ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2776/02

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(3. oktober 2002)

Om: Opbringningen af fiskerfartøjet Viduido

Den 1. september blev fiskerfartøjet fra EU, Viduido, opbragt af marokkanske patruljebåde, da det på vej tilbage fra havnen i Palmas sejlede igennem farvand, som er under marokkansk forvaltning i henhold til retten til uskadelig passage, som er fastslået i den internationale havret. Viduido fiskede i mauretansk farvand i medfør af fiskeriaftalen mellem EU og Mauretanien. Det er sjette gang på mindre end et år, at patruljebåde fra Kongeriget Marokko opbringer fartøjer fra EU.

Mener Kommissionen ikke, at opbringningerne er ulovlige, idet de er i strid med den internationale havret?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller påtænker den at træffe for at få Viduido frigivet?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller påtænker den at træffe, især over for Kongeriget Marokko, for at hindre, at opbringningerne gentager sig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. november 2002)

Hvis en stat, som EF ikke har indgået fiskeriaftale med, opbringer spanske fartøjer, så er det spørgsmål, som falder uden for EF's beføjelser og skal løses inden for bilaterale rammer. Kommissionen går ind for en løsning, der er baseret på dialog. Kommissionen har rettet henvendelse til de marokkanske myndigheder, der forsikrer, at de fortsat vil opretholde nær kontakt med deres spanske modparter, så de enkelte sager kan behandles så hurtigt og smidigt som muligt.

Kommissionen udtrykker sin tilfredshed med, at sagen i mellemtiden er blevet løst og fartøjet er blevet frigivet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3722/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Vanuatu

Kan Kommissionen i forbindelse med Vanuatu oplyse, hvilke projekter der er blevet finansieret over EU-budgettet i år 2000?

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor støtte der i alt er blevet ydet til Vanuatu i år 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2110/02

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(17. juli 2002)

Om: Mangel på statistik for Grækenland

Bulletinen Euro-Indicators No 48/2002, som er offentliggjort af Eurostat, indeholder statistikker over handelen inden for Fællesskabet samt EU-landenes samlede eksport. De offentliggjorte oplysninger er fuldstændige og meget informative og vedrører perioden frem til januar 2002. Oplysningerne omfatter endda lande, som ikke er medlemmer af Unionen, såsom Rusland, Polen, Tyrkiet og andre. Mærkeligt nok er det kun for Grækenland og Luxembourg (EU-lande), at der mangler statistikker for 2002, både hvad angår disse landes samlede import og eksport og deres handelsbalance.

Hvorfor mangler disse statistikker? Er Kommissionen, hvad angår Grækenland, tilfreds med forsyningen og kvaliteten af de statistiske oplysninger, der leveres af de græske myndigheder? Har Kommissionen konstateret problemer med forsinket fremsendelse af disse oplysninger til dens tjenestegrene og Eurostat, og hvilke oplysninger drejer det sig især om? Er der generelt problemer og i givet fald hvilke med pålideligheden af oplysningerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(17. september 2002)

1. Årsagen til, at der mangler statistikker for Luxembourg for januar 2002 i bulletinen Euro-Indicators No 48/2002, er, at oplysningerne blev fremsendt for sent til Eurostat. Forsinkelsen skyldes, at edb-programmet blev ændret i begyndelsen af 2002. Problemet er siden blevet løst, og oplysningerne fremsendes nu korrekt.

At der også mangler statistikker for Grækenland for januar 2002, skyldes ligeledes, at oplysningerne blev fremsendt for sent til Eurostat. De hyppige forsinkelser skyldes primært to forhold: dels at mange indberetninger sendes i papirform, dels at der ikke er de fornødne ressourcer til at behandle indberetningerne.

2. Kommissionen (Eurostat) er ikke tilfreds med Grækenlands fremsendelse af oplysninger. Det forholder sig faktisk sådan, at Grækenland ikke overholder de fastsatte frister. Eurostat har flere gange påtalt problemet over for de græske myndigheder.

