ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3169/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Forurening af havet fra Motor Oil-anlaegget

Den 9. august 1996 skete der et stort udslip af masut fra Motor Oil-selskabets anlaeg, som befinder sig i Sousaki i Korinthia. Udslippet blev bemaerket under lastningen af et tankskib paa anlaeggets omraade, hvorved der opstod en olieplet, der strakte sig fra Isthmia til AEgina.

Under henvisning til foelgende:

- Uheldene og olieudslippene fra tankskibe og landbaserede anlaeg udgoer nu en konstant trussel imod dette omraade,

- oliepletterne foraarsager ubodelige oedelaeggelser af havets oekosystemer, herunder isaer i bugterne,

- paa grund af ovennaevnte udslip har turisterhvervene i dette omraade lidt indkomsttab, fordi turisterne rejste vaek fra omraadet midt i hovedsaesonen,

- der er tale om en overtraedelse af direktiv 82/501/EOEF ((EFT L 230 af 5.8.1982, s. 1. )) (Seveso-direktivet), og

- der skal ivaerksaettes et pilotprogram med henblik paa at undersoege, hvorvidt det er muligt at nedbryde olie ved hjaelp af mikroorganismer, som skal finansieres af Kommissionens Generaldirektorat XI og gennemfoeres i det forurenede havomraade og kysterne ved Den Saroniske Bugt,

bedes Kommissionen besvare foelgende:

Mener Kommissionen, at Graekenland har overholdt samtlige bestemmelser indeholdt i Seveso-direktivet samt de supplerende bestemmelser hertil, der siden er blevet udstedt? Er der foretaget kontrol med ovennaevnte selskabs overholdelse af bestemmelserne indeholdt i dette direktiv? Agter Kommissionen at tage mere effektive skridt for at faa de graeske myndigheder til at fremskynde og styrke de forebyggende foranstaltninger i omraader, hvor der findes saadanne farlige anlaeg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (9. januar 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2510/96 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. september 1996)

Om: Subventionering af nationale flyselskaber

1. Kan Raadet oplyse spoergeren, hvorfor der er blevet indroemmet nationale flyselskaber (Air France og Iberia) subventioner?

2. Er der mulighed for, at disse flyselskaber fortsat modtager subventioner?

3. Hvordan vil Raadet behandle subventionsansoegninger fra andre EU-flyselskaber?

4. Efter hvilke objektive kriterier evalueres yderligere subventionsansoegninger fra andre selskaber?

5. Agter Raadet at ivaerksaette foranstaltninger til forhindring af yderligere subventioner til flyselskaber? I bekraeftende fald: hvordan ser disse foranstaltninger ud? I benaegtende fald: hvorfor traeffes der ikke nogen egnede foranstaltninger?

Svar (17. januar 1997)

Det er hovedsagelig Kommissionen, der har ansvaret for tildeling af statsstoette som omhandlet i traktatens artikel 92 og 93. Den fulde procedure og kriterierne i forbindelse med statsstoette paa luftfartsomraadet fremgaar af Kommissionens retningslinjer om anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 og EOES-aftalens artikel 61 paa statsstoette i luftfartssektoren ((EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5. )).

Raadet er ikke orienteret om noget initiativ fra Kommissionens side til at aendre de gaeldende regler og procedurer for statsstoette i luftfartssektoren.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3049/96 af Francisco LUCAS PIRES til Kommissionen. Udeladelse af det portugisiske sprog i en officiel publikation



