SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0944/03

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(26. marts 2003)

Om: Erfaringer med BEST-proceduren

Med BEST-proceduren om almen og faglig uddannelse som led i programmet for fremme af initiativ og iværksætterånd (2001-2005) skal de forskellige initiativer i Europa, hvis sigte er at fremme iværksætterånden i uddannelsessystemerne fra primæruddannelsen til universitetet, kortlægges og sammenlignes.

I henhold til de oprindelige prognoser ville de endelige resultater af projektet foreligge i september 2002, herunder en generel sammenfatning af de eksisterende foranstaltninger.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke erfaringer der efter den fastsatte dato i september 2004 er gjort med BEST-proceduren, og hvilke retningslinjer den vil foreslå i denne sammenhæng?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(24. april 2003)

Som et resultat af Best-projektet om iværksætteruddannelse forelagde ekspertgruppen i november 2002 en rapport om eksisterende foranstaltninger(1). Dokumentet giver et billede af iværksætterundervisning i det formelle uddannelsessystem fra primærskoler til universiteter i medlemsstaterne og Norge.

Rapporten anerkender, at der i dag i stort set alle lande er om end i forskelligt omfang politisk vilje til at fremme undervisningen i iværksætterkultur, men noterer, at de nødvendige aktiviteter og programmer endnu ikke er almindeligt tilgængelige for de studerende. Selv om der rundt om i Europa er gjort mange interessante erfaringer, indgår de normalt ikke i de nationale strukturer eller undervisningsplaner, og undervisningen af lærerne er utilstrækkelig. Der er ofte tale om spredte aktiviteter, som iværksættes af enkeltstående institutioner, partnerskaber eller lokale myndigheder. Iværksætterundervisning tilbydes som regel uden for den normale undervisning.

Endvidere vanskeliggør manglen på præcise nationale tal for, hvor mange skoler der medvirker i iværksætterkurser og -programmer, og hvor mange elever der deltager, overvågningen af fremskridt.

Rapporten fremhæver også nogle eksempler på god praksis med særlig fokus på learning by doing, hvor f.eks. elever på sekundært niveau i løbet af et skoleår opretter og driver minivirksomheder.

Rapporten foreslår også mulige foranstaltninger, der kan træffes på forskellige niveauer. Den opfordrer navnlig de nationale myndigheder til at omsætte den eksisterende politiske vilje til konkret handling ved bl.a. at ændre de nationale undervisningsplaner, iværksætte initiativer for at anspore skolerne og uddanne lærere.

På grundlag af projektet er der allerede taget fat på en opfølgning af dette initiativ åben for kandidatlandene med henblik på at fastlægge metoder til sikring af yderligere fremskridt på området. Dette arbejde vil munde ud i en ny og mere politikorienteret rapport. De endelige resultater forventes at foreligge i juli 2003. Det endelige mål for hele processen er at anspore til ændringer i medlemsstaternes politikker, og metoden kendetegnes især ved, at projekterne gennemføres af Kommissionen i fællesskab med de relevante nationale myndigheder og kan med tiden føre til forslag om nationale målsætninger, der ad frivillig vej skal opfyldes af de deltagende lande.

(1) Rapporten foreligger (på 12 sprog) på GD for Erhvervspolitiks websted:http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm.