ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0943/01

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Tildeling af regionalstøtte til kvalitetskontrol af kerneolie fra Steiermark (Østrig) i henhold til forordning (EØF) nr. 2081/921

I henhold til artikel 10 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92(1) af 14. juli 1992 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler skal medlemsstaterne oprette kontrolinstanser, der har til opgave at sikre, at landbrugsprodukter og levnedsmidler, der er forsynet med en beskyttet betegnelse, opfylder kravene i varespecifikationen. I henhold til artikel 10, stk. 3, kan kontrolinstansen lade et andet organ foretage kontrollen. Omkostningerne ved disse undersøgelser skal i henhold til artikel 10, stk. 7, påhvile brugerne af en beskyttet betegnelse. Kerneolie fra Steiermark er en beskyttet betegnelse i henhold til denne forordning.

Hvilke organer har Republikken Østrig over for Kommissionen anført kontrolinstanser til kontrol af kerneolie fra Steiermark?

Stilles der midler fra EU's regionalstøtte til rådighed til kontrol af kerneolie fra Steiermark og i hvilken størrelsesorden?

I bekræftende fald, til hvem overføres disse midler?

I bekræftende fald, findes der opgørelser over anvendelsen af midlerne til denne støtte?

I bekræftende fald, kan det i henhold til disse opgørelser udelukkes, at dette betyder statsstøtte til undersøgelser?

I bekræftende fald, ville statsstøtte til undersøgelser være i modstrid med EU-støttens anvendelsesformål?

I bekræftende fald, er statsstøtte til undersøgelser i modstrid med artikel 10, stk. 7, i forordning 2081/92?

I bekræftende fald, findes der bestemmelser for anvendelsen af midlerne fra regionalstøtten med det formål, at der ikke må ske nogen forvridning af konkurrencen mellem de forskellige kontrolorganer?

(1) EFT L 208 af 24.7.1992, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. juni 2001)

De kontrolinstanser, som medlemsstaterne har meddelt i henhold til artikel 10, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 af 14. juli 1992 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler, er for nylig blevet offentliggjort(1).

Med hensyn til Steierisches Kürbiskernöl (kerneolie fra Steiermark) meddelte Østrig Kommissionen, at kontrolmyndigheden er det offentlige serviceorgan Der Landeshauptmann Steiermark med adressen Herrengasse 16, 8010 Graz.

Der ydes ingen EU-regionalstøtte til kontrolaktiviteter vedrørende Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92.

(1) EFT C 365 af 19.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1503/01

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(11. maj 2001)

Om: Hvidbog om kemikaliepolitik

Hvilke undersøgelser har Kommissionen foretaget af de midler, der er til rådighed i Den Europæiske Union for i løbet af 10 år at teste 30 000 kemikalier, hvad angår rådigheden over den nødvendige videnskabelige ekspertise, antallet af toksikologer og ressourcer til dyreforsøg?

Hvilke yderligere foranstaltninger kan træffes, hvis målet skal nås?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(13. juni 2001)

Man kan ikke på nuværende tidspunkt forudsige det generelle omfang af testning, idet dette først bliver klart under evalueringsprocessen.

For at holde testning på det absolut nødvendige minimum har Kommissionen foreslået testning, der er tilpasset stofferne afhængig af:

- de oplysninger, der allerede er til rådighed; for eksisterende stoffer er sådan oplysning kun til rådighed for myndighederne for stoffer der overstiger et produktionsvolumen på 1000 ton(1)

- anvendelsen af stofferne og eksponeringsscenarier

- stoffernes egenskaber som opdaget ved hjælp af testning

- stoffernes kemiske struktur.

Af de 30 000 stoffer foreslår Kommissionen dyreforsøg for ca. 10 000 stoffer overstigende et produktionsvolumen på 10 tons. Testning af stoffer, der produceres i mængder på mellem 10 og 100 tons fokuserer generelt på øjeblikkelig eller forsinket effekt. Sådan testning kræver kun begrænsede ressourcer (ca. 85 000 EUR pr. stof). Ca. 4 300 stoffer over 100 tons skal underkastes dybtgående testning for effekt på lang sigt.

