ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0624/00

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(3. marts 2000)

Om: Antallet af asylansøgere og skridt hen imod en fælles asyl- og indvandringspolitik

Vil Kommissionen forelægge en oversigt over det samlede antal asylansøgere i EU i løbet af sidste år, kommentere tendensen med hensyn til antallet af asylansøgere i EU i løbet af de sidste fem år, forelægge en liste over antallet af asylsøgere pr. indbygger og pr. medlemsstat og kommentere den seneste udvikling med hensyn til fastlæggelsen af en fælles asyl- og indvandringspolitik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(13. april 2000)

De seneste fremskridt hen imod en fælles asyl- og indvandringspolitik omfatter afsnit IV i den nye EF-traktat, som trådte i kraft den 1. maj 1999, formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds særlige møde i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999, især punkt 3, 4 og 10-27, og ikke mindst en række initiativer fra Kommissionen såsom Om fælles standarder for asylprocedurer, et arbejdsdokument fra Kommissionen af 3. marts 1999(1), forslaget til Rådets direktiv om oprettelse af Eurodac til sammenligning af asylansøgeres og visse andre udlændinges fingeraftryk af 26. maj 1999(2), forslaget til Rådets direktiv om ret til familiesammenføring af 1. december 1999(3) og forslaget til Rådets beslutning om Den Europæiske Flygtningefond af 14. december 1999(4). Endelig er der resultattavlen vedrørende fremskridt hen imod oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i EU, som Kommissionen har forelagt Rådet og Parlamentet.

To tabeller over asylansøgningerne sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

(1) SEK(1999) 271 endelig udg.

(2) KOM(1999) 260 endelig udg.

(3) KOM(1999) 638 endelig udg.

(4) KOM(1999) 686 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0337/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: Udviklingen af den anden fællesskabsstøtteramme

Den anden fællesskabsstøtteramme for Grækenland er allerede ved at udløbe. Eftersom 2000 er gennemførelsesåret for projekter indeholdt i kontrakter, der er indgået inden slutningen af 1999,

bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Hvad er udnyttelsesgraden for programmerne under den nationale og den regionale del af den anden fællesskabsstøtteramme?

2. Hvilke programmer har den mindste udnyttelsesgrad, og hvad er hovedårsagerne til den forsinkede udnyttelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(7. april 2000)

1. Pr. 15. januar 2000 ligger udnyttelsesgraden for betalingsbevillingernes vedkommende for de forskellige operationelle programmer (OP) under fællesskabsstøtterammen (EFSR) for Grækenland i programmeringsperioden 1994-1999 samtlige strukturfonde under et på 72,5 % for de nationale operationelle programmer og 76,8 % for de regionale operationelle programmer.

Som følge af den omprogrammering, der har fundet sted indtil udgangen af 1999, skulle udnyttelsesgraden for samtlige programmer snart nå op på 100 %. Der er i bestemmelserne fastsat en ekstra frist på 2 år for gennemførelsen af betalingerne af de beløb, der er bevilget til ovennævnte EFSR.

2. For de programmer, der vedrører posttjenesten og de private infrastrukturer i Nordgrækenland, er der tale om en meget ringe udnyttelse af betalingsbevillingerne, men det drejer sig ikke om store beløb og de vil nemt i nær fremtid kunne udnyttes. Årsagerne til denne forsinkelse skyldes først og fremmest vanskelighederne med at igangsætte postprogrammerne men også den sene vedtagelse i 1997 af støtten til private infrastrukturer i Nordgrækenland.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0914/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Mængden af EU-lovgivningsforslag.



EF-Tidende nr. 374 E af 28/12/2000 s. 0184 - 0185



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0914/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (25. marts 2000) Om: Mængden af EU-lovgivningsforslag Hvor mange nye lovgivningsforslag (til direktiver, forordninger og afgørelser) har Kommissionen forelagt i hvert af de seneste ti år? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romani Prodi (15. maj 2000) >TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1810/00

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(8. juni 2000)

Om: Offentlige toiletter i EU

I EU som helhed er der meget varierende standarder med hensyn til forsyningen med offentlige toiletter. Har Kommissionen samme opfattelse som jeg, at folk ikke skal være nødt til at købe mad og drikkevarer i en restaurant el. lign. for at kunne benytte toilettet?

Kan Kommissionen oplyse mig om, hvorvidt der er nogen forslag på bordet om at kræve af EU's medlemsstater, at de stiller et tilstrækkeligt antal toiletter til rådighed, hvor der opretholdes en høj renlighedsstandard?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(22. juni 2000)

Spørgsmålet hører ikke under Fællesskabets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1720/00

af Cecilia Malmström (ELDR) til Kommissionen

(20. maj 2000)

Om: Regeringskonferencen

I sin tale på universitetet i Humboldt den 12. maj foreslog den tyske udenrigsminister, at Europa-Kommissionen kunne erstattes af Det Europæiske Råd som Unionens udøvende organ.

