SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2970/01

af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen

(26. oktober 2001)

Om: Liberalisering af posttjenesterne i Grækenland

Direktiv 97/67/EØF(1) om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet er det fastlagt, at medlemsstaterne skal sætte de nødvendige bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 21. oktober 1999.

På baggrund af de driftsproblemer, der kan konstateres inden for de græske posttjenester, og i betragtning af, at det i forbindelse med et nyt direktivforslag overvejes at åbne yderligere ca. 20 % af markedet for posttjenester i EU i 2003, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Er den græske lovgivning bragt i overensstemmelse med den ovennævnte fællesskabslovgivning, og hvad er resultatet af gennemførelsen af bestemmelserne vedrørende liberalisering (andel af markedet) og forbedring af posttjenesternes kvalitet såsom f.eks. antal dage, der er nødvendige for distribution af grænseoverskridende post?

2. Har Grækenland taget skridt til liberalisering af markedet for posttjenester, så der på det græske marked såvel som i de andre medlemsstater er garanteret befordringspligt, kriterier for levering af tjenester, der ikke er omfattet af eneret, faktureringsprincipper, principper for takstfastsættelse, gennemsigtighed i regnskaberne, indførelse af kvalitetsstandarder, harmonisering af de tekniske standarder samt oprettelse af uafhængige nationale forvaltningsmyndigheder?

3. Har Grækenland indført de generelle procedurer for udstedelse af licens med henblik på at sikre opfyldelsen af de grundlæggende krav med hensyn til driftssikkerheden, hvad angår befordringspligten inden for de græske posttjenester, samt sikre brugerne let adgang til postbefordringsnettet?

4. Er statslige aktier og aktieoptioner omfattet under kontoen obligationer og andre værdipapirer med fast afkast i årsregnskabet for 2000, og hvor store er de?

5. Udgør aktieoptioner, forhåndsindtægter og andre værdipapirer forskellige former for camoufleret statsstøtte til dækning af offentlige udgifter og statslige organisationers gæld, og hvis det er tilfældet, har Grækenland så givet meddelelse om ydelsen af statsstøtte til de græske posttjenester i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 87, stk. 3, om statsstøtte?

(1) EFT L 15 af 21.1.1998, s. 14.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(18. januar 2002)

I henhold til direktiv 97/67/EF(1) skulle alle medlemsstater have efterkommet bestemmelserne i direktivet senest den 10. februar 1999, bortset fra forskellige krav vedrørende de befordringspligtige virksomheders regnskabsprocedurer. Medlemsstaterne skulle indføre disse regnskabsbestemmelser senest den 10. februar 2000.

1. Størstedelen af direktivet er blevet korrekt gennemført i græsk lovgivning

Kommissionen finder imidlertid, at der er en række områder, hvor den græske lovgivning stadig ikke er i overensstemmelse med direktivets bestemmelser. Det gælder bl.a.:

- den nationale forvaltningsmyndighed er ikke tilstrækkelig uafhængig af den offentlige postvirksomhed;

- godkendelsessystemet pålægger nogle posttjenesteleverandører en for stor administrativ byrde og for store udgifter;

- virksomheder, som leverer tjenester uden for eneretsområdet, kan være forpligtet til at bidrage til en udligningsfond for omkostningerne ved opfyldelse af befordringspligten.

Efter anmodning fra Kommissionen har de græske myndigheder i oktober 2001 fremsendt oplysninger om en række foranstaltninger, der skal bringe den græske lovgivning fuldt ud på linje med direktivet. Der er allerede blevet vedtaget en ny lovgivning om registreringsgebyrerne, og en række ændringsforslag til den eksisterende lovgivning vil snart blive forelagt det græske parlament.

Nærmere oplysninger om posttjenesternes kvalitet, hvor Kommissionens tjenestegrene også finder, at Grækenland stadig ikke helt opfylder direktivets krav, findes nedenfor.

Kommissionen skønnede, at direktiv 97/67/EF i gennemsnit ville åbne under 2 % af brevmængden og under 3 % af de offentlige postvirksomheders indtægter for konkurrence.

For Grækenlands vedkommende skønnede Kommissionen, at under 4 % af den offentlige postvirksomhed ELTA's indtægter ville blive berørt af den markedsåbning, som direktivet indebærer.

De praktiske konsekvenser af direktivet har været, at de fleste offentlige postvirksomheder har beholdt en væsentlig del af det markedssegment, der er blevet åbnet for konkurrence, og dermed de tilsvarende indtægter. Det har også været tilfældet i Grækenland, selvom Kommissionen endnu ikke har detaljerede markedstal herom.

Selvom der i Grækenland er blevet indført en række foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af de grænseoverskridende posttjenester (f.eks. ministeriel bekendtgørelse 79293 af 11.12.2000), finder Kommissionen, at den græske lovgivning ikke helt er i overensstemmelse med direktivet. Det gælder servicekvaliteten, de græske posttjenesters resultater i forbindelse med grænseoverskridende post og den uafhængige overvågning.

