ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3775/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Udhuling af de moralske og samfundsmaessige vaerdier gennem kommerciel omgang med doeden og den doede

1. Kan Kommissionen oplyse, om det i henhold til loven er tilladt (bortset fra den moralske side af sagen) at testamentere sit legeme til et privat institut for plastikkirurgi? Maa man ikke med "testamentering af organer" fra lande med stor fattigdom gaa ud fra et paatvunget "testamente" paa grund af den af fattigdom betingede strukturelle vold (jf. ligeledes spoergsmaal 4)?

2. Er Kommissionen enig i, at allerede laegernes professionelle etik forbyder, at indvoldene tages ud af et lig til personlige fremstillingsformaal eller til anvendelse som "arbejdsmateriale"?

3. Er Kommissionen ikke ogsaa af den opfattelse, at en kommerciel udstilling og markedsfoering af praeparerede hele legemer paa saakaldte "kunstudstillinger", i video eller paa CD-rom er en haan mod grundtanken i den europaeiske vaerdi- og retsopfattelse?

4. Findes der for import til Tyskland af mindst tre til "kunstvaerker" omformede lig fra Kina, Rusland og Kirgisien importtilladelser?

5. Er det foreneligt med Faellesskabets ideer om menneskerettighedernes universelle karakter, at lig af mennesker, der er doemt og henrettet i Kina under retsstatsligt set betaenkelige forhold anvendes til at praeparere dele af legemet eller hele legemet hhv. som "udstillingsgenstande"?

6. Hvordan er det muligt, at det normalt naegtes privatpersoner at faa overladt et lig, mens det i dette tilfaelde tilsyneladende er blevet tilladt uden problemer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(12. februar 1999)

Kommissionen mener ikke, at faellesskabslovgivningen omfatter dette spoergsmaal. EU's institutioner har derfor ikke befoejelser til at handle paa dette omraade. Imidlertid kan det ikke udelukkes, at spoergsmaalet kan indbringes for Menneskerettighedsdomstolen.

Det er et meget foelsomt spoergsmaal det aerede medlem rejser. Kommissionen har derfor besluttet at forelaegge sagen for den europaeiske gruppe for etik i videnskab og nye teknologier.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/411

(2004/C 84 E/0478)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0538/04

af Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. februar 2004)

Om: Sproglig diskrimination i stillingsopslag — »English mother tongue« eller »native speaker«

Kommissionen meddeler i sit svar på skriftlig forespørgsel E-2226/03 (1), at alle Kommissionens tjenestegrene er blevet underettet om den mulige diskrimination i stillingsopslag, og at de er blevet bedt om at tage de nødvendige skridt over for deres kontrahenter. Kommissionen meddeler også i dette svar, at den bestræber sig på ikke at samarbejde med organisationer, der offentliggør stillingsopslag med krav om »native speaker«. Kommissionen understreger endvidere, at den vil udnytte sine retlige beføjelser til at bekæmpe anvendelsen af modersmålkravet i stillingsopslag.

Den europæiske esperanto-union hævder, at der på trods af tidligere advarsler fra Kommissionen fortsat offentliggøres diskriminerende stillingsopslag, hvor ansøgerne skal opfylde krav som f.eks. at være »native English speakers«. Under www.lingvo.org/eo/2/15 kan man finde de diskriminerende stillingsopslag.

1. Har Kommissionen kendskab til offentliggørelsen af disse stillingsopslag? I bekræftende fald har Kommissionen udnyttet sine retlige beføjelser til at bekæmpe dette diskriminerende krav? I bekræftende fald hvordan? I benægtende fald hvorfor ikke?

2. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for i fremtiden at forbyde stillingsopslag med krav som f.eks. »English mother tongue« eller »native speaker«?

(1) EUT C 33 E af 6.2.2004, s. 236.
3.

