ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3762/98

af Jan Andersson (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Bevarelse af den biologiske mangfoldighed og landbruget i de central- og oesteuropaeiske ansoegerlande

Mangfoldigheden i de fleste oest- og centraleuropaeiske ansoegerlandes fauna og flora er paa mange maade anderledes end i Den Europaeiske Unions medlemsstater. Det frygtes, at en kraftig rationalisering af landbruget i ansoegerlandene vil kunne true den biologiske mangfoldighed, hvilket beroerer landenes kommende deltagelse i den faelles landbrugspolitik.

Hvordan stiller Kommissionen sig til behovet for at bevare den biologiske mangfoldighed i de central- og oesteuropaeiske ansoegerlande i forbindelse med landenes kommende deltagelse i den faelles landbrugspolitik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. februar 1999)

Kommissionen er bekendt med den biologiske mangfoldighed i ansoegerlandene og risiciene ved rationalisering og omstrukturering af deres landbrug med henblik paa deres kommende deltagelse i den faelles landbrugspolitik. Kommissionen mener, at det er vigtigt at fremme forstaaelsen for baeredygtige og miljoevenlige produktionsmetoder og beskyttelse af biologisk mangfoldighed, og droefter for tiden dette med ansoegerlandene med henblik paa at overfoere Faellesskabets erfaring paa dette omraade til dem. Der er ogsaa blevet ydet bistand via PHARE-projekter og bilaterale projekter, som medlemsstater finansierede inden for miljoeforanstaltninger og miljoebevarelse i landbruget.

Fra aar 2000 kan foer-tiltraedelsesinstrumentet paa landbrugsomraadet, Sapard, yde hjaelp til ansoegerlandene ved deres forberedelse af indfoerelsen af EU-landbrugsreglerne i deres nationale lovgivning, inklusive reglerne for miljoepolitik og fremme af et baeredygtigt landbrug og udvikling af landdistrikter. I denne forbindelse kan der ydes stoette til ansoegerlandene ved deres gennemfoerelse af foranstaltninger til udvikling af metoder for landbrugsproduktion for at beskytte miljoeet, inklusive den biologiske mangfoldighed, og til bevarelse af landskabet.

Desuden vil Kommissionen i aar 2000 fremlaegge en aktionsplan for landbruget og den biologiske mangfoldighed som annonceret i meddelelsen til Raadet og Europa-Parlamentet om Det Europaeiske Faellesskabs biodiversitetsstrategi(1). Denne aktionsplan vil vaere et praktisk redskab for at integrere biodiversiteten i den faelles landbrugspolitik og vil laegge saerlig vaegt paa udvidelsen af EU.

(1) KOM(98) 42 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3111/98

af Lissy Groener (PSE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Procedureforenkling for ansoegninger om stoette i Europa-Kommissionen

Den yderst langvarige procedure i forbindelse med EU-stoette til de internationale litteraturdage INTERLIT 4 i Erlangen viste endnu en gang, hvilken tungtarbejdende og vanskelig stoettepraksis Europa-Kommissionen har. Ansoegerne havde siden 1994 udfoerligt og omhyggeligt anmodet om stoette af deres ansoegning hos alle kompetente myndigheder, hvilket har vaeret forbundet med en betydelig indsats af tid og kraefter.

Kun takket vaere en yderst sparsommelig administration kunne de internationale litteraturdage finde sted i efteraaret, ogsaa uden stoette fra Unionen. I mellemtiden blev INTERLIT-ansoegningen mundtligt og uformelt afvist af Kommissionen. Den dag i dag venter ansoegerne paa en officiel skriftlig afvisning fra Kommissionen og en plausibel begrundelse for dens afgoerelse.

1. Med hvilken begrundelse blev stoette til INTERLIT-projektet afvist paa trods af en forudgaaende positiv bedoemmelse?

2. Hvorfor har ansoegerne ikke modtaget nogen formel afvisning?

3. Med hvilke midler agter Kommissionen at forenkle ansoegningsproceduren og goere bearbejdelsen af ansoegningerne mere transparent og hurtigere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(4. december 1998)

I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 2085/97/EF af 6. oktober 1997 om et program til stoette for boeger og laesning, herunder for oversaettelse (ARIANE)(1), foregaar udvaelgelsen af projekter i to faser.

Den foerste fase er en praeselektion, der skal goere det muligt for Kommissionen at sikre, at de indsendte forslag opfylder kriterierne for stoette inden for programmet, saaledes som anfoert i udbudet i EFT.

