ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2157/02

af María Rodríguez Ramos (PSE) til Kommissionen

(11. juli 2002)

Om: Ødelæggelse af tre vandmøller fra middelalderen med støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)

I forbindelse med arbejdet på projektet aktioner i forskellige afsnit af Duero-flodens løb, som medfinansieres af EFRU, er man nu i gang med den ubegrundede og fuldstændig ukontrollerede nedrivning af Aceñas de Cabañales i Zamora. Disse vandmøller indgår i ovennævnte projekt, hvor der er tale om restaurering med henblik på indretning af besøgscentre.

Anklagemyndigheden ved provinsdomstolen i Zamora er nu gået i gang med at se på sagen og kommunalbestyrelsen i Zamora har beordret det igangværende arbejde indstillet.

Påtænker Kommissionen uafhængigt af de aktioner, der gennemføres i medlemsstaten, og i betragtning af den skade, dens image lider i forbindelse med gennemførelsen af et projekt, hvortil der ydes EU-støtte i strid med hele ånden i projektet at iværksætte nogen form for sanktion mod de ansvarlige for dette overgreb på kulturarven, når først ansvaret er fastlagt og afklaret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(12. august 2002)

Ifølge til de informationer, der er modtaget fra de spanske myndigheder, er projektet aktioner i forskellige afsnit af Duero-flodens løb, Zamora) medtaget til samfinansiering med 70 % via Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) under foranstaltning 6 (beskyttelse og genopretning af det naturlige miljø) under tredje prioritet i det integrerede operative program Castilla y León i programmeringsperioden 2000-2006.

De spanske miljømyndigheder har erklæret, at disse arbejder ikke berører nogen lokalitet, der er klassificeret som beskyttet Natura 2000-område, og at projektet ikke skal underkastes en VVM-procedure.

Projektet har været genstand for en klage over en mulig ukorrekt anvendelse af fællesskabslovgivningen vedrørende vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet. Hvis Kommissionen konstaterer nogen som helst overtrædelse af fællesskabslovgivningen i forbindelse med det pågældende projekt, vil den træffe de nødvendige foranstaltninger. Heri indgår bl.a. en eventuel suspension af den finansielle støtte til projektet, så længe ikke alle de foreskrevne krav er opfyldt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2725/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(30. september 2002)

Om: Overtrædelse af EU's miljøbestemmelser på motorvejsstrækningen A-9 mellem Spanien og Portugal

Anlægningsarbejderne på motorvej A-9 på strækningen mellem Rebullón-krydset (Tui, Spanien) og den portugisiske grænse indvirker i meget høj grad på miljøet i det pågældende område og har forårsaget en række skader, navnlig på floder og vandløb. I forbindelse med projekteringen af dette vejprojekt, der berører borgerne i området, har der ikke været foretaget en miljøvurderingsundersøgelse, og det springer især i øjnene, at der ikke er foretaget en analyse af behovet for grundvandsressourcer med henblik på konsum og kunstvanding af de tilgrænsende landbrugsarealer. Dette har resulteret i en mangelfuld dræning, som sammen med de meteorologiske forhold har påført området uoprettelig skade. De kompetente myndigheder, der står for projektet (ministeriet for økonomisk udvikling, lokalregeringen i Galicia og kommunalbestyrelserne i området), viger uden om dette problem og sidder de mange og hyppige klager fra borgerne overhørig. Dertil kommer, at projektet har kostet to menneskeliv en lastbilchauffør mistede livet, da en drager faldt ned, og en anden mistede livet under en protestsaktion begge sager, som verserer for retten.

Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang disse anlægsarbejder modtager EU-støtte? Kan den endvidere undersøge, om den spanske stat i forbindelse med gennemførelsen af projektet har overtrådt miljøbeskyttelsesbestemmelserne med hensyn til dumpning af affald?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(8. oktober 2002)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1769/02

af Liam Hyland (UEN) til Kommissionen

(17. juni 2002)

Om: Malkekvægholderes indtægtskrise

På baggrund af det 30 % fald i malkekvægholderes indtægter i Irland og andre medlemsstater i de sidste år og de meget store investeringer, som mange af disse kvægholdere har foretaget til udvikling af sektoren, og at de i dag er udsat for et voldsomt pres for at kunne tilbagebetale banklån, hvilken foranstaltning agter Kommissionen da at træffe med henblik på at lette de byrder, som hviler på disse kvægholdere og deres familier?

