ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1463/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (31. maj 1996)

Om: Brune bjoerne i EU

Brune bjoerne, som lever i den frie natur, er blevet en sjaeldenhed i EU. Nogle steder bliver der derfor gjort store anstrengelser for at udsaette eksemplarer af denne dyreart. I Faellesskabets zoologiske haver avles der samtidig hvert aar brune bjoerne for at lokke besoegende til med de soede bjoerneunger. Naar dyrene er blevet stoerre, skaffer de zoologiske haver sig af med dyrene paa forskellig vis. I Sachsen-Anhalt i Tyskland findes der endog en restaurant, der avler brune bjoerne, som derefter udstilles i smaa bure og senere bliver slagtet og serveret for gaesterne.

1. Hvor i EU og paa noejagtig hvilken maade forberedes man bjoerne paa udsaettelse i den frie natur?

2. Hvem finansierer omkostningerne til disse programmer, hvor store er de, og paa hvilken maade yder EU/kunne EU yde finansiel stoette til programmerne?

3. Hvilken holdning har Kommissionen til spoergsmaalet om, at der i europaeiske zoologiske haver avles bjoerneunger til kortsigtet underholdning af de besoegende?

4. Hvordan vurderer Kommissionen den aktuelle situation, hvor der paa den ene side goeres store bestraebelser paa at udsaette bjoerne i den frie natur, mens der samtidig (i Sachsen-Anhalt) avles og holdes bjoerne under hoejst betaenkelige forhold, som anvendes til konsum?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. juli 1996)

1.-2. Kommissionen ligger ikke inde med oplysninger om eventuelle projekter vedroerende opdraet af brune bjoerne (Ursus arctos) i fangenskab med henblik paa genindfoerelse heraf i Faellesskabet.

3.-4. Kommissionen har fremsat et forslag til Raadets henstilling om hold af vilde dyr i zoologiske haver ((KOM(95) 619 endelig udg. )). Spoergsmaalet om opdraet i fangenskab behandles heri under punkt 8.8.

Tilfoerslerne af nyt blod til bestandene, der modtager medfinansiering fra Faellesskabet som led i LIFE-natur-projekter, sker endvidere ved udtagelse af bjoerne fra en vildtlevende population, som ikke er truet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1421/96 af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Anvendelsen af ACNAT- og LIFE-programmerne i den autonome region Valencia

I 1992 forelagde lokalregeringen i den autonome region Valencia i medfoer af forordning (EOEF) nr. 3907/91 ((EFT L 370 af 31.12.1991, s. 17. )) om faellesskabsaktioner med henblik paa naturbevaring (ACNAT) Kommissionen et projekt om opkoeb af ca. 1300 hektar til genopretning af det tidligere sumpomraade Oliva-Pergo og oprettelse af et beskyttet naturomraade.

Den autonome region Valencia har modtaget betydelig stoette under LIFE-forordningen. I 1994 vedtog Cortes Valencianas (det regionale parlament) en erklaering om oprettelse af en naturpark.

Miljoeministeren i den autonome region Valencias regering udtalte den 7. maj 1996 i Cortes Valencianas, at ejerne af jorden ikke vidste, hvad de kunne goere. Borgmesteren i kommunen Pego, hvor en del af jorden ligger, har indledt en omstilling til landbrugsproduktion, der kan skade parkens oekosystem. Civilgardens afdeling for naturbeskyttelse (Seprona) har paatalt denne situation.

Kan Kommissionen oplyse, hvad regeringen i den autonome region Valencia har gjort for at sikre en korrekt anvendelse af de midler, der er tildelt under ACNAT- og LIFE-programmerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. juli 1996)

Paa grundlag af en raekke videnskabelige undersoegelser, som er medfinansieret af Faellesskabet, har de spanske myndigheder fredet sumpomraaderne ved Pego-Oliva som saerligt beskyttet omraade i medfoer af Raadets direktiv nr. 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )).

Kommissionen har for nylig erfaret, at der er foretaget en raekke - formodet illegale - anlaegsarbejder i landbrugsoejemed af de kommunale myndigheder i Pego. Kommissionen har bedt de spanske myndigheder om naermere oplysninger. Den er parat til at suspendere LIFE-finansieringen og indlede de hermed forbundne retlige skridt, saafremt svaret ikke er tilfredsstillende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1609/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: EFRU og handicappede

Kan Kommissionen oplyse, hvilke undersoegelser, hoeringer eller andre initiativer der har fundet sted vedroerende de fordele, arbejdsloese handicappede kan drage af aktioner under EFRU?

