ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0919/96 af Ulpu Iivari (PSE) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Forenkling af eksportstoetten til levnedsmidler

Der eksporteres levnedsmidler fra Finland til Rusland med eksportstoette fra EU. Isaer graenseomraaderne for eksempel i St. Petersborg drejer det sig om saerdeles smaa partier, naar bl.a. koedforarbejdningsvirksomhederne sender deres varer direkte til de enkelte forretninger. For hver enkelt vareparti skal der laves en erklaering, hvilket medfoerer et enormt papirarbejde. For eksempel skulle en finsk levnedsmiddeltransportoer udfylde en formular for et vareparti, som gav 1,43 FIM i eksportstoette. Udgifterne til sagsbehandlingen af formularen overstiger flere gange denne sum.

Hvad agter Kommissionen at goere for at forenkle det besvaerlige og dyre bureaukrati, som er forbundet med levnedsmiddeleksport til tredjelande i graenseomraaderne, for at man ikke skal give en saerlig erklaering for hver enkelt vareparti?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. juli 1996)

Som supplement til sit svar af 30. maj 1996 ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 128. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Det er muligt for et land at tillade brug af forenklede procedurer i udfoerselsangivelser. For saadanne procedurer findes bestemmelserne vedroerende ufuldstaendige angivelser, forenklede procedurer og lokale fortoldningsprocedurer i artikel 76 i Raadets forordning (EOEF) nr. 2913/92 om indfoerelse af en EF-toldkodeks ((EFT L 302 af 19.10.1992. )) og artikel 253 og 279-287 i Kommissionens forordning (EOEF) nr. 2454/93 om gennemfoerelsesbestemmelser til EF-toldkodeksen ((EFT L 253 af 11.10.1993. )).

Artikel 289 i forordning (EOEF) nr. 2454/93 gaar videre, idet den giver medlemsstaterne mulighed for at anvende handelsdokumenter eller administrative dokumenter og, hvis en eksport i sin helhed finder sted paa én og samme medlemsstats omraade, at forenkle proceduren yderligere.

En »godkendt eksportoer« kan faa lov af toldmyndighederne til at gennemfoere eksportprocedurerne hos sig selv og anvende handelsdokumenter til at sende varerne til den eksterne graense.

Hvad angaar eksportrestitutionerne skulle der ikke vaere nogen vanskeligheder mellem ovennaevnte procedurer og kravene i artikel 3 i Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3665/87 ((EFT L 351 af 14.12.1987. )).

Kommissionen overvejer for oejeblikket i forbindelse med sit arbejde vedroerende forenkling af den faelles landbrugspolitik mulighederne for en yderligere forenkling af bestemmelserne om eksportrestitutioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0933/96 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Maerkning af foderstoffer

Agter Kommissionen paa baggrund af uroen i offentligheden om indholdet af foderstoffer til husdyr og den mulige forbindelse mellem visse foderstoffer og bovin spongiform encephalopati (BSE) at stramme bestemmelserne om foderstoffer, og har Kommissionen navnlig planer om at forbedre maerkningen af saadanne produkter?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0933/96 og P-1232/96 (3. juni 1996)

Det er rigtigt, at der som foelge af udviklingen i bovin spongiform encephalopati hos mange foderstoffabrikanter, kvaegbrugere og forbrugere er staerk uro over, at der i foder har vaeret anvendt visse biprodukter af animalsk oprindelse.

Raadets direktiv 79/373/EOEF af 2. april 1979 ((EFT L 86 af 06.04.1979. )) goer meget noeje rede for de regler, der skal iagttages ved maerkning af foderblandinger bestemt til dyr i almindelighed.

Med hensyn til raavaredeklaration paa foderblandinger bestemt til andre dyr end selskabsdyr, dvs. brugsdyr som kvaeg, foreskriver direktivet, at alle de raavarer, der indgaar i foderet, skal angives i faldende orden efter vaegt.

