ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0343/99

af Wilmya Zimmermann (PSE) til Kommissionen

(23. februar 1999)

Om: Eurostats forvaltning af data om arbejdsstyrken i EU

Vil det fremover vaere muligt at faa adgang til de anonymiserede data "EU-Labor Force Survey", da disse data kunne vaere relevante for universiteternes samfundsvidenskabelige og oekonomiske undersoegelser?

Det ville desuden vaere vigtigt at vide, om den ubegraensede adgang til disse data kan ske gratis?

Baggrunden for forespoergslen er, at aftalerne mellem lederen af EFFNATIS-projektet og Eurostat ikke var fuldt tilfredsstillende. Der kunne gennemfoeres mere vidtraekkende undersoegelser og opnaas stoerre fremskridt paa forskningsomraadet, hvis Eurostat principielt stillede de forvaltede data om arbejdsstyrken i EU i anonymiseret form gratis til raadighed for den europaeiske forskning.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(9. april 1999)

Kommissionens behandling af fortrolige oplysninger sker i henhold til faellesskabslovgivningen, nemlig Raadets forordning (EF) 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker(1) og Raadets forordning (Euratom, EOEF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor(2). Disse lovgivningsmaessige rammer giver normalt ikke Kommissionen mulighed for at frigive fortrolige data til udenforstaaende organisationer. Droeftelser i arbejdsgruppen om arbejdsmarkedsstatistikker har vist, at mikrodata fra arbejdsstyrkeundersoegelsen kun vil kunne frigives, hvis de vil kunne klassificeres som ikke-fortrolige, hvilket betyder, at de ikke blot skal vaere anonymiserede, men at der skal anvendes en metode, der kan goere det praktisk umuligt at identificere individer. Mulighederne for at udarbejde en saadan metode vil blive undersoegt af udvalget om statistisk fortrolighed.

Prissaetningen for data fra arbejdsstyrkeundersoegelsen sker som led i den generelle prissaetningspolitik, der gaelder i det europaeiske statistiske system. Dette tager hensyn til udgifterne i forbindelse med indsamling og behandling af oplysningerne, dels af de nationale statistiske kontorer, dels af Kommissionen. I de fleste medlemsstater opkraeves der en afgift, naar data stilles til brugernes raadighed, baade i elektronisk form og paa papir. Det vil derfor ikke vaere muligt for Kommissionen at stille data til raadighed for en lavere pris end den, der for tiden opkraeves i medlemsstaterne, da dette reelt ville skade salget i medlemsstaterne og derigennem saette samarbejde mellem Kommissionen og de nationale statistiske kontorer - hvorfra oplysningerne oprindelig kommer - paa spil. Det specifikke spoergsmaal om prissaetningen for mikrodata fra arbejdsstyrkeundersoegelsen vil blive undersoegt af arbejdsgruppen om offentliggoerelse, der er ansvarlig for prissaetningspolitikken.

(1) EFT L 52 af 22.2.1997.

(2) EFT L 151 af 15.6.1990.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0060/99

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Traditionelle maaleenheder for drikkevarer

SLIM-initiativet gaar nu ind i sin fjerde fase. I den forbindelse undersoeges omraaderne virksomhedsret, farlige stoffer og forordninger om faerdigpakninger. Kategorien faerdigpakninger omfatter ogsaa maaleenheder for foede- og drikkevarer. I OEstrig og i andre medlemsstater anvendes saedvanligvis maaleenhederne 0,3 og 0,5 liter for drikkevarer. Dette er i overensstemmelse med en lang tradition, som er blevet en del af befolkningens kultur og identitet. Paa baggrund af subsidiariteten boer det ogsaa fortsat vaere muligt at fastlaegge saadanne maaleenheder i medlemsstaterne.

Hvorledes agter Kommissionen at tage tilstraekkeligt hensyn til disse elementer i de traditionelle vaerdinormer i forbindelse med den loebende undersoegelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(25. februar 1999)

Kommissionen vil omhyggeligt soerge for at underrette SLIM-gruppen om de spoergsmaal det aerede medlem rejser.