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0055



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3049/96 af Francisco Lucas Pires (PPE) til Kommissionen (18. november 1996) Om: Udeladelse af det portugisiske sprog i en officiel publikation I en fransksproget brochure i serien Europa i bevaegelse, udgivet af Kontoret for De Europaeiske Faellesskabers Officielle Publikationer, 1995, Luxembourg, for publikationskontoret under Kommissionens Generaldirektorat for AV-sektoren, Information, Kommunikation og Kultur, Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles, under titlen Den Europaeiske Unions institutioner, fremgaar det af den tekst, der er trykt paa omslagets inderside, at »den foreliggende publikation er udgivet paa alle Det Europaeiske Faellesskabs sprog: spansk, dansk, tysk, graesk, engelsk, fransk, italiensk, nederlandsk, finsk og svensk«. Portugisisk er med andre ord udeladt. Kan Kommissionen oplyse om aarsagen til denne uforstaaelige udeladelse, og om fejlen er blevet rettet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (13. december 1996) Paa omslagets inderside i den fransksprogede udgave af brochuren Den Europaeiske Unions institutioner er det ved en fejltagelse ikke angivet, at brochuren ogsaa foreligger paa portugisisk. Denne fejl er rettet i de efterfoelgende udgivelser i serien Europa i bevaegelse, i hvilken denne publikation indgaar. Den paagaeldende brochure er faktisk udgivet paa portugisisk under titlen As instituições da União Europeia. Kommissionen tilsender saavel det aerede medlem som Parlamentets Generalsekretariat et eksemplar af den paagaeldende publikation.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3035/96 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Oplaegningsskemaet for den faelles fiskeripolitik - overfoersel til tredjelande

Kan Kommissionen give en fuldstaendig oversigt over EU-fiskefartoejer, der siden 1986 er overfoert til tredjelande under anvendelse af EU-oplaegningsstoette, inklusive oplysninger om:

- fartoejets navn

- fartoejets registreringsnummer

- konstruktionsaaret

- fartoejets laengde, tonnage og hestekraefter

- fartoejets nationalitet

- det land, hvortil fartoejet er overfoert (hvor dette er tilfaeldet)

- udgifterne for EU til oplaegningsstoetten.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (2. december 1996)

Ifoelge bestemmelserne i afsnit VII i forordning (EOEF) nr. 4028/86 ((EFT L 376 af 31.12.1986. )), aendret ved forordning (EOEF) nr. 3944/90 ((EFT L 380 af 31.12.1990. )), om faellesskabsforanstaltninger til forbedring og tilpasning af fiskeri- og akvakulturstrukturerne kan medlemsstaterne yde praemier for endeligt ophoer til fiskerfartoejer. Endeligt ophoer defineres i artikel 24 som: ophugning, endelig overfoersel til et tredjeland eller endelig overgang til anden anvendelse end fiskeri.

EU har deltaget i finansieringen af denne foranstaltning ved at refundere medlemsstaterne en del af deres udgifter inden for de graenser, som hvert aar vedtages ved en kommissionsbeslutning (50% af de stoetteberettigede udgifter i henhold til bilag V til forordningen; denne sats blev haevet til 70% for ophugning fra 1991).

Mellem 1987 og 1993 ydede EU i forbindelse med denne foranstaltning medlemsstaterne 501 mio. ECU, hvoraf 391 mio. ECU reelt er blevet udbetalt. 501 mio. ECU repraesenterer 47% af den samlede stoette, der er ydet til fiskerflaaden i naevnte periode. EU-stoetten repraesenterer ca. 60% af de praemier, som medlemsstaterne har udbetalt til rederne. Listerne over de fartoejer, der traekkes tilbage, offentliggoeres ((EFT C 320 af 22.12.1989. EFT C 319 af 10.12.1991. EFT C 312 af 28.11.1992. EFT C 164 af 15.6.1993. EFT C 69 af 7.3.1994. )).

I alt er 5 200 fartoejer trukket tilbage i den paagaeldende periode, men da Kommissionen refunderer medlemsstaterne et samlet beloeb, er refusionsbeloebene ikke fordelt paa de forskellige tilbagetraekningstyper. Ud af de 5 200 tilbagetrukne fartoejer er 4 200 blevet ophugget. Det kan saaledes med rimelighed anslaas, at ca. 80% af stoetten er blevet anvendt til ophugning, 10-15% til endelig overfoersel og 5-10% til endelig overgang til anden anvendelse end fiskeri. Fordelingen af EU-stoetten til endelig ophoer mellem medlemsstaterne (eksklusive blandede selskaber) er som foelger:

