ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2103/00

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om: Personer, som er økonomisk afhængige af Europa-Parlamentet

I henhold til Kommissionens svar på min skriftlige forespørgsel E-1215/00(1) anmodes Kommissionen om at nævne de personer, som sidder i Det Forenede Kongeriges parlament og modtager a) pensioner og b) penge fra EU, f.eks. medlemmer af Overhuset, der modtager en pension efter udtræden af tjenesten som tjenestemand i Bruxelles eller medlemmer af parlamentet, som er direktører for selskaber, der modtager finansiel støtte fra EU's budget?

(1) EFT C 53 E af 20.2.2001.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(7. september 2000)

Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1215/00(1) indeholder de relevante oplysninger, for så vidt angår de tidligere medlemmer af Kommissionen af britisk nationalitet, som for tiden oppebærer pension fra Fællesskabet.

Hvad Kommissionens tjenestemænd angår, er udbetaling af pension efter udtrædelse af tjenesten ikke til hinder for, at de (under overholdelse af vedtægtens artikel 16 og 17) påtager sig et andet arbejde.

Tjenestemænd i lønklasse A1 og A2, der fritages fra deres stilling af tjenstlige grunde efter ansættelsestjenestens afgørelse (vedtægtens artikel 50), får en månedlig godtgørelse i en fast periode. Ifølge artikel 50 nedsættes godtgørelsen med tjenestemandens eventuelle indtægter ved beskæftigelse i denne periode, i det omfang disse indtægter og godtgørelsen tilsammen overstiger det seneste samlede vederlag, som tjenestemanden oppebar.

Pr. 10. juli 2000 modtog otte sådanne tidligere tjenestemænd i Kommissionen af britisk nationalitet denne godtgørelse. De oplysninger om indtægter fra erhvervsbeskæftigelse, som Kommissionen har modtaget, giver ikke anledning til at revidere disse godtgørelser.

Ingen personer i det britiske parlament modtager penge fra EU. Så vidt Kommissionen ved, er Lord Williamson, den tidligere generalsekretær for Kommissionen, den eneste tidligere tjenestemand i Kommissionen i Underhuset eller Overhuset, og han modtager naturligvis den alderspension, han er berettiget til.

Kommissionen fører ikke register over direktører for selskaber, der modtager finansiel støtte fra EF for det arbejde eller de funktioner, de udfører, og den kan derfor ikke oplyse, om nogle af disse direktører er MP'er eller Peers.

(1) EFT C 53 E af 20.2.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3032/00

af Carlos Lage (PSE) til Kommissionen

(26. september 2000)

Om: Virkningerne af anlægget af en havn ved Vila Praia de Âncoras kystområde

Den landsdækkende portugisiske miljøorganisation, Quercus, har sendt en skrivelse til Kommissionen med anmodning om, at den griber ind over for anlægget af en ny havn i Âncora, nær byen Viana do Castelo i Nordportugal, i protest mod dette anlægsarbejde som modtager økonomisk støtte fra EF fordi det udgør en trussel mod områder, som indgår i Natura 2000 og Corine-biotopen, og forventes at få skadelige virkninger for strandområdet.

Vil Kommissionen analysere problemet og træffe de behørige foranstaltninger, eller mener den, at den undersøgelse af de miljømæssige virkninger, der er foretaget, giver tilstrækkelige garantier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(13. november 2000)

Det ærede medlem henviser til en officiel skrivelse fra den portugisiske ikke-statslige organisation Quercus til Kommissionen, hvori den protesterer mod havneprojektet i Vila Praia de Âncora. Dette projekt, som modtager støtte fra EF, skulle udgøre en trussel mod en badestrand og en Natura 2000-lokalitet. Det ærede medlem spørger om Kommissionen agter at analysere dette problem og træffe de nødvendige forholdsregler, eller om den tværtimod mener, at den forundersøgelse af projektets miljømæssige indvirkning, som er foretaget, giver tilstrækkelige garantier.

I henhold til artikel 6, stk. 3, i Rådets direktiv 92/43/EØF(1) skal alle planer og projekter, der ikke er direkte forbundet med eller nødvendige for lokalitetens forvaltning, men som kan påvirke en sådan lokalitet væsentligt, vurderes med hensyn til deres virkninger på lokaliteten under hensyn til bevaringsmålsætningerne for denne. Den nævnte skrivelse indeholder ikke tilstrækkelige oplysninger til, at man kan vurdere, hvorvidt den pågældende lokalitet kan blive påvirket af projektet. Derfor har Kommissionen skrevet til klageren og anmodet denne om yderligere oplysninger, som kan påvise, at projektet vil kunne påvirke de naturtyper og arter, hvis beskyttelse har været begrundelsen for at frede den pågældende lokalitet. Derudover er Kommissionen ved at udarbejde et brev til de portugisiske myndigheder for at henlede disses opmærksomhed på sagen og indhente deres kommentarer hertil. Endelig skal det bemærkes, at Kommissionen, for så vidt angår muligheden for en fællesskabsfinansiering, ikke skal undlade at tage hensyn hertil og træffe de foranstaltninger, som måtte anses for at være de mest hensigtsmæssige.

