ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4067/00

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Rådet

(20. december 2000)

Om: Visum for tyrkiske statsborgere

EU's ministerråd bedes oplyse, om tyrkiske statsborgere behøver visum for at besøge EU-lande, om EU har umiddelbare planer om at ophæve dette krav samt hvilke lande (nævnt ved navn) der modsætter sig afskaffelsen af visummet og med hvilken begrundelse.

Svar

(8. marts 2001)

Rådet kan meddele det ærede parlamentsmedlem, at Tyrkiet efter gældende fællesskabsret(1) er opført på den fælles liste over tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af medlemsstaternes ydre grænser.

Den 26. januar 2000 har Kommissionen desuden på grundlag af artikel 62, nr. 2, litra b), nr. i), i TEF forelagt Rådet et forslag til forordning om fastsættelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og dem, hvis statsborgere er fritaget for dette krav(2). Tyrkiet er blandt de tredjelande, for hvis statsborgere Kommissionen foreslår visumkrav.

Europa-Parlamentet. som blev hørt ved skrivelse af 16. marts 2000, har i sin udtalelse af 5. juli 2000 bekræftet Kommissionens forslag på dette punkt. Europa-Parlamentet blev den 11. december 2000 igen hørt om dette forslag, som i øjeblikket drøftes i Rådet.

(1) Rådets forordning (EF) 574/1999 af 12. marts 1999 om fastlæggelse af, hvilke tredjelandes statsborgere der skal være i besiddelse af visum ved passage af medlemsstaternes ydre grænser. (EFT L 72 af 18.3.1999, s. 2).

(2) EFT C 177 E af 27.6.2000, s. 66.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3294/00

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Tildeling af EF-midler

Virksomheden Intermolde moldes vidreiros internacionais, Lda, som har sit hovedsæde i Rua de Leiria, Marínha Grande, Portugal, nægter systematisk at overholde den portugisiske arbejdsret, bl.a. med hensyn til arbejdstid. I overensstemmelse med den pågældende fagforenings krav har retten da også idømt virksomheden en bøde, som den har betalt, men den fortsætter med at overtræde de arbejdsretlige regler.

Virksomheden hævder, at den har modtaget EF-midler til trods for, at den nægter at respektere arbejdstiden som omhandlet i den portugisiske lovgivning og tvinger arbejderne til at arbejde flere timer end fastsat i loven.

Hvilke EF-midler er der blevet tildelt Intermolde og hvornår?

Er der planlagt tildeling af flere EF-midler til trods for det forhold, at virksomheden nægter at overholde reglerne om arbejdstid som fastsat i den portugisiske lovgivning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(8. december 2000)

Ifølge oplysninger fra de portugisiske myndigheder har virksomheden Intermolde (moldes vidreiros internacionais, Lda) gennem delprogrammet Industri under det operationelle program Modernisering af de økonomiske strukturer modtaget støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) til følgende projekter:

>TABELPOSITION>

I programmeringsperioden 2000-2006 har virksomheden indtil videre ikke modtaget nogen finansiel støtte fra EU. Kommissionen er ikke i stand til at oplyse det ærede medlem om den forventede fællesskabsstøtte, da denne afhænger af en ansøgning fra virksomheden til de nationale myndigheder, der står for forvaltningen af de operationelle programmer, som samfinansieres af strukturfondene. En sådan ansøgning skal forelægges og eventuelt godkendes i henhold til den nationale lovgivning, der finder anvendelse.