Han sagde også, at større samarbejde blot betyder øget samarbejde mellem regeringerne.

Er Kommissionen enig med Fischer i nogle af disse punkter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(21. juni 2000)

Kommissionen reagerede umiddelbart positivt på tendensen i den tale, som J. Fischer har betegnet som en privat udtalelse. Det er imidlertid fortsat Kommissionens faste standpunkt, at man ikke fremsætter bemærkninger til enkelte punkter, der er taget ud af deres sammenhæng.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1493/00

af Mauro Nobilia (UEN) til Kommissionen

(11. maj 2000)

Om: Anvendelse af ESF til efteruddannelseskurser i Italien

Den 25. maj 1999 blev der mellem De Italienske Statsbaners Regionale Transportdivision og Centralsekretariatet for en række fagforbund indgået aftale om afholdelse af efteruddannelseskurser i teknologisk innovation, virksomhedsomlægning og omskoling med støtte fra Den Europæiske Socialfond og Arbejdsministeriet. Kursusprogrammet forudsatte deltagelse af ca. 2 165 ansatte fra alle FGCG (jernbaneselskaber underlagt et statsligt forvaltningsselskab). Ifølge støttetilsagnet fra ESF skulle kurserne være forbeholdt medarbejdere, der havde særlige behov i henseende til innovation, omorganisering og omskoling, og som var repræsentative for de forskellige grupper af arbejdstagere. Ledelsen af Circumvisuvio-banen i Campania har imidlertid ansøgt om og opnået støtte til kurser, der er forbeholdt medarbejdere på de højeste niveauer (ledelse, koordinatorer, projektanalytikere, ansvarlige for kontrol og forvaltning osv.), og undladt at tilrettelægge efteruddannelseskurser for personalet på de lavere niveauer. Deltagerne i disse kurser er udvalgt direkte af virksomhedsledelsen. Der er hidtil afholdt otte kurser. Det vides ikke, på hvilket grundlag virksomheden har søgt om finansiering af de omtalte kurser.

Kan Kommissionen på denne baggrund:

1. undersøge, om ovenstående er i overensstemmelse med sandheden?

2. oplyse, om kriterierne for udvælgelse af kursusdeltagere er i overensstemmelse med reglerne for støtte fra ESF?

3. i påkommende tilfælde placere et eventuelt ansvar for misbruget af ESF-midler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(27. juni 2000)

På grundlag af oplysningerne fra det ærede medlem er Kommissionen ikke af den opfattelse, at der er forekommet uregelmæssigheder eller overtrædelser af fællesskabsbestemmelserne. Beslutningsansvaret påhviler alene den part, som ønsker at udvikle visse jobfærdigheder inden for en produktiv sektor.

Denne beslutning skal dog vurderes på grundlag af den regionale erhvervsuddannelsespolitik, som omfatter kriterier for adgang til EF-støtte.

Kommissionen har ingen rolle i denne beslutningsproces, eftersom disse områder ikke hører ind under Kommissionens beføjelser i forbindelse med forvaltningen af strukturfondene.

Ifølge de oplysninger, som det ærede medlem har givet, ser valget af de medarbejderkategorier, som skal gennemgå en uddannelse, dog ikke ud til at være truffet på grundlag af klare og gennemskuelige kriterier.

Kommissionen vil derfor indhente oplysninger fra de regionale myndigheder i Campania.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1070/00

af Gianfranco Fini (UEN) og Francesco Turchi (UEN) til Kommissionen

(4. april 2000)

Om: Mål 2-støtte til Viterbo og Provinsen Viterbo

Som følge af den forsinkelse, hvormed den italienske regering og Regionen Lazio har forelagt Kommissionen listen over støtteberettigede områder under mål 2, vil Viterbo og Provinsen Viterbo ikke kunne nyde godt af fællesskabsinterventioner i indeværende år.

Vil Kommissionen foretage en omdefinering af områder, der opfylder mål 2-kravene, med henblik på genopførelse af Viterbo og Provinsen Viterbo på listen?

