ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3905/02

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(6. januar 2003)

Om: Genetablering af retsstatsforhold i Den Demokratiske Republik Congo

Nu hvor otte congolesiske partier i Pretoria har indgået en aftale om deling af magten, er der udsigt til fred og genopbygning i Den Demokratiske Republik Congo.

I betragtning af, at den congolesiske stat i praksis ikke fungerer i store dele af republikken, end ikke i de områder, som ikke har været besat af fremmede magter, og i betragtning af, at nabolandene Uganda og Rwanda i realiteten udøver magten i de besatte områder, må det internationale samfund tage sit ansvar på sig. På baggrund af konflikten og dens tre millioner ofre kan landets genopbygning ikke overlades til de lokale myndigheders gode vilje, idet disse ikke har midlerne, og heller ikke til et enkelt eller et par EU-medlemslande. En FN-indsats er nødvendig for at opfylde det tomrum, der opstår, når de udenlandske tropper er trukket tilbage, især gennem MONUC, og for at bistå med den strukturelle opbygning af landet, hvor EU ikke kan undværes.

Hvordan vil EU bistå med genetableringen af retsstatsforhold i landet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(3. februar 2003)

Kommissionen er klar over, at det er af største vigtighed, at der genindføres retsstatsforhold i Den Demokratiske Republik Congo for at skabe fred og sikre genopbygningen i landet og i De Store Søers Område.

Til dette formål er man gået i gang med et fælles initiativ med deltagelse af Belgien og FN's udviklingsprogram (UNDP) for at vurdere behovene, at fastlægge en fælles strategi og blandt de forskellige kapitalindskydere at få iværksat en koordineret aktion til styrkelse af den institutionelle kapacitet og til reform af det offentlige apparat i Congo.

Kommissionen deltager allerede i genindførelsen af retsstatsforhold i form af et projekt for støtte til retsvæsenet med et beløb på 28 mio. EUR. Projektet er ved at blive gennemført.

Med hensyn til styrkelse af kapaciteten godkendte Kommissionen også i december 2002 et projekt med titlen Første program for institutionel støtte til et beløb af 16 mio. EUR.

Dette program tager sigte på at styrke aktivitetsniveauet i en række højtprioriterede ministerier og at støtte indførelse af overgangsinstitutioner såsom Den Nationale Valgkommission og Den Nationale Kommission for Menneskerettigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3717/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Tonga

Kan Kommissionen i forbindelse med Tonga angive en liste over projekter, der er godkendt til finansiering over EU-budgettet i år 2001, og oplyse det samlede investeringbeløb for 2001?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3579/02

af Toine Manders (ELDR) til Kommissionen

(13. december 2002)

Om: Statsstøtte til professionelle fodboldklubber

Tidligere i år har Kommissionen modtaget en skrivelse fra det nederlandske indenrigsministerium, hvori det meddeles, at økonomiske tilskud, som ydes ved hjælp af offentlige midler til professionelle fodboldklubber, ikke betragtes som statsstøtte. Som svar herpå har Kommissionen oplyst, at den betragter professionelle fodboldklubber som virksomheder, og at der gælder de samme bestemmelser for statsstøtte til disse som til det egentlige erhvervsliv.

Vi har for nylig erfaret, at Kommissionen i anledning af en formel klage har iværksat en undersøgelse af statsstøtte, som den nederlandske kommune Alkmaar skulle have ydet den lokale professionelle foldboldklub AZ Alkmaar. Kommissionens svar kan måske også give anledning til iværksættelse af en bredere undersøgelse fra Kommissionens side af praksis med statsstøtte i Nederlandene. Efter min mening ydes der imidlertid også offentlige tilskud til professionelle fodboldklubber i andre EU-medlemsstater.

1. Deler Kommissionen den opfattelse, at der bør ydes statsstøtte til professionelle fodboldklubber på EU-plan?

Kan Kommissionen i benægtende fald oplyse, hvad den bygger sit standpunkt på?