Forpligtelser til testning påvirker ikke kun Fællesskabets kemiske industri. Da importører også er forpligtet til at udføre testning og evaluere resultaterne anvendes rent faktisk verdensomspændende tilgængelige ressourcer til at opnå de nødvendige oplysninger.

(1) Tontærskler vedrører mængder produceret pr. producent (eller importeret pr. importør) pr. år.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0666/01

af Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) til Rådet

(8. marts 2001)

Om: Det Europæiske Råd i Lissabon og accepterede indikatorer

Det Europæiske Råd i Lissabon i 2000 opfordrede Rådet og Kommissionen til at fremme en bedre forståelse af social udstødelse gennem fortsat dialog og udveksling af oplysninger og god praksis på grundlag af alment accepterede indikatorer. Er disse indikatorer opstillet og i bekræftende fald hvilke?

Svar

(16. juli 2001)

På grundlag af mandatet fra Det Europæiske Råd i Lissabon har Rådet opfordret Udvalget for Social Beskyttelse til at udvælge og udvikle indikatorer, der skal bidrage til at bekæmpe social udstødelse. Da dette grundlæggende er en teknisk opgave, har Udvalget for Social Beskyttelse selv nedsat et underudvalg, der specielt skal arbejde med sagen.

Det er meningen, at underudvalget skal aflægge rapport til Udvalget for Social Beskyttelse i juni og november i indeværende år, således at der kan indarbejdes forslag i de rapporter, som udvalget skal forelægge for Rådet forud for Det Europæiske Råd i Laeken i december 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0695/01

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(8. marts 2001)

Om: Tekstilindustrien i Bangladesh

Har Kommissionen til hensigt at reagere på opfordringer fra premierministeren i Bangladesh, Sheihk Hasina, til USA om at udvide den frie adgang til markedet uden told og kvoter, som allerede er blevet tilbudt de 33 mindst udviklede lande, så det også gælder for bangladeshiske tekstiler og beklædningsgenstande? Vil Kommissionen tage direkte kontakt med EU's handelspartnere i De Forenede Stater?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy på skriftlige forespørgsler E-0695/01 og P-1068/01

(14. maj 2001)

Kommissionen forstår Bangladesh' bekymring for sin markedsmæssige stilling og sin markedsandel som følge af vedtagelsen af den amerikanske Trade and Development Act (USTDA 2000), som Bangladesh sammen med de andre, mindst udviklede lande i Asien (LDC) er udelukket fra.

For så vidt angår Fællesskabet, indebærer Bangladesh' status som mindst udviklet land afgifts- og kvotafri adgang for dets tekstil- og beklædningsindustrieksport til Fællesskabet, og dette har sat landet i stand til at opnå en betydelig forøgelse af eksporten af disse varer til det europæiske marked, hvorved landet er blevet Fællesskabets 10. største leverandør.

Kommissionen opfordrer andre højt udviklede lande til at tilbyde LDC-landene en lignende behandling, og den er i så henseende yderst tilfreds med reaktionen fra lande som Chile og New Zealand over for Fællesskabets alt andet end våben-initiativ, som udvider den afgifts- og kvotafri adgang til markedet i EU til at omfatte alle varer fra de 49 mindst udviklede lande.

Ovennævnte initiativ afspejler den vægt, Fællesskabet lægger på en fuldstændig integrering af udviklingslandene, især de mindst udviklede lande, i det multilaterale samhandelssystem. Dette er naturligvis et emne, der drøftes med de andre, højt udviklede lande og handelspartnere, herunder De Forenede Stater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0564/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(27. februar 2001)

Om: Revisionserklæring for GD for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse

På mødet den 7. februar 2001 i Budgetkontroludvalget erklærede kommissær Fischler, at den nøjagtige fejlrate i 1999 for finansielle transaktioner inden for GD for Landbrug lå på 3,06 %.