Raavaredeklarationen kan ogsaa gives efter de kategorier, der er defineret i Kommissionens direktiv 91/357/EOEF ((EFT L 193 af 17.07.1991. )).

Kommissionen undersoeger som foelge af udviklingen i bovin spongiform encephalopati, om der er anledning til at skaerpe de gaeldende forskrifter om maerkning, saaledes at husdyrbrugerne faar endnu mere praecise oplysninger om reglerne for anvendelse af visse produkter af animalsk oprindelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1252/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Beslaglaeggelse af kirker i Albanien

Albaniens aerkebiskop, Anastasios, klagede i et interview med organisationen »Menneskerettigheder uden graenser« over den albanske regerings beslutning om, at 18 ortodokse kirker, 1 katolsk kirke og 2 muslimske moskeer skal laegges ind under kulturministeriet ifoelge bekendtgoerelse af 25. januar 1996, og at de ikke laengere maa bruges til religioese handlinger. Albaniens aerkebiskop finder, at Berisa-regeringen »har givet endnu et eksempel paa diskrimination mod Albaniens uafhaengige ortodokse kirke«.

Kommissionen bedes oplyse:

1. om den har kendskab til det albanske regimes skridt?

2. hvad det har til hensigt at goere, for at sikre religionsfrihed og sikre den elementaere ret for alle albanske borgere til steder, hvor de kan dyrke deres religion?

Svar af givet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (28. juni 1996)

1. Kommissionen er klar over, at den albanske regering den 25. januar 1996 vedtog et dekret med henblik paa at overfoere et vist antal kirker og religioese steder, der tilhoerer forskellige religioese samfund i Albanien, til det albanske kulturministerium. Dette dekret er dog ikke blevet ivaerksat til dato, og i den aktuelle politiske sammenhaeng i Albanien forekommer det ret usandsynligt, at der faktisk bliver truffet en saadan foranstaltning.

2. Samarbejdsaftalen mellem Faellesskabet og Albanien hviler helt klart paa det generelle princip, at overholdelse af de demokratiske principper og menneskerettighederne, saaledes som de er defineret i Slutakten fra Helsinki og Paris-pagten for et nyt Europa, skal danne grundlaget for de to parters indre og internationale politik, og at det udgoer et vaesentligt element i denne aftale. Overholdelse af menneskerettighederne omfatter tanke-, samvittigheds-, religions- eller trosfrihed som anfoert i artikel 9 i Konventionen om beskyttelse af menneskerettighederne og de fundamentale friheder, som Albanien skal respektere som medlem af Europaraadet.

Kommissionen vil som tidligere noeje foelge udviklingen i forbindelse med menneskerettighedssituationen i Albanien, herunder tanke-, samvittigheds-, religions- eller trosfrihed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1714/96 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (25. juni 1996)

Om: Evaluering af projekter godkendt under Eurathlon-programmet

Hvilke metoder anvendte Kommissionen for at sikre, at koensdimensionen og noedvendigheden af at give handicappede og etniske mindretal mulighed for at dyrke sport ikke blev overset, da listen over 175 projekter under Eurathlon-programmet blev udarbejdet? Hvilken procentdel af de 175 projekter er specielt rettet mod kvinder, handicappede og etniske mindretal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (22. juli 1996)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at der findes to sports-programmer: EURATHLON og et program for handicap-sport.

Hvad angaar EURATHLON, bliver projekterne vurderet af uafhaengige juryer (paa medlemsstatsniveau og paa EU-plan), som raadgiver Kommissionen. Derefter beslutter denne, hvilke projekter der skal modtage stoette. I hver medlemsstat er der oprettet et praeselektionsudvalg, der omfatter repraesentanter fra de relevante (sports-)ministerier og de NGO'er, der er vaeret repraesenteret paa det europaeiske sportsforum. De nationale udvalg, som ledes af en repraesentant for Kommissionen, sender deres udstillinger til Faellesskabsudvalget. I aar blev 175 projekter udvalgt, og Kommissionen sender en kopi af pressemeddelelsen og listen over de 175 projekter direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Ansoegninger om stoette fra »sports-programmet for handicappede« behandles efter en anden procedure. Ansoegningerne skal indleveres til det nationale udvalg for handicapsport, med kopi til Kommissionen inden 1. september aaret foer projektet skal gennemfoeres. Faellesskabsudvalget indstiller derefter de godkendte projekter.

