ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1632/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Faerdselssikkerhed

Forespoergslen vedroerer Kommissionens meddelelse til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om bedre faerdselssikkerhed i EU: program for 1997-2002 (KOM(97) 0131 endel.).

I forbindelse med gennemfoerelsen af subsidiaritetsprincippet med henblik paa at fremme faerdselssikkerheden og harmonisering af konkurrencevilkaar bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. agter den paa faellesskabsplan at vedtage standarder, kontrolforanstaltninger og samordnede sanktioner navnlig inden for den tekniske kontrol af koeretoejer, udstedelse og tilbagetraekning af foererbeviser, skiltning og koere- og hviletid for erhvervschauffoerer, og koncentrere sig mere om overskridelse af hastighedsgraenser og koersel med en hastighed, der ikke er afpasset efter forholdene samt koersel i beruset tilstand, hvilket er nogle af hovedaarsagerne til ulykker?

2. agter den under henvisning til den menneskelige faktors betydning at traeffe de noedvendige foranstaltninger for at fremme en holdning til bilkoersel, der er centreret omkring sikkerheden? andre faktorer, som kan paavirke foerernes adfaerd er oplysningskampagner og finansiel stoette.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(1. juli 1998)

Alle de punkter, det aerede medlem her har taget op, behandles i Faellesskabets faerdselssikkerhedsprogram for 1997 til 2001. Disse punkter er baade blevet behandlet af Kommissionen i den oprindelige meddelelse, og i den efterfoelgende debat. Europa-Parlamentet selv vedtog en beslutning vedroerende programmeringen, med saerlig vaegt paa en raekke punkter, som Kommissionen vil tage med i betragtning ved programmets gennemfoerelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1950/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Hvid asbest

Agter Kommissionen at fremsaette forslag om oejeblikkeligt forbud mod hvid asbest i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(24. juli 1998)

Der findes allerede omfattende faellesskabsregler om beskyttelse af arbejderes og offentlighedens helbred mod asbests helbredsmaessige effekt. Alle former for asbestfibre, med undtagelse af hvid asbest ( eller chrysolit) er allerede forbudt ifoelge faellesskabsretten. Samtidig er der nedlagt forbud mod fjorten produktkategorier, der indeholder chrysolit, og der foeres streng kontrol i Faellesskabet med arbejderes eksponering for asbest og med asbestudslip i miljoeet.

Selv om der allerede er gjort meget, maa der goeres mere for at stramme faellesskabslovgivningen hvad angaar markedsfoering og brug af asbestholdige produkter. Ni medlemsstater har nu indfoert nationale forbud mod hvid asbest, der gaar videre end de nuvaerende faellesskabsregler. Det indebaerer en vaesentlig forstyrrelse af det indre marked og kraever en loesning paa faellesskabsplan.

Kommissionen forbereder derfor et udkast til et EU-forbud mod markedsfoering og anvendelse af hvid asbest og asbestholdige produkter (med visse undtagelser og midlertidige fritagelser), som vil blive droeftet med medlemsstaternes eksperter i naer fremtid. Detaljerne i det endelige udkast vil naturligvis afhaenge af disse droeftelser og kontakter med Europa-Parlamentet, interessegrupper og resultatet af videnskabelige undersoegelser.

Det er vigtigt at fremhaeve, at et nyt forbud ikke vil medfoere lavere risiko for, at arbejdere udsaettes for eksisterende asbest, og det vil heller ikke foere til faerre doedsfald fra tidligere eksponering for asbest. Mulig kontamination fra asbest i eksisterende byggeri (dvs. i forbindelse med vedligeholdelsesarbejder og asbestfjernelse) vil vaere en vaesentlig kilde til, at arbejdere udsaettes for asbest i mange aar frem. Derfor vil Kommissionen ogsaa stramme den nuvaerende kontrol med arbejdere og asbesteksponering, og fremme bedre information og uddannelse af arbejdere, der risikerer at komme i kontakt med asbest som led i deres arbejde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1675/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Phare-midlernes anvendelse i Estland

I medlemslandene har der vaeret meget opmaerksomhed omkring miljoeproblemerne i de baltiske lande og forureningen af OEstersoeomraadet. Der er blevet ydet finansiering til miljoebeskyttelsen og mindskelse af forureningen i omraadet fra mange sider.

