ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/297

(2004/C 88 E/0304)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3566/02

af Freddy Blak (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. december 2002)

Om: Kontrakter mellem Eurostat og Eurogramme

Den 14. november 2002 sendte jeg følgende brev til kommissær Pedro Solbes: »Jeg har fået oplyst, at kontrakterne med selskabet Eurogramme Ltd., som Eurostat har indgået adskillige kontrakter med, er blevet overflyttet fra dette selskab til et nyt selskab, som blot hedder Eurogramme. Kan De bekræfte dette, og kan De i bekræftende fald forklare, hvordan dette stemmer overens med reglen om, at Eurostat kun indgår kontrakter med selskaber, der kan fremlægge fuldstændige og korrekte regnskaber for tre år?«.

Kommissær Solbes svarer således: »Tak for Deres brev af 14. november vedrørende Eurostats kontrakter med selskabet Eurogramme. Sagen er sendt videre til undersøgelse i OLAF, og jeg ser mig derfor ikke i stand til at kommentere den, før undersøgelsen er afsluttet«.

Kommissionen bedes nu besvare følgende spørgsmål:

1. I henhold til hvilke regler kan Kommissionen ikke besvare et spørgsmål om dens nuværende kontrahenter, blot fordi der er iværksat en OLAF-undersøgelse af dens tidligere kontrahenter?

2. Hvad er navnet på Eurostats kontrahent? Er det Eurogramme Limited eller Eurogramme? Og hvis det er Eurogramme, hvordan stemmer dette skift til en ny kontrahent så overens med reglen om, at Eurostat kun indgår kontrakter med selskaber, der kan fremlægge fuldstændige og korrekte regnskaber for tre år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(6. februar 2003)

Kommissionen ønsker af principielle årsager ikke at udtale sig i denne sag, der i øjeblikket undersøges i Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (1), er oplysninger, der indhentes i forbindelse med OLAF-undersøgelser omfattet af regler om tavshedspligt og beskyttelse af oplysninger.

Kontrahentens navn er Eurogramme SARL. Denne virksomhed underskrev i slutningen af 2001 en tillægskontrakt, hvorved den overtog samtlige Eurogramme Limited Succursale Luxembourgs kontraktlige rettigheder og forpligtelser.

Der foreligger ikke nogen regel om, at Kommissionen kun kan indgå kontrakter med virksomheder, der kan fremlægge regnskaber for tre år. I artikel 31 i Rådets direktiv 92/50/EØF af 18. juni 1992 (2) om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler er der fastsat en række alternative metoder, hvorved en virksomhed kan bevise sin finansielle kapacitet. Disse alternative metoder er relevante for f.eks. nyoprettede virksomheder.

(1) EFT L 136 af 31.5.1999.

(2) EFT L 209 af 24.7.1992.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/288

(2004/C 88 E/0294)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0811/02

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(25. marts 2002)

Om: Harmonisering af bestemmelser for køretøjer

For nylig gav nyheden om, at turistbusser var blevet forsinket ved transit gennem Østrig, anledning til forundring. Søndag den 10. marts 2002 var turistbusser fra Tyskland, Danmark og Belgien blevet standset af gendarmeriet i Kundl og forhindret i at køre videre, fordi de overskred den tilladte maksimumslængde på 12 m. Sådanne busser skal have særlig tilladelse til at køre igennem Østrig.

Mener Kommissionen ikke, at bestemmelserne for køretøjer, i dette tilfælde vedrørende turistbussers maksimumslængde, bør tilpasses og harmoniseres i hele Europa? Det forekommer uforståeligt, at de særlige tilladelser, der kræves for øjeblikket, ikke kan fås på et hvilket som helst tidspunkt, også om søndagen.

Kan Kommissionen redegøre for dette forhold og for udviklingen på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. maj 2002)

Kommissionen er bekendt med det problem, det ærede medlem nævner.

Følgende maksimumslængder for busser er fastsat i Parlamentets og Rådets direktiv 2002/7/EF af 18. februar 2002 om ændring af Rådets direktiv 96/53/EF om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet (1):

— 13,50 meter for en bus med to aksler

— 15,00 meter for en bus med mere end to aksler

— 18,75 meter for leddelte busser

— 18,75 meter for bus med påhængsvogn.

