ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3628/01

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Undersøgelser i forbindelse med fysisk planlægning på Kykladerne

I forlængelse af min forespørgsel E-1266/01(1) til Kommissionen, og eftersom den græske regering endnu ikke har indtaget et klart standpunkt, hvad angår beskyttelse af Molos Marmaron på Paros, samt under henvisning til følgende:

- Det græske ornitologiske selskab har (med tilskud fra Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder) udarbejdet en undersøgelsesrapport med henblik på beskyttelse af de truede rovfuglearter i Grækenland, og blandt de områder, der bør bevares af hensyn til fuglelivet, nævnes Molos Marmaron på Paros,

- Molos-området udviser ifølge dokument 48133/2208/15.05.01 fra Generaldirektoratet for Miljø under Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder visse hygroskopiske egenskaber, idet der her findes en række spredte småvådområder, og

- det græske landbrugsministeriums direktorat for miljøbeskyttelse har i en skrivelse bekræftet, at det vil foreslå godkendelse samt gennemførelse af de beskyttelsesforanstaltninger, som det ornitologiske selskab har foreslået, bedes Kommissionen besvare følgende:

Kan Kommissionen oplyse, om Grækenland har opgivet planerne om at bygge en kommerciel havn, og hvorvidt det agter at beskytte det ovennævnte område? Hvis ikke, hvilke foranstaltninger vil Kommissionen så træffe med henblik på beskyttelse af Molos-området?

(1) EFT C 364 E af 20.12.2001, s. 70.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(11. februar 2002)

Som Kommissionen allerede har anført i sit svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1266/01, høres den ikke systematisk ved til planlægning og iværksættelse af mindre infrastrukturprojekter. F.eks. høres den ikke, når de pågældende projekter ikke samfinansieres i henhold til strukturfondene og Samhørighedsfonden. Kommissionen kan derfor ikke udtale sig om de græske myndigheders hensigt om at opgive anlæggelsen af den pågældende havn eller ej.

Kommissionen har modtaget en klage over projektet om anlæggelse af en handelshavn i Molos-bugten på øen Paros; klagen er registreret under nr. 2001/4260. De klagende parter, som påberåber sig flere direktiver, påpeger, at projektet kan få alvorlige miljøkonsekvenser.

Kommissionen sendte den 29. november 2001 de græske myndigheder et brev med anmodning om nærmere oplysninger om det pågældende projekt, herunder navnlig om eventuel godkendelse af miljøkonsekvensanalysen og om, hvilke skridt der var taget for at undgå eller begrænse de negative virkninger for miljøet.

Efter at have modtaget de græske myndigheders svar og under hensyn til de informationer, det ærede medlem har indgivet, vil Kommissionen undersøge, om der er tale om uforenelighed med Fællesskabets bestemmelser, og på dette grundlag tage de nødvendige skridt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3630/01

af Hans-Peter Martin (PSE) til Rådet

(8. januar 2002)

Om: Formand for Konventet

Er det korrekt, at Rådets drøftelse og afgørelse på EU-topmødet i Laeken om at udnævne Valéry Giscard D'Estaing til formand for Konventet kun tog ganske få minutter, og er det endvidere korrekt, at der kun blev stillet et eneste forslag til kandidat, dvs. at Wim Kok heller ikke blev nævnt ved navn i beslutningsfasen?

Hvorfor kom kun tidligere stats- og regeringschefer i betragtning ved nomineringen og ikke aktive parlamentsmedlemmer?

Hvorfor er der ikke en eneste kvinde blandt formanden og næstformændene?

Svar

(18. marts 2002)

Efter en indgående drøftelse af alle relevante spørgsmål og efter at have overvejet en række forskellige muligheder besluttede Det Europæiske Råd i Laeken at udnævne Valéry Giscard d'Estaing til formand for konventet.

