ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2057/02

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(11. juli 2002)

Om: Udvidelsen

Kan Kommissionen bekræfte, at i henhold til traktaterne vil op til fem kandidatlande kunne tiltræde Den Europæiske Union selv uden at ratificere Nice-traktaten? Hvis Nice-traktaten igen afvises af de irske vælgere, vil Kommissionen så anbefale, at de 15 medlemsstater vedtager en mindre omfattende version af denne traktat, som er koncentreret om de såkaldte Amsterdam-levninger, således at der ikke vil være nogen yderligere retlige hindringer for udvidelsesprocessen?

Kan Kommissionen ligeledes bekræfte, at lande vil få tilbud om at tiltræde unionen udelukkende på baggrund af opfyldelse af tiltrædelseskriterierne, og at de lande, med hvilke forhandlingerne er blevet afsluttet, ikke vil blive forhindret i at tiltræde Den Europæiske Union før valget til Europa-Parlamentet i sommeren 2004, blot fordi forhandlingerne med visse andre lande eventuelt ikke er blevet afsluttet?

Kan Kommissionen også acceptere, at det faktum, at seriøse forhandlinger mellem de eksisterende medlemsstater om en reform af den fælles landbrugspolitik sandsynligvis ikke indledes før efter det tyske valg i september, betyder, at nogen forsinkelse i henhold til den oprindeligt planlagte dato for afslutning af forhandlingerne sidst på indeværende år nu næsten er uundgåelig, selv om dette alligevel giver mulighed for, at de kandidatlande, der opfylder tiltrædelseskriterierne, kan tiltræde før sommeren 2004.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(14. august 2002)

Kommissionen henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Barcelona (15. og 16. marts 2002), hvori det siges: ratifikationen af Nice-traktaten, som samtlige medlemsstater skal have afsluttet inden udgangen af 2002, for at udvidelsen kan forløbe som planlagt.

Det vil ikke være formålstjenligt for Kommissionen at spekulere over, hvilke foranstaltninger der kan træffes i det hypotetiske tilfælde, at Nice-traktaten ikke bliver ratificeret.

Kommissionen har altid lagt vægt på at anvende princippet om differentiering baseret på det enkelte kandidatlands egen fortjeneste under og ved afslutningen af forhandlingerne. Der er ingen grund til at afvige fra denne holdning.

Kommissionen fastholder det synspunkt, at forhandlingerne med de kandidater, som er tilstrækkeligt forberedte, vil kunne afsluttes af Det Europæiske Råd i København i december 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2516/02

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(10. september 2002)

Om: Ulovligt tunfiskeri med drivgarn

Tunfiskeri med drivgarn, på spansk kaldet dødens garn, har været forbudt i EU siden 1. januar 2002, i høj grad takket være initiativer taget af Europa-Parlamentet.

Ifølge underretning fra EU-fiskerne er det i indeværende sæson blevet observeret, at fartøjer med bekvemmelighedsflag har drevet ulovligt fikseri med drivgarn i internationalt farvand. Ifølge disse informationer blev fiskeriinspektionen gjort opmærksom herpå, og tilsyneladende opdagede man, at et fartøj ved navn Albatros, som sejlede under belizisk flag, fiskede ulovligt, og man fandt ulovligt udstyr, hvori hvaler og andre marine arter sad fanget.

Kan Kommissionen over for undertegnede bekræfte, at disse informationer er korrekte?

Kan Kommissionen ligeledes give undertegnede al eksisterende information om de lovovertrædelser, der indtil nu er blevet begået i indeværende tunfiskesæson?

Er Kommsionen bekendt med fartøjet Albatros' eksistens og ulovlige aktiviteter?