Medlemsstaternes love og administrative bestemmelser til overholdelse af dette direktiv skal træde i kraft senest den 9. marts 2004. Indtil de østrigske myndigheder har transponeret dette direktiv gælder de aktuelle nationale restriktioner.

(1) EFT L 67 af 9.3.2002.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/1

(2004/C 70 E/001)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2576/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(16. september 2002)

Om: Refusion for Viagra-piller

Sygeforsikringen for de 45 000 EU-tjenestemænd har netop besluttet under visse forudsætninger at refundere udgifterne til potenspillen Viagra. Dermed er denne sygeforsikring den første i Europa, der gør dette. Ifølge den franske avis Le Monde blev denne beslutning truffet på et tidspunkt, hvor sygeforsikringen, som for to tredjedeles vedkommende finansieres af EU, for første gang i sin historie havde underskud.

Hvor mange EU-tjenestemænd vil kunne få refunderet udgifterne til Viagra-piller?

Hvorfor anser Kommissionen det for nødvendigt, at Viagra-piller optages på listen over lægemidler, som EU-tjenestemændenes sygeforsikring yder tilskud til?

Hvis potensforstyrrelser er et problem, skal EU så ikke tage initiativ til, at sygeforsikringerne i alle EU-medlemsstater refunderer udgifterne til Viagra?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/688

(2004/C 78 E/0734)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1287/02

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(7. maj 2002)

Om: Dyrkning af raps

Har Kommissionen kendskab til eventuel forskning i følgerne for menneskers sundhedstilstand af rapsdyrkning — især når dyrkningen foregår i nærheden af beboelse?

Eksisterer der planer om kontrol af dyrkningen af denne afgrøde i nærheden af boede områder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. juni 2002)

Der blev stillet lignende spørgsmål i 1991, 1992 og igen i 1996 (E-1452/91 af Henry McCubbin (1), E-2414/91 af Winifred Ewing (2), E-2415/91 af Winifred Ewing (3), E-611/92 af Jean-Pierre Raffin (4) og E-2146/96 af Eryl McNally (5)). Kommissionen er ikke bekendt med, at der hersker enighed blandt videnskabsfolk om det spørgsmål, som det ærede medlem har stillet. Kommissionen ved, at der hersker nogen bekymring med hensyn til eventuelle forbindelser mellem allergiske symptomer hos mennesker og afgrøden rapsfrø, og den kan bekræfte, at der er blevet udført en række undersøgelser om dette emne (6), især af det skotske institut for forskning i afgrøder (Scottish Crops Research Institute) og universitetet i Dundee (7). På baggrund af resultatet af de offentliggjorte dokumenter findes der ingen afgørende beviser for en direkte indflydelse på menneskers sundhed som følge af dyrkning af rapsfrø.

(1) EFT C 311 af 2.12.1991.

(2) EFT C 159 af 25.6.1992.

(3) EFT C 209 af 15.8.1992.

(4) EFT C 32 af 2.2.1994.

(5) EFT C 11 af 13.1.1997.

(6) Butcher RD, Goodman BA, Deighton N, Smith WH. Evaluation of the allergic/irritant potential of air pollutants: detection of proteins modified by volatile organic compounds from oilseed rape (Brassica napus ssp. Oleifera) using electrospray ionization-mass spectrometry. Cli Exp Allergy, oktober 1995; 25(10): 985-92. Hemmer W, Focke M, Wantke F, Jager S, Gotz M, Jarisch R. Oilseed rape pollen is a potential relevant allergen. Cli Exp Allergy., februar 1997; 27(2): 156-161. Hemmer W. The health effects of oilseed rape: myth or reality? BMJ. 1998; 316: 1327-28. Soutar A, Harker C, Seaton A, Brooke M, Marr I. Oilseed rape and seasonal symptoms: epidemiological and environmental studies. Thorax, 1994; Vol 49: 352-56. Soutar A, Harker C, Seaton A, Packe G. Oilseed rape and bronchial reactivity. Occup Environ Med., september 1995; 52 575-580. Welch J, Jones MG, Cullinam P, Coates OA, Newman Taylor AJ. Sensitization to oilseed rape is not due to cross-reactivity with grass pollen Cli Exp Allergy, marts 2000; 30(3): 370-375.