Kunne kommissæren med særligt ansvar for sundhed og forbrugerbeskyttelse med henblik på at fremme samarbejde og gennemsigtighed mellem de europæiske institutioner forelægge tilsvarende tal for finansielle transaktioner inden for dette generaldirektorat? Hvis ikke, hvad er da grunden?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer på skriftlige forespørgsler P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 og E-0570/01

(11. april 2001)

Kommissionen skal minde det ærede medlem om, at Revisionsretten ikke opgiver en fejlprocent som led i sin revisionsberetning vedrørende det almindelige budget, idet den finder, at det ville være en overforenkling at måle Kommissionens finansielle forvaltningsresultater alene på grundlag af denne indikator.

Retten besluttede derfor for tre år siden at standse offentliggørelsen af en samlet fejlprocent og udvikle sine revisionsmetoder med henblik på at give dechargemyndighederne mere udførlige oplysninger.

Endvidere har Revisionsretten ved flere lejligheder udtalt, at skulle den udlede fejlprocenter på et lavere niveau (f.eks. for hver sektor eller for hvert generaldirektorat) af den overordnede fejlprocent, ville disse blive fuldstændig vildledende. Det begrænsede antal transaktioner, Retten reviderer, gør det ikke muligt at fastslå en gyldig fejlprocent på dette lavere niveau.

Kommissionen er derfor ikke i stand til at give det ærede medlem de udbedte oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0989/01

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. marts 2001)

Om: Amerikanske senatorers uacceptable holdning

Torsdag den 8. marts 2001 aflagde nogle EU-repræsentanter, herunder Rodota, formand for Artikel 29-arbejdsgruppen, et besøg i den amerikanske kongres. Her blev de ifølge artikler i den europæiske presse udsat for et kraftigt angreb af nogle senatorer, som mener, at direktivet om personlig beskyttelse på Internettet er for restriktivt. Senator Buyer hyldede sine forfædre for at have truffet den rigtige beslutning om at udvandre fra Europa.

Har Kommissionen til hensigt at give efter for det amerikanske pres, eller vil den fortsætte de bestræbelser, den har indledt med henblik på mere effektiv beskyttelse af de rettigheder, der tilkommer brugerne af Internettet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(6. juni 2001)

Kommissionens forslag til direktiv af 12. juli 2001(1) om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor, som det Ærede Medlem henviser til, drøftes i øjeblikket under den fælles beslutningsprocedure. Kommissionen mener, at forslaget indeholder den mest passende fremgangsmåde for beskyttelse af personoplysninger i den elektroniske kommunikationssektor, herunder Internettet, og håber, at Europa-Parlamentet og Rådet vil vedtage direktivet inden årets udgang.

(1) EFT C 365 E af 19.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1174/01

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(19. april 2001)

Om: Kommissær Lamys udtalelser

Under Europa-Parlamentets høring af Pascal Lamy i sommeren 1999 erklærede han, at han som kommissionsformand Delors' daværende kabinetschef først fik kendskab til Fléchard-sagen i slutningen af 1993-begyndelsen af 1994. Hans kabinet måtte påtage sin en udglattende rolle, for at to generaldirektorater i strid med hinanden kunne nå til enighed.

I mellemtiden har man i en boks i Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug fundet et notat, som stiller Delors-kabinettets rolle i denne bedragerisag i et helt andet lys. Ifølge notatet greb Delors-kabinettet allerede senest i marts 1993 afgørende ind i Kommissionens beslutningsproces til fordel for firmaet Fléchard. Dette skete, skønt firmaet åbenbart forsætligt havde forelagt falske papirer for at dække over en svigagtig omdirigering til Polen af stærkt subventioneret smør, som var bestemt til Sovjetunionen. Efter et møde i Delors-kabinettet den 7. januar 1994, hvorfra protokollen siges at være forsvundet, nedsattes det for firmaet fastsatte bødedepositium fra 17,6 mio. EUR til 3 mio. EUR. Dermed var firmaets videre eksistens sikret, men det skal ifølge de italienske justitsmyndigheders undersøgelser derefter i stor stil have været indblandet i bedragerier med forfalsket smør helt op til midt i 2000.

