SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3548/01

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Hindring af grænseoverskridende jernbanetransport som følge af en ekstremt høj tarif, der skal dække en afgift, som den nederlandske stat har pålagt koncessionshavere

1. Har Kommissionen kendskab til, at et partnerskab, der består af jernbaneselskabet NS og flyselskabet KLM, ved en offentlig auktion i maj 2001 fik en særret i 15 år fra den 1. oktober 2006 til at drive indenrigstogservicevirksomhed og international togservicevirksomhed på den nye højhastighedsforbindelse Amsterdam-Rotterdam-Breda, som er forbundet med den eksisterende linje Bruxelles-Paris via en tunnel under byen Antwerpen i Belgien?

2. Har Kommissionen også kendskab til, at NS/KLM hvert år skal betale 148 mio. euro herfor, medens konkurrenterne, som f.eks. det tyske jernbaneselskab DB og det britiske busselskab ARRIVA, tilbød under 100 mio. euro herfor?

3. Indtil for nylig fik man indtryk af, at passagerer kunne rejse via denne nye jernbaneforbindelse til en normal tarif eventuelt med et tillæg for eksprestog, hvilket er normalt i andre lande. Mener Kommissionen på baggrund heraf, at det er normalt og et eksempel, som bør finde anvendelse andetsteds, at den enorme betaling til den nederlandske stat skal finansieres ved at lade fremtidige passagerer betale en tarif, som vil ligge gennemsnitligt 50 % højere end den nuværende normale tarif og i myldretiden endog 100 % højere?

4. Hvorledes vurderer Kommissionen den omstændighed, at denne forbindelse er en yderligere facilitet for indenrigstrafikken i Nederlandene, som eventuelt kan begrænses til en lille, velstående kategori af rejsende, som kan og er villig til at betale et stort beløb for en parallelt forløbende hurtigforbindelse, men at begrundelsen for opførelsen af denne linje var, at den ville være en erstatning for den grænseoverskridende transport over lange afstande til og fra Belgien og Frankrig?

5. Vil den næsten parallelle forbindelse hver time på hovedlinjen mellem Nederlandene og Belgien fra Amsterdam til Bruxelles via Roosendaal og Antwerpen blive bevaret med normale tariffer ud over denne grænseoverskridende forbindelse, som vil være særdeles dyr for passagerer, således at man undgår, at der skabes et monopol, der ledsages af uforholdsmæssigt høje tariffer, som i praksis vil skabe en ny uundgåelig afgift på den grænseoverskridende transport mellem to EU-medlemsstater?

Kilde: De Volkskrant af 5. december 2001.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(20. februar 2002)

1. og 2. Kommissionen er blevet underrettet om den udbudsprocedure, de nederlandske myndigheder organiserede for togdriften på HogeSnelheidslijn (HSL)-Zuid1(1) afsnittet i Nederlandene, som Kommissionen havde skaffet finansieringsmidler til inden for rammerne af de transeuropæiske transportnet. Kommissioner er også blevet underrettet om, at det tilbud, der blev indgivet af et konsortium bestående af det nederlandske selskab Nederlandse spoorwegen (NS) og Det Kongelige Nederlandske Luftfartsselskab KLM er blevet valgt af de nederlandske myndigheder som det, der giver mest for pengene. Kommissionen er ikke blevet underrettet om de øvrige tilbud eller om deres indhold.

3. Takststrukturen på de fremtidige højhastighedsforbindelser bestemmes bl.a. ud fra et forudfastsat driftsniveau (f.eks. tilstrækkelig mange pladser), som kræver tilpasning af billetprisniveauet. Den bestemmes også af infrastrukturafgifterne i overensstemmelse med Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering2(2), hvis hovedformål er at danne grundlag for at lade brugerne betale for anlæggelse, vedligeholdelse og brug af jernbaneinfrastruktur. Desuden kan de nederlandske myndigheder ifølge Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 af 26. juni 1969 om medlemsstaternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste

forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje(3), i kontrakten med jernbaneselskabet (dvs. NS/KLM) indføje takstnedsættelser for særlige grupper, f.eks. studerende eller bevægelseshæmmede, eller for samtlige passagerer.

4. Kommissionen tager det til efterretning, men kan ikke udtale sig på grundlag af de oplysninger, der på nuværende tidspunkt står til rådighed.

5. Kommissionen har ingen oplysninger om, hvad der skal ske med den nuværende togdrift mellem Amsterdam og Bruxelles via Roosendaal og Antwerpen. I princippet angår sagen kun de jernbaneselskaber, der driver denne forbindelse. Togdriften kunne indgå i en kontrakt om kørselspligt, som indgås mellem Belgien og Nederlandene på den ene side og jernbaneselskaberne på den anden. I sin hvidbog Den Europæiske Transportpolitik frem til 2010 de svære valg(4), har Kommissionen opstillet det mål, at jernbanernes transportandel i 2010 skal have bevaret sit 1998-niveau for at kunne efterkomme transportbehovets forventede stigning. Den bemærker, at den internationale togdrifts omfang, kvalitet og pålidelighed ofte er utilstrækkelig i forhold til den nationale. Hvidbogen oplyser desuden, at Kommissionen vil fremsætte forslag, som skal sikre jernbanedriftens kvalitet og dens brugeres rettigheder, og at den vil udarbejde disse og andre forslag i nøje samarbejde med de vigtigste beslutningstagere og interesserede parter.

(1) HSL Zuid: High Speed Link South: the section from the Dutch/Belgian border to Amsterdam of the Paris-Brussels-Amsterdam High Speed Link.

(2) EFT L 75 af 15.3.2001.

(3) EFT L 156 af 28.6.1969.

(4) KOM(2001) 370 endelig udg.