ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/248

(2004/C 88 E/0252)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0920/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om: Behandling af olieaffald i Irland

Hvilket eventuelle svar har Kommissionen modtaget fra Irland som svar på den begrundede udtalelse, den sendte Irland i juli 2001 (som meddelt i pressemeddelelse IP/01/1144) vedrørende Irlands manglende prioritering af genvinding af olieaffald frem for bortskaffelse heraf i overensstemmelse med affaldsdirektivet (75/439/EØF (1))? Hvilke efterfølgende foranstaltninger har Kommissionen truffet eller overvejer den stadig at træffe i forbindelse med denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Den begrundede udtalelse, som det ærede medlem henviser til, vedrørte Irlands overholdelse af en bestemmelse i Rådets direktiv 75/439/EØF af 16. juli 1975, der kræver, at medlemsstaterne prioriterer genanvendelse af olieaffald frem for bortskaffelse af det. Kommissionen har truffet lignende foranstaltninger over for flere andre medlemsstater. Den 14. november 2001 svarede de irske myndigheder og forklarede, at på grund af mængden af olieaffald i Irland kunne det ikke betale sig at genanvende det. Den 25. april 2002 fremsendte de kopier af to undersøgelser, som efter deres opfattelse støttede denne konklusion. En gennemgang af undersøgelserne afslørede mere omfattende problemer med overholdelsen af direktivet, bl.a. mange tilfælde af uregistreret bortskaffelse af olieaffald i Irland. For at tage fat på de mere omfattende problemer, fremsendte Kommissionen den 11. juli 2003 en supplerende åbningsskrivelse, som Irland besvarede den 27. november 2003. Kommissionen vil senere i 2004 træffe yderligere afgørelse i sagen.

(1) EFT L 194 af 25.7.1975, s. 23.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/175

(2004/C 84 E/0215)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0200/04

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om: »Bob-programmet« og trafikuheld

Ifølge fællesskabsdokumentet »beretning om årsregnskab 2000«, som indledes af kommissæren med budgettet som ansvarsområde, Michaele Schreyer, er 40 000 mennesker omkommet og 1,7 mio. kommet til skade ved trafikuheld i Den Europæiske Union i 2000 (side 57 og 58 i beretningen). Kommissionen støtter »Bob-programmet«, som har til formål at tilskynde bilister til at udpege det medlem af et selskab, der ikke vil indtage alkohol ved en fælles tur i byen, så han kan køre sikkert, når selskabet vender hjem fra festlighederne. På side 58 i rapporten nævnes det, at dette program første gang blev gennemført i Belgien i 1995, hvorefter det i den følgende tid kopieredes af andre medlemsstater under forskellige betegnelser (f.eks. »Lince« i Spanien, »Joker« i Portugal osv.), mens det i Grækenland og Nederlandene gennemførtes under navnet »Bob«.

Hvilke oplysninger har Kommissionen om resultaterne af programmets gennemførelse i Grækenland? Er antallet af uheld i dette land, der er førende i EU med hensyn til dødbringende uheld i forhold til indbyggertallet, faldet og i så fald til hvor høj en procentdel? Hvor store beløb er der blevet ydet i støtte til de græske myndigheder til gennemførelsen af dette program, og hvordan er disse midler blevet anvendt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(26. februar 2004)

Kommissionen har i perioden 2001-2003 ydet støtte til Grækenlands såvel som flere andre medlemsstaters trafiksikkerhedskampagner om temaet forhåndsudvælgelse af en chauffør, dvs. »den, der skal køre, drikker ikke alkohol«.

Grækenland fik tildelt et maksimalt støttebeløb på henholdsvis 174 000EUR, 163 000 EUR og 72 000 EUR, hvilket svarer til mellem 22 og 7 % af den samlede støtte.

Disse bevillinger er anvendt til at tilpasse den belgiske Bob-kampagne til det græske kulturmønster. Dette har konkret udmøntet sig i fremstillingen af plakater, tv- og radiospots, reklameindslag i de trykte medier, pædagogisk videomateriale og et Internet-sted, samt gennemførelse af et undervisningsprogram for unge chauffører i samarbejde med køreskolerne.

Et af målene med kampagnen i Grækenland var at mindske antallet af færdselsulykker, som skyldes spritkørsel, med 15 % over en periode på tre år. Ifølge statistikkerne for 2003, som stadig er foreløbige, er antallet af trafikdræbte faldet med 22 % mellem 2000 og 2003.

