ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1391/02

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(15. maj 2002)

Om: Sikkerhed og menneskerettigheder

Efter de tragiske begivenheder den 11. september har det været meget foruroligende at se, hvordan den nationale sikkerhed for mange regeringer er blevet altdominerende på bekostning af menneskerettighederne, idet der ofte er iværksat administrative ordninger, som sætter disse rettigheder ude af kraft.

Amnesty International, Kairo Instituttet for menneskerettigheder og andre ngo'er fremsatte en offentlig erklæring til FN's Menneskerettighedskommission, hvori de opfordrer staterne til at sikre, at de foranstaltninger, der træffes for at bekæmpe terrorismen, er i overensstemmelse med deres forpligtelser på menneskerettighedsområdet. Førnævnte ngo'er giver udtryk for deres støtte til Mary Robinsons opfordring til, at der etableres en mekanisme til evaluering af de konsekvenser, som regeringernes foranstaltninger til bekæmpelse af terrorismen har for menneskerettighederne, og de anmoder endvidere højkommissæren om at udarbejde en rapport om konsekvenserne af disse foranstaltninger for menneskerettighederne, som skal udmunde i henstillinger til den effektive opretholdelse af disse rettigheder.

Hvordan forholder Kommissionen sig til disse standpunkter, som ngo'er og Mary Robinson har fremsat, og agter det at træffe foranstaltninger for at støtte og virkeliggøre dem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(13. juni 2002)

Kommissionen støtter fuldt ud EU's standpunkt med hensyn til nødvendigheden af, at foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme er i overensstemmelse med menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. Formandskabet har på EU's vegne gentaget dette punkt i forbindelse med forklaringen på

afstemningen om den resolution om menneskerettigheder og terrorisme, der blev forelagt af Algeriet på det 58. møde i Menneskerettighedskommissionen (CHR). EU afholdt sig fra at stemme for denne resolution, hovedsageligt fordi den indeholdt bekræftelsen af, at terrorisme udgør en krænkelse af menneskerettighederne (EU har altid fastholdt, at krænkelser af menneskerettigheder kun kan gennemføres af stater).

Med hensyn til etableringen af en mekanisme til evaluering af de konsekvenser, som regeringernes foranstaltninger til bekæmpelse af terrorismen har for menneskerettighederne, har EU aktivt deltaget i forhandlingerne på det 58. møde i Menneskerettighedskommissionen vedrørende den tekst til en resolution, der blev forelagt af Mexico om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder samt bekæmpelse af terrorisme, hvori højkommissæren blev anmodet om at rådgive, henstille og analysere spørgsmålet om beskyttelse af menneskerettighederne i relation til bekæmpelsen af terrorisme. EU's støtte til dette initiativ blev demonstreret ved viljen til at deltage i medfinansiering af resolutionen. Efter stærke protester fra andre stater blev teksten dog trukket tilbage. Der forventes at blive gjort yderligere anstrengelser for at sikre fremskridt på det næste møde i Menneskerettighedskommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1704/02

af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen

(7. juni 2002)

Om: Skattelovgivning i Forbundsrepublikken Tyskland bestemmelse om indeholdelse af 15 %

Den 7. september 2001 trådte i Tyskland en lov om illegal beskæftigelse inden for byggeriet i kraft (Gesetz zur Eindämmung illegaler Betätigung im Baugewerbe). Denne lov forpligter ordregivere til

byggeaktiviteter til at tilbageholde 15 % af bruttobeløbet til ordretageren, og at overføre dette beløb til de tyske skattemyndigheder. Beløbet betragtes som en forskudsskat for aktieselskabs- og indkomstskat og/eller omsætningsafgift, der måtte skyldes i Tyskland.

Kommissionens oplyste i sit svar af 21. december 2001 på min forespørgsel af 22. oktober 2001 (E-2875/01(1)) om dette spørgsmål, at den ville undersøge, om den faktiske anvendelse af denne nye lov giver anledning til indirekte diskriminering af udenlandske virksomheder. Desuden oplyste Kommissionen, at den i givet fald ville tage de nødvendige skridt til at afskaffe bestemmelser, som er uforenelige med EF-traktaten.

Jeg har i mellemtiden nu fået oplysninger om, at udenlandske virksomheder i praksis skal opfylde andre krav end tyske for at opnå fritagelse for at foretage denne indeholdelse. I praksis synes byggevirksomheder, der ikke opnår denne fritagelse, simpelt hen ikke at få flere ordrer i Tyskland.