I forbindelse med EURATHLON 1996 vil 120 projekter involvere sport for unge (maend og kvinder). 23 projekter er specielt rettet mod kvinder. Der var ingen projekter rettet mod etniske mindretal, selv om der i udvaelgelsesprocessen blev taget hensyn til EURATHLON-programmets overordnede maalsaetning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1351/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, ngo'er og forskellige organisationer

Kan Kommissionen opstille en fuldstaendig liste over foreninger, ngo'er og andre organisationer, der har modtaget faellesskabsstoette i henhold til post B7-420 (faellesskabsforanstaltninger i forbindelse med fredsaftalen mellem Israel og Den Palaestinensiske Befrielsesorganisation (PLO)), og angive den noejagtige stoerrelse af denne stoette i det sidste afsluttede regnskabsaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (11. juli 1996)

Kommissionen har udarbejdet en oversigt over hvilke bevillinger der er ydet over budgetkonto B7-420 siden dens oprettelse i tidsrummet fra 1987 til udgangen af 1995, og den vil blive tilsendt direkte til det aerede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat. Den omfatter alle projekter der involverer NGO'er og andre organisationer end den palaestinensiske myndighed. Listen er opdelt i sektorer saaledes at det er lettere at slaa op i den.

Forskellige organisationer paa listen (det palaestinensiske boligraad, det palaestinensiske energicenter og raadet for hoejere uddannelse) eksisterede allerede forud for oprettelsen af den palaestinensiske myndighed, omend de paa det seneste har varetaget deres funktioner under den palaestinensiske myndigheds autoritet. Projekter der involverer saadanne organisationer, er medtaget for fuldstaendighedens skyld.

Endelig boer det naevnes at foranstaltningerne i forbindelse med forberedelsen af de palaestinensiske valg ogsaa modtog finansieringsmidler via budgetkonto B7-702. Parlamentet boer saaledes vaere opmaerksom paa at de projekter vedroerende valget som er anfoert paa listen (og som for det meste er gennemfoert sammen med den palaestinensiske kommission for lokalstyre og -valg), kun giver et ufuldstaendigt billede af aktiviteterne i forbindelse med valgene. Komplette oplysninger om det tekniske forberedelsesarbejde i forbindelse med de palaestinensiske valg kan faas ved henvendelse til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0635/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: En usaedvanlig foertidspensionering

Ifoelge en artikel, som den belgiske avis Het Nieuwblad bragte den 28. februar, skal en hoejt placeret tjenestemand, der har vaeret arresteret i forbindelse med Agusta-sagen, der drejer sig om hemmelige pengeoverfoersler i det flamske socialistparti, vaere blevet pensioneret for en ubegraenset periode paa grund af sygdom.

Kan Kommissionen forklare aarsagerne til dette ejendommelige og usaedvanlige skridt?

Kan Kommissionen desuden oplyse, om den hoejt placerede tjenestemands ansvar i den naevnte sag er blevet proevet efter den procedure, der er fastsat i vedtaegten for tjenestemaend i De Europaeiske Faellesskaber, og om hans adfaerd har vaeret i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 12 i afsnit II i vedtaegten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (13. maj 1996)

Den tidligere tjenestemand, som der her er tale om, er ikke laengere ansat i Kommissionen, da han er blevet pensioneret med invalidepension efter at et invaliditetsudvalg i henhold til bestemmelserne i Vedtaegten for tjenestemaend i De Europaeiske Faellesskaber fastslog hans invaliditet. Vedroerende sammensaetningen af Invaliditetsudvalget skal det bemaerkes, at Kommissionen soegte at sikre en stoerst mulig grad af objektivitet ved at udpege en fremstaaende skotsk ekspert til udvalget. En tysk universitetsprofessor blev valgt som Invaliditetsudvalgets tredje obligatoriske medlem efter faelles aftale mellem den skotske ekspert og den tidligere tjenestemands egen laege. I henhold til Vedtaegten er Kommissionens ansaettelsesmyndighed bundet af Invaliditetsudvalgets udtalelse og har ikke ret til at handle efter eget skoen.