Den 27. maj 2003 afholdt Kommissionen et offentligt seminar for i samarbejde med alle kampagnearrangørerne at evaluere effektiviteten af disse kampagner. Der findes oplysninger om de forskellige indlæg på seminaret, bl.a. indlægget om kampagnen i Grækenland, på Generaldirektoratet for Energi og Transports Internet-sted (1).

(1) http://europa.eu.int/comm/transport/road/roadsafety/behaviour/alcohol/conf_designated_drivers_en.htm.
—

For det andet er det muligt, at Parmalat også har modtaget støtte via programmer, der samfinansieres af EUGFL, Udviklingssektionen. De foranstaltninger, der støttes inden for rammerne af udviklingen af landdistrikter via EUGFL, Udviklingssektionen, integreres i de operationelle programmer i henhold til reglerne for programmering i forbindelse med mål nr. 1, der er fastsat i forordningen vedrørende strukturfondene (2). I overensstemmelse med denne forordning indeholder de pågældende programmer ikke finansielle oplysninger om slutmodtageren af støtten. I artikel 18 i forordning (EF) nr. 438/2001 (3) om forvaltnings- og kontrolsystemerne for strukturfondenes interventioner fastsættes form og indhold af de regnskabsoplysninger, medlemsstaterne skal opbevare.
1.

Et lægemiddel kan fortsat være udpeget som et sjældent lægemiddel, hvis »der efter udpegelsen af lægemidlet og inden udstedelsen af den centrale godkendelse, på nationalt plan i flere medlemsstater er blevet godkendt andre lægemidler dels med andre og dels med samme aktive bestanddele til samme indikation«. Det hedder dog i artikel 5, stk. 12, at: »Et udpeget lægemiddel slettes af fællesskabsregisteret for lægemidler til sjældne sygdomme: a) efter anmodning fra sponsor, b) hvis det, før markedsføringstilladelsen udstedes, fastslås, at de i artikel 3 nævnte kriterier ikke længere er opfyldt for så vidt angår det pågældende lægemiddel, c) ved udløbet af den i artikel 8 omhandlede eksklusive ret på markedet.« Med henvisning til artikel 5, stk. 12, litra b), hedder det i del B.2.3 i Kommissionens meddelelse fra juli 2003: »Ifølge Kommissionens fortolkning betyder dette, at udpegelseskriterierne skal gennemgås, før der udstedes en markedsføringstilladelse«.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/208

(2004/C 88 E/0216)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0762/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om: Kommissionens forslag om opfølgning på handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser

Kommissionen har til hensigt i løbet af 2004 at iværksætte en meget stor høring for at afgøre, om og i givet fald hvordan der skal følges op på den handlingsplan for finansielle tjenesteydelser, som den gennemførte i slutningen af 1990'erne. Er det ikke usædvanligt, at Kommissionen med hensyn til EU's økonomiske strategi ikke udarbejder for eksempel en hvidbog, hvori den beskriver den udvikling i den politiske strategi, som den selv planlægger, før denne høring iværksættes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(26. april 2004)

Via den omfattende høringsrunde, som Kommissionen har lanceret med hensyn til integrationen på det finansielle område, vil der blive gjort status over de hidtidige fremskridt på et tidspunkt, hvor den lovgivningsmæssige fase af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser nærmer sig sin afslutning. Høringen tjener til at vurdere, hvordan det er gået med opfyldelsen af de policy-mål, der blev fastsat ved indledningen af processen, dvs. effektivt fungerende finansmarkeder i Europa, investorbeskyttelse og finansiel stabilitet. Det er Kommissionens opfattelse, at disse grundlæggende målsætninger med stor sandsynlighed vil forblive centrale begreber for evalueringen af EU's politik på dette område på lang sigt.

Kommissionens arbejde med integrationen på det finansielle område indgår i den overordnede Lissabon-strategi for global konkurrencedygtighed. Den lader sig inspirere af de igangværende drøftelser om strukturreformer som led i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, herunder Parlamentets synspunkter om sidstnævnte. Den tager til fulde hensyn til diverse overvejelser med hensyn til den langsigtede politik, f.eks. rapporten fra den uafhængige gruppe på højt plan om »en dagsorden for et Europa i vækst« (Sapir-rapporten). Kommissionen mener, at dens anstrengelser på dette område udgør en integrerende del af en bredere og veltilrettelagt økonomisk strategi.