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange handicappede der modtager undervisning eller stoettes gennem programmer under henholdsvis maal nr. 1 og 2 i aar, og hvilken andel af infrastrukturinvesteringerne der anvendes til at skabe et tilgaengeligt arbejdsmiljoe for handicappede?

Agter Kommissionen at tage initiativer paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (16. juli 1996)

Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling kan yde stoette til produktive investeringer eller investeringer i infrastrukturer, som er til fordel for handicappede, eller hvor der tages hensyn til disse personers behov. Det er dog hovedsagelig Den Europaeiske Socialfond, der skal stoette projekter, som er direkte rettet mod handicappede, navnlig via EF-initiativet HORIZON.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1744/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Liberalisering af telekommunikationsmarkedet

Telekommunikation er en sektor af vital betydning for den oekonomiske og sociale udvikling i EU-landene, naar blot den stoettes af bestemmelser, som kan beskytte de nye oekonomiske beslutningstagere over for de nuvaerende offentlige koncessionshavere og disses dominerende stilling.

Vil Kommissionen forelaegge forslag til et direktiv, som fastsaetter bestemmelser for denne komplekse sektor under saerlig hensyntagen til:

1) adgang til og anvendelse af de offentlige telekommunikationsnet,

2) oprettelse af en uvildig og uafhaengig myndighed, som fastsaetter anvendelsen af radiofrekvenser, tekniske normer og begraensninger for leverandoerer af tjenester og bilaegger eventuelle tvister mellem operatoerer,

3) de naermere bestemmelser i forbindelse med levering af telekommunikationstjenester,

4) videresalg af transmissionskapacitet,

5) beskyttelse af personlige data og beskyttelse af kommunikationer,

6) liberalisering af tarifferne ved fastsaettelse af en maksimumsgraense for gennemsnitstariffen i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (den 25. juli 1996)

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at telekommunikation er en sektor af vital betydning. Det var faktisk denne holdning, som foerte til udviklingen af Faellesskabets politik paa telekommunikationsomraadet, der i 1987 blev indledt med Kommissionens groenbog om etablering af et faelles marked for teletjenester og -udstyr ((KOM(87) 290 endelig udg. )). Denne politik foerte til et ambitioest lovgivningsprogram, som aabnede for konkurrence inden for teletjenester, og som kulminerer i liberaliseringen af taletelefonitjenester og net den 1. januar 1998 som fastlagt i Kommissionens direktiv 96/19/EF ((EFT L 74 af 22.3.1996. )).

Parallelt hermed blev der forelagt forslag til lovgivning, som foerte til udviklingen af ONP-bestemmelser (tilraadighedsstillelse af aabne net) paa grundlag af Raadets direktiv 90/387/EOEF ((EFT L 192 af 24.7.1990. )). Denne lovgivning giver bl.a. tjenesteudbydere adgang til nettene og goer det obligatorisk at stille faste kredsloeb til raadighed i overensstemmelse med visse minimumskrav.

Raadet og Parlamentet har ogsaa faaet forelagt forslag til et saerligt direktiv om beskyttelse af personoplysninger og kommunikationshemmeligheden i forbindelse med digitale telenet ((EFT C 200 af 22.7.1994. )).

Et af kravene, som ligger til grund for udviklingen af et konkurrencebaseret marked for teletjenester, er etablering af et uafhaengigt organ i hver medlemsstat. Dette krav blev introduceret i Kommissionens direktiv 90/388/EOEF (3) og er videreudviklet i Kommissionens forslag om at tilpasse ONP-bestemmelserne til konkurrenceforholdene paa telekommunikationsomraadet ((EFT C 62 af 1.3.1996. )), som i oejeblikket behandles af Raadet og Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1307/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (31. maj 1996)

Om: Stoette til dyreforsoeg

Paa det frie universitet i Berlin (FU) forskes der i og med dyr. Inden for grundforskning gennemfoeres der for eksempel forsoegsraekker med taeger paa blandt andet huskaniner. Kaninerne draebes efter forsoegene. Det forlyder, at der ydes EU-stoette til disse og lignende forsoegsraekker.

1. Er der ogsaa af andre tyske forskningsinstitutter blevet ansoegt om stoettemidler fra Kommissionen til saadanne eller lignende forsoeg?

