ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0958/02

af Manuel dos Santos (PSE) til Kommissionen

(28. marts 2002)

Om: Lufthavn i Ota

I henhold til den portugisiske regering er det særdeles vigtigt og kommer i første række, at der anlægges en ny hovedlufthavn. Efter nogle undersøgelser vedrørende gennemførlighed og placering er det blevet vedtaget, at lufthavnen skal anlægges i Ota, Leiria-distriktet, ca. 100 km fra Lissabon.

Det drejer sig om et i strategisk henseende særdeles vigtigt og omfattende projekt, hvortil der vil kræves et beløb på mindst 1 775 mio. euro.

Den portugisiske stat kan kun gennemføre projektet med støtte fra EU's strukturfonde, og Kommissionen har allerede godkendt den pågældende finansieringsplan.

På det seneste har man inden for forskellige nationale politiske kredse rejst kritik af prioriteringen af dette investeringsprojekt og endog foreslået, at EF-midlerne i stedet anvendes til finansiering af foranstaltninger på det sociale område.

Vil Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

- Hvor vidt er Kommissionen kommet med dette investeringsprojekt?

- Har man forhørt sig hos Kommissionen om muligheden for at overføre bevillinger til dette projekt til foranstaltninger på det sociale område?

- Vil dette investeringsprojekt efter Kommissionens vurdering være støtteberettiget under Samhørighedsfonden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(29. april 2002)

Der er ikke indsendt ansøgninger til strukturfondene om medfinansiering af en ny lufthavn i Ota. Kommissionen gør i den sammenhæng det ærede medlem opmærksom på, at det alene er medlemsstaterne, som udvælger projekter.

Lufthavnsprojekter er dog opført på listen under det vejledende, flerårige program for perioden 2000-2006 inden for rammerne af de transeuropæiske netværk (TEN). Der er desuden tildelt TEN-midler til projektets første fase, som bestod af en gennemførlighedsundersøgelse og fastlæggelse af lufthavnens placering.

Kommissionen har ligeledes forhandlet med de portugisiske myndigheder om referencerammer for transportsektoren for perioden 2000-2006. På lufthavnsområdet er der fastlagt tre hovedmålsætninger: øget kapacitet i lufthavnene, så de kan følge med udviklingen i efterspørgslen; forbedring af ydelsernes kvalitet og forbedring af sikkerhedsforholdene. Det hedder i disse referencerammer, at Samhørighedsfonden skal prioritere infrastrukturprojekter, som bidrager til at konkretisere den multimodale forbindelse mellem Portugal, Spanien og resten af Europa (prioriteret projekt nr. 8). Inden for disse rammer bidrager opførelsen af en ny lufthavn i Lissabon til at give Portugal en mere central placering blandt andre projekter såsom indførelse af hurtigtog i landet og modernisering af jernbanenettet, forbedring af havnenes adgangsstrukturer samt etablering og modernisering af logistik- og havnesystemer osv.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0145/02

af Christine De Veyrac (PPE-DE) til Rådet

(5. februar 2002)

Om: Religionsfrihed i Vietnam

Europa-Parlamentet vedtog den 5. juli 2001 en beslutning om religionsfrihed i Vietnam, hvori det opfordrede regeringen til at sikre alle befolkningsgrupper i Vietnam ret til religionsfrihed, herunder fri religionsudøvelse og forsamlingsret.

Den 19. oktober 2001 blev den katolske præst Nguyen Van Ly idømt 15 års fængsel for lukkede døre og uden retssag og uden sagfører for at have udøvet sin religion på trods af de vietnamesiske myndigheders forbud hermod. Den øverste patriark for Vietnams Forenede Buddhistiske Trossamfund, den Højærværdige Thich Huyen Quang, har siden sin fængsling i 1994 siddet i husarrest på et hemmeligt sted og er blevet sat under politiovervågning. Selv om han er alvorligt syg, får han ingen lægebehandling. Da generalsekretæren for Vietnams Forenede Buddhistiske Trossamfund, den Ærværdige Thich Quang Do, den 31. maj 2001 ville opsøge Thich Huyen Quang og tage ham med til Saigon, således at han der kunne få den nødvendige lægebehandling, blev han fængslet og sat i husarrest.