>TABLE>

Hvad angaar blandede selskaber er antallet af finansierede projekter, de tilsvarende tonnager og EU-stoetten som foelger:

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3050/96 af Francisco LUCAS PIRES til Kommissionen. Afskedigelsen af Europa-Kommissionens generaldirektør for fiskeri



EF-Tidende nr. C 091 af 20/03/1997 s. 0065



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3050/96 af Francisco Lucas Pires (PPE) til Kommissionen (18. november 1996) Om: Afskedigelsen af Europa-Kommissionens generaldirektoer for fiskeri Den meget omtalte, men alligevel gaadefulde afskedigelse af Europa-Kommissionens generaldirektoer for fiskeri har rejst tvivl om baggrunden for denne beslutning og om de nationale regeringers rolle i forbindelse med saadanne udnaevnelser og afskedigelser. Kan Kommissionen oplyse, hvilke bestemmelser der regulerer dette omraade, og med hvilken begrundelse den aktuelle afskedigelse er foretaget? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (13. december 1996) Kommissionens beslutning om som kompetent ansaettelsesmyndighed at afskedige generaldirektoeren for fiskeri blev truffet i henhold til vedtaegtens artikel 50. Ifoelge denne bestemmelse kan fastansatte tjenestemaend i loenklasse A1 og A2 efter ansaettelsesmyndighedens afgoerelse fritages fra deres stilling af tjenstlige grunde. Ansaettelsesmyndigheden har, som det fremgaar af Domstolens retspraksis, omfattende skoensbefoejelser, naar det drejer sig om at vurdere, hvad der er i denne sammenhaeng er i tjenestens interesse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3753/96 af Pierre Moscovici (PSE) til Kommissionen (11. december 1996)

Om: Anerkendelse af pensionsrettigheder for arbejdstagere, der flytter inden for EU

Adskillige EU-borgere, der i loebet af deres erhvervsaktive periode er flyttet fra én EU-medlemsstat til en anden, har problemer med at faa pensionskasserne til at anerkende pensionsrettigheder, de har erhvervet i deres oprindelsesland, selv om de har bevis paa deres erhvervsbeskaeftigelse og deres bidrag til pensionskasserne.

Med hvilken hjemmel kan disse pensionsrettigheder goeres gaeldende?

Paa hvilket retsgrundlag skal en sag indbringes imod en pensionskasse eller en stat, der ikke anerkender disse rettigheder?

Har EU-Domstolen befoejelse til at afgoere saadanne tvister?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (10. januar 1997)

Kommissionen oensker at henlede det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed paa bestemmelserne i forordning nr. 574/72 ((EFT L 74 af 27.03.1972, konsolideret udgave - EFT C 325 af 10.12.1992. )), artikel 35 og foelgende artikler, der vedroerer indgivelse og behandling af begaering om invaliditets- og alderdomsydelser samt ydelser i forbindelse med doedsfald, i tilfaelde hvor ansoegeren har vaeret omfattet af forsikringer i flere medlemsstater.

Ifoelge artikel 36 i ovennaevnte forordning kan ansoegeren indgive begaering om alderdomsydelser enten til bopaelsstedets institution eller til institutionen i den relevante medlemsstat (se i oevrigt Domstolens afgoerelse af 24. oktober 1996 i sagen mod Michel Picard C-335/95). Det paahviler den institution, over for hvilken der er fremsat begaering, at informere institutionerne i de paagaeldende medlemsstater med henblik paa behandling af begaeringen.

Hvis ansoegeren ikke mener, at de paagaeldende faellesskabsregler er overholdt, kan denne indbringe sagen for de nationale domstole i overensstemmelse med de nationale regler. Den domstol, der behandler sagen, kan i kraft af EF-traktatens artikel 177 rejse et praejudicielt spoergsmaal for Domstolen om fortolkning af de naevnte regler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2833/96 af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: ECMM (Det Europaeiske Faellesskabs Observatoerkorps) i Zagreb

1. Har EF-korpset vaeret bekendt med, at lederen af den tyske delegation, Christoph von Bezold loennes af den tyske efterretningstjeneste, Bundesnachrichtendienst?