Kommissionen skal ikke undlade at holde klageren underrettet om den videre opfølgning af denne sag.

(1) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3079/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. september 2000)

Om: Retsgrundlag for Kommissionens handlemåde

Da vejene var blokeret i Frankrig og Belgien i perioden den 10.-15. september i år, sendte Kommissionen en fax til de franske og belgiske myndigheder og anmodede om oplysninger om situationen for varernes bevægelighed på disse landes territorium. For Belgiens vedkommende var Kommissionen urolig for situationen ved grænsen til Frankrig og Tyskland og på hovedvejene. Hvis disse blev blokeret, mente man, at de belgiske myndigheder var tvunget til at anvise alternative færdselsveje og orientere de økonomiske aktører i nabolandene.

Hvad er retsgrundlaget for Kommissionens handlemåde, og ville Kommissionen handle tilsvarende ved en normal lovlig faglig konflikt, som havde en tilsvarende indvirkning på bevægeligheden?

Svar afgivet af Frederik Bolkestein på Kommissionens vegne

(16. oktober 2000)

Retsgrundlaget for den foranstaltning fra Kommissionens side, som det ærede parlamentsmedlem henviser til, er artikel 3, punkt 2, i Rådets forordning (EF) nr. 2679/98 af 7. december 1998 om det indre markeds funktion med hensyn til fri bevægelighed for varer mellem medlemsstaterne(1).

Kommissionen har tidligere og vil også i fremtiden gøre brug af dette retsgrundlag, når der forekommer hindringer i henhold til artikel 1 i Rådets forordning (EF) nr. 2679/98, eller hindringer ser ud til at ville forekomme. Der er tale om hindringer for fri bevægelighed for varer mellem medlemsstaterne, for så vidt de skyldes en medlemsstats handling eller passivitet, som kan udgøre en krænkelse af traktatens artikel 28-30 (tidligere artikel 30-36), og som medfører en alvorlig forstyrrelse af den frie varebevægelighed gennem fysisk eller anden hindring, forsinkelse eller omdirigering af import til, eksport fra eller transport gennem en medlemsstat, som volder alvorlig skade for de krænkede personer, og som kræver øjeblikkelig handling for at hindre, at forstyrrelsen eller skaden vedvarer, breder sig eller forværres.

I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 2679/98, griber Kommissionens foranstaltning ikke ind i udøvelsen af de grundlæggende rettigheder som anerkendt i medlemsstaterne, herunder retten eller friheden til at strejke. Foranstaltningen angriber udelukkende hindringer i henhold til artikel 1 i nævnte forordning, uafhængig af, om disse opstår i sammenhæng med en faglig konflikt eller ej.

(1) EFT L 337 af 12.12.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3225/00

af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen

(17. oktober 2000)

Om: En Europaskole i Alicante

I byen Alicante, som er hjemsted for Kontoret for Harmonisering i Det Indre Marked, bor der et stort antal EU-tjenestemænd fra de forskellige medlemsstater. Dette skaber visse undervisningsbehov, som ville kunne dækkes, hvis man åbnede en Europaskole. For nylig har kommunalbestyrelsen i Alicante indgivet et andragende desangående.

Har Kommissionen til hensigt at oprette en Europaskole i Alicante? Hvad mener den om tilbudet fra kommunalbestyrelsen i Alicante?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(27. november 2000)

På mødet den 24. og 25. oktober 2000 besluttede Det Øverste Råd for Europaskolerne (som er det mellemstatslige organ, der har ansvaret for disse skoler), at der på anmodning af den spanske regerings delegation skal oprettes en Europaskole i Alicante. Den nye skole skal opfylde undervisningsbehovene hos børn, hvis forældre arbejder for Kontoret for Harmonisering i Det Indre Marked (OHIM).