Det tilkommer ikke Rådet at indlade sig på spekulationer vedrørende deltagernes subjektive motiver.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3435/01

af Terence Wynn (PSE) til Kommissionen

(21. december 2001)

Om: Gammeldags britiske førerbevis

Det ser ud til, at Spanien ikke længere anerkender de gammeldags grønne britiske førerbeviser, men nu kun anerkender de nye, der indeholder et fotografi af indehaveren. Kan Kommissionen oplyse, om Spanien har ret til at nægte at acceptere et gyldigt britisk førerbevis eller ej?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(21. januar 2002)

I henhold til artikel 1, stk. 2, i Rådets direktiv 91/439/EØF af 29. juli 1991 om kørekort(1) anerkendes alle kørekort, som medlemsstaterne udsteder, gensidigt.

I Kommissionens beslutning 2000/275/EF af 21. marts 2000 om ækvivalens mellem visse kategorier af kørekort hedder det i første betragtning, at Rådets direktiv 91/439/EØF fastslår princippet

om gensidig anerkendelse af kørekort(2), som medlemsstaterne udsteder, herunder også kørekort, der er udstedt inden gennemførelsen af direktivet i national lovgivning.

Derfor skal alle kørekort, som medlemsstaterne har udstedt, og som fortsat gælder i det udstedende land, anerkendes af de øvrige medlemsstater.

(1) EFT L 237 af 24.8.1991.

(2) EFT L 91 af 12.4.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1968/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. juli 2001)

Om: Supplerende tilsyn med forsikringsselskaber

Kommissionen har sendt en åbningsskrivelse til Grækenland for manglende gennemførelse i den græske lovgivning af direktiv 98/78/EF(1) om supplerende tilsyn med forsikringsselskaber i en forsikringsgruppe. Dette skulle have været sket inden den 1. januar 2001.

1. Har Grækenland svaret på denne åbningsskrivelse?

2. Af hvilke årsager er dette direktiv ikke blevet gennemført i Grækenland?

(1) EFT L 330 af 5.12.1998, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(4. september 2001)

1. I henhold til punkt 1 i artikel 11 i Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF af 27. oktober 1998 om supplerende tilsyn med forsikringsselskaber i en forsikringsgruppe skulle nævnte direktiv have været gennemført i alle medlemsstater inden den 5. juni 2000. Ifølge punkt 2 i samme artikel skulle bestemmelserne om direktivets gennemførelse have fundet anvendelse første gang på tilsynet med regnskaber for det regnskabsår, der begyndte den 1. januar 2001 eller i løbet af dette kalenderår. De græske myndigheder har hidtil ikke svaret på åbningsskrivelsen af 8. august 2000 og heller ikke på den begrundede udtalelse af 29. december 2000. Kommissionen besluttede derfor den 28. marts 2001 at indbringe sagen for Domstolen i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169).

2. I betragtning af at de græske myndigheder ikke har svaret, er Kommissionen ikke i besiddelse af de oplysninger, det ærede medlem anmoder om.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2574/01

af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(21. september 2001)

Om: Tilrettelægning af strategier til udvikling af den økonomiske konkurrencedygtighed på regionalt plan

Europa-Kommissionen ønsker at gøre sine udviklingsstrategier mere effektive og støtter derfor lokale forsøg med nye ideer, der fremsættes af regionerne for at øge disses økonomiske konkurrencedygtighed og muligheder i forbindelse med udfordringerne fra informationssamfundet.

Men henblik herpå har den anført tre emner som udgangspunkt for foranstaltninger foretaget af Regionaludviklingsfonden på dette område for tidsrummet 2000-2001 som følger:

- den regionale økonomi baseret på teknologisk viden og innovation;

- de nye informationsteknologier i regionaludviklingens tjeneste;

- den regionale identitet og den bæredygtige udvikling.

De første indkaldelser af ansøgninger er offentliggjort, og tidsfristerne for indgivelse af projekter er udløbet. Kan Kommissionen oplyse følgende:

1. Hvad var regionernes reaktion på denne mulighed?

2. Svarer de tre tilbud til de tre emner, der er stillet af Kommissionen?

3. Hvilke tidsfrister gælder for godkendelsen af projekterne og disses igangsættelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(3. december 2001)

Kommissionens meddelelse af 31. januar 2001 om retningslinjer for EFRU's nyskabende aktioner for perioden 2000-2006(1) er blevet modtaget med meget stor interesse af regionerne. Efter Kommissionens opfordring til at indsende et regionalt handlingsprogram for nyskabende aktioner inden 31. maj hvert år i perioden frem til 2005 indsendte 103 af de 156 støtteberettigede regioner et program allerede det første år. Desuden er der blevet indsendt tre særlige netværksprogrammer.

