SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2523/99

af Minerva Malliori (PSE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Tjernobyl

Jeg gør Kommissionen opmærksom på min foruroligelse over Ukraines beslutning om at sætte reaktor 3 i atomkraftværket i Tjernobyl i drift. Det er velkendt, at Instituttet for Beskyttelse og Nuklear Sikkerhed (IPSN) har krævet, at den omgående skulle sættes ud af drift på grund af alvorligt slid.

Under henvisning til de særlige vejrforhold, dvs. meget lave temperaturer, der nødsager den ukrainske regering til igen at sætte atomkraftværket i drift, samt manglende økonomisk støtte fra EU og G7-landene, bedes Kommissionen besvare følgende: Hvad er EU's politik på dette område efter så mange år, og er der foretaget nogen vurdering af de alvorlige risici der truer de europæiske lande, herunder især Balkan-landene, i forbindelse med eventuelle uheld på atomkraftværker, der er behæftet med så mange problemer som anlægget i Tjernobyl?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. januar 2000)

Kommissionen deler betænkelighederne vedrørende Tjernobyl kernekraftværkets sikkerhed. Den ulykke, der fandt sted i reaktor 3 den 1. december 1999 kun fire dage efter reaktoren igen var sat i drift, viste de alvorlige problemer, der påvirker Tjernobyl atomkraftværk. Radioaktivt nedfald fra dette værk kan potentielt påvirke hele Europa. Man kan ikke i denne henseende kun tale om Balkanområdet.

Kommissionens politik hvad angår Tjernobyl kernekraftværk har i mange år bygget på det aftalememorandum, som blev undertegnet i 1995 mellem Ukraines regering og de syv mest industrialiserede landes regeringer samt Kommissionen. Dette formulerer en samordnet fremgangsmåde hvad angår forberedelse og gennemførelse af et omfattende program til at støtte Ukraines beslutning om at lukke Tjernobyl kernekraftværk i 2000. Programmet omfatter reform af kraftsektoren, energiinvestering, kernekraftsikkerhed og en plan for sociale følgevirkninger.

Fællesskabet har gennem Tacis-programmet givet betydelig støtte på alle disse områder. Dette omfatter støtte til udveksling af anden elektricitetsfremstillingskapacitet, udvikling af en nedlukningsplan for reaktor 1-3 og opførelse af faciliteter i Tjernobyl før nedlukning. Det bør også nævnes, at Fællesskabet har ydet det største bidrag til Tjernobyls sikringsfond, som skal ombygge den nuværende sikring af reaktor 4 til et miljømæssigt stabilt system.

Det er Kommissionens faste synspunkt, at den eneste fungerende reaktor på Tjernobyl kernekraftværk absolut bør lukkes i løbet af år 2000, således som det er fastsat i aftalememorandummet. Dette gør det også muligt at fortsætte det nære samarbejde med Ukraine på alle de relevante områder. Den videre udvikling af dette samarbejde er afhængig af den generelle udvikling i Ukraines økonomi. Kommissionen noterer sig i denne forbindelse med glæde, at præsident Kuchma efter sit genvalg har bekræftet, at han er fast besluttet på at gå videre frem med de nødvendige økonomiske reformer.

Kommissionens engagement hvad angår øget kernekraftsikkerhed i Central- og Østeuropa vises også ved de nylige aftaler om lukning af anlæg, som er indgået med Kommissionen og regeringerne i Letland, Bulgarien og Slovakiet. Der vil blive brugt midler fra PHARE til at støtte gennemførelsen af disse lukningsaftaler.