Det er beklageligt, at de vietnamesiske myndigheder har truffet sådanne foranstaltninger ikke kun over for disse agtede og anerkendte religiøse repræsentanter, men også over for adskillige andre personer, fordi de udøver deres religion. Disse afgørelser er i modstrid med menneskerettighederne, Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2001 og de talrige appeller fra Den Europæiske Union og det internationale samfund til fordel for den katolske præst Nguyen Van Ly samt den Højærværdige Thich Huyen Quang og den Ærværdige Thich Quang Do.

Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe, således at Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2001 respekteres?

Svar

(21. maj 2002)

Rådet er udmærket klar over, at Europa-Parlamentet nærer betænkeligheder med hensyn til dette og andre spørgsmål vedrørende menneskerettighederne i Vietnam. Det har forelagt disse betænkeligheder for de vietnamesiske myndigheder, både via møderne i Det Blandede Samarbejdsudvalg EF-Vietnam og via andre kontakter, som EU's mission i Hanoi har knyttet med Udenrigsministeriet og andre relevante ministerier og organer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0823/02

af Karl von Wogau (PPE-DE) til Kommissionen

(25. marts 2002)

Om: Godkendelse af plantebeskyttelsesmidler

Er det Kommissionen bekendt, at den manglende godkendelse af plantebeskyttelsesmidler skaber usikkerhed både blandt forbrugerne og blandt landmændene?

Hvornår regner Kommissionen med at have afsluttet godkendelsesproceduren?

Hvordan vurderer Kommissionen de konkurrenceforvridninger, de opstår på denne baggrund, og usikkerheden blandt forbrugerne og landmændene?

I Baden-Württemberg har der kunnet konstateres rester af plantebeskyttelsesmidler i forskellige former for frugt. Flere landmænd har indrømmet, at de har købt plantebeskyttelsesmidler i Italien, hvor midlerne blev solgt til en syvendedel og i nogle tilfælde sågar til en tiendedel af den tyske pris. Mens midlerne i mellemtiden var blevet forbudt i Forbundsrepublikken Tyskland, kunne man stadig købe dem uden problemer i Italien. Frugten fra de træer og buske, der var blevet behandlet med de pågældende midler, kunne derimod sælges i alle medlemsstater. Dette stillede de tyske frugtavlere i en ufordelagtig situation. For det første havde de ikke tilladelse til at bruge alle sprøjtemidler, hvilket kunne betyde dårligere kvalitet, for det andet er de plantebeskyttelsesmidler, der er tilladt i Tyskland, betydeligt dyrere. Slutprodukterne konkurrerer direkte med hinanden på fødevaremarkedet.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(24. april 2002)

Kommissionen er bekendt med, at gennemgangen af plantebeskyttelsesmidler skal føres videre så hurtigt som muligt for at sikre, at kun produkter, der opfylder de høje sikkerhedskrav i Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler(1), kan forblive på markedet. I sin rapport til Rådet og Europa-Parlamentet, der blev udarbejdet i juni 2001(2), behandlede Kommissionen årsagerne til forsinkelsen og foreslog foranstaltninger med henblik på at afslutte gennemgangen i 2008.

Med hensyn til de konkurrenceforvridende aspekter ønsker Kommissionen at henvise det ærede medlem til svaret på den skriftlige forespørgsel P-0567/02 af Werner Langen(3).

(1) EFT L 230 af 19.8.1991.

(2) KOM(2001) 444 endelig udg.

