ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1631/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(27. maj 1998)

Om: AArsrapport om Samhoerighedsfonden

Forespoergslen vedroerer aarsrapporten om Samhoerighedsfonden (1996) (KOM(97) 0302 endel.).

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. agter den yderligere at sprede og skabe en bedre balance mellem bevillingerne til de forskellige infrastrukturer og transportformer med henblik paa at fremme jernbane- og havtransport, som desuden bidrager til beskyttelse af miljoeet;

2. agter den inden for miljoesektoren at koncentrere interessen mere om bevarelse og beskyttelse af naturressourcer og omraader af stor oekologisk vaerdi samt borgernes livskvalitet?

3. agter den yderligere at stoette gennemfoerelsen af miljoeinfrastruktur og transportinfrastruktur i de yderste randomraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(8. juli 1998)

1. Kommissionen er enig i, at der skal afsaettes faerre midler til vejprojekter og kan forsikre Parlamentet, at andelen af jernbaneprojekter vil blive oeget fremover. AArsrapporten for 1997 vil bekraefte denne tendens. Det skal imidlertid understreges, at adgangen til de fjernestliggende regioner bedst kan sikres ved hjaelp af veje.

2. Efter Kommissionens opfattelse vil en stoerre indsats fra Samhoerighedsfonden til beskyttelse og bevarelse af naturvaerdier kraeve gennemfoerelse af et stort antal projekter med omkostninger paa under 10 mio. ECU. I henhold til reglerne kan projekter af denne stoerrelsesorden kun godkendes, hvis de er fuldt ud berettigede. Kommissionen mener derfor, at den skal fortsaette med at prioritere de mest presserende miljoeproblemer i de stoettemodtagende medlemsstater, herunder problemer, som har konsekvenser for menneskers sundhed. Der har hidtil ikke vaeret mangel paa store miljoeprojekter. Under alle omstaendigheder har Kommissionen ikke personaleressourcer til at varetage mange smaa projekter.

Det er imidlertid muligt at goere undtagelser fra denne generelle regel, hvis en medlemsstat fremlaegger velegnede projekter til naturbevarelse.

Det skal ogsaa bemaerkes, at projekter til beskyttelse og bevarelse af naturvaerdier kan finansieres under Den Europaeiske Udviklings-og Garantifond for Landbruget (EUGFL), bl.a. i forbindelse med Raadets forordning (EOEF) 2078/92(1) om miljoevenlige produktionsmetoder i landbruget samt om naturpleje.

3. Samhoerighedsfonden kan medfinansiere saadanne investeringer, hvis der fremlaegges projekter, som opfylder de oekonomiske og miljoemaessige krav.

(1) EFT L 215 af 30.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2360/98

af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Opstaaelse af drivhusgasser paa grund af kvaegavl

Kan Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Ligger Kommissionen inde med oplysninger om emissioner af drivhusgasser og ozonnedbrydende stoffer foraarsaget af kvaegavl og navnlig emissioner af lattergas (N2O), og kan Kommissionen oplyse, i hvilken grad emissionen af lattergas foraarsaget af kvaegavl bidrager til drivhuseffekten og nedbrydningen af ozonlaget? I benaegtende fald, agter Kommissionen at undersoege dette?

2. Har Kommissionen allerede truffet foranstaltninger for at mindske emissionerne af lattergas foraarsaget af kvaegavl? I bekraeftende fald, hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet? I benaegtende fald, agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger i fremtiden?

3. Hvordan forholder Kommissionen sig over for den mulighed at oege kvaegbestanden i Unionen i betragtning af den positive virkning, som en saadan politik kan faa for udstoedningen af drivhusgasser og i betragtning af Unionens hensigt, saaledes som det er beskrevet i det femte miljoehandlingsprogram, at integrere miljoemaal i andre sektorer af EU-politikken?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. oktober 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1868/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Paastaaet ulovligt forbud udstedt af Campania-regionen mod private konsortier for at modtage faellesskabsstoette

Kommissionen bedes under henvisning til foranstaltning 2.2 i det operative program for Campania-regionen, som indeholder bestemmelser om stoette fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling til offentlige investeringer i industriomraader, som er omhandlet i skriftlig forespoergsel E-1009/98(1) og under henvisning til svar fra Wulf-Mathies paa Kommissionens vegne, yderligere oplyse foelgende:

1. er det korrekt, at foranstaltning 2.2 i det operative program, som Regionalraadet og Europa-Kommissionen har vedtaget, tillader 100 % finansiel stoette til baade offentlige og private konsortier, og er det korrekt at haevde, at Campania-regionen kan foreslaa en aendring for at lade private faa adgang til denne foranstaltning;

2. har Campania-regionen nogensinde skriftligt anmodet Europa-Kommissionen om tilladelse til at foretage denne aendring?

