ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0555/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Uddeling af rapsolie som foedevarehjaelp i Angola

Den Europaeiske Union sender forskellige former for humanitaer hjaelp til Angola, bl.a. en betydelig maengde rapsolie (fremstillet i Unionen), som ikke egner sig til menneskefoede, fordi den anses for at vaere kraeftfremkaldende og derfor er forbudt at bruge i Europa. Desvaerre bliver dette produkt imidlertid distribueret sammen med foedevarehjaelpen, hvilket skaber en farlig sammenblanding (paa grund af den vanskelige foedevaresituation for en stor del af den angolanske befolkning og mangelen paa en tydelig etikettering paa flaskerne). I visse tilfaelde er dette produkt, der stammer fra den humanitaere hjaelp, simpelt hen blevet solgt som olie til foedevarebrug paa de angolanske markeder, og den er ogsaa blevet fundet i koekkenet i forskellige huse.

Produktet er ovenikoebet ogsaa blevet leveret til nogle italienske nonner, der er med i et program vedroerende hjaelp til boern. Har Kommissionen kendskab til ovenstaaende?

Er Kommissionen enig i, at rapsolie ikke boer anvendes til menneskefoede og foelgelig ikke boer distribueres i Angola, uden at det klart er angivet paa produktets etiket, at den kun er til brug for dyr, samt hvordan den anvendes korrekt?

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at undgaa, at de produkter, som den sender til lande, der har brug for foedevarehjaelp, anvendes fejlagtigt, isaer paa baggrund af ovenstaaende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (13. maj 1996)

Faellesskabet har paa anmodning fra ikke-statslige organisationer og fra verdensfoedevareprogrammet leveret rapsolie til disse organisationer som led i deres programmer for gratis uddeling i Angola. Der er leveret solsikkeolie til den angolanske regering til salg paa markedet med henblik paa at tilvejebringe counterpartmidler til finansiering af udviklingsprojekter.

Alle varer, der leveres som led i Faellesskabets foedevarehjaelp, etiketteres i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om egenskaberne ved de produkter, der skal leveres som foedevarehjaelp ((EFT C 114 af 29.4.1991. )), hvilket indebaerer maerkning af varetype paa emballagen.

Raffineret rapsolie har en hoej naeringsvaerdi som menneskefoede og er den mest solgte vegetabilske olie paa EF-markedet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0154/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (1. februar 1996)

Om: Den Europaeiske Unions bidrag til afholdelse af udgifterne i forbindelse med afsaltningsanlaeg paa Costa del Sol (Spanien)

Den kroniske vandmangel paa den kyststraekning, som udgoer Costa del Sol i Spanien, og som skyldes lange toerkeperioder, har bevirket, at de beroerte regionale og lokale myndigheder har truffet afgoerelse om anlaeg af afsaltningsanlaeg, der skal bidrage til at afhjaelpe vandmanglen, som i nogle somre truer med drastisk at haemme den oekonomiske udvikling i dette turistomraade, som er af stor betydning for Faellesskabet.

De naevnte myndigheder har flere gange haevdet, at de til afholdelse af de betydelige udgifter til afsaltningsanlaeggene vil modtage faellesskabsmidler, som vil udgoere ca. 85% af omkostningerne, og paa denne maade vil private kunne holdes skadesloese ved udgifterne til disse anlaeg. Endog formanden for regionalstyret har givet udtryk for, at der er sikret EU-midler til at ivaerksaette opfoerelsen af anlaeggene.

Da det imidlertid hidtil kun har vaeret de nationale eller regionale spanske myndigheder, som har givet udtryk for denne overbevisning, kan Kommissionen da bekraefte, at der rent faktisk er garanti for, at der vil blive udbetalt EU-midler til afholdelse af 85% af udgifterne til afsaltningsanlaeggene i Málaga og paa Costa del Sol (Marbella)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. marts 1996)

De spanske myndigheder har ganske rigtigt meddelt, at de agter at forelaegge projekter vedroerende afsaltningsanlaeg i loebet af 1996 med henblik paa medfinansiering fra Samhoerighedsfondens side. Der er imidlertid endnu ikke blevet forelagt noget projekt af denne type.