Vil Kommissionen ligeledes straks undersøge de af de italienske myndigheder forelagte forslag vedrørende de områder, der er anført som støtteberettigede under strukturfondenes mål 2?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(24. maj 2000)

Den 1. oktober 1999 sendte de italienske myndigheder Kommissionen deres forslag til inddeling af områder under mål 2. Den 11. oktober 1999 meddelte Kommissionen Italien, at forslaget ikke kan tages i betragtning, da det ikke overholder bestemmelserne i artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 om generelle bestemmelser for strukturfondene(1), hvori det fastsættes, at mindst 50 % af den støtteberettigede befolkning skal være omfattet af EF-kriterierne i stk. 5 og 6 i nævnte artikel.

Kommissionen opfordrede derfor de italienske myndigheder til snarest muligt at forelægge den et ændringsforslag, der opfylder bestemmelserne i Rådets forordning. Ændringerne skal indebære, at der medtages nye områder, som opfylder EF-kriterierne, og at nogle områder, der oprindeligt blev foreslået, men som ikke opfylder kriterierne, slettes.

Kommissionen gør i den forbindelse de ærede medlemmer opmærksom på, at provinsen Viterbo opfylder de EF-kriterier, der er anført i nævnte forordnings artikel 4, stk. 6.

Kommissionen beklager, at den endnu ikke modtaget et nyt forslag. Den har ved flere lejligheder over for de italienske myndigheder fremhævet nødvendigheden af, at et sådant forslag snarest muligt fremsendes, for ikke at straffe de pågældende områder, da Italien er den eneste medlemsstat, for hvilken det endnu ikke har været muligt at inddele områderne under mål 2.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0785/00

af Maria Sanders-ten Holte (ELDR) til Kommissionen

(16. marts 2000)

Om: GD XIII's manglende opfyldelse af tilsagn om støtte til nederlandsk filmfestival

I 1995 vedtog Kommissionen (GD XIII) at tildele den nederlandske filmfestival et beløb på 12 000 ecu til tilrettelæggelsen af Scientific Technical Festival. Beløbet blev dog først modtaget i begyndelsen af 1997 efter adskillige skrivelse, telefonopringninger og udbetalingsanmodninger. I 1996 blev der igen givet tilsag om støtte, denne gang 2 x 12 000 ecu, ved en bestemt tjenestemand i Kommissionens GD XIII. Støttemodtagerne udfyldte og tilbagesendte de nødvendige papirer. Pengene er imidlertid endnu ikke modtaget trods adskillige skrivelser, andragender og indgivelse af en klage til den europæiske ombudsmand.

I svaret på et tidligere spørgsmål stillet af et medlem af Europa-Parlamentet (E-2730/98(1)) om samme emne anførte Kommissionen, at den ville afvente en indgående undersøgelse ved den europæiske ombudsmand. I mellemtiden har ombudsmanden for længst reageret. Ombudsmanden har tillagt den nederlandske filmfestival den moralske sejr i dette anliggende, tildelt GD XIII en kritisk anmærkning og talt om dårlig forvaltning. Et opfølgningsspørgsmål af 20. april 1999 fra samme medlem af EP til Kommissionen er aldrig blevet besvaret.

1. Er Kommissionen bekendt med sagsforløbet ved tildelingen af penge gennem en tjenestemand i GD XIII, og at vedkommende dækker sig bag undskyldninger om ikke at have modtaget post og at være blevet overflyttet til anden tjeneste?

2. Har den pågældende tjenestemand eventuelt lovet mere, end han kan holde?

3. Føler Kommissionen sig moralsk forpligtet til at udbetale pengene til den nederlandske filmfestival, nu da ombudsmanden har givet den nederlandske filmfestival medhold i klagen? I benægtende fald hvorfor ikke?

(1) EFT C 135 af 14.5.1999, s. 106.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(2. maj 2000)

1. Kommissionen er bekendt med den situation, der resulterede i, at der ikke blev ydet støtte for anden gang til den nederlandske filmfestival. Forholdene er beskrevet udførligt i den afgørelse, der blev truffet af EU-ombudsmanden den 20. oktober 1998 efter en tilbundsgående undersøgelse foranlediget af en klage, der blev indgivet den 23. januar 1997.

2. Kommissionen har taget afgørelsen ad notam, herunder de kritiske bemærkninger i ombudsmandens konklusion, hvori den anvendte fremgangsmåde betegnes som dårlig administration.