Også i anden forbindelse ser det ud til, at Pascal Lamys udtalelser under høringen af ham i Europa-Parlamentet om muligt ikke har været omfattende og udtømmende: Pascal Lamy var blevet anmodet om at meddele, på hvilke møder han i sin tid som bestyrelsesmedlem i Crédit Lyonnais havde mødt tjenestemænd fra Europa-Kommissionen ligegyldigt hvor højt indplacerede samt for hvert enkelt møde at oplyse tidspunkt, sted og formål.

Pascal Lamy gav i sit svar indtryk af, at hans frivillige distancering fra Kommissionen havde varet indtil den 1. maj 1998, hvor der fandt et møde sted i Bruxelles.

1. Kan Kommissionen bekræfte, at Pascal Lamy faktisk allerede væsentligt tidligere var mødtes med tjenestemænd fra Kommissionen?

2. Kan Kommissionen fremlægge en fuldstændig liste over samtlige møder, hvor Pascal Lamy i sin tid som bestyrelsesmedlem i Crédit Lyonnais har mødt tjenestemænd fra Europa-Kommissionen ligegyldigt hvor højt indplacerede samt for hvert enkelt møde oplyse tidspunkt, sted og formål?

3. Kan Kommissionen eventuelt også i fortrolig form forelægge mig kopier af protokollerne fra de pågældende møder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(29. maj 2001)

Nej.

Kommissionens registre bekræfter Pascal Lamys udtalelse under høringen i Europa-Parlamentet, dvs. at han i sin tid som bestyrelsesmedlem i Crédit Lyonnais kun mødtes formelt med tjenestemænd fra Kommissionen én gang, nemlig den 1.-3. maj 1998 i Bruxelles. Formålet var at drøfte en statsstøttesag vedrørende Crédit Lyonnais.

I lighed med interne dokumenter vedrørende statsstøttesager generelt er mødereferatet fortroligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0257/01 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet. Følgeretten.



EF-Tidende nr. 340 E af 04/12/2001 s. 0015 - 0015



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0257/01 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet (14. februar 2001) Om: Følgeretten Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for at sikre et ensartet beskyttelsesniveau, for så vidt angår forslaget til direktiv om følgeretten, for at sikre, at de er i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 5 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab i forbindelse med medlemsstaternes implementering af forslaget til direktiv, navnlig med hensyn til skattemæssig behandling? Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0257/01, E-0259/01, E-0261/01 og E-0263/01 (13. juli 2001) De spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem stiller, vedrører anliggender, der hører ind under medlemsstaternes ansvarsområde, og svarene afhænger derfor af, hvilke foranstaltninger medlemsstaterne har vedtaget i forbindelse med gennemførelsen af direktivet om følgeret for ophavsmanden til et originalkunstværk, samt af andre relevante bestemmelser i de nationale lovgivninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1074/01

af John Cushnahan (PPE-DE) til Rådet

(5. april 2001)

Om: Tvangsarbejde i Burma

Har Rådet kendskab til anvendelsen af tvangsarbejde i Burma? I bekræftende fald hvilke foranstaltninger agter det at træffe for at afhjælpe denne situation?

Svar

(16. juli 2001)

Rådet deler det internationale samfunds afsky for tvangsarbejdet i Burma, en praksis som det frygter eksisterer endnu. Som det ærede medlem vil huske, suspenderede Det Europæiske Fællesskab i 1997 de generelle præferenceprivilegier på grund af denne praksis. Rådet har naturligvis også truffet en række andre foranstaltninger i løbet af de seneste fire år, jf. Rådets fælles holdning vedrørende den politiske situation i Burma/Myanmar.

Rådet støttede fuldt ud den resolution, Den Internationale Arbejdskonference vedtog i juni 2000, og hilste med tilfredshed ikrafttrædelsen af de foranstaltninger, der anbefales i resolutionen, den 30. november 2000 efter mødet i ILO's Styrelsesråd.