Kommissionen støttede beslutningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2662/00

af Christos Zacharakis (PPE-DE) og Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Rådet

(3. august 2000)

Om: De tyrkiske troppestyrkers arrestation af repræsentanter for pressen i den besatte del af Cypern

Chefredaktøren for avisen AVRUPA, Sener Levent, og journalisterne, Ali Osman og Harun Denizkan, samt andre ansatte på samme avis er blevet arresteret den 7. juli 2000 og afhørt af de tyrkiske besættelsesmagter i den nordlige del af Cypern under den tyrkisk-cypriotiske selvudråbte statsstyre, hvor de blev anklaget for spionage og falske påstande og injurier. Samme anklager fremsættes over for sammenslutningen af cypriotiske redaktører og især over for dens formand, Andreas Kannaouros. Dette er en åbenlys krænkelse af de grundlæggende frihedsrettigheder og har til formål at skræmme journalisterne og kvæle ytringsfriheden i den besatte del af Cypern og især tvinge Kannaouros til at standse hans kamp til fordel for pressefriheden og mod undertrykkelsen af avisen AVRUPA og af dens journalister.

1. Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe med hensyn til den åbenlyse krænkelse og overtrædelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder?

2. Er det på baggrund af konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Helsinki og den strenge gennemførelse af København-kriterierne med hensyn til respekten for menneskerettighederne i ansøgerlandene da muligt for Tyrkiet under disse omstændigheder at indlede førtiltrædelsesforhandlinger med EU?

3. I betragtning af, at forbindelserne mellem EU og Tyrkiet hviler på de grundlæggende principper om respekt for de demokratiske principper, retsstatsprincipperne, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, som udvikler sig på betingelse af, at disse forudsætninger respekteres, er det da muligt for EU fortsat at uddybe disse forbindelser, uden at Tyrkiet på forhånd opfylder kravene på disse områder?

Svar

(20. november 2000)

Rådet har ikke fået forelagt den konkrete sag, som de ærede medlemmer omtaler, og har derfor ikke kunnet træffe konkrete foranstaltninger. Det minder om, at EU er foruroliget over oplysningerne om krænkelser af menneskerettighederne og vil fortsætte med at følge menneskerettighedssituationen i Tyrkiet nøje og om nødvendigt med at tage individuelle sager op med de tyrkiske myndigheder. Erklæringen fra Det Europæiske Råd i Helsingfors, hvorefter overholdelse af de politiske Københavns-kriterier er en betingelse for at kunne indlede tiltrædelsesforhandlingerne, gælder fortsat. Udviklingen i Tyrkiet har endnu ikke nået et stade, som åbner mulighed for yderligere at uddybe forbindelserne mellem EU og Tyrkiet ved at indlede forhandlinger om tiltrædelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1954/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Manglende bevarelse af eksisterende arbejdspladser som led i en subventioneret investering i pastafabrikken MISKO A/S

Med to forespørgsler (E-2778/99 og 2779/99)(1) til Kommissionen anmodede vi om forklaring på nogle spørgsmål vedrørende understøttelsen af selskabet MISKO og dets ansatte. Kommissionen svarede gennem sin ansvarlige kommissær, A. Diamantopoulou, at den var i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og ville meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det forelå. I betragtning af den vanskelige situation, som MISKO's ansatte befinder sig i, bedes Kommissionen besvare følgende:

Hvor langt er Kommissionen nået med at indhente oplysninger? Hvornår vil svaret blive givet?

(1) EFT C 225 E af 8.8.2000, s. 206.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(4. oktober 2000)

Det ærede medlem vil om meget kort tid modtage et supplerende svar på sine skriftlige forespørgsler E-2778/99 and E-2779/99.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3469/00

af Marie-Noëlle Lienemann (PSE) til Kommissionen

(30. oktober 2000)

Om: Ændring af direktiv 98/44/EØF

Mener Kommissionen ikke i betragtning af den tyske regerings ønske om en ændring af direktiv 98/44/EØF(1) om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser og ud fra den betragtning, at kun tre EU-medlemsstater har gennemført dette direktiv i deres lovgivning at det er nødvendigt at tage direktivets indhold op til behandling?

(1) EFT L 213 af 30.7.1998, s. 13.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(22. november 2000)

Det ærede parlamentsmedlem henviser til den tyske regerings ønske om en ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/44/EF af 6. juli 1998 om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser. Efter Kommissionens opfattelse har den tyske regering ikke indtaget et sådant standpunkt. Den tyske regering har påpeget, at visse områder, der er omfattet af direktiv 98/44/EF, har stor betydning, og den har udtrykt ønske om, at disse områder tillægges særlig opmærksomhed, når direktivet gennemføres i tysk ret en proces, der allerede er påbegyndt.

