SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0944/02

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. april 2002)

Om: Europaskoler

Den første Europaskole blev oprettet i 1953 på initiativ af en gruppe tjenestemænd i Det europæiske Kul- og Stålfællesskab med støtte fra fællesskabsinstitutionerne og den luxembourgske regering. På baggrund af de vellykkede pædagogiske erfaringer, som omfattede børn med forskellig nationalitet og forskellige modersmål, besluttede medlemsstaternes regeringer i 1957 at oprette den første officielle Europaskole i Luxembourg ved undertegning af en protokol.

Siden oprettelsen af denne Europaskole er antallet af Europaskoler gradvis steget. I øjeblikket ligger der tre af de ti eksisterende Europaskoler i Bruxelles for at imødekomme de talrige ansøgninger om optagelse, der hovedsageligt kommer fra børn af tjenestemænd og ansatte i fællesskabsinstitutionerne.

I betragtning af at disse tjenestemænd og ansatte befinder sig i en situation, hvor de er udstationeret i udlandet og skal varetage ansvarsfulde hverv med den største effektivitet, er det af afgørende betydning, at de kan sikre deres børn en undervisning, der svarer til skoleforløbet i deres hjemlande. For nylig fik talrige forældre til børn i de tre skoler i Bruxelles imidlertid, midt i skoleåret, meddelelse om en beslutning fra Europaskolernes Øverste Råd, hvorefter deres børn skulle skifte skole fra og med september 2002 uden nogen hensyntagen til det valg, de havde foretaget ud fra deres børns faginteresser og deres egne arbejdsmæssige forpligtelser.

Kommissionen bedes i denne forbindelse oplyse følgende:

1. Mener den, at Europaskolerne og navnlig Europaskolerne i Bruxelles imødekommer behovet hos EU-institutionernes tjenestemænd og ansatte og tager hensyn til børnenes rettigheder?

2. Hvilke kriterier gælder der for fordeling af eleverne mellem de tre Europaskoler i Bruxelles? Indgår forældrenes valg i disse kriterier? Hvis det ikke er tilfældet, hvorfor ikke?

3. Hvordan administreres skolerne, navnlig på følgende områder:

- Hvordan finansieres skolerne, og hvilken procentdel betales der for de enkelte elever?

- Hvem er medlem af Europaskolernes Øverste Råd?

- Hvordan fordeles beslutningstagningsbeføjelserne i Europaskolernes Øverste Råd?

- Hvilken rolle spiller Kommissionen i dette Råd? Hvor mange stemmer har Kommissionen i Europaskolernes Øverste Råd?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(22. maj 2002)

1. Kommissionen mener, at det hidtil er lykkedes Europaskolerne at imødekomme behovet hos tjenestemænd og andre ansatte i EU-institutionerne, og at børnenes rettigheder er blevet tilgodeset. Ligesom det er tilfældet med alle andre institutioner i alle lande, må Europaskolerne dog uundgåeligt fungere inden for de grænser, som de disponible ressourcer og de relevante konstitutionelle rammer sætter.

2. Forældre kan frit ansøge om at få deres børn uddannet på enhver af de tre Europaskoler i Bruxelles. Hvis efterspørgslen overstiger de disponible pladser, må skolerne naturligvis foretage en udvælgelse ud fra afstanden mellem skole og hjem og hensynet til, om der er eventuelle søskende i den pågældende skole.

Baggrunden for spørgsmålet om skoleskifte, som kommer til at berøre nogle børn i september 2002, er følgende: Bruxelles-skole II i Ixelles blev oprettet for at tage trykket af Bruxelles-skole I (Uccle) og Bruxelles-skole II (Woluwé), som var særligt presset på daværende tidspunkt. På mødet den 28. og 29. april 1998 omfordelte Det Øverste Råd (der gives oplysninger om medlemskab nedenfor) sprogfordelingen mellem de tre skoler i Bruxelles, hovedsagelig for at respektere principperne om geografisk ligevægt og rationel udnyttelse af de disponible ressourcer. Samtidig gjorde omfattende reparationer og ombygninger det nødvendigt for Bruxelles-skole I midlertidigt at flytte nogle af sine klasser fra Uccle til Ixelles. I september 2002 vil de resterende klasser i Bruxelles-skole I, som stadig befinder sig i Bruxelles-skole III, atter vende tilbage til Uccle, og Bruxelles-skole II får sin egen fuldstændige primærcyklus, inklusive nogle af eleverne fra Bruxelles-skole I og II.

Alt dette har beklageligvis, men uundgåeligt krævet flytning af personale og elever. For at forvalte disse flytninger oprettede repræsentanten for Det Øverste Råd en forvaltningsgruppe for de tre Europaskoler, og overlærerne, personalet og forældreforeningerne blev repræsenteret i denne gruppe.

Da det blev konstateret, at der ikke var tilstrækkeligt mange forældre, som frivilligt ville flytte deres børn til en anden skole, til at gennemføre de nødvendige flytninger, blev der opstillet en overførselsstrategi på grundlag af objektive kriterier, såsom skolens kapacitet, en eller flere søskende på skolen og afstanden mellem hjem og skole. Der blev truffet afgørelse om fordelinger på grundlag af forældrenes oplysninger til skolen om søskende og hjemmets beliggenhed. Der blev givet klageadgang for særlige tilfælde. Klager blev behandlet individuelt af komitéer sammensat af medlemmer af administrationen og repræsentanter for forældre til elever på hver enkelt skole.

3. Europaskolerne finansieres som følger: udstationerede nationale læreres løn, der betales af medlemsstaterne (22 %), uddannelsesudgifter til elever, der ikke er børn af EU-ansatte, og fradrag i lønnen til personale, der er udstationeret på skolerne, såsom det midlertidige bidrag (19 %), og et udlignende tilskud fra EU-budgettet (59 %). De medlemsstater, hvori skolerne ligger, yder et særligt bidrag til bygning og vedligeholdelse af skolebygninger og udstyr i henhold til aftaler, der er indgået af Det Øverste Råd med hver af disse medlemsstater.

Officielle medlemmer af Europaskolernes øverste råd er ministrene med ansvar for undervisning og/eller kulturelle forbindelser med fremmede lande fra hver af EU's medlemsstater og et medlem af Kommissionen. Den Europæiske Patentmyndighed har også et sæde og en stemme i Det Øverste Råd med hensyn til alle spørgsmål vedrørende Europaskolen i München. Der er ikke fastsat bestemmelser om medlemskab af Det Øverste Råd for repræsentanter for forældre eller lærere.

Det Øverste Råd træffer afgørelse om pædagogiske og budgetmæssige spørgsmål med enstemmighed. Det vedtager beslutninger om administrative anliggender med to tredjedeles flertal. I alle tilfælde har medlemmerne en stemme hver.

Som medlem af denne mellemstatslige organisation har Kommissionen kun en af de 16 stemmer. I Det Øverste Råd gør Kommissionen sit yderste for at sikre, at behovene hos tjenestemænd og andre ansatte i EU-institutionerne opfyldes fuldt ud, men naturligvis afspejler både Kommissionens beføjelser og forpligtelser, at dens repræsentant kun er et ud af 16 medlemmer af rådet.