(7) McEvan M, Macfarlane Smith WH. Identification of volatile organic compounds emitted in the field by oilseed rape (Brassica napus ssp. Oleifera) over the growing season. Cli Exp Allergy. 1998; 28: 332-38. Parratt D, Macfarlane Smith WH, Thomson G, Cameron LA, Butcher RD. Evidence that oilseed rape (Brassica napus spp. Oleifera) causes respiratory illness in rural dwellers; Sco Med J. 1995; 40: 074-76.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/18

(2004/C 70 E/019)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3743/02

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(13. december 2002)

Om: Henrettelse af tibetanere i Kina

Har Kommissionen kendskab til, at en kinesisk domstol den 2. december i år afsagde dødsdom over to tibetanere, Tenzin Delek Rinpoche og Lobsang Dhondup, idet de formodes at være involveret i et bombeattentat.

Er det Kommissionen bekendt, at dommen er afsagt på grundlag af et meget tyndt bevismateriale, som der er rejst tvivl om?

Er Kommissionen indstillet på hurtigt at træffe foranstaltninger for at lægge pres på de kinesiske myndigheder for at hindre henrettelserne, hvoraf den første skal gennemføres den 12. december og den anden i løbet af to år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. januar 2003)

Kommissionen er blevet underrettet om at to tibetanere, Tenzin Delek Rinpoche og Lobsang Dhondup, den 2.12.2002 blev idømt dødsstraf for at have været involveret i et bombeattentat. Kommissionen noterede sig at der har været sat spørgsmålstegn både ved rettergangen og det bevismateriale dommen blev afsagt på.

EU gav øjeblikkeligt udtryk for sin bekymring over for de kinesiske myndigheder; dette skete inden for den frist de to dødsdømte tibetanere havde fået således at de kunne indgive en appelansøgning. Der er siden indgivet appel (i december 2002).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3302/02

af Francesco Fiori (PPE-DE) til Kommissionen

(21. november 2002)

Om: Bioterrorism Act

Med den komplekse procedure i Bioterrorism Act bliver det muligt at spore et givent fødevareprodukts vej fra fremstilling til distribution på det amerikanske marked med det mål for øje at begrænse eventuelle virkninger af terroraktioner i fødevarekæden på menneskers sundhed. De grunde, som har drevet USA i denne retning, er indlysende.

Der opstår imidlertid visse bekymringer over de følger, som disse foranstaltninger kan få for den internationale handel, og over eventuelle barrierer, der vil kunne forstyrre handelsforbindelserne med USA, der er et af de største afsætningsmarkeder for vores vigtigste fødevareprodukter (pasta, olivenolie, ost).

Foranstaltningerne vil få direkte betydning for den italienske fødevaresektor og kan få negative konsekvenser for de små og mellemstore virksomheder.

Hvorledes vil Kommissionen forhindre, at der skabes kunstige barrierer for handlen, og at eksportfirmaerne kommer i store vanskeligheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(19. december 2002)

Kommissionen er bekendt med de procedurer, som er fastsat i den amerikanske lov om bioterrorisme, der blev undertegnet den 12. juni 2002. Loven er et led i den amerikanske regerings bestræbelser på at sørge for egnede beskyttelsesforanstaltninger mod terroraktioner mod fødevarekæden eller andre kanaler. Kommissionen har i alle disse spørgsmål, herunder beskyttelsen mod bioterrorrisme, indtaget en konsekvent holdning over for den amerikanske regering baseret på behovet for at opnå et passende sikkerhedsniveau. Denne holdning er i overensstemmelse med ånden i WTO-aftalen og med formålet om at lette samhandelen i Doha-udviklingsdagsordenen.