3. Kommissionen yder støtte i overensstemmelse med præcise retsforskrifter, bl.a. med hensyn til form, indhold og frister, som Kommissionen er forpligtet til at overholde nøje.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0796/00

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(16. marts 2000)

Om: Transport af landbrugshusdyr

Under henvisning til de tilsagn, som Kommissionsmedlem David Byrne på mødet den 16. februar i Europagruppen om Dyrs Velfærd gav om håndhævelse af lovgivningen vedrørende transport af levende

landbrugshusdyr, og ligeledes under henvisning til, at kommissionsmedlemmet på samme møde lod forstå, at der kun er en enkelt inspektør i Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret, som specielt beskæftiger sig med transportanliggender, bedes Kommissionen oplyse, hvilke yderligere skridt den agter at tage for at sikre, at medlemsstaterne håndhæver den pågældende lovgivning, samt, det nøjagtige antal ansatte, der vil være til at varetage denne opgave som en udtrykkelig målsætning.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(2. maj 2000)

Kommissionen har konstant beskæftiget sig med dyrs velfærd under transport.

Det første direktiv om beskyttelse af dyr under transport blev vedtaget i 1977 (Rådets direktiv 77/489/EØF af 18. juli 1977(1)). Det blev afløst af Rådets direktiv 91/628/EØF af 19. november 1991(2), senere ændret ved Rådets direktiv 95/29/EF af 29. juni 1995(3).

På det daglige plan er medlemsstaternes myndigheder ansvarlige for gennemførelsen af fællesskabsreglerne.

Ifølge artikel 13 i Rådets direktiv 95/29/EF skal Kommissionen forelægge Rådet en rapport om de erfaringer, medlemsstaterne har indhøstet efter direktivets gennemførelse, ledsaget af eventuelle forslag. Rapporten vil blive forelagt Rådet inden juni 2000 på grundlag af alle tilgængelige oplysninger. Kommissionen vil fremsætte forslag om ændring af den nuværende lovgivning for at sikre en bedre håndhævelse i lyset af konklusionerne i nævnte rapport.

Kommissionen har i øjeblikket tre veterinæreksperter, der arbejder på Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret (FVO) i Dublin og specielt beskæftiger sig med dyrevelfærd. De besøg, de aflægger i medlemsstaterne, omfatter aspekter af dyrevelfærd under transport. Gennemførelsen af Rådets direktiv 91/628/EØF om beskyttelse af dyr under transport vil fortsat blive højt prioriteret i FVO-dyrevelfærdsgruppens arbejde.

Også andre FVO-inspektørers besøg har undertiden relation til velfærdsspørgsmål, særlig vedrørende burhøns og i forbindelse med slagtning.

(1) EFT L 200 af 8.8.1977.

(2) EFT L 340 af 11.12.1991.

(3) EFT L 148 af 30.6.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0409/00

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(15. februar 2000)

Om: Begrænsning af anvendelse af tørv i havebrug

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at fremme begrænsning af anvendelse af tørv i private og kommercielle havebrug og for at fremme anvendelse af alternativer for at beskytte levesteder i lavtliggende tørvemoser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(31. marts 2000)

Kommissionen undersøger, hvilke alternative løsninger der findes til anvendelse af tørv til havebrug, og om det er muligt at regulere produktionen af kompost fra bionedbrydelige fraktioner af kommunalt affald. Kompost af god kvalitet (hvad angår indhold af tungmetaller, organiske forbindelser og patogene stoffer) vil måske i en række tilfælde kunne anvendes i stedet for tørv inden for private og kommercielle havebrug.

Det vigtigste element i Fællesskabets politik til beskyttelse af naturtyper i tørvemoser er dog Natura 2000-nettet over bevaringsområder i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1).

Fællesskabet har også finansieret mange projekter til beskyttelse og genoprettelse af tørvemoser under LIFE-forordningen.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, ændret ved Rådets direktiv 97/62/EF af 27.10.1997, EFT L 305 af 8.11.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0239/00

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(7. februar 2000)

Om: Regionale og lokale beskæftigelsespagter

Efter vedtagelsen af de regionale og lokale beskæftigelsespagter bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Hvor stort et antal regionale og lokale beskæftigelsespagter er der nøjagtigt blevet oprettet i samhørighedslandene?

2. Hvordan vurderer Kommissionen den hidtidige udvikling i de enkelte samhørighedslande?

3. Hvilke principper bygger de nye beskæftigelsespagter for perioden 2000-2006 på?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(23. marts 2000)

En detaljeret liste over de 89 regionale og lokale beskæftigelsespagter, der på Kommissionens initiativ blev iværksat i 1997, samt den foreløbige status herover, blev offentliggjort i Kommissionens dokument med titlen Anden rapport om de regionale beskæftigelsespagter(1).

For den kommende programmeringsperiodes vedkommende har Kommissionen som udgangspunkt opfordret til en konsolidering og udbredelse af de regionale og lokale beskæftigelsespagter i de operationelle programmer under strukturfondene. I den forbindelse findes der detaljerede retningslinjer i Kommissionens dokument med titlen Vejledning om regionale og lokale beskæftigelsespagter 2000-2006(2).