Hvad vil Kommissionen i bekræftende fald foretage sig i dette spørgsmål i fremtiden?

2. Er Kommissionen af hensyn til den europæiske retslighed indstillet på ikke at begrænse denne undersøgelse til Nederlandene, men at gennemføre den på EU-plan med henblik på at indhente udførlige oplysninger, således at der kan træffes velovervejede afgørelser i dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(27. januar 2003)

Kommissionen har modtaget en klage, hvori det påstås, at byen Alkmaar har ydet støtte til både et ejendomsselskab og fodboldklubben AZ Alkmaar. Kommissionen har bedt de nederlandske myndigheder om at indsende oplysninger om de påståede foranstaltninger, men har endnu ikke indledt en formel undersøgelse.

På grund af de indviklede spørgsmål, der her er tale om, den pågældende støttes forskellige former og de opstillede målsætninger er det ikke muligt at tage generel stilling til, om der er ydet støtte efter EF-traktatens artikel 87, og heller ikke, om støtten er forenelig med reglerne eller ej. Dette skal vurderes på grundlag af den enkelte sag.

For så vidt angår undersøgelsens omfang er det nødvendigt at påpege, at der på nuværende tidspunkt ikke gennemføres en undersøgelse af støtte, som skulle være ydet i Nederlandene. Kommissionen har indtil nu kun foretaget en foreløbig undersøgelse af klagen. Kommissionen har ikke til hensigt at iværksætte en generel undersøgelse i hele EU.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3697/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Togo

Kan Kommissionen give en oversigt over projekter i Togo, der var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001, og oplyse om størrelsen af den samlede investering i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2796/02

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(30. september 2002)

Om: Østtimor Evaluering af bistanden

I de seneste år har EU ydet bistand til Østtimor med henblik på konsolidering af dets selvstyre og demokrati samt støtte til dets genopbygning.

Det internationale samfund i almindelighed og EU i særdeleshed kan ikke andet end glæde sig over den måde, processen har udviklet sig på i Østtimor, lige fra det øjeblik, hvor timoreserne med støtte fra det internationale samfund blev herre over egen skæbne. EU spillede i den forbindelse en meget vigtig rolle, hvilket det fortsat gør.

Kommissionen bedes på den baggrund oplyse følgende: Hvor stort et beløb udgjorde EU's bistand til Østtimor i 1999, 2000 og 2001? Hvordan vurderer Kommissionen effekten af denne bistand? Mener Kommissionen, at EU's politik over for dette nye land har været en succes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(18. november 2002)

En tabel med det samlede beløb for bistanden til Østtimor gennem de fællesskabsinstrumenter, der var til rådighed i 1999, 2000 og 2001 (både som forpligtelsesbevillinger og betalinger), er sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat. I den nævnte periode blev der i alt bevilget mere end 110 mio. EUR og udbetalt mere end 90 mio. EUR.

Kommissionen mener, at fællesskabsstøtten har bidraget positivt til at imødekomme befolkningens væsentligste behov efter krisens udbrud i 1999 og har hjulpet landet med genopbygning af strukturer og faciliteter, der forsvandt under krisen, eller med at skabe nye. For så vidt angår Fællesskabets bistand til Østtimors uafhængighed, kan den absolut anses som en succes.

De hidtil finansierede aktioner var hovedsageligt rettet mod at forbedre den situation, der var opstået efter krisen.

Disse kan opdeles i tre hovedkategorier:

a) humanitær nødhjælp;

b) styrkelse af demokrati og civilsamfund;

c) rehabilitering og institutionsopbygning.

Efter den oprindeligt direkte og udvidede bistand fra Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO), før, under og efter krisen skal det præciseres, at de seneste fællesskabsoperationer er sket gennem fællesskabsbidrag til Trustfonden for Østtimor, der forvaltes af Verdensbanken, og vil beløbe sig til i alt 56 mio. EUR i slutningen af 2002. Kommissionen har, sammen med andre bidragydere og Verdensbanken, taget initiativ til at forberede en fuldstændig evaluering af denne betydelige investering. Resultaterne vil være til rådighed i løbet af 2003.

