ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0413/98 af Jan Andersson (PSE) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: EU-stoette til organisationer, der arbejder med narkotikapolitik

Ifoelge oplysninger, som undertegnede er i besiddelse af, blev der baade i 1996 og 1997 udbetalt EU-stoette til organisationer som f.eks. European Cities on Drugs Policy (ECDP), der bl.a. arbejder for en legalisering af narkotika, indretning af saakaldte coffee-shops og lovlig uddeling af heroin paa recept. Derimod har European Cities Against Drugs (ECAD), der er en sammenslutning af 180 europaeiske byer, som modsaetter sig en liberal narkotikapolitik, overhovedet ikke modtaget nogen stoette.

Kommissionen bedes oplyse, hvilken stoette der er blevet udbetalt til organisationer, der arbejder med narkotikapolitik, hvorfor disse organisationers ansoegninger er blevet imoedekommet, og hvorfor ECAD ikke har faaet stoette, og desuden redegoere for den narkotikapolitiske strategi, der ligger til grund for fordelingen af stoettemidlerne og udbetaling af stoette til organisationer, der modarbejder medlemsstaternes muligheder for at leve op til gaeldende FN-konventioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (3. april 1998)

Faellesskabets handlingsplan til bekaempelse af narkotikamisbrug (1995-1999) ((KOM(94) 234 endel. udg. )) skal forstaas som en referenceramme for aktiviteter, Faellesskabet og dets medlemsstater gennemfoerer paa dette omraade, og denne handlingsplan indeholder ingen skaevhed til fordel for en legalisering af ulovlige stoffer.

Kommissionen vil gerne understrege, at Faellesskabets handlingsprogram om forebyggelse af afhaengighed af narkotika ogsaa omfatter det formaal at hindre dermed forbundne risici. De aktiviteter, der blev foreslaaet paa dette omraade af netvaerket »European Cities on Drug Policy«, blev evalueret i overensstemmelse med de ordninger, kriterier og procedurer, der er gaeldende for udvaelgelse og finansiering af projekter, og modtog stoette efter hoering af det udvalg, der er nedsat ved Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 102/97/EF af 16. december 1996 om et EF-handlingsprogram vedroerende forebyggelse af narkotikamisbrug som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000) ((EFT L 19 af 22.1.1997. )), som godkendte programmet under henvisning til dets relevans for en raekke prioriterede foranstaltninger under Faellesskabets program.

Kommissionen opfordrer alle organisationer, der beskaeftiger sig med begraensning af efterspoergslen efter narkotika, til at indsende projekter af interesse for Faellesskabet, som saa evalueres paa grundlag af deres bidrag til faellesskabsprogrammets maal og prioriteter.

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at der ikke har vaeret indsendt nogen ansoegning om finansiel stoette fra netvaerket »European Cities Against Drugs«.

Kommissionen er ikke af den opfattelse, at de projekter, der i oejeblikket modtager stoette, er i modstrid med De Forenede Nationers konventioner. I oevrigt understreges det, at lovgivningen om narkotika henhoerer under medlemsstaternes kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1085/98 af Jannis Sakellariou (PSE) til Raadet (31. marts 1998)

Om: Gennemfoerelsen af associeringsaftalen med Tunesien

Til trods for at de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet har ratificeret samarbejdsaftalen mellem Tunesien og Den Europaeiske Union, og at den er traadt i kraft den 1. marts 1998, er den endnu ikke blevet gennemfoert, hvad angaar de forpligtelser, EU har indgaaet i landbrugssektoren, navnlig vedroerende olivenolie, fordi Raadet ikke har vedtaget den noedvendige gennemfoerelsesforordning. Er der ikke fare for, at denne situation kan skade et partnerskab, som vi til stadighed har fremmet?

Svar (8. juni 1998)

Det forslag til forordning om olivenolie, som det aerede medlem omtaler, blev forelagt af Kommissionen den 20. februar 1998 og vedtaget af Raadet den 27. april 1998.