Konklusionerne af gruppens arbejde skal sammen med Kommissionens kommentarer hertil stilles til raadighed for Europa-Parlamentet og Raadet i forbindelse med raadsmoedet om det indre marked den 21. juni 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0536/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. slog til lyd for, at der oprettedes en saerlig afdeling for fiskerianliggender i Afdelingen for Koordinering af Foranstaltninger til Bekaempelse af Svig i EU, der kunne gribe ind og kontrollere den rette anvendelse af oprindelsesreglerne og faellesskabsreglerne om markedsfoering og transport af fiskeriprodukter.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget til at efterkomme denne opfordring fra Europa-Parlamentet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(26. april 1999)

Inden for sin taskforce for koordinering af foranstaltninger til bekaempelse af svig har Kommissionen en saerlig afdeling, der beskaeftiger sig med egne ressourcer. Denne afdeling er ansvarlig for at ivaerksaette undersoegelser, herunder undersoegelser af svig i forbindelse med fiskeri, paa grundlag af EF-retten som f.eks. Raadets forordning (EF) 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik paa at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne(2). En af de vigtigste opgaver for de saerlige kontrollanter i denne afdeling er derfor at sikre, at oprindelsesreglerne anvendes korrekt.

Kommissionen vedtog den 17. marts 1999(3) en pakke af forslag med henblik paa at styrke sin afdeling for bedrageribekaempelse (Kommissionens afgoerelse om oprettelse af et kontor for bekaempelse af svig, aendret til Raadets forordning om undersoegelser foretaget af Kontoret for Bekaempelse af Svig samt udkast til aftale mellem institutionerne).

Disse forslag vil give Kommissionen mulighed for at styrke sine bedrageribekaempende aktiviteter, herunder kontrollen med den korrekte anvendelse af oprindelsesreglerne.

(1) EFT C 210 af 6.7.1993, s. 295.

(2) EFT L 82 af 22.3.1997.

(3) KOM(99) 140 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0982/99

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(15. april 1999)

Om: Nedsaettelse af toldsatser, som USA har indfoert paa tekstilvarer

Til trods for de omfattende nedsaettelser og fjernelse af handelshindringer under Uruguay-runden, opretholder USA en lang raekke toldafgifter for tekstil- og beklaedningssektoren - fra 25 til 33,6 %.

Kan Kommissionen under henvisning til de seneste forhandlinger med USA goere naermere rede for de opnaaede toldnedsaettelser paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(6. maj 1999)

Det er korrekt, at De Forenede Stater opretholder afgifter paa tekstilvarer og beklaedningsgenstande, der er vaesentlig hoejere end Faellesskabets afgifter. Desuden er der, som naevnt af det aerede medlem, tale om tariftoppe for visse varer.

De Forenede Stater har ikke fremsat forslag om mulige afgiftsnedsaettelser inden for tekstil- og beklaedningssektoren under kontakterne mellem Kommissionen og myndighederne i De Forenede Stater.

Kommissionen mener imidlertid, at nedsaettelsen i forbindelse med en harmonisering af afgifterne, herunder afgifterne paa tekstilvarer og beklaedningsgenstande, fortsat er et maal for fremtidige multilaterale forhandlinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0389/99

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Kontrol med tildeling af EU-stoettemidler

Hvad goer Kommissionen for at sikre sig, at korruption kan udelukkes i forbindelse med tildeling af EU-stoettemidler til Bayern?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(13. april 1999)

Kommissionen betragter korrekt anvendelse af EU-midler og bekaempelse af korruption i Faellesskabet som yderst vigtige spoergsmaal.

Kommissionen goer i denne forbindelse opmaerksom paa, at der paa grundlag af EU-traktaten er udarbejdet en protokol(1) til konventionen om beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser. Formaalet med dette instrument er at definere passiv og aktiv bestikkelse og kriminalisere bestikkelse, som involverer nationale tjenestemaend og EU-tjenestemaend, og som skader eller vil kunne skade EUs finansielle interesser. Tyskland har ratificeret denne protokol.(2)

Hvis det aerede medlem har faaet kendskab til konkrete tilfaelde af korruption i Bayern, vil Kommissionen vaere parat til at undersoege disse oplysninger via sin task force for koordination af bekaempelse af svig. Om noedvendigt kan Kommissionen for at beskytte Faellesskabets egne interesser ivaerksaette sine egne undersoegelser, der kan omfatte aspekter vedroerende korruption.

(1) EFT C 313 af 23.10.1996.

(2) BGBI II 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0658/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under "maal 1-regioner" og nyder godt af betydelig faellesskabsstoette.

For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Raadets forordning, KOM(98) 0131(1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre aar, hvor der foreligger tal fra Eurostat.