På grund af de mulige handelsbegrænsninger i loven om bioterrorisme (registrering af levnedsmiddelfaciliteter, udarbejdelse og vedligeholdelse af registre, forudgående anmeldelse af import, beslaglæggelse af levnedsmidler) har Kommissionen og medlemsstaterne den 30. august 2002 rettet en forudgående skriftlig henvendelse til den amerikanske Food and Drug Administration (FDA) for at udtrykke deres bekymring over såvel indholdet som procedurerne i denne lov og for at understrege, at visse af de foreslåede beskyttelsesforanstaltninger i betydelig grad vil få virkning for handelen uden at nå det forventede resultat.

Endelig bestemmer loven om bioterrorisme, at der skal være vedtaget gennemførelsesbestemmelser inden den 12. december 2003. FDA er netop ved at udarbejde forslag til forordninger, som skal offentliggøres inden udgangen af 2002. Kommissionen vil på dette tidspunkt gøre brug af både den formelle amerikanske lovgivningsprocedure og WTO-SPS-proceduren for at fremføre sine synspunkter om de nærmere detaljer i forslagene fra FDA.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3264/02 af Terence Wynn (PSE) til Kommissionen. Toldmyndigheder.



EU-Tidende nr. 011 E af 15/01/2004 s. 0044 - 0045



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3264/02 af Terence Wynn (PSE) til Kommissionen (19. november 2002) Om: Toldmyndigheder Har toldmyndighederne i lufthavnen i Palma (Mallorca, Spanien) ret til at konfiskere cigaretter, som der er betalt afgift af, fra rejsende, der er på vej bort fra øen? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (23. december 2002) Kommissionen skal meddele det ærede medlem, at den har modtaget klager over de spanske myndigheders konfiskation af tobaksprodukter fra rejsende, der er på vej bort fra landet. Kommissionen undersøger disse klager for at sikre, at spansk lovgivning og praksis er i overensstemmelse med Fællesskabets indre marked og navnlig med Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om kontrol hermed(1). (1) EFT L 76 af 23.3.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2715/02

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(26. september 2002)

Om: Folkerepublikken Kinas tvangsrepatriering af nordkoreanske flygtninge

I de seneste år er titusinder af nordkoreanere flygtet fra hungersnød og forfølgelse i Den Demokratiske Folkerepublik Korea og har illegalt krydset grænsen til Kinas nordøstlige provinser.

Siden 1999 har den kinesiske regering tvangsrepatrieret tusinder af disse nordkoreanske flygtninge og asylansøgere, som den anser for at være økonomiske migranter og dermed illegale indvandrere. I løbet af det sidste år er der slået særlig hårdt ned på disse flygtninge, og tvangsrepatrieringerne er intensiveret.

Dette er sket til trods for, at mange af flygtningene uden tvivl har reelle grunde til at ansøge om asyl efter at være flygtet fra et land med så elendige forhold på menneskerettighedsområdet som Korea. Når de én gang er udleveret af Kina, går nordkoreanerne en uvis skæbne i møde i deres hjemland og risikerer at blive fængslet, tortureret, i nogle tilfælde summarisk henrettet eller at dø under tilbageholdelse som følge af sult og sygdom (kilde: Amnesty International).

Ved tvangsrepatriering af flygtningene nægter den kinesiske regering dem adgang til enhver procedure for fastlæggelse af flygtningestatus. Dette er et brud på det grundlæggende princip om non-refoulement, der indgår i flygtningekonventionen fra 1951, som Kina har undertegnet.

Hvad vil Kommissionen foretage sig for at sikre, at nordkoreanske flygtninge og asylansøgeres rettigheder overholdes, og at de får adgang til en retfærdig og uafhængig asylprocedure, som det står skrevet i flygtningekonventionen fra 1951? Er Kommissionen villig til at rejse spørgsmålet om den uretfærdige tvangsrepatriering af nordkoreanske flygtninge ved næste runde af den halvårlige EU-Kina-dialog om menneskerettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. november 2002)

Kommissionen er meget bekymret over menneskerettighedssituationen i Nordkorea. Menneskerettighedsspørgsmål, herunder flygtningenes svære situation, rejses systematisk under de regelmæssige politiske kontakter med de nordkoreanske myndigheder. I juni 2002 i Pyongyang havde Kommissionen lejlighed til at gøre myndighederne i Den Demokratiske Folkerepublik Korea (DDFK) opmærksom på sin bekymring over behandlingen af de flygtninge, som Kina har sendt tilbage, og opfordrede Nordkorea til at respektere disse borgeres grundlæggende rettigheder.