Nedenfor ses en oversigt over importen fordelt på medlemsstater for perioden november 2001-oktober 2002 (dvs. import, hvoraf der er betalt told — med en to måneders forsinkelse — i perioden januar 2002-december 2002), opdelt på tre kategorier: import af landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet landbrugsafgifter, import af ikke-landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet told, og import af varer, der helt eller delvis er fritaget for importtold. (mio. EUR) Import af landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet landbrugsafgifter Import af ikke-landbrugsprodukter, hvoraf der er opkrævet told Import af varer, der helt eller delvis er fritaget for told Import i alt EU-15 10 933,8 426 028,2 479 604,2 916 566,2 Belgien 479,8 26 547,4 30 768,6 57 795,8 Danmark 94,9 8 461,0 6 331,5 14 887,3 Tyskland 1 789,9 112 338,4 102 363,2 216 491,5 Grækenland 293,9 5 226,0 9 469,8 14 989,8 Spanien 1 171,9 22 667,0 31 475,5 55 314,4 Frankrig 731,5 43 587,8 54 969,1 99 288,4 Irland 102,4 4 252,8 13 992,7 18 347,9 Italien 1 532,8 51 233,3 49 115,5 101 881,7 Luxembourg 4,7 1 113,3 1 811,7 2 929,8 Nederlandene 1 249,2 37 063,0 67 918,4 106 230,6 Østrig 293,0 12 150,2 11 714,6 24 157,7 Portugal 407,1 3 672,8 5 352,9 9 432,8 Finland 56,6 3 868,7 7 912,8 11 838,1 Sverige 184,8 11 145,6 11 035,3 22 365,6 Det Forenede Kongerige 2 541,3 82 700,8 75 372,6 160 614,7 De tre vigtigste kategorier, efter værdien af de importerede varer, der er helt eller delvis fritaget for importtold, sendes direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/205

(2004/C 88 E/0213)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0686/04

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om: Europæisk hydrogenplatform

Spørgeren noterede med tilfredshed, at der var blevet etableret en europæisk platform til fremme af europæisk hydrogen- og brændstofcelleteknologi (European Hydrogen and Fuel Cell Technology), men var overrasket over at konstatere, at der blandt de 35 medlemmer af det rådgivende nævn for denne platform ikke fandtes en eneste portugiser.

Spørgeren minder Kommissionen om, at laboratoriet for havmiljø og -teknologi (Laboratório de Ambiente Marínho e Tecnologias) på Azorerne spiller en ledende rolle i udviklingen af hydrogenbaseret teknik.

Mener Kommissionen dermed, at forskning i et af Unionens randområder ikke har samme værdi som forskning i de store lande, som er repræsenteret i det rådgivende nævn?

Finder Kommissionen det ikke nødvendigt, at man i forbindelse med et initiativ af denne art inddrager alle berørte parter, uanset deres størrelse?

Overvejer Kommissionen at udvide det rådgivende nævn, således at for eksempel ovenævnte laboratorium for havmiljø og -teknologi får mulighed for at deltage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(21. april 2004)

Platformen for hydrogen- og brændselscelleteknologi, som blev oprettet i januar 2004, er et initiativ, hvormed det tilsigtes at inddrage alle aktører og aktiviteter i Europa, som arbejder med udviklingen af teknologier, der kan føre til en hydrogenøkonomi i fremtiden. Det rådgivende råd er et af platformens de vigtigste organer, da dette vil styre og vejlede platformens forskellige komponenter og aktører.

Det første rådgivende råd er valgt for en første periode på 18 måneder, og det er sammensat af højtstående personligheder, som repræsenterer forskellige aktører i Europas økonomi og samfund, herunder forskningsfællesskabet og de væsentligste erhvervssektorer, der beskæftiger sig aktivt med udviklingen af de relevante teknologier.