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor en andel af, og hvordan de Phare-midler, der er blevet afsat til Estland, i 1997 er blevet anvendt til udbedring af miljoeskader og forebyggelse af disse?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1944/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Raadet

(17. juni 1998)

Om: Attentatforsoeg imod Akin Birdal i Tyrkiet

Europa-Parlamentet fordoemte med en hastebeslutning attentatforsoeget imod Akin Birdal (14. maj 1998) og anmodede de tyrkiske myndigheder om at "sikre, at saavel gerningsmaendene og anstifterne af denne samt andre lignende kriminelle handlinger vederfares retfaerdighed", idet det samtidig understreger, at "den manglende retsforfoelgning af de skyldige i attentater paa andre medlemmer af menneskerettighedsorganisationer og journalister har vaeret medvirkende til, at et saadant attentat har kunnet finde sted". Europa-Parlamentet mindede ligeledes om Tyrkiets forpligtelser i henhold til Verdenserklaeringen om Menneskerettigheder. Hvilke foranstaltninger vil Raadet traeffe for at faa opklaret mordforsoeget paa Akin Birdal m.fl.? Hvilke foranstaltninger traeffer raadet for at soerge for, at erklaeringerne og konventionerne for beskyttelse af menneskerettighederne i Tyrkiet respekteres?

Svar

(28. /29. september 1998)

Den 13. maj 1998 fremsatte formandskabet en erklaering paa Den Europaeiske Unions vegne, hvori det gav udtryk for, at det var chokeret og forfaerdet over skudattentatet mod af Akin Birdal, formand for Menneskerettighedssammenslutningen, den 12. maj i Ankara. Raadet fordoemte dette feje attentat. Det stoettede staerkt de tyrkiske myndigheders erklaeringer om, at de ville goere alt for at retsforfoelge de ansvarlige. Det vil fortsat opmaerksomt foelge denne sag, der angaar en fremtraedende forsvarer for menneskerettighederne.

Paa sit moede den 12.-13. december 1997 i Luxembourg understregede Det Europaeiske Raad i overensstemmelse med den holdning, Raadet havde givet udtryk for paa moedet i Associeringsraadet den 29. april 1997 med Tyrkiet, at styrkelsen af Tyrkiets forbindelser med Den Europaeiske Union ogsaa afhaenger af, at normer og praksis paa menneskerettighedsomraadet i Tyrkiet bringes paa linje med dem, der gaelder i EU, og at mindretal respekteres og beskyttes.

I overensstemmelse med den anmodning, Europa-Parlamentet forelagde Raadet i forbindelse med Europa-Parlamentets godkendelse af gennemfoerelsen af toldunionens sidste fase, overvaager Raadet udviklingen med hensyn til menneskerettigheder og demokrati i Tyrkiet. I sin beretning til Raadet fra marts 1998 om udviklingen i forbindelserne med Tyrkiet siden toldunionens ikrafttraeden konkluderede Kommissionen, at der ikke er gjort vaesentlige fremskridt med hensyn til menneskerettighederne og gennemfoerelsen af den demokratiske reform i Tyrkiet.

Disse spoergsmaal indtager en fremtraedende plads under Raadets droeftelser om Tyrkiet og bliver ofte bragt paa bane over for de tyrkiske myndigheder. Raadet beklager imidlertid, at Tyrkiet, efter Det Europaeiske Raad i Luxembourg, har afslaaet en politisk dialog med EU, som ogsaa skulle omfatte menneskerettigheder. Samarbejde for saa vidt angaar menneskerettigheder og humanitaere spoergsmaal udgoer ogsaa en del af den europaeiske strategi, der blev fastlagt over for Tyrkiet i Luxembourg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1543/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(19. maj 1998)

Om: Forurening og manglende sikkerhed i undergrundsbanen i Rom

Som foelge af en inspektion, som undertegnede og andre italienske politiske repraesentanter for nylig foretog ved stationerne paa undergrundsbanens linie A i Rom, har jeg konstateret alvorlige mangler, for saa vidt angaar sikkerhed og sundhed.

