ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1845/01

af Karin Riis-Jørgensen (ELDR) til Kommissionen

(26. juni 2001)

Om: Brud på fællesskabsregler i Holland

Som opfølgning på forespørgsel P-0843/01(1) og Kommissionens svar herpå tillader jeg mig at stille følgende supplerende spørgsmål om de tilsvarende tal for Holland:

Kan Kommissionen med hensyn til eventuelle brud på Fællesskabets regler oplyse mig om de tilfælde, hvor Holland har lavet lovgivning og truffet beslutninger, som på et senere tidspunkt har skullet laves om efter krav fra Kommissionen?

Kan den endvidere oplyse, om det i tilfælde af uoverensstemmmelse mellem den hollandske lovgivning og Fællesskabets regler har været muligt at løse disse uoverensstemmelser bilateralt, eller om det på noget tidspunkt har været nødvendigt at gå via Domstolen?

(1) EFT C 350 E af 11.12.2001, s. 49.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(31. juli 2001)

Under henvisning til svar på skriftlig forespørgsel P-0843/01 fra det ærede medlem, og idet der erindres om, at der ikke findes noget instrument, der direkte beskriver de forespurgte forhold eller fakta, kan Kommissionen oplyse, at der for perioden 1979-2000 blev indledt ca. 1 750 overtrædelsesprocedurer over for Nederlandene, og at Domstolen i løbet af samme periode afsagde 32 domme om brud på fællesskabsregler, heraf 27 til Kommissionens fordel. Der verserer i øjeblikket omkring 200 overtrædelsesprocedurer over for denne medlemsstat.

Af samtlige overtrædelsesprocedurer vedrørte ca. 60 % manglende meddelelse af nationale gennemførelsesforanstaltninger vedrørende fællesskabsdirektiver, 10 % vedrørte manglende overensstemmelse af gennemførelsesforanstaltninger med de i direktiverne fastsatte forpligtelser, og ca. 30 % angik tilfælde af ukorrekt anvendelse - generel eller individuel - af fællesskabsretten. Det er især inden for denne sidste type sager (ukorrekt anvendelse), at Kommissionen kan opfordre medlemsstaten til at ændre sin lovgivning, idet de øvrige kategorier (manglende meddelelse og manglende overensstemmelse) vedrører forpligtelsen til at foretage en korrekt gennemførelse af fællesskabsdirektiverne. Det skal endvidere bemærkes, at omkring 60 % af disse sager blev henlagt, allerede før der blev afsendt en åbningsskrivelse, idet klagen viste sig at være uberettiget.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1362/01

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Rådet

(27. april 2001)

Om: Menneskerettighedssituationen i Nigeria

I visse distrikter i det nordlige Nigeria er der indført islamisk lov (sharia). Det har ført til alvorlige uroligheder og voldshandlinger, som sidste år har krævet flere tusinde civile dødsofre. Der er stor risiko for borgerkrig og urolighederne vil kunne sprede

sig til hele verdensdelen. Nigerias politiske ledelse synes ikke at erkende den politiske situations alvor, når den bestræber sig på at tiltrække udenlandske investeringer. Det ser ud som om EU i øjeblikket er den eneste aktør på det internationale plan, der er tilstrækkeligt stærk til at kunne bevæge den politiske ledelse i Nigeria til beslutsomt at søge en løsning på problemet.

Hvad agter EU at gøre for at afhjælpe den alvorlige situation i Nigeria? Agter EU at tage hensyn til situationen i Nigeria i forbindelse med sin handels- og investerings politik?

Svar

(20. juli 2001)

Den Europæiske Union opretholder en tæt og regelmæssig politisk dialog med Nigeria med henblik på at styrke den igangværende proces hen imod en konsolidering af demokratiet og respekten for menneskerettighederne. EU bestræber sig hermed på at følge en konstruktiv politik og ser med tilfredshed på de nigerianske myndigheders hidtidige resultater samtidig med, at den opfordrer dem til at gøre fremskridt på de områder, hvor de stadig står over for betydelige udfordringer. Trods denne positive og konstruktive politik over for Nigeria har Rådet offentligt, og hvor det har været relevant, givet udtryk for sin holdning i de tilfælde, hvor menneskerettighederne er blevet krænket. For eksempel fremsatte formandskabet den 30. januar 2001 en erklæring på Den Europæiske Unions vegne om korporlig afstraffelse i Staten Zamfara, Nigeria.