Skønt ingen af de nuværende medlemmer er portugisere, vil portugisiske interessenter helt givet deltage i platformens forskellige organer og strukturer, f.eks. i medlemsstaternes følgegruppe, ledelsespaneler og initiativgrupper og, hvad vigtigere er, i platformens foranstaltninger, hvor alle relevante igangværende aktiviteter, for hvilke der tilkendegives interesse for deltagelse, hilses velkommen. Kommissionen noterer sig, at »Laboratorio de Ambiente Marínho e Tecnologias, da Universidade dos Açores« kunne være interesseret i at deltage.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/897

(2004/C 84 E/0991)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0866/04

af Miet Smet (PPE-DE) til Kommissionen

(22. marts 2004)

Om: EU-støtte til det flamske sprogsamfund i Belgien

Vil Kommissionen venligst besvare følgende spørgsmål:

1. Hvilke resultater er kontrolinstanserne nået frem til for så vidt angår det flamske sprogsamfunds finansforvaltning og regnskabsaflæggelse i forbindelse med EU-støtte, hvilke henstillinger er der fremsat i denne forbindelse, og hvorledes har det flamske sprogsamfund reageret på disse henstillinger?

2. Hvor mange undersøgelser har Revisionsretten foretaget på stedet hos det flamske sprogsamfund i forbindelse med EU-støtte som led i DAS (regnskabserklæring) hvert enkelt år fra 1 999 til og med 2003?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. april 2004)

I overensstemmelse med de normale procedurer har de tjenestegrene i Kommissionen, der har ansvaret for strukturfondene, kontrolleret de strukturer, som det flamske sprogsamfund i Belgien har etableret med henblik på anvendelsen af disse midler. Disse tjenestegrene har rettet en række henstillinger til de flamske myndigheder om forskellige spørgsmål. De flamske myndigheder har accepteret indholdet af disse henstillinger og de nødvendige tiltag i den forbindelse er nu under udførelse. Generaldirektoratet for Regionalpolitik oplyste Parlamentet om resultaterne af sine undersøgelser for EFRU (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling) i en rapport af 30. april 2003.

Den Europæiske Revisionsret har to gange, nemlig i 2 002 og 2 003 for henholdsvis 2 001 og 2002, inden for rammerne af DAS (regnskabserklæringen) gennemgået de nuværende forvaltnings- og kontrolsystemer, som det flamske sprogsamfund har indført i forbindelse med anvendelsen af strukturfondsmidler. Det ærede medlem henvises i den forbindelse til Rettens årsberetninger for 2 001 og 2002 (1).

(1) EFT C 295 af 28.11.2002 og EUT C 286 af 28.11.2003.
2.og 3.

Kommissionen er klar over, at manglen på bankgarantier ofte er et problem for investeringsprojekterne i staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS). Blandt andet af denne grund er Kommissionen i øjeblikket ved at undersøge mulighederne for at skaffe garantier. Der er to aktioner i gang. For det første har den 2,2 mia. EUR store investeringsfacilitet, der forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank (EIB), mulighed for at stille garantier til bankerne. EIB har for nylig foretaget en undersøgelse, der bekræfter behovet for at udvikle lokale finansielle markeder og den potentielle anvendelse af garantier til dette formål. Investeringsfacilitetsudvalget vil i de kommende måneder drøfte, hvornår og hvordan EIB skal stille bankgarantier. For det andet leder Kommissionen sammen med AVS-Sekretariatet i øjeblikket en undersøgelse af det internationale garantisystem. Målet med undersøgelsen er at analysere, om der er behov for garantiinstrumenter i AVS-staterne, der ikke er dækket af det eksisterende garantisystem. Kommissionen vil sikre, at spørgsmålet om bankgarantier får en passende behandling i denne undersøgelse, og at undersøgelsen bliver fulgt hensigtsmæssigt op.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/185

(2004/C 84 E/0225)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0257/04

af María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) til Kommissionen

(3. februar 2004)

Om: Indkaldelse af forslag VP/2002/6 i forbindelse med Fællesskabets handlingsprogram for en strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder (2001-2005)

Med det formål at afklare fortolkningen af afsnit 4 samt konsekvenserne for de deltagende kvindeorganisationer anmodes Kommissionen om en oversigt over de organisationer, der har indgivet forslag, samt en oversigt over de organisationer, hvis forslag blev godkendt i forbindelse med indkaldelse af forslag til handlingsprogrammet for 2003.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(4. marts 2004)

Listen over projekter, som er blevet indgivet inden for rammerne af den offentlige indkaldelse af forslag VP/2002/6, og listen over projekter, der er blevet udvalgt med henblik på støtte inden for rammerne af indkaldelsen, sendes til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat. Listen over projekter, der er blevet udvalgt med henblik på støtte, offentliggøres så hurtigt som muligt på fællesskabsinstitutionernes websted i overensstemmelse med artikel 169, stk. 1, i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1).