Blandt andet ser det ud til, at firmaet Cotral, der administrerer banen, kun har soerget for at rense ti af de 70 vogne for asbest, hvilket udsaetter passagererne og arbejdstagerne for en forureningsrisiko, der forvaerres af de utilstraekkelige udluftningsanlaeg. Mistanken om asbestforurening styrkes af, at firmaet har givet banearbejderne en maanedlig godtgoerelse, der betegnes "asbestgodtgoerelse" (faglig aftale af 4.9.1995).

Langs linie A's spor har jeg endvidere konstateret, at temperaturen er forhoejet, samt at der i myldretiden er et alt for stort antal passagerer i forhold til vognenes transportkapacitet.

Der mangler endvidere tilstraekkelige sikkerhedsordninger i tilfaelde af krisesituationer, da der ikke findes nogle effektive sikkerhedssystemer bl.a. paa grund af de talrige arkitektoniske forhindringer.

Under henvisning til direktiv 83/477/EOEF(1), 91/382/EOEF(2) og 90/394/EOEF(3), der er gennemfoert i den italienske lovgivning, anser Kommissionen det da ikke for hensigtsmaessigt at anmode de italienske myndigheder om at overholde ovennaevnte direktiver og de relevante love?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(4. august 1998)

De direktiver, det aerede medlem naevner, er gennemfoert i Italien.

De oplysninger, det aerede medlem forelaegger, tillader ikke Kommissionen at konkludere, at de italienske myndigheder skulle have forsoemt deres pligt til at sikre en passende gennemfoerelse i metroen i Rom.

Hvis det aerede medlem kan forelaegge yderligere oplysninger, vil Kommissionen gerne behandle dem.

(1) EFT L 263 af 24.9.1983, s. 25.

(2) EFT L 206 af 29.7.1991, s. 16.

(3) EFT L 196 af 26.7.1990, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1973/98

af Graham Mather (PPE) til Raadet

(15. juni 1998)

Om: Mordet paa monsignore Juan Gerardi i Guatemala

Hvad har Raadet foretaget for at sikre, at der gennemfoeres en fuldstaendig, tilbundsgaaende og upartisk undersoegelse af mordet paa monsignore Juan Gerardi, vice-biskoppen af Guatemala, den 26. april 1998?

Samlet svar

paa skriftlige forespoergsler E-1567/98 og P-1973/98

(24. september 1998)

Den 4. maj 1998 fremsatte Den europaeiske Union en erklaering om mordet paa biskop Gerardi, hvori den rettede en appel til alle guatemalanere om, at dette feje og skaendige mord ikke faar dem til at opgive en fuldstaendig ivaerksaettelse af fredsaftalerne.

Den Europaeiske Union opfordrede Guatemalas regering til fortsat at traeffe alle de foranstaltninger, der er noedvendige for, at der kan foretages en indgaaende efterforskning af dette mord, saaledes at gerningsmaendene kan retsforfoelges, og anmodede endvidere Guatemalas regering om at stoette det arbejde, sandhedskommissionen udfoerer, og om at traeffe de fornoedne sikkerhedsforanstaltninger med henblik paa at garantere kommissionsmedlemmernes sikkerhed.

I oejeblikket fortsaetter EU med at overvaage udviklingen i fredsprocessen og menneskerettighedssituationen i Guatemala med henblik paa den raadgivende gruppes andet moede, som er berammet til at finde sted til efteraaret 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1796/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Raadet

(11. juni 1998)

Om: Sproglig diskrimination

Paa bjergstierne i Alto Adige blev der for nogle uger siden foretaget en "sproglig sanering": 5.000 km2 stier er blevet renset for angivelser paa italiensk. Tilbage er kun stednavne paa tysk paa det italienske omraade, der skal oplyse turister fra hele Europa om bjergtoppe, hytter, stier, afmaerkede ruter, vandloeb osv.

