ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0010/99

af Werner Langen (PPE) til Kommissionen

(8. januar 1999)

Om: Lovgivning om koedhygiejne i delstaten Rheinland-Pfalz

Loven om koedhygiejne i delstaten Rheinland-Pfalz medfoerer ekstremt hoeje udgifter for undersoegelse af slagtedyr. Ifoelge dette ligger udgifterne for oejeblikket med i gennemsnit 11,60 DM pr. svin og 23,10 DM pr. okse klart over EU-standardbeloebene paa hhv. 2,50 DM og 8,60 DM. Den lov om koedhygiejne og eksport, som delstatsregeringen i Rheinland-Pfalz for nylig har vedtaget, er atter i modstrid med EU-lovgivningen, da den ikke fastsaetter standardbeloeb, saaledes som EU's afgiftsdirektiv af 1985 foreskriver. I direktivet er der som forudsaetning for eventuelle afvigelser med hensyn til afgifter fastsat en bestemmelse med kriterier for effektivitet, som boer forankres i en lovgivning. Heller ikke dette tilgodeses af den nye lov i delstaten Rheinland-Pfalz. Ifoelge EU-lovgivningen er slagtemaengden udelukket som kriterium, men fastsaettes som kriterium i lov om koedhygiejne og eksport i delstaten Rheinland-Pfalz. Dette medfoerer, at de koedproducerende virksomheder i delstaten Rheinland-Pfalz maa acceptere alvorlige ulemper med hensyn til placering i den europaeiske konkurrence. Den tilbagevirkende kraft pr. 1. januar 1991 i loven medfoerer, at der senere skal tilbagebetales afgifter, hvilket udgoer en trussel mod virksomhedernes eksistens.

Jeg spoerger derfor Kommissionen om foelgende:

1. Har Kommissionen kendskab til denne bevidste overtraedelse af EU-lovgivningen?

2. Har Kommissionen kendskab til, hvorledes delstatsregeringen i Rheinland-Pfalz begrunder og retfaerdiggoer denne overtraedelse?

3. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at ivaerksaette med hensyn til denne overtraedelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. februar 1999)

1. I Raadets direktiv 85/73/EOEF, som senest aendret ved direktiv 96/43/EF, er der fastsat bestemmelser om opkraevning af faste EF-gebyrer for sundhedsmaessig undersoegelse og kontrol af fersk koed ved slagtning af dyr og udskaering og oplagring af fersk koed.

Ifoelge direktivet kan der dog paa visse betingelser (de faktiske undersoegelsesomkostninger maa ikke overskrides) opkraeves beloeb, der er stoerre end de i direktivet fastsatte (jf. artikel 5, stk. 3, i og bilag A, nr. 4, til direktiv 85/73/EOEF.

Kommissionen kan ikke udtale sig om den af det aerede medlem oplyste eventuelle overtraedelse af EF-bestemmelserne, da den ikke foer dette spoergsmaal har faaet oplysning om en ny lov fra Land Rheinland-Pfalz om veterinaergebyrer.

2. Kommissionen paataenker dog paa grundlag af oplysningerne i spoergsmaalet fra det aerede medlem at anmode den tyske regering om at sende den den nye lov fra Land Rheinland-Pfalz og en begrundelse for delstatens anvendelse af beloeb, som afviger saa kraftigt fra de faste EF-gebyrer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 954/99 af Eryl McNALLY EF- terminologi og forskellen mellem "psykisk handicappet" og "med indlæringsvanskeligheder"



EF-Tidende nr. C 348 af 03/12/1999 s. 0145



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0954/99 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (13. april 1999) Om: EF-terminologi og forskellen mellem "psykisk handicappet" og "med indlaeringsvanskeligheder" Agter EF at ophoere med at anvende begrebet "psykisk handicappet" og i stedet anvende "med indlaeringsvanskeligheder", der er mindre nedsaettende? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (29. april 1999) Kommissionen har til hensigt i tekster paa engelsk at undgaa at anvende "mentally handicapped", "handicap" og "handicapped", idet den er opmaerksom paa, at handicappede personer anser dem for at vaere nedsaettende paa engelsk. Man foretraekker at anvende henholdsvis "with learning difficulties", "disability" og "disabled".
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0365/99

af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Bekaempelse af undergrundsoekonomi