2. I bekraeftende fald:

a. hvornaar?

b. af hvem?

c. hvor store beloeb?

3. Har Kommissionen stoettet saadanne eller lignende forsoegsraekker? Vil den fortsat goere dette?

4. I bekraeftende fald:

a. hvornaar?

b. til hvem?

c. hvor store beloeb?

5. Anser Kommissionen saadanne forsoeg for formaalstjenlige og noedvendige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (10. juli 1996)

Der finder for oejeblikket ingen forskning sted, hvori der indgaar forsoeg med taeger (skovflaat) paa tamkaniner, og som skulle modtage finansiel stoette fra Faellesskabet.

Endvidere er det i faellesskabsprogrammet for forskning i biomedicin og sundhed noeje fastsat, at anvendelse af dyr til forsoeg kun maa ske, saafremt der ikke findes alternative metoder.

Som led i de foranstaltninger, Kommissionen har truffet med henblik paa at begraense antallet af dyr, som anvendes til forsoeg, maa der henvises til Raadets direktiv 86/609/EOEF af 24. november 1986 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal ((EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. )). I medfoer af dette direktiv oprettede Kommissionen i 1993 Det Europaeiske Center for Validering af Alternative Metoder (ECVAM). Dette center, der indgaar i Kommissionens Det Faelles Forskningscenter (FFC), har foerst og fremmest til opgave at koordinere valideringen af alternative metoder til forsoeg med levende dyr ('in vivo tests') paa faellesskabsplan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1322/96 af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Miljoekrav for Tajofloden i Spanien og Portugal

Tajoflodens loeb i Spanien og Portugal bliver udsat for mange faktorer, der paavirker de miljoemaessige forhold fra udledninger fra byer, opfoerelse af to enheder af et atomkraftvaerk til bygningen af en ny bro i Lissabon.

Mener Kommissionen, at miljoekravene stadig bliver overholdt for denne flod?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (9. juli 1996)

Det spoergsmaal, det aerede medlem har bragt paa bane, er ikke tilstraekkelig specificeret til, at Kommissionen kan besvare det helt praecist. Der findes ingen faellesskabslovgivning vedroerende »miljoekrav i forbindelse med floder«, saa Kommissionen er ikke i stand til at vurdere, hvorvidt der i det foreliggende tilfaelde er taget fornoedent hensyn hertil.

Kommissionen kender intet til problemer, som maatte vaere foraarsaget i Tejo-floden af udledninger af byspildevand eller fra atomkraftvaerker.

Kommissionen er dog i besiddelse af naermere oplysninger om projektet for opfoerelse af en bro over Tejo (i Lissabon). Kommissionen har loebende droeftelser med de portugisiske myndigheder om de miljoemaessige problemer, dette projekt indebaerer. Disse problemer beroerer snarere dyre- og plantelivet end selve vandet, fordi det omraade, der er beroert af projektet, er et saerlig beskyttet omraade, de portugisiske myndigheder har fredet i medfoer af artikel 4 i raadsdirektiv 79/409/EOEF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1866/96 af Antonio Tajani (UPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Udtalelse fra den italienske finansminister, Visco, om beskatning af indkomster fra fondsboersinvesteringer

Den italienske finansminister, Visco, har i forbindelse med indtaegter fra fondsboersinvesteringer udtalt, at han har til hensigt at foreslaa en form for beskatning, der skal udskrives gennem investeringsledere og mellemmaend paa grundlag af den aarlige indkomst.

Visco har reelt foregrebet de beskatningsloesninger, der er ved at blive undersoegt af de kompetente faellesskabsorganer, og som efter al sandsynlighed vil blive genstand for kommende direktiver.

Visco har desuden udtalt, at han haaber at kunne holde denne saerlige beskatning inden for de graenser, som EU fastsaetter; det er klart, at denne beskatning som foelge af de fri kapitalbevaegelser og -investeringer inden for Den Europaeiske Union noedvendigvis skal vaere identisk paa alle faellesskabsmarkeder.

Den italienske finansministers udtalelser har fremkaldt bekymring og usikkerhed hos de beroerte parter og har haft tydelige indvirkninger paa fondsboerstransaktionerne.