I den saerlige autonomistatut, som regionen Alto Adige er omfattet af, findes der en klar bestemmelse om obligatorisk tosprogethed med henblik paa beskyttelse af det tyske mindretal. Vil Raadet paa denne baggrund rette henvendelse til de italienske myndigheder, for at disse kan udvirke, at Alpenverein Suedtirol (AVS, som svarer til det italienske CAI) ophoerer med denne absurde og anakronistiske diskrimination af italienske borgere?

Svar

(24. september 1998)

Det tilkommer ikke Raadet at gribe ind over for en medlemsstat i forbindelse med anvendelsen af nationale bestemmelser, som er fastlagt af dette lands myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1731/98

af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Samarbejde mellem regioner i EU med henblik paa et oeget kendskab til hinandens kultur

Universitetet i Granada (Spanien) har som det foerste i Andalusien optaget galicisk sprog og kultur i sine studieplaner som valgfrit fag. Tanken med dette fag er at have en disciplin, der knytter forbindelser mellem de to autonome regioner.

Takket vaere en aftale om kulturelt samarbejde, der er indgaaet med den galiciske lokalregering, aabnes der desuden i aar paa universitetet i Granada et galicisk kulturcenter, der har til formaal at udvide kendskabet til Galiciens kultur og skikke.

Kan Kommissionen, eftersom det jo ikke kan undgaa nogens opmaerksomhed, at denne kulturelle samarbejdsaftale mellem to regioner i Den Europaeiske Union kan danne skole for en fremtidig udbygning af kendskabet til Faellesskabets regioners forskellige kulturer, oplyse, hvordan den vil kunne deltage i og fremme og udbygge denne form for regionale kulturaftaler, saaledes at regionerne gensidigt kan berige hinanden gennem en udbredelse af sin kultur?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(30. juli 1998)

Som led i indsatsen paa kulturomraadet i henhold til EF-traktatens artikel 128 skal Faellesskabet fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne, men samtidig respektere subsidiaritetsprincippet. Derfor falder initiativer, der gennemfoeres i Spanien og har til formaal at udbrede kendskabet til Galiciens kultur og skikke, uanset hvor interessante de i oevrigt maatte vaere, ikke ind under de befoejelser, der er tillagt Faellesskabet paa kulturomraadet.

Derimod stoetter Faellesskabet, netop fordi det oensker at vise respekt for den regionale mangfoldighed, gennem sine kulturprogrammer, bl.a. Ariane(1) og Kalejdoskop(2), samarbejdsprojekter paa kulturomraadet, herunder til oversaettelse af vaerker fra samtidslitteraturen, skrevet paa nationale og regionale sprog.

Kommissionen har ivaerksat den foerste raekke pilotprojekter om tvaerregionalt samarbejde paa kulturomraadet som led i planlaegningen i henhold til artikel 10 i forordningen om Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling(3) for perioden 1994-1999. Det skal dog understreges, at hovedformaalet med disse pilotprojekter er at lette udnyttelsen af en kulturarv, der undertiden traekkes for lidt paa i ugunstigt stillede regioner i Faellesskabet; dette soeges udvirket gennem bidrag til etablering af netvaerk mellem forskellige regional- og lokalsamfund med sigte paa uddannelse, overfoersel af knowhow samt oekonomisk udvikling. Pilotprojekterne om tvaerregionalt samarbejde med kulturelt sigte indgaar saaledes i denne samhoerighedspolitik. Ingen af de 32 nuvaerende projekter omfatter sprog.

(1) EFT L 291 af 24.10.1997.

(2) EFT L 61 af 12.3.1996.