Kan Kommissionen gøre rede for, under hvilket flag dette fartøj sejler, hvorfra fartøjsejeren kommer, og hvor fartøjet lander sine fangster?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger, den har truffet, eller har til hensigt at træffe, i forbindelse med dette fartøjs formodede ulovlige fiskeri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(3. oktober 2002)

Kommissionen er blevet informeret om fiskerfartøjet Albatros II's fiskeri. Dette fartøj blev slettet fra den irske flådes skibsregister og indregistreret i Belize for at fiske efter hvid tun (albacore) med drivgarn uden for EF-farvandene. Kommissionen har sendt denne meddelelse til Den Internationale Konvention for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT).

I overensstemmelse med ICCAT's ad hoc-henstilling har dette fartøj ikke tilladelse til at lande sine fangster i Fællesskabets havne. For tiden har Kommissionen ikke kendskab til, hvordan fartøjet har afsat sine tunfangster.

Kommissionen og de berørte medlemsstater samarbejder for at kontrollere anvendelsen af forordning (EF) nr. 1239/98(1), hvor der nedlægges forbud mod EF-fartøjers brug af drivgarn til fangst af stærkt vandrende arter. På nuværende stade af fiskeriåret for fiskeri efter hvid tun i det nordøstlige Atlanterhav er der ikke påvist nogen overtrædelse.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 1239/98 af 8. juni 1998 om ændring af forordning (EF) 894/97 om fastlæggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne; EFT L 171 af 17.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2484/02

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(6. september 2002)

Om: Indførsel af tun fanget med drivgarn

I henhold til klager fra repræsentanter for kystfiskerne i Andalusien (Spanien) fanger marokkanske fartøjer tun og andre fiskearter i Middelhavet og Atlanterhavet med drivgarn, som er forbudt i Fællesskabet, hvorefter de eksporterer fangsten til Fællesskabet.

Har Kommissionen kendskab til denne situation?

Hvilke foranstaltninger har den truffet for at imødegå denne situation?

Har Kommissionen gjort noget for at fastslå, om medlemsstaterne ved toldeftersynet fører tilsyn med, om fiskerivarer indført fra Marokko er blevet ganget med drivgarn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. oktober 2002)

Kommissionen har kendskab til den import af tun fanget af marokkanske fartøjer, som det ærede medlem henviser til.

Det forbud mod anvendelse af drivgarn til fiskeri af stærkt vandrende arter fra og med den 1. januar 2002, der blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1239/98 af 8. juni 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 894/97 om fastlæggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne(1), omfatter udelukkende fiskeriaktiviteter, der udøves af EU-fartøjer eller i EU-farvand, hvis der er tale om fartøjer fra tredjelande.

Som følge heraf kan import af fisk fanget med drivgarn af fiskerfartøjer, som sejler under et tredjelands flag uden for EU-farvand, ikke forbydes med hjemmel i denne forordning.

Kommissionen har ingen indikationer af, at de fisk, der eksporteres af de pågældende marokkanske fartøjer, er fanget i EU-farvand.

(1) EFT L 171 af 17.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1732/02

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Rådet

(17. juni 2002)

Om: De marokkanske myndigheders udvisning af en delegation bestående af spanske politikere og journalister i El Aaiun (Vestsahara)

Lørdag den 1. juni ankom en korrekt akkrediteret spansk delegation bestående af politikere og journalister til lufthavnen i El Aaiun i Vestsahara efter at have fløjet fra De Kanariske Øer. Stor var deres overraskelse, da de, så snart de var landet, blev udvist fra den sahariske lufthavn efter ordre fra de marokkanske myndigheder efter at være blevet behandlet nedladende og ydmygende. Sigtet med deres rejse var at få nærmere kendskab til forholdene i Sahara gennem samtaler, som på forhånd var aftalt med Minurso og myndighederne i El Aaiun og Smara. Desværre kunne de ikke gennemføre disse aktiviteter.