Kommissionen kan foerst udtale sig om en eventuel medfinansiering efter at have gennemgaaet de ansoegninger, den maatte modtage.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0009/96 af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Raadet (25. januar 1996)

Om: Udlevering af nynazisten Gerd Honsik fra Spanien til OEstrig

Centraldomstolen (Audiencia Nacional) i Spanien afviste den 3. november 1995 OEstrigs anmodning om udlevering af nynazisten Gerd Honsik, der er paa flugt fra loven i OEstrig siden maj 1992, hvor han blev doemt til halvandet aars faengsel for reaktivering af den nationalsocialistiske ideologi og for at udsprede den saakaldte Auschwitz-loegn, der benaegter eksistensen af gaskamre under Det Tredje Rige.

Spaniens oeverste strafferetlige domstol begrundede sin afvisning af udleveringen af Gerd Honsik med, at bestemmelserne om forherligelse af nationalsocialismen og folkedrab kun havde vaeret i kraft i Spanien siden maj 1995, hvorimod de forbrydelser, Gerd Honsik var tiltalt for, blev begaaet mellem 1986 og 1989.

Siden Gerd Honsik slog sig ned i Barcelona under den staerkt hoejreorienterede organisation Cedades beskyttelse, har han udgivet bladet »Halt«, nazistisk propagandamateriale og racistiske pamfletter, som han regelmaessigt sender store maengder af til Tyskland og OEstrig.

1. Hvad er Raadets mening om, at personer, der er doemt for racistiske forbrydelser i ét land i Den Europaeiske Union, kan finde et tilflugtsted i et andet medlemsland?

2. Hvilke initiativer har Raadet taget for at opnaa en udleveringsaftale mellem de femten medlemsstater til bekaempelse af racisme, terrorisme og kriminalitet i Den Europaeiske Union?

Svar (3. juni 1996)

1. Raadet finder det oenskeligt, at alle medlemsstater arbejder sammen for at hindre, at ophavsmaendene til racistisk og fremmedfjendsk adfaerd udnytter de forskelle, der findes i landenes straffelovgivninger.

I den forbindelse er Raadet naaet til politisk enighed om en faelles aktion om bekaempelse af racisme og fremmedhad, ifoelge hvilken hver enkelt medlemsstat forpligter sig til at sikre et effektivt retligt samarbejde vedroerende lovovertraedelser, som bygger paa en saerlig adfaerd, der betragtes som racistisk eller fremmedfjendsk.

Med henblik herpaa boer medlemsstaterne om noedvendigt forpligte sig til enten at soerge for, at en saadan adfaerd er hjemfalden til strafferetlige sanktioner, eller, hvis dette ikke er muligt og i afventning af, at de noedvendige bestemmelser vedtages, at fravige princippet om dobbelt strafbarhed for saa vidt angaar en saadan adfaerd.

2. Raadet har i oevrigt allerede vedtaget en foerste konvention om forenklet udleveringsprocedure mellem medlemsstaterne, der blev undertegnet den 10. marts 1995. Konventionen finder anvendelse, naar en person, der eftersoeges med henblik paa udlevering, giver sit samtykke ifoelge de regler, konventionen fastsaetter, og under fuld overholdelse af principperne i den europaeiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0756/96 af Charles Goerens (ELDR) til Kommissionen (21. marts 1996)

Om: Alliancer inden for digital-tv

Alliancen BSkyB-Bertelsmann-Canal Plus-Havas inden for digital-tv rejser adskillige spoergsmaal vedroerende konkurrencepolitikken. Ifoelge hovedmaendene er det foerst og fremmest det tyske marked, der vil blive beroert. Nogle hoejt placerede folk (bl.a. Pierre Lescure, oeverste direktoer for Canal Plus) har endda ikke toevet med at erklaere, at alliancen vil have den positive virkning, at det franske marked vil blive »fredet«. Dette betyder, om udtalelsen er forstaaet ret, at Canal Plus ikke behoever at frygte for konkurrence paa dette marked.

Har Kommissionen kendskab til, at den omtalte alliance skulle indebaere en saadan aftale om begraensning af konkurrencen?