På Kommissionens anmodning oplyste de græske myndigheder i juli 2001, at de er ved at træffe en række foranstaltninger for gradvis at forbedre posttjenesternes kvalitet. Kommissionen følger situationen nøje og kan eventuelt kræve, at der gøres en yderligere indsats for at sikre, at Grækenland træffer alle de nødvendige foranstaltninger for fuldt ud at opfylde direktivets bestemmelser på dette område.

2. Direktivet harmoniserer de tjenester, som en medlemsstat kan give de(n) befordringspligtige virksomhed(er) eneret på for at sikre, at befordringspligten opfyldes på finansielt rimelige vilkår. Grækenland har givet den græske befordringspligtige virksomhed ELTA eneret på en række tjenester. Det drejer sig om det maksimum, som direktivets artikel 7 giver mulighed for.

Grækenland har også i sin lovgivning givet mulighed for etablering af en udligningsfond som et supplerende middel til at sikre, at befordringspligten opfyldes. Denne fond, som kan etableres i henhold til direktivets artikel 9, stk. 4, kan anvendes til at give de(n) befordringspligtige virksomhed(er) kompensation for en eventuel uforholdsmæssig stor finansiel byrde, som befordringspligten medfører.

Grækenland har fastlagt eneretstjenesterne i overensstemmelse med direktivet. Tjenester, som der ikke kan gives eneret på, er defineret som alle de posttjenester, som ikke falder ind under eneretsområdet.

Det er den løsning, de fleste medlemsstater har valgt, og det er sandsynligvis den mest hensigtsmæssige måde at gennemføre direktivet på på dette punkt.

Grækenland har reguleret de tjenester, der falder uden for eneretsområdet, gennem godkendelsesprocedurer, som er beskrevet i det følgende i svaret på tredje spørgsmål.

Som før nævnt har Grækenland indført lovgivning for at efterkomme alle bestemmelserne i direktivet, herunder de bestemmelser, der er nævnt i spørgsmålet. De eneste undtagelser er således servicekvaliteten, forvaltningsmyndighedens fuldstændige uafhængighed, godkendelsesprocedurerne og ordningerne vedrørende udligningsfonden.

3. Grækenland har indført lovbestemmelser om tildeling af tilladelser for posttjenester uden for eneretsområdet, som der er givet mulighed for i artikel 9 i direktiv 97/67/EF. De vigtigste af disse bestemmelser er lov nr. 2668 og ministeriel bekendtgørelse nr. 57810, men der forventes yderligere detaljerede bestemmelser vedrørende individuelle tilladelser.

Formålet med disse tilladelser er at opfylde de væsentlige krav, som medlemsstaterne skal varetage med hensyn til befordringspligten i henhold til artikel 2, nr. 19, og artikel 5 i direktiv 97/67/EF (brevhemmelighed, postnettets sikkerhed i forbindelse med transport af farligt gods samt i begrundede tilfælde databeskyttelse, miljøbeskyttelse og hensynet til by- og landsplanlægning).

Med lov nr. 2668 er der også blevet indført en række bestemmelser med henblik på at opfylde direktivets krav om brugernes adgang til postnetværket, dvs. ikke-diskriminerende adgang for alle, postindleveringsstedernes tæthed under hensyn til brugernes behov, afhentning og udbringning 5 dage om ugen og forpligtelser for den befordringspligtige virksomhed i denne henseende.

4. og 5. For at kunne afgøre, om foranstaltninger som f.eks. aktieoptioner eller forhåndsindtægter udgør en støtte, må man anvende det kriterium, om virksomheden har mulighed for at få de pågældende midler på det private kapitalmarked. Når der er tale om en virksomhed, hvor næsten hele kapitalen ejes af offentlige myndigheder, må man især vurdere, om en privat virksomhed under lignende omstændigheder og med udgangspunkt i forrentningsmulighederne, når der ikke tages sociale, regionalpolitiske eller sektormæssige hensyn, ville have fået et sådant kapitaltilskud. Hvis en offentlig investors kapitaltilskud ikke indebærer rentabilitetshensyn, selv på lang sigt, må sådanne kapitaltilførsler betragtes som statsstøtte.

Kommissionen har ikke i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3 (tidligere artikel 92) modtaget meddelelse om Grækenlands støtte til postvæsenet. Efter meddelelsen om de store kapitaltilskud til det græske postvæsen har Kommissionen dog anmodet de græske myndigheder om yderligere oplysninger med henblik på at vurdere, om EU-bestemmelserne om statsstøtte er overholdt. I øjeblikket har Kommissionen ikke tilstrækkelige oplysninger til at kunne konstatere, om kontoen Obligationer og andre værdipapirer med fast afkast i årsregnskabet for 2000 indeholder aktier og aktieoptioner ejet af de græske offentlige myndigheder. Kommissionen er ved at undersøge spørgsmålet.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/67/EF af 15. december 1997 om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disses tjenesters kvalitet, EFT L 15 af 21.1.1998.