Det fremgår af fordelingen mellem de tre strategiske temaer, at over to tredjedele af regionerne har fremlagt et program, der både omfatter teknologisk innovation og informationssamfundet. Vurderingen af programmerne viser, at de generelt er af høj kvalitet, og at rigtigt mange af de foreslåede aktioner er innovative. Med henblik på udarbejdelsen og gennemførelsen af disse programmer er der desuden blevet etableret et bredt partnerskab med deltagelse af den offentlige sektor, den private sektor og sammenslutninger.

For de fleste af programmerne vil der kunne træffes individuelle beslutninger om medfinansiering allerede sidst i 2001 eller i begyndelsen af 2002.

(1) KOM(2001) 60 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3066/01

af Mario Borghezio (NI) til Rådet

(25. oktober 2001)

Om: Udelukkelse af de forhenværende italienske militære og civile internerede fra de tyske skadeserstatninger

Overraskende har den tyske Fond for Erindring, Ansvar og Fremtid, som direkte repræsenterer regeringens og de tyske virksomheders holdning, truffet den tungtvejende beslutning ikke blot at udelukke de italienske militære internerede, men også en stor del af de civile tvangsarbejdere fra skadeserstatninger til tidligere internerede.

Denne udelukkelse er heller ikke ud fra et juridisk synspunkt berettiget, og der er allerede indgivet klage over denne beslutning fra de organisationer, som repræsenterer de tidligere internerede og tvangsarbejdere i Tyskland, og som nu igen er tvunget til at betale store retsomkostninger, efter at de allerede har måttet betale store udgifter i forbindelse med proceduren vedrørende indgivelse af ansøgninger med de krævede bilag.

Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for at forhindre denne alvorlige forskelsbehandling, som vil tilintetgøre de yderst positive politiske, moralske og historiske indvirkninger af forsoningen mellem de europæiske befolkninger efter dramaet omkring Den Anden Verdenskrig, der kommer til udtryk i udbetalingen af erstatninger til dem, som har overlevet disse meget hårde og tragiske begivenheder?

Svar

(18. februar 2002)

Rådet har ikke kompetence til at medvirke til at løse det problem, som det ærede parlamentsmedlem beskriver, hvilket Rådet tidligere har oplyst som svar på forespørgsel E-2155/01 og P-2437/01.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2999/01

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Rådet

(5. november 2001)

Om: Gennemførelse af forordning (EF) 2666/2000

Med forordning (EF) 2666/2000(1) har Rådet truffet afgørelse om ydelse af bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

Hvilket stadium befinder gennemførelsen af denne afgørelse sig i, og hvilke konkrete beløb er allerede blevet udbetalt til de ovennævnte lande, og hvis gennemførelsen endnu ikke er afsluttet, hvornår er det så meningen, at afgørelsen definitivt skal gennemføres?

(1) EFT L 306 af 7.12.2000, s. 1.

Svar

(14. februar 2002)

Forordning (EF) nr. 2666/2000 (CARDS) blev vedtaget af Rådet den 5. december 2000 og trådte i kraft den 7. december 2000. Ifølge artikel 7 i denne forordning iværksætter Kommissionen fællesskabsbistanden bistået af CARDS-Udvalget, som omhandlet i forordningens artikel 10. Hvert år forelægger Kommissionen, i henhold til artikel 12, Europa-Parlamentet og Rådet en situationsrapport om fællesskabsbistanden. Rapporten skal indeholde oplysninger om de foranstaltninger, der er blevet finansieret i løbet af regnskabsåret, og oplysninger om resultaterne af tilsynsaktiviteterne, og skal give en samlet vurdering af de opnåede resultater fra gennemførelsen af den strategiske ramme, de flerårige vejledende programmer og de årlige handlingsprogrammer, der er omhandlet i artikel 3.

Det kan derfor konkluderes, at iværksættelse af bistanden er Kommissionens ansvar. Rådet og Parlamentet underrettes sideløbende og på årsbasis om aktiviteterne og situationen i det hele taget.