For oejeblikket foreligger der kun data for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Kan Kommissionen oplyse data for disse aar for Andalusien?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 653/99 af Mark WATTS Sælunger i Det Hvide Hav, Rusland



EF-Tidende nr. C 341 af 29/11/1999 s. 0138



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0653/99 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (9. marts 1999) Om: Saelunger i Det Hvide Hav, Rusland Den international fond for dyrs velfaerd har fremlagt beviser for, at EU-forbuddet mod import af saelungeskind ikke overholdes (The Guardian, 2.3.1999). Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at forhindre denne overtraedelse? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (8. april 1999) De beviser, det aerede medlem omtaler, har ingen relation til haandhaevelsen af Faellesskabets forbud mod indfoersel af saelungeskind af arten groenlandssael, da denne eksport aabenbart finder sted til Norge, som selvsagt ikke er bundet af den paagaeldende lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0558/99

af Maria Berger (PSE) til Kommissionen

(3. marts 1999)

Om: Kommissionens beslutning om stoetteforanstaltninger til fordel for SNIACE S.A. med hjemsted i Torrelavega, Cantabrien, Spanien

I sin beslutning om stoetteforanstaltninger til fordel for SNIACE S.A. (dok. IV/1466/98/DE - artikel 1, sidste punktum) har Kommissionen fastslaaet, at den "til rette tid" vil traeffe afgoerelse om det udsatte spoergsmaal om de miljoeafgifter fra 1987-1995, der ikke er blevet betalt.

Hvornaar agter Kommissionen at traeffe denne beslutning? Efter hvilke kriterier fastsaetter Kommissionen, hvornaar det rette tidspunkt er kommet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(22. marts 1999)

Kommissionen vil snarest muligt tage stilling til spoergsmaalet om, hvorvidt undladelsen af at opkraeve miljoeafgifter af Sniace S.A. indebaerer nogen form for stoette, det vil sige, naar den raader over de noedvendige oplysninger til at vurdere, om en eventuel stoette er forenelig med faellesmarkedet. Paa nuvaerende stadium kan den ikke udtale sig om, hvornaar resultatet af den igangvaerende undersoegelse foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0706/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi i den autonome region Castilla la Mancha for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0840/99

af Soeren Wibe (PSE) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Euroens tilstand

Kan Kommissionen forklare, hvorfor euroen falder saa hurtigt paa de internationale valutamarkeder? Var det ikke meningen, at euroen skulle blive en staerk valuta?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(7. maj 1999)

Set over de seneste 12 maaneder er euroen ikke faldet som en sten. Kursen i forhold til US-dollaren sidst i april (1 euro = USD 1,06/1,07) laa taet paa euroens syntetiske kurs, foer den russiske krise satte ind i september 1998. Euroen stod til mellem 1,08 og 1,10 USD fra foraaret 1997 og frem til slutningen af august 1998. I betragtning af, at det er normalt med et vist udsvingsniveau mellem de europaeiske valutaer og US-dollaren, kan det med rette fremfoeres, at kursen blot er tilbage paa det niveau, den laa paa for naesten halv andet aar siden. Kursudviklingen siden den 1. januar 1999 kan primaert forklares ved den uventede styrke, den amerikanske oekonomi har udvist.

Hvad angaar de langsigtede udsigter for euroen som international valuta, er aendringerne paa obligationsmarkedet vaesentligere end de kortsigtede kursudsving. Disse aendringer er strukturelle, hvilket fremgaar af udviklingen paa det internationale obligationsmarked. Emissionsbeloebet i euro i foerste kvartal af 1999 var paa verdensplan stoerre end det tilsvarende beloeb i USD (henholdsvis 46 % og 44 %), og den "markedsandel", de oevrige valutaer (herunder £ og yen) opnaaede, faldt saaledes til kun 10 %. Dette skal sammenholdes med situationen for to aar siden, hvor de valutaer, der deltager i euroen, tegnede sig for mindre end 30 %.

Mere generelt er euroobligationsmarkedet blevet stoerre og mere likvidt, saaledes at ogsaa nye udstedere - navnlig selskaber - kan deltage. Selskabsobligationsmarkedet er i rivende ekspansion. Den samme positive udvikling kan, om end i mindre udstraekning og i et langsommere tempo, konstateres paa aktiemarkedet. Til trods for at euroens eksterne vaerdi paa kort sigt er svaekket, anses den af de finansielle investorer dog for at vaere en af verdens to foerende valutaer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0464/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(24. februar 1999)