Projekterne på listen er blevet udvalgt på grundlag af de udelukkelses-, udvælgelses- og tildelingskriterier, der findes i teksten til indkaldelsen af forslag.

(1) EFT L 357 af 31.12.2002.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/491

(2004/C 88 E/0503)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0254/04

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(3. februar 2004)

Om: Den Globale TB-medicinfacilitet (Global TB Drug Facility)

Agter Kommissionen at yde et bidrag til den globale TB-medicinfacilitet? Kan Kommissionen i bekræftende fald antyde, hvilket beløb den vil foreslå?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(18. marts 2004)

Kommissionen anerkender, at den globale TB-medicinfacilitet (GDF) spiller en stor rolle inden for Stop TB-partnerskabet, hvor man arbejder på at udvide adgangen til og udbuddet af tuberkulosemedicin af høj kvalitet og øge antallet af kortvarige overvågede behandlinger (DOTS) for at kontrollere tuberkulosen på verdensplan.

Kommissionen har ikke til hensigt at yde direkte støtte til GDF, som modtager støtte gennem handlingsprogrammet for hurtigt indgreb mod hiv/aids, malaria og tuberkulose som led i fattigdoms-lempelse, der har etableret en bred og sammenhængende ramme for EU's indsats for 2001-2006. EU's programmerede støtte til bekæmpelse af hiv/aids, malaria og tuberkulose via de forskellige finansieringsinstrumenter udgør næsten 1 200 mio. EUR (gennemsnitlig 300 mio. EUR om året) for perioden 2003-2006. I dette tal indgår også støtten til den globale fond til bekæmpelse af hiv/aids, tuberkulose og malaria. Kommissionen har udbetalt 120 mio. EUR til fonden for 2002 og afsat 340 mio. EUR for årene 2003-2006. 17 % af de midler, der blev tildelt i de indledende runder, gik til tuberkulosekontrolprogrammer. Det anslås, at det ved hjælp af disse projekter vil være muligt at inddrage 2,8 millioner patienter under de kortvarige overvågede behandlinger, hvor dækningen i 2000 var 830 000 patienter. Endvidere anvendes 46 % af de midler, der er afsat til alle sygdomme, til forsyning med medicin og varer. Det bør også nævnes, at næsten alle Kommissionens bilaterale sundhedsprogrammer omfatter en integreret metode til forbedring af formidlingen af primær sundhedspleje, herunder diagnose og behandling af tuberkulose, hvorved det sikres, at TB-medicinen anvendes effektivt og der ikke opstår yderligere resistens over for denne medicin.
—

Da religions- og foreningsfrihed hører til Unionens prioriterede temaer, og under henvisning til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004« af 29. oktober 2003, hvori det understreges, at de lovbestemte forpligtelser vedrørende den gældende EU-ret, som påhviler Unionen og medlemsstaterne, skal være overholdt fra den første dag som medlemmer af Unionen, kan Kommissionen da præcisere, om den agter at lade myndighederne i dette land vide, hvad den vil gøre i denne forbindelse? Hvorledes vil Kommissionen få disse lande til at gennemføre bestemmelserne i EU-retten fra den første dag, de er medlemmer af EU, hvis der på samme tid foregår en krænkelse af de samme rettigheder, hvis overholdelse er strengt nødvendig for at blive medlem af EU?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/249

(2004/C 88 E/0253)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0929/04

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om: Markedsføring af mejeriprodukter

Jeg har modtaget en skrivelse fra en vælger fra min valgkreds, som spørger, om der findes ordninger for markedsføring af mejeriindustrien i Det Forenede Kongerige. Vedkommende, som sælger mælkebaserede produkter, så de EU-finansierede reklamer for mælk på tv og spørger, om der findes flere finansierede ordninger.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. april 2004)

Det salgsfremstød, som det ærede medlem henviser til, er et led i en national reklamekampagne for mælk, der er tilrettelagt af Dairy Council (Mejerirådet), og som finansieres af Det Forenede Kongerige (50 % ) med støtte fra Den Europæiske Union.