Medlemsstaternes regeringer har med arbejdsmarkedets parter drøftet, hvordan de anbefalinger, der er indeholdt i resolutionen, bedst kan føres ud i livet. De har ligesom Kommissionen endvidere aflagt rapport om deres bestræbelser til ILO's generaldirektør.

Rådet erkender, at Burma/Myanmars regering har truffet visse foranstaltninger med henblik på at sætte en stopper for tvangsarbejdet. Det er imidlertid nødvendigt, at tvangsarbejdet afskaffes ved lov, bringes til ophør i praksis, og at personer, der fortsat lader udføre tvangsarbejde, straffes. Rådet følger situationen nøje og er klar til at træffe yderligere foranstaltninger, hvis myndighederne i Burma/Myanmar undlader at tage de nødvendige skridt.

Rådet gav klart udtryk for sin bekymring over tvangsarbejdet under EU-trojkaens besøg i Burma/Myanmar i januar 2001. Det forventer, at spørgsmålet fortsat vil blive drøftet i ILO/ILC såvel som i Ecosoc. Det håber oprigtigt, at kontakterne mellem ILO og Burma/Myanmar vil blive genoptaget, og at der vil blive etableret ILO-tilstedeværelse i landet for at kontrollere, om tvangsarbejdet definitivt bringes til ophør.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1800/01

af Bernard Poignant (PSE) til Kommissionen

(19. juni 2001)

Om: Videnskabelige undersøgelser af utilsigtet fangst af havpattedyr

Hvert år bliver offentligheden oprørt over at se strandede delfiner på de europæiske kyster. Ganske vist ikke altid, men gentagne gange nævnes flydetrawlen som årsag.

Der cirkulerer rygter om antallet: Nogle taler om tusinder af strandede delfiner årligt, hvoraf 80 % er blevet såret af trawl.

Findes der videnskabelige undersøgelser, der understøtter disse tal? Vil Kommissionen i benægtende fald tage initiativ til sådanne undersøgelser og sørge for, at de finansieres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. juli 2001)

Kommissionen er bekendt med problemet med bifangst af hvaler i forbindelse med fiskeriaktiviteter. Kommissionen har faktisk givet økonomisk støtte til flere forskningsprojekter og -undersøgelser om samspillet mellem marine pattedyr (primært hvaler) og fiskeriaktiviteter, hvilket har ført til, at problemerne er blevet belyst.

Ikke desto mindre har Kommissionen ikke været i stand til at finde nogen autoritativ tekst, som indikerer, at 80 % af de strandede delfiner er blevet såret på grund af flydetrawl. Hvis en sådan kilde findes, vil Kommissionen gerne have oplysning herom.

Kommissionen er altid åben over for at støtte videnskabelige undersøgelser, der kan kaste yderligere lys over sagen. Der kan søges om støtte til forslag til forskning vedrørende hvaler, forudsat at der er tale om god videnskab, under programmet om livskvalitet og forvaltning af bioressourcer, nøgleaktion 5 Bæredygtigt landbrug, fiskeri og skovbrug samt integreret udvikling af landdistrikter, herunder bjergområder under Det Europæiske Fællesskabs femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (http://www.cordis.lu/life/). Sidste frist for indsendelse af forslag er den 18. oktober 2001.

Der kan ligeledes indsendes forslag til forskning vedrørende biodiversitetstab i havmiljøet, herunder hvaler, under programmet for energi, miljø og bæredygtig udvikling, nøgleaktion 3 Bæredygtige marine økosystemer samt under samme programs aktionslinje for infrastruktur (miljø og bæredygtig udvikling) (http://www.cordis.lu/fp5/src/calls.htm).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0858/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(22. marts 2001)

Om: Kommissionens ret til tilbagetrækning af forslag

1. Mener Kommissionen, at den har ret til i praksis at nedlægge veto mod lovgivningen ved tilbagetrækning af forslag, der tidligere er forelagt for Rådet og Europa-Parlamentet?