Raadet vil ogsaa gerne oplyse det aerede medlem om, at foerste samling i Associeringsraadet EF-Tunesien efter associeringsaftalens ikrafttraeden er planlagt til andet halvaar af 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0440/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Oversvoemmelser paa nogle aegaeiske oeer

De nylige regnskyl, der har ramt nogle oeer i AEgaeerhavet, nemlig Lesbos, Santorini m.fl., og som har kostet menneskeliv, har foraarsaget store oedelaeggelser af vejnettet (baade de lokale veje og markvejene), fabrikker, forretninger, huse samt landbrugsbedrifter og infrastruktur. Med henblik paa at loese de store problemer, der er opstaaet, bedes Kommissionen besvare foelgende:

1. Agter den at afse midler til direkte stoette fra faellesskabsbudgettet for afhjaelpning af naturkatastrofer?

2. Hvilke muligheder er der for gennem faellesskabsstoetterammen at finansiere interventioner for at udbedre skaderne og udfoere projekter til forebyggelse af oversvoemmelser?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0440/98 og E-0441/98 (27. marts 1998)

Kommissionen beklager dybt de oedelaeggelser, der for nylig er sket paa oeerne Samos og Lesbos i Graekenland som foelge af uvejr, men finder det samtidig noedvendigt at understrege, at strukturfondene ikke har til formaal at yde tilskud i tilfaelde af naturkatastrofer. Strukturfondenes formaal og anvendelsesomraade er defineret i de direktiver vedroerende finansiering af investeringer og infrastrukturer i tilbagestaaende regioner, industriomraader i tilbagegang og landbrugsregioner, som blev vedtaget i Raadet i december 1988 og aendret i juli 1993. Fondene kan saaledes kun yde indirekte stoette, hvis de regionale myndigheder selv foreslaar at prioritere stoette til opbygning af infrastrukturer, investeringer og oekonomisk udvikling i de regioner, hvor der er sket oedelaeggelser som foelge af regnskyllene.

Angaaende muligheden for noedhjaelp til de beroerte borgere skal Kommissionen minde om, at denne form for symbolsk hjaelp til enkeltpersoner ikke laengere kan ydes, eftersom man har fjernet budgetpost B4-3400 fra budgettet fra indevaerende regnskabsaar.

Med hensyn til Udviklingssektionen under Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), er der specielt i henhold til forordning EOEF/4256/88 ((EFT L 374 af 31.12.1998. )) mulighed for at yde stoette til genopbygnings- og bevaringsprojekter i tilfaelde af naturkatastrofer. Paa grund af den fremskredne ivaerksaettelse af de relevante programmer, er stoetten fra EUGFL imidlertid allerede naesten i fuldt omfang afsat til konkrete projekter og foranstaltninger. Der er derfor praktisk taget ingen bevillinger tilbage, som ikke allerede er oeremaerkede. I betragtning af alvoren af den akutte situation, der er opstaaet som foelge af de naevnte naturkatastrofer, er Kommissionen imidlertid, hvis de ansvarlige myndigheder anmoder om en aendring af prioriteringerne inden for programmerne, indstillet paa positivt at overveje en saadan anmodning, under forudsaetning af, at stoettekriterierne og de oevrige gennemfoerelsesbestemmelser er opfyldt. Dog skal det goeres klart, at eventuel stoette fra EUGFL, kun kan ydes undtagelsesvis og i begraenset omfang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0159/98 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: Bankernes udlaansrenter og hotelvirksomheder i Graekenland

Det er almindeligt kendt, at Den Europaeiske Union som et led i den frie markedsoekonomi yder stoette til de smaa og mellemstore virksomheder, som den anser for en af stoettepillerne i den oekonomiske udvikling i Europa, hvorfor den yder omfattende stoette til modernisering heraf. I Graekenland er banksystemets monopolistiske struktur en trussel for de smaa og mellemstore virksomheder. Bl.a. yder de graeske banker kun laan til virksomheder til saerdeles hoeje renter (som er mere end 4 gange saa hoeje som inflationstakten). De graeske smaa og mellemstore virksomheder og foerst og fremmest hotelvirksomhederne er tynget af de ekstreme laaneudgifter, som har akkumuleret sig som foelge af den uforholdsvis hoeje rente, som de graeske banker har paalagt ensidigt og til deres egen fordel med det resultat, at de naevnte virksomheder ikke er i stand til at konkurrere inden for rammerne af den frie markedsoekonomi.

