ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2698/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Landbrugsstøtte og Rumæniens EU-medlemskab

1. Kan Kommissionen give et overslag over, hvor meget de årlige udgifter til landbrugsstøtte vil vokse, hvis den nuværende EU-landbrugsstøttepolitik udvides til at omfatte Rumænien, når landet bliver medlem af Den Europæiske Union, og det forudsættes

a) at der ikke sker ændringer i den nuværende rumænske landbrugsproduktion;

b) at der sker ændringer i den rumænske landbrugsproduktion i takt med ændrede økonomiske incitamenter, efterhånden som støtte- og strukturforanstaltninger bringes på linje med de nugældende EU-politikker?

2. Hvor høje bliver de anslåede årlige udgifter for Garantifonden og for strukturfondene i hvert enkelt tilfælde?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-2692/00, E-2693/00, E-2694/00, E-2696/00, E-2697/00 og E-2698/00

(13. oktober 2000)

For at kunne give et overslag over, hvor meget de årlige udgifter til landbrugsstøtte vil vokse, hvis Letland, Litauen, Malta, Slovakiet, Bulgarien og Rumænien bliver medlemmer af EU, kræves der næsten helt sikker viden om tidspunkt og vilkår for tiltrædelsen. Disse enkeltheder må fastlægges under tiltrædelsesforhandlingerne med de pågældende lande. Der er imidlertid endnu ikke indledt forhandlinger på landbrugsområdet. Følgelig vil alle udgiftsoverslag på basis af de antagelser, som fremføres af det ærede medlem, nødvendigvis være yderst hypotetiske og usikre. På det nuværende stade i forhandlingerne er Kommissionen derfor ikke i stand til at besvare det ærede medlems forespørgsel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1818/00

af Cristiana Muscardini (UEN) og Sergio Berlato (UEN) til Kommissionen

(8. juni 2000)

Om: Afskaffelse af finansiering inden for landbrugssektoren

Kommissionens forslag om at formindske landbrugsudgifter til finansiering af tilskud til de Balkan-lande, der er ramt af krigen, har allerede givet anledning til reaktioner fra de forskellige landes landbrug.

Samtidig med at man tilslutter sig beslutningen om politisk og økonomisk at favorisere genoprejsningen af disse områder, bør Kommissionen dog besvare følgende spørgsmål:

1. Mener den ikke, at den ved at afskaffe bevillinger til landbrugspolitikken modarbejder de valg, der blev truffet for knap et år siden i Berlin, i forbindelse med Agenda 2000?

2. Mener den ikke, at nedskæring i bevillinger risikerer at skade gennemførelsen af de fremtidige reformer inden for ris-, olie-, frugt- og grøntsagssektoren?

3. Mener den ikke, at den samme skæbne ligeledes truer den store reform af frøafgrøder, og at udviklingen af hele det europæiske landbrugssystem således vil blive ramt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. juli 2000)

Det er en meget væsentlig opgave for EU at støtte demokrati, fred og stabilitet i Kosovo-regionen. For 2001 og 2002 har Kommissionen foreslået en nedskæring på 300 mio. af det nuværende udgiftsloft i de årlige finansielle overslag for udgiftsområde 1a i fællesskabsbudgettet for den fælles landbrugspolitik, som ikke omfatter udvikling af landdistrikterne, og en tilsvarende stigning i udgiftsområde 4 vedrørende eksterne forbindelser.

De seneste prognoser for udgifterne på landbrugsområdet har vist en ubenyttet margin på 400 mio. for 2001. De nye prognoser er baseret på de nuværende bestemmelser og de forslag, der allerede er forelagt af Kommissionen. Det er vigtigt at skelne mellem loftet over de finansielle overslag og de reelle finansieringsbehov til den fælles landbrugspolitik. Da Kommissionens forslag er baseret på en revision af budgetprognoserne, medfører nedskæringen af niveauet for loftet under udgiftsområde 1a ikke en nedskæring af støtten til landmændene, eller at der stilles spørgsmålstegn ved de beslutninger om en reform af den fælles landbrugspolitik, der er truffet i Berlin. Kommissionen mener, at de reelle budgetbehov til den fælles landbrugspolitik i 2001 vil ligge under det nuværende loft med et beløb, der er tilstrækkelig stort til at bære nedskæringen på 300 mio.. De planlagte reformer i sukkersektoren skulle kunne have en lignende virkning i 2002.