Direktivet skulle være gennemført i medlemsstaternes nationale ret inden den 30. juli 2000. Som det ærede parlamentsmedlem ganske rigtigt påpeger, har kun tre medlemsstater indtil nu gennemført direktivet i deres nationale ret. Det skal dog bemærkes, at de fleste medlemsstater har påbegyndt en lovgivningsprocedure med henblik på at gennemføre direktivet i deres nationale lovgivning. Nogle af dem er i færd med at færdiggøre denne procedure og forventes om kort tid at give Kommissionen meddelelse om deres nationale gennemførelsesbestemmelser.

Kommissionen står naturligvis til rådighed for enhver medlemsstat, som måtte ønske støtte i forbindelse med gennemførelsen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3029/00

af Francesco Fiori (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE), Generoso Andria (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Giuseppe Nisticò (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Marcello Dell'Utri (PPE-DE) og Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen

(26. september 2000)

Om: Oliepriser

- Oliepriserne har nået høje niveauer og ser ikke ud til at ville falde væsentligt.

- Denne udvikling er inflationsdannende, fordi prisstigningerne påvirker omkostningerne i forbindelse med vejtransport, en transportform, der i dag tegner sig for mere end 60 % af efterspørgslen, og som ikke ser ud til at få mindre betydning i den nærmeste fremtid.

- Varetransportaktørernes reaktioner vil tvinge regeringerne til at gribe ind for at undgå protestaktioner.

- De gældende EU-bestemmelser muliggør ikke skattenedsættelser for vejtransportsektoren alene.

- Denne situation gør det problematisk at finde frem til foranstaltninger, der kan begrænse beskatningen på grund af de store omkostninger, det vil medføre.

- Indførelsen af en særlig erhvervstakst på dieselolie vil kunne vise sig at være den bedste løsning til at begrænse inflationen og undgå konkurrencefordrejninger.

Agter Kommissionen hurtigt at træffe foranstaltninger for at få vedtaget et direktiv, der kan åbne mulighed for indførelsen af en særlig erhvervstakst på dieselolie for sektoren for varetransport ad landevej?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. november 2000)

I forbindelse med fastlæggelsen af en samordnet foranstaltning på fællesskabsplan som følge af den betydelige stigning i oliepriserne har Kommissionen gentagne gange udtalt sig om spørgsmålet om en selektiv nedsættelse af punktafgifter, bl.a. på diesel til erhvervskøretøjer.

Efter Kommissionens mening må en nedsættelse af punktafgifter og moms til fordel for landevejstransporten ikke modvirke målene for Fællesskabets transport-, energi- og miljøpolitik. De foranstaltninger, der skal prioriteres på mellemlang sigt, skal snarere gå ud på at skabe bedre balance mellem transportformerne, udvikle et reelt indre marked for energi og fremme energibesparelser. Derudover må det ikke trække ud med den nødvendige økonomiske omstrukturering af vejtransportsektoren.

Før en medlemsstat giver en bestemt sektor særlig dispensation for punktafgifter, skal Kommissionen undersøge om dispensationen kan forenes med skatte- og konkurrencereglerne(1),

(1) Rådets direktiv 92/81/EØF af 19.10.1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for mineralolier (EFT L 316 af 31.10.1992).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2792/00

af Niels Busk (ELDR) til Kommissionen

(4. september 2000)

Om: Reimport af restitutionsberettigede varer

I forlængelse af mit spørgsmål E-0979/00 vil jeg gerne gøre Kommissionen opmærksom på, at for mælk og oksekød er hovedparten af alle produkter defineret som særlig følsomme over for handel i spekulationsøjemed

I lyset af de seneste nedsættelser af restitutionerne vil jeg gerne høre, om Kommissionen overvejer at indskrænke denne liste, eftersom problemet må formodes at være specielt aktuelt for produkter med meget høje restitutioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. oktober 2000)

På nuværende tidspunkt har Kommissionen ikke til hensigt at indskrænke listen over de følsomme produkter i bilag V i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 af 15. april 1999 om gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner for landbrugsprodukter(1). Selv om restitutionssatserne nedsættes for visse produkter, er der stadig risiko for genindførsel af produkterne, når de er omfattet af nedsat importtold eller nultold i modsætning til ikke-præferentiel importtold. Desuden kan man ikke udelukke, at restitutionssatsen for visse sektorers vedkommende kan blive sat op.

(1) EFT L 102 af 17.4.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3310/00

af Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. oktober 2000)

Om: Ulovligt byggeri

I kommunen Villa Castelli (Brindisi, Italien) findes der en såkaldt gravina (kløft)(en typisk naturlig revne i det apuliske landskab), som er af betydelig landskabsmæssig interesse.

Hele området indbefattet kløften blev fredet ved dekret af 18.9.1996 fra miljø- og kulturministeren (jf. galasso-loven).