Kommissionen bedes oplyse, om den agter at tage skridt over for den graeske regering, saaledes at der skabes en sund konkurrencesituation, som vil sikre de smaa og mellemstore virksomheder i Graekenland mod at blive draenet for midler som foelge af de hoeje udlaansrenter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (30. marts 1998)

Reguleringen af det graeske banksystem hoerer under de graeske myndigheders kompetence, ikke Kommissionens. Kommissionen forventer, at renterne vil blive saenket inden for en overskuelig fremtid, saadan som det er sket i de andre medlemsstater, som tidligere har vaeret gennem en tilsvarende udvikling.

Det skal dog naevnes, at laaneomkostningerne ogsaa daekker udlaansrisikoen, og bankerne opererer normalt ud fra den betragtning, at SMV'erne udgoer en stoerre risiko end de store virksomheder. Kommissionen vil tage dette spoergsmaal op under den tredje rundbordskonference for banker og SMV'er, som vil blive afholdt om kort tid, og som foerst og fremmest har til formaal at skabe en stoerre gensidig forstaaelse mellem de to parter i deres indbyrdes forretninger.

Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) har i oevrigt med sine laaneaktiviteter paa Marathon-markedet (siden EIB aabnede dette marked i 1994, er der ydet seks laan paa i alt 135 mia. GRD, hvilket til omregningskursen pr. 23.2.1998 svarer til 432,13 mio. ECU) samt ved at yde individuelle laan og globallaan (2,77 mia. ECU i loebet af de seneste fem aar) bidraget til at fremme konkurrencen og skabe fornyelse i den graeske banksektor.

EIB har i loebet af de seneste fem aar ydet globallaan til en halv snes finansielle formidlere i den graeske banksektor, og 265 investeringsprojekter er blevet finansieret med disse midler. EIB er indstillet paa at udvide denne udlaansvirksomhed i det omfang, de paagaeldende finansielle institutioner kan godtgoere, at de er i stand til hurtigt og effektivt at formidle disse midler til SMV'er.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0684/98 af Umberto Bossi (NI) til Raadet (16. marts 1998)

Om: Den italienske nationalbanks guldbeholdning og det offentlige underskud i Italien

Den italienske nationalbanks salg af guld til den italienske valutacentral (UIC) foejer endnu en sag til den lange raekke af skandaler, hvor Italien har gjort sig uheldigt bemaerket i sine fortvivlede forsoeg paa at naa Maastricht-kriterierne.

Kommissionen har for nylig godkendt et dokument, hvoraf det fremgaar, at sagen vil blive forelagt Raadet, og at Eurostat er i faerd med en kritisk gennemgang af den. I dokumentet redegoeres der for, hvordan den italienske nationalbank for at imoedegaa spekulationen mod liren i 1974 opnaaede et laan paa 2 mia USD hos den tyske Bundesbank. Som garanti for laanet stillede valutacentralen 543 t guld, som den koebte af den italienske nationalbank. Laanet blev betalt tilbage i september 1978, men guldet forblev opfoert paa valutacentralens regnskab. Beholdningens vaerdi blev opskrevet i aarenes loeb, men vaerdiforoegelsen blev aldrig beskattet, fordi vaerdiforoegelser efter de italienske skattebestemmelser foerst beskattes, naar de realiseres. I juli 1997 solgte valutacentralen, der i oevrigt er ved at blive afviklet, guldet tilbage til nationalbanken. Handlen indbragte valutacentralen en fortjeneste paa ca. 7.600 mia ITL, hvoraf der blev opkraevet 4.000 mia i skat. Stoerstedelen af dette beloeb (3.400) blev betalt i november 1997. Paa denne maade fandt man 3.400 mia ITL i statskassen, som paa saedvanlig vis blev modregnet i underskuddet, der herved naaede op paa 2,7% af BNP ved udgangen af 1997, dvs. under den skaebnesvangre taerskel paa 3%, der er et af Maastricht-kriterierne.