Er Kommissionen enig i, at det er urealistisk at forvente, at den irske mælkeindustri kan konkurrere med overproduktion og dumping fra Australien, New Zealand og USA, og vil Kommissionen forpligte sig til at anvende budgetrammen med henblik på at yde større støtte til mælkeprodukter og hæve den nedre interventionsgrænse for skummetmælk?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. juli 2002)

Kommissionen er bekendt med, at markedssituationen for mælk og mejeriprodukter er blevet forringet i de senere år både i EU og på verdensplan. De fleste medlemsstater har meddelt om fald i de priser, der betales producenterne. Det er rigtigt, at de mælkepriser, der betales producenterne i 2002, er faldet til prisniveauet i 1999. Denne situation falder også sammen det sæsonbetingede højdepunkt i produktionen, og de udbudte overskudsmængder trykker priserne.

Det bør erindres, at 2001 prismæssigt var et usædvanligt godt år, og at prisfald derfor var uundgåelige. Det er dog vigtigt at undgå en forværring af situationen. Kommissionen har allerede reageret ved at forhøje eksportrestitutionerne, og den foreslog for nylig, at støtten til skummetmælkspulver, der forarbejdes til kasein, forhøjes.

Selv om tærsklen på 109 000 tons er nået, har Kommissionen besluttet ikke at røre ved muligheden for at opkøbe skummetmælkspulver til intervention gennem en licitationsordning.

Det ærede medlem kan være forsikret om, at Kommissionen fortsat vil følge markedssituationen meget nøje, og at den i det omfang, det er muligt, vil træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at støtte markedet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1131/02

af Brian Simpson (PSE) til Kommissionen

(22. april 2002)

Om: Finansiel støtte til det italienske luftfartsselskab Alitalia

Er Kommissionen klar over, at Air France er i færd med at opkøbe aktier i Alitalia for at hjælpe det italienske luftfartsselskab ud af dets alvorlige finansielle situation? Er Kommissionen også klar over, at denne operation indebærer, at den italienske regering udsteder konvertible obligationer til en værdi af 1-2 mia. EUR?

Kan Kommissionen derfor:

1. fremkomme med sin holdning til lovligheden af denne aktion?

2. oplyse, om betingelserne for de to tidligere trancher statsstøtte til Alitalia blev opfyldt helt i 1997 og 2000?

3. forsikre os om, at princippet om én gang for alle også anvendes i forbindelse med konvertible obligationer, der udstedes af medlemsstater, og som offentlige enheder tegner sig for?

4. oplyse Parlamentet om, hvilke foranstaltninger den eventuelt agter at træffe i denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(31. maj 2002)

1. Alitalias rekapitalisering, som det ærede medlem henviser til, blev meddelt Kommissionen den 29. april 2002. Kommissionen er fremdeles i gang med at granske denne meddelelse.

2. I henhold til artikel 2 i beslutning 2001/723/EF af 18. juli 2001 om Alitalias rekapitalisering(1) har Kommissionen givet de italienske myndigheder tilladelse til at udbetale anden rate af den støtte, der er bevilget Alitalia (Kommissionens beslutning 97/789/EF af 15. juli 1997 om rekapitalisering af selskabet Alitalia(2)). I december 2001 meddelte de italienske myndigheder Kommissionen, at de var parat til også at betale tredje rate. Kommissionen, der anmodede om en række yderligere oplysninger, har endnu ikke afsluttet sin undersøgelse af sagen.

3. Kommissionen vil nærmere undersøge denne rekapitalisering ud fra de principper, der er nærmere redegjort for i retningslinjerne for statsstøtte i luftfartssektoren(3) og i retningslinjerne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder(4). Disse retningslinjer indbefatter én gang for alle-reglen, hvilket indebærer, at ethvert yderligere statsstøtteelement ikke vil blive accepteret.

4. Europa-Parlamentet vil naturligvis blive underrettet om Kommissionens holdning ad de normale kanaler, så snart den har truffet en beslutning.

(1) EFT L 271 af 12.10.2001.

(2) EFT L 322 af 25.11.1997.

(3) EFT C 350 af 10.12.1994.

(4) EFT C 288 af 9.10.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1256/02

af Alejandro Cercas (PSE) til Rådet

(6. maj 2002)

Om: Mindsteløn

Den europæiske sociale model og Lissabon-processen kræver en ramme for samhørighed og nogle mindsteindtægter, som giver mulighed for at bekæmpe fattigdom og social udstødelse. De seneste oplysninger om mindstelønningerne i forskellige EU-lande viser imidlertid med al tydelighed eksistensen af en model, der knæsætter og legaliserer en situation, hvor der findes legalt fattige arbejdstagere.