Erklæringen om landets uafhængighed og dannelsen af en regering dette år har gjort det muligt at godkende et nationalt strategidokument for samarbejde mellem Fællesskabet og Østtimor. Dette vil danne rammen for udviklingen af fællesskabsbistanden i de kommende år.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3682/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Salomonøerne

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter i Salomonøerne der er finansieret over EU's budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede bistand til dette land inden for alle områder i 2000?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3692/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Saint Vincent og Grenadinerne

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter i Saint Vincent og Grenadinerne der er finansieret over EU's budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede bistand til dette land inden for alle områder i 2000?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2868/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(11. oktober 2002)

Om: Vækstprognoser

1. Kan Kommissionen give oplysninger om den eller de prognoser, hver enkelt medlemsstat har udarbejdet for deres realvækstrate for BNI i det efterfølgende finansår for hvert enkelt år inden for de sidste ti år?

2. Vil Kommissionen tillige opgive konsensusprognosen fra uafhængige prognosefirmaer (f.eks. som offentliggjort af Consensus economics) på tidspunktet for offentliggørelsen af den officielle prognose og for hver enkelt medlemsstat beregne en gennemsnitlig forskel mellem den officielle prognose og den uafhængige prognose?

Vil Kommissionen fremsætte en kort kommentar til, hvilken lære man kan drage heraf?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mirapå skriftlige forespørgsler E-2865/02, E-2866/02, E-2867/02 og E-2868/02

(4. november 2002)

Kommissionen indsamler ikke systematisk de forskellige prognoser, der udarbejdes af de enkelte medlemsstater om vækst og budgetbalancer. Det er derfor også vanskeligt at vurdere nøjagtigheden i disse prognoser.

Der er meget opmærksomhed omkring vækst- og budgetprognoserne i de stabilitets- og konvergensprogrammer, som medlemsstaterne fremsender til Kommissionen i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og koordination af økonomiske politikker(1). Kommissionen evaluerer disse prognoser på grundlag af sin egen analyse af den økonomiske situation samt andre internationale og private organers analyse heraf.

En omfattende undersøgelse af tidligere resultater af Kommissionens prognoser findes imidlertid i et økonomisk papir fra Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, der blev offentliggjort i oktober 1999: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/economic_papers/economicpapers137_en.htm.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3087/02

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. oktober 2002)

Om: Statsstøtte til tysk træmasseindustri

Ifølge Dagens Industri af 17. september 2002 har Kommissionen godkendt statsstøtte og lånegarantier til i alt 6,5 mia. SEK til en stor træmassefabrik i Stendal i Tyskland. Den

svenske virksomhed Södra påstår, at den tyske statsstøtte er direkte ødelæggende for deres ekspansionsplaner. De svenske skovbrugsselskaber får ikke statsstøtte til deres investeringer, og de påstår derfor, at den tyske statsstøtte fordrejer konkurrencen på det indre marked.

Mener Kommissionen ikke, at der er en risiko for, at det vil skade de svenske skovbrugsselskaber, hvis Kommissionen fremover godkender, at yderligere skovindustriprojekter startes op for skatteydernes penge?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(27. november 2002)

Kommissionen godkendte i juni 2002 støtte til Zellstoff Stendal til opførelse af en ny cellulosefabrik. Investeringsudgifterne androg ca. 800 mio. EUR. Støtten beløber sig til ca. 250 mio. EUR.

Projektet ligger i Østtyskland, som betragtes som en af de mest underudviklede regioner i Fællesskabet. I disse regioner kan der ydes støtte op til et niveau, der er fastsat af Kommissionen, for at fremme den økonomiske udvikling ved at støtte investeringer og jobskabelse.