Det italienske finansmarked er paa vej mod en dybtgaaende omstrukturering paa grundlag af den nylige vedtagelse af forskellige lovbestemmelser til opfyldelse af faellesskabsdirektiverne paa dette omraade. Udtalelserne, der ikke er i overensstemmelse med det faelles markeds saerkende, ogsaa vedroerende afgiftsomraadet, vil kunne udelukke de italienske markeder fra de behandlinger af vaerdipapirer, der saedvanligvis finder sted inden for det europaeiske marked.

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for fremover at forhindre skadelige initiativer, der kan forstyrre den operative ligevaegt paa de europaeiske finansmarkeder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (19 september 1996)

Kommissionen minder om, at den ikke har for vane at tage stilling til offentlige erklaeringer fra politikere i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1649/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Ulovlig stoette fra Hamburger Elektrizitaets Werke (HEW)

1. Er Kommissionen klar over, at ovennaevnte virksomhed (som Hamburg by har aktiemajoriteten i) i form af saerlige takster til storkunder saelger stroem til virksomheder som Hamburger Stahlwerke og Vereinte Aluminiumwerke til dumpingpriser?

2. Er der givet meddelelse om denne praksis, der har karakter af stoette?

3. Er der efter Kommissionens opfattelse grundlag for at gribe ind paa grund af overtraedelse af stoetteordningen i EOEF-traktatens artikel 91 og 92?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (17. juli 1996)

1. Kommissionen har ikke modtaget anmeldelse af statsstoette til Vereinte Aluminiumwerke og Hamburger Stahlwerke GmbH i form af unormalt lave takster for elektricitet fra Hamburgische Electricitaetswerke.

2. Kommissionen har heller ikke beviser for skjult statsstoette i form af saerlige takster for elektricitet leveret til disse to virksomheder.

3. Paa grundlag af det aerede medlems forespoergsel vil Kommissionen anmode om yderligere oplysninger for at undersoege sagen og om noedvendigt gribe ind.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1368/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, NGO'er og diverse organisationer

Vedroerende budgetpost B7-707 (stoette til genoptraeningscentre for torturofre og til organisationer, der yder konkret bistand til ofre for overtraedelse af menneskerettighederne) bedes Europa-Kommissionen fremlaegge en fuldstaendig fortegnelse over, hvilke foreninger, NGO'er eller organisationer der har modtaget faellesskabsstoette, samt det noejagtige stoettebeloeb for det senest afsluttede regnskabsaar?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-1363/96, E-1367/96 og E-1368/96 (10. juli 1996)

Kommissionen soerger for at sikre den stoerst mulige klarhed vedroerende anvendelsen af EF-budgettet i almindelighed og de ordninger, der direkte vedroerer menneskerettighederne, i saerdeleshed.

Vedroerende budgetpost B7-7000, 7040 og B7-7070 foreligger der ganske specifikke oplysninger. Ved udgangen af hvert regnskabsaar faar formanden for Europa-Parlamentet og formanden for det herfor ansvarlige parlamentsudvalg tilsendt en redegoerelse for, hvordan de naevnte budgetposter er blevet anvendt samt en komplet liste over, hvilke sammenslutninger, NGO'er og andre organisationer der har modtaget stoette, med noejagtig angivelse af stoettens stoerrelse.

I aarets loeb udsendes der en meddelelse fra Kommissionen ((KOM(95) 191 endelig udg. )), der indeholder en rapport om anvendelsen af alle de budgetposter, der vedroerer menneskerettighederne.

De oplysninger, som det aerede medlem anmoder om, findes i de naevnte dokumentationer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1308/96 af Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ til Kommissionen. Dyreforsøg og PCP



EF-Tidende nr. C 356 af 25/11/1996 s. 0026



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1308/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (31. maj 1996) Om: Dyreforsoeg og PCP 1. Gives der EU-stoette til dyreforsoeg, som skal paavise den kraeftfremkaldende virkning af PCP? 2. I bekraeftende fald, hvor store beloeb tildeles der? Hvor udfoeres forsoegene? Hvem udfoeres forsoegene af? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (23. juli 1996) Der gennemfoeres for oejeblikket ingen forskningsprojekter paa faellesskabsplan under anvendelse af dyr til forsoeg med henblik paa at fastslaa, om der bestaar nogen sammenhaeng mellem udsaettelse for pentachlorphenol (PCP) og kraeft.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1925/96 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Kommissionen. Regionsudvalgets tjenestemænd