Kan Rådet oplyse om de ajourførte tal for mindstelønningerne i Den Europæiske Unions medlemsstater? Agter det at tage initiativ til at forbedre denne situation, såfremt disse befinder sig inden for fattigdomstærskelniveauet?

Svar

(3. oktober 2002)

Den forespørgsel, som det ærede parlamentsmedlem har stillet, understreger betydningen af den nye fremgangsmåde, som Rådet og Kommissionen følger i bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse. Denne fremgangsmåde omtales sædvanligvis som den åbne koordinationsmetode, således som den blev defineret i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000. Koordineringen af disse aktiviteter finder sted i Udvalget for Social Beskyttelse, som Rådet i juni 2000 besluttede at nedsætte.

Medlemsstaterne har i denne sammenhæng udarbejdet deres første nationale handlingsplaner til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse i juni 2001, og på grundlag af disse har Rådet og Kommissionen forelagt en fælles rapport om social integration for Det Europæiske Råd i Laeken i december 2001. Forberedelserne til anden runde af disse nationale handlingsplaner er allerede i gang.

Enhver foranstaltning, der er rettet mod en forbedring af de fattiges situation eller situationen for de personer, der risikerer at leve i fattigdom, træffes af de berørte medlemsstater, og der tages i givet fald hensyn til erfaringer og god praksis i de forskellige medlemsstater.

For så vidt angår lønninger og lønniveauer vil Rådet gerne erindre det ærede parlamentsmedlem om, at spørgsmål vedrørende lønforhold udtrykkeligt falder uden for Fællesskabets kompetence (artikel 137, stk. 6, i TEF). Rådet er ikke selv i besiddelse af statistikker vedrørende lønninger, herunder mindsteløn, da disse indsamles af Eurostat. Rådet vil ligeledes påpege, at mens mindstelønnen i nogle medlemsstater er fastlagt ved lov, er den i andre, men ikke alle, genstand for kollektive aftaler på forskellige niveauer mellem arbejdsmarkedets parter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1270/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(26. april 2002)

Om: Byggesjusk i forbindelse med projekter, der modtager støtte fra den anden fællesskabsstøtteramme, og de græske myndigheders reaktion

Kommissionen har i sit svar på mine forespørgsler E-3197/01 og P-2890/01(1) oplyst, at den ikke har nye oplysninger om byggesjusk i forbindelse med projekter, som udføres i Grækenland med fællesskabsstøtte. I det samme svar gjorde Kommissionen opmærksom på, at den græske regering ikke har svaret på de to skrivelser, som Kommissionen har sendt den den 29. januar 2001 og 2. juli 2001. Af denne grund vil den, som den skriver i sit svar, sende en ny skrivelse til de græske myndigheder.

Har Kommissionen modtaget nyere oplysninger om antallet af tilfælde af byggesjusk fra april 2000 og derefter?

Har Kommissionen fået meddelelse om den konkrete afslutning af de kategori 2 og 3 sager, som beskrives i mit spørgsmål E-3197/01?

Har de græske myndigheder på grundlag af Kommissionens forordning EF 1681/94(2) af 11. juli 1994 fremsendt en meddelelse (udover den som nævnes i svaret på skriftlig forespørgsel E-1894/01(3)) til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig vedrørende uregelmæssigheder og tilbagebetaling af beløb, der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af finansieringen af strukturpolitikkerne, samt om oprettelsen af et informationssystem på dette område? Hvis ikke, hvilke følger vil dette få, og hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe?

(1) Se side 2.

(2) EFT C 134 E af 6.6.2002, s. 5.

(3) EFT L 178 af 12.7.1994, s. 43.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(17. maj 2002)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1069/02

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(17. april 2002)

Om: Nikkel-cadmium-batterier

Da de fleste nikkel-cadmium-batterier anvendes i batteridrevet værktøj, er det således ikke Kommissionens opfattelse, at den bedste måde, hvorpå man kunne beskytte både miljøet og industrien, ville være at udvikle et system til indsamling og genbrug af disse batterier snarere end at indføre restriktioner for brugen heraf?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(31. maj 2002)

Hovedformålet med den fremtidige revision af Rådets direktiv 91/157/EØF af 18. marts 1991 om batterier og akkumulatorer, som indeholder farlige stoffer(1), vil være at sikre en miljømæssigt sund forvaltning af alle batterier og akkumulatorer. Kommissionen er specielt i gang med at undersøge en række mulige risikoreducerende forholdsregler i forbindelse med nikkel-cadmium-batterier. Blandt disse indgår obligatoriske tilbagetagelsessystemer, pantordninger samt begrænsninger i markedsføring og anvendelse. Der kunne overvejes forskellige forholdsregler for forskellige anvendelser af sådanne batterier.