Med hensyn til Den Europæiske Socialfond, hvorfra virksomheden ikke har modtaget støtte, fastsætter den relevante nationale lovgivning (Decreto-Regulamentar 15/96 og Decreto Regulamentar 12-A/2000), at ingen, der ansøger om finansiel støtte fra Den Europæiske Socialfond (ESF), må være dømt for overtrædelser af lovgivningen om mindreåriges arbejde eller for forskelsbehandling i forbindelse med arbejde og beskæftigelse, navnlig med hensyn til køn.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2965/00

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Rådet

(25. september 2000)

Om: Demokratiets udvikling i Cuba og EU's samarbejde med landet

Vurderer Rådet, at Republikken Cubas regering har gjort fremskridt i demokratisk henseende, siden man i 1996 vedtog en fælles holdning om Cuba, og er det i bekræftende fald indstillet på at indtage en ikke-isolerende position over for det cubanske styre og at opretholde samarbejdet og den humanitære bistand, som støtter den cubanske befolkning?

Svar

(12. februar 2001)

1. Rådet har noteret sig den ottende vurdering af EU's fælles holdning vedrørende Cuba. Det har bemærket, at der siden sidste vurdering i juni ikke er sket nogen væsentlige ændringer i den cubanske regerings politik, hverken i retning af virkeliggørelse af målene i den fælles holdning eller det modsatte, selv om der fortsat er blandede signaler.

2. På trods af de cubanske myndigheders aflysning af EU-trojkaens besøg i Havana, der skulle have fundet sted i slutningen af april 2000, og tilbagetrækningen af den cubanske anmodning om tiltrædelse af Cotonou-aftalen fandt Rådet i anledning af den syvende vurdering af den fælles holdning, at det er væsentligt, at EU gør en yderligere indsats for at inddrage de cubanske myndigheder i en konstruktiv og åben dialog om en række spørgsmål af fælles interesse, der rent faktisk vil kunne give konkrete resultater, især på det politiske og det økonomiske område og med hensyn til borgerrettigheder. På samlingen den 4.-5. december 2000 gentog Rådet med henblik herpå, at Den Europæiske Unions mål i forhold til Cuba, sådan som det er fastlagt i den fælles holdning, fortsat er at tilskynde til en fredelig overgang til et pluralistisk demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt en holdbar økonomi og økonomisk genopretning og forbedring af levestandarden for den cubanske befolkning.

3. Rådet bemærker, at Den Europæiske Union nu er Cubas vigtigste økonomiske partner. På baggrund af de økonomiske problemer i Cuba og navnlig i de mest sårbare befolkningslag, finder Rådet, at Den Europæiske Union alligevel bør fortsætte sin nuværende samarbejdsindsats, der er beskrevet i den ottende vurdering, og som i overensstemmelse med målene i den fælles holdning også kan omfatte miljøbeskyttelse og forebyggelse af naturkatastrofer.

4. Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at det i henhold til punkt 1 i den fælles holdning vedrørende Cuba, som blev vedtaget i december 1996, ikke er Den Europæiske Unions politik at fremkalde forandringer ved hjælp af tvangsforanstaltninger, som blot vil øge det cubanske folks økonomiske trængsler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3625/00

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(22. november 2000)

Om: AVS-ambassadørerne

Kan Kommissionen gøre nærmere rede for, hvad møderne med AVS-landenes ambassadører går ud på? Tidligere mødtes de ikke med Kommissionens formand. Er det fortsat tilfældet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(5. januar 2001)

Alle ambassadører fra Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) har forelagt deres akkreditiver for Kommissionens formand. Ved denne ceremoni er der også mulighed for at drøfte forholdene med det pågældende land. Ved andre lejligheder modtages ambassadører normalt af det Kommissionsmedlem, der er ansvarlig for AVS-landene, eller af højtstående tjenestemænd.

Der er ikke sket ændringer i den førte politik på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3089/00

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Rådet

(5. oktober 2000)

Om: En gruppe skinheads' overfald på en lærer af jødisk herkomst

Luis Marsiglia, en katolsk lærer af jødisk herkomst, er blevet alvorligt såret af tre skinheads i Verona by.

Dette overfald, som er det seneste i en lang række overfald, skaber foruroligelse i hele det jødiske samfund i Italien, navnlig i Rom, Milano, Firenze, Venezia, Trieste, Genova, Livorno og Torino.