Den første rapport vil omhandle 2001. Den foreligger naturligvis ikke endnu.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3010/01

af Gian Gobbo (NI) til Kommissionen

(22. oktober 2001)

Om: Identitetskort til europæiske borgere bosiddende i Belgien

I svar på skriftlig forespørgsel P-2506/01(1) af Speroni hedder det, at det i fællesskabsretten er fastslået, at EU-borgere, der opholder sig i medlemsstaterne, skal være i besiddelse af et identitetskort eller et pas.

Da den belgiske stat nægter at udstede identitetskort til EU-borgere, der er bosiddende i Belgien, men ikke er belgiske statsborgere, er disse nødt til altid at rejse rundt med deres pas.

Kan Kommissionen oplyse, om Belgiens holdning er i overensstemmelse med EU-bestemmelserne, og om den ikke anser det for hensigtsmæssigt at udarbejde et direktiv om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om dette spørgsmål?

(1) EFT C 40 E af 14.2.2002, s. 246.

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af António Vitorinopå skriftlige forespørgsler P-2996/01 og P-3010/01

(15. november 2001)

Kommissionen kan kun bekræfte, at gyldige id-kort og pas er de eneste dokumenter, medlemsstaterne anerkender, når en EU-borger forlader sit eget land og rejser til en anden medlemsstat end den, hvori den pågældende er statsborger. Den pågældende borgers status (lønmodtager eller selvstændig, studerende, pensioneret, tjenesteyder eller -modtager etc.) spiller ingen rolle.

På grund af protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter anerkender medlemsstaterne også adgangskort til medlemmerne af og de ansatte i EU-institutionerne.

Id-kortet eller passet udstedes af den medlemsstat, hvori en person er statsborger, da disse dokumenter udstedes og fornyes i henhold til national lovgivning, og den pågældendes nationalitet skal fremgår heraf. Belgiens holdning er i overensstemmelse med EF-retten. Kommissionen har ikke til hensigt at foreslå, at der vedtages et fællesskabsinstrument vedrørende udstedelse og fornyelse af EU-borgeres id-kort eller pas.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2421/01

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(3. september 2001)

Om: Vietnam

Brugen af Agent Orange under Vietnamkrigen var en humanitær katastrofe, hvis virkninger stadig mærkes i dag.

Kan Kommissionen forklare præcist, hvilken hjælp der gives til de af Vietnamkrigens ofre, som blev skadet af de vestlige styrkers brug af Agent Orange?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. oktober 2001)

Ifølge Kommissionens oplysninger ydes der hovedsageligt bistand til ofre for giften Agent Orange i Vietnam gennem fonden Agent Orange Fund: bistand og rehabilitering af sygdomsramte personer, som International Rødekors leder i samarbejde med Vietnams Rødekors. Programmet dækker hele landet og har til formål at sikre udbydelsen af tjenesteydelser i lokalsamfundene. Rødekors i USA, Tyskland og Schweiz yder støtte til programmet. Kommissionen har ikke modtaget nogen anmodning om bistand.

Det bilaterale samarbejde mellem Fællesskabet og Vietnam er baseret på støtte til det moderniseringsprogram, som regeringen i Vietnam lancerede i 1986, og som både omfatter elementer af en politisk og en økonomisk reform. Inden for rammerne af den samarbejdsstrategi, Kommissionen og regeringen nåede til enighed om i 1996, besluttes det i samråd med regeringen, hvilke projekter der skal modtage støtte under programmet. Strategien går hovedsageligt ud på at yde faglig bistand til gennemførelsen af økonomiske reformer, efterhånden som Vietnam udvikler en markedsøkonomi, samtidig med at reformernes sociale omkostninger begrænses, og den sociale sektor moderniseres.

Fællesskabet og Vietnam er nået til enighed om, at udviklingsbistanden skal ydes til følgende tre hovedområder:

- fattigdomsbekæmpelse gennem udvikling af fattige og bjergrige landområder

- de sociale sektorer, hvor der i øjeblikket er to større projekter i sundhedssektoren (et om malaria og et om udvikling af et alment sundhedssystem) og et projekt om udvikling af et alment uddannelsessystem og

- miljøet, hvor der ydes støtte til lokalsamfund med det formål at skabe sammenhæng mellem miljøvenlig praksis og indtægtsgivende aktiviteter for fattige bønder.