3. er det forbud, som Campania-regionen autonomt har udstedt, om at anvende midler, der er fastlagt i nationale love til daekning af 50 % samfinansiering lovlig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(20. juli 1998)

I forbindelse med foranstaltning 2.2. "industriomraader" i det operative program for regionen Campania for 1994-1999, er det fastsat, at stoettemodtagerne er offentlige instanser og konsortier. Ifoelge foranstaltningens finansieringsplan, som er foreslaaet af regionen og godkendt af Kommissionen finansieres den 100 % fra det offentlige hvilket indebaerer, at stoettemodtagerne udelukkende er offentlige instanser og konsortier. For at en del af de offentlige finansieringsmidler kan komme private konsortier til gode, maa regionen forinden foretage en aendring af finansieringsplanen, saa der aabnes mulighed for privat finansiering.

Regionen foreslog paa moedet i programmets overvaagningsudvalg den 11. december 1997 en aendring af finansieringsplanen, saa det for 1996 blev muligt at finansiere indtil 50 % af det samlede beloeb med private midler. Kommissionen har endnu ikke modtaget notifikation af denne aendring.

Regionen Campania skal sikre overholdelsen af programmets finansieringsplan, saadan som denne er godkendt af Kommissionen. Foelgelig kan Kommissionen, selv efter en eventuel aendring af finansieringsplanen, ikke godkende, at den del, der skal finansieres med private midler, daekkes med andre offentlige ressourcer.

(1) EFT C 402 af 22.12.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2659/98

af Riccardo Garosci (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Beskyttelse af forbrugerne mod phthalater i bloedt legetoej af PVC

Spaedboern og smaaboern risikerer hver dag at komme til at indtage de skadelige kemiske stoffer phthalater, der tilsaettes legetoej af PVC for at goere det bloedt og smidigt, men dette legetoej puttes ofte i munden, der suttes paa det og bides i det. Da det i oejeblikket ikke er muligt at faa oplyst, om lejetoej indeholder phthalater eller ej, er foraeldrene ikke i stand til at beskytte deres boern mod en eventuel fare. Traktatens artikel 153 forpligter de europaeiske institutioner til at fremme forbrugernes interesser og navnlig til at tage hensyn til de svageste iblandt dem, f.eks. boernene. Den 24. april udtrykte Det Videnskabelige Udvalg om Toksicitet, OEkotoksicitet og Miljoe betaenkelighed med hensyn til navnlig to phthalater, DINP og DEHP, hvis sikkerhedsmargen er meget lav. Den henstilling, Kommissionen vedtog den 1. juli, er ikke tilstraekkelig. Kommissionen anmodes derfor om hurtigst muligt at udarbejde et forslag til direktiv og om om noedvendigt at vedtage hasteforanstaltninger.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(25. september 1998)

Hvad angaar Kommissionens generelle politik over for problemer, der er forbundet med forekomsten af phthalater i visse smaaboernsartikler og legetoej af bloed pvc (polyvinylchlorid), henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-755/98 fra Díez de Rivera Icaza, E-830/98 fra Gónzalez Álvarez og Marset Campos, E-996/98 fra Sornosa Martínez, E-1536/98 fra Kaklamanis, E-1806/98 fra Alavanos og E-2055/98 fra Camisón Asensio(1).

Ud over den henstilling, som Kommissionen vedtog den 1. juli l998(2), har Kommissionen til hensigt snarest muligt at forelaegge et direktivforslag om de paagaeldende produkter. Det forberedende arbejde er allerede i gang.

(1) EFT C 13 af 18.1.1999.

(2) EFT L 217 af 5.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1661/98

af Rainer Wieland (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Stoettebevillinger til Stuttgart-omraadet og Tyskland

Hvor mange og hvilke stoettebevillinger fordelt efter aar, art og distrikt er der fra samtlige Den Europaeiske Unions programmer og finansieringskilder siden 1990 tilflydt omraaderne Rems-Murr, Goeppingen, Ludwigsburg, Boeblingen, Esslingen og byen Stuttgart?

