa-Kommissionen at goere i denne situation, som risikerer at forvaerres og foere til fallit for mange tobakshandlere, med hensyn til den indirekte beskatning af tobak og harmonisering af punktafgifterne for at undgaa konkurrencefordrejning, isaer i graenseomraaderne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (14. marts 1997)

I EF-retten vedroerende punktafgifter er der fastsat minimumsafgifter for tobaksprodukter. Medlemsstaterne kan frit fastsaette de satser, de oensker, saa laenge de overholder disse minimumsgraenser. Raadet fandt ved vedtagelsen af dette system, at kombinationen af minimumssatser og markedskraefter ville bringe afgiftsniveauerne taettere til hinanden. Som foelge heraf har medlemsstaterne saaledes stor fleksibilitet, hvad angaar beskatningen af tobaksprodukter.

I henhold til den paagaeldende lovgivning skal minimumspunktafgifterne gennemgaas hvert andet aar, hvor der skal tages hensyn til det indre markeds funktion, punktafgifternes realvaerdi og traktatens bredere maalsaetninger. Dette sker paa grundlag af en rapport og i givet fald et forslag fra Kommissionen. Den foerste rapport blev fremlagt for Parlamentet og Raadet i 1995 ((KOM(95) 285. )). Man udsatte dog fremsaettelsen af forslag, mens der foregik en omfattende samraadsprocedure. Parlamentet har siden vedtaget en udtalelse om rapporten. Den naeste rapport fra Kommissionen til Parlamentet og Raadet skulle komme dette aar og vil igen tage hensyn til det indre markeds funktion. Det er dog vigtigt at fremhaeve, at det indre marked forudsaetter, at der findes en balance mellem paa den ene side oensket om at forhindre konkurrencefordrejninger og paa den anden side forbrugerens ret til at koebe varer i en anden medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0413/97 af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Momsniveauet i servicesektoren

Det er saerdeles vigtigt med reelle nye arbejdspladser i servicesektoren, hvis man vil loese arbejdsloeshedsproblemet, der belaster naesten hele Europa. En stoerre og mere omfattende momsnedsaettelse for virksomheder i servicesektoren vil oege efterspoergslen og derigennem ogsaa skabe nye arbejdspladser. EU's nuvaerende sjette momsdirektiv giver ikke medlemsstaterne tilstraekkelige muligheder for at fastlaegge et momsniveau for servicesektoren, som vil vaere til mere gavn for beskaeftigelsen.

Hvordan vil Kommissionen tage hensyn til det omfattende behov for momsnedsaettelse i servicesektoren i sine fremtidige forslag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (8. april 1997)

For at vurdere virkningerne af lavere moms sammenlignet med andre skatte- og afgiftsmaessige foranstaltninger har Kommissionen bestilt en undersoegelse af fiskale instrumenters (dvs. lavere moms i udvalgte sektorer) mulige virkninger for jobskabelsen. Det sker blandt andet for at opfylde det tilsagn, der blev givet i Parlamentet i forbindelse med forhandlingen om Kommissionens forslag til direktiv om momssatsen paa blomster og haveprodukter, som i mellemtiden er blevet vedtaget.

Undersoegelsen omfattede tre muligheder for at skabe beskaeftigelse gennem fiskale foranstaltninger: lavere moms i udvalgte (formodet arbejdskraftintensive) sektorer, saenkning af den direkte skat og lavere sociale sikringsbidrag fra arbejdsgiverne. Alle mulighederne skulle vaere afgiftsneutrale, og med henblik herpaa undersoegte man to kompenserende foranstaltninger: en generel forhoejelse af standardmomssatsen og en forhoejelse af afgiften paa motorbraendstof.

Konklusionen af undersoegelsen blev, at en kompenseret nedsaettelse af momsen i udvalgte sektorer generelt kun vil faa mindre beskaeftigelsesmaessige virkninger, mens der ikke opnaas nogen maalelig virkning af at saenke de direkte skatter. Derimod har en kompenseret saenkning af de sociale sikringsbidrag generelt den mest positive virkning for beskaeftigelsen.