Har Kommissionen efter den 21. december undersøgt, om bestemmelsen om indeholdelse af 15 % i Tyskland (i praksis) fører til indirekte diskriminering af udenlandske virksomheder? Hvad var i bekræftende fald resultatet?

Mener Kommissionen, at de tyske bestemmelser er i strid med EU-retsregler, og at der må træffes foranstaltninger i denne forbindelse?

Hvad vil Kommissionen i bekræftende fald gøre?

(1) EFT C 172 E af 18.7.2002, s. 17.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Fritz Bolkestein

(9. juli 2002)

Kommissionen afventer de koordinerede gennemførelsesregler, som der er enighed om i delstaterne og som snart vedtages, før der træffes afgørelse om eventuelt at gribe ind på retligt grundlag, især med henvisning til EF-traktatens artikel 49 (fri udveksling af tjenesteydelser). Især må de formaliteter, som de udenlandske virksomheder skal opfylde, ikke være ude af proportioner. Hvis det ærede medlem kender til konkrete tilfælde, hvor der kan være en formodning om manglende overensstemmelse med EU's regler, vil Kommissionen gerne have nærmere detaljer.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget fra de tyske myndigheder, er der udstedt omkring 600 000 certifikater med undtagelse fra forskudsskatten på 15 %. Ifølge samme kilde skulle der være omkring 100 000 udenlandske virksomheder, der har ansøgt om dette certifikat, hvilket kun er blevet afslået i ganske få tilfælde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1632/02

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(10. juni 2002)

Om: Malta

Kan Kommissionen bekræfte, at det på Malta er ulovligt at kritisere premierministeren offentligt? Er Kommissionen enig i, at det er en krænkelse af artikel 10 (ytringsfrihed) i den europæiske menneskerettighedskonvention, hvor der står, at enhver har ret til ytringsfrihed?

Er Kommissionen enig i, at sådanne menneskerettighedskrænkelser kan få indflydelse på Maltas anmodning om tiltrædelse af Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(4. juli 2002)

Kommissionen har ikke kendskab til nogen maltesisk lovgivning, som gør det ulovligt at kritisere premierministeren offentligt:

Artikel 41 i den maltesiske forfatning er affattet således:

Ingen må hindres i at udnytte sin ytringsfrihed, herunder friheden til at have en mening uden indblanding, friheden til at modtage idéer og information uden indblanding, friheden til at afgive idéer og information uden indblanding (uanset om idéerne og informationen afgives til offentligheden i almindelighed eller til en bestemt person eller gruppe) og friheden for indblanding i brevvekslinger, medmindre vedkommende selv samtykker deri, eller det sker som led i forældrenes opdragelse.

Kommissionen har ikke kendskab til nogen lov, der begrænser den i forfatningen fastsatte ytringsfrihed, hvis ytringerne vedrører premierministeren. Tværtimod kan man ved studium af de maltesiske medier hurtigt forvisse sig om, at det er en almindelig og hyppig praksis på Malta at kritisere premierministeren og regeringen.

Kommissionen erklærede i sin periodiske rapport for 2001 om Malta(1), at Malta opfylder fortsat Københavnskriterierne og myndighedernes resultater med hensyn til demokratiske rettigheder og menneskerettigheder er generelt gode. Kommissionen vil fortsat overvåge overholdelsen af de grundlæggende menneskerettigheder, særlig ytringsfriheden, på Malta.

(1) KOM(2001) 700 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1368/02

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(14. maj 2002)

Om: Undersøgelse af manglerne i Alt undtagen våben-initiativet

I henhold til en rapport fra OXFAM International anses Den Europæiske Union for at være et af de industrisamfund, som har de største barrierer udadtil trods Kommissionens nylige Alt undtagen våben-initiativ, som indrømmer udviklingslandene større toldfrihed uden nogen mængdemæssig begrænsning.

Agter Kommissionen at undersøge, hvilke mangler initiativet lider, når det gælder udviklingslandenes adgang til det europæiske marked, så de kan drage fordel af samhandelen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(18. juni 2002)

Med alt undtagen våben-initiativet har EU givet de mindst udviklede lande told- og kvotefri adgang til sit marked. Da dette betyder fuldstændig adgang til EU-markedet, er det vanskeligt at se, hvordan markedsadgangen yderligere kan forbedres. Kommissionen har derfor ikke til hensigt at tage denne ordning op til fornyet behandling.