(3) EFT C 160 E af 4.7.2002, s. 223.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0185/02

af Carlos Carnero González (PSE) til Rådet

(5. februar 2002)

Om: Henrettelse af tre saudiarabiske borgere på grund af homoseksualitet

Medierne har for nylig oplyst, at tre saudiarabiske borgere (Ali ben Hatan ben Saad, Muhamed ben Suleimaan ben Muhamed og Muhamed ben Jalil ben Abdallah) er blevet halshugget efter at være blevet fundet skyldige i homoseksualitet.

Oplysningerne er endnu en brutal demonstration af, at Saudi-Arabien systematisk krænker de grundlæggende menneskerettigheder som i de nævnte tilfælde, hvor der er tale om seksuel orientering, og fortsat anvender dødsstraf.

Begge disse begivenheder strider totalt mod de værdier, som EU går ind for som led i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.

Hvordan har Rådet reageret på de omtalte hændelser? Hvilke foranstaltninger har Rådet truffet eller har det hensigt at træffe for at sikre, at Saudi-Arabiens regering respekterer menneskerettighederne, også de homoseksuelle borgeres rettigheder, og afskaffer dødsstraffen?

Svar

(21. maj 2002)

EU arbejder aktivt for afskaffelse af dødsstraf i hele verden. For så vidt angår Saudi-Arabien behandles menneskerettighedsspørgsmål, herunder dødsstraf, i bilaterale sammenhænge og i forbindelse med den politiske dialog med Golfens Samarbejdsråd, som Saudi-Arabien er medlem af.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0157/02

af Fodé Sylla (GUE/NGL) til Rådet

(29. januar 2002)

Om: Spanien: Oprettelse af antiglobaliseringsenheder og database

Ifølge flere informationskilder skal det spanske indenrigsministerium have oprettet antiglobaliseringsenheder med henblik på at gribe ind i forbindelse med de arrangementer, der vil blive afholdt i anledning af det spanske EU-formandskab i andet halvår 2002, og især forhindre eventuelle uroligheder under antiglobaliseringsdemonstrationer.

I øvrigt hævdes det, at indenrigsministeriet arbejder på at ajourføre en database over en lang række personer, som har deltaget i demonstrationer under topmøderne i Göteborg, Genova og Barcelona. Denne database menes at indeholde oplysninger fra forskellige europæiske politimyndigheder vedrørende de protestaktioner, der har fundet sted i ovennævnte byer.

Den spanske efterretningstjeneste har i samme forbindelse erklæret, at den siden december 2001 har kontrolleret antiglobaliseringsbevægelsernes websites.

Kan Rådet på denne baggrund oplyse, hvorvidt det anser oprettelsen af databaser som den, der er beskrevet ovenfor, for at være i overensstemmelse med de europæiske normer for beskyttelse af privatlivets fred, og

angive, hvorvidt det kan sikre, at registrerede demonstranter kan få aktindsigt i deres personlige data, samt i bekræftende fald redegøre for hvordan?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler P-0142/02, P-0152/02, P-0157/02, P-0180/02,P-0191/02 og P-0205/02

(21. maj 2002)

1. Rådet henleder opmærksomheden på artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Union, hvori det hedder:

Dette traktatafsnit (Afsnit VI: Bestemmelser om politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager) er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan udøve deres beføjelser med hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed.

2. For så vidt angår databeskyttelse har samtlige 15 medlemsstater ratificeret Europarådets konvention af 1981 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger.

3. I konklusionerne fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer af 13. juli 2001 vedrørende sikkerheden i forbindelse med Det Europæiske Råds møder og andre arrangementer, som kan forventes at give anledning til lignende problemer, erindres der om, at det er Den Europæiske Unions mål at bevare og udbygge Unionen som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Inden for et sådant område skal borgerne have ret til frit at give udtryk for deres meninger og deltage i fredelige forsamlinger, rettigheder som er afspejlet i den europæiske menneskerettighedskonvention, og til at udøve disse rettigheder under vilkår, som ikke udgør nogen trussel mod deres egen sikkerhed eller mod sikkerheden for borgere eller ejendom.