Arbejdsmarkedets parter inden for rengoeringssektoren, FENI (arbejdsgivere) og EURO-FIET (fagforbund) sendte i december 1998 en meddelelse til den oestrigske social- og sundhedsminister, som var formand for Raadet af socialministre, samt til det kommissionsmedlem, der er ansvarlig for omraadet. Heri meddeltes det, at parterne ville underskrive en faelleserklaering, hvori de forpligtede sig til at bekaempe ikke-registreret beskaeftigelse, ligesom de opfordrede EU's medlemsstater til at traeffe konkrete foranstaltninger, saa arbejdsmarkedets parter kunne faa konkrete midler til at bekaempe denne form for sort arbejde, uden hvilke enhver aftale ville vaere virkningsloes. I den europaeiske rengoeringssektor anslaas der at vaere hen ved 47.000 virksomheder og 2,3 mio. arbejdstagere.

Kan Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at foretage sig noget i denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(7. april 1999)

Faelleserklaeringen fra arbejdsmarkedets parter inden for rengoeringssektoren, Den Europaeiske Sammenslutning af Arbejdsgivere inden for Virksomhedsrengoering (FENI) og Den Internationale Funktionaersammenslutning (Euro-Fiet) om ikke-registreret beskaeftigelse, der blev vedtaget i oktober 1998 inden for rammerne af deres europaeiske sociale dialog, er en opfoelgning af Kommissionens meddelelse af 7. april 1998 om sort arbejde(1). Med denne faelleserklaering oenskede arbejdsmarkedets parter at give et faelles bidrag til strategien for beskaeftigelsen, herunder retningslinjerne for medlemsstaternes beskaeftigelsespolitik i 1999(2), som Raadet vedtog den 22. februar 1999.

FENI og Euro-Fiet mente, at det var noedvendigt at give udtryk for deres vilje til at bekaempe sort arbejde, som de opfatter som skadeligt, baade for deres sektor og for skabelsen af arbejdspladser i Faellesskabet. I deres faelleserklaering forpligter de sig til at bidrage aktivt til bekaempelsen af sort arbejde. De viser saaledes deres vilje til at understoette beskaeftigelsen, haaber, deres appel vil blive hoert, og forventer, at de retningslinjer, der er vedtaget paa det europaeiske plan, vil blive fulgt op af effektive og konkrete foranstaltninger.

Det er Kommissionens opfattelse, at medlemsstaterne kan loese problemerne omkring sort arbejde under flere af de retningslinjer, der foreslaas for 1999, herunder en omstrukturering af beskatningsordningerne for at goere arbejde mere attraktivt, en nedsaettelse af virksomhedernes samlede omkostninger og administrative byrder, nedsaettelse af foelgeomkostningerne for relativt ufaglaert og lavt betalt arbejdskraft og anerkendelse af mere atypiske og fleksible ansaettelsesforhold. Ogsaa sanktioner og kontrol af overholdelsen kan spille en rolle.

Medlemsstaterne anerkendte dette spoergsmaals betydning i den begrundelse, der ledsager retningslinjerne for medlemsstaternes beskaeftigelsespolitik i 1999. Kommissionen vil fortsat foelge den politiske udvikling paa dette omraade.

(1) KOM(98) 219 endelig udg.

(2) KOM(98) 574 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0158/99

af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Flygtninge i Dili - OEsttimor

Er Kommissionen i stand til at be- eller afkraefte forlydender i pressen om, at der skal vaere hundreder af flygtninge i Dili, der er paa flugt for grupper af bevaebnede civile, som spreder panik blandt befolkningen flere steder paa OEsttimor? Kan Kommissionen traeffe foranstaltninger til stoette for disse flygtninge inden for rammerne af de afgoerelser, der tidligere er truffet vedroerende humanitaer bistand til befolkningen paa OEsttimor?