2. Har de juridiske tjenester i andre institutioner bedt den om en udtalelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(18. april 2001)

1. I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 250 (tidligere artikel 189 A), stk. 2, kan Kommissionen, så længe Rådet ikke har truffet afgørelse, ændre sit forslag under hele forløbet af de procedurer, der fører frem til vedtagelse af en fællesskabsretsakt. Kommissionens beføjelse til at foretage en ændring sammen med initiativretten følges af beføjelsen til at trække et forslag tilbage. Kommissionen kan dog ikke uden videre gøre dette.

Ifølge nugældende doktrin kan Kommissionen trække sine forslag tilbage i to tilfælde:

- når der er fare for, at forslaget forvanskes af Rådet, eller når der er fare for, at den påtænkte beslutning fører til en overtrædelse af EF-traktaten (EF-traktatens artikel 211 (tidligere artikel 155), første led). Kommissionen udøver dog ikke denne beføjelse, når det ville føre til, at fællesskabslovgiveren ikke opfylder en traktatfæstet forpligtelse. Den udøver således ingen vetoret

- når et forslag ikke længere er af betydning eller er blevet erstattet af et andet forslag. I så tilfælde er tilbagetrækningen rent administrativ. Parlamentet underrettes herom en måned inden beslutningen om tilbagetrækning offentliggøres i EFT.

2. Det tilkommer ikke Kommissionen at udtale sig om de øvrige institutioners juridiske tjenesters holdning. Den kan dog konstatere, at ingen af dens beslutninger om tilbagetrækning er blevet indbragt for Domstolen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1818/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(21. juni 2001)

Om: Kommissionens fælles forskningscenter i Ispra (Italien)

Kommissionen har gennem længere tid ført en temmelig tvetydig politik over for forskningscentret i Ispra og har på en diskret måde overført en del af dets aktiviteter og dermed af dets personale til andre forskningssteder i Unionen, hvor der oprindelig ikke var planlagt nogen udbygning (f.eks. centret i Petten).

Ifølge en uofficiel nyhed har generaldirektøren for centret i Ispra i sidste uge meddelt forskningspersonalet ved instituttet, at et af de fire institutter i Ispra skulle lukkes.

1. Kan Kommissionen bekræfte denne meddelelse?

2. Skal denne lukning i bekræftende fald fortolkes som et led i en eventuel fremtidig omstilling, omstrukturering eller nedlukning af instituttet i Ispra?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(30. juli 2001)

Det Fælles Forskningscenter (FFC) i Ispra rummer i dag fire institutter: Miljøinstituttet (EI), Instituttet for Anvendt Rumteknologi (SAI), Instituttet for Beskyttelse af Forbrugerne og deres Sundhed (IHCP) samt Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS).

Et uafhængigt vurderingspanel er nået til den slutning, at der har været tale om en betydelig overlapning mellem SAI's aktiviteter og aktiviteterne i EI og ISIS. Denne konstatering er bekræftet af en intern audit, som er foretaget inden for FFC.

Desuden er SAI's målsætninger fokuseret på teknologi, mens de øvrige institutter har klare forbindelser til fællesskabspolitikkerne.

Kommissionen vil derfor reorganisere disse tre institutter i form af to nye, som vil få tillagt mere politisk orienterede målsætninger snarere end rent teknologiske.

Det ene institut vil fokusere på aktiviteter, hvis hovedsigte er at beskytte Europas stadig mere sårbare miljø - både ved at støtte Fællesskabets miljøpolitik og ved at integrere en miljøkomponent i de øvrige politikker. Særlig vægt vil der blive lagt på at støtte strategien for bæredygtig udvikling.

Det andet institut får som mål at bidrage til at forbedre sikkerheden for den enkelte borger, skatteyderen samt i stadig højere grad forbrugeren.

Princippet i disse ændringer er blevet forklaret for det personale, der bliver berørt af reorganiseringen.

Disse ændringer indgår i et bredere initiativ med henblik på i højere grad at koncentrere FFC's aktiviteter om de prioriterede opgaver, det skal udføre til støtte for fællesskabspolitikkerne. De skal medvirke til at sikre FFC en bæredygtig fremtid som en del af det europæiske forskningsrum. Der er derfor ingen planer om at nedlægge Ispra-centret.