SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1929/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(18. juni 1998)

Om: Landejendomme i Rumaenien

I Rumaenien blev alle landbrugsejendomme paa over 50 hektar efter lov nr. 187 fra 1945 eksproprieret og overdraget landbrugerne. I 1948 besluttede man derpaa, at al landbrugsjord, landbrugernes ejendom indbefattet, skulle overdrages kooperativer og statsvirksomheder. Ved denne lejlighed blev ogsaa ejendomme paa under 50 hektar, der ikke var omfattet af eksproprieringsloven fra 1945, konfiskeret.

I 1991 blev det igen tilladt at etablere individuelle landbrugsejendomme, men dog kun for rumaenske statsborgere med bopael i Rumaenien.

I 1997 blev der med en ny lov aabnet mulighed for tilbagegivelse af ejendomme paa op til 50 hektar, jf. loven fra 1945, ogsaa til rumaenere bosat uden for Rumaenien, saafremt de indgav en ansoegning i loebet af 150 dage.

Personer, der er statsborgere i en EU-medlemsstat, har imidlertid ikke mulighed for at erhverve eller generhverve landejendomme, og heller ikke personer, der tidligere har haft rumaensk statsborgerskab, har mulighed for at erhverve deres retmaessige ejendom.

Personer, der ikke er rumaenske statsborgere, kan godt gennem arv komme i besiddelse af en landejendom, men de er tvunget til at afhaende den i loebet af et aar.

1. Mener Kommissionen ikke paa denne baggrund, at EU's eventuelle udvidelse med Rumaenien boer goeres betinget af, at alle former for forskelsbehandling mellem EU's borgere og rumaenske statsborgere bringes til ophoer?

2. Mener Kommissionen ikke, at der er grund til at anmode de rumaenske myndigheder om at overdrage landejendomme til EU-borgere, som tidligere har haft rumaensk statsborgerskab, og som ikke oensker eller ikke kan blive rumaenske statsborgere igen?

3. Mener Kommissionen ikke, at der er tale om en alvorlig begraensning, naar personer, der ikke er rumaenske statsborgere, og som har arvet landejendomme, tvinges til at saelge deres retmaessige ejendom i loebet af et aar?

4. Hvad er Kommissionens generelle opfattelse af sagen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(22. juli 1998)

1. Ved tiltraedelsen skal EF-regelvaerket ogsaa anvendes i Rumaenien. Blandt andet vil etableringsretten skulle gaelde alle borgere i den udvidede Union uden forskelsbehandling. Dette omfatter ogsaa retten til at erhverve landejendomme, som for oejeblikket er holdt uden for princippet om forbud mod forskelsbehandling ifoelge bestemmelserne i Europaaftalen mellem Faellesskabet og EU.

2. Indtil tiltraedelsen har Kommissionen ingen mulighed for at gribe ind i omraader som f.eks. tilbagegivelse af land til tidligere ejere. Dette hoerer naturligt under hver enkelt suveraen stats enekompetence.

3. Den saerlige regel, som gaelder for personer, der ikke er rumaenske statsborgere, ifoelge hvilken de skal saelge landejendomme, de har arvet, inden for en naermere fastsat periode, og generelt ordninger om at kunne eje og saelge land er holdt uden for princippet om ligebehandling mellem statsborgere fra EU og fra Rumaenien ifoelge Europaaftalen.

4. Enhver begraensning i ejendomsretten kan i princippet skade indehaveren af en saadan ret oekonomisk. Hensynet til almenvellet har sandsynligvis gjort, at man i rumaensk lovgivning har indfoert de paagaeldende begraensninger. Saa laenge Rumaenien ikke er medlem af EU, har Kommissionen ingen bemyndigelse til at gribe ind paa disse omraader.