ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0308/98 af Daniel Féret (NI) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: Fyrstendoemmet Monaco og euroen

Man forbavses stadig over de fordele, som Fyrstendoemmet Monaco har nyt godt af siden aarhundredets begyndelse?

Det seneste fyrstelige privilegium, som vi har faaet kendskab til, vedroerer den kommende faelles moentenhed. Selv om Fyrstendoemmet udgoer en del af Det Europaeiske Faellesskabs toldomraade, er det ikke medlem af Den Europaeiske Union.

Paa trods heraf vil Monaco nyde godt af fordelene ved euroen fra det oejeblik, den bliver indfoert, i kraft af et elegant juridisk kneb med en saerlig bestemmelse om de valutamaessige forbindelser mellem Fyrstendoemmet og Frankrig i forbindelse med anvendelsen af Maastricht-traktaten.

Mens alle europaeiske lande, som oensker at deltage i den faelles valuta i dag goer sig enorme anstrengelser for at opfylde kriterierne i traktaten om Den Europaeiske Union for dermed at faa deres adgangskort til euroen, kan Fyrstendoemmet Monaco blot i fred og ro sidde og vente paa, at euroenbliver indfoert uden besvaer og uden ofre.

Er det efter Kommissionens opfattelse juridisk og moralsk berettiget, at fyrsten faar denne enorme fordel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves Thibault de Silguy (2. marts 1998)

I erklaering nr. 6 i slutakten til EF-traktaten praeciseres det, at Faellesskabet forpligter sig til at lette de genforhandlinger af nuvaerende ordninger, der kan blive noedvendige paa grund af indfoerelsen af den faelles valuta.

Formaalet med denne erklaering er faktisk at bibeholde den eksisterende situation, nemlig de nuvaerende monetaere forbindelser mellem Monaco og Frankrig. For stater eller territorier med et lille befolkningstal er det faktisk almindeligt at anvende nabolandets valuta som national moentenhed. Ovennaevnte erklaering omhandler ligeledes Republikken San Marinos og Vatikanstatens monetaere forbindelser med Italien.

Fyrstendoemmet er ikke direkte beroert af konvergenskriterierne, eftersom det ikke er en del af Faellesskabet og som foelge heraf ikke er medunderskriver af EF-traktaten. Til gengaeld har Fyrstendoemmet ikke vaeret tilknyttet beslutningsprocessen vedroerende indfoerelsen af den faelles valuta, og det kan ikke i fremtiden deltage aktivt i Den Europaeiske Centralbanks (ECB) udformning af den monetaere politik. Fyrstendoemmet kan heller ikke tage aktivt del i medlemsstaternes samordning af de oekonomiske politikker i Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0849/98 af Marco Cellai (NI) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Kommissionens indbringelse af klage for Domstolen

I henhold til nogle presseforlydender i december 1997 har Kommissionen vedtaget at indbringe klage for Domstolen i forbindelse med en sag i anledning af den italienske regerings traktatbrud, idet der i lov nr. 236/95 skulle mangle en overgangsordning til beskyttelse af de erhvervede rettigheder for de sprogmedarbejdere (allerede lektorer i fremmedsprog), der allerede arbejder ved de italienske universiteter i henhold til dekret nr. 382/80 fra den italienske praesident. Med denne klager ignorerer Kommissionen i realiteten selve indholdet af Domstolens dom (Femte Afdeling) af 20. november 1997, og dens klage er oejensynlig baseret paa en tilsigtet sammenblanding af udtrykkene »lecturer« og »lettore«. Herudover har Kommissionen overhovedet ikke begrundet, hvori den italienske regerings manglende respekt for erhvervede rettigheder skulle bestaa, idet de bestemmelser, der indfoertes med lov nr. 236/95, giver beskyttelse af de rettigheder, de paagaeldende har erhvervet i henhold til tidligere bestemmelser, og generelt sikrer dem en bedre behandling.

Paa denne baggrund bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Er, og i bekraeftende fald i hvilken udstraekning, Kommissionens afgoerelse blevet influeret af visse forlydender i pressen eller af udtalelser fra EP-medlemmer?