På grund af hændelsens alvor ligger det undertegnede, som er medlem af ad hoc-delegationen for Vestsahara, på sinde at klage over denne usædvanlige og uhøflige optræden fra de marokkanske myndigheders side over for en delegation bestående af folkevalgte EU-repræsentanter, blandt hvilke der befandt sig et kongresmedlem, en senator, to medlemmer af regionale forsamlinger, et kommunalbestyrelsesmedlem, en borgmester, to rådmænd samt syv journalister, som skulle dække rejsen.

I medfør af EU-traktatens artikel 21 om EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik ønsker undertegnede at klage over denne hensynsløse fremgangsmåde til Rådet og beder dette svare på, hvilken form for foranstaltninger, det vil træffe over for Marokkos myndigheder i anledning af denne alvorlige episode?

Svar

(19. december 2002)

1. Rådet noterer sig den hændelse, det ærede medlem omtaler i sin forespørgsel.

2. Generelt støtter Rådet fuldt ud FN's indsats for at få løst Vestsahara-konflikten, både i hovedkvarteret i New York og på stedet gennem Minurso. I den sammenhæng støtter det alle kontakter, som kan bidrage til at skabe et klima af tillid mellem parterne, også på det menneskelige plan, med henblik på at nå frem til en varig løsning, som fuldt ud overholder menneskerettighederne. Det har for nylig anmodet Marokko om at sikre, at de borgerlige rettigheder og menneskerettighederne i Vestsahara fuldt ud bliver respekteret, og om at fortsætte samarbejdet med ICRC for at nå til klarhed om, hvor de forsvundne saharanere befinder sig.

3. I samme ånd har Rådet ligeledes anmodet Frente Polisario om at frigive de 1260 marokkanske fanger, der fortsat er tilbageholdt i lejrene i Tindouf, og om at samarbejde med ICRC få at nå til klarhed om, hvor de forsvundne marokkanere befinder sig. Dertil kommer, at det har opfordret de to parter til som en humanitær foranstaltning i UNHCR's regi at give tilladelse til fri brevveksling og telefonisk kontakt mellem flygtningene, de fængslede og deres familier med bopæl i Vestsahara, og har tilskyndet dem til at fremme familiebesøg mellem personer, der har bopæl i Vestsahara, og beboerne i flygtningelejrene i Tindouf.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2923/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2002)

Om: Troværdigheden af data vedrørende gæld og underskud for Grækenland

De seneste data fra Eurostat (30. september 2002) om EU-medlemsstaternes underskud og offentlige gæld er vedføjet en bemærkning om, at Eurostat ikke kan bekræfte dataene for Grækenland, eftersom en del af oplysningerne vedrørende regeringens transaktioner stadigvæk mangler eller er ufuldstændige, og at dataene vil blive undersøgt endnu en gang i samarbejde med den græske regering.

1. Hvorfor har Eurostat udtrykt dette forbehold?

2. For hvilke data mangler der stadigvæk fuldstændige oplysninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(25. oktober 2002)

1. To gange om året udsender Eurostat en pressemeddelelse i anledning af medlemsstaternes to officielle indberetninger vedrørende underskud og offentlig gæld. Eurostat markerer det med en fodnote i pressemeddelelsen, når det ikke er muligt at bekræfte tallene i indberetningen grundet manglende oplysninger om bestemte transaktioner eller uenighed om disses klassificering. Disse oplysninger blev først modtaget, efter pressemeddelelsen var udsendt, og bliver nu studeret nøje.

2. Eurostat undersøger i samarbejde med de græske myndigheder i øjeblikket baggrunden for visse transaktioner, der involverer offentlig forvaltning og service. Alle udestående spørgsmål forventes afklaret inden næste officielle indberetning i februar 2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0406/02

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(11. februar 2002)

Om: Bortførelse af israelske soldater

Den 7. oktober 2000 blev tre israelske soldater, Benyamin Avraham, Adi Avitan og Omar Sawaid, bortført af den terroristiske organisation Hizbollah. På bortsførelsestidspunktet patruljerede soldaterne på den israelsk-libanesiske grænse.