På grundlag af den enighed man nåede frem til på Det Europæiske Råds møde i Berlin, skal enhver yderligere finansiering som følge af reformen eller revisionen af den fælles markedsordning indtil år 2006, f.eks. for ris, olivenolie, frugt og grøntsager, finansieres ved hjælp af nedskæringer af udgiftslofterne i de finansielle overslag. Således ændrer Kommissionens forslag om bistand til Balkan ikke ved de finansielle muligheder for yderligere reformer eller revision.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2487/00

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Rådet

(24. juli 2000)

Om: Nederlandske politifolks adfærd den sidste dag under Europamesterskaberne i fodbold

Nederlandske politifolks adfærd over for italienske tv-folk den sidste dag under Europamesterskaberne i fodbold leder tanken hen på et demokratisk underskud i Nederlandene.

Hvilke sanktioner agter EU at iværksætte i denne forbindelse og at bekendtgøre over for den nederlandske regering og den nederlandske dronning, som af en langt mindre alvorlig årsag havde forment en østrigsk diplomat adgang til en officiel frokost?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-2460/00 og E-2487/00

(7. november 2000)

Den situation, som det ærede parlamentsmedlem beskriver, henhører ikke under Rådets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1707/00

af Karin Riis-Jørgensen (ELDR) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Udlicitering

På fire år har de danske kommuner og amter syvdoblet antallet af opgaver, som de offentlige myndigheder tjener penge på at udføre for hinanden. Den voldsomme stigning er sket, selv om den danske regering flere gange har forsikret EU-kommissionen om, at kommunerne og amterne kun ville udføre opgaver, hvor konkurrencen med private virksomheder ikke eksisterer eller kun i begrænset omfang.

På baggrund af det danske indenrigsministeriums redegørelse til kommissionen af 31. marts er det danske håndværksråd nået frem til, at ca. 90 pct. af de udførte aktiviteter for et samlet beløb på 174 mio. kr. alternativt kunne have været udført af private virksomhed. Det drejer sig f.eks. om gartneriarbejder, pleje af grønne arealer, gadefejning, laboratorieopgaver og analyser, madudbringning, salg af frosne retter, vaskeriopgaver, mindre anlægs- og bygningsarbejder, malerarbejde, smedearbejder, transportopgaver, rengøring, edb-opgaver etc. Siden 1996/1997 er de samlede aktiviteter steget fra knapt 25 mio. kr. om året til 174 mio. kr. i 1999 (incl. tilbud, som endnu ikke er udført), og meget tyder endvidere på, at andelen af opgaver, som alternativt kunne have være løst af private virksomheder, også er steget.

Hvad er Europa-Kommissionens holdning til de stigende aktiviteter i relation til lov nr. 378 af 14. juni 1995 om kommuners og amtskommuners udførelse af opgaver for andre offentlige myndigheder jf. det danske Indenrigsministeriums redegørelse til Europa-Kommissionen af 31. marts 2000, når det tages i betragtning, at langt størstedelen af opgaverne alternativt kunne have været løst af private virksomheder?

Agter Europa-Kommissionen at sætte en stopper for de aktiviteter i lov nr. 378 af 14. juni 1995 om kommuners og amtskommuners udførelse af opgaver for andre offentlige myndigheder, som udføres i konkurrence med private virksomheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(20. juli 2000)

Medlemsstaterne kan frit købe varer og tjenesteydelser, hvor og fra hvem de ønsker, så længe de overholder fællesskabsreglerne om offentlige indkøb.