2. Hvilke juridiske betragtninger er klagen baseret paa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (5. juni 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1397/98 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (6. maj 1998)

Om: Retshjaelp til faengslede EU-statsborgere i Marokko

1. Er Raadet bekendt med den hjaelpeloese tilstand, EU-statsborgere kommer i, naar de i Marokko, et land hvis sprog de ikke behersker, ikke faar passende retshjaelp, og heller ikke hjaelp af professionelle tolke samt passende humanitaer hjaelp?

2. Er Raadet klar over, hvilke alvorlige foelger en saadan mangel paa professionel stoette til EU-statsborgerne kan faa under en given sagsbehandling?

3. Er Raadet bekendt med, at der blandt de faengslede EU-statsborgere i Marokko ogsaa er en raekke personer over 70 aar, der er kulturelt isoleret og lider meget under det?

4. Er Raadet bekendt med, at det nederlandske udenrigsministerium, efter den officielle nederlandske delegations besoeg i oktober 1997, under ledelse af Udenrigsministeriets Afrika-chef, Damoiseaux, ikke siden har taget kontakt med de marokkanske myndigheder med sigte paa at forhandle om en aftale om overfoersel af doemte nederlaendere til Nederlandene, saaledes at disse kan afsone deres straffe i nederlandske faengsler?

5. Kan Raadet oplyse, hvorfor man ikke har besvaret det tilbud, den marokkanske regering fremsatte i oktober 1997, om forhandlinger med den nederlandske regering om en aftale om at lade de nederlandske statsborgere afsone deres straf i deres hjemlige kulturelle omgivelser, altsaa i Nederlandene - saa meget desto mere som den marokkanske regering allerede har indgaaet saadanne aftaler med bl.a. Frankrig, Det Forenede Kongerige, Spanien, Portugal, Malta og Belgien? I 1997 har den marokkanske regering - paa under et halvt aar - baade forhandlet med den belgiske regering om en saadan aftale og undertegnet den officielle aftale med den belgiske regering; hvorfor skal indgaaelse af en saadan aftale mellem Nederlandene og Marokko vare laengere?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-1396/98 og E-1397/98 (6. juli 1998)

De spoergsmaal, der er rejst i skriftlig forespoergsel 1396/98 fra det aerede parlamentsmedlem samt under punkt 4 og 5 i skriftlig forespoergsel 1397/98, henhoerer ikke under Raadets kompetence.

De spoergsmaal, der er rejst i punkt 1, 2 og 3 i skriftlig forespoergsel 1397/98, er ikke blevet droeftet i Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0630/98 af Johanna Maij-Weggen (PPE) og Jan Sonneveld (PPE) til Kommissionen (9. marts 1998)

Om: Renovering af jernbanelinjen mellem Enschede (NL) og Gronau (D)

1. Den nederlandske provins Overijssel og kommunen Enschede oensker sammen med den tyske delstat Nordrhein-Westfalen at renovere den gamle jernbanelinje mellem Enschede og Gronau for at intensivere det graenseoverskridende samarbejde.

2. Til renovering af denne forbindelse (ca. 8 km) kraeves omkring 25 mio NLG.

3. Har Kommissionen allerede modtaget en anmodning om finansiel stoette til dette projekt fra den paagaeldende region og fra den nederlandske regering?

4. Hvilke muligheder har Kommissionen for at stoette dette projekt, og hvorledes kan regionen opnaa finansiel stoette fra Unionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (29. april 1998)

Kommissionen er vidende om, at provinsen Overijssel og kommunen Enschede (Nederlandene) samt delstaten Nordrhein-Westfalen og kommunen Gronau (Tyskland) oensker en renovering af jernbanelinjen mellem Enschede og Gronau i omraadet Euregio. I forbindelse med det operationelle program (OP), som blev forelagt af Nederlandene og Tyskland i henhold til EU-initiativet Interreg II-A, henledte de nationale myndigheder Kommissionens opmaerksomhed paa denne lakune i jernbaneforbindelsen mellem disse to medlemsstater. Ikke desto mindre omfatter foranstaltning 1 i det naevnte OP kun forbedring af infrastrukturer (f.eks. loesning af flaskehalsproblemer) for at tiltraekke private investorer. I oevrigt har Kommissionen ikke modtaget nogen officiel ansoegning om stoette til denne jernbanelinje.