Kommissionen erkender imidlertid, at der er andre problemer, der skal takles, så de mindst udviklede lande fuldt ud kan drage fordel af denne markedsadgang. Manglende handelskapacitet er en af de flaskehalse, der skal overvindes, og derfor lægger Kommissionen vægt på gradvis at øge sin indsats inden for handelsrelateret faglig bistand. Manglende leveringskapacitet er en anden alvorlig faktor, der hindrer mange af de mindst udviklede lande i at drage fordel af markedsadgangen. Kommissionen forsøger at løse dette problem ved systematisk at integrere eller mainstreame handelsmæssige aspekter i sit udviklingssamarbejde og ved at støtte udviklingslandenes i deres egne bestræbelser på at integrere handelsaspektet i deres udviklingsstrategier og -politikker.

Når dette er sagt, vil Kommissionen gerne opfordre alle udviklede lande, der endnu ikke har gjort det, til aktivt at følge dette initiativ op for at styrke og øge de mindst udviklede landes muligheder for at udnytte den udvidede markedsadgang.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1830/02

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(27. juni 2002)

Om: Udvisning af britiske statsborgere

Har Kommissionen kendskab til Cyperns fremgangsmåde med henyn til udvisning af to britiske statsborgere? Kontrollerer direktoratet for EU-udvidelsen udvisningsprocessen på Cypern?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(26. juli 2002)

Kommissionen er opmærksom på, at britiske statsborgere i visse tilfælde er blevet udvist af Cypern, og den har korresponderet flere gange med de udviste.

Kommissionen vil dog gerne understrege, at så længe Cypern ikke er medlem af EU, er landet heller ikke bundet af EU's lovgivning.

Når Cypern bliver medlem, vil det naturligvis skulle overholde EU's lovgivning og tilpasse sin egen lovgivning, således at bestemmelserne vedrørende fri bevægelighed for personer overholdes, herunder også reglerne om, hvilke foranstaltninger der kan træffes for at begrænse denne rettighed (f.eks. udvisning).

Retten til fri bevægelighed for personer er en grundliggende og individuel rettighed, som hver EU-borger har i henhold til EF-traktatens artikel 18. Disse rettigheder kan kun begrænses, hvis det sker af hensyn til den offentlige orden, sikkerhed eller sundhed.

En medlemsstat kan kun træffe foranstaltninger (i form af f.eks. indrejseforbud eller udvisning) af disse hensyn, hvis det sker i overensstemmelse med Rådets direktiv 64/221/EF af 25. februar 1964 om samordning af de særlige foranstaltninger, som gælder for udlændinge med hensyn til rejse og ophold, og som er begrundet i hensynet til den offentlige orden, sikkerhed og sundhed(1). Direktivet indeholder visse beskyttelsesforanstaltninger og garantier for at begrænse medlemsstaternes beføjelser på området. Det har til formål at sikre, at den grundliggende ret til fri bevægelighed beskyttes i overensstemmelse med EF-domstolens retspraksis, som fortolker bestemmelserne.

Hvis der træffes foranstaltninger af hensyn til den offentlige orden eller sikkerhed, skal disse begrundes alene i den pågældende persons adfærd, der skal udgøre en aktuel og tilstrækkelig alvorlig trussel mod samfundets grundliggende interesser. Foranstaltningerne skal træffes i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.

Som led i tiltrædelsesforhandlingerne mellem Cypern og EU overvåger Kommissionen nøje, at Cypern tilpasser sin egen lovgivning til EU-retten og gennemfører EU-lovgivningen på dette område. Den vil fortsat overvåge situationen og sikre sig, at Cypern ved tiltrædelsen overholder alle aspekter af EU-retten vedrørende personers fri bevægelighed, som er indskrevet i EF-traktaten, og at det sker i overensstemmelse med Rådets direktiv 64/221/EF.

(1) EFT P 56 af 4.4.1964.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2143/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Kiribati

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Kiribati, der godkendtes til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001, og oplyse om størrelsen af den samlede investering det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2339/02

af Hartmut Nassauer (PPE-DE) til Kommissionen

(22. juli 2002)

Om: Politiet underlægges militær jurisdiktion i Den Slovakiske Republik

Union Internationale des Syndicats de Police (UISP), der er den europæiske centralorganisation for politiets fagforeninger i 18 lande, har af sin medlemsorganisation i Den Slovakiske Republik fået oplyst, at den

slovakiske regering har planer om at indføre militær jurisdiktion for alle politistyrker. Den slovakiske regering begrunder for det første disse planer med en række færdselsuheld begået af politifolk i spirituspåvirket tilstand uden for tjenesten, og for det andet med den angiveligt for eftergivende og milde domfældelse af politifolk under den almindelige retspleje i landet, samt overbelastede domstole.