(3) EFT L 193 af 31.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1689/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Orientering af Parlamentet om udvidelsesforhandlingerne

Udvidelsesforhandlingerne er gaaet over til en mere konkret fase i form af en screeningsproces. Parlamentet har faaet tilsagn om dialog og inddragelse i takt med, at forhandlingerne skrider frem.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den agter at holde Parlamentet orienteret i takt med, at processen skrider frem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(16. juli 1998)

Ligesom det var tilfaeldet under de foregaaende udvidelsesforhandlinger, vil Kommissionen holde Europa-Parlamentet mundtligt informeret om de opnaaede fremskridt i screenings-processen. Heri indgaar regelmaessige redegoerelser ved hoejtstaaende tjenestemaend for de paagaeldende udvalg under Europa-Parlamentet, de faelles parlamentariske udvalg samt delegationerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1913/98

af Francis Decourrière (PPE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Praktiske regler for gennemfoerelse af eurovignetten

I henhold til belgisk lov er eurovignetten indfoert som en beskatning, hvilket indebaerer, at kun skattekontorer godkendt af det belgiske finansministerium har ret til at saelge eurovignetten til belgierne og udlaendinge paa belgisk territorium. I Tyskland er eurovignetten derimod en afgift, som paalaegges brugeren. Den saelges i Tyskland i oevrigt i flere former: for en dag, en uge, en maaned eller et aar.

Forskellene med hensyn til salget af eurovignetten medfoerer i praksis uligheder for brugerne, eftersom belgierne er forpligtet til at koebe deres eurovignet paa skattekontoret, mens tyskerne kan koebe deres vignet til enhver tid ved tankstationerne i Tyskland. Kan Kommissionen af hensyn til harmoniseringen og ligebehandling af forbrugerne eventuelt harmonisere den maade, hvorpaa eurovignetten saelges?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(24. juli 1998)

I henhold til Raadets direktiv 93/89/EOEF af 25. oktober 1993 om opkraevning i medlemsstaterne af afgifter paa visse koeretoejer, der anvendes til vejgodstransport, samt af vejafgifter og brugsafgifter for benyttelse af visse infrastrukturer(1), kan udenlandske transportfirmaer i Belgien erlaegge vejbenyttelsesafgifterne (dvs. eurovignetten) pr. dag, uge, maaned eller aar. Dog er det i henhold til dette direktiv tilladt medlemsstaterne at kraeve koeretoejerne indregistreret i det paagaeldende land, hvis koeretoejerne vil benytte sig af etaarsafgiften. Belgien har valgt at benytte sig af denne valgmulighed. Belgiske koeretoejer er ogsaa omfattet af de aarlige koeretoejsafgifter (taxe de circulation). Betalingen af saavel (den aarlige) eurovignet som den aarlige koerselsafgift skal erlaegges paa det samme tidspunkt. Det er derfor, de offentlige administrative tjenestegrene, der er ansvarlige for opkraevningen af koeretoejsafgifterne, ogsaa staar for betalingen af eurovignetten.

Andre medlemsstater, som for eksempel Tyskland, Luxembourg og Nederlandene, kan, ogsaa helt i overensstemmelse med faellesskabslovgivningen, tillade baade de indenlandske og de udenlandske transportfirmaer at betale eurovignetten, hver gang de rent faktisk benytter sig af motorvejene, og saaledes betale pr. dag, uge, maaned eller aar. Derfor er der brug for - og er blevet etableret - et stoerre antal salgssteder paa Tysklands territorium (samt i de to andre medlemsstater).

Kommissionen er indtil nu overbevist om, at den maade, hvorpaa der betales for eurovignetten i de forskellige medlemsstater, opfylder behovene i baade de indenlandske og udenlandske transportfirmaer, og anser derfor ikke en harmonisering af betalingspraksis i de seks forskellige medlemsstater, der benytter eurovignetten, for at vaere paakraevet.

(1) EFT L 279 af 12.11.1993, s. 32.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0755/98

af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Legetoej af PVC

EU's Raadgivende Videnskabelige Udvalg til Undersoegelse af Kemiske Forbindelsers Toksicitet og OEkotoksicitet har bekraeftet, at legetoej af bloed PVC indeholder og frigiver store maengder giftige stoffer (phthalater).