Den tidligere tjenestemand er omtalt i den belgiske presse i forbindelse med en retssag, som er anlagt af de belgiske myndigheder, og som endnu er paa forundersoegelses-stadiet. Kommissionen goer det aerede medlem opmaerksom paa, at Vedtaegten fastslaar, at dersom en tjenestemand af ansaettelsesmyndigheden paastaas at have begaaet en alvorlig forseelse, hvad enten det drejer sig om et brud paa hans tjenestepligter eller om en overtraedelse af almindelige retsregler, kan ansaettelsesmyndigheden suspendere ham fra tjenesten efter at have rejst sag for Disciplinaerraadet. Der kan dog ikke tages endelig stilling til tjenestemandens situation foer den nationale domstol har afsagt en endelig dom.

Alle disse bestemmelser er blevet anvendt i den paagaeldende sag.

Ansaettelsesmyndigheden havde vedtaget at rejse sag mod den paagaeldende tjenestemand for Disciplinaerraadet, men suspenderede sagen igen, da det fik oplysninger om den straffesag, der var rejst. Disciplinaerforfoelgningen blev altsaa aflyst, men tjenestemandens retsstilling kan ikke fastslaas foer den endelige dom er blevet afsagt af den domstol, der behandler sagen (se sidste afsnit, art. 88 i Vedtaegten).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1412/96 af Erhard Meier (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: OEstrigs gennemfoerelse af EU-direktiver

Eftersom der indgaar mange meldinger om, at OEstrig toever med at gennemfoere EU-direktiver, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvor stor en procentandel af EU-direktiverne har OEstrig endnu ikke gennemfoert?

2. Kan Den Europaeiske Union fastslaa, om OEstrigs toeven med at gennemfoere EU-direktiverne skyldes forsoemmelighed

a) fra statens (Forbundsrepublikken OEstrigs) side eller

b) fra de oestrigske delstaters side?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (10. juli 1996)

Kommissionen henviser det aerede medlem til den 13. aarsberetning fra Kommisisonen til Parlamentet om kontrollen med faellesskabsrettens gennemfoerelse (1995) ((KOM(96) 600 endelig udg. )), isaer forordet og bilag IV. Forordet indeholder en oversigt over, hvor mange foranstaltninger til gennemfoerelse af de gaeldende direktiver de enkelte medlemsstater har givet meddelelse om den 31. december 1995. Der angives desuden en gennemfoerelsessats for hvert enkelt land. Bilag IV indeholder ligeledes en gennemgang af medlemsstaternes gennemfoerelsesmeddelelser for de gaeldende direktiver pr. 31. december 1995.

I OEstrig er det forbundsrepublikken, der har ansvaret for, at forpligtelserne i forbindelse med faellesskabsretten overholdes. Paa visse omraader forudsaetter en fuldstaendig gennemfoerelse dog delstaternes deltagelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1526/96 af Elisabeth Schroedter (V) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Investeringstilskud fra delstatsregeringen i Brandenburg til anvendelse af brunkul som energikilde

Har Kommissionen kendskab til, at delstatsregeringen daekker de samlede meromkostninger for alle vaerker i Brandenburg ved opfoerelsen af et kraft-varmevaerk i form af et investeringstilskud (ca. 1/3 af den samlede investeringssum)? Meromkostningerne skyldes anvendelsen af en dyr variant af en teknologi paa grundlag af raastoffet brunkul i forhold til en kraftvaerksmodel med raastoffet naturgas.