Gennem hvilke organisationer vil en saadan bistand blive kanaliseret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(8. marts 1999)

Kommissionen kan bekraefte, at forskellige militsgrupper for nylig angreb civilbefolkningen i Dili. Det blev rapporteret, at ca. 5000 mennesker var blevet truet og havde soegt tilflugt i kirker. I dagene efter disse haendelser loeb situationen imidlertid ikke loebsk, og spaendingen har nu fortaget sig.

Kommissionen og medlemsstaterne har bekraeftet deres tilsagn om, at de loebende vil stoette befolkningen paa OEsttimor. Kommissionen har vist og vil fortsat vise, at den er redde til at gribe ind i situationer, hvor der er brug for noedhjaelp.

I mellemtiden vil delegationen i Djakarta i taet samraad med medlemsstaterne foelge situationens udvikling meget noeje og anbefale Kommissionen, hvilke foranstaltninger der eventuelt kan traeffes med henblik paa at imoedegaa nye problemer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0117/99

af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen

(2. februar 1999)

Om: Forfoelgelse af bahai-troen i Iran

Vil Kommissionen over for Irans regering protestere kraftigt mod den vedvarende forfoelgelse af tilhaengere af bahai-troen, landets stoerste religioese mindretal? Forfoelgelsen af bahaierne, der betragtes som "ubeskyttede vantro", har omfattet henrettelse af over 200 medlemmer siden 1979, faengsling, beroevelse af adgang til arbejde og pension, afskedigelse fra stillinger i regeringen og inden for den akademiske verden, og et nyligt forsoeg paa at lukke bahai-instituttet for hoejere uddannelse.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(23. februar 1999)

Kommissionen foelger med dyb bekymring menneskerettighedssituationen i Iran. I den omfattende dialog, der er i gang mellem EU og Iran, har der fra EU's side igen og igen vaeret rejst spoergsmaal om menneskerettighederne generelt.

Hvad angaar den truede situation for medlemmerne af Baha'i-trosretningen i Iran, saa blev dette spoergsmaal specielt taget op af EU's trojka paa et moede med Irans regering den 18. december 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0071/99

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Organisationer i betalingsrestance og tilskud fra EU

Det er fremgaaet af pressen, at visse lejere af bygninger, der tilhoerer IACP i Rom, er i alvorlig betalingsrestance. Blandt disse kan naevnes forskellige parti- og foreningskontorer. Blandt de daarligste betalere er lejerne af et meget stort lokale i piazza S. Maria Liberatrice 45, opgang e/f, nemlig sammenslutningen Stadion og foreningen Kemir.

Forskellige borgere frygter, at de kulturelle foranstaltninger, disse foreninger ivaerksaetter, i virkeligheden ikke finder sted.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse foelgende:

1. modtager ovennaevnte organisationer tilskud fra Den Europaeiske Union;

2. hvilke organer eller kontorer forestaar kontrollen med den finansiering, der eventuelt udbetales af EU til disse organisationer;

3. har ovennaevnte organisationer modtaget tilskud tidligere og, i bekraeftende fald, af hvilken stoerrelsesorden;

4. er betalingsrestancen over for IACP ikke i modstrid med ydelsen af tilskud fra EU;

5. hvorledes bedoemmer Kommissionen generelt denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(14. april 1999)

Hverken sammenslutningen Stadion eller foreningen Kemir med hjemsted paa naevnte adresse er kendt af Kommissionens regnskabsafdelinger. Desuden skal det understreges, at Rom ikke er med paa listen over omraader, der er berettigede til stoette fra EF's strukturfonde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0450/99

af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Den gamle Viterbo-ringmurs sammenstyrtning

I Viterbo er der opstaaet stor polemik omkring genopbygningen af den gamle ringmur, hvoraf der i januar og marts 1997 styrtede snesevis af meter sammen. Nu saa mange maaneder senere er genopbygningen praktisk talt ikke paabegyndt, hvilket forvolder yderligere skader (ved oedelaeggelser som foelge af uvejr, vandets indtraengen, etc.) paa hele bymurens storslaaede bygningsvaerk. Det skal bemaerkes, at Viterbo, den gamle og aervaerdige paveby, har en af de stoerste historiske bykerner i hele Europa.