Europa-Parlamentet har ved forskellige lejligheder udtalt sig imod enhver form for racisme og fremmedhad og understreget faren ved eksistensen i Europa af grupper og bevægelser, som klart går ind for voldelige former for racemæssig intolerance.

Vil Rådet oplyse, hvilke omgående initiativer det agter at tage for at dæmme op for disse uacceptable former for overfald på EU-borgere af jødisk herkomst og på et hvilket som helst andet mindretal?

Svar

(12. februar 2001)

1. Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at det generelt fordømmer enhver voldshandling af den type, der nævnes i den skriftlige forespørgsel.

2. Rådet har i de senere år ofret racisme, fremmedhad og antisemitisme stor opmærksomhed.

Allerede i 1996 vedtog Rådet en fælles aktion om bekæmpelse af racisme og fremmedhad(1). I henhold til dette instrument skal medlemsstaterne sikre, at racistisk og fremmedfjendsk adfærd som omhandlet i instrumentet er strafsanktioneret. Medlemsstaterne skal i henhold til den fælles aktion sikre et effektivt retligt samarbejde om den adfærd, der omhandles.

For at understrege betydningen af socialpædagogiske foranstaltninger har Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, vedtaget to erklæringer: den ene om bekæmpelse af racisme, fremmedhad og antisemitisme på alle områder, der vedrører de unge, og den anden om respekt for forskellene mellem mennesker og kampen mod racisme og fremmedhad(2).

I disse erklæringer understreges behovet for, at medlemsstaterne og Kommissionen vedtager foranstaltninger inden for rammerne af de eksisterende aktioner og programmer. Det understreges også, at det i høj grad gælder om at udnytte de resultater, der er opnået med Det Europæiske År mod Racisme (1997), og tage initiativer, som gør det muligt at sikre kontinuiteten ud over nævnte år.

Endelig henstillede Rådet for så vidt angår politisamarbejde til, at der indføres et uddannelsesmodul vedrørende racisme og fremmedhad, der gør det muligt at kende, analysere og evaluere fænomenernes dimensioner i hver enkelt medlemsstats specifikke kontekst, og som gør det lettere for politiet at reagere hensigtsmæssigt.

3. Rådet henleder ligeledes opmærksomheden på det arbejde, der er udført i forbindelse med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der blev højtideligt proklameret den 7. december 2000 i forbindelse med Det Europæiske Råd i Nice.

(1) EFT L 185 af 24.7.1996, s. 5.

(2) EFT C 368 af 5.12.1997, s. 1, og EFT C 1 af 3.1.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3910/00

af Adeline Hazan (PSE), Anneli Hulthén (PSE), Ulpu Iivari (PSE) og Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(13. december 2000)

Om: Bevidstgørelse over for alkohol

Der er stadig tydeligere tegn på, at flere og flere mennesker begynder at drikke i en yngre og yngre alder, idet særlige alkoholholdige drikkevarer rettes mod de helt unge. En del af reklamerne er især stilet til unge kvinder. Der er tillige tegn på, at dette er et problem i hele Europa.

Hvilke foranstaltninger er Kommissionen i gang med at træffe for i stadig højere grad at få medlemsstaterne til at erkende, at det er nødvendig at takle dette voksende samfundsproblem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(22. januar 2001)

Kommissionen er opmærksom på de problemer, de ærede medlemmer nævner.

Et konkret skridt til behandling af disse spørgsmål var Kommissionens vedtagelse af et forslag til Rådets henstilling om børns og unges alkoholforbrug, den 27. november 2000(1). Dette forslag, som også blev oversendt til Parlamentet, fokuserer på foranstaltninger til sundhedsfremme og uddannelse til sundhed og på en yderligere udvikling af selvregulering af reklamer for alkohol og sponsorvirksomhed rettet mod unge, hvilket naturligvis også omfatter unge kvinder.