Om: Fiskeriaftalen mellem EU og Republikken Argentina

Kan Kommissionen saa hurtigt som muligt og i lyset af den alvorlige udvikling i fiskeriforbindelserne mellem EU og Republikken Argentina, der skyldes de lovaendringer, som Argentina har vedtaget paa fiskeriomraadet, og som klart tilsidesaetter forudsaetningerne for den gaeldende fiskeriaftale EU-Argentina, hvilket ogsaa Kommissionen har gjort opmaerksom paa, og med henblik paa det kommende moede i Den Blandede Kommission EU-Argentina den 4. og 5. marts oplyse, hvilke foranstaltninger den overvejer at traeffe for at varetage EU-fiskernes interesser, som i hoej grad er beroert af de aendringer, der er indfoert i den argentinske lovgivning, i strid med det, der er aftalt i vigtige internationale bestemmelser, som f.eks. den gaeldende fiskeriaftale EU-Argentina?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(30. marts 1999)

Kommission reagerede, saa snart den fik kendskab til de aendringer i den argentinske lovgivning, som det aerede medlem henviser til, bl.a. ved et brev til den argentinske vicefiskeriminister, idet den tilkendegav sin utilfredshed, saavel med procedurerne som med selve foranstaltningerne. Den indkaldte ogsaa til et moede i Den Blandede Kommission EU-Argentina, som afholdtes den 4. og 5. marts 1999 i Buenos Aires. Paa dette moede behandledes hovedsageligt dette spoergsmaal.

Kommissionen gav i oevrigt paa anmodning af Europa-Parlamentet Fiskeriudvalgets medlemmer en redegoerelse for sagen den 15. og 16. marts 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0063/99

af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Europaeisk turistkommune

Der goer sig saerlige forhold gaeldende for turistkommuner, idet de skal opretholde infrastrukturer, som er noedvendige i perioder med meget stor tilstroemning af turister, men som overstiger det normale behov i den resterende del af aaret.

Derfor indfoerer forskellige nationale, regionale og lokale forvaltninger saerlige bestemmelser i forbindelse med reguleringen af turistsektoren, som anerkender disse saerlige forhold i turistkommunerne.

Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang de EF-bestemmelser, som har indvirkning paa turistsektoren kan indarbejde denne sondring, som findes i forskellige nationale retsregler, til gavn for kommuner, som i visse perioder af aaret har en stor tilstroemning af turister?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(24. februar 1999)

I overensstemmelse med naerhedsprincippet anser Kommissionen det ikke for hensigtsmaessigt paa EU-plan at harmonisere de bestemmelser, der indfoeres af nationale, regionale og lokale forvaltninger til regulering af turistsektoren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3223/98

af Luigi Moretti (NI) til Kommissionen

(26. oktober 1998)

Om: Radioudsendelser

De franske myndigheder beordrede for nylig som straf en dags lukning af en radiostation, der havde gjort sig skyld i at spille for mange udenlandske sange i forhold til normer, der er fastlagt i de relevante bestemmelser.

Kan Kommissionen oplyse, om disse bestemmelser er i overensstemmelse med de europaeiske konkurrenceregler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(11. december 1998)

I henhold til den franske lov nr. 94/88 af 1. februar 1994 om aendring af lov nr. 86/1067 af 30. september 1986 om kommunikationsfrihed skal radiostationer, der er godkendt af Conseil supérieur de l'audiovisuel (CSA), fra den 1. januar 1996 i den vigtigste sendetid(1) sende mindst 40 % fransksprogede sange, hvoraf mindst halvdelen skal vaere med eller af nye talenter eller nye produktioner. CSA kontrollerer paa kvartalsbasis, om disse kvoter er overholdt, og har mulighed for at ivaerksaette sanktioner over for de stationer, der overtraeder bestemmelserne. Disse sanktioner kan gaa fra en simpel advarsel til lukning.

Kommissionen ved, at dette krav skaber problemer for en raekke radiostationer, som enten paa grund af deres art eller paa grund af deres programlaegning regelmaessigt har svaert ved at opfylde de fastsatte kvoter. Kommissionen har gennem pressen faaet oplysning om, at der over for den station, som det aerede medlem henviser til, flere gange er blevet ivaerksat sanktioner.

Kommissionen har indledt en dialog med de franske myndigheder om disse radiofonikvoters eksistens og anvendelse, idet de efter Kommissionens mening kan medfoere restriktioner for tjenesteydelsers frie bevaegelighed. Kommissionen vil snarest foretage en vurdering af disse restriktioner i lyset af de generelle maal, bl.a. i kulturpolitisk henseende, som de franske myndigheder forfoelger.