Ifoelge Kommissionens meddelelse til medlemsstaterne om retningslinjer for operationelle programmer inden for rammerne af Interreg II-A ((EFT C af 180 af 1.7.1994 (punkt 14, j). )) kan der i omraader med alvorlig mangel paa infrastrukturer under visse omstaendigheder ydes stoette til forbedring af transport og andre kommunikationssystemer inden for og mellem graenseomraader ved etablering eller modernisering af infrastrukturer. En ansoegning om stoette til den paagaeldende jernbanelinje i henhold til Interreg II-A vedroerende Euregio skal af projektlederen forelaegges for Euregios sekretariat og godkendes af styringskomitéen (Stuurgroep/Lenkungsausschuâ) for programmet.

Det skal understreges, at det samlede programmeringsdokument (SPD) for de regioner, der er omfattet af maal 2 i provinsen Overijssel, ikke aabner mulighed for at yde stoette udelukkende til den nederlandske del af jernbanestraekningen, da det paagaeldende SPD kun omfatter jernbaneinfrastrukturer, som har direkte tilknytning til oekonomiske aktiviteter (forbindelser til industriomraader, fragtterminaler osv.).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0282/98 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (17. februar 1998)

Om: Overholdelse af direktiv 95/21/EF om havnestatskontrol

Hvor mange kvalificerede skibsinspektoerer har ansvaret for at sikre overholdelse af direktiv 95/21/EF ((EFT L 157 af 7.7.1995, s. 1. )) om havnestatskontrol i de enkelte medlemsstater?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-0281/98 og E-0282/98 (30. marts 1998)

Antallet af tilbageholdelser, fordelt paa medlemsstater, siden datoen for ikrafttraedelsen af Raadets direktiv 95/21/EF af 19. juni 1995 om haandhaevelse over for skibe, der anloeber Faellesskabets havne og som sejler i farvande under medlemsstaternes jurisdiktion, af internationale standarder for skibes sikkerhed, for forureningsforebyggelse samt for leve- og arbejdsvilkaar ombord (havnestatskontrol) (fra 1. juli 1996 til 31. december 1997), ser ud som foelger:

>TABLE>

De disponible statistiske tal fra sekretariatet for Paris-aftalememorandummet om havne-statskontrol daekker begge aarene 1996 og 1997 og indbefatter desuden enkelte lande, som ikke er medlemmer af Faellesskabet, men ud fra de tilgaengelige oplysninger ser den samlede oversigt over tilbageholdelser, opgjort pr. skibstype, ud som foelger, anfoert i procent:

>TABLE>

I henhold til artikel 17 i direktiv 95/21/EF har medlemsstaterne indgivet foelgende oplysninger vedroerende antallet af inspektoerer for havnestatskontrollerne (svarende til heltidsstillinger), som har arbejdet her uafbrudt lige siden direktivets ikrafttraedelsesdato:

>TABLE>

De ajourfoerte oplysninger skal vaere indgivet senest den 1. oktober 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0976/98 af Armelle Guinebertière (UPE) til Kommissionen (30. marts 1998)

Om: Lovligheden af - i henhold til europaeisk konkurrenceret - at en fjerdedel af aftalerne om offentlige indkoeb med den franske regering og franske lokale myndigheder reserveres arbejdernes produktionskooperativer (SCOP)

Fransk lov om offentlige indkoebsaftaler anerkender eksistensen af saerlige rettigheder for arbejdernes produktionskooperativer (SCOP).

Saaledes har SCOP i forbindelse med kontrakter med regeringen og lokale myndigheder (artikel 62ff. og artikel 260ff. i rammeloven om offentlige indkoebsaftaler) fortrinsret, idet en fjerdedel af alle aftaler automatisk er reserveret dem.