Efter Eurostats opfattelse ligger de græske oplysninger kvalitetsmæssigt på samme niveau som de fleste andre medlemsstater.

3. Kommissionen (Eurostat) har konstateret problemer med forsinket fremsendelse af oplysninger fra Grækenlands side, for så vidt angår både fællesskabsinterne statistikker og fællesskabseksterne statistikker. For så vidt angår sidstnævnte, skal det understreges, at de statistiske indberetninger indsamles og behandles af toldforvaltningen (Finansministeriet), og at de derefter valideres og fremsendes til Eurostat af Grækenlands statistiske kontor.

Eurostat er bekendt med situationen og følger nøje, hvad Grækenland gør for at igen at fremsende oplysningerne inden for fristen.

Eurostat vil om nødvendigt gøre en ekstra indsats over for de græske myndigheder for at opnå resultater inden for de kommende måneder.

4. Kommissionen (Eurostat) har ingen videre bemærkninger om pålideligheden af oplysningerne fra Grækenland.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3684/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Seychellerne

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter i Seychellerne der er finansieret over EU's budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede bistand til dette land inden for alle områder i 2000?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3363/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(27. november 2002)

Om: Regulering af den fremtidige situation i Portugal

Diário de Noticias oplyser den 11. november 2002 under overskriften Underskud på over 3 % oplyses det, at der foreligger et cirkulære fra statssekretæren for budgetanliggender, ifølge hvilket der skal gives instrukser til tjenestegrenene om, at udgifter skulle udsættes til 2003 på grund af det aktuelle budgetpres.

Det samme dagblad påstår desuden, at nogle bevillinger fra de foregående år anvendes til at dække gældsposter fra 2002, hvad der påvirker underskuddet på nationalregnskabet. Dette kan allerede ses på oversigterne over budgettets udgifter, hvad der kan føre til anmodninger om, at Portugals nationalbank og revisionsretten griber ind.

Kan Kommissionen gøre rede for, om den kan tilslutte sig sådanne fremgangsmåder i bekæmpelsen af budgetunderskuddet i Portugal? Finder Kommissionen, at dette er den rigtige måde at overholde dens retningslinjer om budgetstramninger på?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(8. januar 2003)

De tal, der er relevante for budgetovervågningen, især gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten, er dem, der beregnes på nationalregnskabsbasis. Reglerne og procedurerne for udarbejdelse af nationalregnskaberne er fastlagt i det europæiske nationalregnskabssystem (ESA 95). Alle transaktioner opføres principielt på basis af periodiseringsgrundlag, dvs. på det tidspunkt, hvor økonomiske værdier skabes, omdannes eller afvikles, eller når fordringer og gæld opstår, omdannes eller afvikles(1). En offentlig udgift opføres eksempelvis når forpligtelsen indgås og hermed den tilsvarende gæld, og ikke nødvendigvis når den faktiske betaling effektueres, uanset hvilken metode, der følges på basis af de offentlige regnskaber med hensyn til at registrere transaktionstidspunktet. Citatet fra den avisartikel i Diário de Noticias den 9. november 2002, der omtales af det ærede medlem, refererer muligvis til dette forhold. Kommissionen kommenterer normalt ikke avisartikler, der omhandler andre institutioner end Kommissionen, navnlig ikke, hvis der kun er tale om et delvis citat, som i det foreliggende tilfælde.

I forbindelse med budgetovervågningen og navnlig anvendelse af Rådets forordning (EF) nr. 3605/93(2), som foreskriver anmeldelse af halvårlige underskud og oplysninger om gæld, har Kommissionen til opgave at kontrollere medlemsstaternes oplysninger for at konstatere, om de opfylder reglerne og procedurerne i ESA 95-systemet. Dataene skal godkendes af Kommissionen, inden de kan anvendes i budgetovervågningen i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske nationalregnskabssystem, EFT L 310 af 30.11.1996.

(2) Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22. november 1993, EFT L 332 af 31.12.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1664/02

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(4. juni 2002)

Om: Deltagerne i Det Europæiske Konvent

Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om, hvilke af organisationer og net af organisationer, der deltager i forumet om Det Europæiske Konvent, er finansieret eller delvis finansieret direkte eller indirekte af Kommissionen eller eventuelle andre EU-institutioner?

Supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(22. november 2002)

Som supplement til det foreløbige svar, der blev sendt til det ærede medlem, sender Kommissionen ham og Parlamentets generalsekretariat direkte den detaljerede analyse af EU's regnskaber, for hvert af regnskabsårene 1998, 1999, 2000, 2001 og 2002, indeholdende de ønskede oplysninger for hver af organisationerne. Denne analyse er foretaget på grundlag af regnskabssystemet SINCOM2.

Kommissionen har registreret 1 575 betalinger til fordel for 139 organisationer i alle EU-lande til et samlet beløb af 154,5 mio. EUR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3835/02

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(9. januar 2003)

Om: Procedure i forbindelse med udpegning af særlige fuglebeskyttelsesområder

Biodiversiteten på De Kanariske Øer en af regionerne i EU's yderste periferi har altid været et anerkendt faktum i internationale videnskabelige kredse, fordi området er et sandt levende museum, hvor der findes relikter af arter, der tidligere har levet på jorden, og som har overlevet gletcherdannelserne i tertiærtiden, der havde meget omfattende følger for klodens forskellige økosystemer, såvel i havet som på landjorden.

Mange enestående habitatsområder på De Kanariske Øer er på grund af deres store naturværdi udpeget som lokalitet af fællesskabsbetydning og optaget i Natura 2000-nettet, og ifølge eksperter er denne udpegning og optagelse baseret på et informationssystem af høj kvalitet og en stringent procedure.

Visse videnskabelige eksperter slår imidlertid til lyd for en tilsvarende stringens og informationskvalitet ved udvælgelsen af de særlige fuglebeskyttelsesområder.

Ville det ikke være hensigtsmæssigt, om Kommissionen i forbindelse med udpegning af de særlige fuglebeskyttelsesområder stillede de samme strenge krav til en systematisk information og procedure som dem, der anvendes ved udpegning af lokaliteter af fællesskabsbetydning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(6. februar 2003)

Det ærede medlem har givet udtryk for sine betænkeligheder ved det system og de kriterier, Kommissionen benytter ved udpegning af særligt beskyttede områder.

I henhold til bestemmelserne i Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(1) er det medlemsstaterne og ikke Kommissionen, der klassificerer en lokalitet som særligt beskyttet fuglebeskyttelsesområde.

I henhold til fugledirektivet skal medlemsstaterne som særligt beskyttede områder navnlig udlægge sådanne områder, som med hensyn til antal og udstrækning er bedst egnede til beskyttelse af disse arter, idet der tages hensyn til behovet for at beskytte arterne i det geografiske sø- og landområde, hvor direktivet finder anvendelse.

Med hensyn til kriterierne for klassificering af et område som særligt beskyttet område indeholder fugledirektivet ikke særligt detaljerede kriterier for identifikation af områderne. Fremgangsmåden for særligt beskyttede områder kan derfor ikke være den samme som for habitatdirektivet(2), som opregner en detaljeret liste over kvalifikationskriterier. Dog er der efter fugledirektivet pligt til at udvælge de mest velegnede områder. Tilsvarende foranstaltninger må træffes for de regelmæssigt migrerende arter, der ikke er anført i fugledirektivets bilag I. Endelig skal medlemsstaterne lægge særlig vægt på beskyttelse af vådområder, navnlig vådområder af international betydning.

(1) EFT L 103 af 25.4.1979.

(2) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3666/02

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. december 2002)

Om: Tankskibet Moskovskiy Festival et uheld

I sidste weekend i november blev det étskrogede tankskib Moskovskiy Festival, der er bygget i 1985 og sejler under maltesisk flag, passet op af spanske og portugisiske krigsskibe, da det passerede Gibraltar, og eskorteret uden for 200 sømile-grænsen.

Den ovennævnte handling udspringer af Frankrigs, Spaniens og Portugals ønske om at forbyde étskrogede tankskibe at sejle i deres farvande.