Det er desuden vaerd at bemaerke, at i henhold til gaeldende EF-momslovgivning er en lang raekke tjenester fritaget fra moms eller beskattes til en lavere sats, isaer i finans-, sundheds- og transportsektoren.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 858/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Miljø



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0181



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0858/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Miljoe Kan Kommissionen i forbindelse med budgetpost B4-304: Lovgivning og andre generelle foranstaltninger i forbindelse med det femte program paa miljoeomraadet oplyse, om der er udbetalt stoette til Italien og i bekraeftende fald redegoere for dennes omfang til hver enkelt sammenslutning og hver enkelt aktivitet? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 og E-0871/97 (25. april 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 870/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Det Europæiske Miljøagentur



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0183



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0870/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Det Europaeiske Miljoeagentur Kan Kommissionen i forbindelse med budgetpost B4-3101: »Tilslkud til Det Europaeiske Miljoeagentur« oplyse, om der er udbetalt stoette til Italien og i bekraeftende fald redegoere for dennes omfang til hver enkelt sammenslutning og hver enkelt aktivitet? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 og E-0871/97 (25. april 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1239/97 af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen (8. april 1997)

Om: Racisme i Tyskland mod italienske statsborgere

Det er forfaerdende at erfare, at der i Tyskland endnu en gang begaas tydeligt racistiske voldshandlinger mod italienske statsborgere, og at den seneste af disse episoder skulle resultere i doeden for Antonio Melis, en 37-aarig indvandrer fra Sardinien, der blev draebt paa brutal vis i Caputh i Brandenburg.

Den lokale domstol og det lokale politi forsoeger at nedtone disse episoder og bagatelliserer eller afviser deres racistiske undertoner.

Denne genopblussen af kriminelle handlinger staar i grel modsaetning til de til stadighed hyldede principper med hensyn til solidaritet og tolerance, som Den Europaeiske Union bygger paa, og som er blevet gentaget adskillige gange i forskellige faellesskabsprogrammer, som medlemsstaterne har erklaeret at ville efterleve fuldt ud.

Agter Kommissionen paa denne baggrund hurtigt og bestemt at opfordre den tyske regering til at sikre den personlige vaerdighed og retten til livet og til arbejde for de italienske statsborgere, der i EU forsoeger at virkeliggoere det hoejt besungne unionsborgerskab?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. maj 1997)

Racisme gaar imod alt det, Faellesskabet staar for, fordi racisme undergraver demokratiet og respekten for menneskelig vaerdighed. At racisme stadig forekommer i Faellesskabet er en af de stoerste farer, vores samfund staar over for, og Kommissionen deler det aerede medlems bekymring vedroerende racistiske handlinger eller opfordring til saadanne. En saadan uoensket adfaerd boer paa det kraftigste imoedegaas.

1997 er udraabt til Europaeisk AAr Mod Racisme, og inden for rammen af dette aar vil der blive dannet partnerskaber med henblik paa at intensivere kampen mod racisme, fremmedhad og antisemitisme. Alle medlemsstater deltager aktivt i dette projekt, og et antal projekter, der skal goere folk opmaerksomme paa problemet, vil blive gennemfoert i EU, ogsaa i Tyskland.

Det er ligeledes vaerd at bemaerke, at Raadet den 15. juli 1996 inden for omraadet af retlige og indre anliggender vedtog en faellesaktion vedroerende aktioner til bekaempelse af racisme og fremmedhad. Formaalet hermed er at sikre retligt samarbejde med hensyn til lovovertraedelser paa grundlag af racistisk adfaerd. Til dette formaal opfordres medlemsstaterne til enten at goere en saadan adfaerd til en strafbar handling eller, hvis det ikke er muligt, at afvige fra princippet om dobbelt kriminalitet. Det drejer sig om former for adfaerd som f.eks. offentlig opfordring til diskrimination, vold eller racehad, offentlig accept af forbrydelser mod menneskeheden og overtraedelse af menneskerettighederne eller deltagelse i gruppers aktiviteter, som indebaerer diskrimination, vold eller racehad.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1274/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Et lille daadyr draebes paa grusom maade udelukkende af kolde bureaukratiske aarsager, der er mere end diskutable

I den italienske presse finder man en notits af uhoert og uberettiget grusomhed: et lille daadyr er blevet draebt (og der skulle hele otte karabinslag til at draebe det), udelukkende fordi det levede i en lille landsby ved Gardasoeen, hvor det var blevet adopteret af alle borgere i kommunen, da det ikke oprindelig stammede derfra og derfor ikke kunne leve naer ved soeen. Det kunne desuden havde vaeret til fare for trafikken.

Dette er de kolde, bureaukratiske begrundelser, der gives af omraadets jagtmyndigheder som forklaring paa det skete.

Det fremgaar deraf, at der eksisterer praecise regler dels for jagtaktiviteter, dels for eventuel eliminering af dyr, som, naar det virkelig er noedvendigt, skal foretages, efter at dyret er blevet bedoevet.

Tillader de gaeldende EU-bestemmelser, om end indirekte, indgreb af denne art?

Fastsaetter disse bestemmelser i benaegtende fald idoemmelse af boeder til personer, som begaar lignende grusomme handlinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (29. april 1997)

De forhold, det aerede medlem omtaler, er ikke omfattet af saerlige faellesskabsdirektiver. Kommissionen har ingen kompetence til at gribe ind over for de italienske myndigheder i en saadan sag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0979/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - Finland

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som Finland i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.