Hvor mange og hvilke stoettebevillinger fordelt efter aar, art og delstat er der fra samtlige Den Europaeiske Unions programmer og finansieringskilder siden 1990 tilflydt Forbundsrepublikken Tyskland og delstaten Baden-Wuerttemberg?

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(29. september 1998)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2037/98

af Klaus Haensch (PSE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Tildeling af EU-bevillinger til Mettmann kommune, Nordrhein-Westfalen

Kan Kommissionen oplyse foelgende vedroerende tildeling af EU-bevillinger til Mettmann kommune, Nordrhein-Westfalen:

1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Mettmann kommune fra oevrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller - som direkte stoette - til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre baerende institutioner?

2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hjaelp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret?

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(25. september 1998)

Som supplement til sit svar af 6. juli 1998(1) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-2036/98(2).

(1) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 129.

(2) EFT C 386 af 11.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1975/98

af Kenneth Coates (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Diskriminerende afgifter i forbindelse med hoejere uddannelse

De britiske myndigheder oensker at afkraeve studerende fra England, Wales og Nordirland studieafgifter for samtlige fire aars universitetsstudier i Skotland. Studerende fra Skotland og andre EU-lande vil kun blive afkraevet afgifter for tre aar.

Er disse diskriminerende afgifter i modstrid med nogen EU-direktiver, saerlig direktiverne om fri bevaegelighed og det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(3. september 1998)

I henhold til bestemmelserne i EF-traktatens artikel 6 er al forskelsbehandling, der udoeves paa grundlag af nationalitet, forbudt.

Dette princip anvendes ogsaa paa fri bevaegelighed for tjenesteydelser, og det er omhandlet i EF-traktatens artikel 59, som ikke blot daekker udveksling af tjenesteydelser, men ogsaa modtagerne af ydelserne.

Den af det aerede medlem naevnte situation indebaerer imidlertid ikke forskelsbehandling, som er uforenelig med bestemmelserne i EF-traktatens artikel 59. Studerende fra andre EU-lande, som oensker at modtage undervisning paa et skotsk universitet, vil ikke blive behandlet anderledes end studerende fra Det Forenede Kongerige. Forskelsbehandlingen mellem skotske studerende og studerende fra andre regioner i Det Forenede Kongerige er et internt anliggende i Det Forenede Kongerige og henhoerer saaledes ikke under EF-retten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1132/98

af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Drivgarn

Hvad er det, der forhindrer, at der traeffes en beslutning om at forbyde Den Europaeiske Unions fiskerflaade at anvende drivgarn i forbindelse med fiskeriet efter tun og svaerdfisk?

Hvorfor lader man dette spoergsmaal staa aabent, naar man faktisk er bekendt med den skade, som disse garn paafoerer fiskeressourcerne?

Hvilke aktioner har Kommissionen sat i gang med henblik paa at omlaegge den del af fiskerflaaden, der vil blive direkte beroert af et saadant forbud?

Hvad agter Kommissionen at goere for at sikre, at Raadet (fiskeri) paa sit moede i juni 1998 naar til enighed om dette oenskvaerdige forbud?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(4. juni 1998)

Kommissionen opfordrer det aerede medlem til at goere sig bekendt med de svar, som den i de sidste fire aar givet om aarsagerne til, at dens forslag fra 1994(1) ikke er naaet videre. Hvad sagens behandling i Raadet angaar, har Kommissionen redegjort herfor i svar paa forespoergsel E-503/98, E-505/98, E-507/98, E-509/98 og E-511/98 fra Souchet(2).

Hvad ledsageforanstaltningerne angaar, undersoeger Kommissionen for tiden sammen med de beroerte administrationer, hvordan man kan foretage den noedvendige omstilling til andre sikrere og mere oekonomiske attraktive teknikker for at undgaa, at allerede overudnyttede ressourcer belastes yderligere. I Atlanterhavet er omstilling til andre metoder til fiskeri efter hvid tunfisk saaledes en fordelagtig loesning.

Under alle omstaendigheder vil Kommissionen fortsat bruge alle de midler, den raader over, til at naa frem til en hurtig og retfaerdig afgoerelse.