2. Hvorledes ser Korpset paa, at ansatte i efterretningstjenesten goer tjeneste i Korpset i betragtning af dettes rolle som neutral instans mellem de krigsfoerende parter?

3. a) Hvilket resultat er Korpset kommet til i forbindelse med undersoegelsen af den haendelse, hvor der i foraaret 1994 blev fundet ammunation i en maelketransport til hospitalet i Bihac?

b) Hvilke EU-observatoerer og -tjenestemaend var involveret i denne haendelse?

c) Er EF-korpset rede til at stille sin undersoegelsesrapport til raadighed for Europa-Parlamentet?

Svar af givet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (10. december 1996)

Kommissionen anmoder det aerede medlem om at sende sine spoergsmaal til Det Europaeiske Faellesskabs Observatoerkorps. Medlemsstaterne udpeger medlemmer til observatoerkorpset, som ledes paa eget ansvar af Unionens formandskab. Kommissionen har siden 1993 kun vaeret repraesenteret i korpset af en embedsmand, der ikke var involveret i den omtalte haendelse. Kommissionen kan ikke udtale sig om de andre observatoerers identitet og aktivitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3217/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Information om det decentraliserede samarbejde inden for Lomé-konventionen

Med den fjerde Lomé-konvention indfoertes der nye samarbejdsmekanismer mellem EU-landene og AVS-landene.

Blandt disse mekanismer er »det decentraliserede samarbejde« af saerlig betydning og har skabt store forventninger.

I de forloebne aar har det imidlertid vist sig at vaere meget vanskeligt for de »decentraliserede aktoerer« (saavel i EU- som i AVS-landene) at gennemskue driftsprocedurerne og at deltage konkret i dem.

Vil Kommissionen oplyse, hvorledes og med hvilke instrumenter den agter at forbedre oplysningerne til de lokale organer, de ikke-statslige organisationer og sammenslutningerne om definitionen, planlaegningen og forvaltningen af programmerne for decentraliseret samarbejde inden for rammerne af Den Europaeiske Udviklingsfond?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (19. december 1996)

Kommissionen har gjort sig betydelige anstrengelser for at informere og mobilisere de decentraliserede aktoerer (i EU, AVS-landene og i andre udviklingslande) med hensyn til det decentraliserede samarbejdes maal, raekkevidde, mekanismer og konkrete muligheder. Dette er sket gennem informationsmoeder i Faellesskabet og i AVS-landene, som Kommissionen har finansieret, gennem talrige kontakter med de individuelle decentraliserede aktoerer eller disses netvaerk, gennem samraadsmoeder mellem decentraliserede aktoerer og embedsmaend fra AVS-landene og Faellesskabet, navnlig vedroerende planlaegningen inden for rammerne af den Europaeiske Udviklingsfond (EUF), saavel som gennem udsendelse af brochurer herom.

Kommissionen har ligeledes indgaaet - eller paataenker at indgaa - kontrakter med decentraliserede aktoerer eller disses netvaerk for at hjaelpe med en bedre udbredelse af information og bidrage til ivaerksaettelsen af konkrete programmer.

Det er takket vaere saadanne aktiviteter, at ikke-statslige organisationer (NGO), saavel fra EU som fra AVS-landene, har kunnet udgive og udsende en brochure med praktiske oplysninger, og at Kommissionen meget snart vil udarbejde og udsende et nyt detaljeret vademecum om det decentraliserede samarbejde, som vil blive praesenteret paa en klar og praktisk maade. De decentraliserede aktoerer har i den seneste tid klart faaet et bedre indblik i, hvad de decentraliserede samarbejde er, og hvordan det konkret fungerer. Der vil blive gjort yderligere bestraebelser herpaa fremover.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3195/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: PACTE-programmets fremtid

Hvilke planer har Kommissionen om en fortsaettelse af PACTE-programmet i 1997 paa baggrund af beslutningen om, at programmet skal optages paa budgetkonto B1282?

