SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0175/03

af Lousewies van der Laan (ELDR) til Kommissionen

(30. januar 2003)

Om: EU-støtte til bevarelse af den biologiske mangfoldighed

Den teknologiske udvikling såsom udvælgelse og genetisk modificering har ført til højproduktive landbrugsafgrøder, som anvendes over alt i verden i stadig større omfang. Resultatet er, at mangfoldigheden inden for landbruget (og landbrugskulturen) daler, idet oprindelige lokale planter forsvinder. Dette er dog samtidig en trussel for, at den genetiske information om disse oprindelige sorter også risikerer at gå tabt.

Det vil imidlertid være til fordel for fremtidige generationer, at der fortsat findes den størst mulige mangfoldighed af planter, da deres genetiske information udgør en vigtig kilde for frembringelsen af nye sorter. Klimaændringer og ændrede økonomiske, sociale og økologiske omstændigheder vil også fremover kræve nye sorter med nye egenskaber. Det er dermed i bogstaveligste forstand livsvigtigt, at gamle kulturplanter fortsat findes.

En organisation som Oerakker-fonden i den nordligere del af Nederlandene indsamler frø fra så mange kulturplanter som muligt. En række sorter kan opbevares i dybfrossen tilstand på landbrugsuniversitetet i Wageningen, medens andre sorter skal sås og høstes hvert år. Oerakker-fonden har hidtil taget sig af dette, men det kan den af økonomiske årsager og på grund af arbejdskraften (bestående af frivillige) ikke længere blive ved med.

1. Deler Kommissionen den opfattelse, at bevarelsen af den genetiske information i gamle kulturplanter er af stor betydning for fremtidige generationer?

2. Er Kommissionen enig i, at der her er tale om en så stor samfundsmæssig betydning, at det nødvendiggør en indsats, hvor kontinuiteten er sikret?

3. Hvilke muligheder findes der på europæisk plan for at støtte den slags projekter, hvad enten det måtte være økonomisk, organisatorisk, gennem udveksling med lignende projekter andre steder i Europa eller på anden måde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(13. marts 2003)

Kommissionen mener, at biologisk og genetisk mangfoldighed i landbruget er væsentlig for en bæredygtig udvikling af landbrugsproduktionen og landdistrikterne. Rådets forordning (EF) nr. 1467/94 af 20. juni 1994 om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget(1) har gjort det muligt i perioden 1994-1999 at gennemføre et første program, der hovedsagelig vedrørte bevarelse af genressourcer uden for levestedet. Denne fremgangsmåde er et centralt element i enhver strategi til bevarelse af den biologiske mangfoldighed, idet den gør det muligt at bevare ældre lokale sorter, som landmændene har været relativt uinteresserede i til fødevareproduktion. Data for og genetiske beskrivelser af disse lokale sorter er blevet bevaret og forbedret takket være det arbejde, der udføres af institutionerne med ansvar for at bevare genetisk materiale. Det er afgørende for et moderne landbrugs fremtid, at de bevares.

I overensstemmelse med henstillingerne i rapporten til Kommissionen(2) fra gruppen af uvildige eksperter om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1467/94 udarbejdede Kommissionen et forslag til ny forordning, der gentagne gange er blevet drøftet i Rådets og Parlamentets relevante organer. Disse drøftelser førte til, at Kommissionen ændrede sit forslag, som ventes at blive genfremsat i løbet af første halvår 2003.

Den forestående gennemførelse af denne nye forordning, der sigter mod at indføre et EU-program om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget, ventes at gøre det muligt at yde økonomisk støtte til aktiviteter som dem, der iværksættes af Oerakker-fonden (bevarelse af visse frøsorter på levestedet og uden for levestedet), forudsat at de indgår i et samarbejde med institutioner eller organisationer i andre medlemsstater.

Fællesskabets handlingsplan for biodiversitet: landbrug (BAP-AGRI) støtter udviklingen af en ny forordning, til efterfølgelse af forordning (EF) nr. 1467/94 som det centrale EU-instrument for bevarelse af genressourcer i landbruget. I handlingsplanen for biodiversitet i landbruget opfordres der til, at dette fremtidige program udvider sigtet om ex situ-bevaring fra Rådets forordning (EF) nr. 1467/94 og klart bidrager til in situ-bevaring og on farm-forvaltning, og det understreges, at dette også indebærer en tættere inddragelse af ngo'er og landbrugere i processen med at bevare genressourcer.

Biodiversitetshandlingsplanen for landbruget fremhæver også betydningen af Rådets direktiv 98/95/EF af 14. december 1998(3), der med det formål at bidrage til in situ-bevaring har skabt de nødvendige juridiske rammer for handel med frø, landracer og sorter, som er naturligt tilpasset lokale og regionale betingelser og trues af genetisk erosion. Kommissionen har udarbejdet et udkast til retningslinjer for gennemførelse af direktivet og er nu ved at forberede foranstaltninger i forbindelse med Rådets direktiv 2002/55/EF af 13. juni 2002 om handel med grøntsagsfrø(4) og Rådets direktiv 2002/53/EF af 13. juni 2002 om den fælles sortsliste over landbrugsplantearter(5).

Den anden rapport om gennemførelse af Fællesskabets biodiversitetsstrategi og handlingsplaner, der kommer i 2003, skal indeholde svar på spørgsmålet om, i hvor høj grad målene med biodiversitetshandlingsplanen for landbruget er blevet nået. Denne rapport kan føre til nye henstillinger om bevarelse af genressourcer i landbruget.

I det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU) forudsættes det i særprogrammet for det 5. udvalgte forskningstema: Fødevarekvalitet og sikkerhed, at der kan blive tale om en forslagsindkaldelse i 2004 vedrørende udnyttelse af plantediversitet til at mindske anvendelsen af pesticider til sygdomskontrol. Målet skal være at udnytte oplagret biodiversitet, især med henblik på at udvikle sygdomsresistente planter, der kan mindske anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler og de dertil knyttede risici for menneskers sundhed og for miljøet.

I særprogrammet for politikorienteret forskning under det sjette rammeprogram står der, at listen over opgaver til yderligere indkaldelser omfatter biodiversitet. Målet skal være at udvikle og anvende værktøjer til at fastslå den relative biodiversitet inden for Fællesskabets lokale dyreracer og imellem dem, udvikle og anvende værktøjer til at fastslå nyttige egenskaber ved kimplasma af afgrøder, der bevares i EU.

Endelig skal det nævnes, at Kommissionen ligeledes deltager i bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer på verdensplan, især i henhold til den internationale overenskomst om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og landbrug under FN's fødevare- og landbrugsorganisation (FAO) samt gennem sit bidrag til den rådgivende gruppe for international landbrugsforskning (CGIAR), der først og fremmest er til gavn for udviklingslandene.

(1) EFT L 159 af 20.6.1994.

(2) KOM(2001) 617 endelig udg.

(3) Rådets direktiv 98/95/EF af 14. december 1998 om ændring med hensyn til konsolidering af det indre marked, genetisk modificerede plantesorter og plantegenetiske ressourcer af direktiv 66/400/EØF, 66/401/EØF, 66/402/EØF, 66/403/EØF, 69/208/EØF, 70/457/EØF og 70/458/EØF om handel med bederoefrø, frø af foderplanter, sædekorn, læggekartofler, frø af olie- og spindplanter og grøntsagsfrø og om den fælles sortsliste over landbrugsplantearter, EFT L 25 af 1.2.1999.

(4) EFT L 193 af 20.7.2002.

(5) EFT L 193 af 20.7.2002.