ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0626/99

af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Restaureringen af Det Skaeve Taarn i Pisa

Kan Kommissionen oplyse, om de forskellige restaureringsprojekter for Det Skaeve Taarn i Pisa ogsaa er blevet finansieret med EU-stoette?

Kan den i bekraeftende fald oplyse, hvor store beloeb og hvilken slags midler der har vaeret tale om, og efter hvilken tidsplan udbetalingerne har fundet sted?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(5. maj 1999)

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem, at Det Skaeve Taarn i Pisa to gange har modtaget finansielle bidrag inden for rammerne af Kommissionens handlingsprogram for bevarelse af arkitektonisk kulturarv af usaedvanlig betydning.

I december 1997 blev der bevilget 50 000 EUR til udfoerelsen af metodeforskning i den mest hensigtmaessige metode til bevarelse af stenene, som i otte hundrede aar har vaeret udsat for en helt usaedvanlig belastning paa grund af taarnets haeldning. Denne bevilling havde ingen tilknytning til arbejdet i forbindelse med taarnets statiske problemer.

De gode resultater, der fremkom ved denne forskning, kan anvendes paa interventionsmetoder for andre monumenter overalt i Europa. Dette foerste positive eksperiment foranledigede det centrale restaurationsinstitut i Rom og universitet i Pisa, i komitéen for taarnets bevarelse, til at fremsaette et forslag til et europaeisk restaurationslaboratorium inden for rammerne af Raphael-programmet. Forslaget blev godkendt i slutningen af 1998 med et beloeb paa 271 327 EUR (den foerste rate er blevet udbetalt, og den anden og sidste rate vil blive betalt, naar projektet er faerdigt omkring midt i aar 2000).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0172/99

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Omstruktureringsarbejde paa Piazza Cavallotti i Livorno

Omstruktureringsarbejdet paa Piazza Cavallotti i Livorno har medfoert betydelige ulemper for beboerne og de handlende, og gadehandlerne har f.eks. maattet flytte deres boder. Borgerne i Livorno fik foerst den 10. januar 1999 besked om det planlagte arbejde, som har medfoert alvorlige ulemper og en betydelig nedgang i omsaetningen for de lokale handlende, og arbejdet er berammet til at vare et aar. Kan Kommissionen oplyse:

1. om det ovennaevnte arbejde efter dens mening kan anses for at kraenke princippet om fri konkurrence for de handlende i byen Livorno?

2. om der findes en form for oekonomisk stoette og/eller projekter til fordel for de handlende, der er blevet skadet af disse omstaendigheder?

3. om den kan afgive en generel bedoemmelse af sagen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(18. marts 1999)

Efter at have behandlet det aerede medlems spoergsmaal har Kommissionen konkluderet, at det omtalte projekt er blevet udfoert i overensstemmelse med EF-rettens bestemmelser om offentlige kontrakter. De beskrevne forhold er ikke i strid med princippet om ikke-forskelsbehandling, aabenhed og ligebehandling, som danner grundlag for de naevnte bestemmelser. Der er i oevrigt ikke i disse bestemmelser fastsat specielle godtgoerelser for handlende, der er blevet forfordelt af de udfoerte offentlige bygge- og anlaegsarbejder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0869/99

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Indtaegtsnedgang for fiskerne i den autonome region Madeira

Den store mangel paa tunfisk, som der har vaeret i den autonome region Madeira siden august 1998, har haft meget negative sociale virkninger i de lokale fiskersamfund.

Mangelen paa bestande af tunfisk, som er en vandrende art, har alvorlige konsekvenser for oekonomien og indtjeningsmulighederne i store dele af befolkningen i de forskellige sogne paa Madeira saasom Caniçal eller Machico, som allerede er meget svaekket socialt og uden alternative beskaeftigelsesmuligheder.

Denne situation er saa alvorlig, at den fortjener Kommissionens fulde opmaerksomhed.