(1) KOM(94) 131 endelig udg.

(2) EFT C 386 af 11.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1920/98

af Lutz Goepel (PPE) til Kommissionen

(18. juni 1998)

Om: Maerkning af heste

De maerkningsbestemmelser for enhovede dyr, der findes paa EU-plan (direktiv 90/426(1) og 90/427(2) samt beslutning 93/623(3)), tjener navnlig til at forebygge epidemier i handelen inden for den enkelte medlemsstat og mellem landene i EU.

For at tage hoejde for beskyttelsen af forbrugerne forekommer det hensigtsmaessigt at opdele hestene i kategorierne "sportshest" og "slagtehest". For foerstnaevnte gruppe kunne der gives adgang til at anvende laegemidler, som ikke maa anvendes til et dyr, hvis koed eller produkter heraf skal anvendes til foedevarer. Forudsaetning for kategoriseringen er en paalidelig maerkning af dyrene.

1. Kan de praktiske forsoeg med koeer, faar og geder vedroerende elektroniske identifikations- og maerkningssystemer, der gennemfoeres i oejeblikket, ogsaa udvides til at omfatte heste, og kan resultaterne heraf overfoeres til heste?

2. Vil Kommissionen fastsaette nye bestemmelser om elektronisk maerkning af alle enhovede dyr i hele EU?

3. Vil der blive fastsat en saerskilt maerkning af avls- og sportsheste samt slagteheste?

4. Hvilken rolle vil passet for enhovede dyr spille fremover?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. august 1998)

1. De igangvaerende praktiske forsoeg med anvendelse af elektronisk identifikation foretages som led i det saakaldte "IDEA-projekt". Heste er ikke medtaget under dette projekt, og man har for oejeblikket heller ingen planer i den retning. Projektets resultater vil foerst kunne foreligge ved udgangen af 2000. Foerst da kan der tages stilling til udnyttelsen af disse resultater.

2. Kommissionen har for oejeblikket ingen planer om at indfoere faellesskabsbestemmelser vedroerende elektronisk registrering af heste. Andre dyrearter (som for eksempel koeer, faar og geder), for hvilke der allerede er planlagt praktiske forsoeg (IDEA-projektet), prioriteres hoejere.

3. Registrerede heste identificeres i Faellesskabet ved hjaelp af et pas som fastsat i Kommissionens beslutning nr. 93/623/EOEF af 20. oktober 1993 om et identifikationsdokument (pas), der skal ledsage registrerede hovdyr. Dette pas er ligeledes blevet anerkendt paa internationalt plan af Det Internationale Kontor for Epizootier, for saa vidt angaar flytninger af sportsheste. Med hensyn til slagteheste kraeves det i henhold til faellesskabslovgivningen, at saadanne heste, som er importeret til Faellesskabet, skal vaere braendemaerket med et klart og uudsletteligt "S" af mindst 3 cm's laengde paa venstre forbens hov.

4. Det forventes, at det hestepas, der er omhandlet i Kommissionens beslutning nr. 93/623/EOEF af 20. oktober 1993, i fremtiden skal traede i stedet for de helbredsmaessige oplysninger, der er noedvendige for handel med registrerede heste i Faellesskabet.

(1) EFT L 224 af 18.8.1990, s. 42.

(2) EFT L 224 af 18.8.1990, s. 55.

(3) EFT L 298 af 3.12.1993, s. 45.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1130/98

af José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Menneskerettighederne i Kina

Hvordan opfatter Kommissionen situationen med hensyn til menneskerettighederne i Kina?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(9. juni 1998)

Menneskerettighederne i Kina spiller en fundamental rolle i forbindelserne mellem Faellesskabet og Kina. Kommissionen er fuldstaendigt klar over, at der fortsat hersker bekymring om forskellige aspekter af menneskerettighedssituationen i Kina, herunder de enkelte dissidenters skaebne, den udbredte anvendelse af doedsstraf og undertrykkelsen af religionsfrihed og kulturel frihed, ogsaa i Tibet. Paa den baggrund mener Kommissionen, saaledes som den har paapeget det i sin seneste meddelelse om Kina, "Uddybning af partnerskabet med Kina(1)", at Kina skal engageres i en aaben og konstruktiv dialog om menneskerettigheder. Selvom det staar klart, at der endnu er lang vej, foer Kina opnaar acceptable normer for overholdelse af menneskerettighederne, erkender Kommissionen dog ogsaa, at der allerede er gjort bestraebelser og opnaaet forbedringer. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at de oenskede resultater paa dette omraade kan opnaas mere effektivt gennem et engagement end gennem en konfrontation.