Eftersom et stort antal nordkoreanere flygter over grænsen til Kina, har EU også ved flere lejligheder, bl.a. i forbindelse med dialogen om menneskerettigheder med dette land, opfordret Kina til at respektere internationale menneskerettighedsnormer og give flygtningehøjkommissæren mulighed for at vurdere nordkoreanernes situation i grænseområdet.

Kommissionen vil fortsat nøje overvåge situationen med flygtninge fra Nordkorea og rejse spørgsmålet under sine kontakter med de nordkoreanske og kinesiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3181/02

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(7. november 2002)

Om: Terrorisme og fredsprocessen i Mellemøsten

Kommissionen er stærkt inddraget i bestræbelserne på at finde en løsning på den arabisk-israelske konflikt. Kan Kommissionen bekræfte, at den på rette måde har foreholdt Yasser Arafat behovet for, at han udnytter hele sin indflydelse for at sætte en stopper for terroristangreb, således at der kan føres virkelige forhandlinger om en tostatsløsning, og at dette er i palæstinensernes egen grundlæggende interesse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. december 2002)

Kommissionen har under møder med repræsentanter for Den Palæstinensiske Myndighed og også i brevvekslinger med præsident Arafat gjort det klart, at der må sættes en stopper for vold og terror, og at Den Palæstinensiske Myndighed som legitim regering i de palæstinensiske områder må bekæmpe terrorisme. Også Det Europæiske Råd og Rådet (almindelige anliggender) har taget spørgsmålet op ved en lang række lejligheder, f.eks. i erklæringerne fra Laeken (14. og 15. december 2001) og Sevilla (21. og 22. juni 2002).

Kommissionen har også understreget nødvendigheden af, at Den Palæstinensiske Myndighed tager fat omkring spørgsmålet omkring tilskyndelse til vold.

Kommissionen har endvidere udtrykt sin beklagelse over, at perioder med relativ ro som slutningen af sidste år og juli-august 2002 ikke er blevet brugt til gennem forhandlinger at forsøge at finde en løsning på princippet om en tostatsløsning. Kommissionen mener, at de sikkerhedsmæssige spørgsmål nødvendigvis må behandles samtidig med de politiske og økonomiske spørgsmål, hvis man vil give den politiske proces en chance for at bevæge sig i den rigtige retning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3874/02

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Rådet

(10. januar 2003)

Om: Forbedrede militære ressourcer i EU for at opnå et øget spillerum for selvstændighed

Det er indlysende, at Europa bør have bedre militære ressourcer, hvis det ønsker at opnå større spillerum for selvstændighed samt at opbygge en hurtig, rent europæisk udrykningsstyrke.

På det politiske plan er en af EU's store udfordringer reelt at skabe et område, hvor det kan udvikle sin egen fælles sikkerheds- og forsvarspolitik med henblik på at sikre en vis grad af garanti for bevarelse af fred i Europa, og dette mål er vigtigere end ethvert andet, urealistisk mål på verdensplan.

Kan Rådet inden for sine beføjelser på dette område gøre nærmere rede for sin diagnostiske kapacitet med hensyn til regelmæssigt at tage EU's mangler op til overvejelse, for så vidt angår gennemførelse af målsætningen om at skabe en reel og autentisk europæisk sikkerheds- og forsvarspolitik?

Svar

(21. juli 2003)

De drøftelser, der har fundet sted siden Det Europæiske Råd i Helsingfors, har sat Den Europæiske Union i stand til at fastlægge de forskellige midler, der er nødvendige for at gennemføre alle Petersberg-opgaverne, herunder de mest krævende. EU's behov med hensyn til militærkapacitet og styrker til gennemførelse af det overordnede mål har således kunnet indkredses og samles i et kapacitetskatalog, som løbende opdateres på grundlag af de principper, der blev godkendt af Det Europæiske Råd i Nice.