Kommissionen bedes i denne forbindelse oplyse foelgende:

1. Er Kommissionen af den regionale regering paa Madeira eller den portugisiske regering blevet underrettet om denne alvorlige situation?

2. Findes der inden for rammerne af den faelles fiskeripolitik en eller anden budgetmaessig mekanisme eller et eller andet saerprogram, der kan bruges til at afhjaelpe den drastiske indtaegtsnedgang i disse fiskersamfund og den alvorlige situation, som hele familier i Caniçal og Machico befinder sig i? Har regionalregeringen paa Madeira og/eller den portugisiske regering i bekraeftende fald allerede anmodet Kommissionen om at ivaerksaette disse mekanismer eller programmer?

3. Findes der uden for den faelles fiskeripolitik nogen budgetmaessig mulighed for hurtigt at goere noget ved situationen? I bekraeftende fald, hvilken?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(3. maj 1999)

De disponible generelle oplysninger om tunressoucerne i Atlanterhavet viser ikke, at situationen er katastrofal. Kommissionen soeger for oejeblikket mere specifikke oplysninger om tunbestandene i Madeira-omraadet.

1. Der har ikke fundet kontakter sted med myndighederne i medlemsstaten, og Kommissionen er ikke blevet informeret om denne situation af de portugisiske myndigheder.

2. Der er ikke i forbindelse med den faelles fiskeripolitik noget saerprogram eller nogen budgetmaessig mulighed for at kompensere for eventuelle indtaegtstab som foelge af den paagaeldende situation.

3. Kommissionen ser ingen andre muligheder for finansiel intervention uden for den faelles fiskeripolitik, som kan sikre en hurtig kompensation for eventuelle indtaegtstab.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0651/99

af Johannes Blokland (I-EDN) til Kommissionen

(9. marts 1999)

Om: Uregelmaessigheder i forbindelse med Open Christianity's skole "Prins Maurits" i Skt. Petersborg i Rusland

1. Er Kommissionen bekendt med myndighedernes forsoeg paa at lukke Open Christianity's skole i Skt. Petersborg i Rusland?

2. Kan Kommissionen bekraefte, at de lokale myndigheder og politiet intimiderer skolens ledelse og eleverne? Hvad ligger der bag denne fremfaerd?

3. Er der kontakter mellem EU og myndighederne i Skt. Petersborg? Er eller har der vaeret kontakter mellem EU og ledelsen for Open Christianity?

4. Er Kommissionen rede til at goere den russiske regering opmaerksom paa sin foruroligelse over den fremfaerd, som de lokale myndigheder i Skt. Petersborg har udvist?

5. Hvilke midler kan ifoelge Kommissionens endnu tages i anvendelse for at forhindre lukningen af Open Christiantity's skole?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(29. marts 1999)

Kommissionens delegation i Rusland har fulgt udviklingen omkring Open Christianity's skole i Skt. Petersborg. Skolen er netop blevet lukket, tilsyneladende paa grund af problemer med lejemaalet. Lejekontraktens bestemmelser er temmelig uigennemskuelige.

Den 11. februar 1999 fratog voldgiftsretten i Skt. Petersborg skolen retten til at benytte bygningerne. Der er dog indgivet en klage. Kommissionens delegation foelger resultaterne af retssagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0596/99

af Ian White (PSE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Vaeksthormonet rBST

1. Vil Kommissionen insistere paa, at de relevante udvalg undersoeger alle beviser vedroerende virkningerne af vaeksthormonet rBST paa baade dyrs og menneskers sundhed, naar virksomheden, der ejer dette stof, soeger om tilladelse til at saelge det til brug inden for EU?