Medlemsstaterne skal sørge for, at virksomheder, såvel private som offentlige, ikke modtager overbetaling for en tjenesteydelse eller vare af almindelig økonomisk interesse, som de anmodes om at levere i henhold til EF-traktatens artikel 86, stk. 2 (tidligere artikel 90), for at undgå, at en sådan overbetaling anvendes til at krydssubsidiere deres andre kommercielle aktiviteter. Så længe ovennævnte principper overholdes, har Kommissionen ingen beføjelse til at gribe ind.

Kommissionen er i øjeblikket ved at undersøge lovens virkninger i henhold til fællesskabsreglerne om offentlige indkøb og de eksempler på dens konkrete anvendelse, der er nævnt i Indenrigsministeriets redegørelse til Kommissionen af 31. marts 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3694/00

af Mario Mastella (PPE-DE) til Kommissionen

(23. november 2000)

Om: Beskyttelse af arbejdstagerne på arbejdspladsen

I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/54/EF(1) lægges der især vægt på at beskytte arbejdstagerne mod farer for deres sundhed og sikkerhed, som opstår eller kan opstå ved udsættelse for biologiske agenser under arbejdet.

Således uddannes speciallæger i arbejdsmedicin og arbejdshygiejne specifikt og målrettet, således at de kan tage sig af kontrollen af de arbejdstageres sundhed, som udsættes eller kan udsættes for disse agenser som led i deres arbejde især med henblik på indførelse af alle de forebyggende foranstaltninger, der er mulige, f.eks. vaccinationer.

Derfor forekommer det endnu en gang relevant at overveje muligheden af at indføre en speciallæge i arbejdsmedicin og arbejdshygiejne som ansvarlig læge, der beskæftiger sig med sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, og således virkelig drage nytte af samtlige medlemsstaters vedtagelse af ovennævnte EU-direktiv.

Kan Kommissionen oplyse, om den med henblik herpå agter at vedtage specifikke direktiver med det formål at anvende en speciallæge i arbejdsmedicin og arbejdshygiejne som ansvarlig læge som ansvarlig for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen?

(1) EFT L 262 af 17.10.2000, s. 21.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(20. december 2000)

I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/54/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være udsat for biologiske agenser under arbejdet, som det ærede medlem specifikt nævner, samt ethvert andet særdirektiv om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i medfør af artikel 16, stk. 1, i rammedirektiv 89/391/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet(1) henvises der ikke til de kvalifikationer, der kræves af lægen for at føre kontrol med arbejdstagernes sundhedstilstand.

I afledt italiensk ret har man i forbindelse med definitionen af den ansvarlige læge som den ansvarlige for ovennævnte kontrol valgt at fastsætte de kvalifikationer, der kræves af den pågældende, og det er således op til den italienske lovgiver at stramme disse krav, således som det ærede medlem ønsker.

(1) EFT L 183 af 29.6.1989.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3167/00

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(2. oktober 2000)

Om: Cypern og Loizidou-sagen

1. Vil det blive fastlagt som en betingelse i EU's tiltrædelsespartnerskabsaftale med Tyrkiet, at den europæiske menneskerettighedsdom i sagen Loizidou mod Tyrkiet opfyldes?

2. Vil Cypern blive omtalt i EU's tiltrædelsespartnerskabsaftale med Tyrkiet?

3. Har Tyrkiet efter Kommissionens opfattelse gjort nogen fremskridt siden Rådets møde i Helsinki med hensyn til:

a) at opfylde København-kriterierne?

b) at overholde de betingelser, der blev fastlagt i den meddelelse, der blev udsendt af Det Europæiske Råd i Helsinki?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(30. oktober 2000)

Kommissionen er særdeles bevidst om Loizidou-sagen. Den har nævnt dette spørgsmål i den periodiske rapport for Tyrkiet i 1999(1) og agter på ny at rejse spørgsmålet inden for rammerne af 2000-rapporten, som offentliggøres den 8. november 2000.

Kommissionen har til hensigt også at offentliggøre tiltrædelsespartnerskabet for Tyrkiet den 8. november 2000. Indholdet heri vil blive forelagt for Parlamentet samme dag. Udkastet til dette dokument er i øjeblikket genstand for Kommissionens almindelige interne drøftelser.