Når Rådet har vedtaget henstillingen, vil Kommissionen blive i stand til at spille en aktiv rolle i understøttelsen af medlemsstaterne ved at forøge deres opmærksomhed på behovet for at træffe foranstaltninger og ved at støtte dem i deres bestræbelser på at gennemføre de foreslåede foranstaltninger.

(1) KOM(2000) 736 endelig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3435/00

af Antonio Tajani (PPE-DE) og Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen

(7. november 2000)

Om: Beskyttelse af italienske journalister i Mellemøsten informationsfrihed

Efter interviewet med den tidligere ministerpræsident i Italien, Massimo D'Alema, som udtalte sig mod jøderne i Israel, vækker de udtalelser, der er fremsat af RAI's korrespondent i Jerusalem mod aktiviteterne i den frie presse i Mellemøsten alvorlig bekymring. Den skrivelse, der er sendt fra RAI-journalisten Riccardo Cristiano til det halvofficielle dagblad for de palæstinensiske myndigheder, Al-Hayat al-Jadida, hvori det berettes, at billederne med lynchning af to israelske soldater ikke blev overtaget af det italienske statsfjernsyn, udgør et alvorligt angreb mod den informationsfrihed, der ikke er rettet mod staten Israel.

Udtalelserne fra en ledende politikker fra det største regeringsparti i Italien og holdningen hos det italienske statstv's korrespondent fremkalder antisemitiske følelser i Den Europæiske Union.

Hvilke initiativer agter Kommissionen at iværksætte for at medvirke til at sikre fri udøvelse af journalistvirksomheden, beskytte journalisternes arbejde uafhængigt af partierne og forhindre, at hadet mod de jøder, der lever i Europa, vokser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(4. december 2000)

Kommissionen beklager dybt, at voldsomhederne igen er blusset op i Mellemøsten, på trods af at der sket væsentlige fremskridt med fredsforhandlingerne, bl.a. på Camp David-topmødet. Medierne spiller en betydelig rolle i denne konflikt, og det er brændende nødvendigt at sikre informationens uafhængighed.

Kommissionen har bidraget til udarbejdelsen af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som den håber vil blive vedtaget på det kommende Europæiske Råd i Nice.

Dette charter fastsætter således i artikel 11 princippet om mediefrihed og respekten for mediernes pluralisme. Artikel 21 forbyder enhver forskelsbehandling på grund af køn, race, hudfarve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3547/00

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(15. november 2000)

Om: Overdrevne prisstigninger på papir

Er Kommissionen klar over, at prisen på coated papir og avispapir særlig (men ikke blot) det papir, der anvendes til dagblade er steget betydeligt i Italien som følge af manglen på en virkelig konkurrence og koncentrationen af markedet, der domineres af visse virksomheder?

Hvilke initiativer vil blive taget for at undgå en situation, der ikke blot går ud over forbrugerne af produktet, men også over informationsspredningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(11. december 2000)

Kommissionen er i øjeblikket i gang med to undersøgelser af papirindustrien. Det er især de voldsomme prisstigninger på avispapir og coated papir, som tilsyneladende følger et bestemt mønster, der naturligvis bekymrer Kommissionen. Efter at have foretaget kontrol og bedt om oplysninger hos flere europæiske virksomheder i den pågældende sektor sendte Kommissionen i marts 1999 en klagepunktsmeddelelse til flere virksomheder, som var mistænkt for at have været med i en karteldannelse i sektoren. Geografisk set har det pågældende marked et europæisk omfang.

For en anden sektor i papirindustrien (selvkopierende papir) er Kommissionen også i gang med en undersøgelse om en mulig karteldannelse og sendte i slutningen af juli 2000 en klagepunktsmeddelelse til flere virksomheder i denne sektor, som også geografisk set har et europæisk omfang.