Moskovskiy Festval var dog den 30. oktober 2002 i Santa Cruz på Tenerife i Spanien blevet underkastet en grundig kontrol, hvor alt blev fundet i orden.

Agter Kommissionen at træffe foranstaltninger imod denne ensidige afgørelse truffet af tre EU-medlemsstater, der ikke alene er en alvorlig overtrædelse af fællesskabsbestemmelserne men også en demonstration af manglende vilje til at indordne sig disse bestemmelser?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-3666/02 og E-3667/02

(10. februar 2003)

I sin meddelelse af 3. december 2002(1) udtrykte Kommissionen bekymring over de skibe, som allerede nu undgår Den Europæiske Unions havne for at unddrage sig kontrol og fortsætter med at sejle i farvandene ud for vore kyster, herunder i medlemsstaternes territorialfarvande og eksklusive økonomiske zoner. Kommissionen har anmodet medlemsstaterne om i fællesskab at overveje forskellige løsningsmodeller, som giver dem mulighed for at træffe foranstaltninger til at beskytte deres kystfarvande, navnlig territorialfarvandene og de eksklusive økonomiske zoner, mod skibe, som udgør en trussel mod havmiljøet.

Medlemsstaterne skal have mulighed for at beskytte deres kyststrækninger mod truslen fra skibe, som helt klart ikke opfylder normerne, eller som frembyder en væsentlig risiko for miljøet. Derfor vil Kommissionen, som bebudet i meddelelsen af 3. december 2002, tage initiativ til en revision af den internationale havretskonvention.

På mødet den 6. december 2002 godkendte Rådet (transport) enstemmigt disse retningslinjer. Det bekræftede samtidig, at det ville forbyde enkeltskrogede olietankskibe, som transporterer svær fuelolie, at anløbe Den Europæiske Unions havne.

På denne baggrund forelagde Kommissionen den 20. december 2002 et forordningsforslag for Europa-Parlamentet og Rådet(2), som tager sigte på at forbyde transport af svære olier i enkeltskrogede tankskibe til eller fra Den Europæiske Unions havne og at afkorte den tidsplan for udfasning af enkeltskrogede tankskibe, som blev vedtaget i forbindelse med ERIKA-I.

Kommissionen har anmodet Europa-Parlamentet og Rådet om at hastebehandle dette forslag, således at det kan vedtages på rådsmødet (transport) den 27. marts 2003.

(1) KOM(2002) 681 endelig udg.

(2) KOM(2002) 780.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3833/02

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(9. januar 2003)

Om: Pensioneringsordningen inden for landbruget

1. Hvorfor var princippet om indeksering hverken medtaget i den gamle eller i den nye pensioneringsordning inden for landbruget?

2. Mener Kommissionen ikke, at værdien af de pensioner, der nu oppebæres af landbrugere, som tilsluttede sig i 1994, er blevet alvorligt udhulet, og at den manglende indeksering medfører, at mange ældre landbrugere tøver med at slippe tøjlerne til fordel for en yngre, mere produktiv og bedre uddannet generation inden for landbruget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(18. februar 2003)

Hverken Rådets gamle forordning (EØF) nr. 2079/92(1) eller den nugældende lovgivning, Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999(2), står i vejen for en indeksering af støtten til førtidspension. Såfremt en medlemsstat ønsker at indføre indekseringen i sit program for udvikling af landdistrikterne med henblik på at sikre modtageren samme reelle indkomstniveau i hele programmeringsperioden, kan den gøre dette, forudsat at de maksimale støttebeløb i forordningen overholdes.

Derudover skal det bemærkes, at de økonomiske betingelser i førtidspensionsordningen er blevet langt mere fordelagtige efter indførelsen af den nye forordning (EF) nr. 1257/1999.

