SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1546/00

af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen

(18. maj 2000)

Om: Den aktuelle menneskerettighedssituation i Tyrkiet og EU-medlemskab

Jeg er bekymret over den måde, hvorpå den tyrkiske regering håndterer menneskerettighederne. Jeg læste i en nylig rapport, at medlemmer af Europa-Parlamentet fra alle partier var skuffede over, at Tyrkiet ikke har gjort fremskridt inden for områderne menneskerettigheder, minoritetsrettigheder og retssikkerhed. Morillon, et fransk parlamentsmedlem, udtalte under en nylig drøftelse, at det ikke er helt klart, om Tyrkiet på et tidspunkt bliver medlem af EUmldr..det vil kræve dybtgående ændringer i dets regering og holdning.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke krav der kræves opfyldt med hensyn til menneskerettigheder, mindretalsrettigheder og retssikkerhed af lande, der ønsker optagelse i Den Europæiske Union?

Udsættes Tyrkiets ansøgning på grund af den relativt dårlige menneskerettighedssituation?

Er Europa-Kommissionen bekymret over menneskerettighedssituationen i andre af de tolv ansøgerlande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(15. juni 2000)

Unionens stats- og regeringschefer drog på Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993 den konklusion, at det for at kunne tiltræde Unionen ville være nødvendigt at opfylde de med et medlemskab forbundne forpligtelser, herunder de økonomiske og politiske betingelser. De politiske betingelser (de såkaldte politiske Københavnskriterier) går ud på, at kandidatlandet skal have opnået institutionel stabilitet, der sikrer demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal. På mødet i Helsingfors tilføjede Det Europæiske Råd, at overholdelse af de politiske kriterier, som blev fastsat af Det Europæiske Råd i København, er en betingelse for at kunne indlede tiltrædelsesforhandlingerne.

For Tyrkiets vedkommende undersøgte Kommissionen i sin periodiske rapport af 13. oktober 1999 landets forberedelser til medlemskab(1) og mente ikke, at Tyrkiet opfylder de politiske Københavnskriterier. Den gjorde navnlig opmærksom på, at der er alvorlige mangler, hvad angår menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal. Der kan ikke blive tale om at indlede forhandlinger med Tyrkiet, før de politiske kriterier er opfyldt.

Med hensyn til de øvrige kandidatlande drog Kommissionen i den sammenfatning, der ledsagede de periodiske rapporter i 1999, den konklusion, at med den positive udvikling i Slovakiet og med Tyrkiet som undtagelse er der samlet set sket en forbedring af ansøgerlandenes resultater med hensyn til opbygning af stabile og levedygtige demokratier med respekt for retsstatsprincippet. Behandlingen af mindretal og sigøjnere samt situationen for institutionsbørn i Rumænien giver imidlertid stadig grund til bekymring.

Kommissionen holder nøje øje med situationen på de særlige områder, der er fremhævet i de periodiske rapporter for 1999 og vil i sine periodiske rapporter for 2000 fremlægge en detaljeret vurdering af menneskerettighedssituationen i alle kandidatlandene. Disse rapporter er under udarbejdelse og vil efter planen blive vedtaget af Kommissionen i begyndelsen af november 2000.

(1) KOM(1999) 513 og 514 endelig udg.