Ud over ovennævnte to individuelle sager foretager Kommissionen, som den skal, systematisk kontrol for at sikre, at fællesskabsretten, og især konkurrencereglerne, overholdes i den pågældende erhvervsgren.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3204/00

af Chris Davies (ELDR) til Rådet

(16. oktober 2000)

Om: Borgerlige rettigheder i Saudi Arabien

Hvordan har Rådet behandlet emnet borgerlige rettigheder under de multilaterale forhandlinger med Saudi Arabien på baggrund af rapporterne om krænkelse af menneskerettighederne i dette land?

Svar

(8. marts 2001)

Den Europæiske Union tilskynder såvel Saudi Arabien som andre medlemmer af Golfens Samarbejdsråd (GCC) til at bestræbe sig på at forbedre situationen i deres lande med hensyn til borgerlige rettigheder og menneskerettigheder og til at samarbejde med FN og internationale menneskerettighedsorganisationer. EU tager altid menneskerettighedsspørgsmålet op på sine halvårlige ministermøder med GCC samt på andre møder. Inden for rammerne af samarbejdsaftalen mellem Fællesskabet og GCC(1) har EU foreslået, at der etableres en dialog om menneskerettigheder på alle niveauer, men hidtil uden resultat.

Der har siden 1991 eksisteret et forhandlingsmandat med henblik på en frihandelsaftale mellem EU og GCC. Dette mandat står i øjeblikket for at skulle ajourføres. Det ventes, at Kommissionen inden for de nærmeste uger forelægger et forslag herom. I overensstemmelse med EU's politik vedrørende menneskerettigheder i aftaler med tredjelande vil menneskerettighederne komme til at udgøre et væsentligt element i en eventuel aftale.

(1) EFT L 54 af 25.2.1989, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3261/00

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Rådet

(23. oktober 2000)

Om: Præsidentvalg i det tidligere Jugoslavien

Den jugoslaviske forfatningsdomstol hævdes at have annuleret præsidentvalget, der fandt sted søndag den 1. oktober 2000.

Har Rådet overvejet og er det i gang med at gennemføre seriøse politiske foranstaltninger med henblik på denne alvorlige situation?

Svar

(12. februar 2001)

Formandskabet for Unionen har ved udsendelse af en erklæring reageret øjeblikkeligt på Forfatningsdomstolens afgørelse af 5. oktober om at annullere resultatet af præsidentvalget den 1. oktober.

I denne erklæring gav formandskabet samme dag i kraftige vendinger udtryk for Den Europæiske Unions afstandtagen fra den afgørelse, der blev truffet af domstolen i Beograd, og hvis eneste formål var at bestride Vojislav Kostunicas valgsejr den 24. september. Formandskabet udtalte ligeledes, at Unionen fuldt ud støtter den vilje, som det serbiske folk gav udtryk for ved valget.

De begivenheder, der siden fulgte, har ført til, at Forfatningsdomstolens afgørelse er bortfaldet. De har givet FRJ mulighed for at lægge et trist kapitel i historien bag sig og udvikle sig i den retning, som det internationale samfund ønsker, og som især Den Europæiske Union er gået aktivt ind for.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3588/00

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(22. november 2000)

Om: Medlemsstaternes bidrag til budgettet

Jeg har med beklagelse konstateret, at Kommissionen, da den i skriftlig forespørgsel E-2025/00(1) blev anmodet om at oplyse de nettobeløb, de enkelte medlemsstater bidrog med i det sidste regnskabsår, ikke opførte de anmodede bidrag, men i stedet for henviste til et websted, som kun forelå på fransk og på ingen måde gav den ønskede oplysning; endvidere erklærede Kommissionen, selv om der findes sådanne overslag over budgetbalancer for de enkelte medlemsstater, skal det understreges, at der ikke findes nogen optimal metode til måling af en medlemsstats nettobidrag.