2. Vil Kommissionen foelge forsigtighedsprincippet, naar spoergsmaalet om at give tilladelse til at saelge kvaegvaeksthormonet rBST bringes op?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(4. maj 1999)

Kommissionen bad om en udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité for Dyrs Sundhed og Trivsel saavel som fra Den Videnskabelige Komité for Folkesundhed angaaende brugen af rBST. Begge videnskabelige komitéer har for nylig udsendt en videnskabelig udtalelse om deres specifikke arbejdsopgaver. Udtalelserne findes paa Kommissionens Europa-server. Med henblik paa at tage en beslutning paa dette omraade, vil Kommissionen paa baggrund af de videnskabelige udtalelsers konklusioner udsende en rapport og et forslag om fremtiden for moratoriumet for bovin somatotropin (Raadets beslutning 93/936/EF)(1) til Raadet og Parlamentet.

(1) EFT L 366 af 31.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0280/99

af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Ponte Vecchio (Firenze)

Ponte Vecchio og de tilstoedende kvarterer i Firenzes historiske centrum figurerer paa Unescos liste over verdens mest vaerdifulde kulturarv.

I aarenes loeb har de forskellige tilsynsfoerende i Ministeriet for Kultur- og Miljoevaerdier henledt de lokale og nationale myndigheders opmaerksomhed paa behovet for at valorisere og bevare denne arv ved ikke at udsaette den for den risiko, der er forbundet med alt for store turiststroemme, og for forarmelse som foelge af tilstedevaerelsen af uautoriserede gadehandlere og stigende mikrokriminalitet.

De hidtil trufne foranstaltninger har vist sig utilstraekkelige til at kunne begraense vandalismen og sikre beskyttelsen af kunstarven og af haandvaerkervaerkstederne og butikkerne i naevnte bydel, og Ponte Vecchio og de tilstoedende kvarterer er derfor dagligt udsat for risiko.

Agter Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende at henvende sig til myndighederne i Firenze og til de nationale italienske myndigheder for at faa disse til at sikre bevarelsen og valoriseringen af en meget vaerdifuld kunstnerisk og historisk arv, som figurerer paa Unescos liste over verdens mest vaerdifulde kulturarv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(23. marts 1999)

Although fully understanding the worries expressed by the Honourable Member, the Commission would inform him that, on the basis of Article 128 and the principle of subsidiarity enshrined in the EC Treaty, any measures for the protection of cultural heritage are the exclusive responsibility of the national or regional authorities.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0997/99

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(20. april 1999)

Om: Foranstaltninger truffet af EU til at lukke atomkraftvaerket i Tjernobyl

Kan Kommissionen forklare, hvorfor en tredje reaktor nu bliver aabnet paa atomkraftvaerket i Tjernobyl i Ukraine, naar der er truffet foranstaltninger til at lukke hele vaerket med udgangen af aar 2000?

Den Europaeiske Union har vedtaget ikke at give oekonomisk stoette til lukningen af vaerket og Europa-Parlamentet har godkendt denne beslutning.

Vil Kommissionen i lyset heraf forklare, hvordan den agter at sikre, at hele vaerket lukkes med udgangen af aar 2000, og samtidig sikre borgerne i saavel Unionen som i Ukraine?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(7. maj 1999)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at enhed 3 i Tjernobyl-kernekraftvaerket traadte i funktion igen den 6. marts 1999 efter et planmaessigt udfald paa tre maaneder med henblik paa inspektion og vedligeholdelse.

I det aftalememorandum, der blev underskrevet i 1995 af G7-landene, Kommissionen og Ukraine, forpligtede Ukraine sig til at lukke Tjernobyl-kernekraftvaerket senest aar 2000.

Kommissionen er af den opfattelse, at det gaar fremad med at gennemfoere 1995-aftalen, og forventer isaer, at Ukraine vil overholde sin forpligtelse om at nedlukke Tjernobyl-kernekraftvaerket senest aar 2000.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0529/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(8. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. kraevede en mere indgaaende kontrol med produkter fra tredjelande i forbindelse med Raadets direktiv 91/493/EOEF om sundhedsmaessige betingelser for produktion og afsaetning af fiskerivarer(2), saaledes at der ikke stilles lempeligere sundhedsmaessige krav til produkterne fra disse lande end til produkter fra Faellesskabet.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke resultater den har faaet ud af sine skridt til at efterkomme Europa-Parlamentets anmodning?