Vil Raadet klart tilkendegive sin mening om denne transaktion?

Vil Raadet klart tilkendegive, om den finder det i sin orden, at denne slags indtaegter indregnes i de offentlige underskud?

Deler Raadet i benaegtende fald den opfattelse, at den aktuelle sag blot endnu en gang beviser, at Italien ikke har aendret sig, og at det forsoeger at haegte sig paa Europa ved hjaelp af ynkeligt sminkede regnskaber?

Svar (8. juni 1998)

Paa grundlag af konvergensberetningerne fra Kommissionen og EMI og under hensyn til Europa-Parlamentets positive udtalelse mente Raadet den 2. maj 1998, i sin sammensaetning af stats- og regeringscheferne, at elleve medlemsstater - heriblandt ogsaa Italien - opfylder de noedvendige betingelser for at indfoere den faelles valuta.

Raadet har i denne vurdering taget hensyn til alle relevante forhold og har navnlig lagt vaegt paa holdbarheden af den finanspolitik, Italiens regering foerer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0202/98 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (11. februar 1998)

Om: Budgetpost til fordel for familien

Kan Kommissionen meddele de foranstaltninger, der er finansieret over budgetpost B3-4108, foranstaltninger til fordel for familien, solidaritet mellem og paa tvaers af generationerne, og naevne det paagaeldende primaerretlige retsgrundlag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (3. april 1998)

I 1997 finansierede Kommissionen flere aktioner over bevillingerne til budgetkonto B3-4108 »Solidaritet mellem og paa tvaers af generationerne«. De anvendte midler (naesten 2,5 mio. ECU) var beregnet til at daekke finansieringen af analyse og forskning paa det familiepolitiske omraade, udveksling af erfaringer og oplysninger mellem medlemsstaterne paa det samme omraade og herunder ogsaa vedroerende mulighederne for at forene familie- og arbejdslivet, aktioner til fordel for beskyttelse af boern eller paa det demografiske omraade.

Udnyttelsen af dette budget er sket i overensstemmelse med reglerne herom i Kommissionens meddelelse af 6. juli 1994 ((Dokument SEK(94) 1106 endelig udg. )) om retsgrundlaget.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0140/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: Det operationelle program »Fiskeri« for Graekenland

Det operationelle program »Fiskeri« for Graekenland omfatter fire underprogrammer samt et femte vedroerende teknisk bistand. Der er fastlagt en tidsplan for hver enkelt af de fire underprogrammer 1-4. Kommissionen bedes derfor oplyse foelgende:

1. Hvor langt er man naaet med underprogrammerne paa indevaerende tidspunkt, og hvilke foranstaltninger er der blevet truffet inden for de enkelte underprogrammer?

2. Er der sket forsinkelser i forbindelse med anvendelsen af midlerne? I bekraeftende fald, hvad er hovedaarsagerne til denne forsinkelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (13. marts 1998)

1. Kommissionen kan konstatere, at der i Graekenland for hvert af de fire delprogrammer under fiskeriprogrammet har vaeret nedenstaaende procenter for udnyttelsen af de finansielle forpligtelser og betalingsgennemfoerelsen paa medlemsstatsniveau:

- fiskerflaaden:

finansielle forpligtelser: 72% af delprogrammet betalinger: 36% (idem)

- akvakultur:

finansielle forpligtelser: 90,6% af delprogrammet betalinger: 12,6% (idem)

- forarbejdning eller afsaetning:

finansielle forpligtelser: 64,1% af delprogrammet betalinger: 11,6% (idem)

- infrastruktur:

finansielle forpligtelser: 63,8% af delprogrammet betalinger: 3,6% (idem)