Med hensyn til investeringer og handel henledes det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på EU's fælles holdning vedrørende Nigeria, der blev vedtaget den 14. maj 2001. I denne fælles holdning gør EU rede for sin overordnede politik vedrørende Nigeria, herunder også forbindelsen mellem konsolideringen af demokratiet og den socioøkonomiske udvikling i landet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1168/01

af Pere Esteve (ELDR) til Kommissionen

(19. april 2001)

Om: Mangel på flyveledere

Forvaltningen af og kontrollen med den europæiske luftfartstrafik er en af Den Europæiske Unions store udfordringer og et område, hvor den menneskelige faktor og flyvelederhvervet er af overordentlig stor betydning.

I lyset af tendensen til at harmonisere kontrollen med lufttrafikken bør opmærksomheden henledes på, at der ikke findes nogen uddannelse, som lever op til de krav, der stilles i denne nye situation, og der bør derfor indføres et fælles europæisk eksamensbevis for flyveledere i Europa.

Desuden mangler der for øjeblikket mellem 800 og 1 600 flyveledere for at nå op på i alt 15 000 flyveledere, hvortil kommer, at der i den nærmeste fremtid forventes en forværring af situationen, fordi en del af dette særligt uddannede personale går på pension.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at iværksætte i lyset af denne forestående nye situation med henblik på at afhjælpe manglen på flyveledere og opfylde behovet for en tidssvarende og hensigtsmæssig uddannelse på området?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(25. juni 2001)

Den af det ærede medlem beskrevne situation blev drøftet i gruppen på højt plan vedrørende oprettelse af det fælles europæiske luftrum, og er et af de strategiske spørgsmål, der skal behandles på europæisk plan, og som er presserende. Gruppens rapport foreligger på http://europa.eu.interoperabilitet/comm/transport/themes/air/english/single_eur_sky_en.html.

Kommissionen er for øjeblikket ved at udarbejde forslag som følge af rapporten. Disse forslag omfatter foranstaltninger til at afhjælpe manglen på flyveledere ved at stimulere uddannelse og mobilitet og påbegynde en harmonisering af eksamensbeviser for flyveledere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1397/01

af Véronique Mathieu (EDD) til Kommissionen

(2. maj 2001)

Om: Vurdering af vildtskader i Europa

Er Kommissionen i besiddelse af statistikker over de skader, som vildt anretter på skovbrugs- og landbrugssektoren i hver enkelt af Den Europæiske Unions medlemsstater?

Har Kommissionen i givet fald til hensigt at offentliggøre dem?

Har Kommissionen, hvis den ikke er i besiddelse af sådanne oplysninger, til hensigt at foretage en undersøgelse desangående?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. maj 2001)

Kommissionen har ikke nogen statistikker over de skader, som de forskellige arter, der er klassificeret som vildt, anretter i land- og skovbruget.

Der er for øjeblikket ingen planer om at foretage en sådan undersøgelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1733/01

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. juni 2001)

Om: Hvidbog om EU's ungdomspolitik

I september 1999 oplyste medlem af Kommissionen, Viviane Reding, over for Europa-Parlamentet, at hun ville arbejde for, at der blev udarbejdet en hvidbog om EU's ungdomspolitik. Dette initiativ blev præsenteret officielt af Rådet (ungdom) i november 1999.

Udarbejdelsen af hvidbogen har fremkaldt entusiasme og forventninger hos ungdommen i Europa, som har vist tillid til Kommissionen.

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er nået med udarbejdelsen af hvidbogen?

Kan Kommissionen bekræfte, at hvidbogen vil blive fremlagt i november 2001, og at den således vil opfylde den målsætning, den oprindelig havde opstillet?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding på skriftlige forespørgsler E-1694/01, E-1733/01, E-1903/01, E-1904/01 og E-2050/01

(2. august 2001)

Kommissionen er af den opfattelse, at EU-samarbejdspolitikken på ungdomsområdet skal styrkes. Derfor iværksatte Kommissionen i slutningen af 1999 på initiativ af den kommissær, der var ansvarlig for uddannelse og kultur, forberedelsen af en hvidbog om emnet.

Den har ønsket at udarbejde hvidbogen på baggrund af en række høringer: en høring af de unge i hver enkelt medlemsstat i 2000, som afsluttedes af et møde på EU-plan i Paris i oktober 2000, og en høring af det civile samfund og forskerne. Og desuden på baggrund af drøftelser med medlemsstaterne. Disse høringer og drøftelser sluttede i marts 2001 i Umeå i Sverige.