Kommissionens bistandsbudget i Asien er ikke særlig stort. Kommissionen er derfor fast besluttet på at udnytte det bedst muligt, og det har den fokuserede strategi i Vietnam bidraget til. Kommissionen vil i de kommende måneder gennemgå den fælles strategi med Vietnam. Den er i denne anledning rede til at tage stilling til nye spørgsmål, der måtte blive bragt op, herunder også bistand til ofre for Agent Orange. Kommissionen skal blot sikre, at strategien forbliver velafbalanceret og fokuseret.

Udover det bilaterale samarbejdsprogram kan Vietnam modtage bistand under Kommissionens horisontale programmer, herunder ngo'ernes samfinansierede program for udviklingslande. Der er faktisk en del ngo-aktiviteter i Vietnam, der modtager støtte. De ngo'er, der i øjeblikket yder bistand til vietnamesiske ofre for Agent Orange, er velkomne til at indgive forslag i forbindelse med den kommende forslagsindkaldelse under ngo-samfinansieringsprogrammet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3023/01

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(30. oktober 2001)

Om: Kommissionens planer vedrørende anerkendelse og ombytning af hjemvendte emigranters kørekort

Spanske emigranter, som de seneste år er vendt hjem fra Latinamerika, har store arbejdsmæssige og sociale problemer som følge af, at de ikke kan få anerkendt deres kørekort, fordi der ofte ikke findes en bilateral aftale om gensidig anerkendelse og ombytning af kørekort mellem Spanien og de lande, de vender hjem fra.

I henhold til EUs direktiv af 29. juli 1991 kan kørekort udstedt i tredjelande ikke kan ombyttes til et EU-kørekort, medmindre der findes en bilateral aftale landene imellem. Dette direktiv er gennemført i spansk lovgivning ved kongelig anordning af 30. maj 1997 om almindelige bestemmelser for førere af motorkøretøjer.

Hvad agter Kommissionen at gøre for at afhjælpe problemerne med anerkendelse og ombytning af kørekort udstedt i tredjelande og dermed undgå den alvorlige skade, som påføres emigranter, der vender hjem til f.eks. Spanien, og ikke kan erhverve et dokument, der ofte er absolut nødvendigt for at kunne arbejde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(18. december 2001)

Artikel 1, stk. 2, i Rådets direktiv nr. 91/439/EØF af 29. juli 1991 om kørekort(1) fastsætter gensidig anerkendelse af kørekort, der er udstedt af medlemsstaterne. Gensidig anerkendelse af kørekort udstedt i medlemsstaterne berettiges ved harmonisering af udstedelseskriterierne.

Kørekort der udstedes i tredjelande uden for Det Europæiske Økonomiske Område (EØS) anerkendes ikke nødvendigvis gensidigt. Selv når det drejer sig om et kørekort, der er udstedt af et tredjeland, og som anerkendes og ombyttes med et EF-kørekort af en medlemsstat, er en anden medlemsstat ikke forpligtet til at anerkende dette EF-kørekort, som er udstedt ved ombytning (som fastsat i artikel 8, stk. 6, i direktiv 91/439/EØF).

Bilateral anerkendelse af kørekort, der er udstedt i tredjelande, er den enkelte medlemsstats afgørelse. Hvis en indehaver af et EF-kørekort etablerer sit normale hjemsted i et tredjeland uden for EØS, afhænger anerkendelse af kørekortet af, at der foreligger en bilateral aftale, og det samme gælder for anerkendelse af et tredjelands kørekort, hvis indehaveren ønsker at etablere sit normale hjemsted i en medlemsstat.

De eksisterende lister over tredjelande, hvis kørekort anerkendes på bilateralt niveau er af forskellige grunde uensartede. En sammenhængende EF-anerkendelse må bygge på objektive grunde, som bl.a. for et stort antal tredjelande må omfatte en evaluering af eksamenskravene, dokumentsikkerhed og andre kørekortsrelaterede aspekter. Kommissionen er på nuværende tidspunkt ikke i stand til at udføre en sådan undersøgelse.