Kommissionen har noteret sig, at der i Kina har vaeret tegn paa stoerre tolerance over for dissidenternes virksomhed, hvilket bl.a. kom til udtryk under optakten til den seneste nationale folkekongres (forekomsten af aabne breve, petitioner osv.). Der har ogsaa kunnet konstateres en positiv udvikling med hensyn til frigivelsen af kendte dissidenter. Kommissionen glaeder sig endvidere over Kinas undertegnelse og bebudede ratifikation af FN's konvention om oekonomiske, sociale og kulturelle rettigheder samt landets tilsagn om at undertegne FN's konvention om borgerlige og politiske rettigheder. Kommissionen har gentagne gange understreget, at dette nu maa foelges op af en fuldstaendig og omfattende anvendelse af begge disse FN-konventioner. Kinas forpligtelse til ikke at indfoere doedsstraf i Hong Kong og lade Hong Kongs myndigheder aflaegge uafhaengige rapporter om deres menneskerettighedsforpligtelser inden for rammerne af FN er ligeledes opmuntrende.

I sidste ende kan menneskerettighedssituationen i Kina dog ikke bedoemmes endegyldigt paa grundlag af undertegnelsen af internationale aftaler eller frigivelse af visse enkeltpersoner. Den virkelige bedoemmelse maa baseres paa, hvordan retsplejen i Kina haandhaeves til daglig, og hvordan den konkret og specifikt beroerer de almindelige borgere.

Kommissionen haaber, at den ved at engagere Kina i en aaben dialog og samtidig gennemfoere en raekke forskellige samarbejdsprojekter vil kunne bidrage til at styrke det civile samfund og fremme retsstaten.

(1) KOM(98) 181 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1462/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Stoetteforanstaltninger til fordel for SILOPOR - Empresa de Silos Portuários, SA

I slutningen af 1997 gav den portugisiske regering Kommissionen meddelelse om paataenkte stoetteforanstaltninger til fordel for SILOPOR - Empresa de Silos Portuários, SA.

Efter modtagelse af denne meddelelse anmodede Kommissionen den portugisiske regering om 11 (elleve) supplerende oplysninger, som den ansaa for noedvendige for at kunne foretage en samlet bedoemmelse af de foranstaltninger, som de portugisiske myndigheder havde foreslaaet.

Som det er normalt i saadanne sager, skal Kommissionen afgive endelig udtalelse om stoetteforanstaltningerne til fordel for SILOPOR - Empresa de Silos Portuários, SA, senest to maaneder efter modtagelsen af de supplerende oplysninger.

Kan Kommissionen oplyse, om den portugisiske regering har indgivet de elleve supplerende oplysninger, som Kommissionen har anmodet om, samt i bekraeftende fald om deres indhold?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. juni 1998)

Kommissionen henviser det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel P-1423/98(1). Situation som beskrevet i statsstoettesagen vedroerende finansiel omstrukturering af EPAC goer sig ogsaa gaeldende for Silopors omstruktureringsprogram paa grund af det saerlige forhold, der er mellem de to virksomheder.

(1) EFT C 402 af 22.12.1998, s. 132.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1192/98

af Stephen Hughes (PSE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Overskudsproduktion af landbrugsprodukter i EF

Vil Kommissionen goere detaljeret rede for 1976 - tallene for afhaendelse af hver enkelt kategori af landbrugsprodukter fra lager i form af:

1. gaver til fattigere lande; eller

2. salg til staerkt reducerede pricer til mellemindkomstlande saasom Sovjetunionen; eller

3. foder til dyr; eller

4. destruktion/bortskaffelse.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. juni 1998)

Kommissionen kan ikke i forbindelse med et svar paa skriftlig forespoergsel foretage de lange og kostbare undersoegelser, der er noedvendige for at kunne meddele det aerede medlem de oenskede oplysninger i sammenfattende form.

Kommissionen har dog offentliggjort et flertal af de oenskede oplysninger i aarsberetningerne om landbrugets stilling.