Selv om fransk lov giver alle europaeiske virksomheder adgang til de offentlige indkoebsaftaler, og arbejderproduktionskooperativer i andre EU-medlemsstater saaledes kan byde paa disse aftaler, kan det saa vaere lovligt, at en stat i princippet reserverer 25% af alle aftaler til virksomheder med saerlig status? Er det med andre ord ikke underminerende for konkurrencen mellem virksomhederne i EU, at ikke alle aftaler er tilgaengelige paa samme betingelser i Frankrig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (5. juni 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele hende udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0356/98 af Mirja Ryynaenen (ELDR) til Kommissionen (6. februar 1998)

Om: Retsbeskyttelse af EU-borgere i Rusland

Landevejstrafikken fra EU-landene til Rusland er vokset hurtigt efter Ruslands aabning og i takt med den oegede samhandel med Vesten. Saerlig livlig er trafikken mellem Rusland og Finland, der jo er EU's eneste land med landegraense mod Rusland.

I den seneste tid er der sket talrige ulykker paa de russiske veje, og finner, der har vaeret indblandet heri, er blevet tilbageholdt i laengere tid, mens man afventede en domstolsafgoerelse, selv om chauffoeren ikke var skyld i den paagaeldende ulykke. De tilbageholdte personer har f.eks. ikke faaet tilladelse til at kontakte paaroerende.

1. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at forhindre, at Rusland gennem sin lovgivning diskriminerer EU's medlemsstater og deres borgere?

2. Hvorledes vil Kommissionen laegge pres paa de russiske myndigheder for at faa dem til at garantere retsbeskyttelse af EU-borgere, der arbejder i Rusland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (27. februar 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring vedroerende retsbeskyttelsen af EU-borgere i Rusland.

Retsbeskyttelsen af EU-borgere i Rusland henhoerer under medlemsstaternes kompetence med bistand af deres diplomatiske repraesentationer i Rusland.

Kommissionen er imidlertid ogsaa beroert af dette problem, navnlig hvad angaar retsbeskyttelsen af EU-borgere, der arbejder i Rusland i forbindelse med faglig bistand eller humanitaere projekter, og - i stigende grad - retsbeskyttelsen af virksomheder.

Derfor har Kommissionen rejst spoergsmaalet om retsbeskyttelsen af EU-borgere, der arbejder i Rusland, paa moeder i Det Blandede Udvalg EU-Rusland. Endvidere er de saerlige spoergsmaal om sikkerheden for europaeiske transportoerer paa de russiske landeveje blevet rejst paa moedet i arbejdsgruppen vedroerende handelsforhold mellem EU og Rusland i oktober 1997.

Kommissionen vil fortsat rejse disse spoergsmaal ved passende lejligheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0745/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Racepolitik pr. checkhefte

Vil Kommissionen undersoege Front Nationals politik i Vitrolles, der bestaar i udbetaling til hvide franske familier af 5.000 FRF ved et barns foedsel, for at sikre, at der ikke finder forskelsbehandling af EU-borgere sted, navnlig af sorte EU-borgere, som er saa uheldige at bo i Vitrolles?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. april 1998)

Kommissionen har ikke modtaget specifikke klager om, at myndighederne i Vitrolles skulle foere racepolitik over for sorte EU-borgere.

Kommissionen oensker i oevrigt at henlede opmaerksomheden paa, at i henhold til artikel 48 i EF-traktaten og Raadets forordning (EOEF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdstageres frie bevaegelighed inden for Faellesskabet ((EFT L 257 af 19.10.1968. )) skal medlemsstaterne respektere princippet om ligebehandling i forbindelse med sociale ydelser for medlemsstatens egne og andre europaeiske arbejdstagere og medlemmer af deres familier. Hvis myndighederne i Vitrolles saaledes skulle naegte at udbetale boernebidrag til ikke-franske europaeiske arbejdstagere eller medlemmer af deres familie samtidig med, at de yder saadanne bidrag til franske statsborgere, ville en saadan forskelsbehandling vaere i strid med faellesskabsretten. Men gennemfoerelsen af den nationale lovgivning, hvis der findes en saadan, der forbyder racediskrimination, er et spoergsmaal, der henhoerer under den nationale kompetence.

