SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3739/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: Albanien

Situationen vedroerende hygiejne, sanitaere forhold og miljoeet i Albanien har nu naaet et krisepunkt og er blevet yderligere forvaerret efter opstanden for nylig og det deraf foelgende magttomrum. Vandforsyningen og kloaksystemet er utilstraekkelige, foraeldede eller ikke-eksisterende, hvilket foraarsager 53% af mave- og tarmsygdomme i befolkningen med 120.000 tilfaelde af alvorlig diaré om aaret og alvorlig risiko for kolera- og hepatitisepidemier. Der findes ikke nogen foedevarekontrol og tilsyn med den animalske produktion. Vandreserverne i byerne er fuldstaendig utilstraekkelige paa grund af forureningen af de artesiske broende, og det er et alvorligt problem at rense de forurenede grundstykker og finde opbevaringsmuligheder for giftige og skadelige affaldsmaterialer fra de forladte virksomheder. I Fier ligger der f.eks. 800 m3 arseniksalte i en goedningsfabrik i en staerkt korroderet silo. Udslip herfra ville vaere en katastrofe for hele det sydlige Adriaterhav.

Hvilken form for stoette og hvor meget stoette er der blevet givet til Albanien paa miljoeomraadet indtil dato (dels stoerrelsen, dels procent af det samlede beloeb)?

Anser Kommissionen miljoespoergsmaal for en prioritet i for bindelse med dens nuvaerende og fremtidige stoette?

Hvad agter den at foretage sig for at imoedegaa de ovennaevnte katastrofer?

Miljoekatastrofen var paa dagsordenen for moedet for nylig i Konferencen af Stoettegivere til Albanien. Hvilke beslutninger blev truffet i denne forbindelse?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-3536/97, E-3739/97 og E-3776/97 (5. januar 1998)

Principperne for baeredygtig udvikling danner grundlaget for Faellesskabets stoette til Albanien paa miljoeomraadet. Stoetten er specielt baseret paa den albanske regerings miljoepolitik som beskrevet i den nationale miljoehandlingsplan fra 1993. Kommissionen har udtrykkeligt stoettet prioriteringerne i planen og ivaerksat foelgende initiativer:

- mellem 1993 og 1999 er 28,7 mio. ECU (af et samlet beloeb paa 474 mio. ECU) blevet oeremaerket til miljoerelaterede projekter inden for PHARE-programmet (styrkelse af institutionerne, strategiraadgivning, forvaltning af vaadomraader, strategier for forvaltning af vand og affald, vand- og spildevandsinfrastruktur, bortskaffelse af pesticider). Desuden overvejer man at yde midler til projekter vedroerende spildevandsbehandling i forbindelse med graenseoverskridende programmer med Italien og Graekenland. Dette suppleres med mindre initiativer med direkte indflydelse paa miljoeet, som finansieres via den albanske udviklingsplan.

- LIFE-programmet yder 2,1 mio. ECU i stoette til affaldsprojekter som en opfoelgning af PHARE-initiativer og til projekter om forvaltning af kystomraaderne.

Kommissionens »conceptpapir« til donorkonferencerne understreger, at miljoerelaterede aktiviteter er en prioritering i forbindelse med fremtidige finansieringer. Paa konferencerne fremsatte baade de lokale myndigheder og det internationale samfund erklaeringer om stoette til principperne for baeredygtig udvikling.

Albanien har fra sin tidligere periode med planoekonomi arvet betydelige maengder af pesticider og andet farligt affald, som enten er blevet leveret af tredjelande eller fremstillet i landet selv. Det har vist sig, at der findes uoenskede deponeringer forskellige steder, som er til stor fare for menneskers sundhed og miljoeet. Det er bl.a. tilfaeldet med den arseniktank, der ligger i Fier, og som de aerede medlemmer har gjort Kommissionen opmaerksom paa.

Det boer understreges, at hovedansvaret for sikker bortskaffelse af alle uoenskede materialer ligger hos de selskaber, der er ansvarlige for dem (princippet om det land, der forurener), og i sidste ende hos de albanske myndigheder. Kommissionen har imidlertid taget initiativ til at stoette landbrugs- og sundhedsministeriet i deres bestraebelser for at forbedre affaldspolitikken.

Det foerste initiativ var at udpege en ekspert i 1993 til at undersoege den generelle situation og fremsaette anbefalinger til bortskaffelse af lagrene. Paa grundlag af den paagaeldendes rapport udarbejdede de lokale myndigheder et program om nedsaettelse af maengderne til et minimum ved genanvendelse af gamle lagre til deres oprindelige formaal, hvor det stadig var muligt, anvendelse af visse produkter som kemisk raamateriale i industriens fabrikker, brug af nogle af de ufarlige materialer til opfyldning og ved braending af saerligt lavt koncentreret pulver og stoev i en cementfabrik, hvor der anvendes fast braendstof.

For at stoette de albanske initiativer blev der i 1996 truffet beslutning om at tildele 1,7 mio. ECU inden for PHARE-programmet til et stort program for affaldsbortskaffelse bestaaende af i) bortskaffelse af 220 tons helt uanvendelige pesticider, ii) bortskaffelse af 200 tons giftige biprodukter fra fremstillingen af insektbekaempelsesmidlet Lindan (som nu er indstillet i Albanien), som er oplagret paa pesticidefabrikken Durres, og iii) ompakning og langtidslagring i Albanien af to tons kviksoelvprodukter og 9,1 tons arsenikprodukter (inklusive de produkter, der findes i Fier). PHARE's faglige og finansielle bistand vil udarbejde de noedvendige detaljerede planer for bortskaffelse af disse uoenskede maengder af pesticider paa en sikker og miljoerigtig maade og i overensstemmelse med eksisterende EF-forskrifter. Programmet indeholder ogsaa traening i oekologisk og organisk landbrug.

Kommissionen er i oejeblikket ved at genoverveje situationen for at vurdere, hvad der helt noejagtigt kan goeres paa kortere sigt i betragtning af isaer den manglende sikkerhed paa visse omraader. Det er planen at gennemfoere programmet i praksis i midten af 1998.