Kan Kommissionen paa den baggrund - ogsaa fordi der under polemikken tales herom - oplyse:

1. om det er sandt, at der til genopbygning af den sammenstyrtede ringmur og de store dele heraf, som stadig truer med at styrte sammen, er tildelt midler fra Den Europaeiske Union, og i bekraeftende fald fra hvilken institution de paagaeldende bevillinger er kommet, samt til hvilket italiensk organ de er blevet udbetalt i perioden januar- december 1997?

2. hvorvidt der i samme periode fra Italiens side i oevrigt er taget officielle skridt i sagen, og om der er indloebet bevillingsanmodninger, og eventuelt fra hvis side?

3. om ikke den synes, at den efter paa stedet at have taget et overblik over de samlede skader og have konstateret, hvor vaerdifuld en kulturarv der er tale om, uafhaengigt og hurtigt boer tage passende initiativer - ogsaa af finansiel art - som fortaler for en by, der fortjener enhver stoette til bevarelse af sit fantastiske historiske eftermaele og en overleveret kulturarv, som hoerer til blandt de stoerste og mest betydningsfulde i Europa og dermed ogsaa i verden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(19. april 1999)

Viterbo ligger ikke i et omraade, der er berettiget til at faa finansiel stoette fra strukturfondene, hvorfor det projekt, som det aerede medlem omtaler, ikke har kunnet stoettes.

Der blev ikke ydet finansiel stoette til Viterbos historiske ringmure i 1997 som led i Kommissionens program for bevarelse og beskyttelse af kulturarven. Der er ikke fra hverken lokale, regionale eller nationale myndigheder indgivet nogen anmodning vedroerende ovennaevnte projekt inden for rammerne af Raphael-programmet i 1997. Raphael-programme for det paagaeldende aar omfattede i oevrigt andre emner end det omtalte projekt.

Paa basis af EF-traktatens artikel 128 er Kommissionens aktioner og programmer vedroerende kultur og kulturarven baseret paa subsidiaritetsprincippet, og Kommissionen kan kun fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne, som alene har ansvar for beskyttelse og bevarelse af deres arv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0072/99

af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Det italienske poligrafiske institut

Det italienske poligrafiske institut er i centrum for den europaeiske antitrust-bevaegelses opmaerksomhed.

Europa-Kommissionen er ved at foretage undersoegelser af kapitaltilskud, herunder saerlig kapitalforhoejelsen i begyndelsen af 1996 til fordel for Cartiere Miliani (der for 97,34 %'s vedkommende kontrolleres af samme institut) og af de handelslettelser, som det poligrafiske institut skulle vaere i stand til at opnaa takket vaere eksklusivkontrakter med den italienske stat, da disse handlinger medfoerer kraenkelser af bestemmelserne for statsstoette.

I en skrivelse til den italienske regering giver Europa-Kommissionen udtryk for den opfattelse, at kapitalforoegelsen paa 54 mia lire, der i 1996 er indroemmet det poligrafiske institut og dets datterselskab, eventuelt indeholder statsstoette.

Europa-Kommissionens analyse af sagen omfatter ogsaa kapitalforoegelsen paa 250 mia lire, som blev godkendt i 1998; selskabet Cartiere Miliani har tilsyneladende registreret tab paa 187 mia lire i 1997 og har opbrugt hele selskabskapitalen. Denne nye foranstaltning synes derfor at omfatte en statsstoette, da der tilsyneladende ikke er tale om en investering, der er foretaget af en privat investor inden for markedsoekonomien.

Europa-Kommissionen forklarer som konklusion paa skrivelsen, at det poligrafiske institut og datterselskaberne Cartiere Miliani og Verres uden en saadan stoette ville have registreret betydelige tab.

Kan Kommissionen oplyse, med hvilke argumenter den italienske regering har begrundet det italienske poligrafiske instituts oekonomiske manoevrer?