2. Bevillingsudnyttelsen, saaledes som den fremgaar af ovennaevnte oplysninger, viser, at der er vaesentlige forsinkelser for infrastrukturdelprogrammet. Disse forsinkelser skyldes bl.a den tid, der noedvendigvis gaar til at gennemfoere investeringerne (ofte to aar) i forhold til det tidspunkt, hvor forpligtelserne for disse blev indgaaet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0038/98 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Anden rapport i henhold til artikel 26 i direktiv 86/609/EOEF

Kan Kommissionen paa baggrund af besvarelsen paa skriftlig forespoergsel E 2376/97 ((EFT C 76 af 11.3.1998, s. 102.)) oplyse foelgende:

1. Bekraefter Kommissionen, at den ikke vil overholde artikel 26 i direktiv 86/609/EOEF ((EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1.)), hvori det fastsaettes, at Kommissionen »med regelmaessige mellemrum paa hoejst tre aar« forelaegger en rapport for Raadet og Parlamentet, idet dette tidsrum udloeb den 27. maj 1997?

2. Er det muligt at faa kendskab til »de vedtagne statistiske tabeller paa faellesskabsplan, hvor er anfoert antallet af dyr, som er benyttede til forsoeg«?

3. Naar medlemsstaterne har forpligtet sig til at indfoere de vedtagne statistiske tabeller inden aar 1999, betyder dette da, at Kommissionen ikke vil fremsaette nogen oplysninger om dette emne inden den kommende periode paa tre aar?

4. Hvis denne oplysning bekraeftes, hvordan stemmer den da overens med bestemmelserne i direktiv 97/18/EF ((EFT L 114 af 1.5.1997, s. 43.)) »om udsaettelse af datoen for forbud mod afproevning af kosmetiske midlers bestanddele eller forbindelser heraf paa dyr«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. marts 1998)

Kommissionen agter at overholde artikel 26 i direktiv 86/609/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlems-staternes love og administrative bestemmelser om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal. Udarbejdelsen af den anden statistiske rapport blev paabegyndt straks i 1997, da det blev klart, at gennemfoerelsen af de vedtagne statistiske tabeller ikke ville blive tilendebragt foer udgangen af 1998. Det er planlagt, at rapporten skal ligge klar ved udgangen af april 1998.

Et eksemplar af de vedtagne statistiske tabeller vil blive sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Som naevnt ovenfor forventes den anden statistiske rapport, som er udarbejdet paa grundlag af ikke-harmoniserede data, at ligge klar ved udgangen af april 19098.

For saa vidt angaar kosmetiske produkter, vil Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra i), i Raadets direktiv om kosmetiske produkter som aendret ved Raadets direktiv 93/35/EOEF af 14. juni 1993 i sin aarsrapport for 1997 integrere de af medlemsstaterne oversendte data om de fremskridt, der er gjort med hensyn til udvikling, validering og juridisk godkendelse af metoder, der kan anvendes i stedet for dyreforsoeg ((EFT L 151 af 23.6.1993. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0740/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Oversvoemmelser paa Lesvos

I anledning af de omfattende oedelaeggelser, som skete paa grund af de voldsomme regnskyl paa Lesvos (januar 1998), bedes Kommissionen oplyse foelgende: Hvor mange og hvilke projekter for draening og forebyggelse af oversvoemmelser har den finansieret paa Lesvos fra Graekenlands tiltraeden af EF? Hvilke beloeb drejer det sig om? Hvor mange af disse projekter er hidtil blevet gennemfoert? Hvor langt er man naaet med dem, der endnu ikke er afsluttede?

