SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0418/00

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. februar 2000)

Om: Reducering af bomtrawlfiskeri på grund af skade for havbundsmiljøet

1. Har Kommissionen kendskab til artiklen Boomkorvisserij schadelijk voor milieu Noordzee i Volkskrant af 1. februar 2000, hvori H. Lindeman, forsker ved Instituttet for Havforskning (NIOZ) på foranledning fra det nederlandske ministerium for landbrug, naturforvaltning og fiskeri (LNV), forelægger resultatet af følgerne af bomtrawlfiskeri for miljøet?

2. Er Kommissionen klar over, at havbunden med denne fiskemetode, som navnlig anvendes ved fangst af bundfisk som søtunge og rødspætte, ved hjælp af tunge jernstænger og kæder oppløjes i en dybde af 6-10 cm for på denne måde at drive bundfiskene ind i nettene?

3. Kan Kommissionen bekræfte, at alene mindst 400 fiskeriskibe med fartøjer på 4-12 meters bredde som fisker med boomtrawlmetoden, sejler på den nederlandske del af Nordsøen, og at ikke kun Nordsøen, som fiskerilande som Nederlandene, England og de skandinaviske lande er afhængig af, men også andre have på denne måde lider skade?

4. Er Kommissionen enig med mig i, at denne form for fiskeri har meget skadelige følger for havbunden og dens biologiske mangfoldighed i og med, at al liv på havbunden forsvinder, og at bomtrawlfiskeriet i mellemtiden anretter mindst lige så meget skade på miljøet som f.eks. olie- og gasboringerne?

5. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at reducere bomtrawlfiskeriet og give de involverede fiskere mulighed for at gå over til andre fangstmetoder eller til et fuldstændigt andet arbejde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. marts 2000)

1. Kommissionen har ikke kendskab til artiklen i Volkskrant af 1. februar 2000.

2. Kommissionen er fuldt ud klar over, hvad bomtrawl er, hvilke målarter der fiskes med dem, og i hvilken grad disse fiskeredskaber trænger ned i havbunden.

3. Kommissionen kan bekræfte, at der arbejder mange bomtrawlere i Nordsøen og andre steder. Det er imidlertid tvivlsomt, om alle disse fartøjer nogensinde arbejder samtidigt i den nederlandske del af Nordsøen. En nylig undersøgelse har vist, at der i Nordsøen og også i den nederlandske del af den er betydelige områder, hvor der slet ikke fiskes med bomtrawlere.

4. Kommissionen er bekendt med det arbejde, nævnte artikels forfatter, dr. H. Lindeboom (i forespørgslen omtalt som H. Lindeman), udfører. H. Lindeboom er en fremtrædende forsker, der har offentliggjort en række tekster, både videnskabelige og populære, hvori han hævder, at fiskeri med bomtrawl skader miljøet. Andre lige så fremtrædende forskere er imidlertid helt eller delvis uenige med H. Lindeboom i hans konklusioner.

5. Fællesskabslovgivningen begrænser allerede bomtrawlfiskeriet. Store bomtrawlere (over 221 kW maskineffekt) må ikke fiske i den såkaldte rødspættekasse, der er et havområde, som grænser op til Belgiens, Danmarks, Tysklands, Frankrigs og Nederlandenes Nordsøkyst. Desuden må store bomtrawlere ikke fiske i 12-sømilezonen rundt om Irland og Det Forenede Kongerige. Bomtrawlfiskeri er forbudt i Kattegat. Kommissionen overvejer ikke på nuværende tidspunkt nogen ændring af disse begrænsninger. Den vil imidlertid fortsat undersøge og vurdere fiskeriets biologiske virkninger, så den kan foreslå yderligere foranstaltninger, hvis og når der måtte være behov for det.