I henhold til regionen Apuliens lov nr. 56/1980 er enhver form for byggeri forbudt inden for et område på 200 meter fra kløfterne.

Med dokument nr. 3347 af 14.5.1996 udtalte regionen Apulien (miljøudvalget økologiafdelingen kontoret for parker og naturreservater), at opførelse af en ny bygning på et areal af 490 m2 i naturen og landskabet omkring kløften vil få en betydelig negativ indvirkning på landskabet, naturen, jorden og overfladevandet, som der endnu ikke er sat tal på.

Villa Castelli kommune, der bl.a. modtager fællesskabsstøtte under FUP (foranstaltning 7.3.9. og 7.3.10.), er begyndt at opføre et kultur- og sportscenter på 693 m2 i ovennævnte kløft i strid med fredningsbestemmelserne og de nationale og regionale love.

Kan Kommissionen oplyse, om det er acceptabelt, at en kommune modtager FUP-støtte for at opføre bygninger i strid med de gældende love vedrørende beskyttelse af landskabet og naturen?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe, når dens embedsmænd har foretaget en inspektion?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(3. november 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2789/00

af Jillian Evans (Verts/ALE) til Rådet

(1. september 2000)

Om: Tuberkulose

Hvert år dør der næsten to millioner mennesker af tuberkulose i hele verden på trods af, at der findes et effektivt og billigt behandlingsprogram, der går under navnet Directly Observed Treatment Strategy (DOTS), hvorved de fleste tuberkulosetilfælde kunne helbredes på mellem seks og ni måneder.

Har EU planer om at finansiere initiativer i Afrika og Asien til bekæmpelse af udbredelsen af denne alvorlige sygdom? Vil Rådet, hvis det ikke er tilfældet, undersøge mulighederne for at indlede sådanne initiativer?

Svar

(16. november 2000)

Inden for rammerne af samarbejdsaftalerne med en lang række udviklingslande i Afrika, Asien og Latinamerika dels bilateralt, dels på multilateralt plan som det f.eks. er tilfældet med Cotonou-aftalen med AVS-landene yder Den Europæiske Union en betydelig bistand til projekter på folkesundhedsområdet, herunder projekter med henblik på at udrydde tuberkulose og andre smitsomme sygdomme.

Det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed henledes desuden på de konklusioner, som Rådet (udviklingssamarbejde) vedtog den 18. maj 2000 vedrørende de tre vigtigste smitsomme sygdomme, HIV/AIDS, malaria og tuberkulose.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3030/00

af Stefano Zappalà (PPE-DE), Generoso Andria (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Giuseppe Nisticò (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Umberto Scapagnini (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE) og Francesco Fiori (PPE-DE) til Kommissionen

(26. september 2000)

Om: Oversvømmelse i Calabria

- Et voldsomt uvejr i Soverato kommune i regionen Calabria resulterede den 10. september i, at mindst fem handicappede, frivillige hjælpere og turister, i alt ca. 15 personer, mistede livet, mens over 20 andre såredes.

- Uvejret skadede også hele miljøet i området, idet der skete en voldsom forurening som følge af spredning af affaldsstoffer.

- Uvejret skyllede mudder og affald ned over en campingplads, som er blevet godkendt, selv om den ligger på et område, hvor miljøet er erklæret for truet på grund af et nærvedliggende flodleje.

- Italien er igennem længere tid blevet ramt af adskillige miljøkatastrofer med tab af menneskeliv til følge, katastrofer, som endda har kunne forudses, og som ofte indirekte skyldes myndighedernes manglende forebyggende indsats.

På denne baggrund anmodes Kommissionen om at oplyse følgende:

- Har den italienske regering offentliggjort kortet over områder, hvor der består farer for miljøet?

- Er disse områder genstand for opmærksomhed og overvågning fra Kommissionens side?

- Yder de italienske myndigheder en tilstrækkelig indsats med henblik på beskyttelse af borgerne og miljøet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(10. november 2000)

Kommissionen beklager tabene af menneskeliv og de mange sårede foruden de miljømæssige skader som følge af oversvømmelserne i Solverato i Calabria.

Spørgsmålets genstand henhører ikke under Kommissionens kompetenceområde, og den beklager, at den ikke ligger inde med de ønskede oplysninger.

Dog vil Kommissionen gerne oplyse de ærede medlemmer om, at regionen Calabria som led i fællesskabsstøtterammen for Mezzogiorno for perioden 1994-1999 har modtaget et bidrag fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling på 57 mio. til miljøbevarende foranstaltninger, herunder bl.a. til forebyggelse af denne form for risiko.