Kommissionen medfinansierer programmer, der har til formål at fremme forbruget af visse EU-pro-ducerede landbrugsprodukter, og mælk og mejeriprodukter er blandt de produkter, der er støtteberettigede. Sådanne reklamekampagner er generiske og slår ikke til lyd for noget bestemt varemærke eller selskab. De fremhæver fordelene ved EU-produkter med hensyn til kvalitet, fødevaresikkerhed, ernæring, mærkning, dyrevelfærd og respekt for miljøet.

Fremgangsmåden er, at medlemsstatens ansvarlige myndighed, (i Det Forenede Kongerige er der tale om Rural Payments Agency), opfordrer erhvervs- og brancheorganisationer, der er repræsentative for den eller de pågældende sektorer, til at forelægge forslag til programmer for oplysningskampagner eller salgsfremstød. Dernæst udarbejder erhvervs- eller brancheorganisationen i samarbejde med et gennemførelses-organ, der udvælges efter indkaldelse af bud, et program, der skal opfylde en række strenge støtteberettigelseskriterier. Der skal desuden oplyses, at programmet gennemføres med støtte fra EU.

Yderligere oplysninger findes på GD Landbrugs websted på følgende adresse: (http://europa.eu.int/comm/ agriculture/prom/index_en.htm). Her findes en detaljeret forklaring, herunder oplysninger om programmernes retsgrundlag (forordning (EF) nr. 2826/2000 (1) og (EF) nr. 94/2002 (2)).

Ud over det program, der er tilrettelagt af Dairy Council, gennemføres der i øjeblikket en EU-støttet reklamekampagne for mælk i skoler i Det Forenede Kongerige, som er tilrettelagt af Dairy Industry Association Ltd.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 af 19. december 2000 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked, EFT L 328 af 23.12.2000.

(2) Kommissionens forordning (EF) nr. 94/2002 af 18. januar 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked, EFT L 17 af 19.1.2002.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/932

(2004/C 78 E/0986)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0108/04

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(22. januar 2004)

Om: Fiat i Italien forsyner via et joint venture med Folkerepublikken Kina landet med køretøjer, der skal fungere som mobile henrettelsessteder

Er Kommissionen klar over, at der verserer påstande om, at det italienske bilfirma Fiat via et joint venture med Kina har afgivet et tilbud på en sending køretøjer, der er specielt bygget til at fungere som mobile henrettelseskøretøjer, til Folkerepublikken Kina?

Folkerepublikken Kina hævder, at dette er mere humant, da det vil muliggøre henrettelse ved hjælp af en dødelig indsprøjtning fremfor ved skydning, og således effektivt fremskynde processen.

Er Kommissionen ikke af den opfattelse, at selvom dødsstraf er tilladt i henhold til international lov, bør der gå en retfærdig og langvarig appelsag forud, før henrettelsen finder sted? Disse mobile henrettelses-køretøjer vil hindre appelmuligheder for dem, der er idømt dødsstraf for grove lovovertrædelser, hvorfor der uundgåeligt vil forekomme justitsmord. I Folkerepublikken Kina kan også »økonomisk kriminalitet« betragtes som en grov lovovertrædelse. Derfor bør der tages afstand fra det italienske bilfirma Fiats deltagelse i et sådant samarbejde, såfremt påstandene er sande.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(13. februar 2004)

Kommissionen har ingen oplysninger om europæiske virksomheders eventuelle deltagelse i udbud, der vil gøre det muligt for Folkerepublikken Kina at anskaffe køretøjer, der skal fungere som henrettelsessteder.