Har Kommissionen kendskab til dette?

Er indførelsen af militær jurisdiktion for de slovakiske politifolk på grund af ovennævnte forseelse uden for tjenesten efter Kommissionens vurdering forenelig med EU-retten eller med retsstatsprincipperne, særlig forbuddet mod vilkårlighed?

Hvordan vurderer Kommissionen den påståede årsagssammenhæng mellem ovennævnte praksis over for politifolk og målet med denne foranstaltning, nemlig at forbedre den almindelige retspleje? Skal forbedringer inden for retsvæsenet således gå ud over politiet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(22. august 2002)

Kommissionen følger nøje de foranstaltninger, som Slovakiet vedtager på området retlige og indre anliggender, herunder retsvæsenet. I den periodiske rapport fra 2001 og også i tiltrædelsespartnerskabet har Kommissionen påpeget vigtigheden af, at der etableres et effektivt system i Slovakiet til behandling af klager over forseelser fra politiets side. I sine kontakter med de slovakiske myndigheder har EU påpeget vigtigheden af, at politiet respekterer menneskerettighederne. I denne forbindelse skal Kommissionen bemærke, at artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention fastlægger princippet om retten til en retfærdig rettergang, og at Den Europæiske Mennesskerettighedsdomstol gentagne gange har statueret, at civilpersoner ikke må stilles for militære domstole.

I henhold til de oplysninger, der er til rådighed, havde den slovakiske regering planlagt, at politiet skulle underlægges militær jurisdiktion. Den slovakiske regering havde til hensigt at indføje denne ændring i straffeloven. Kommissionen har dog erfaret, at regeringens forslag ikke fandt den nødvendige støtte i det slovakiske parlament. I juni 2002 vedtog Parlamentet en ændring af straffeloven, men afviste de ovennævnte bestemmelser.

Kommissionen mener i det hele taget, at Slovakiet til trods for, at visse svagheder stadig består har truffet betydelige foranstaltninger til at styrke retsvæsenets uafhængighed og effektivitet, bl.a. ved gennemførelsen af de relevante bestemmelser i den forfatningsændring, der blev vedtaget i februar 2001. Kommissionen vil fortsat nøje følge udviklingen vedrørende behandlingen af klager over politiet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2071/02

af Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Årets europæiske region

Har Kommissionen kendskab til den organisation, der bærer navnet Årets Europæiske Region, og kan den i givet fald bekræfte, om den har noget til fælles med det organ, som udvælger den europæiske kulturhovedstad ud fra et bindende retsgrundlag vedtaget af Rådet?

Kan Kommissionen bekræfte, at dens formand, Romano Prodi, på dens vegne har støttet dette initiativ eller har ydet bistand fra institutionerne. I bekræftende fald, på hvilket retsgrundlag?

Kan Kommissionen bekræfte, at dens formand, Romano Prodi, er et fremtrædende medlem af denne organisation eller den internationale jury, som har udpeget Balearerne og Karelen som årets europæiske regioner i 2003? Er denne funktion i benægtende fald blevet uddelegeret til et andet medlem af Kommissionen eller en tjenestemand i denne institution i stedet for ham?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(27. september 2002)

Kommissionen har fået kendskab til organisationen Organization of the European Region of the Year gennem et brev, som organisationens formand sendte til Kommissionens formand. Den vil gerne understrege, at der ikke er nogen som helst forbindelse mellem denne organisation og udpegelsen af den europæiske kulturhovedstad.

Kommissionen vil gerne gøre det ærede parlamentsmedlem bekendt med, at Organization of the European Region of the Year er en privatretlig enhed, som ikke har modtaget nogen form for støtte fra Kommissionen.

