ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 723/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Driftsbevillinger for de europæiske institutioner



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0723/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner Kan Kommissionen for budgetpost B3-4103 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til: - udgifter i forbindelse med undersoegelser; - udgifter til ekspertmoeder; - udgifter til konferencer og kongresser; - udgifter til information og publikationer? Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (5. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 714/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Driftsbevillinger for de europæiske institutioner



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0714/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner Kan Kommissionen for budgetpost B3-300 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til: - udgifter i forbindelse med undersoegelser; - udgifter til ekspertmoeder; - udgifter til konferencer og kongresser; - udgifter til information og publikationer? Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (5. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 790/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Driftsbevillinger for de europæiske institutioner



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0790/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner Kan Kommissionen for budgetpost B7-852 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til: - udgifter i forbindelse med undersoegelser; - udgifter til ekspertmoeder; - udgifter til konferencer og kongresser; - udgifter til information og publikationer? Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (5. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2236/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Irlands manglende ratificering af CITES

Irland er den eneste EU-medlemsstat, der endnu ikke har ratificeret FN-konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES).

Har Kommissionen faaet en forklaring fra de irske myndigheder vedroerende dette spoergsmaal? Hvilke reaktioner har de irske myndigheder givet?

Kontrollerer Kommissionen, hvorledes de EU-medlemsstater, der har ratificeret konventionen, gennemfoerer dens bestemmelser? Er Kommissionen tilfreds med medlemsstaternes gennemfoerelse af deres bestemmelser? Har Kommissionen offentliggjort rapporter om en saadan kontrol?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. juli 1997)

Kommissionen har faktisk insisteret paa, at ogsaa Irland skulle tiltraede konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES), efter ikrafttraedelsen af Raadets forordning (EOEF) nr. 3626/82 ((EFT L 384 af 31.12.1982, s. 1. )) om gennemfoerelse i Faellesskabet af CITES.

I december 1996 bekraeftede den irske minister for kunst og kultur samt the Gaeltacht (premierministeren) Irlands oenske om at tiltraede konventionen og dets hensigt om at goere det i aar, naar et lovforslag til aendring af Wildlife Act fra 1976 er vedtaget og traadt i kraft.

Kommissionen overvaager medlemsstaternes gennemfoerelse og haandhaevelse af ovennaevnte forordning fra 1982 saavel som dens efterfoelger, Raadets forordning (EF) nr. 338/97 ((EFT L 61 af 3.3.1997, s. 1. )), som traadte i kraft den. 1. juni 1997. Generelt har Kommissionen vaeret tilfreds med medlemsstaternes adfaerd i henhold til 1982-forordningen, men forventer dog, at 1997-forordningen medfoerer en betydelig forbedring med hensyn til saavel omsaetning som haandhaevelse heraf.

Den gamle forordning indeholdt ingen bestemmelser om indgivelse af rapporter om gennemfoerelsen, i modsaetning til den nye. Heri hedder det i artikel 15, stk. 4, litra c) og d), at der skal indgives rapporter hvert andet aar om gennemfoerelsen og haandhaevelsen. Den foerste af disse rapporter skal vaeret faerdigudarbejdet inden den 31. oktober 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2275/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Smaa og mellemstore virksomheder - begraensning af betalingsfristen for regninger

Det er velkendt, at en af de stoerste vanskeligheder for SMV'ernes udvikling og i mange tilfaelde overlevelse skyldes de alt for store forsinkelser i betalingerne af regninger.

Anser Kommissionen det ikke for hensigtsmaessigt i forbindelse med udbygningen af det indre markeds funktion at forelaegge et direktiv, som saerlig for de store og multinationale virksomheders vedkommende fastsaetter krav om betaling af fakturaer inden for et tidsrum paa 30-45 dage, hvorefter man kan indfoere en ret til at afkraeve renter, der fastsaettes ud fra de gennemsnitlige bankrenter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (23. juli 1997)