I anden fase skal Kommissionen ifoelge artikel 5 i ovennaevnte afgoerelse til programudvalgets vurdering forelaegge de generelle retningslinjer og kriterier for udvaelgelsen og den stoette, der ydes til de udvalgte projekter. Dette udvalg moedtes den 3. oktober. Ved projektudvaelgelsen blev Kommissionen bistaaet af en uafhaengig ekspertgruppe paa kulturomraadet, der vurderede den kunstneriske og kulturelle kvalitet af de indsendte ansoegninger.

1. Kommissionen maa desvaerre meddele det aerede medlem, at vurderingen af det paagaeldende projekt var negativ under den endelige udvaelgelse, selv om det blev udvalgt under praeselektionsfasen.

2. Der blev sendt officiel meddelelse om resultaterne af udvaelgelsen for 1997 under Ariane-programmet til de projektansvarlige i begyndelsen af 1998, men inden da informerede Kommissionen efter moedet i programudvalget mundtligt projektindsenderne om det negative resultat for deres projekt.

3. Kommissionen vil gerne henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa, at den skal anvende de kriterier for udvaelgelse, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 2085/97/EOEF af 6. oktober 1997(2). Kommissionen har noeje overholdt disse kriterier med stor gennemsigtighed.

(1) EFT L 291 af 24.10.1997.

(2) EFT C 136 af 1.5.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3695/98

af Patrick Cox (ELDR) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Pjece med faerdselsregler

Vil Kommissionen i betragtning af det stadig stigende antal ulykker og draebte i trafikken overveje at lade fremstille en pjece paa alle sprog med faerdselsreglerne i hver enkelt medlemsstat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(21. december 1998)

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at de fleste af de faerdselsregler, der gaelder i Europa, allerede er blevet harmoniseret som led i Genève- og Wien-konventionen under FN's OEkonomiske Komission for Europa.

Dog findes der stadig forskelle, som kan vaere ret saa betydningsfulde for de mennesker, der rejser med bil gennem Europa. Kommissionen har derfor udsendt en folder i samarbejde med AIT ("Alliance Internationale de Tourisme") i 1991 med oplysning om de vaesentligste forskelle, for saa vidt angaar faerdselsregler og -tavler. Denne folder, som blev offentliggjort paa engelsk, fransk og tysk, er naaet ud til et bredt publikum via de nationale sammenslutninger, der er medlemmer af AIT. Raadene i den paagaeldende folder gaelder fortsat.

Der vil blive foretaget en naermere vurdering af omkostningerne ved offentliggoerelsen og den potentielle effektivitet af den slags dokument, det aerede medlem foreslaar, hvilket saa kan saettes i relation til andre oplysningskampagner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3812/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Programmer og projekter vedroerende telekommunikation, informationsteknologi og audiovisuel teknologi i Katalonien

Kan Kommissionen i betragtning af den aabenhedspolitik, den foerer i forbindelse med sine udgifter, oplyse, hvilke af de projekter, der i perioden 1994-1999 er blevet gennemfoert i Katalonien, har modtaget tilskud fra de forskellige stoetteordninger inden for omraadet telekommunikation, informationsteknologi og audiovisuel teknologi?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke beloeb der er blevet bevilliget til de enkelte projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(18. januar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3712/98

af Carlos Carnero González (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Kommissionens evaluering af projekter under Urban-programmet i Cádiz i Spanien

Urban-programmet, som med Kommissionens deltagelse ivaerksattes for nogen tid siden, har stor betydning for Cádiz i Spanien, men der naeres i den forbindelse visse bekymringer i forskellige politiske, sociale og kommunale kredse i byen. Kan Kommissionen paa baggrund heraf goere rede for de naermere omstaendigheder omkring gennemfoerelsen af dette program i Cádiz?

Kan den helt konkret oplyse, i hvilket omfang de forskellige projekter under programmet er gennemfoert, hvor store beloeb der hidtil er investeret, hvor store beloeb der stadig mangler at blive investeret, hvilke forslag der er blevet godkendt og hvilke der er blevet forkastet?

Og kan Kommissionen endelig oplyse, hvorledes den vurderer gennemfoerelsen af Urban-programmet i Cádiz, og hvilke af de oprindeligt udarbejdede og godkendte maal den anser for opfyldt, og hvilke der efter dens opfattelse ikke er blevet opfyldt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(3. februar 1999)

URBAN-programmet for byen Cadiz er indbefattet i programmet "URBAN España" for perioden 1994-1999, som blev godkendt af Kommissionen den 19. juli 1995 og omfatter 17 spanske byer.