Høringsrunden om finansiel integration vil give feedback »nedefra« om en vigtig del af den politik, der føres for at gennemføre strukturelle reformer. Dette vil sætte EU-institutionerne i stand til at finjustere deres fremtidige arbejde på dette område og maksimere bidraget til opfyldelsen af de overordnede økonomisk-politiske målsætninger. Alle de politiske retningslinjer, der måtte blive udledt af dette forsøg på at gøre status, vil også blive debatteret åbent og sendt til høring.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/846

(2004/C 84 E/0940)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0697/04

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om: Statsstøtte til kreditforeninger

Kan Kommissionen orientere om reglerne for statsstøtte til små kreditforeninger, der betjener specifikke lokale områder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(23. april 2004)

Statsstøtte til spare- og låneforeninger, der opererer i bestemte lokale områder, er omfattet af de generelle statsstøtteregler og den gældende retspraksis, hvis betingelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er opfyldt. Da spare- og låneforeninger er forskellige med hensyn til medlemskab, aktiviteter, produkter, rækkevidde og formål, er det vigtigt, at statsstøtten vurderes fra sag til sag.

Støtte til spare- og låneforeninger skal undersøges efter de relevante statsstøtteregler, f.eks. Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (1) eller Kommissionens retningslinjer for medlemsstaternes regionalstøtte. Det skal også erindres, at det i Rådets forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (1) er fastsat, at støtte på op til 100 000 EUR til en virksomhed i en treårig periode ikke betragtes som statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

Når det fastslås, at spare- og låneforeninger udfører tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og får udbetalt statsstøtte som kompensation for deres ekstra nettoomkostninger ved sådanne tjenesteydelser, skal der foretages en vurdering af støttens forenelighed, for at det kan fastslås, om undtagelsen i artikel 86, stk. 2, kan finde anvendelse.

Ovenstående tager sigte på at give et overblik over, hvordan spare- og låneforeninger behandles med hensyn til statsstøtte.

(1) EFT L 10 af 13.1.2001.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/667

(2004/C 84 E/0753)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0737/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om: Statistik over Erasmus-studerende

Har Kommissionen udarbejdet en nøjagtig statistik over antallet af studerende på de europæiske universiteter, der har deltaget i Erasmus-programmet siden dets oprettelse? Har man lavet en opdeling i medlemsstater og i regioner? Hvis det er tilfældet, hvad er så tallene?

Har Kommissionen særskilte data for den selvstyrende region Valencia, der gør det muligt at sammenligne denne med andre regioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(19. april 2004)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at der findes en række statistiske oplysninger vedrørende Erasmus-mobiliteten — herunder også en opdeling efter medlemsstater — på webstedet for Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur på følgende adresse: (http://europa.eu.int/comm/education/programmes/ socrates/erasmus/stat_en.html).

Med hensyn til en statistisk opdeling efter regioner er der adgang til en database med mere detaljerede oplysninger på de nationale Socrates- og Erasmus-kontorer.

Kommissionen vil derfor opfordre det ærede medlem til at indhente de relevante oplysninger om Valencia ved at kontakte det nationale kontor i Spanien, som har følgende adresse:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/195

(2004/C 84 E/0237)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0299/04

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(6. februar 2004)

Om: Prissættelse af cd'er i EU

Jeg er blevet opmærksom på, at cd'er bestilt til levering i Det Forenede Kongerige og Irland vil blive pålagt ekstra betaling, da firmaer kun vil kunne levere cd'er fremstillet inden for EU, hvilket bevirker forøgede produktionsomkostninger.

Kan Kommissionen bekræfte, at alle cd'er, som fremover bliver solgt og leveret i Det Forenede Kongerige og Irland skal fremstilles i Europa? Hvis dette er tilfældet, hvilke bestemmelser har så ført til denne lovændring?

Hvis ovenstående er i overensstemmelse med kendsgerningerne, er Kommissionen så enig i, at det er imod EU's konkurrencelovgivning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(16. marts 2004)

Kommissionen er ikke bekendt med bestemmelser om, at cd'er, som sælges og leveres i Det Forenede Kongerige, skal være fremstillet i Europa. Der kræves yderligere oplysninger for at fastslå, om EU's konkurrenceregler finder anvendelse.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/636

(2004/C 84 E/0716)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0612/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 2004)

Om: Støtte til magisterstuderende i Portugal

I Portugal og andre EU-lande er der iværksat et program for opnåelse af en europæisk magistergrad i samfundsvidenskab og pædagogik, der går under betegnelsen »Europæiske perspektiver for social inklusion«.