Som led sin generelle undersøgelse af foranstaltninger vedrørende nikkel-cadmium-batterier er Kommissionen i gang med at vurdere, hvorvidt pantordninger vil være praktisk gennemførlige og effektive.

(1) EFT L 78 af 26.3.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0409/02

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(11. februar 2002)

Om: Enron

På baggrund af de seneste afsløringer og påstande i USA og De Forenede Kongerige vedrørende politiske og finansielle forbindelser mellem regeringsrepræsentanter og Enron kan Kommissionen redegøre for, hvilke eventuelle forbindelser der findes mellem Kommissionen og den pågældende virksomhed?

Hvilke kommissærer eller medlemmer af disses kabinetter har afholdt møder med repræsentanter for Enron eller dens advokater inden for de sidste fem år, hvornår fandt disse møder sted og blev der lavet et referat af drøftelserne?

Hvilken indflydelse har Enron haft på udformningen af EU's energipolitik og lovgivning, og kan Kommissionen godtgøre, at denne virksomhed på ingen måde har udøvet ubehørig eller ukorrekt indflydelse på Fællesskabets politik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(14. marts 2002)

Kommissionen kan give det ærede medlem følgende oplysninger om de møder, der har været holdt med medlemmerne af Kommissionen og medlemmerne af disses kabinetter under udøvelse af dens hverv og på initiativ af repræsentanterne for ENRON eller disses advokater:

- på området for konkurrence deltog et medlem af konkurrencekommissærens kabinet i maj 2000 i et møde mellem kommissærens tjenestegrene og repræsentanter for ENRON om løbende konkurrencesager

- på energiområdet har der ikke været nogen direkte kontakter med repræsentanter for ENRON eller disses advokater. Et tidligere medlem af transport- og energikommissærens kabinet mødte i december 2000 en delegation fra EFET-sammenslutningen (European Federation of Energy Traders), som ENRON, ligesom et halvt hundrede andre selskaber i flere medlemsstater, er fuldt medlem af; formålet med mødet var at drøfte EFET's reaktion på den grønbog om energi, som Kommissionen havde godkendt i november 2000.

ENRON havde ingen indflydelse på udformningen af Fællesskabets energipolitik og -bestemmelser, ud over at den kunne fremføre sine synspunkter under processen gennem almindelige kontakter med Kommissionens tjenestegrene på samme måde som alle lignende selskaber, inden for de pågældende politiske områder.

I øvrigt skal Kommissionen understrege, at ENRON ikke har ydet noget finansielt bidrag af nogen art til Kommissionens virke.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0773/02

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(18. marts 2002)

Om: Fysiske agenser (vibrationer)

Har Europa-Kommissionen, navnlig da forslaget vil berøre små og mellemstore virksomheder, foretaget en forskriftsmæssig vurdering af indvirkningerne af udkastet til direktiv om fysiske agenser (vibrationer)? Hvad er i benægtende fald årsagen hertil?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopouloupå skriftlige forespørgsler E-0772/02 og E-0773/02

(25. april 2002)

Det ærede parlamentsmedlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-3212/01 af John Bowis m.fl.(1) og E-0703/02 af Philip Bushill-Matthews m.fl.(2).

(1) EFT C 147 E af 20.6.2002, s. 132.

(2) Se side 38.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2172/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Overholdelse af princippet om etårige budgetter

I henhold til Kommissionens ændringsbudget nr. 2 og 3 til budgettet for 2002 skal medlemsstaterne have tilbagebetaling af indtægter vedrørende regnskabsåret 2001.

Har Kommissionen sikret sig, at Portugal har overholdt princippet om etårige budgetter i forbindelse med sit nationalregnskab og fratrukket den pågældende udgift i 2001?

Har Kommissionen undersøgt, om skatteindtægter i regnskabsåret 2001 blev registreret samme år og ikke i 2002?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(17. september 2002)

Det nøjagtige tidspunkt, hvortil de transaktioner, som det ærede medlem henviser til, efter reglerne i det europæiske nationalregnskabssystem (ENS) skal henføres, er et komplekst spørgsmål, som kan fortolkes på flere måder. Kommissionen er for øjeblikket ved at gennemgå dette meget tekniske spørgsmål sammen med de pågældende myndigheder i medlemsstaterne.