Saafremt dette er tilfaeldet, er der saa ikke tale om et forsoeg paa karteldannelse paa et nationalt marked, hvilket er forbudt ifoelge EU's konkurrenceregler?

Mener Kommissionen ikke, at dette skridt er i modstrid med dens politik for nye medier og tjenester i informationssamfundet, en politik, der netop har til formaal at fremme fri konkurrence paa disse omraader paa unionsplan og i medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (11. april 1996)

Kommissionen er blevet orienteret om den alliance mellem Bertelsmann, Canal+, News Corporation og Havas, som det aerede medlem refererer til.

Da parterne stadig arbejder paa at faerdiggoere aftalen og da de endnu ikke har anmeldt den, vil det vaere for tidligt for Kommissionen at udtale sig uden at have undersoegt den naermere med hensyn til dens overensstemmelse med EF's konkurrenceregler.

Naar aftalen er blevet anmeldt, vil Kommissionen straks noeje undersoege indholdet heraf og konsekvenserne for markedet for betalings-tv i de forskellige medlemsstater, da Kommissionen oensker at opretholde et effektivt konkurrencesystem paa dette marked.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0710/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Kommissionens muligheder for at administrere mindre skovprojekter

Baade i forordningen om foranstaltninger til beskyttelse af tropiske skove og i Lomé-konventionens protokol om skove prioriteres mindre, EF-baserede skovprojekter hoejt. Dette er meget tilfredsstillende, eftersom mindre projekter ofte er mere innovative, omkostningseffektive og bedre tilpasset lokale forhold end stoerre projekter.

Den ekstra arbejdsbyrde, som administrationen af mindre projekter indebaerer, og Kommissionens alvorlige mangel paa eksperter inden for tropiske skove, betyder imidlertid, at Kommissionen sandsynligvis bliver noedt til at sikre finansieringen af et stort antal mindre skovprojekter paa anden vis.

1. Har Kommissionen kendskab til programmet for mindre tilskud til tropiske regnskove under det nederlandske udvalg om Den Internationale Union for Bevarelse af Naturen og Naturressourcerne (IUCN)? Dette program finansieres af den nederlandske regering med 5 mio NAfl. om aaret, og der gives op til 75.000 USD pr. projekt. Ansoegningsproceduren er meget enkel, og de administrative procedurer er begraenset til et minimum. Programmet er meget vellykket.

2. Agter Kommissionen at ivaerksaette et lignende program under Den Europaeiske Union, finansieret med midler fra budgetkonto B7-6201?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (29. april 1996)

Den strategi, som Kommissionen foelger i henhold til den nye forordning om »tropiske skove« og protokollen til Lomé-konventionen om »skove«, aabner mulighed for finansiering af store projekter, men ogsaa af mellemstore pilotprojekter, der gennemfoeres i samarbejde med lokalsamfundene. Kommissionen har ikke hidtil finansieret foranstaltninger paa mindre end 100 000 ECU, bl.a. fordi den ikke har tilstraekkeligt med operativ kapacitet til at kunne forvalte saadanne foranstaltninger.

Hvad angaar det program for »mindre tilskud«, som gennemfoeres af Nederlandene, har Kommissionen kendskab dertil og er meget interesseret i at modtage detaljerede oplysninger om dets funktionsmaade og resultater. Den vil i naer fremtid kontakte de nederlandske myndigheder i dette oejemed og efter en omhyggelig gennemgang af programmet drage de fornoedne strategiske konklusioner inden for rammerne af de begraensninger, som finansforordningen og budgetreglerne saetter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 518/96 af Richard HOWITT til Kommissionen. HELIOS-programmet