Kommissionen bedes oplyse, hvor stor en bevilling den har til hensigt at afsaette til programmet paa den paagaeldende konto, og om de nuvaerende ordninger med, at programmet forvaltes af sammenslutninger af lokale myndigheder, vil blive fortsat?

Kan Kommissionen fremlaegge en foreloebig tidsplan for gennemfoerelsen af programmet i 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (19. december 1996)

Kommissionen undersoeger for oejeblikket muligheden for at finansiere disse projekter under artikel i forordning 4254/88 som aendret ((EFT L 193 af 31.7.1993. )) om Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling. Det er endnu for tidligt at udtale sig om det samlede beloeb, der vil blive afsat til finansieringen af disse foranstaltninger. Den relevante budgetkonto er B2-1820.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3429/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Ikke-toldmaessige hindringer for eksport

Foreningen af Europaeiske Handels- og Industrikamre (Eurochambres) har netop offentliggjort en undersoegelse af de ikke-toldmaessige hindringer, som europaeiske virksomheder stoeder paa i handelen med tredjelande. Et af de stoerste problemer er manglen paa fyldestgoerende oplysninger om de gaeldende administrative regler og toldprocedurer i disse lande. Undersoegelsen indeholder desuden forslag til mulige loesninger paa de problemer, der eksisterer paa dette omraade, nemlig harmonisering paa verdensplan af reglerne, tilnaermelse af toldnomenklaturer, oprettelse af »faelles informationskontorer«, hvor virksomheder, som oensker at eksportere til tredjelande, kan indhente oplysninger osv.

Har Kommissionen til hensigt at foere disse eller lignende initiativer ud i livet med henblik paa at goere det lettere for europaeiske virksomheder at eksportere til tredjelande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (10. januar 1997)

Kommissionen stillede den 13. november 1996 databasen for markedsadgang vederlagsfrit til raadighed paa internettet (direkte adresse http://mkaccdb.eu.int.) for organisationer, selskaber og enkeltpersoner med hjemsted i Faellesskabet. Denne database indeholder utallige oplysninger om handelshindringer, herunder oplysninger om benyttede toldsatser, Verdenshandelsorganisationens (WTO) bundne toldsatser, WTO-tidsplanerne for tjenesteydelser samt rapporter om sektor- og handelsmaessige hindringer, bl.a. en analyse af ikke-toldmaessige handelshindringer paa Faellesskabets vigtigste eksportmarkeder.

Ifoelge Kommissionens nye strategi til sikring af markedsadgang (som beskrevet i dens meddelelse med titlen »De Globale udfordringer, der knytter sig til verdenshandelen: Den Europaeiske Unions strategi til sikring af markedsadgang« ((KOM(96) 53 endelig udg. )) skal de europaeiske lande foere en skarpere profileret handelspolitik. Databasens oplysninger om ikke-toldmaessige handelshindringer tjener som grundlag for Kommissionens multilaterale eller bilaterale aktioner med det formaal at fjerne hindringer for samhandelen.Ud over at levere information til eksportoerer og virksomheder om den gjorte indsats for at fjerne hindringerne foerer Kommissionen ogsaa en stadig aktivere politik paa omraadet harmonisering af standarder og normer med tredjelande. Kommissionen foerer i oejeblikket forhandlinger om aftaler om gensidig anerkendelse med en raekke vigtige tredjelande. Kommissionens politik paa dette omraade er beskrevet meget mere detaljeret i dens meddelelse om Faellesskabets udenrigshandelspolitik paa omraadet standarder og overensstemmelsesvurdering ((KOM(96) 564 endelig udg. )), som blev vedtaget af Kommissionen den 13. november 1996, og som er stillet til Europa-Parlamentets raadighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3005/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: HCFC og koeleindustrien