De maksimumbeløb, som medlemsstaterne må tildele støttemodtagerne under den ovennævnte ordning, er således blevet væsentligt hævet sammenlignet med den gamle lovgivning (fra 10 000 EUR til 15 000 EUR pr. overdrager pr. år). Den samlede periode, i hvilken støtten kan udbetales, er blevet forlænget fra 10 til 15 år, og overdrageren kan under den nuværende lovgivning få bidrag indtil en alder af 75 år (70 år under den gamle lovgivning). Forordning (EF) nr. 1257/1999 giver mulighed for at fordoble de årlige lofter, forudsat at det samlede loft pr. overdrager, som er fastsat til 150 000 EUR, ikke overskrides.

Førtidspensionsordningen inden for landbruget vil blive revideret som alle andre foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne for den kommende periode efter 2006.

(1) Rådets forordning (EØF) nr. 2079/92 af 30. juni 1992 om en fællesskabsordning med støtte til førtidspensionering i landbruget, EFT L 215 af 30.7.1992.

(2) Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger, EFT L 160 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3005/02

af Albert Maat (PPE-DE) til Kommissionen

(23. oktober 2002)

Om: Værftsindustrien i EU

1. Hvad agter Kommissionen at foretage sig på baggrund af den meget forskellige støttepolitik, som nogle medlemsstater fører i forhold til værftsindustrien?

2. I hvor høj grad virker dette konkurrenceforvridende inden for værftsindustrien i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(27. november 2002)

1. Rådets forordning (EF) nr. 1540/98 af 29. juni 1998 om nye regler for støtte til skibsbygningsindustrien(1), i det følgende skibsbygningsforordningen fastsætter de betingelser, hvorunder der kan ydes støtte til skibsbygningsindustrien. Formålet med reglerne er at mindske konkurrenceforvridningen inden for Fællesskabet. Hvis en medlemsstat ønsker at yde støtte til skibsbygningsindustrien, skal den først anmelde støtten til Kommissionen og få denne godkendt af Kommissionen.

Da skibsbygningsforordningen, i lighed med andre statsstøtteregler, fastsætter maksimumsbeløb for den støtte der kan ydes, er det muligt, at nogle medlemsstater yder mindre støtte end den tilladte støtte eller slet ingen støtte. Det er normalt og helt i overensstemmelse med EU-politikken på statsstøtteområdet.

2. Hvis støtten er godkendt af Kommissionen på basis af ovennævnte forordning og ydes i overensstemmelse hermed og under overholdelse af eventuelle andre betingelser, der er fastsat af Kommissionen, anses den ikke for at skade samhandelen i strid med den fælles interesse.

(1) EFT L 202 af 18.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3119/02

af Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Kommissionen

(24. oktober 2002)

Om: Økonomisk støtte fra EU til græsk rets- og fængselsvæsen

Får de græske myndigheder støtte fra Det Europæiske Fællesskab til det græske rets- og fængselsvæsen?

I bekræftende fald bedes alle oplysninger herom fremlægges.

Svar afgivet af António Vitorino på Kommissionens vegne

(6. december 2002)

Fællesskabet finansierer ikke direkte de tjenester i medlemsstaterne, som det ærede medlem nævner.

Inden for rammerne af samarbejdsprogrammerne efter afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, der bl.a. tager sigte på at fremme det retlige samarbejde i kriminalsager (Grotius) og bekæmpelsen af organiseret kriminalitet (Falcone), har Kommissionen medfinansieret projekter. Listen over disse fremsendes direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat.

I den græske fællesskabsstøtteramme for 2000-2006, herunder det operationelle program (OP) informationssamfund, foranstaltningen vedrørende elektronisk forvaltning af tjenester til det offentlige (EU's bidrag: 271 mio. EUR eller 75 % af den offentlige finansiering af foranstaltningen), er der en bestemmmelse om at støtte projekter bl.a. inden for retsvæsenet. Denne foranstaltning kan bl.a. medfinansiere foranstaltninger, der tager sigte på at bedre det græske justitsministeriums tjenester, herunder bl.a. strafferegistret og de statistiske data om kriminalitet.

Selv om de græske myndigheder har indkaldt forslag, har de myndigheder, der forvalter ovennævnte program, endnu ikke modtaget projektforslag.