Ifoelge de oplysninger, som de spanske myndigheder har fremsendt, er gennemfoerelsen pr. 30. juni 1998 af programmet for byen Cadiz, maalt i udbetalte beloeb og "anerkendte forpligtelser: indgaaende forpligtelser", ca. 6,39 millioner EUR ud af en samlet investering paa 14,49 millioner EUR. Dette svarer til en gennemfoerelsesgrad paa 44 %. Maalt i forhold til den planlagte investering for perioden 1995-1998 (10,02 millioner EUR) er gennemfoerelsesgraden 63,7 %.

Gennemfoerelsesgraden for programmets forskellige foranstaltninger for perioden 1995-1998 fremgaar af nedenstaaende oversigt:

>TABELPOSITION>

De foranstaltninger, der gennemfoeres i henhold til dette program, er i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for operationelle programmer, som medlemsstaterne opfordres til at udarbejde inden for rammerne af EF-initiativet URBAN(1).

Arbejdet med at vurdere, i hvilket omfang programmets maal er blevet virkeliggjort, vil blive paabegyndt i foerste kvartal af 1999.

(1) EFT C 180 af 1.7.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2379/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Napoli og Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling

Kan Kommissionen give oplysninger om foelgende:

- antallet af projekter forelagt af byen Napoli inden for rammerne af stoetten fra EFRU?

- antal projekter, der rent faktisk er blevet godkendt, disses placering og gennemfoerelsestidsfrister?

- stoerrelsen af den finansielle stoette, der er ydet eller stillet i udsigt af Den Europaeiske Union, til projekter finansieret af EFRU paa grundlag af beregninger inden for de nuvaerende strukturfondsrammer?

- en sammenlignende analyse af de europaeiske projekter, der er forelagt, finansieret og gennemfoert i andre italienske byer inden for rammerne af EFRU?

Kan Kommissionen fremlaegge skoensmaessige oplysninger om de beskaeftigelsesmaessige foelger af de EFRU-stoettede projekter i Napoli set i forhold til andre italienske byer?

Kan Kommissionen paa baggrund af den nuvaerende situation tillige oplyse, om der er nogen tilfaelde, hvor Napoli ikke i fuldt omfang har udnyttet EFRU-stoetten, og i hvilket omfang Napoli fortsat vil kunne modtage stoette fra fonden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(30. september 1998)

Siden den foerste strukturfondsreform i 1989 har den fremherskende interventionsform vaeret det operationelle program. Hvis der ses bort fra store projekter, som behandles individuelt, bliver de specifikke projekter, som finansieres under et program, Italien er stoetteberettiget til, meddelt til medlemmerne af programmets overvaagningsudvalg af den myndighed, der er ansvarlig for gennemfoerelsen.

Listen over disse projekter er som regel ikke opstillet efter det fysiske sted for gennemfoerelsen, men efter modtagerorganet (den kommune, provins, region eller virksomhed, som modtager stoette). Paa grundlag af de oplysninger, som Kommissionen raader over, er det derfor ikke muligt hverken at give de detaljerede oplysninger om Napoli, som det aerede medlem har bedt om, eller at foretage en sammenlignende analyse af Napoli og andre italienske byer. Desuden har Kommissionen ingen oplysninger om indvirkningen paa beskaeftigelsen i Napoli.

Hvad angaar de midler, som Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) har afsat til Napoli, fremgaar det af maal 1-stoetterammen for Italien for perioden 1994-1999, at 70 % af de midler, der tildeles regionen Campania (890 mio. ECU), skal anvendes i storbyomraadet Napoli. Der er endnu ikke foretaget en saerskilt evaluering af anvendelsen af disse midler. Kommissionen foelger dog noeje gennemfoerelsen af alle programmerne, herunder det regionale program for Campania, inden for rammerne af aftalen fra juli 1995 mellem de italienske myndigheder og Kommissionen om en bedre forvaltning af strukturfondsmidlerne i Italien.

Det er ikke muligt at angive stoerrelsen af strukturfondsmidlerne til Napoli i den naeste programmeringsperiode.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3744/98

af Ulla Sandbaek (EDD) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Ansaettelser i GDIB og DGVIII til behandling af kvinder og udviklingsspoergsmaal

Kommissionen har tilsluttet sig ideen om en mainstream approch med hensyn til kvinder og udviklingsspoergsmaal. Hvor mange personer i Kommissionen er ansat til at soerge for, at denne approch foeres ud i livet? Hvor mange er ansat i henholdsvis den nye Common Service-afdeling og i GDIB og GD VIII? Er disse ansaettelser midlertidige eksternt udlaante eller egentlige funktionaerer og givet fald hvilken ansaettelsesgrad (A, B eller C)?