Siden er Kommissionen på baggrund af oplysningerne fra de unge og medlemsstaterne gået i gang med at udarbejde en hvidbog, som planlægges offentliggjort inden årets udgang.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0492/01

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(22. februar 2001)

Om: Særlige foranstaltninger vedrørende transport til regionerne i den yderste periferi

Det er nødvendigt at revidere Fællesskabets retningslinjer for udvikling af de transeuropæiske transportnet med henblik på en passende integration i disse net af havne og lufthavne i regionerne i den yderste

periferi, hvilket Kommissionen også har givet tilsagn om i sin rapport om udvikling af traktatens artikel 299, stk. 2, der berører regionerne i den yderste periferi og andre transportrelaterede spørgsmål.

Hvornår agter Kommissionen at udarbejde et forslag om særlige foranstaltninger til fordel for regionerne i den yderste periferi i forbindelse med gennemførelsen af den fælles transportpolitik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(20. april 2001)

Som anført i Kommissionens rapport af 14. marts 2000 om anvendelsen af artikel 299, stk. 2, i EF-traktaten (tidl. artikel 227), tager Kommissionen hensyn til problemerne i regionerne i den yderste periferi i Unionen i forbindelse med de forskellige initiativer, den tager som led i den fælles transportpolitik og de transeuropæiske transportnet, når der ikke allerede på forhånd er taget hensyn hertil.

Dette er grunden til, at Kommissionen har arbejdet aktivt med henblik på en større hensyntagen til regionerne i Fællesskabets yderste periferi ved ændringen af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet(1), for så vidt angår søhavne og flod- og kanalhavne, såvel som projekt nr. 8 i bilag nr. III. Som angivet i Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel nr. 297/01 fra det ærede medlem, er denne ændring ved at blive vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet.

Ifølge det fælles projekt, der blev vedtaget af forligsudvalget den 28. februar 2001, kan havne, der er beliggende i øregioner, i periferien eller i den yderste periferi af Unionen, og som muliggør en indbyrdes forbindelse mellem disse regioner ad søvejen, eller som forbinder disse med Fællesskabets centralt beliggende regioner, betragtes som udgørende en del af nettet. Vedtagelsen af denne ændring kommer således til at udgøre en ny gunstig lejlighed for de regioner i Unionen, der er øer eller beliggende i dens yderste periferi, til at støtte deres økonomiske udvikling.

Som det ligeledes fremgår af den ovennævnte rapport, udgør revisionen af retningslinjerne for udviklingen af det transeuropæiske transportnet lejlighed for Kommissionen til at give udtryk for den politiske prioritering, den tillægger projekter, der vedrører disse regioner, når de kan fremvise en tilfredsstillende modenhedsgrad. Ved sin undersøgelse af den økonomiske og teknologiske udvikling med henblik på en tilpasning af retningslinjerne, tager Kommissionen således hensyn til spørgsmålet om regionerne i Fællesskabets yderste periferi.

(1) EFT L 228 af 9.9.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1044/01 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet. Overgreb mod kvinder i Afghanistan og behovet for en humanitær indsats fra EU's side.



EF-Tidende nr. 364 E af 20/12/2001 s. 0036 - 0036



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1044/01 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet (3. april 2001) Om: Overgreb mod kvinder i Afghanistan og behovet for en humanitær indsats fra EU's side Er Rådet ikke af den opfattelse, at en humanitær indsats fra EU's side over for Afghanistan trænger sig på, så der kan gøres en ende på den rystende undertrykkelse, de afghanske kvinder udsættes for, i lighed med den reaktion, der kommer fra en del af det internationale samfund? Hvilke nye og effektive foranstaltninger vil Rådet tage? Svar (27. september 2001) Som svar på en række mundtlige og skriftlige forespørgsler, der er blevet fremsat i de seneste uger og måneder, har Rådet ved flere lejligheder underrettet Europa-Parlamentet om sin holdning til de forskellige aspekter af problemerne i Afghanistan og særlig de foranstaltninger, der er truffet med hensyn til den humanitære krise og med henblik på at lette de afghanske kvinders lidelser. Da der ikke er sket nogen særlig ny udvikling i sagen, opfordrer Rådet derfor det ærede parlamentsmedlem til at henholde sig til svarene på forespørgsel E-0088/2001, H-0032/2001, H-0052/2001 og H-0170/200, hvortil teksterne vil blive fremsendt som bilag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1126/01

af Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) til Kommissionen

(6. april 2001)

Om: Cais dos Vapores

Borgerbevægelsen med henblik på beskyttelse af Cais dos Vapores har henledt opmærksomheden på et projekt fra kommunalbestyrelsen i Montijo, der tager sigte på at flytte vandkraftværket i Cais dos Vapores til Cais do Seixalinho.