Dette pilotprojekt, som syv universiteter i Portugal, Tyskland, Det Forenede Kongerige, Sverige, Ungarn og Rumænien deltager i, har fået støtte over Socrates-programmet.

Modulerne indebærer mobilitet for de studerende og professorerne mellem universiteterne i de forskellige lande, men uden særlig støtte til de studerende. Det er faktisk kun professorerne, der er sikret mobilitet. De forskelligartede forhold i de forskellige lande gør det imidlertid praktisk taget umuligt for portugisiske studerende at følge moduler ved andre universiteter, hvor magistergraden endog er gratis i modsætning til i Portugal, hvor udgifterne er høje på trods af den vanskelige sociale og økonomiske situation for de fleste portugisiske familier og for universiteterne selv.

Hvilke foranstaltninger og støtteformer findes der til fremme af magisterstuderendes mobilitet på baggrund af den særlige situation i Portugal?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(6. april 2004)

Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at Erasmus-ordningens regler for studerende og undervisere, som afvikler en del af deres studier i udlandet, ikke blot gælder for forberedelse til en kandidatgrad, men også til en masteruddannelse.

Det ærede medlem nævner situationen for portugisiske studerende, som følger en masteruddannelse på forskellige europæiske universiteter, herunder et portugisisk. I det konkrete tilfælde er det afgørende, om det pågældende universitet er omfattet af Erasmus-chartret, som gives til universiteter, der opfylder betingelserne for at deltage i Socrates- og Erasmus-programmet. I bekræftende fald burde disse studerende kunne få et Erasmus-legat og dermed fuldføre en del af deres studier i udlandet.

For at kunne svare mere præcist på de spørgsmål, som det ærede medlem stiller i den konkrete sag, har Kommissionen behov for yderligere oplysninger om de pågældende universiteter samt evt. om projektets titel og nummer.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/549

(2004/C 88 E/0559)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0899/04

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om: Øget medlemsstatsrepræsentation i direktionen for ECB

Vil Kommissionen kommentere nylige påstande i Financial Times den 8. marts 2004, hvori det hævdes, at Tyskland, Italien, Frankrig og Spanien søger at skabe en ny praksis med en øget medlemsstats-repræsentation, således at de altid vil have en repræsentant i Den Europæiske Centralbanks direktion, der er på seks medlemmer? Kunne dette på noget tidspunkt tillades? Og såfremt det er tilfældet, under hvilke omstændigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(23. april 2004)

Reglerne og fremgangsmåderne for udnævnelse af medlemmerne af Den Europæiske Centralbanks (ECB) direktion er fastlagt i EF-traktatens artikel 112, stk. 2, litra b), samt i artikel 11, stk. 2, i statutten for det europæiske system for centralbanker og Den Europæiske Centralbank. Beslutningen, der træffes efter fælles overenskomst (dvs. med enstemmighed, og uden at nogen afholder sig fra at stemme), træffes på grundlag af en indstilling fra Rådet efter høring af Europa-Parlamentet og styrelsesrådet for ECB. Det bemærkes, at det ifølge EF-traktatens artikel 122, stk. 4, kun er de medlemsstater, der er med i euroområdet, der er berettigede til at tage del i Rådets og regeringernes beslutninger herom.

EF-traktaten fastsætter to krav for udvælgelse af direktionsmedlemmer. For det første skal de udnævnes blandt personer, som er værdige i almindeligt omdømme, og som har professionel erfaring i monetære forhold eller i bankvæsen. For det andet skal de være statsborgere i de deltagende medlemsstater. Direktionsmedlemmerne handler på egne vegne og ikke som repræsentanter for de lande, de kommer fra. Tanken om medlemsstatsrepræsentation er derfor ikke i overensstemmelse med reglerne og principperne for udnævnelse af direktionsmedlemmerne.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/174

(2004/C 88 E/0182)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0272/04

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(5. februar 2004)

Om: Timisoara-tørdok

Spekulationens mørke skygge er begyndt at falde på Timisoara-tørdokprojektet i Rumænien, et projekt, der har til formål at gennemføre det arbejde, der er brug for for at gøre Rumænien til »udfaldsporten mod øst«.