(1) EFT C 210 af 6.7.1998, s. 295.

(2) EFT L 268 af 24.9.1991, s. 15.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0491/99

af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Forebyggelse af arbejdsskader

Betydningen af forebyggelse for at forbedre sundheden og sikkerheden paa arbejdspladsen er almindeligt anerkendt og indgaar da ogsaa i Kommissionens fjerde program for sikkerhed, hygiejne og sundhed paa arbejdspladsen.

Eftersom det ofte er meget billigere for virksomhederne at betale en bod end at soerge for forebyggelse og saaledes undgaa at opfylde lovens aand, hvad kan der da goeres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn

(31. marts 1999)

Kommissionen deler det aerede medlems opfattelse, og tillaegger det stor betydning, at faellesskabslovgivningen om sundhed og sikkerhed paa arbejdspladsen faktisk anvendes i alle medlemsstaterne.

I henhold til artikel 4 i Raadets rammedirektiv 89/391/EOEF af 12. juni 1989 om ivaerksaettelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet(1) skal medlemsstaterne navnlig paase, at der sikres fyldestgoerende kontrol og tilsyn med de nationale bestemmelser til omsaetning af direktivet.

I denne sammenhaeng goer Kommissionen det aerede medlem opmaerksom paa Domstolens faste retspraksis, som viser, at medlemsstaterne med forbehold af deres frihed ved valg af form og midler i henhold til traktatens artikel 189, stk. 3, er forpligtet til at vaelge de bedst egnede former og midler for at sikre direktivernes tilsigtede virkninger. Naar et faellesskabsdirektiv ikke fastsaetter en saerlig sanktion for overtraedelser eller med hensyn hertil henviser til nationale administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser, skal medlemsstaterne i medfoer af traktatens artikel 5 traeffe alle foranstaltninger, som er egnede til at sikre faellesskabsrettens gennemslagskraft. Medlemsstaterne har et skoen med hensyn til valget af sanktioner, men skal dog drage omsorg for, at overtraedelser af faellesskabsretten sanktioneres efter samme materielle og processuelle regler, som efter national ret gaelder for overtraedelser af samme art og grovhed, og sanktionen skal under alle omstaendigheder vaere effektiv, staa i rimeligt forhold til overtraedelsen og have en afskraekkende virkning(2).

Det paahviler saaledes de nationale myndigheder at finde en passende balance mellem den oekonomiske sanktion, der er fastsat i den nationale lovgivning, og det maal at fremme forebyggelsen af erhvervsbetonede risici.

(1) EFT L 189 af 29.6.1989.

(2) Domstolens dom af 12. september 1996, Sando Galotti m.fl., forenede sager C-58/95, C-75/95, C-112/95, C-119/95, C-123/95, C 135/95, C-140/95, C-141/95, C-154/95 og C-157/95, Sml. s. I-4345, punkt 14.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0409/99

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Udkast til handelsaftale mellem EU og Sydafrika

Det fremgaar af oplysninger fra forskellige kilder, herunder en sammenslutning af virksomheder i portvinsbranchen, at der foreligger et udkast til aftale mellem den sydafrikanske handelsminister og medlem af Kommissionen, João de Deus Pinheiro, om rammerne for de fremtidige forhandlinger mellem EU og Sydafrika.

Det skulle af dette udkast fremgaa, at Sydafrika efter en femaarig overgangsperiode ikke laengere maa anvende betegnelserne "PORTO", "PORT" og "PORTWINE" for vine, der udfoeres til tredjelande.

1. Kan Kommissionen oplyse, om muligheden for udfoersel af sydafrikanske vine med betegnelserne "PORTO", "PORT" og "PORTWINE" ifoelge udkastet til aftale mellem EU og Sydafrika foerst vil ophoere efter udloebet af den femaarige periode?