I de samme konklusioner understreges betydningen af en konstruktiv dialog mellem arrangørerne af fredelige demonstrationer og myndighederne i værtslandet, og af nære internationale kontakter især mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder for at sikre, at sådanne lovlige demonstrationer ikke udnyttes eller misbruges med det formål at begå kollektive voldshandlinger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1011/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. april 2002)

Om: Driften af det medfinansierede selskab Tipopiitiria Thivas

I sit svar på min tidligere skriftlige forespørgsel (P-3402/01(1)) om eventuel lukning af selskabet Tipopiitiria Thivas, som blev medfinansieret i henhold til forordning (EØF) nr. 355/77(2) og 866/90(3), giver Kommissionen udtryk for sin interesse for virksomhedens drift, og påpeger, at Kommissionen med skrivelse af 23. november 2001 anmodede de græske myndigheder om forklaringer og korrigerende foranstaltninger, således at selskabet kunne komme til at fungere normalt.

Har Kommissionen fået svar på sin skrivelse af 23. november 2001, hvori de græske myndigheder anmodes om snarest muligt at finde en løsning på problemet? Ved Kommissionen, om der er truffet foranstaltninger, som vil muliggøre virksomhedens fortsatte drift?

(1) EFT C 147 E af 20.6.2002.

(2) EFT L 51 af 23.2.1977, s. 1.

(3) EFT L 91 af 6.4.1990, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2002)

Kommissionen har endnu ikke modtaget et officielt svar fra de græske myndigheder, og den er derfor heller ikke blevet skriftligt underrettet om, hvorvidt en procedure for videreførelse af driften af virksomheden Tipopiïtiria Thivas er blevet indledt.

Kommissionen har i mellemtiden modtaget en klage angående dette spørgsmål. Kommissionen vil fortsætte behandlingen af klagen efter gældende procedurer. Kommissionen mener under alle omstændigheder, at det påhviler de græske retsmyndigheder at udtale sig om det tvistepunkt, som er blevet forelagt dem.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0112/02

af Emilio Menéndez del Valle (PSE) til Rådet

(22. januar 2002)

Om: Udtalelser fra Rådets formand om ødelæggelsen af palæstinensiske infrastrukturer i Israel

Ifølge forlydender i pressen udtalte Rådets formand under sit besøg i Mellemøsten, at EU er ved at foretage en vurdering af de skader, den israelske hær har anrettet ved sin indtrængen i de palæstinensiske selvstyreområder.

Der er anrettet skader på forskellige palæstinensiske infrastrukturer, som er finansieret med EU-midler eller midler fra medlemsstaterne, bl.a. den ubrugte lufthavn i Gaza, som har kostet 42,6 mio. EUR, hvoraf Spanien har bidraget med 28,2 mio.

Mener det spanske formandskab, at det vil være muligt og rimeligt at forlange, at Israel betaler erstatning for disse skader på infrastrukturer, som er af så stor betydning for udviklingen af det palæstinensiske samfund, og som er finansieret af spanske og andre europæiske skatteydere?

Svar

(13. maj 2002)

Rådet har givet udtryk for alvorlig bekymring over ødelæggelsen af den palæstinensiske infrastruktur og andre faciliteter, som hjælper palæstinenserne i deres økonomiske, sociale og humanitære udvikling, herunder elementer, der er finansieret af Den Europæiske Union og andre donorer. Den Europæiske Union har indtrængende henstillet til Israels regering, at den bringer sådanne aktiviteter til ophør, og forbeholder sig ret til at kræve erstatning i de relevante fora.