EF-Tidende nr. C 356 af 25/11/1996 s. 0112



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1925/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (16. juli 1996) Om: Regionsudvalgets tjenestemaend Kommissionen bedes oplyse, til hvilken myndighed, hvilket organ eller institution man boer rette henvendelse for at faa at vide, paa grundlag af hvilke kriterier de nuvaerende tjenestemaend i Regionsudvalget er blevet udvalgt, ansat og udnaevnt. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (29. juli 1996) Kun Regionsudvalget har kompetence med hensyn til ansaettelsen af sine tjenestemaend. Kommissionen foreslaar derfor det aerede medlem at henvende sig til Regionsudvalget selv.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1918/96 af Wolfgang KREISSL- DÖRFLER til Kommissionen. Kvægtransport - Bayern



EF-Tidende nr. C 356 af 25/11/1996 s. 0110



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1918/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (16. juli 1996) Om: Kvaegtransport - Bayern 1. Hvor ligger der slagterier? 2. Hvem driver slagterierne? 3. Hvilken kapacitet har slagterierne? 4. Hvilke er de slagtede dyrs oprindelsessteder? 5. Hvilke transportvirksomheder leverer kvaeg til slagterierne? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1917/96, E-1918/96, E-1920/96 og E-1922/96 (1. august 1996) Da Kommissionen ikke raader over oplysninger eller over tilstraekkelige og ajourfoerte oplysninger, er den ikke i stand til at besvare de stillede spoergsmaal. Af disse grunde og af kompetencegrunde anbefaler den det aerede medlem at henvende sig til de tyske myndigheder og blandt disse til myndighederne i Freistaat Bayern.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1461/96 af Antonio Tajani (UPE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Mindstemaal for fisk

Kommissionen har udsendt et forslag til forordning om overgangsbestemmelser vedroerende mindstemaal for fisk (bilag IV til forordning nr. 1626/94 ((EFT L 171 af 6.7.1994, s. 1. ))), som kun omfatter arterne kulmule og mulle og kun Adriaterhavet.

Forslaget synes ikke at have definitiv karakter, da

- det er udarbejdet uden nogen som helst hensyntagen til vaekstkurverne for de paagaeldende arter

- det er begraenset til kun to af de seks arter, der har skabt vanskeligheder for fiskerne, fordi de i betydeligt omfang fanges som undermaalere;

- det kun gaelder Adriaterhavet, selv om de videnskabelige data, som Kommissionen er i besiddelse af, viser, at problemet beroerer hele Middelhavet og dermed ogsaa de oevrige italienske farvande;

- det er udarbejdet, uden at der for perioden med overgangsforanstaltninger er fastsat bestemmelser for gennemfoerelsen af specifik videnskabelig forskning med henblik paa indhentning af yderligere noedvendige oplysninger til undersoegelse af den praktiske gennemfoerlighed af de i forordning nr. 1626/94 fastsatte mindstemaal.

Vil Kommissionen paa denne baggrund oplyse,

1) paa hvilket grundlag forslaget om aendring af forordning nr. 1626/94 er udarbejdet?

2) hvorfor den ikke har overvejet muligheden af at suspendere bilag IV i forordning nr. 1626/94 for Italiens vedkommende?

3) hvad den agter at goere for at komme med en konkret reaktion paa de italienske fiskeres problemer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (1. juli 1996)

I Raadets forordning (EF) nr. 1626/94 fastsaettes visse minimale landingsstoerrelser, navnlig for kulmule og mulle, hvis formaal er at beskytte smaa fisk fra udnyttelse og dermed goere det muligt for disse fisk at udvikle stoerstedelen af deres vaekstpotentiale, saaledes at der kan opnaas hoejere udbytte i fiskeriet som led i et ansvarligt fiskeri.

Som foelge af vanskelighederne for visse italienske fiskere i Adriaterhavet med at tilpasse deres fiskeri til situationen har Kommissionen imidlertid for nylig foreslaaet visse overgangsforanstaltninger, som giver mulighed for en gradvis integration i den generelle ordning for Middelhavet.

Der er tale om et kompromis mellem visse italienske fiskeres umiddelbare behov og EF's forpligtelse til en ansvarlig udnyttelse af de marine ressourcer paa et baeredygtigt grundlag paa lang sigt. Suspension af bestemmelserne i bilag IV i forordning (EF) nr. 1626/94 ville bringe de paagaeldende marine ressourcer og dermed en fortsaettelse af fiskeriet i fare.