Det fremgår af undersøgelserne, at Hizbollah-mændene var forklædt som FN-soldater og brugte uniformer og køretøjer med Unifils symboler.

Siden bortførelsen har de været holdt isoleret af Hizbollah uden nogen mulighed for at kommunikere med omverden. Hizbollah har også nægtet det internationale Røde Kors tilladelse til at besøge soldaterne og på stedet undersøge deres helbredstilstand.

Den 2. november 2001 erklærede den israelske general Rabbi Yisrael Weiss de tre israelske soldater for døde.

Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at indhente oplysninger om de tre soldaters skæbne?

Hvilken initiativer agter Kommissionen at tage, når de tre soldaters død er blevet bekræftet, for at udvirke, at familierne får udleveret de jordiske rester af de tre soldater, hvis begravelsessted stadig er ukendt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(1. marts 2002)

Kommissionen går stærkt ind for opretholdelsen af retsstaten og finder det helt uacceptabelt, at et land eller en organisation tager gidsler. Gidseltagning er i strid med verdenserklæringen om menneskerettigheder. Kommissionen har rejst spørgsmålet om de tre israelere, der siden 7. oktober 2000 er blevet holdt fanget af Hizbollah, over for de libanesiske, syriske og iranske myndigheder, idet den har givet udtryk for sin dybe bekymring og søgt at få oplysninger om deres befindende. Desværre uden resultat. De israelske myndigheder har for nylig oplyst, at tre soldater, som er blevet bortført ved den syrisk-libanesiske grænse (i området omkring Shebaa-gårdene), så vidt vides ikke længere er i live.

Kommissæren med ansvar for eksterne forbindelser modtog den 21. juni 2001 familierne til de tre israelere og erklærede ved den lejlighed, at gidseltagning var uacceptabelt, at det var ondskabsfuldt at tilbageholde information om, hvordan de tilfangetagne israelere havde det, og at det var utilgiveligt at nægte adgang til dem for Den Internationale Røde Kors Komité (ICRC). Kommissionsformandens kabinet mødtes den 21. januar 2002 med Haim Avraham, fader til en af de tre bortførte israelske forsvarssoldater.

Kommissionen understreger på ny, at alle personer, der er arresteret eller tilbageholdt som led i en konflikt, bør have adgang til Den Internationale Røde Kors Komité, og at den internationale ret skal respekteres.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2458/02

af Herman Vermeer (ELDR) til Kommissionen

(4. september 2002)

Om: Den særlige situation for det traditionelle fiskeri i ultraperifere regioner som led i den nye fælles fiskeripolitik

Er Kommissionen bekendt med situationen for det traditionelle fiskeri i ultraperifere regioner såsom Azorerne? Da der stort set ikke er nogen kontinentalsokkel ved Azorernes kyst, nyder det lokale fiskeri ikke godt af 6-12-milezonen. Det drejer sig her om dybhavsfiskeri, og der er således fri adgang til deres fangstområder. Den traditionelle del af fiskeriet kan ikke konkurrere med det mere kommercielt anlagte fiskeri, og det udgør heller ikke nogen trussel mod dette. Ligeledes synes fiskebestanden ikke synderligt påvirket af det traditionelle fiskeri. Er Kommissionen bekendt med denne fiskeriforms lille omfang og fangstmetoderne?

Det traditionelle fiskeri i disse områder vil sandsynligvis forsvinde, hvis ikke der gribes ind. Er Kommissionen bekendt med disse områders afhængighed af denne fiskeriform? Disse regioner er ofte for en stor dels vedkommende afhængige af det traditionelle fiskeri, efter der ikke altid findes egnede alternativer hertil. Er Kommissionen ligeledes bekendt med arbejdsvilkårene og sikkerheden i denne fiskerflåde?