Har Kommissionen kendskab til, at dette investeringstilskud afhaenger af, at der aftages en vis aarlig maengde brunkul fra den lokale aabne brunkulsmine i Lausitz?

Har Kommissionen kendskab til, at delstatsregeringen i Brandenburg ligeledes vil yde varmevaerkerne i byen Cottbus et investeringstilskud, hvis disse ved investeringen i et nyt kraftvaerk giver afkald paa kraft-varme teknologien, der har en meget hoej virkningsgrad, og til gengaeld koeber fjernvarme fra det centrale brunkulsfyrede kraftvaerk Jaenschwalde?

Har Kommissionen kendskab til, at det i overenskomsten om bilaeggelse af den for Forbundsforfatningsdomstolen indbragte tvist bl.a. blev paalagt Brandenburg an der Havel som den by, der havde indbragt sagen, at opretholde en tilstraekkelig brunkulsbaseret el-produktion og begraense sin egen el-produktion?

Kan Kommissionen i bekraeftende fald afgive en erklaering om, hvorfor dette ikke strider mod traktatens konkurrencebestemmelser (art. 85, 86 og 91)?

Vil Kommissionen i benaegtende fald paa grundlag af konkurrencereglerne i traktaten traeffe foranstaltninger imod en saadan praksis i delstaten Brandenburg?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den vil traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (5. juli 1996)

I forbindelse med skriftlig forespoergsel P-850/96 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 91. )) er Kommissionen allerede blevet underrettet om de mulige foranstaltninger for at fremme oesttysk brunkul som led i de aftaler, der er indgaaet paa grundlag af »Energiekonsensrunde Ost«. Den har derfor anmodet de tyske myndigheder om at fremsende relevante oplysninger herom. Kommissionen er imidlertid ikke bekendt med, at delstaten Brandenburg har ydet eller har planer om at yde massive investeringstilskud til varmevaerker i Brandenburg og byen Cottbus med det formaal at stoette anvendelsen af brunkul som energikilde.

Kommissionen vil derfor straks anmode de tyske myndigheder om at fremkomme med sine bemaerkninger vedroerende dette spoergsmaal, saaledes at de omhandlede foranstaltninger kan behandles paa grundlag af EF-traktatens artikel 92 og 93. For at kunne vurdere om der i forbindelse med overenskomsten om bilaeggelse af den for Forbundsforfatningsdomstolen indbragte tvist er tale om overtraedelse af EF-traktatens artikel 85, 86 eller 90, er det noedvendigt at have noejagtige oplysninger om denne overenskomsts indhold samt de involverede parter. Kommissionen vil anmode de tyske myndigheder om at faa tilsendt naermere oplysninger herom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1021/96 af Doeke Eisma (ELDR) og Hugh Kerr (PSE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Misbrug af EU-midler til EBCD (European Bureau for Conservation and Development)

I sit svar af 10. januar 1996 paa vort spoergsmaal E-3162/95 ((EFT C 91 af 27.3.1996, s. 38. )) vedroerende EBCD's misbrug af EU-midler anfoerte Kommissionen, at vi til sin tid ville faa tilsendt evalueringen af finansrapporten vedroerende identificeringen af de faellesskabsbaserede projekter til forvaltning af naturressourcer i Sydoestasien, som EBCD havde gennemfoert.

Er Kommissionen stadig i faerd med at undersoege ovennaevnte finansrapport, eller har den afsluttet sin evaluering?

Vil Kommissionen i bekraeftende fald sende os resultaterne af sin evaluering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (5. juli 1996)

Kommissionen har afsluttet sin undersoegelse af EBCD-kontrakten vedroerende baeredygtig forvaltning af naturressourcer, fase 1 - identificering af demonstrationsprojekter i Sydasien - og har konkluderet, at der ikke er forekommet noget misbrug af EF-midler. Undersoegelserne viste paa den anden side, at der havde vaeret interne stridigheder i EBCD, hvilket kan have foert til bekymring over misbrug af projektmidler.