(1) SEK(1999) 1932.

(2) SEK(1999) 1933.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0779/00

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(16. marts 2000)

Om: Den fælles handelspolitik og regeringskonferencen

I Kommissionens udtalelse om regeringskonferencen foreslår den, at bestemmelserne om den fælles handelspolitik, herunder kvalificeret flertalsafstemning i Rådet, bør udvides til også at omfatte aftaler om tjenesteydelser og intellektuel ejendomsret.

Kan Kommissionen bekræfte, at udvidelsen af den fælles handelspolitik vil omfatte alle tjenesteydelser uden undtagelse, herunder også på det kulturelle område og navnlig audiovisuelle tjenesteydelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(7. april 2000)

I Kommissionens udtalelse om regeringskonferencen sondres der ikke mellem de forskellige typer af tjenesteydelser, når det gælder udvidelse af bestemmelserne om den fælles handelspolitik i artikel 133 (tidl. artikel 113) i EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0833/00

af Bertel Haarder (ELDR) til Kommissionen

(21. marts 2000)

Om: Ret til ansøgning om kompensation af eksproprieret ejendom i Polen

Nye regler i Polen har medført, at kun polske statsborgere, som har resideret i Polen i mere end 5 år, kan søge om kompensation for privat ejendom, som blev eksproprieret efter 2. Verdenskrig. Det betyder, at mennesker, der var tvunget til at flygte fra Polen under og efter 2. Verdenskrig, ikke kan søge om kompensation fra den polske stat.

Kan Kommissionen oplyse, om man er bekendt med denne problemstilling, og i så fald om den er blevet diskuteret i forbindelse med Polens forhandlinger om optagelse i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(27. april 2000)

Som det fremgår af Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel H-0642/99 fra Titley under spørgetiden i Parlamentets mødeperiode i november 1999(1), følger Kommissionen med stor interesse debatten i Polen om den polske regerings nye lovforslag om tilbagegivelse af konfiskeret ejendom.

Kommissionen er helt klar over, at det er et kompliceret anliggende, i første række i den polske indenrigspolitik. Hvad angår de eksisterende medlemsstater, er det en opgave for Polen at udforme ordninger for tilbagegivelse af ejendom.

De ændringer, der er stillet forslag om, til loven om tilbagegivelse af ejendom, og som relaterer til statsborgerskabs- og bopælsklausulen, angribes i øjeblikket i Sejm og skal behandles af forfatningsdomstolen, for at det kan fastslås, om de er forenelige med den polske forfatning. Tiden vil vise, hvilket anvendelsesområde den nye lovgivning får.

Kommissionen ser gerne et fremskridt med vedtagelsen af loven, den vil fortsat nøje følge sagen og rapportere herom i sin næste periodiske rapport.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (november 1999).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0986/00

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: Loi Evin-sagen

Vil kommissær Bolkestein give tilsagn om, at han, hvis disse forhandlinger ikke resulterer i en løsning, som er i overensstemmelse med traktaten, og som giver retssikkerhed for private interesser, vil forelægge sagen for Domstolen?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein på skriftlige forespørgsler E-0984/00, E-0985/00 og E-0986/00

(3. maj 2000)

Kommissionen påpeger på ny, at den undersøger sagen meget nøje, ikke kun på grund af den store interesse, Parlamentet har i sagen, men også for at sikre, at bestemmelserne for det indre marked bliver overholdt.

Kommissionens primære mål er at sikre, at de ekstraterritoriale virkninger af den såkaldte Loi Évin er forenelige med EF-traktatens artikel 49 (tidl. artikel 59), dvs. at de står i rimeligt forhold til beskyttelsen af menneskers sundhed et mål, som Kommissionen støtter fuldt ud. Kommissionen mener i den henseende, at adfærdskodeksen fra 1995 principielt er et passende redskab til at sikre, at proportionalitetsprincippet overholdes. Kommissionen mener dog også, at de franske myndigheder bliver nødt til at forbedre kodeksen yderligere, så den kun finder anvendelse ved et mindre antal klart afgrænsede sager, og det sikres, at den frembyder større retssikkerhed og forudsigelighed for alle parter, herunder arrangører af sportsarrangementer i andre medlemsstater. Kommissionen vil i den nærmeste fremtid drøfte disse punkter med de franske myndigheder. Så snart Kommissionen er nået frem til en endelig afgørelse i sagen, vil denne blive bekendtgjort offentligt efter de gældende procedurer. Kommissionen besvarer naturligvis også gerne eventuelle yderligere spørgsmål, de ærede medlemmer måtte have.