Hvilke foranstaltninger og initiativer påtænker Kommissionen for at beskytte denne særlige gren af fiskeriet? Hvorledes kommer dette til udtryk i forslagene til den nye fælles fiskeripolitik? Kan Kommissionen, såfremt den ikke vil træffe foranstaltninger, begrunde sin beslutning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. oktober 2002)

I forbindelse med forberedelsen af reformen af den fælles fiskeripolitik blev der fuldt ud taget hensyn til behovene i områderne i den yderste periferi og de særlige omstændigheder for fiskeriet i disse områder.

Det bemærkes, at der i grønbogen om den fælles fiskeripolitiks fremtid(1) henvises til den fremgangsmåde, der bør følges for at yde støtte til disse områder, når der vedtages foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af ressourcer eller i forbindelse med udbygningen af den økonomiske og sociale dimension af den fælles fiskeripolitik.

Fremgangsmåden er også udtrykkeligt nævnt i det dokument, som Kommissionen fremlagde på Det Europæiske Råd i Sevilla (21. og 22. juni 2002) med hensyn til artikel 299 i EF-traktaten og gennemførelsen af en bæredygtig udviklingsstrategi for områderne i den yderste periferi.

Kommissionen har også mødtes med en delegation af repræsentanter for fiskerisektoren på Azorerne. På mødet fandt der en dybgående udveksling af synspunkter sted om de særlige kendetegn for denne sektor. De af delegationen fremlagte oplysninger og oplysningerne fra andre områder i den yderste periferi kan tilsammen udgøre et detaljeret grundlag for at tage hensyn til disse områders behov i forbindelse med reformen af den fælles fiskeripolitik og under hensyn til Kommissionens forpligtelser.

(1) KOM(2001) 135 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1854/02

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Telecom Italias køb af Telekom Serbia

Har Kommissionen kendskab til, at det fremgår af de undersøgelsesdokumenter om Slobodan Milosevics skjulte formue, som FN har afleveret til domstolen i Haag, at der er blevet overført 500 mio. EUR fra Italien til off-shore-virksomheder på Cypern?

Har Kommissionen kendskab til, at FN's efterforskere mener, at disse overførsler udgør en del af betalingen af Telekom Serbias andel (29 %) erhvervet af Telecom Italia?

Er Kommissionen i besiddelse af oplysninger, der kan hjælpe med til at afdække, hvilke økonomiske kilder der har skabt Milosevics skjulte formue?

Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at bidrage til opklaringen af disse forhold?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(6. august 2002)

Kommissionen har et tæt samarbejde med den internationale krigsforbryderdomstol for det tidligere Jugoslavien om spørgsmål angående gennemførelsen af sanktioner mod Forbundsrepublikken Jugoslavien og opsporingen af landets værdier i medlemsstater og kandidatlande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2708/02

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(26. september 2002)

Om: Spaniens vandmiljøplan

Har Kommissionen modtaget et udtømmende svar fra den spanske regering på alle de spørgsmål vedrørende den forelagte strategiske miljøvurdering, som generaldirektøren for Generaldirektoratet for Miljø anmodede om den 23. maj?

Er der spørgsmål, der ikke er besvaret til Kommissionens tilfredshed?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-2708/02 og E-2819/02

(25. oktober 2002)

Kommissionen modtog de spanske myndigheders svar ved udgangen af juli 2002. Dokumentationen er meget detaljeret og teknisk, og Kommissionen er stadig i gang med at evaluere, om dette materiale omfatter alle de spørgsmål, der indgår i brevet af 23. maj 2002 fra Generaldirektoratet for Miljø.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1813/02

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(25. juni 2002)

Om: Cites

Har Kommissionen til hensigt ved førstkomne lejlighed at presse på for at få brudgen (en hajart) opført på listen over arter, der har prioriteret status som truede arter i henhold til CITES?

Hvis dette er tilfældet, hvordan vurderer Kommissionen så sine chancer for, at det lykkes?