(1) KOM(1999) 513 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3133/00

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(6. oktober 2000)

Om: Fællesskabsstøtte til andre sektorer inden for fiskerierhvervet, der er berørt af fiskeristoppet for EF-fartøjer i marokkanske farvande

De EF-fartøjer, der fiskede i farvande under marokkansk administration, har ligget stille siden udløbet af fiskeriaftalen den 30. november 1999. EF har bevilget støtte til de berørte fiskere for at afbøde skaderne fra fiskeristoppet.

Denne lange oplægningsperiode betyder imidlertid også alvorlige tab for de sektorer inden for erhvervet, der ikke er beskæftiget med fangst, og desuden også for andre erhvervssektorer i de områder, hvor denne aftaler spiller en afgørende rolle, og som indirekte er afhængige af fiskeriet. Regionalregeringerne i Andalusien og De Kanariske Øer, men ikke i Galicien, er i færd med at vurdere de tab, som den del af fiskerierhvervet, der ikke er beskæftiget med fangst, har lidt som følge af stoppet.

I hvilket omfang kan EF medfinansiere støtten til den del af fiskerierhvervet, der ikke er beskæftiget med fangst, og med hvilke midler? Hvilke skridt bør den berørte medlemsstats regering tage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. oktober 2000)

EU-lovgivningen omfatter ikke specifikke foranstaltninger, som kan anvendes på den del af sektoren, der ikke deltager i selve fiskeriet, hvis en fiskeriaftale enten ikke forlænges eller ophæves.

Under Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) kan der til gengæld i perioden 2000-2006 ydes støtte til faciliteter i fiskerihavne og anlæg til forarbejdning og afsætning af fiskeriprodukter i forbindelse med omstruktureringsprogrammer for sektoren i regioner under og uden for mål 1 i medlemsstaterne. Medlemsstaterne træffer beslutning om støtten, der skal være i overensstemmelse med de programmer, Kommissionen har godkendt, og de mål, som er opstillet i den fælles fiskeripolitik.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3472/00

af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(8. november 2000)

Om: Sundhedsobservatoriets overvågning

Hvilken overvågning planlægger Sundhedsobservatoriet at udføre med hensyn til epilepsi, Parkinsons sygdom og andre neurologiske lidelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. december 2000)

Med det nuværende handlingsprogram om sundhedsovervågning og det fremtidige handlingsprogram om folkesundhed skal der udarbejdes og fremskaffes relevante, pålidelige og sammenlignelige datasæt og indikatorer for folkesundheden med henblik på tilbagemeldinger om sundhedssituationen i EU. Kommissionen forudser, at neurologiske ssygdomme vil indgå i det europæiske system for sundhedsovervågning, når dette system er på plads.

Et projekt med titlen Monitoring neurological diseases in Europe (overvågning af neurologiske lidelser i Europa) er allerede afsluttet, og Kommissionen vil fremsende en kopi af denne rapport til det ærede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3535/00 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen. Arbejdskraftens frie bevægelighed for alle erhvervsgrene.



EF-Tidende nr. 151 E af 22/05/2001 s. 0187 - 0187



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3535/00 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (13. november 2000) Om: Arbejdskraftens frie bevægelighed for alle erhvervsgrene Kan Kommissionen, under henvisning til svaret fra kommissionsmedlem Diamantopoulou på min forespørgsel E-2823/00(1) om arbejdskraftens frie bevægelighed, hvoraf det fremgår, at hver medlemsstat mht. arbejdskraftens frie bevægelighed fastsætter en minimumsalder for bestemmelsernes anvendelse, bekræfte, at denne bestemmelse vil gælde for alle erhvervsgrene i Den Europæiske Union, inklusive fodboldbranchen? (1) EFT C 136 E af 8.5.2001, s. 101. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (19. december 2000) EF-rettens bestemmelser om arbejdstagernes frie bevægelighed gælder for alle EU-borgere, der har nået den minimumsalder, som værtslandet har fastsat for at få adgang til dets arbejdsmarked, herunder sportsaktiviteter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3543/00

af Albert Maat (PPE-DE) til Kommissionen

(9. november 2000)

Om: Markedsforstyrrelser som følge af mærkningen af oksekød

I forbindelse med de seneste drøftelser om obligatorisk mærkning af oksekød har Kommissionen anført, at det nye direktiv på dette område ikke må føre til markedsforstyrrelser.