Kan Kommissionen oplyse, om den agter af traeffe foranstaltninger til at foelge ovennaevnte udvalgs henstillinger vedroerende legetoej af PVC?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2012/98

af José Apolinário (PSE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Eurostats rolle i udarbejdelsen af Agenda 2000

Er der taget hensyn til Eurostat i forbindelse med udarbejdelsen af forslagene til forordninger om strukturfondene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(3. september 1998)

Det tekniske forarbejde i forbindelse med forslagene til forordninger om gennemfoerelsen af reformen af strukturfondene i perioden 2000-2006 fandt sted i en tvaertjenstlig arbejdsgruppe ledet af Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Samhoerighed. Eurostat deltog ikke direkte i denne arbejdsgruppe, men blev flere gange spurgt til raads uformelt om, hvorvidt de statistiske indikatorer, der paataenkes anvendt i disse forslag, var formaalstjenlige og tilgaengelige.

I overensstemmelse med Kommissionens procedurer blev Eurostat derefter hoert formelt om de endelige udkast til teksterne, inden disse blev godkendt af kollegiet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2029/98

af Yiannis Roubatis (PSE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Kommissionens foroegelse af betydningen af kontoret for regionen Epiros

I anledning af indvielsesfestlighederne for kontoret for regionen Epiros i Bruxelles bedes Kommissionen besvare foelgende:

Agter Kommissionen at fremme det paagaeldende kontors betydning gennem oekonomisk, teknisk og anden bistand med henblik paa at tilvejebringe oeget kontakt og samarbejde mellem den fattigste region i Den Europaeiske Union og EU's institutioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(3. august 1998)

Som led i forskellige sektorprogrammer, det regionale program samt programmer med Faellesskabsinitiativer, medfinansierer Kommissionen med midler fra strukturfondene en raekke aktioner og projekter med henblik paa udvikling af regionen Epiros.

For saa vidt angaar kontoret for regionen Epiros i Bruxelles, kan Kommissionen oplyse det aerede medlem om, at denne aktivitet falder uden for anvendelsesomraadet for det operative program for Epiros, og at der som foelge heraf heller ikke opereres med noget finansielt bidrag til kontorets drift.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1943/98

af Viviane Reding (PPE) til Kommissionen

(18. juni 1998)

Om: Faerdselsterapi med henblik paa at hindre tilbagefald i forbindelse med spirituskoersel

Spirituskoersel er en af hovedaarsagerne til doedsulykker i trafikken. EU fremmer aktivt forebyggelse af ulykker og sikkerhed i trafikken. Den i Forbundsrepublikken Tyskland udviklede og afproevede "Individualpsychologische Verkehrstherapie nach Dr. German Hoecher (IVT-Hoe)" (German Hoechers individuelle psychologiske faerdelsterapi) har givet positive resultater med hensyn til at hindre tilbagefald efter frakendelse af koerekortet som foelge af spirituskoersel. I Nordrhein-Westfalen har kun 6,4 % af de behandlede trafikanter haft tilbagefald 5 aar efter behandling med ovennaevnte terapi. Har Kommissionens ansvarlige tjenestegrene kendskab til denne form for terapi og de overordentlig positive resultater i forbindelse hermed?

Overvejer Kommissionen at stoette dette vellykkede eksperiment for at sprede kendskabet hertil i alle medlemsstater som et middel til forebyggelse af alvorlige trafikulykker?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(27. juli 1998)

Kommissionen har ingen specielle oplysninger om rehabiliteringsprogrammet for personer, der er doemt for spirituskoersel, som det aerede medlem omtaler.

En arbejdsgruppe bestaaende af repraesentanter for medlemsstaterne og Kommissionen har for nyligt genoptaget sit arbejde i forbindelse med gruppen paa hoejt plan om trafiksikkerhed. Ifoelge dens mandat skal den se paa lignende terapier som den, det aerede medlem omtaler, og hvoraf nogle allerede er afproevet i medlemsstaterne. Arbejdsgruppen skal isaer vurdere resultaterne af disse terapiprogrammer.

Indtil dette arbejde er gennemfoert mener Kommissionen ikke, at den kan komme med endelige anbefalinger om brug af terapier for personer med spiritusdomme.