Handlingsplanen for det indre marked ((CSE(97) 1 endel. )) og Kommissionens rapport om forsinkede betalinger i handelstransaktioner ((KOM(97)2121, 9.7.1997. )) finder begge, at der er behov for yderligere foranstaltninger for at imoedegaa problemet med forsinkede betalinger i Europa. Den manglende reaktion i de fleste medlemsstater paa dette omraade og de seneste statistikker om forsinkede betalinger i Europa har faaet Kommissionen til at konkludere, at det nu er noedvendigt at udarbejde forslag til minimumskrav til bekaempelse af forsinkede betalinger, der vil kunne indarbejdes i de nationale lovgivninger. Kommissionen agter at fremsaette et direktivforslag om forsinkede betalinger inden aarets udgang, baseret paa den sammenhaeng af foranstaltninger, der findes i Kommissionens henstilling af 12. maj 1995 (nr. 198/97/EF) om betalingsperioder i handelstransaktioner ((EFT L 127 af 10.6.1995. )), herunder ogsaa kreditorers ret til at afkraeve renter i forbindelse med forsinkede betalinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1731/97 af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: Forhoejelse af pensionsalderen for kvinder og kompensation herfor

Den finske regering udarbejder paa baggrund af EF-Domstolens afgoerelse i den saakaldte Barber-sag et lovforslag, der vil forhoeje pensionsalderen for kvinder til maendenes niveau, uden at kvinderne faar kompensation for dette. Kommissionen bedes derfor besvare foelgende spoergsmaal:

Agter Kommissionen at soerge for, at medlemsstaterne overholder princippet om, at intet individs rettighed maa kraenkes som foelge af ovennaevnte afgoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. juli 1997)

Kommissionen vil gerne i forbindelse med det aerede parlamentsmedlems spoergsmaal om lige behandling af maends og kvinders pensionsalder gerne fremhaeve, at forskelsbehandling inden for de erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger ifoelge den generelle regel i faellesskabsretten er forbudt ((EFT L 225 af 12.8.1986. )) (artikel 119 i EF-traktaten og direktiv 86/378/EOEF ((EFT L 46 af 17.2.1997. )) og direktiv 96/97/EF ((Der er ikke indfoert lige behandling af maend og kvinder med hensyn til pensionsalder inden for de erhvervstilknyttede pensionsordninger. Ifoelge direktiv 79/7/EOEF (artikel 7, stk. 1, litra a) er det fortsat muligt for medlemsstaterne at fastsaettes forskellig pensionsalder for maend og kvinder) - EFT L 6 af 10.1.1979. ))). Lige behandling kan i denne sammenhaeng betyde dels fastsaettelse af den samme pensionsalder for maend og kvinder og dels indfoerelse af en fleksibel pensionsordning med de samme rettigheder for begge koen. De relevante erhvervstilknyttede ordninger beslutter selv, om der skal indfoeres den samme pensionsalder for maend og kvinder i overensstemmelse med de regler og bestemmelser, der er gaeldende i de respektive medlemsstater.

Af Raadets direktiv 96/97/EF fremgaar det, at medlemsstaterne inden den 1. juli 1997 skal saette de noedvendige bestemmelser i kraft for at efterkomme direktivet. Direktivet blev vedtaget den 20. december 1996 for at aendre direktiv 86/378/EOEF og der ved efterkomme EF-traktatens artikel 119, som den blev fortolket af Domstolen i Barber-sagen og relaterede efterfoelgende domme. Kommissionen vil inden laenge anmode medlemsstaterne om en redegoerelse for, hvilke foranstaltninger de har truffet til gennemfoerelse af direktivet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1999/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Import af staalprodukter af ringe kvalitet fra tredjelande

Den europaeiske staalindustri staar over for meget alvorlige problemer som foelge af import af staalprodukter fra tredjelande, hvis specifikationer ikke er i overensstemmelse med EU's, og fordi de kvalitetesattester, de er ledsaget af, ofte er uaegte. Disse produkter er allerede blevet importeret til EU i mange aar, og da de naturligvis er meget billige, bidrager dette til at undergrave den allerede meget haardt ramte europaeiske staalindustri, og navnlig staalindustrien i EU's smaa medlemsstater.

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den har til hensigt at reagere paa klagerne over kvalitetsattester, der er blevet aendret, eller som har vaeret helt usandfaerdige, og hvilke foranstaltninger den har til hensigt at traeffe med henblik paa en effektiv kontrol af disse attester, der ofte ledsager staalprodukter af ringe kvalitet, og som paa grund af den billige pris er i stand til at fortraenge lignende produkter af hoej kvalitet fra EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (10. juli 1997)

Hvad angaar import af staalprodukter skal der skelnes mellem toldbehandling af produkterne og bedoemmelse af produkternes tilstand.