(1) Mellem 6.30 og 22.30 ifoelge CSA.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0870/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Regularisering af illegale indvandrere

I den betaenkning om respekten for menneskerettighederne i Den Europaeiske Union (1996), der blev vedtaget under moedeperioden i februar, blev opmaerksomheden udtrykkeligt henledt paa nogle bestemte medlemsstater, som efter en vis periode regulariserer den opholdsretlige status for personer, der illegalt opholder sig paa deres omraade.

1. Mener Kommissionen, at disse medlemsstaters praksis strider mod gaeldende faellesskabsret?

2. Mener Kommissionen, at disse medlemsstaters praksis strider mod Schengen-aftalens bestemmelser?

3. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at faa integreret Schengen-aftalens bestemmelser i faellesskabsretten og afhjaelpe saadanne forskelle?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. juni 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3852/98

af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Bevillinger til Bistro - modtagerkredsen Tacis-Lien

1. Kan Kommissionen give oplysninger om bevillingerne til Bistro-programmet for 1998 og 1999? Hvor stort er navnlig beloebet for de endnu ikke forpligtede bevillinger?

2. Kan Kommissionen oplyse, hvor mange ansoegninger der i alt er indgivet i 1998 om stoette som led i Bistro? Hvor stort er det gennemsnitlige stoettebeloeb pr. ansoegning?

3. Hvorledes er de godkendte ansoegninger fordelt paa ansvarlige organisationer og NGO'er i de enkelte medlemsstater?

4. Kan der ansoeges om stoette til projekter med partnere fra Kasakhstan som led i Tacis-Lien?

5. Hvordan kan Kommissionen i benaegtende fald forklare, at medlemmer af Kommissionens delegation i Kasakhstan anbefaler tyske ansoegere at ansoege om stoette til projekter med partnere fra Kasakhstan som led i Tacis-Lien, skoent det i de gaeldende direktiver om Tacis-Lien-programmet er fastsat, at der ikke skal opstilles et Lien-budgetoverslag for Kasakhstan, og at en ansoegning derfor uvaegerligt vil blive afslaaet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(4. februar 1999)

1. I handlingsprogrammet for 1996-1997 var der afsat 1 mio. ECU til Kasakhstan Bistro. Halvdelen af dette beloeb er stadig til raadighed. Det naeste handlingsprogram er stadig under forhandling. Der foreligger derfor endnu ikke tal for, hvor store midler der er afsat.

2. Bistro-programmet ledes af Kommissionens delegation i Alma Aty, som indtil nu har modtaget 34 ansoegninger. Ni af dem er blevet godkendt. Det gennemsnitlige beloeb for et Bistro-projekt er 44 000 Euros.

3. Af de ni godkendte projekter er tre indgaaet med kasakhiske institutioner. De resterende seks er indgaaet med fire medlemsstater (Frankrig 1, Nederlandene 1, Tyskland 2 og UK 2).

4. Ja, der kan ansoeges om stoette til projekter med kasakhiske partnere.

5. Kommissionens delegation i Alma Aty har til opgave at give oplysninger paa stedet om, hvordan der kan opnaas stoette fra Tacis, og om alle tilgaengelige ordninger. Der er to igangvaerende Lien-projekter i Kasakhstan, som var finansieret under programmet for 1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4075/98 af Werner LANGEN Støtte fra Den Europæiske Union til delstaten Rheinland- Pfalz i perioden 1994 til 1998 (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 341 af 29/11/1999 s. 0035



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4075/98 af Werner Langen (PPE) til Kommissionen (14. januar 1999) Om: Stoette fra Den Europaeiske Union til delstaten Rheinland-Pfalz i perioden 1994 til 1998 Kan Kommissionen oplyse, hvilken stoette der i perioden 1994 til 1998 via Den Europaeiske Union er ydet til delstaten Rheinland-Pfalz, hvem der var modtagere, og hvor mange personer der er kommet i arbejde paa hvilke omraader som foelge af denne stoette? Hvilke beloeb er der udbetalt, navnlig: - over KONVER-programmerne - paa landbrugsomraadet, - paa omraadet EUGFL, - paa omraadet uddannelse, - paa omraadet ungdom, - paa omraadet kultur, - paa omraadet forskning og teknologi, - paa omraadet hoejere laereanstalter, - paa omraadet oekonomi, - paa omraadet regionaludvikling/strukturfonde og - paa det sociale omraade? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (25. februar 1999) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.