EF-Tidende nr. C 217 af 26/07/1996 s. 0063



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0518/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996) Om: HELIOS-programmet Finder Kommissionen ikke, at posten som leder af enheden for aktioner til fordel for handicappede boer besaettes af en person, der selv er handicappet, hvilket vil vaere af stor symbolsk vaerdi for Europas bestraebelser paa at lade handicappede repraesentere sig selv og tale deres egen sag? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (15. april 1996) Kommissionen skal goere det aerede medlem opmaerksom paa, at ledige kontorchefstillinger foerst slaas op internt, for at de ansatte, der har en passende grad og erfaring, kan soege. Kontorchefer udvaelges ikke paa basis af den befolkningsgruppe, de meninger eller interesser, de maatte repraesentere, men paa basis af kvalifikationer, erfaring og viden, der svarer til den stilling, der skal besaettes. I tilfaelde af at stillingen som leder af kontoret for »integration af handicappede« bliver ledig, og en handicappet tjenestemand i Kommissionen soeger den, kan jeg forsikre det aerede medlem, at en saadan ansoegning vil blive taget i betragtning paa lige fod med andre ansoegninger, og den endelige udvaelgelse vil ske efter princippet, om at den bedst egnede ansoeger til jobbet ansaettes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0472/96 af Leen van der Waal (EDN) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Begraensning af emissionen af NOx og CO2 foraarsaget af godstransporten ad landevej

I slutningen af januar 1996 udsendte Center for Energibesparelse og Ren Teknologi, Den Kongelige Nederlandske Transportsammenslutning og organisationen Logistiek Nederland en rapport med titlen »Paa vej mod renere transport«.

Det fremgaar af denne rapport, at det i Nederlandene er muligt i aar 2010 at nedbringe emissionen af NOx og CO2 foraarsaget af godstransport ad landevej med henholdsvis 75 og 10%, skoent den nederlandske bilpark hoerer til de mindst forurenende i Europa.

1. Stoetter Kommissionen konklusionerne i denne rapport med hensyn til gennemfoerligheden af den naevnte procentvise begraensning af emissionerne?

2. Er Kommissionen i bekraeftende fald villig til i sin transportpolitik at indarbejde de foranstaltninger, hvor der ifoelge rapporten kraeves initiativer paa EU-plan, saasom:

- indfoerelse af strengere normer for emissionen af CO2 og NOx fra lastbiler

- eventuel tilladelse til koersel med tungere og laengere lastbiler

- standardisering af aabne containere og et system for transport af saettevogne paa saerlige jernbanevogne til fremme af intermodal transport?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. april 1996)

Kommissionen er ikke i stand til at vurdere konklusionerne af den undersoegelse, det aerede medlem naevner. Den pakke af foranstaltninger, der er skitseret i undersoegelsen for at naa visse emissionsreduktioner for NOx og CO2, omfatter mindre forurenende og stoerre koeretoejer, transportmaessige forbedringer, trafikstyring og andre foranstaltninger. Deres effektivitet afhaenger til en vis grad af lokale eller nationale omstaendigheder og de fremsatte formodninger. Kommissionen oensker imidlertid at understrege, at den stoetter rapportens approach med at finde frem til en overordnet strategi for at opfylde miljoemaalsaetningerne i transportsektoren.

Kommissionen har i de kommende maaneder til hensigt at fremsaette et lovgivningsforslag om yderligere at nedsaette NOx-emissionsgraensevaerdierne, herunder dem der gaelder for lastbiler. Omkostningseffektiviteten ved at anvende graensevaerdier for de koeretoejstyper, der er foreslaaet i undersoegelsen med henblik paa at opfylde luftkvalitetsmaalsaetningerne, overvejes i oejeblikket af Kommissionen i forbindelse med det europaeiske bil/olie-program.

For saa vidt angaar transportkoeretoejers dimensioner, er faerdselssikkerhedshensyn vigtige, naar der skal fastlaegges graenser paa EF-plan herfor. Med undtagelse af forslaget om at oege koeretoejers maksimalvaegt til 44 t for seksakslede koeretoejer og kombinationer, har Kommissionen ikke forslag om yderligere foroegelser.

For saa vidt angaar dimensioner og normer for veksellad og containers, mener Kommissionen, at disse er blevet fastsatte og vil ikke blive aendret i en overskuelig fremtid. Der kunne eventuelt overvejes systemer, hvormed disse containere og veksellad kunne transporteres paa mest effektiv maade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0433/96 af Philippe-Armand Martin (UPE) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Forvaltning af vinsektoren

I artikel 6 i forordning (EOEF) nr. 822/87 ((EFT L 84 af 27.3.1987, s. 1. )) er det fastsat, at enhver nyplantning af vinstokke er forbudt indtil den 31. august 1996.