Agter Kommissionen at bidrage oekonomisk i tilfaelde af, at de ansvarlige graeske myndigheder indgiver ansoegning om strukturstoette med henblik paa at daekke de akutte behov for investering i infrastrukturer, herunder hovedsagelig forebyggelse af oversvoemmelser og forbindelsesnet til de forskellige landsbyer paa Lesvos?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0491/98 og E-0740/98 (27. marts 1998)

De aerede medlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-440/98 fra Alexandros Alavanos ((Se side 105. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0397/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Hvidvaskning af ulovlige penge i Nordcypern

Det tyrkisk besatte Nordcypern er blevet forvandlet til et center for international oekonomisk kriminalitet. Af oplysninger og anklager mod navngivne personer, som er offentliggjort i den europaeiske presse, fremgaar det, at den besatte del af Cypern udgoer et paradis for smuglere af narkotika, kemisk affald, vaaben og illegale indvandrere. Alene i de sidste halvandet aar er der aabnet 18 nye kasinoer i det nordlige Cypern. Desuden er der i loebet af de sidste 3-4 aar blevet grundlagt 36 offshorebanker og 29 filialer af almindelige banker. Gennem disse banker hvidvaskes det udbytte, der indtjenes ved smugling af heroin, vaaben, kemisk affald og illegal indvandring i Europa.

Hvorledes agter Kommissionen at reagere paa grundlag af de fremkomne oplysninger med henblik paa at aendre denne situation, som i realiteten er skabt af en stat, der er toldmaessigt forbundet med EU, nemlig Tyrkiet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (6. april 1998)

Kommissionen har ingen specifikke oplysninger om de paastaaede ulovlige aktiviteter, som det aerede medlem henviser til.

Kommissionen skal erindre om, at den stoetter bestraebelserne for at finde en retfaerdig og levedygtig loesning paa Cypern-problemet og Cyperns tiltraedelse af Faellesskabet, og den har tillid til, at dette vil hjaelpe til at skabe grundlaget for en effektiv behandling af saadanne spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0760/98 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (5. marts 1998)

Om: Finansiering af den faelles landbrugspolitik

Vil kommissaeren redegoere for den erstatning, der er tilgaengelig for en landmand fra min valgkreds i Hertfordshire, der utilsigtet begik en fejl ved udfyldelsen af sine ICAS-formularer? Som foelge heraf vil han ifoelge Ministeriet for Landbrug, Fiskeri og Foedevarer ikke modtage nogen betaling for de paagaeldende omraader, og han vil stadig blive stillet over for en strafafgift paa 20% for de omraader, som var korrekt udfyldt ifoelge EOEF-bestemmelserne. Er der ingen fravigelsesmuligheder i EOEF-bestemmelserne i tilfaelde af reelle fejl, der kan medfoere restindbetaling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (23. marts 1998)

Efter Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3887/92 af 23. december 1992 om gennemfoerelsesbestemmelser for det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-stoetteordninger ((EFT L 391 af 31.12.1992. )) idoemmes der sanktioner i de tilfaelde, hvor landmaend ansaetter jordarealet for hoejt for at opnaa uretmaessig stoette, eller hvor visse andre regler ikke er overholdt.

Trods dette har Kommissionen accepteret behovet for fleksibilitet i nogle tilfaelde. Efter forordning (EOEF) nr. 3887/92 og arbejdsdokument VI/646/96 (en kopi sendes direkte til det aerede medlem og til EF-parlamentets sekretariat) kan medlemsstaterne tillade, at ansoegninger justeres uden sanktioner i tilfaelde af reelle fejl, som medlemsstaten skal erkende som saadanne. Da ansvaret ligger hos medlemsstaten, kan Kommissionen ikke tage stilling til et saerligt tilfaelde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0400/98 af Dominique Souchet (I-EDN) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: EU-stoette til forsyningen i randomraader - opdraet

I de sidste to aar er EU-stoetten til forsyning af randomraader med korn faldet meget kraftigt. Dette forhold medfoerer en maerkbar fordyring af dyrefoder og en svaekkelse af hele opdraetsindustrien.

Vil Kommissionen oplyse, hvorledes det er muligt, at man inden for ét og samme program, POSEIDOM, finansielt stoetter udviklingen og struktureringen af opdraetsindustrierne, samtidig med, at man forhoejer driftsudgifterne ved at reducere stoetten til korn beregnet til forarbejdning til dyrefoder?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0288/98, E-0289/98, E-0324/98 og E-0400/98 (17. marts 1998)

De aerede parlamentsmedlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig spoergsmaal P-327/98 fra Dominique Souchet ((Se side 78. )).