1. Er Kommissionen klar over, at tyske indkøbsorganisationer i stor udstrækning har ophørt med at købe kød, som ikke stammer fra tyske producenter?

2. Agter Kommissionen at gribe ind over for denne form for ulovlig protektionisme, som udgør en hindring for samhandlen mellem EU's medlemsstater?

3. Er Kommissionen rede til på ny kritisk at se på den obligatoriske mærkning med oprindelsesland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. december 2000)

Kommissionen er klar over, at oprindelsesangivelsen på mærker på oksekød kan og vil få indvirkning på beslutningerne i erhvervslivet. Disse beslutninger, der træffes af de enkelte handlende, kan ikke betragtes som ulovlig protektionisme.

Kommissionen har også tidligere bemærket en vis national refleks i nogle medlemsstater, hvor oksekød mærkes med fuld oprindelsesangivelse. Dette er hovedårsagen til, at Kommissionen i sit forslag til rådsforordning om almindelige bestemmelser for en obligatorisk ordning for mærkning af oksekød(1) inkluderede EU-oprindelse som en mulig mærkning.

Rådet (enstemmigt) og Parlamentet (med meget stort flertal) besluttede dog at begrænse oprindelsesangivelserne på oksekød til navnet på de pågældende medlemsstater.

I overensstemmelse med den erklæring, Kommissionen fremsatte i Rådet ved vedtagelsen af Rådets forordning (EF) nr. 2772/1999 af 21. december 1999 om fastsættelse af generelle regler for en obligatorisk mærkningsordning for oksekød(2), vil den fortsat nøje følge udviklingen i samhandelen inden for EF i oksekødssektoren.

(1) KOM(1999) 664 endelig udg.

(2) EFT L 334 af 28.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2854/00

af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen

(5. september 2000)

Om: Overtrædelsesprocedure mod Kongeriget Spanien på grund af forurening af grundvandet

I sit svar af 3. maj 2000 på min forespørgsel E-0738/00(1) om forurening af grundvandet i visse områder i Katalonien og navnlig Baix Empordà og Osona samt om den autonome region Kataloniens (Consell Executiu de la Generalitat's) manglende opfyldelse af EF-Domstolens dom af 1. oktober 1998 i sag C-71/97, gav Kommissionen meddelelse om, at der var blevet indledt overtrædelsesprocedure mod Kongeriget Spanien.

Kan Kommissionen opgive, nøjagtig hvornår denne procedure blev indledt, hvor langt sagen er kommet, og hvilket resultat den forventer?

(1) EFT C 53 E af 20.2.2001, s. 21.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(9. oktober 2000)

I forbindelse med Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget(1), har Kommissionen indledt to overtrædelsesprocedurer mod Spanien, hvor sagen blev bragt for Domstolen.

For det første dømte Domstolen i sin dom af 1. oktober 1998 i sag nr. C-97/71 Spanien for ikke at have overholdt bestemmelserne i direktiv 91/676/EØF. De mangler, som Domstolen konstaterede, vedrørte udpegning af sårbare zoner og vedtagelse af kodekser for godt landmandskab, som omhandlet i direktivets artikel 3 og 4. Det skal bemærkes, at Spanien efter denne dom allerede har indsendt oplysninger om udpegning af sårbare zoner for hele det spanske territorium. Spanien har også meddelt kodekser for godt landmandskab.

For det andet dømte Domstolen i sin dom af 13. april 2000 i sag nr. C-274/98 Spanien for ikke at have forelagt handlingsprogrammer for de sårbare zoner, som det har pligt til i henhold til artikel 5 i direktiv 91/676/ EØF. Kommissionen undersøger for øjeblikket sammen med de spanske myndigheder gennemførelsen af denne dom.