Zellstoff Stendal-projektet er godkendt på basis af de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter. Ved sin vurdering af støtten på basis af disse bestemmelser skal Kommissionen tage hensyn til kapaciteten og markedssituationen inden for den pågældende industri. Det sker ved at undersøge kapaciteten og markedssituationen og udviklingen inden for de sidste fem år. I Stendal-sagen fastslog Kommissionen, at der ikke er overkapacitet inden for papirmassesektoren.

Hvis en medlemsstat anmelder et andet projekt inden for samme sektor til Kommissionen inden 31. december 2003, undersøger Kommissionen det pågældende projekt på grundlag af de nuværende multisektorale rammebestemmelser, kapacitet og markedssituation på det tidspunkt, hvor projektet gennemføres, men også projektets regionale virkninger. Hvis projektet anmeldes efter 1. januar 2004 gælder de nye multisektorale bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2284/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE)og Giorgos Dimitrakopoulos (PPE-DE) til Kommissionen

(25. juli 2002)

Om: Oplysninger fra Europol

Savvas Xiros, om hvem det af alle oplysninger fremgår, at han tilhører terrororganisationen 17. november, der som bekendt står på den europæiske liste over terrororganisationer, blev for nylig arresteret i Piræus i Grækenland, efter at der var eksploderet en bombe. Undersøgelser har vist, at Xiros også havde forbindelser til terrororganisationer, der er aktive i tredjelande, såsom f.eks. organisationen Muslimske Brødre i Sudan, idet de således afslører det internationale samarbejde, der foregår mellem terrororganisationerne.

Råder Europol over oplysninger og informationer om den ovennævnte persons bevægelser samt om andre personer, der står i forbindelse med terrororganisationer, og disses bevægelser internationalt? Hvor længe har disse oplysninger foreligget? Er Echelon-systemet blevet brugt til at indhente disse oplysninger samt overvåge terroristerne? Er oplysningerne rettidigt blevet sendt til de græske myndigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(9. oktober 2002)

Kommissionen takker det ærede medlem for oplysningerne og bekræfter, at den allerede har truffet de nødvendige foranstaltninger for at sende dem videre til Europol.

Der vil kun i meget konkrete tilfælde, der er fastsat i Europol-konventionen, kunne gives adgang til de oplysninger, det ærede medlem efterlyser, hvis ellers sådanne findes. Kommissionen er ikke blandt de instanser, der har adgang til personoplysninger, som Europol ligger inde med.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3669/02

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. december 2002)

Om: Tankskibet Oklahoma City's uheld

I sidste måned kom et tankskib fra et kendt norsk rederi ud for et uheld, da det blev ramt af periskopet fra en amerikansk atomubåd (Oklahoma City), som forårsagede store materielle skader, der nødvendiggjorde reparation. Jeg minder om, at der sidste år skete et lignende uheld i farvandet omkring Hawaii, som også blev forårsaget af en amerikansk ubåd og medførte, at ni søfolk omkom.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at forbedre skibenes sejlads og sikkerhed i EU's farvande under henvisning til, at det seneste uheld er sket i europæisk farvand? Har Kommissionen henvendt sig til de amerikanske myndigheder for at få oplyst den nøjagtige årsag til det ovennævnte uheld? Kan Kommissionen oplyse, om der skete noget udslip af tankskibets farlige last?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. februar 2003)

Som det ærede medlem bringer i erindring, stødte det norske LNG-tankskib Norman-Lady den 13. november 2002 mod periskopet på den amerikanske atomubåd Oklahoma City øst for Gibraltar-strædet.

Selskabet Leif Hoëgh, rederiet for dette fartøj, meddelte, at kun den yderste del af skibets dobbelte skrog blev beskadiget, og at dets 30 mand besætning ikke havde været i fare. Der skete endvidere ikke forurenende udslip ved ulykken.