Hvilke foranstaltninger paataenker den at traeffe, hvis det italienske poligrafiske institut viser sig at vaere skyldig i overtraedelser af de europaeiske antitrust-bestemmelser?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1085/99

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(13. april 1999)

Om: Mineralolieleverandoerer

Det forlyder, at oestrigske mineralolieleverandoerer skelner meget staerkt mellem deres aftagere. Mens de leverer billigere benzin til deres autoriserede forhandlere, skal saakaldte "lavprisforhandlere" betale en ekstraafgift. Dette fremgik endnu engang tydeligt under den prissaenkning, der skete efter pres fra offentligheden. Autoriserede forhandlere faar nu leveret benzin, der er op til 40 Groschen billigere. Ifoelge de forhold jeg har kendskab til, blev priserne for "lavprisforhandlere" imidlertid haevet med 57 Groschen pr. liter super plus-benzin. Da aftagerne kun har et meget begraenset antal leverandoerer til raadighed, er de i de fleste tilfaelde noedt til at acceptere de tilbudte priser.

Jeg tror, at mineralolieleverandoerernes fremgangsmaade konkurrenceretligt er yderst betaenkelig og oensker derfor at spoerge Kommissionen om foelgende:

1. Har Kommissionen kendskab til dette forhold?

2. Hvordan bedoemmer den det konkurrenceretligt?

3. Agter Kommissionen at traede i aktion?

4. I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(4. maj 1999)

1. Kommissionen er ikke vidende om, at oestrigske olieselskaber i grossistleddet skulle praktisere prisdifferentiering, saaledes som det aerede medlem beskriver.

2. Faellesskabets konkurrencelovgivning finder anvendelse paa aftaler og samordnet praksis, hvis formaal eller virkning er maerkbart konkurrencebegraensende (artikel 81 i EF-traktaten - tidligere artikel 85) samt misbrug af en dominerende stilling paa markedet (artikel 82 i EF-traktaten - tidligere artikel 86). Det er ikke muligt at tage stilling til, om den praksis, som det aerede medlem naevner, er i modstrid med ovennaevnte bestemmelser, uden at der foreligger oplysninger om markedet og de involverede virksomheder og navnlig, om de olieselskaber, der opererer som grossister paa det oestrigske marked, indtager en monopollignende stilling. Prisdifferentiering er ikke i sig selv et brud paa faellesskabsretten.

3. og 4. Kommissionen er bekendt med, at de oestrigske konkurrencemyndigheder for oejeblikket undersoeger det oestrigske oliemarked og olieselskabernes forhold. I samarbejdet med nationale konkurrencekontrolmyndigheder (se noten fra 1997(1)) er det Kommissionens politik, at kontrol med overholdelsen af konkurrencereglerne om muligt altid skal gennemfoeres af en enkelt myndighed. Kommissionen har derfor for indevaerende ikke til hensigt at foretage sig noget i sagen.

(1) EFT C 313 af 15.10.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0709/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi i den autonome region Galicia for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0479/99

af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Gennemfoerelse i spansk ret af direktiv 93/16

Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender har erklaeret andragende 605/98 for vaerende i overensstemmelse med kravene om behandling. Andragendet omhandler mangelfuld gennemfoerelse i spansk ret af direktiv (EOEF) 93/16(1), som er til ulempe for visse faggrupper i forbindelse med anerkendelsen af deres eksamensbeviser.

Kan Kommissionen svare paa, hvorvidt denne klage er velbegrundet? Er direktiv 93/16 gennemfoert tilfredsstillende i spansk lovgivning? Hvilke mangler udviser gennemfoerelsen i givet fald, hvilken holdning kan de spanske myndigheder forventes at indtage, og hvilke midler vil EU goere brug af for at loese problemet?

