SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2660/97 af Patricia McKenna (V) til Raadet (1. september 1997)

Om: Eftersoegte krigsforbrydere i det tidligere Jugoslavien

For godt to aar siden faldt FN's sikkerhedsomraade i Srebrenica, og tusindvis af mennesker menes at vaere blevet myrdet. Mange af dem var flygtninge, som havde overlevet den etniske udrensning i 1992.

Nu to aar efter er 75 personer fra alle sider blevet anklaget for krigsforbrydelser i det tidligere Jugoslavien. Kun ni er blevet faengslet af Den Internationale Domstol i Haag. Mange af dem udoever stadig en betydelig oekonomisk og politisk indflydelse.

Selv om NATO's SFOR-tropper i Bosnien-Hercegovina har lovet at arrestere tiltalte krigsforbrydere, som de stoeder paa under udoevelsen af deres normale opgaver, og er forpligtet til det i henhold til folkeretten, er der kun blevet anholdt en, og en er blevet draebt ved en skudveksling. Dette til trods for at tropperne er stoedt paa mange mistaenkte.

Hvilke foranstaltninger agter Raadet at foreslaa for at sikre, at tiltalte krigsforbrydere i det tidligere Jugoslavien stilles for domstolen for at forhindre yderligere folkedrab der? Har EU gennemfoert nogen form for evaluering af SFOR's effektivitet?

Er Raadet paa baggrund af de hidtidige evalueringer af den opfattelse, at FN gjorde ret i at overdrage NATO kontrollen med gennemfoerelsen af Dayton fredsaftalen? Er der et samarbejde mellem EU og OSCE for at overvaage gennemfoerelsen af Dayton? Hvilke konklusioner har man i givet fald draget?

Svar (26. november 1997)

For Den Europaeiske Union er det fortsat en af forudsaetningerne for en virkelig forsoning og varig fred i omraadet, at krigsforbryderne bliver doemt for deres gerninger af Den Internationale Krigsforbryderdomstol. Raadet har derfor i sine konklusioner af 29. april 1997 om anvendelsen af konditionalitet med henblik paa udvikling af en sammenhaengende strategi for EU's forbindelser med landene i omraadet udtrykkeligt paapeget, at overholdelse af forpligtelserne i medfoer af fredsaftalerne, herunder forpligtelsen til at samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol, er en af forudsaetningerne for udviklingen af disse forbindelser. Unionen laegger til stadighed pres paa alle de involverede parter og kraever, at krigsforbryderne stilles for Den Internationale Krigsforbryderdomstol. Dette krav blev ogsaa understreget af Fredsimplementeringsraadets styringsgruppe i Sintra, hvis konklusioner Den Europaeiske Union giver sin fulde stoette. I oevrigt bidrager Den Europaeiske Union finansielt til Den Internationale Krigsforbryderdomstol.

Unionen tilskynder til taet koordinering imellem alle de internationale institutioner, herunder OSCE og NATO. Det Europaeiske Raad bekraeftede paa moedet i juni i Amsterdam, at Den Europaeiske Union vil arbejde sammen med de andre medlemmer af det internationale samfund for at faa parterne i Bosnien-Hercegovina til fuldt ud at opfylde deres forpligtelser som led i fredsaftalerne. Den Europaeiske Union mener, at den indsats, der goeres af den hoeje repraesentant og af internationale organisationer og institutioner som f.eks. OSCE, UNHCR og Europaraadet, er afgoerende for, at der kan skabes de noedvendige betingelser for gennemfoerelsen af fredsaftalerne. Disse organisationer og institutioner boer efter Unionens opfattelse derfor fortsaette deres engagement i omraadet, indtil det kan konstateres, at der er sket en klar stabilisering af situationen.

Denne indsats har dog kun vaeret mulig i kraft af en militaer tilstedevaerelse i omraadet, som i oejeblikket er repraesenteret ved SFOR, der under alle omstaendigheder kun er ansvarlig for gennemfoerelsen af den militaere del af Dayton/Paris-fredsaftalerne. Den militaere indsats har vaeret en succes, da det er lykkedes for SFOR at forhindre, at krigen paa ny er brudt ud, og dermed paa ny at skabe sikre forhold, som er noedvendige for at kunne gennemfoere den civile del. Den Europaeiske Union mener, at den militaere tilstedevaerelse derfor maa opretholdes.

Den Europaeiske Union mener, at OSCE's indsats har haft meget stor betydning for gennemfoerelsen af den civile del af fredsaftalerne. OSCE har som led i sin overvaagningsopgave forberedt og organiseret valg paa nationalt og kommunalt plan. Den Europaeiske Union udtalte paa sit moede i Dublin i december 1996 bl.a., at det gaar ind for, at OSCE fortsaetter med at spille den rolle, som den hidtil har spillet. Den fortsaetter med at spille den rolle, som den hidtil har spillet. Den Europaeiske Union gaar derfor ind for, at OSCE overvaager andre valg i omraadet, isaer i Serbien og Montenegro og eventuelt i Republika Srpska. Som foelge af det pres, Den Europaeiske Union har udoevet for at opnaa dette, saaledes som det er kommet til udtryk i dens erklaeringer fra 31. juli og 7. august 1997, har myndighederne i Beograd opfordret til at overvaage valgene den 21. september 1997.