I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2516/2000 af 7. november 2000 om ændring af de fælles principper i det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (ENS 95) for så vidt angår skatter og bidrag til sociale ordninger og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96(1) er det fastsat, at de skatter og bidrag til sociale ordninger, der registreres i regnskaberne, kan udledes af to kilder, nemlig beløb, som fremgår af en ansættelse eller en angivelse, eller indbetalinger. Anvendes ansættelse eller en angivelse som kilde, justeres beløbene ved hjælp af en koefficient, der gør det muligt at tage hensyn til ansatte eller angivne, men aldrig oppebårne beløb. Anvendes indbetalinger som kilde, periodeafgrænses disse, således at de pågældende beløb henføres til det tidsrum, hvor den virksomhed, der har givet anledning til indbetalingspligten, har fundet sted.

De portugisiske myndigheder fik dispensation fra gennemførelse af denne forordning indtil 30. juni 2002. Dispensationen er nu udløbet, og de portugisiske myndigheder skal beslutte, hvilken metode der skal anvendes. Den 25. juli 2002 forelagde en taskforce, som havde fået til opgave at analysere de portugisiske offentlige finanser i 2001, sin rapport. Hvad angår registreringen af skatter og bidrag til sociale ordninger valgte taskforcen metoden med kontante indbetalinger, som når det drejer sig om momsafgifter vil blive periodeafgrænset. Denne registreringsmetode vil blive anvendt ved notificering som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i september 2002.

(1) EFT L 290 af 17.11.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0606/02

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(5. marts 2002)

Om: Tunstykker

Kommissionen traf på grundlag af undersøgelsen om efterspørgslen efter stykker af tun evaluering af forsyningerne af det fælles marked med stykker af tun den afgørelse at åbne et årligt kontingent på 4 000 tons med en præferencesats på 6 % for tidsrummet 2000-2003 inden for markedsordningen for fiskerivarer og akvakulturprodukter.

Kan Kommissionen give nærmere oplysninger om oprindelseslandet eller -landene og om de årlige mængder af tunstykker fra disse lande, som indføres i EU ud fra dette kontingent?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. april 2002)

I forbindelse med forvaltningen af toldkontingenter underretter medlemsstaterne ikke Kommissionen om oprindelseslandene for toldkontingenter, der er åbne for alle tredjelande. Sådanne oplysninger er ikke nødvendige for fordelingen af kontingentet.

Pr. 7. marts 2002 var følgende mængder blevet importeret i de pågældende perioder under det autonome toldkontingent for stykker af tun:

- 2001: 1 796 509 tons (sidste import angivet den 21. december 2001)

- 2002: 442 347 tons (sidste import angivet den 26. februar 2002).

Aktuelle oplysninger om anvendelsen af toldkontingenter er offentligt tilgængelige på følgende web-side, der ajourføres dagligt: http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/dds/es/home.htm.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0574/02

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Rådet

(1. marts 2002)

Om: Benes-dekreterne i Tjekkiet og Slovakiet og den etablerede fællesskabslovgivning

Den 20. februar 2002 besvarede den ungarske premierminister, Victor Orban, spørgsmål fra medlemmerne af Europa-Parlamentets udenrigsudvalg. Som svar på et specifikt spørgsmål om Benes-dekreterne fra 1945 til 1948 svarede Victor Orban: Disse dekreter er fortsat gyldige i Tjekkiet og Slovakiet, de er ikke i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne, og derfor må de ophæves, inden de to lande bliver medlem af EU.

Har Rådet undersøgt, om Benes-dekreterne er i overensstemmelse med den etablerede fællesskabsret?

Hvad er i bekræftende fald resultaterne af disse undersøgelser, og hvornår vil der være adgang til konklusionerne?

Vil Rådet i bekræftende fald drage omsorg for, at dekreterne ophæves?

Vil Rådet i benægtende fald nu hurtigst muligt gennemføre en undersøgelse og drage de fornødne konsekvenser af denne?

Svar

(30. september 2002)

Rådet gør det ærede medlem af Europa-Parlamentet opmærksom på, at det ikke har drøftet spørgsmålet om, hvorvidt Benes-dekreterne i Den Tjekkiske Republik og i Slovakiet måtte være i overensstemmelse med fællesskabsretten.