Har Kommissionen overvejet et forbud mod anvendelsen af HCFC i nye koelesystemer fra begyndelsen af det naeste aarhundrede, og hvilke fremskridt goeres der?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. december)

Raadets forordning (EF) nr. 3093/94 ((EFT L 333 af 22.12.1994, s. 1. )) om stoffer, der nedbryder ozonlaget, indeholder allerede i sin nuvaerende form et forbud mod anvendelsen af hydrochlorfluorcarboner (HCFC):

- fra 1. januar 1996 som koelemiddel i koele- og fryseskabe til husholdningsbrug

- fra den 1. januar 2000 som koelemiddel i nye koelehuse og varelagre til offentlig brug samt som koelemiddel i nye anlaeg paa 150 kW og derover.

Kommissionen overvejer endvidere for oejeblikket mulige foranstaltninger for andre koelesystemer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2920/96 af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Regulering af kartoffeldyrkningen og kartoffelmarkedet i hele Den Europaeiske Union

I betragtning af kartoflens betydning i den europaeiske ernaering, paa markedet og for de dermed forbundne arbejdspladser, og under henvisning til klager fra de beroerte grupper saasom Sammenslutningen af Landbrugere og Kvaegavlere i Alava (UAG) m.fl., der kraever en definitiv regulering, bedes Kommissionen forklare, hvorfor der er gaaet naesten fire aar, uden at der er blevet vedtaget en endelig forordning, naar Kommissionens forslag til forordning blev offentliggjort den 17. december 1992.

Mener Kommissionen, det er vigtig med en regulering via en faelles markedsordning for kartoffeldyrkning og kartoffelmarkedet? Hvornaar vil Kommissionen i bekraeftende fald foretage en endelig regulering af kartoffeldyrkningen og kartoffelmarkedet paa EU-niveau?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen ivaerksaette med henblik paa at undersoege problemets omfang og finde en hurtig loesning paa det?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. november 1996)

Efter Kommissionens opfattelse er det absolut noedvendigt at indfoere en faelles markedsordning for kartofler. Det kan ikke begrundes, at et produkt af kartoflens betydning paa enhedsmarkedet er omfattet af nationale politikker, som ikke er afstemt med hinanden.

Kommissionen forelagde derfor i 1992 et forslag for Raadet om en faelles markedsordning for kartofler ((Dok. KOM(92) 185. )). Paa grundlag af Parlamentets behandling forelagde den en aendret tekst for Raadet i maj 1993.

Der har ikke kunnet samles flertal for det aendrede forslag i Raadet, idet nogle delegationer er modstandere af at indfoere en saadan ordning, medens andre gaar ind for en markedsordning med hoejere budgetomkostninger.

Kommissionen mener, at det forslag, den har udarbejdet, er det bedst mulige kompromis mellem medlemsstaternes divergerende interesser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2971/96 af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Toldspeditoerer

Kommissionen er for oejeblikket ved at behandle det komplicerede spoergsmaal vedroerende toldspeditoererne.

EU har anerkendt, at toldspeditoererne har det direkte repraesentationsforhold, og anser dem derfor som fuldt kvalificerede repraesentanter for importoeren-eksportoeren, der som klarerer forbliver den afgiftspligtige person.

Kan toldspeditoererne fungere som toldfirmaer, eftersom de har erhvervet betydelige erfaringer inden for omraadet isaer i lande som Italien, Frankrig, Spanien, Graekenland osv.?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (29. november 1996)

Det tilkommer medlemsstaterne at organisere deres toldtjenester og at fastsaette de mindstekrav de paagaeldende skal opfylde for at udoeve visse offentlige hverv.

Det aerede medlem skal dog goeres opmaerksom paa Domstolens retspraksis paa omraadet for afgifter med tilsvarende virkning som told ((Navnlig, Aprile SRL under konkurs/Amministrazione delle Finanze dello Stato, C-125/94. )). Naar private personer udoever offentlige hverv, skal eventuelle vederlag for deres tjenesteydelser derfor betragtes som afgifter med tilsvarende virkning.