I Kommissionen findes et budget til traening af personale. Hvor stor en del af dette budget er hidtil gaaet til traening af personale inden for mainstream af kvinder? Er nogle af disse penge oeremaerket til denne traening?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(11. februar 1999)

Siden 1996 har Kommissionens politik om lige muligheder for maend og kvinder medfoert, at generaldirektoraterne har integreret dette princip i de politikker, som hoerer under deres ansvarsomraader.

For generaldirektoratet med ansvar for udviklingsspoergsmaal afspejles denne prioritering i organisationsplanerne. I den faelles Relex-tjeneste omfatter kontor B.5's ansvarsomraader koensspoergsmaal. I GD VIII (Udvikling) og GD IB (Forbindelser udadtil: de sydlige middelhavslande, Mellemoesten, Latinamerika, det sydlige og sydoestlige Asien og nord/syd-samarbejdet) er henholdsvis kontor A2 og D2 ansvarlige for, at principperne om lige muligheder gennemfoeres.

Kommissionen er imidlertid fuldt ud klar over, at disse principper - hvis de skal gennemfoeres effektivt - ikke kan begraenses til disse kontorer alene. Derfor er mange andre tjenestemaend ligeledes inddraget i dette spoergsmaal i forbindelse med deres daglige arbejde. Kommissionen baserer sig i sin politik for lige muligheder paa den regelmaessige udveksling af oplysninger og erfaringer, som laenge har fundet sted mellem generaldirektoraterne om dette spoergsmaal. I 29 generaldirektorater og horisontale tjenester er der blevet udpeget tjenestemaend, der skal have ansvaret for gennemfoerelsen af principperne om lige muligheder i deres respektive tjenester, og de deltager yderligere i et tvaertjenesteligt samarbejde med henblik paa at udvikle og kontrollere Kommissionens politik paa dette omraade. I den indkaldelse af tilbud, der skal til at offentliggoeres med henblik paa efteruddannelse af alle mellemledere og oeverste ledere i Kommissionen, indgaar saerlig uddannelse af tjenestemaend i denne koensdimension, der naevnes specielt i udbudet.

I oejeblikket findes der tre efteruddannelseskurser paa dette omraade, hvoraf det nyeste specielt tager sigte paa tjenestemaend, der i generaldirektoraterne har saerligt ansvar for gennemfoerelsen af lige muligheder. Ca. 250 medarbejdere foelger disse tre kurser, der straekker sig over tolv maaneder, og udgifterne hertil tegner sig for ca. 8 % af budgettet til den efteruddannelse, der tilrettelaegges centralt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3816/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Programmer og projekter vedroerende kultur, uddannelse og ungdom i Katalonien

Kan Kommissionen i betragtning af den aabenhedspolitik, den foerer i forbindelse med sine udgifter, oplyse, hvilke af de projekter, der i perioden 1994-1999 er blevet gennemfoert i Katalonien, har modtaget tilskud fra de forskellige stoetteordninger inden for omraadet kultur, uddannelse og ungdom?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke beloeb der er blevet bevilliget til de enkelte projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(18. januar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3688/98 af Bill MILLER Omkostninger og varighed i forbindelse med retssager



EF-Tidende nr. C 325 af 12/11/1999 s. 0023



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3688/98 af Bill Miller (PSE) til Kommissionen (7. december 1998) Om: Omkostninger og varighed i forbindelse med retssager En nylig retssag, hvor et britisk sukkerfirma var inddraget, varede 10 aar fra begyndelse til slutning. Kan Kommissionen forklare, hvorfor den tog saa lang tid? Skulle firmaet betale omkostningerne herved? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (11. februar 1999) Da det aerede medlem ikke har givet mere udfoerlige oplysninger, saaledes som han er blevet anmodet om, har Kommissionen ikke kunnet finde nogen sag vedroerende nogen som helst sukkervirksomhed, der har verseret i over 10 aar for EF-Domstolen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3168/98

af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Humanitaere ECHO-aktioner i Nordkorea

I loebet af de seneste maaneder har ECHO stoettet en raekke projekter for foedevarebistand til Nordkorea, som europaeiske ngo'er har foreslaaet og gennemfoert.

Denne indsats har utvivlsomt medfoert positive resultater paa baggrund af den alvorlige situation i landet paa flere omraader (ernaering, den sociale situation, sundhed osv.).

Samtidig er der tilsyneladende opstaaet problemer, isaer i forholdet til de nordkoreanske myndigheder.