2. Kan Kommissionen bekraefte, hvorvidt nogen af de tre oprindelsesbetegnelser er omfattet af dette forbud?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0454/99

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Opfoerelse af anlaeg til behandling af fast affald i Meia Serra paa Madeira

Der er udarbejdet en plan for opfoerelse et nyt anlaeg til behandling af fast affald i den autonome region Madeira, naermere bestemt i Meia Serra, Camacha sogn, Santa Cruz kommune.

Godkendelsen af ovennaevnte projekt afhaenger selvfoelgelig af resultaterne af en uafhaengig og trovaerdig miljoevurderingsundersoegelse.

Vil Kommissionen paa baggrund heraf oplyse foelgende:

1. Har projektet vaeret genstand for en ansoegning om EU-medfinansiering? Hvornaar? Har Kommissionen i bekraeftende fald allerede truffet afgoerelse om stoette til projektet?

2. Hvorledes agter Kommissionen at sikre, at den miljoevurderingsundersoegelse, som skal vedfoejes som bilag til projektet, virkelig er uafhaengig og trovaerdig, hvis den portugisiske regering i givet fald allerede har indgivet ansoegning om stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(19. april 1999)

I maj 1996 ansoegte de portugisiske myndigheder Kommissionen om stoette fra Samhoerighedsfonden til medfinansiering af et projekt om behandling af fast affald paa Madeira.

Den tilhoerende miljoevurdering, der blev fremsendt af de portugisiske myndigheder i januar 1999, vil blive behandlet af Kommissionen, saa snart den har modtaget rapporten om den offentlige hoering og en af miljoemyndighederne godkendt udtalelse fra det udvalg, der undersoeger vurderingen.

Da projektet er under behandling, er Kommissionen ikke paa nuvaerende tidspunkt i stand til at give flere oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0336/99

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(23. februar 1999)

Om: Indretning af en plads for autocampere i naturreservatet Pian di Spagna (Sondrio provinsen)

Naturreservatet Pian di Spagna - Lago di Mezzola (Sondrio provinsen) oprettedes med regionalt dekret af 6. februar 1985 nr. III/1913 og blev tilfoejet den liste over vaadomraader af international betydning (navnlig af betydning som levesteder for svoemmefugle), som blev undertegnet i Ramsar den 2. februar 1971 og ratificeret af Italien med praesidentdekret nr. 448 af 13. juli 1976. Reservatet har et areal paa 1.586 ha, som befinder sig i fem kommuner (Dubino, Novate Mezzola, Verceia - i Sondrio provinsen - Gera Lario og Sorico - i Como provinsen) og er karakteriseret ved en lang raekke soeer og vandloeb, som er indbyrdes forbundet ved roerskove, engdrag og dyrkede arealer.

Sorico kommune har godkendt et projekt om en plads for autocampere i et omraade, som dels anvendes til landbrugsformaal, dels befinder sig i naturreservatet. Arbejdet bestaar i indretning af en bygning til modtagelse af turister, et omraade til en vindsurferskole, omklaedningsrum, brusere og toiletter, et serviceomraade for autocampere (fjernelse af affald og vandforsyning) og en plads for autocampere og campingvogne paa i alt 20.000 m2. 50 % af udgifterne til projektet finansieres over planen for udvikling af landomraader - maal 5b - aktion 2.4 - forbedring af turistmaessige aktiviteter og strukturer.

Mener Kommissionen, at det projekt, som kort er beskrevet ovenfor, er i overensstemmelse med maalsaetningerne for de naevnte EU-fonde, med maalsaetningerne om beskyttelse af naturomraader som indeholdt i Ramsar-konventionen og med direktiv 85/337/EOEF(1) med senere aendringer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(22. marts 1999)

Lokaliteten Lago di Mezzola e Pian di Spagna er af de italienske myndigheder blevet udpeget som saerligt beskyttet omraade (kodenummer IT2040022) i henhold til artikel 4 i Raadets direktiv 79/409/EOEF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(2). Derfor gaelder bestemmelserne i artikel 6, stk. 2-4, i Raadets direktiv 92/43/EOEF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(3).