To kapacitetskonferencer under henholdsvis det franske og det belgiske formandskab har gjort det muligt at opnå konkrete nationale tilsagn, svarende til de militære kapacitetsmål, der blev fastsat af Det Europæiske Råd i Helsingfors. Medlemsstaterne har givet frivillige tilsagn om nationale bidrag svarende til de kapaciteter, der er fastsat for at nå det overordnede mål. Disse tilsagn er blevet samlet i et styrkekatalog. En analyse af dette katalog har gjort det muligt at bekræfte, at EU ved udgangen af 2003 i overensstemmelse med det overordnede mål, der blev fastsat i Helsingfors, vil være i stand til at gennemføre samtlige Petersberg-opgaver, men at nogle kapaciteter vil skulle forbedres såvel kvantitativt som kvalitativt, for at de kapaciteter, der står til rådighed for Unionen, kan fungere bedst muligt.

Medlemsstaterne har i den forbindelse på kapacitetsforbedringskonferencen den 19. november 2001 indkredset visse yderligere mangler og har vedtaget en handlingsplan, der kan afhjælpe dem. Denne plan bygger på nationale afgørelser (bottom-up-metode), der skal rationalisere medlemsstaternes respektive forsvarsindsats og styrke synergien i de nationale og multinationale projekter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3419/02

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(25. november 2002)

Om: Tuberkulose og Stop-TB-partnerskabet

WHO og andre eksperter, der arbejder med projekter til bekæmpelse af tuberkulose, har for nylig gjort opmærksom på, at der i øjeblikket mangler midler til finansieringen af tuberkulosekontrol. Verdenssundhedsforsamlingen har sat sig det mål at opspore 70 % af tuberkulosepatienterne under DOTS-programmet og helbrede 85 % af dem inden udgangen af 2005. Selv om den anslåede årlige udgift til dette beløber sig til 1,2 mia. USD, er der kun sikret finansiering af tre fjerdedele af dette beløb.

Vil Kommissionen, selv om Rådet og Parlamentet for øjeblikket behandler Kommissionens forslag til forordning om støtte til fattigdomsbetingede sygdomme i udviklingslandene, træffe nogle mere øjeblikkelige foranstaltninger til at afhjælpe finansieringsunderskuddet? Ved Kommissionen, om nogen medlemsstater har truffet foranstaltninger til at afhjælpe denne mangel på finansiering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(19. december 2002)

Kommissionen er opmærksom på, at tuberkuloseproblemet og manglen på finansiering til udvidelsen DOTS-programmet er en af de største prioriteter i kontrollen med de vigtigste fattigdomsrelaterede overførbare sygdomme. Kommissionen støtter udvidelsen af DOTS-strategien. Denne strategi afhænger af, at der findes effektive sundhedssystemer, og EU kan derfor bedst støtte kontrollen med TB ved at yde støtte på landeniveau og forhandle med regeringsmyndighederne om sektorstøtte. Kommissionen samfinansierer også ngo'er, der fokuserer på TB-kontrol i visse regioner.

Kommissionen støtter den globale fond til bekæmpelse af HIV/AIDS, malaria og tuberkulose, som sigter på TB-kontrol inden for rammerne af Millennium-udviklingsmålene. Støtten androg 120 mio. EUR i 2002. Disse midler vil gå til tuberculosekontrolprogrammer, herunder styrkelsen af DOTS. Den årlige tildeling for 2003-2006 fra budgetposten for fattigdomsrelaterede sygdomme er i øjeblikket til drøftelse i Rådet og Parlamentet, og Kommissionen har foreslået en væsentlig forhøjelse af bevillingerne i forhold til tidligere år. Dette vil bl.a. give EU mulighed for at finansiere nyskabende initiativer inden for TB-kontrol, som senere kan anvendes i større skala ved hjælp af Kommissionens andre finansielle instrumenter.

Elleve medlemsstater støtter den globale fond til bekæmpelse af HIV/AIDS, malaria og tuberkulose. EU's tilsagn om støtte andrager i alt næsten 1,2 mia. EUR, eller 55 % af samtlige tilsagn.