Med hensyn til toldbehandlingen, vil produkternes kvalitet kun spille en rolle, hvis denne skal inkorporeres i Den Kombinerede Nomenklatur, som svarer til det internationale harmoniserede afgiftssystem, dvs. rustfrit staal, aedelstaal. Anvendelsen af urigtige oplysninger for at opnaa fordele i forbindelse med opkraevningen af told kan forfoelges paa basis af toldlovgivningen. Det er de nationale toldmyndigheder, der har ansvaret for at foretage kontrollen.

Med hensyn til kvaliteten og de importerede produkters egnethed til brug, er det op til koebere og saelgere at indfoeje passende bestemmelser i deres kontrakter. Forfalskning af kvalitetsattester er derfor et civilretligt anliggende. Kontrolforanstaltninger paa EF-plan falder ikke ind under national jurisdiktion. Der findes imidlertid et antal tekniske tilsyns- og undersoegelsessystemer for staalprodukter inden for Faellesskabet, som udelukker brug af materiale, der er under kvalitetsstandarden, paa foelsomme omraader (f.eks. haerdet staal).

Paa basis af data i importdokumenterne mener Kommissionen, at importen af nedgraderet materiale ikke paa nuvaerende tidspunkt overstiger den andel, der findes paa EF's marked.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1519/97 af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Koerekort og forsikringer til epileptikere

Vil Kommissionen oplyse, hvilke lovbestemmelser der i Faellesskabet gaelder for udstedelse af koerekort til epileptikere?

Der er tydeligvis forskel paa lovbestemmelserne, hvilket goer den frie bevaegelighed meget vanskelig for epileptikere, idet de efter at have faaet udstedt koerekort i et land faar afslag paa det i et andet.

Vil Kommissionen i denne forbindelse ogsaa komme ind paa forsikringsbetingelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. juni 1997)

Bestemmelser om udstedelse eller fornyelse af koerekort til epileptikere er fastlagt i bilag III, punkt 12, til Raadets direktiv 91/439/EOEF ((EFT L 237 af 24.8.1991. )) af 29. juli 1991. Punkt 5 i bilaget fastsaetter dog, at medlemsstaterne kan opstille strengere standarder for udstedelse og fornyelse af koerekort.

Artikel 1, stk. 2, i direktivet fastsaetter, at de koerekort, som medlemsstaterne udsteder, gensidigt anerkendes. Dette betyder, at indehaveren af et gyldigt koerekort, som er udstedt i en medlemsstat, kan koere i hele Faellesskabet, inklusive i en medlemsstat, der anvender strengere bestemmelser.

Forsikringsselskaberne bestemmer selv betingelserne for daekning og for praemier under hensyntagen til alle relevante faktorer, hvoraf en faktor selvfoelgelig kan vaere, at foereren er epilektiker.

Vedroerende obligatorisk forsikring i forbindelse med bilforsikringer fastsaetter artikel 3, stk. 1, i direktiv 72/166/EOEF ((EFT L 103 af 2.5.1972. )) udvidet ved artikel 1 i direktiv 84/5/EOEF ((EFT L 8 af 11.1.1984. )) og artikel 1 i direktiv 90/232/EOEF ((EFT L 129 af 19.5.1990. )) ansvarsforsikring for skade paa ejendom og personskader paa passagerer for koeretoejer, der normalt er hjemmehoerende paa en medlemsstats territorium. Der er tale om obligatorisk forsikringsdaekning i alle medlemsstater. Det vaesentlige her er, at bilforsikring skal vaere obligatorisk i alle medlemsstater.

Bilforsikringsdirektiver harmoniserer dog ikke obligatorisk ansvarsforsikring eller fjerner alle forskelle mellem de nationale krav, undtagen hvis disse hindrer menneskers og koeretoejers fri bevaegelighed i Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2086/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (19. juni 1997)

Om: EU-forskningsmidler til forsoeg med kloning

Den skriftlige forespoergsel E-1021/97 ((EFT C 373 af 9.12.1997. )) blev besvaret af Cresson den 22. maj 1997. Desvaerre oversaa hun i den forbindelse anden del af spoergsmaal 2.b.