Omfanget af denne ulykke kan ikke sammenlignes med kollisionen mellem den amerikanske atomubåd Greenville og det japanske skoleskib, som kostede ni søfarende livet ud for Hawaii i februar 2001.

Efter denne beklagelige ulykke har Kommissionen ikke taget kontakt med de amerikanske myndigheder, og den påtænker ikke at træffe særlige foranstaltninger i den forbindelse. Kommissionen har ingen kompetence på området krigsskibes, som f.eks. atomubådes, sejlads.

Der er således vedtaget væsentlige foranstaltninger med henblik på at øge sikkerheden til søs i EU's farvande i forbindelse med Erika II-pakken, bl.a. direktiv 2002/59/EF(1) om overvågning af skibsfarten, men de hører under den retlige ramme, som er etableret i Den Internationale Søfartsorganisation, og de gælder derfor kun handelsskibe.

Det tilkommer i øvrigt kystmedlemsstaten med ansvar for overvågningen af det område, hvor kollisionen har fundet sted, og flagstatens myndigheder at fastslå årsagerne til ulykken og kontrollere, at søfartsreglerne er overholdt.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/59/EF af 27. juni 2002 om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet og om ophævelse af Rådets direktiv 93/75/EF, EFT L 208 af 5.8.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3868/02

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE)og Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen

(10. januar 2003)

Om: Den nederlandske lov om uddannelsesstøtte

I Nederlandene ydes studiestøtte til alle uddannelsessøgende over 18 år. Dette omfatter alle former for undervisning. Til uddannelsessøgende over 18 udbetales ikke længere børnetilskud.

Følger den pågældende uddannelsessøgende undervisning i Belgien eller Tyskland, ydes der studiestøtte til videregående uddannelser og universitetsundervisning, men ikke til gymnasial undervisning og grundlæggende og videregående erhvervsundervisning.

De nederlandske myndigheder anerkender uddannelse i Belgien og Tyskland inden for rammerne af den nederlandske lov om undervisningspligt, og tyske og belgiske eksamensbeviser anerkendes fuldt ud i Nederlandene.

1. Mener Kommissionen ikke, at den manglende tildeling af nederlandsk uddannelsesstøtte til unge (over 18 år), der følger videregående (erhvervs)undervisning i Belgien eller Tyskland, strider mod princippet om fri bevægelighed for tjenesteydelser (deltagelse i en anerkendt udenlandsk uddannelse), hhv. princippet om fri bevægelighed for personer?

2. Mener Kommissionen ikke, at den manglende tildeling af nederlandsk uddannelsesstøtte til unge (over 18 år), der følger videregående (erhvervs)undervisning i Belgien eller Tyskland, strider mod EF-traktatens artikel 149, hhv. artikel 150, fordi de nederlandske myndigheder derved hæmmer de studerendes mobilitet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(6. marts 2003)

Overordnet set bærer hver enkelt medlemsstat ansvaret for at organisere og finansiere sit eget uddannelsessystem.

Hvad angår artikel 149 og 150: De nederlandske myndigheder reagerer på målet vedrørende fremme af mobilitet, som er beskrevet i EF-traktatens artikel 149, ved fuldt ud at acceptere og anerkende studieperioder i Belgien og Tyskland.

Hvad angår fri bevægelighed for tjenesteydelser: Selv om EF-traktatens artikel 49 nævnes i spørgsmålet, er denne bestemmelse ikke relevant, hvis der, som det synes at være tilfældet, henvises til uddannelse, som organiseres af offentlige skoler og/eller universiteter. Domstolen har afgjort, at sådan uddannelse ikke udgør tjenesteydelser i den i EF-traktatens artikel 49 omhandlede forstand.

Hvad angår fri bevægelighed for personer: Kommissionen vil undersøge dette spørgsmål nærmere på baggrund af lovgivningen og praksis i Nederlandene og vil på et senere tidspunkt give det ærede medlem et supplerende svar.