Inden for rammerne af den bilaterale dialog om menneskerettigheder med Kina har Unionen til stadighed understreget sin principielle modstand mod dødsstraf, uanset hvilken henrettelsesmetode der anvendes, også den af det ærede medlem nævnte. Den har desuden over for de kinesiske myndigheder regelmæssigt insisteret — og vil fortsætte hermed — på, at de grundlæggende rettigheder for dømte personer under de aktuelle omstændigheder fuldt ud respekteres, herunder retten til at appellere afsagte domme.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/169

(2004/C 84 E/0207)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0159/04

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(22. januar 2004)

Om: Retssager imod kvinder på grund af illegal abort i Portugal

I byen Aveiro i Portugal føres der retssag imod kvinder, der har fået foretaget svangerskabsafbrydelse. Til trods for Europa-Parlamentets appeller og beslutninger, hvori medlemsstaternes regeringer opfordres til under alle omstændigheder at afstå fra at retsforfølge kvinder, der har fået foretaget illegal abort, er abort i Portugal stadig forbudt og omfattet af straffeloven, hvilket ikke er i overensstemmelse med kvinders grundlæggende frihedsrettigheder.

Under henvisning til de forskelle, der findes på området for seksuel og reproduktiv sundhed og de dermed forbundne rettigheder i EU og i de enkelte medlemsstater, især de enorme uligheder, som europæerne er underlagt, hvad angår adgangen til tjenesteydelser i forbindelse med reproduktiv sundhed, prævention og frivillig svangerskabsafbrydelse, og på grundlag af den kendsgerning, at kvinder og mænd bør have frihed til at træffe deres egne afgørelser under eget ansvar, hvad angår deres seksuelle og reproduktive sundhed og deres rettigheder på dette område, bedes Kommissionen besvare følgende: Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at undgå, at kvinder kommer for retten på grund af spørgsmål, der falder ind under deres legemlige og psykiske integritet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(26. februar 2004)

Det ærede medlem husker sikkert fra henstilling 13 i betænkningen fra Van Lancker om seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, der blev vedtaget af Europa-Parlamentet i juli 2002, at straffeloven, der finder anvendelse på statsborgeres illegale aborter, udelukkende hører ind under medlemsstaternes nationale kompetenceområde.
—

Når det gælder Cypern, er Kommissionen ikke bekendt med, at medlemmer af Jehovas Vidner møder vanskeligheder med at blive anerkendt som militærnægtere. Kommissionen er ikke blevet orienteret om nogen form for klage i den retning. Hvad angår situationen på øens nordlige del og ved overgangsstederne, skal det bemærkes, at Republikken Cyperns regering ikke udøver egentlig kontrol i disse områder. Ifølge artikel 1, stk. 1, i protokol nr. 10 i tiltrædelsesakten fra 2003 suspenderes EU-lovgivningen i disse områder, indtil der findes en løsning. Kommissionen kan ikke bekræfte, at forfatningen fra 1960 rummer mulighed for særlige bestemmelser for Evkaf. Med hensyn til langsommelige procedurer ved kontrolstederne skal det bemærkes, at der kun er fire overgangssteder. Derfor blev ventetiden for at komme over længere, når der var store menneskemængder, der ville krydse demarkationslinjen, umiddelbart efter at den var blevet åbnet for privatpersoner, især på ferie- og helligdage og i weekender. Kommissionen kan ikke se nogen forbindelse med religionsfriheden eller uvilje fra de pågældende myndigheders side. I mellemtiden er den længere ventetid ved overgangene stort set ophørt.
—

Da religions- og foreningsfrihed hører til Unionens prioriterede temaer, og under henvisning til meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Kommissionen lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004«, af 29. oktober 2003, hvori det understreges, at de lovbestemte forpligtelser vedrørende den gældende EU-ret, som påhviler Unionen og medlemsstaterne, skal være overholdt fra den første dag som medlemmer af Unionen, kan Kommissionen da præcisere, om den agter at lade myndighederne i dette land vide, hvad den vil gøre i denne forbindelse? Hvorledes vil Kommissionen få disse lande til at gennemføre bestemmelserne i EU-retten fra den første dag, de er medlemmer af EU, hvis der på samme tid foregår en krænkelse af de samme rettigheder, hvis overholdelse er strengt nødvendig for at blive medlem af EU?