Formålet med EU's støtte til palæstinensiske udviklingsprojekter er at lette den vanskelige socio-økonomiske situation for palæstinenserne med henblik på at støtte fredsprocessen i Mellemøsten. Det kan ikke være i Israels interesse at forværre denne situation eller at svække Den Palæstinensiske Myndigheds evne til at bekæmpe terrorisme.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0385/02

af Bernard Poignant (PSE) til Kommissionen

(21. februar 2002)

Om: Lystfiskeri

I forbindelse med reformen af den fælles fiskeripolitik har Europa-Parlamentet fremlagt sin betænkning om grønbogen (A5-0470/2001). Lyst- og hobbyfiskeri omtales på intet tidspunkt i betænkningen. Heller ikke i grønbogen omtales denne form for fiskeri.

Det må dog siges, at lystfiskeriet har indvirkning på økonomien i kystområderne, og at lystfiskerne har et betragteligt kendskab til havmiljøet.

Har Kommissionen allerede taget initiativ til undersøgelser af lystfiskeriets socioøkonomiske rolle i Den Europæiske Union? Har den i benægtende fald til hensigt at kræve, at der indledes en sådan undersøgelse? Hvilken betydning påtænker den at tillægge lystfiskeriet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. marts 2002)

Kommissionen er klar over den betydelige indvirkning, som lystfiskeriet kan have på den økonomiske og sociale situation i kystområderne. I visse områder er lystfiskeri et nødvendigt supplement til det traditionelle fiskeri for at sikre indbyggerne de fornødne økonomiske ressourcer.

Det må samtidig erkendes, at lystfiskeriet udøves meget forskelligt alt efter, i hvilket område det praktiseres. Det er derfor vanskeligt at foreslå en aktionsramme for Fællesskabet i dets helhed og for de forskellige typer fiskeri. Kommissionen er af den mening, som det er specificeret i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur(1), at det først og fremmest er medlemsstaternes ansvar at sørge for, at lystfiskeriet foregår i overensstemmelse med reglerne for forvaltning af ressourcerne.

Det er på grund af de varierende forhold i de forskellige områder, at Kommissionen ikke har fundet det hensigtsmæssigt at foretage undersøgelser i denne særlige sektor. Som den allerede har forklaret de ansvarlige i de europæiske foreninger det, vil sådanne analyser, der er meget dyre, ikke munde ud i konklusioner, der kan bruges til noget.

(1) EFT L 389 af 31.12.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1291/02

af Alejandro Cercas (PSE) til Kommissionen

(8. maj 2002)

Om: Lukning af kiksefabrikken Fontaneda i Aguilar de Campoo (Palencia Spanien)

Siden 1881 har der ligget en kiksefabrik i Aguilar de Campoo (Palencia), som har været en oase af velstand i et område, der henhører under mål nr. 1, og som i øvrigt lider under alvorlige socioøkonomiske og beskæftigelsesmæssige problemer.

For nogle få dage siden annoncerede det multinationale selskab United Biscuits der er de nye ejere af fabrikken og varemærket, som er det største i Spanien, og som gennem generationer har været symbol på godt håndværk at fabrikken skulle lukkes. De fremførte begrundelser og flytningen af produktionen, som vil ramme hele samfundet hårdt, forekommer temmelig vilkårlige.

Har Kommissionen kendskab til dette problem, som allerede er ved at skabe alvorlige sociale og samfundsmæssige problemer, og til eventuelle initiativer med henblik på at forhindre, at dette overgreb på arbejdsmarkedet bliver en realitet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(5. juni 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel nr. H-0312/02 fremsat af Rodriguez Ramos i spørgetiden under Parlamentets møde den Mai I 02(1).

(1) Forhandlinger i Parlamentet (maj 2002).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0060/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(25. januar 2002)

Om: Det spanske formandskabs holdning til reformen af traktaterne og indførelsen af en forfatning i henhold til Laeken-erklæringen

Hvordan stiller det spanske formandskab sig til reformen af traktaterne og indførelsen af en forfatning i henhold til Laeken-erklæringen? Mener formandskabet, at man skal gå så vidt som til en forfatning for Den Europæiske Union?