Således er det projekt, der oprindeligt var planlagt til at omfatte et område på 150 hektar offentligt område beliggende nord for byen, og som allerede havde fået en positiv udtalelse fra EU, uventet blevet erstattet af et område på kun 30 hektar med mulighed for udvidelse til kun 70 hektar i et område syd for byen i retning af Serbien, der udelukker brug af tunge køretøjer. Det oprindeligt valgte område, hvorpå der hvilede den servitut, at området i tilfælde af manglende gennemførelse af tørdokprojektet automatisk ville blive landbrugsområde igen, udelukkede tydeligvis enhver mulighed for ejendomsspekulation, som med det nu valgte område imidlertid absolut er mulig.

Agter Kommissionen på baggrund af den mulige deltagelse af europæiske virksomheder i udførelsen af arbejdet at få et bedre indblik i de foruroligende aspekter af valget af den nye placering af Timisoara-tørdokken?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(11. marts 2004)

Kommissionen er bekendt med projekteringen af et omladningsområde i Timisoara, men er ikke blevet bedt om at godkende noget foreslået sted. Da der ydermere ikke er anmodet om EU-førtiltrædelsesstøtte, agter Kommissionen ikke at tage stilling til spørgsmålet om denne terminals placering.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/877

(2004/C 84 E/0971)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0780/04

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om: Krænkelse af religionsfriheden i Det Forenede Kongerige

Under henvisning til:

— artikel 9 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder,

— artikel 10 og 22 i EU's charter om grundlæggende rettigheder,

— artikel 6 i EU-traktaten,

— det amerikanske udenrigsministeriums årsrapport fra 2 003 om religionsfrihed,

og ud fra følgende betragtninger:

— i Det Forenede Kongerige har Unification Church søgt at få tilbagekaldt forbuddet mod, at dets leder, pastor Sun Myung Moon, rejser ind i landet,

— ved brev af 15. maj fik pastor Moon at vide, at han ikke burde forsøge at komme ind i landet, idet hans tilstedeværelse ville være i strid med hensynet til den offentlige orden at gøre.

Er Kommissionen klar over de her beskrevne forhold?

Betragter Kommissionen de beskrevne handlinger som værende i strid med de grundlæggende rettigheder, der er sikret i artikel 10 og 22 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og som således vedrører den væsentligste del af indholdet af disse, som udtrykkeligt sikres ved artikel 52 i samme regelsæt?

Mener Kommissionen, at disse forhold er i modstrid med artikel 6 i TEU og dermed med de principper om respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder, der er fælles for alle medlemsstaterne?

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den agter at få Det Forenede Kongerige til at afholde sig fra denne adfærd, der er i strid med retten til religionsfrihed?

Hvis der ikke følger en udtrykkelig fordømmelse af de her beskrevne handlinger fra denne fællesskabsinstitution, på hvilke retsprincipper vil den da støtte sin holdning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(22. april 2004)

Kommissionen har ikke kendskab til de forhold, som det ærede medlem omtaler.

Med hensyn til det indrejseforbud, som de britiske myndigheder har udstedt over for lederen af Unification Church, Sun Myung Moon, skal Kommissionen påpege, at beskyttelsen af den offentlige orden og den interne sikkerhed i henhold til EF-traktaten henhører under den enkelte medlemsstats kompetence, og en medlemsstat kan nægte at lade en tredjelandsstatsborger indrejse og opholde sig på dens område af disse grunde.

Det skal desuden understreges, at Kommissionen kun har kompetence til at gribe ind over for eventuelle krænkelser af de grundlæggende rettigheder, herunder religionsfriheden, hvis krænkelserne sker inden for rammerne af fællesskabsretten og gennemførelsen heraf, og for så vidt som Sun Myung Moon ikke er statsborger i en anden medlemsstat end Det Forenede Kongerige.

Endelig skal det fastslås, at en person, som mener, at hans grundlæggende rettigheder er blevet krænket, har mulighed for at klage til den europæiske menneskerettighedsdomstol efter at have udtømt de interne retsmidler.
2.

Kan Kommissionen bekræfte, at denne informationsformidling, som kan komme i strid med nationale og europæiske retningslinjer for beskyttelse af private data, foregår under trusler om timelang tilbageholdelse af netop ankomne passagerer, bøder til luftfartsselskabet på USD 5 000 per passager, udelukkelse af lutfartsselskaber fra det amerikanske luftrum eller inddragelse af landingsrettigheder?