Ifølge denne borgerbevægelse vil omtalte projekt have meget alvorlige samfunds- og miljømæssige konsekvenser.

Kommissionen bedes følgelig besvare nedenstående spørgsmål:

1. Har EU bidraget til finansieringen af dette projekt?

2. Hvilken vurdering af projektets indvirkning på miljøet er der foretaget i betragtning af, at Cais do Seixalinhos økosystem har stor betydning for fugle og arter, der lever i vand?

3. Overholder dette projekt direktivet om beskyttelse af vilde fugle og direktivet om bevaring af naturtyper samt og vilde dyr og planter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(20. juni 2001)

Det projekt, det ærede medlem omtaler, om at flytte vandkraftværket fra Cais dos Vapores til Cais do Seixalinho, samfinansieres ikke Fællesskabet.

Cais do Seixalinho ligger uden for det særligt beskyttede område Estuário do Tejo (Tejo's udmunding), som Portugal har foreslået udpeget i henhold til Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(1), og den foreslåede lokalitet af fællesskabsbetydning af samme navn, som er udpeget i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(2). I henhold til artikel 6 i Rådets direktiv 92/43/EØF skal imidlertid alle projekter, der kan påvirke en sådan lokalitet væsentligt, selv om de er beliggende uden for disse, vurderes med hensyn til deres virkninger på lokaliteten under hensyntagen til bevaringsmålsætningerne herfor. Kommissionen anmoder derfor de portugisiske myndigheder om de nødvendige oplysninger om dette projekt, herunder om, hvilken form for miljøvurdering der i givet fald er foretaget.

De oplysninger, de portugisiske myndigheder fremkommer med, vil ligeledes muliggøre en evaluering af projektets overensstemmelse med Rådets direktiv 97/11/EØF af 3. marts 1997 om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet(3).

(1) EFT L 103 af 25.4.1979.

(2) EFT L 206 af 22.7.1992.

(3) EFT L 73 af 14.3.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0703/01

af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen

(8. marts 2001)

Om: Sagsøgtes situation i Palæstina

Sagsøgte i Palæstina dømmes ofte til døden ved militærdomstole uden ret til sagførerbistand og uden appelret. Hvad har Kommissionen gjort for at bringe denne uacceptable fremgangsmåde til ophør?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(2. maj 2001)

Kommissionen er modstander af dødsstraf under alle omstændigheder og føler sig forpligtet til at kæmpe for en global afskaffelse af dødsstraffen. Denne holdning har rod i Kommissionens overbevisning om alle menneskers medfødte værdighed og ukrænkelighed.

På baggrund heraf støtter Kommissionen fuldt ud EU-formandskabets erklæring af 15. januar 2001, hvori det dybt beklager de seneste henrettelser, der har fundet sted på Vestbredden og i Gaza i januar 2001, og hvori det anmoder præsident Arafat om at overholde sit løfte over for Unionen med hensyn til et moratorium om dødsstraffen. I denne erklæring appelleredes der også til præsident Arafat om at ændre dødsdommene over Ali al-Hatib og Husa al-Din Musa i Bethlehem til livsvarigt fængsel. Den Palæstinensiske Myndighed har midlertidigt udsat disse henrettelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1113/01 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen. Geografiske restriktioner i forbindelse med tilskud til huskøb.