Kommissionen har endvidere, som den for nylig har meddelt i sin handlingsplan mod racisme, naar Amsterdam-traktaten bliver ratificeret, til hensigt at fremsaette et lovforslag om dette spoergsmaal inden udgangen af 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1351/98 af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen (7. maj 1998)

Om: Faciliteter paa de franske motorveje

Er Kommissionen i stand til og indstillet paa at droefte faciliteterne paa rastepladserne paa de franske motorveje med de franske myndigheder, i betragtning af at millioner af EU-borgere fra andre medlemsstater hvert aar goer brug af disse faciliteter?

Er Kommissionen isaer villig til at laegge pres paa de franske myndigheder for at faa dem til at indretter ordentlige toiletfaciliteter paa disse rastepladser? Er den klar over modsaetningen mellem den generelt hoeje kvalitet paa disse rastepladser, hvoraf mange er smukt udformet og anlagt, og de forfaerdelige forhold paa toiletterne, hvor man er tvunget til at sidde paa hug over et hul i stedet for at bruge et toilet med et saede?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (26. maj 1998)

Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spoergsmaal, som udelukkende sorterer under de paagaeldende nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0832/98 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Cubas optagelse i AVS-gruppen inden for rammerne af Lomé-konventionen

Kan Kommissionen bekraefte, at Cuba formelt har anmodet om at blive optaget i den gruppe AVS-lande, der har undertegnet Lomé-konventionen?

Hvorledes lader det sig forene, at Cuba nu straeber efter at blive optaget i gruppen af AVS-lande, der har undertegnet Lomé-konventionen med Den Europaeiske Union, naar Kommissionen for 2 aar siden konstaterede, at det ikke var muligt at undertegne en bilateral samarbejdsaftale mellem Cuba og Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (7. april 1998)

Kommissionen er blevet underrettet om, at regeringen paa Cuba formelt har anmodet om at blive optaget i AVS-gruppen, dvs. de lande i Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet (AVS), der har undertegnet Lomé-konventionen.

I foerste omgang er det op til AVS-gruppen selv at udtale sig om denne anmodning. Derefter skal parterne i Lomé-konventionen (AVS-gruppen og Faellesskabet) sammen undersoege, om denne anmodning i givet fald er i overensstemmelse med de formaal og principper, der er fastlagt i konventionen, samt de gaeldende procedurer paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0984/98 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (2. april 1998)

Om: Iagttagelser af UFO'er i EU

Jeg har faaet en henvendelse fra min valgkreds om Europas holdning til uidentificerede flyvende objekter. I skrivelsen beretter han om to bevidnede iagttagelser af UFO'er i Storbritannien og ogsaa i Belgien, og i begge tilfaelde har der vaeret en betydelig indsats fra militaerets side. Da han henvendte sig til de nationale ministre for at hoere deres reaktion, var den efter hans opfattelse utilstedelig slap, hvilket fik ham til at tvivle paa styrken af det nationale og europaeiske forsvar paa dette omraade. Han naevner ogsaa muligheden for hemmelighedskraemmeri, som meget vel kan vaere skadelig for de europaeiske borgere og sikkerhedsbegrebet generelt.

Hvad boer der paa grundlag af ovenstaaende efter Kommissionens opfattelse foretages for at overbevise de europaeiske borgere om, at de ikke er truet af uidentificerede flyvende objekter? Findes der en europaeisk UFO-politik, eller er der hjemmel til at udvikle en saadan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (15. april 1998)

Det er Kommissionens opfattelse, at sagen ligger uden for dens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0855/98 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Begraensning af importen af aebler fra EU til Den Tjekkiske Republik

Hvis det er korrekt, at den tjekkiske regering den 29, januar 1998 har vedtaget at indfoere begraensninger for importen af aebler fra EU,

og hvis det ligeledes er korrekt, at denne foranstaltning ikke er i overensstemmelse Europaaftalen mellem EU og Den Tjekkiske Republik, idet den strider mod »stand-still«-klausulen paa toldomraadet og virker diskriminatorisk, fordi den kun vedroerer import af aebler fra EU, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvilke foranstaltninger vil der blive truffet mod denne diskriminatoriske afgoerelse?