Kommissionen bedes derfor oplyse:

1. om den ogsaa fremover har til hensigt at stoette humanitaere foranstaltninger gennemfoert af ngo'er, hvad der vil vaere oenskeligt paa grund af den fortsat alvorlige situation i Nordkorea

2. hvilke kriterier, den anvender, og hvor store midler, den har til raadighed hertil.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(23. november 1998)

Paa grundlag af, hvad Kommissionens personale og ngo-samarbejdspartnere har iagttaget paa dette omraade, er Nordkorea snarere stillet over for en oekonomisk og strukturel krise (som har foert til mangel paa levnedsmidler, laegemidler og medicinsk udstyr), end en egentlig hungersnoedssituation (i lighed med, hvad man moeder i visse afrikanske lande). Mange observatoerer har det indtryk, at den generelle situation synes at have forbedret sig noget i loebet af de seneste maaneder, hovedsagelig som foelge af den massive internationale bistand.

De humanitaere organisationer inden for sundhedssektoren har med hensyn til arbejdsvilkaarene i Nordkorea altid vaeret underkastet vaesentlige begraensninger (adgang til oplysninger, adgang til bistandsmodtagerne, mulighederne for at foere tilsyn). I de seneste maaneder har de nordkoreanske myndigheder endog strammet arbejdsbetingelserne i denne sektor, og det ser ud til, at de lokale myndigheder nu agter at overtage det fulde ansvar for den offentlige sundhedssektor i loebet af de kommende maaneder. Adskillige ngo-partnere har allerede forladt landet, fordi Nordkorea ikke har forlaenget deres aftalememoranda (for oejeblikket er der kun tre partnere, der arbejder inden for landets sundhedssektor).

Sidste aar bevilgede Kommissionen omkring 20 mio. ECU til Nordkoreas sundhedssektor, sammenholdt med 2,5 mio. ECU i aar. Kommissionen finansierer stadig to humanitaere projekter i Nordkorea. For at en humanitaer indsats inden for denne sektor kan vaere meningsfuld og effektiv og derfor i overensstemmelse med Kommissionens mandat, skal imidlertid visse betingelser vaere opfyldt (fri adgang til modtagerne og frihed til at foere tilsyn med ngo-projekterne). Inden Kommissionen traeffer afgoerelse om fremtidige interventioner i sundhedssektoren, maa den foerst noeje undersoege, hvorledes situationen udvikler sig i saa henseende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2339/98

af Marie-Noëlle Lienemann (PSE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Regler for maerkning af genetisk modificerede organismer

Hvilke forholdsregler har Kommissionen taget for at sikre, at EU's handelspartnere, navnlig De Forenede Stater, overholder de regler for maerkning af genetisk modificerede organismer, som er gennemfoert i medlemsstaterne, for at sikre de principper om sikkerhed og gennemsigtighed, som gaelder for vor politik paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(12. oktober 1998)

Faellesskabslovgivningen om obligatorisk maerkning af produkter, som bestaar af eller indeholder genetisk modificerede organismer (GMO), gaelder for produkter, der saelges i Faellesskabet, uanset disses oprindelse eller herkomst.

I henhold til Raadets direktiv 90/220/EOEF(1) som aendret ved Kommissionens direktiv 97/35/EF(2) om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer kraeves der tilladelse til markedsfoering af produkter, som bestaar af eller indeholder genetisk modificerede organismer. De oplysninger, der skal foelge en ansoegning om tilladelse, skal indeholde forslag til maerkning eller ledsagedokumenter, hvoraf det fremgaar, at produktet indeholder genetisk modificerede organismer.

Hvad levnedsmidler angaar, skal Kommissionen henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Raadets forordning (EF) 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser(3), hvori det hedder, at forordningen gaelder "markedsfoering i Faellesskabet" af (nye) levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser. Ved Raadets forordning (EF) 1139/98 om obligatorisk anfoerelse af andre end de i direktiv 79/112/EOEF foreskrevne oplysninger paa maerkningen af visse levnedsmidler, der er fremstillet paa grundlag af genetisk modificerede organismer(4), sikres det desuden, for saa vidt angaar maerkning af visse sorter af majs og soja, at levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, der er fremstillet paa grundlag af soja og majs, og som ikke henhoerer under forordning (EF) 258/97, da de allerede var i handelen foer forordningens ikrafttraeden, med hensyn til maerkning behandles, som om de henhoerte under forordning (EF) 258/97. Dette kunne ligeledes tjene som model for maerkning af andre genetisk modificerede organismer.

(1) EFT L 117 af 8.5.1990.

(2) EFT L 169 af 27.6.1997.

(3) EFT L 43 af 14.2.1997.

(4) EFT L 159 af 3.6.1998.