(1) EFT L 237 af 24.8.1991. Denne retsakt er relevant for det europæiske økonomiske område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3289/01 af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen. Støtte til tobaksproducenter.



EF-Tidende nr. 115 E af 16/05/2002 s. 0248 - 0248



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3289/01 af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen (27. november 2001) Om: Støtte til tobaksproducenter Hvilke beløb er der blevet allokeret til tobaksproduktionen i hvert af de sidste ti år? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. december 2001) De samlede EU-tobakspræmier, der blev udbetalt til producenterne i de sidste ti EUGFL-regnskabsår, der løber fra den 16. oktober n til den 15. oktober n+1, er anført nedenfor: - 1991: 1 330 mio. ECU - 1992: 1 233 mio. ECU - 1993: 1 165 mio. ECU - 1994: 1 057 mio. ECU - 1995: 993 mio. ECU - 1996: 1 026 mio. ECU - 1997: 998 mio. ECU - 1998: 870 mio. ECU - 1999: 908 mio. EUR - 2000: 988 mio. EUR
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3110/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. november 2001)

Om: Anvendelse af EU-lovgivningen om offentlige udbud

Det Europæiske Råd vedtog i Nice, at det i fremtiden ville holde alle møder i Bruxelles. Ifølge pressemeddelelser og det tyske arkitekturtidsskrift Bauwelt planlægger den belgiske premierminister sammen med ministeren med ansvar for bygge- og anlægsvirksomhed opførelsen af et nyt kongrescenter i Bruxelles, hvor Det Europæiske Råd skal holde sine møder.

Det ligger ganske vist endnu ikke fast, hvor dette center skal opføres, men tilsyneladende er det allerede bestemt, hvem der skal stå bag opførelsen. Det pågældende firma, M. Jaspers & Partners, skal af premierministeren være blevet anmodet om at udarbejde skitser til den nye kongresbygning. Der bliver så vidt jeg ved ikke tale om noget offentligt udbud.

Denne fremgangsmåde er ikke i overensstemmelse med EU-lovgivningen om offentlige udbud.

1. Er Kommissionen orienteret om de belgiske planer om at gå uden om EU-lovgivningen i forbindelse med opførelsen af en ny kongresbygning?

2. Er den lige som mig af den opfattelse, at det i betragtning af følgerne af et sådant projekt for det bruxelleske bybillede vil være bedre at udskrive en arkitektkonkurrence?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(1. februar 2002)

Ifølge de oplysninger, det ærede medlem råder over, har den belgiske premierminister bedt firmaet Jaspers & Partners udarbejde skitser til et nyt kongrescenter i Bruxelles, hvor Det Europæiske Råds samlinger skal finde sted. Der har angiveligt ikke forinden været afholdt noget udbud, hvilket ville være en overtrædelse af EU-bestemmelserne om offentlige udbud.

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget fra de belgiske myndigheder, er der ikke hidtil taget noget som helst skridt til at gennemføre et projekt, der tager sigte på at opføre et nyt kongrescenter til Det Europæiske Råds samlinger i Bruxelles. Byggeplanen Espace de l'Europe er udarbejdet af arkitektbureauet M. Jaspers-J. Eyers & Partners-P. Cools på eget initiativ og for egne midler. Der er under disse omstændigheder ikke tale om et offentlig udbud efter fællesskabsdirektiverne.

Hvorom alting er, har de belgiske myndigheder udtrykkeligt forpligtet sig til at overholde fællesskabsdirektiverne og de belgiske bestemmelser om offentlige udbud, hvis det skulle blive besluttet at opføre en sådan bygning.

Når det gælder spørgsmålet om, hvorvidt Kommissionen er enig i, at der bør afholdes en arkitektkonkurrence om et sådant projekt, skal Kommissionen påpege, at det står de belgiske myndigheder frit for at vælge den eller de fremgangsmåder, de måtte finde mest passende (arkitektkonkurrence, tjenesteydelsesaftale eller bygge- og anlægsaftale), for så vidt som de overholder gældende EU-bestemmelser. Eftersom der ikke i disse bestemmelser stilles krav om, at der skal afholdes en konkurrence i bestemte tilfælde, kan Kommissionen ikke tage stilling til dette punkt.