Svar

(13. maj 2002)

Formandskabet besvarer forespørgsler på Rådets vegne. Det vil ikke være hensigtsmæssigt, at Rådet tager stilling til en medlemsstats holdning til reformen af traktaterne og indførelsen af en forfatning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0544/02

af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen

(28. februar 2002)

Om: Gennemførelse af direktiv 98/44/EF om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser

I 1997 godkendte Parlamentet direktiv 98/44/EF(1) om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser. De Europæiske Fællesskabers Domstol i Luxembourg gav i 2001 ikke den nederlandske regering medhold i en

påstand om annullering af dette direktiv (sag C-377/98). Nederlandene skal dermed efterkomme landets forpligtelser i henhold til EU-retten. Den nederlandske lovgiver (Andetkammeret) har imidlertid indtil nu undladt at omsætte direktivet i national lovgivning, selv om dette skulle være sket inden den 30. juli 2000. Dette er meget negativt for eksisterende og nye bioteknologiske virksomheder i Nederlandene og i Europa.

1. Er Kommissionen bekendt med dette forhold?

2. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at holde Nederlandene fast på dets forpligtelser på europæisk plan, navnlig hurtig og fuldstændig gennemførelse af dette direktiv?

3. Hvilke andre medlemsstater har endnu ikke omsat dette direktiv i national lovgivning?

(1) EFT L 213 af 30.7.1998, s. 13.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. april 2002)

Det ærede medlem henleder Kommissionens opmærksomhed på de vanskeligheder, der er opstået i en række medlemsstater i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/44/EF af 6. juli 1998 om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser.

1. Kommissionen er fuldt ud bekendt med, at direktiv 98/44/EF ikke er blevet gennemført i en række medlemsstater. Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at medlemsstaterne er forpligtet til straks at gennemføre direktivet, da fristen for gennemførelsen er udløbet for lang tid siden. Enhver tvivl med hensyn til direktivets lovlighed er desuden blevet fjernet ved en dom af 9. oktober 2001, hvorved Domstolen ikke tog en påstand om annullation af direktivet til følge.

2. Kommissionen kan henvise til, at der den 30. november 2000 blev sendt en åbningsskrivelse til de medlemsstater, der på dette tidspunkt endnu ikke havde gennemført direktiv 98/44/EF. Det skal bemærkes, at næste etape i proceduren er fremsendelse af en begrundet udtalelse for undladelse af at give meddelelse om de nationale gennemførelsesforanstaltninger.

3. For øjeblikket har fem medlemsstater gennemført direktiv 98/44/EF: Danmark, Grækenland, Irland, Finland og Det Forenede Kongerige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0515/02

af Paolo Costa (ELDR) til Kommissionen

(28. februar 2002)

Om: Betaling for brug af transportinfrastrukturer

Vil Kommissionen på baggrund af følgende dokumenter: Parlamentets betænkning A5-0345/2000 om transportinfrastrukturafgifter, vedtaget den 18. januar 2001,

konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Göteborg i juni 2001, hvori det påpeges, at en bæredygtig transportpolitik bør () fremme () fuldstændig internalisering af de sociale og de miljømæssige omkostninger,

Kommissionens hvidbog,(1) navnlig tredje del, kapitel II, afsnit A, der har overskriften Gradvis indførelse af betaling for brug af infrastrukturer,

punkt 58 i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Laeken i december 2001, hvori det hedder, at Kommissionen vil snarest muligt fremlægge sit rammeforslag vedrørende betaling for brug af infrastrukturer,

oplyse, hvornår og hvordan den agter fremlægge dette rammeforslag?

(1) KOM(2001) 370.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(9. april 2002)

Kommissionen er i færd med at udvikle en metode til betaling for brug af transportinfrastruktur, som kan anvendes på alle transportformer.

Denne metode vil blive gennemgået sammen med eksperter, og Kommissionen har dernæst til hensigt at udarbejde et forslag til rammedirektiv i løbet af andet halvår af 2002.