Det skal endvidere nævnes, at Kommissionen har indledt en overtrædelsesprocedure mod Spanien som følge af et andragende til Kommissionen vedrørende andragender til Parlamentet om nitratforurening af drikkevand i Osona-området i Cataluña. Som følge af åbningsskrivelsen har de spanske myndigheder meddelt Kommissionen en plan, der dækker alle kommuner i området, og som er ved at blive vedtaget med henblik på at løse dette problem.

Kommissionen håber, at disse procedurer vil kunne bidrage til løsningen af det problem, som det ærede medlem nævner. Kommissionen vil endvidere træffe enhver hensigtsmæssig foranstaltning, der kan sikre, at Spanien gennemfører en fuldstændig udpegning af sårbare zoner i alle de provinser, hvor nitrat fra landbruget truer kvaliteten af ferskvand eller havvand, og sikre en hurtig gennemførelse af handlingsprogrammer.

(1) EFT L 375 af 31.12.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3015/00

af Lord Bethell (PPE-DE), Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) og Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(26. september 2000)

Om: Gibraltars adgang til telefonnet i Spanien

Før december 1995 nægtede det spanske telefonselskab Telefónica (på det tidspunkt den eneste GSM-operatør i Spanien) at indgå en såkaldt roaming-aftale med GIBTEL, i åbenlys modstrid med konkurrencereglerne og reglerne om det indre marked. Som følge heraf kan GIBTEL's GSM-brugere ikke anvende deres mobiltelefoner, når de rejser ind i Spanien og når uden for det område, der dækkes af deres egne basisstationer, før de krydser grænsen til Andorra, Frankrig eller Portugal, til trods for at GIBTEL har indgået roaming-aftaler med GSM-operatører i alle andre medlemsstater i EU.

Så vidt vi har forstået, blev der i juni i år sendt en skrivelse fra kommissær Bolkestein, Liikanen og Monti til regeringerne i Spanien og Det Forenede Kongerige med besked om, at de skulle finde frem til en løsning på klagerne over både numre og roaming inden udgangen af juli 2000. Denne frist blev senere udsat til udgangen af august 2000, men selv om denne anden frist nu er udløbet, er problemet stadig uløst.

Kan Kommissionen uanset Spaniens territoriale krav på Gibraltar oplyse, om den mener, at borgere på Gibraltar har ret til samme beskyttelse i henhold til Fællesskabets traktater som alle andre borgere i Den Europæiske Union, og om Telefónicas forskelsbehandling af GIBTEL er lovlig, og hvilke foranstaltninger Kommissionen i bekræftende fald vil foreslå for at sikre, at traktaterne respekteres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. november 2000)

De ærede medlemmers forespørgsel vedrører selskabet Gibtels (der er Gibraltars GSM-operatør) manglende mulighed for at undertegne en roamingaftale med en spansk GSM-operatør, her tænkes navnlig på Telefónica.

Kommissionen undersøger i en bredere sammenhæng dette spørgsmål, der har at gøre med, at Spanien afviser at anerkende Gibraltars internationale kode, som er 350. En af konsekvenserne er, som de ærede medlemmer anfører, at Gibtel ikke kan undertegne en roamingaftale med en spansk operatør.

Kommissionen kan bekræfte, at der i juni 2000 er blevet afsendt et brev til både de spanske og britiske myndigheder, hvori de opfordres til så hurtigt som muligt at finde en mindelig løsning på deres uoverensstemmelse. Som de ærede medlemmer uden tvivl er bekendt med, står der i artikel 299, stk. 4, (tidl. artikel 227) i EF-traktaten, at EF-traktatens bestemmelser finder anvendelse for de europæiske områder, hvis udenrigsanliggender varetages af en medlemsstat, og dermed også Gibraltar. Andre dele af primærretten og den afledte ret har præciseret omfanget af fællesskabsrettens anvendelse på Gibraltar.

Kommissionen har på nuværende tidspunkt endnu ikke afsluttet gennemgangen af sagen, men vil snarest muligt offentliggøre sine konklusioner.