En tjenestemand fra Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik blev personligt inviteret til at deltage i juryens arbejde med at udpege årets europæiske region. Kun tre regioner (Karelen, Balearerne og Nedre Donau) havde indgivet en ansøgning. Eftersom ingen af de tre forslag opfyldte de af organisationen opstillede krav, besluttede organisationen sig for med passende midler at foretage en ny indkaldelse af ansøgninger for at få et tilstrækkeligt stort antal ansøgninger til, at der kunne foretages en bredere funderet udvælgelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2672/02

af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen

(24. september 2002)

Om: Billeje i EU for personer over 70 år

Jeg er blevet gjort opmærksom på, at det er besværligt for EU-borgere over 70 år at leje en bil i EU. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at sikre, at denne form for diskriminering straks bringes til ophør, og hvilken straf, kan der eventuelt pålægges de biludlejningsfirmaer, der fortsætter denne diskriminerende praksis, såfremt en sådan praksis skulle være imod EU-lovgivningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(28. oktober 2002)

Kommissionen gør opmærksom på, at Rådet den 27. november 2000 vedtog direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv(1). Direktivet forbyder forskelsbehandling på grund af bl.a. alder, herunder anvendelse af aldersgrænser, hvis dette ikke er objektivt og rimeligt begrundet i et legitimt formål, og hvis midlerne til at opfylde det pågældende formål ikke er hensigtsmæssige og nødvendige. Medlemsstaterne skal have gennemført direktivets bestemmelser i national lovgivning senest den 2. december 2003.

Direktivets materielle anvendelsesområde er imidlertid begrænset til beskæftigelse og erhverv og dækker ikke ligebehandling ved adgang til varer og tjenesteydelser som i det tilfælde, der nævnes af det ærede medlem. Hverken dette direktiv eller noget andet fællesskabsinstrument forhindrer biludlejningsfirmaer i at udøve forskelsbehandling med hensyn til alder. Personer, der mener, at de har været udsat for forskelsbehandling i sådanne tilfælde, må derfor indgive søgsmål i henhold til evt. national lovgivning.

(1) EFT L 303 af 2.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1883/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Ækvatorialguinea

Kan Kommissionen gøre rede for, hvilke projekter der blev finansieret over Den Europæiske Unions budget i 2000? Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede støtte til landet har været i 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1915/02

af Dorette Corbey (PSE) til Rådet

(2. juli 2002)

Om: Indførelse af euroen

Ifølge Eurobarometer 56 mener omkring halvdelen af EU's befolkning, at euroen sætter prisen på forbrugervarer i vejret. Ifølge en undersøgelse foretaget af den nederlandske forbrugersammenslutning er priserne på CD'er i perioden fra marts 2001 til marts 2002 steget med 7,2 %. Inden for restaurationsbranchen har restauranterne i samme periode forhøjet menupriserne med gennemsnitlig 6,2 %, medens prisforhøjelsen i cafeerne vel at mærke beløber sig til 8,8 %. Euroen skulle føre til mere gennemskuelighed og bortfald af vekselgebyrer og dermed til lavere priser. Ved begyndelsen af sommerferien vil mange mennesker opdage fordelene ved euroen i udlandet, fordi der ikke mere skal veksles penge i eurozonen. Nu hvor indførelsen af euroen har ført til store prisstigninger, er denne fordel forsvundet. Samtidig kommer en del af de gamle pengesedler ikke retur. Dette er til fordel for de nationale banker og således for statskasserne.

1. Erkender Rådet, at den er politisk ansvarlig for, at det løfte, som er blevet givet forbrugerne holdes, og at der sørges for, at euroen bagefter kommer forbrugeren til gode?

2. Hvilke muligheder er der efter Rådets opfattelse for at omsætte dette politiske ansvar i praksis?

Svar

(5. november 2002)

Hverken Kommissionen eller ECB har meldt om en væsentlig stigning i inflationen efter indførelsen af eurosedler og -mønter den 1. januar 2002. Kommissionen offentliggjorde i marts 2002 Status over indførelsen af eurosedler og -mønter, og ECB offentliggjorde i april 2002 en vurdering af valutaombytningen i 2002 (Evaluation of the 2002 cash changeover).

Begge institutioner erkender dog, at inflationen har været på over 2 % i euroområdet siden januar 2002, men henfører dette fænomen til ekstraordinære faktorer, såsom vedvarende uventet høje energipriser og midlertidige prisforhøjelser for fødevarer, som skyldes kogalskaben og andre dyresygdomsrelaterede fødevarekriser samt ugunstige vejrforhold.

Rådet skal desuden henlede det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på de betydelige fordele på længere sigt ved euroens indførelse.