Svar afgivet af Mario Monti paa Kommissionens vegne

(27. april 1999)

Direktiv 93/16/EOEF, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, indebaerer automatisk anerkendelse af et vist antal af speciallaege-eksamensbeviser, der saerlig er naevnt i artikel 5 eller artikel 7 i dette direktiv. Speciallaegeuddannelser, der ikke er anfoert i direktiv 93/16/EOEF er genstand for en individuel undersoegelse, i forbindelse med hvilken myndighederne i vaertsmedlemsstaten sammenligner den paagaeldende uddannelse fra oprindelsesmedlemsstaten med vaertsmedlemsstatens krav. I visse tilfaelde kan der stilles krav om en tillaegsuddannelse i henhold til bestemmelserne i artikel 8 i direktiv 93/16/EOEF.

Kommissionen bekraefter, at et vist antal laeger med speciallaege-eksamensbeviser fra en anden medlemsstat end Spanien er stoedt paa meget store vanskeligheder, naar de har anmodet de spanske myndigheder om anerkendelse af deres uddannelse. I oejeblikket venter et antal af disse laeger stadig paa en afgoerelse.

Kommissionen har over for Spanien indledt en overtraedelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 169 for ukorrekt gennemfoerelse af artikel 8 og manglende gennemfoerelse af artikel 18 i direktiv 93/16/EOEF. Da Spaniens svar paa den begrundede udtalelse, der blev fremsendt som led i denne procedure, ikke er tilfredsstillende, har Kommissionen besluttet at indbringe sagen for Domstolen.

(1) EFT L 165 af 7.7.1993, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0254/99

af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Spea Autostrade-projektet og MonteBeni (Firenze)

Spea Autostrade har for nylig forelagt de endelige planer til et stort infrastrukturprojekt, som beroerer MonteBeni i Firenzuola Kommune (Firenze).

Projektet forekommer uforeneligt med de proklamerede maalsaetninger om genoprettelse og forbedring af miljoeet i omraadet, eftersom udgravningen naar op i en hoejde af 1260 m (bjerget er 1263 m hoejt), og eftersom der er planlagt veje til arbejdskoersel for et stort antal tunge koeretoejer og en udvidelse af udgravningen i forhold til de gamle udgravninger med heraf foelgende oedelaeggelse af forskellige dyrehabitater.

MonteBeni-omraadet er allerede omfattet af mange begraensninger af hydrogeologisk samt landskabs- og skovbrugsmaessig art, og MonteBeni er ved en regionalraadsafgoerelse klassificeret som beskyttet omraade af type B, C og D og til dels A.

I provinsens landskabskoordineringsplan er MonteBeni opfoert som et muligt omraade til etablering af parker, naturreservater og beskyttede naturomraader af lokal interesse og foreslaas i oevrigt, i sin egenskab af klassificeret omraade med faellesskabsbetydning, udnaevnt til beskyttet naturomraade ved en akt fra Ministeriet for Landbrug og Skovbrug.

I forhold til disse bevaringsplaner for det her omhandlede omraade forekommer Spea Autostrades projekt derfor destruktivt og inkonsekvent.

Agter Kommissionen af hensyn til overholdelsen af faellesskabsbestemmelserne at gribe ind hurtigst muligt for at undgaa, at et meget vaerdifuldt miljoe- og faunaomraade oedelaegges?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(29. marts 1999)

Raadets direktiv nr. 85/337/EOEF(1) af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet og nr. 92/43/EOEF(2) af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter kan have relevans for det projekt, det aerede medlem naevner.

Dog kan Kommissionen paa grundlag af de foreliggende oplysninger ikke se, hvilken art projekt der helt noejagtigt er tale om, og er ikke i stand til at bedoemme den situation, det aerede medlem beskriver. For oejeblikket kan Kommissionen kun bekraefte, at Monte Beni-omraadet er en lokalitet af betydning for Faellesskabet, som er udpeget af de italienske myndigheder i henhold til artikel 4 i Raadets direktiv 92/43/EOEF (kode IT5140002, "Sasso di Castro e Monte Beni").

Set i lyset af det ovenfor anfoerte vil Kommissionen tage de noedvendige skridt for at indhente naermere oplysninger om projektet og sikre, at faellesskabslovgivningen overholdes.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985.

(2) EFT L 206 af 22.7.1992.