I hvilken stoerrelsesorden anvendtes EU-midler indirekte (til forsoeg med kloning af faareceller)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (22. juli 1997)

Under henvisning til Kommissionen svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel nr. E-1021/97 har det projekt, der er naevnt i punkt 2a, og som stilede mod at opnaa forstaaelse af celle-totipotens, modtaget et bidrag fra Faellesskabet paa 1,3 mio. ECU for 3 aar (351 000 ECU til Roslin-instituttet).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1377/97 af Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Tilsyn med EU-borgere i medlemsstaterne

EU-borgere, der opholder sig i en anden medlemsstat, skal tilmelde sig i det paagaeldende land. Denne tilmelding sker undertiden hos civile myndigheder og undertiden hos politimyndigheder.

1. Hvilken tilmeldingsprocedure anvendes der i de forskellige medlemsstater?

2. Hvis tilmeldingen sker hos en politimyndighed, kan der da ikke vaere tale om forskelsbehandling i sammenligning med statsborgere fra den paagaeldende medlemsstat, hvis disse skal tilmelde sig hos en civil myndighed?

3. Agter Kommissionen at drage konklusioner paa grundlag af svarene paa spoergsmaal 1 og 2?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (16. juni 1997)

Forskellen mellem unionsborgere, der har indfoedsret i den medlemsstat, de bor i, og unionsborgere, der ikke har indfoedsret i bopaelsstaten, bestaar bl.a. i, at sidstnaevnte i overensstemmelse med den afledte EF-ret skal have udstedt en opholdstilladelse. De naermere bestemmelser om udstedelse af denne opholdstilladelse fastsaettes af hver enkelt medlemsstat i overensstemmelse med dennes forvaltningspraksis. Det er ikke i strid med EF-retten, at det ikke er den samme forvaltning, der udsteder identitetskort eller pas til de indenlandske borgere og opholdstilladelse til de oevrige unionsborgere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1379/97 af David THOMAS til Kommissionen. Importmængde af bær fra de øst- og centraleuropæiske lande



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0050



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1379/97 af David Thomas (PSE) til Kommissionen (22. april 1997) Om: Importmaengde af baer fra de oest- og centraleuropaeiske lande Kan Kommissionen oplyse maengden af importerede baer, og navnlig solbaer, fra de oest- og centraleuropaeiske lande i loebet af de seneste aar? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. maj 1997) Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at den samlede import af friske og frosne baer fra Central- og OEsteuropa (Bulgarien, Ungarn, Polen, Rumaenien, Tjekkiet og Slovakiet) i de sidste seks aar har udviklet sig saaledes (De Tolv for 1992, 1993 og 1994, De Femten for 1995 og 1996 - tallene for 1996 er ikke endelige): >TABLE> For solbaer ser tallene saaledes ud: >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1341/97 af André Fourçans (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Bestemmelsen om ikke-forskelsbehandling

Da det ikke kan forudses, hvor stor en kommission de forretningsdrivende eventuelt vil opkraeve, naar der betales med kort, vil det vaere umuligt for forbrugerne at bedoemme omkostningerne ved kortet i det oejeblik, hvor de faar det; det pengeinstitut, der udsteder kortet, vil heller ikke have mulighed for at informere kortindehaveren om omkostningerne ved at bruge det.

Mener Kommissionen desuagtet, at dens plan vil kunne forbedre overskueligheden i tarifferne og konkurrencen mellem de forskellige betalingsmaader?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-1338/97, E-1339/97, E- 1340/97, E- 1341/97, E-1342/97, E-1343/97 og E-1344/97 (2. juni 1997)

Kommissionen kan ikke paa indevaerende tidspunkt give et udfoerligt svar paa spoergsmaalene fra det aerede medlem. Den er i faerd med at vurdere en raekke kortbetalingssystemer, der er blevet anmeldt i henhold til artikel 4 i Raadets forordning nr. 17 af 6. februar 1962 ((EFT C 13 af 21.2.1962. )) i lyset af EF's konkurrenceret. Disse systemer omfatter f.eks. nationale kortbetalingssystemer saasom »CB«-bankkortene i Frankrig eller internationale kortbetalingssystemer saasom dem, der forvaltes af selskaberne Visa International og Europay International. Nogle af disse systemer har den saakaldte regel om »ikke-forskelsbehandling«, som det aerede medlem henviser til.

Kommissionen undersoeger for tiden, om denne regel om »ikke-forskelsbehandling« er gyldig over for de europaeiske konkurrenceregler, og den har med henblik herpaa indledt droeftelser med alle de beroerte parter.