Kommissionen kan bekraefte, at projektet "Camper Service" er blevet medfinansieret med stoette fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU). Der er sendt et brev til de italienske myndigheder for at faa yderligere oplysniner om projektet.

Kommissionen vil traeffe alle noedvendige forholdsregler for at sikre, at faellesskabslovgivningen overholdes.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979.

(3) EFT L 206 af 22.7.1992.
(2000/C 27 E/036) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1379/99
af Xaver Mayer (PPE-DE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Beskyttelse af bævere  oversvłmmelsesskader
I forbindelse med oversvłmmelserne ved floderne Isar og Donau i Tyskland i foråret er det blevet
konstateret, at bævere har undermineret dæmninger til beskyttelse mod oversvłmmelse. Dette bevirker enrisiko for dæmningernes stabilitet. Spłrgsmålet er, om eventuelle risici for dæmningernes sikkerhed kanudelukkes gennem en styring af bæverpopulationen.
1. Kommissionen anmodes om at meddele, hvilken beskyttelse bævere har inden for rammerne af
direktivet om arternes beskyttelse.
2. Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger der vil være mulige på baggrund af de eksisterende
beskyttelsesbestemmelser for at forhindre, at bævere underminerer de eksisterende beskyttelsesdæmningerog for igen at głre de allerede underminerede dæmninger sikre?
3. Anser Kommissionen det for nłdvendigt at der foretages en undersłgelse, der giver mulighed for at
vurdere de eventuelle risici henholdsvis foranstaltninger for at undgå disse?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard
(10. september 1999)
Kommissionen er klar over, at der eksisterer bestande af bævere (
1) (formentlig arten Castor fiber), som med
godt resultat er genudsat og nu findes langs bredderne af floderne Isar og Donau i Tyskland.
Selv om man i dette tilfælde ikke kan udelukke muligheden for, at bæverne kan łdelægge dæmninger, som
skal beskytte mod oversvłmmelser, må der også tages hensyn til de skader, der forvoldes af andre gnaveresåsom nutriaen (
2) (Myocastor coypus) eller moskusrotten (3) (Ondatra zibethica). Disse to sidstnævnte arter
henhłrer ikke under den europæiske naturbeskyttelseslovgivning.
1. For så vidt angår artsbeskyttelse, er den europæiske bæver (Castor fiber) beskyttet i medfłr af
artikel 12 i »habitat«-direktivet (92/43/EØF (4)), hvilket betyder, at medlemsstaterne skal etablere en ordning
med streng fredning og forbud mod enhver form for forsætlig indfangning af eller drab på enheder afdenne art i vild tilstand såvel som forsætlig forstyrrelse eller łdelæggelse af denne arts ynglepladser.
2. Dog kan medlemsstaterne på de betingelser der er anfłrt i artikel 16, i givet fald fravige
bestemmelserne i artikel 12 af hensyn til den offentlige sikkerhed. Spłrgsmålet om, hvilke foranstaltningerder bedst kan sikre dels en effektiv beskyttelse mod oversvłmmelser, dels tilstrækkelig artsbeskyttelse,henhłrer under den pågældende medlemsstats myndigheder.
3. Disse myndigheder skal på eget ansvar beslutte, om det i et givet tilfælde er nłdvendigt at foretage en
særlig vurdering af risici og forholdsregler.
(1) Fr.:Castor / D: Biber.
(2) Fr.:Ragondin / D: Nutria.
(3) Fr.:Rat musquØ / D: Bisamratte.
(4) EFT L 206 af 22.7.1992.29.1.2000 DA C 27 E/33 De Europæiske Fællesskabers Tidende