2. Er der allerede indledt maegling i de relevante organer?

3. Hvis der gennemfoeres maegling, vil Kommissionen da venligst oplyse, hvorledes det gaar med denne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (20. april 1998)

Kommissionen er fuldt informeret om sagen og har allerede vaeret i naer kontakt med de tjekkiske myndigheder, siden de foerste rapporter om foranstaltningen indloeb. Den 2. februar 1998 forklarede Kommissionen den tjekkiske regering, at foranstaltningen ikke var i overensstemmelse med Europaaftalen. Den anmodede derfor om, at den omgaaende blev ophaevet, og om hurtig afholdelse af bilaterale konsultationer.

Under disse konsultationer, der fandt sted den 17. februar 1998, blev det klart, at de tjekkiske myndigheder ikke agtede at ophaeve foranstaltningen paa kort sigt. Kommissionen foreslog derfor modforanstaltninger, som blev vedtaget af Raadet den 17. marts 1998. Faellesskabet vil suspendere visse landbrugshandelsindroemmelser (aeblesaft, koedprodukter, mejeriprodukter), som i oejeblikket goeres over for Tjekkiet paa et autonomt grundlag. Maalet er at nedbringe den tjekkiske praeferenceeksport med et beloeb, der svarer til det tab, som Faellesskabet lider med hensyn til sin eksport af aebler.

Kommissionen vil fortsaette sine bestraebelser for at finde en loesning paa spoergsmaalet paa en maade, der ogsaa tilgodeser EF-eksportoerernes interesser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1010/98 af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen (6. april 1998)

Om: Napoli kommunes overtraedelse af faellesskabsbestemmelserne i forbindelse med offentlige kontrakter

Europa-Kommissionen har indledt overtraedelsesprocedure mod Italien inden for omraadet offentlige kontrakter. Blandt andet har Kommissionen for nylig anklaget Napoli kommune for overtraedelser i forbindelse med en kontrakt om offentlige tjenesteydelser vedroerende indsamling af byaffald. Udbudsbekendtgoerelsen viste sig at vaere ufuldstaendig og i modstrid med faellesskabsdirektiv 92/50/EOEF om kontrakter om offentlige tjenesteydelser. Der konstateredes saaledes en raekke mangler saasom manglende obligatoriske oplysninger om udvaelgelseskriterierne, tilstedevaerelse af diskriminerende bestemmelser over for eventuelle udenlandske firmaer, den lange tid, det tog at goere udbudsbetingelserne tilgaengelige og fastlaeggelse af en tidsfrist for indgivelse af tilbud, der var kortere end den minimumstidsfrist, der er fastlagt i faellesskabsbestemmelserne.

Gennem andre artikler i den lokale presse har man faaet kendskab til en raekke uregelmaessigheder i procedurerne vedroerende et andet offentligt udbud om forvaltning af Napoli kommunes faste ejendom. Udbudsproceduren blev saaledes suspenderet ved kendelse afsagt af regionen Campaniens forvaltningsdomstol paa grund af fastlaeggelse af alt for kraevende og diskriminerende krav, som ikke sikrede en effektiv konkurrence i udbudsproceduren og derfor i sidste ende ville begunstige den nuvaerende administrator.

- Vil Kommissionen undersoege, om den nye udbudsbekendtgoerelse om forvaltning af den faste ejendom nu er i overensstemmelse med kravene om lighed og lovlighed?

- Vil Kommissionen efterproeve lovligheden i de procedurer, Napolis kommune har anvendt i samtlige offentlige udbud, og foelgelig finde frem til eventuelle overtraedelser af princippet for fri konkurrence?

- Vil Kommissionen henvende sig til Domstolen i Luxembourg for at faa den til at paalaegge Napolis kommune og den italienske stat at raade bod paa den skade, der eventuelt maatte vaere blevet tilfoejet de legitime interesser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (5. juni 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.