SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3303/00

af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Kemiske test på dyr

Jeg har modtaget et stort antal breve om EU's forslag om at indlede et nyt omfattende program for testning af kemiske produkter, som Kommissionen har udarbejdet, og som muligvis vil indebære en fornyet testning af indtil 70 000 kemiske produkter. Visse eksperter skønner, at bogstaveligt millioner af dyr vil dø under dette kemiske testningsprogram.

Mine korrespondenter er ude af stand til nøjagtigt at forestille sig, hvordan dette enorme kemiske testningsprogram på nogen måde kan være til gavn for borgerne i EU. Kommissionen bedes derfor give en detaljeret redegørelse for, hvordan dette enorme kemiske testningsprogram skal kunne komme os til gode. Kommissionen bedes ligeledes oplyse, hvor mange dyr der sandsynligvis vil dø under gennemførelsen af programmet?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström på skriftlige forespørgsler E-2903/00, E-3071/00 og E-3303/00

(24. november 2000)

Til kontrol af kemiske stoffer for egenskaber, der kan være til skade for menneskers sundhed og miljøet, benyttes der laboratoriedyr såsom rotter, mus, fisk, dafnier og endog mikroorganismer. Kendskab til sådanne farlige egenskaber er første skridt henimod sikker brug af kemiske stoffer. Borgerne i Europa forventer, at kemiske stoffer kan bruges uden fare.

Langt størsteparten af de kemiske stoffer, der er på markedet i EU i dag, er såkaldte eksisterende stoffer. Det betyder ikke, at de sælges fra store lagre, men at de er markedsført første gang inden 1981. De produceres og markedsføres uden helt samme krav til afprøvning ifølge Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer(1), som de såkaldte nye stoffer, dvs. stoffer, der er markedført første gang efter 1981.

Det europæiske kemikaliekontor har gennemført en undersøgelse, som viste, at der kun for en meget lille del af de eksisterende stoffer, der fremstilles i store mængder, foreligger lige så mange toksikologiske og økotoksikologiske oplysninger, som der kræves til nye stoffer. For andre eksisterende kemiske stoffer findes der ingen data.

For at nå op på et højere beskyttelsesniveau for eksisterende stoffer, måske lige så højt som for nye stoffer, er det derfor nødvendigt at øge vores viden om eksisterende stoffer betydeligt. I forbindelse med et sådant forehavende er det vigtigt at holde den rigtige balance mellem hensynet til sundheds- og miljøbeskyttelse og beskyttelse af laboratoriedyr.

Kommissionen vil bestræbe sig på at sikre, at der benyttes så få dyr som muligt. Det skal tildels ske ved brug af kendte alternative afprøvningsmetoder og udvikling af nye alternative metoder. En af hovedopgaverne i Kommissionens fælles forskningscenter er da også at validere alternative metoder, som kan præcisere eller træde i stedet for dyreforsøg eller mindske det nødvendige antal forsøg. Dette understøttes af EU-lovgivningen, som kræver, at der skal benyttes så få dyr som muligt, hvis der findes ækvivalente metoder.

Andre metoder er under overvejelse, bl.a. indsamling af data, der måske bliver tilgængelige, ekstrapolering fra eksisterende data om lignende stoffer, tilskyndelse til, at virksomhederne udveksler data, brug af resultater fra testprogrammer uden for EU og nedsættelse af kravene til afprøvning af stoffer, der kun anvendes i industrien under streng eksponeringskontrol.

I den hvidbog om en fremtidig EU-kemikaliepolitik, som Kommissionen skulle have klar inden årets udgang, er der flere oplysninger om, hvordan vi kan få større viden om kemiske stoffers egenskaber således at de kan bruges uden fare. Det er ikke muligt at give noget skøn over, hvor mange forsøgsdyr der vil blive brug for til at opfylde afprøvningskravene for kemiske stoffer, førend detaljerne i den nye strategi er lagt fast.

(1) EFT B 196 af 16.8.1967.