Kan Kommissionen gøre rede for ovennævnte udtalelse og navnlig gøre rede for, hvilke andre måder den mener der findes til beregning af nettobidrag bortset fra at trække de beløb, der er modtaget fra de europæiske institutioner, fra de beløb der er indbetalt til nogle af de samme institutioner, og kan Kommissionen under alle omstændigheder i sit svar på dette spørgsmål uden henvisning til noget websted (skønt websteder sommetider kan være nyttige som supplerende informationskilde) angive de finansielle bidrag fra og indtægter for hver af Unionens medlemsstater i de sidste to regnskabsår, for hvilke der på nuværende tidspunkt foreligger tal?

(1) EFT C 72 E af 6.3.2001, s. 170.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(10. januar 2001)

Kommissionen tilsender det ærede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat rapporten om EF's udgifter på driftsbudgettet i 1999 opdelt på de enkelte medlemsstater (Allocation of 1999 Operating Expenditure by Member State). Det ærede medlem vil modtage rapporten på engelsk.

Kommissionen har beskæftiget sig med spørgsmålene i forbindelse med definitionen af budgetbalancer eller nettobalancer i sin rapport om ordningen for egne indtægter, navnlig i bilag 3 om principperne for og beregningen af budgetbalancen. Det statistiske bilag til denne rapport indeholder også data om budgetbalancer i henhold til forskellige definitioner. Denne rapport med tilhørende bilag tilsendes også det ærede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3579/00

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(17. november 2000)

Om: Byen Lecce som hjemsted for informationsnet over flygtningestrømme

Kommissionen er i færd med at undersøge de tekniske krav til oprettelsen af et informationsnet over flygtningestrømme, der skal betjene sig af internetteknologi. I den forbindelse bør det bemærkes, at den syditalienske by Lecce kan betragtes som porten til Europa i indvandringssammenhænge. Kan Kommissionen oplyse, om den vil gøre Lecce til hjemsted for dette net og oprette et center for indsamling og udarbejdelse af data i byen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(18. december 2000)

Arbejdet med at oprette et IT-netværk over flygtningestrømme er fortsat i gang, og det er for tidligt at træffe beslutning om kontaktpunkter i medlemsstaterne eller beliggenheden for netværkets central.

Kommissionen henviser det ærede medlem til svar på skriftlig forespørgsel E-3170/00(1) om samme emne.

(1) EFT C 136 E af 8.5.2001, s. 197.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3276/00

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(20. oktober 2000)

Om: Støtte til transportvirksomheder under mål 1

EU udbetaler betydelige beløb til mål 1-områderne, således at de kan komme ud af deres socioøkonomiske marginalisering i henhold til de konsoliderede traktaters artikel 154, stk. 2.

Transport og især lufttransport er en absolut nødvendig betingelse for at afhjælpe denne marginalisering.

Alitalia har besluttet at annullere talrige flyforbindelser til og fra Syditalien pr. 1. november, da de ikke anses for at være lønsomme.

På grundlag af de beføjelser, Kommissionen tildeles i traktatens artikel 76, agter den at give nogen form for støtte til virksomheder, der arbejder i mål 1-områder i betragtning af, at hvis der ikke findes nogen transportformer, er investeringer i sådanne områder nyttesløse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(13. december 2000)

Kommissionen er bekendt med vanskelighederne i forbindelse med lufttransporten i Mezzogiorno.

For visse lufthavnes vedkommende er nogle projekter til forbedring af infrastrukturerne allerede blevet medfinansieret af strukturfondene i programmeringsperioden 1994-1999.

I den nuværende periode 2000-2006 vil der under strukturfondsmål 1 blive medfinansieret foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre transportinfrastrukturerne, bl.a. for lufttransport, gennem såvel regionale operationelle programmer som det nationale operationelle transportprogram, som omfatter alle regioner i Mezzogiorno. Disse programmer er for øjeblikket til behandling i Kommissionen.

Derimod er det ikke muligt at yde driftsstøtte via strukturfondene til transportvirksomheder, herunder luftfartsselskaber, for at øge lønsomheden på visse strækninger.