Vurderingen af de finansielle aspekter viser mindre fejl, og at visse udgifter til begraensede beloeb er afholdt efter kontraktens udloeb.

Medmindre der indloeber nye oplysninger, kan der ikke siges at vaere tale om svig. Kommissionen foretager den normale tilbagekraevning af for meget udbetalte beloeb for at beskytte Faellesskabets finansielle interesser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1290/96 af Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) til Kommissionen (31. maj 1996)

Om: Fusion af virksomheder der fremstiller levnedsmiddel- og drikkevaredaaser af typen Crown Cork og CarnaudMetalbox

Den 6. november 1995 fremsatte Det Raadgivende Udvalg for Fusioner og Virksomhedsovertagelser en udtalelse om naevnte fusion ((EFT C 86 af 23.03.1996, s. 3. )), og den 14. november 1995 fremfoerte Kommissionen, at naevnte fusion er forenelig med faellesmarkedet og EOES-aftalen (beslutning 96/222/EF ((EFT L 75 af 23.03.1996, s. 38. ))).

1. Kan Kommissionen paa grundlag af denne beslutning oplyse, hvem der har fastsat og hvorfor, at det nye selskab skal »overdrage/saelge« fem aerosoldaasefabrikker (som hverken saelger emballage til drikkevarer eller levnedsmidler): fabrikkerne i Lyon, Reus og Schwedt under CARNAUDMETALBOX og i det Forenede Kongerige og Italien under CROWN?

2. Hvilke planer er der for industrien og for F& U-produktiviteten, og hvilke virkninger vil de direkte (eller indirekte) faa paa beskaeftigelsen og paa antallet af arbejdssteder?

3. Hvad kommer denne koncentration af faelles koebekraft til at betyde for leverancen af europaeiske materialer? Gaelder disse leverancer kun Europa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (3. juli 1996)

1. Kommissionen konstaterede ved sin undersoegelse af den planlagte fusion mellem Crown Cork and Seal og Carnaud Metalbox, at fusionen i den oprindeligt anmeldte form ville medfoere dominans paa det europaeiske marked for aerosoldaaser af blik. Kommissionen henviser det aerede medlem til sin beslutning 96/222/EF, hvori aarsagerne til denne konklusion er anfoert ((EFT L 75 af 23.3.1996. )). Paa denne baggrund gav Crown Cork and Seal tilsagn om at afhaende 5 aerosolanlaeg og specificerede naermere, hvilke anlaeg der var tale om. Kommissionen fandt tilsagnet tilstraekkeligt til at fjerne de konkurrencepolitiske betaenkeligheder og erklaerede derfor fusionen forenelig med faellesmarkedet.

2. Anlaeggene er endnu ikke blevet afhaendet, og en eventuel ny ejers planer med hensyn til produktivitet og beskaeftigelse er derfor ukendte paa nuvaerende tidspunkt.

3. Kommissionen gennemfoerte en grundig undersoegelse af fusionens fremtidige indvirkning paa udbuddet af materialer, isaer blik, og fastslog, at fusionen ikke ville medfoere en koncentration af koebekraften. Den noterede specielt, at markedssituationen i USA ikke ville give parterne mulighed for at benytte priserne i USA som et yderligere magtmiddel over for de europaeiske leverandoerer af to aarsager. For det foerste viste en oekonomisk undersoegelse, som Kommissionen havde bestilt, at prisforskellen mellem USA og Europa ikke var stor nok til at skabe et oekonomisk incitament til at eksportere betydelige maengder tinvaerksprodukter paa tvaers af Atlanten. For det andet konstaterede den, at de amerikanske tinvaerker ikke havde tilstraekkelig reservekapacitet til at kunne betjene kunder uden for USA i stoerre omfang. Paa denne baggrund kan der ikke forventes nogen vaesentlig aendring i forsyningsmoensteret og -kilderne i fremtiden.