Er der skridt, som Europa-Parlamentet, medlemsstaternes parlamenter eller individuelle parlamentarikere bør tage med henblik på at forbedre chancerne for et positivt resultat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(25. juli 2002)

Da Fællesskabet endnu ikke er part i konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES), har Kommissionen ikke beføjelse til at fremsætte forslag på egen hånd.

I stedet fremsættes forslagene af en medlemsstat og forelægges CITES-sekretariatet, efter at der er opnået tilslutning hertil fra alle de andre medlemsstater. Dvs. at den relevante medlemsstat forelægger forslagene for sekretariatet på vegne af Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater.

I tilfældet med brugden har Det Forenede Kongerige, efter aftale med Fællesskabets CITES-forvaltningsudvalg, forelagt et revideret forslag for den næste CITES-partskonference (i Santiago, Chile, 3.-15. november 2002) om optagelse af denne art på CITES-liste II. Dette skete i maj 2002. Forslaget har fuld tilslutning fra Kommissionen, både fra et miljøpolitisk og fiskeripolitisk synspunkt.

Sidste gang listningen af denne art var til behandling, gik indvendingerne hovedsagelig på, at dette spørgsmål snarere sorterede under De Forenede nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO). Forslaget blev stemt ned med et lille flertal.

To faktorer har ændret sig siden den sidste partskonference:

- FAO har i mellemtiden vedtaget en fortolkning af CITES-udvælgelseskriterierne for kommercielle fiskearter, og det forslag, der er fremsat på EU-medlemsstaternes vegne, godtgør, at brugden opfylder disse kriterier;

- i sin egenskab af CITES-part har Det Forenede Kongerige også hørt FAO og de relevante regionale fiskeriorganisationer og har ikke modtaget negative reaktioner.

Det vil kunne bidrage til sagen, hvis alle de parter, der ønsker at bevare brugden, lægger pres på de lande, som modsatte sig listningen på den sidste konference.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1865/02

af Brian Crowley (UEN) til Rådet

(28. juni 2002)

Om: De Paraolympiske Lege 2003 og foranstaltninger til udvikling af et bredt og vidtfavnende idrætsmiljø

Som Rådet er bekendt med, vil De Paraolympiske Lege i 2003 blive afholdt i Irland. Kan Rådet oplyse, hvordan det agter at bidrage til, at dette arrangement, der er den største sportsbegivenhed i 2003, bliver en succes, og hvilke foranstaltninger det vil støtte i fremtiden for at sikre et vidtfavnende idrætsmiljø for alle?

Svar

(16.-19. december 2002)

Rådet mener, at foranstaltninger og begivenheder som Special Olympics, der skal finde sted i Irland i 2003, i høj grad kan bidrage til at fremme lige muligheder og bekæmpe diskriminering samt skabe et samfund, hvor der er plads til alle. Der skal dog gøres opmærksom på, at initiativer, der alene vedrører sport, ikke falder ind under traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

Men det kan i den forbindelse nævnes, at visse rådsafgørelser har til formål at skabe et samfund med plads til alle og dermed indirekte et idrætsmiljø for alle.

F.eks. er 2003 udnævnt til Europæisk Handicapår. Rådets afgørelse herom blev vedtaget i november 2001(1). I afgørelsen understreges det, hvor vigtigt det er at fremme lige muligheder (generelt) for handicappede i Europa.

I øjeblikket er Europa-Parlamentet og Rådet ved at behandle Kommissionens forslag om Det Europæiske År for Uddannelse gennem Idræt 2004(2). Forslaget har bl.a. til formål (artikel 2, stk. 5) at tilskynde til overvejelser og diskussion om foranstaltninger, der er nødvendige for at fremme ugunstigt stillede gruppers sociale integration via idrætsaktiviteter inden for uddannelsessystemerne.

(1) EFT L 335 af 19.12.2001, s. 15.

(2) KOM(2001) 584 endelig af 16.10.2001.