EF-Tidende nr. 340 E af 04/12/2001 s. 0174 - 0174



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1113/01 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen (6. april 2001) Om: Geografiske restriktioner i forbindelse med tilskud til huskøb Tillader EU's retsakter, at en britisk lokal myndighed tilbyder lejere i saneringsmodne offentlige boliger støtte til huskøb med det forbehold, at støtten kun vil blive ydet, hvis den erhvervede ejendom er beliggende i England eller Wales? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (11. juni 2001) Artikel 56 (tidl. artikel 73 B) i EF-traktaten forbyder alle restriktioner for kapitalbevægelser. Kapitalbevægelser omfatter også erhvervelse af fast ejendom i en anden medlemsstat. Ifølge Domstolens retspraksis betragtes indirekte barrierer, der hindrer transaktioner og gør den traktatsikrede frihed illusorisk, også som restriktioner. Kommissionen mener imidlertid ikke, at de lokale foranstaltninger, som det ærede medlem henviser til, som skal hjælpe lejere i saneringsmodent socialt boligbyggeri til at erhverve ejendom inden for et begrænset område i en medlemsstat, er i modstrid med denne specifikke frihed. Så vidt Kommissionen har forstået, skelnes der ikke mellem lejernes nationalitet i det pågældende sociale boligbyggeri. Beskatnings- og udgiftspolitik på nationalt og lokalt plan omfatter ofte elementer, der skal fremme eller hæmme specifikke operationer, ofte i specifikke områder under den pågældende myndigheds jurisdiktion i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. artikel 5 (tidl. 3 B) i EF-traktaten. Al national eller lokal støtte til virksomheder vil således være betinget af, at den pågældende virksomhed etableres inden for et begrænset område og ikke hvor som helst i Fællesskabet, da støtten hidrører fra skatter, der er opkrævet i det pågældende eller i et lignende område. Skønt en sådan støtte kunne betragtes som en form for statsstøtte, har nationale foranstaltninger som ovennævnte aldrig været anset for at være i modstrid med frihederne i EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0101/01

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(29. januar 2001)

Om: De små og mellemstore virksomheders og industriers overgang til euroen

Overgangen til den fælles valuta er en stor udfordring for de små og mellemstore virksomheder og industrier, navnlig for de meget små virksomheder og håndværkerne. I henhold til en rundspørge, foretaget af Cap Gemini Ernst & Young, anvender kun 25 % af de europæiske virksomheder i øjeblikket euroen i deres regnskabsføring. I henhold til flere undersøgelser er virksomhederne, og navnlig de små og mellemstore virksomheder og industrier og håndværksvirksomhederne, ikke rede til overgangen til euroen. Flere dårligt orienterede virksomheder overvejer for øvrigt at vente med at konvertere deres regnskaber til euroen til 2002. Imidlertid vil overgangen til euroen ske meget hurtigt, idet de nationale valutaer skal sættes ud af omløb i løbet af de første to uger i januar 2002.

1. Vil Kommissionen give en oversigt over de specifikke foranstaltninger, den henstiller til med henblik på at lette overgangen til euroen for de små og mellemstore virksomheder og industrier samt håndværksvirksomhederne?

2. Er Kommissionen ikke foruroliget over de forsinkelser, hvormed virksomhederne synes at forberede overgangen til euroen?

3. Anser Kommissionen det ikke for nødvendigt at satse på en praktisk informationskampagne på europæisk niveau bestemt for de små og mellemstore virksomheder og industrier samt håndværksvirksomhederne, som skal supplere de kampagner, der vil blive gennemført i de enkelte medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(4. april 2001)

1. Euroen har virkning for de fleste funktioner i virksomhederne. Som de fleste virksomheder må de små og mellemstore virksomheder SMV altså bl.a. tilpasse deres edb-værktøj og regnskabsredskaber, overveje de handelspolitiske og markedsmæssige følger (f.eks.: nye psykologiske priser), undersøge, om kasseapparaterne kan tilpasses (f.eks.: om de kan behandle betalinger, hvor euroen og den nationale valuta blandes, og om de overholder afrundingsreglerne ) eller underrette personalet om de nærmere bestemmelser i forbindelse med overgangen til euroen (f.eks.: bevidstgøre det om, hvordan lønsedlen kommer til at se ud).

2. Kommissionen foretager jævnligt rundspørger om emnet, der munder ud i, at der er tale om vedvarende forsinkelser. Den har gentagne gange forsøgt at henlede de nationale myndigheders opmærksomhed på spørgsmålet. Kommissionens henstilling af 11. oktober 2000(1) omhandler flere foranstaltninger, der i høj grad vil kunne gøre de erhvervsdrivende bevidste om forberedelsen til euroen. Nogle af foranstaltningerne er begyndt at finde udbredt anvendelse (f.eks.: bankkontienes og dertil knyttede pengerepræsentivers fremskyndede overgang til euro ).

3. Kommissionens budget til kommunikation om euroen tjener for størstedelens vedkommende til samfinansiering af nationale kommunikationsprogrammer, der tager sigte på SMV. Endvidere kan det finansiere flere tværnationale foranstaltninger med henblik på SMV, bl.a. i partnerskab med nettet af handels- og industrikamre (Eurochambres).

(1) EFT C 303 af 24.10.2000.