I forordning (EOEF) nr. 1442/88 ((EFT L 132 af 28.5.1988, s. 3. )) er det fastsat, at praemierne for endelig nedlaeggelse hoerer op den 31. august 1996.

1. Hvad vil Kommissionen foreslaa for de kommende produktionsaar?

2. Kan Kommissionen give en oversigt over de strukturelle virkninger af disse to foranstaltninger?

3. Hvad vil Kommissionen goere, for saa vidt angaar det kommende produktionsaar, hvis reformen af den faelles markedsordning for vin ikke afsluttes inden den 31. august 1996? Hvornaar vil den informere producenterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. marts 1996)

Forbuddet mod nyplantning og ordningen med rydningspraemier ophoerer ganske rigtigt den 31. august 1996, hvor det indevaerende vinproduktionsaar ophoerer. Der kan gives foelgende svar paa det aerede medlems tre spoergsmaal i denne forbindelse:

1. Kommissionen foreslaar i forbindelse med prispakken 1996/97 en forlaengelse med et produktionsaar af dels forbuddet mod nyplantninger, dels rydningsordningen. Hovedformaalet er at goere det muligt at fortsaette det arbejde med reformen af den faelles markedsordning, der for oejeblikket foregaar i Raadet.

2. Hvad angaar virkningerne paa vindyrkningspotentialet af disse to foranstaltninger raader Kommissionen over de oplysninger, der regelmaessigt fremsendes af medlemsstaterne. I betragtning af omfanget af de af Kommissionen udarbejdede oversigter sendes disse oplysninger direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

3. I forbindelse med prispakken 1996/97 foreslaar Kommissionen en forlaengelse af den nuvaerende ordning med yderligere et aar, hvis Raadet ikke traeffer beslutning om forslaget til reform af den faelles markedsordning for vin.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0621/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (13. marts 1996)

Om: Sikkerhed paa arbejdspladsen

I Italien foregaar der for tiden en meget hed debat om gennemfoerelsen af direktiv 89/655/EOEF ((EFT L 393 af 30.12.1989, s. 13. )) af 30. november 1989 om sikkerheden paa arbejdspladsen, der blev givet retskraft i lov nr. 626, og som traadte i kraft den 20. januar 1996.

Mange virksomheder og isaer haandvaerksvirksomheder med kun faa ansatte haevder, at den oekonomiske byrde, der paalaegges dem i denne lov, kunne foraarsage en krise for deres smaa virksomheder, og visse virksomheder overvejer oven i koebet eventuelt at maatte lukke.

Paa grundlag af de foreliggende oplysninger og den relevante kommissaers udtalelser skulle der ikke foreligge nogen paalidelige prognoser om de formodede omkostninger ved gennemfoerelsen af direktivets bestemmelser.

Kommissionen bedes undersoege, om den inden for kort tid kan udarbejde en prognose vedroerende disse spoergsmaal eller i det mindste kan konsultere medlemsstaterne derom.

Vi er alvorligt bekymrede over, hvordan det har kunnet ladet sig goere at gennemfoere et direktiv uden at udarbejde nogen oversigt over de ekstra udgifter, som det ville medfoere for alle de europaeiske virksomheder, og uden en evaluering af virkningerne deraf for Europas konkurrencedygtighed over for tredjelandene.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (7. maj 1996)

Paa samme vis som med de andre udkast til arbejdsmiljoedirektiver udarbejdede Kommissionen en konsekvensanalyse i tilknytning til direktivforslaget vedroerende arbejdsudstyr (89/655/EOEF).

Medlemsstaterne selv har evalueret dets virkning paa deres eget territorium inden den enstemmige vedtagelse i Raadet den 30. december 1989.

Som Kommissionen goer opmaerksom paa i sin meddelelse om et faellesskabsprogram vedroerende sikkerhed, hygiejne og sundhed paa arbejdspladsen (1996-2000) ((KOM (95) 282 endelig udg. )), har den til hensigt i samarbejde med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter at evaluere den samfundsoekonomiske virkning af lovgivningen paa sundheds- og sikkerhedsomraadet i de forskellige medlemsstater saavel som effektiviteten af faellesskabspolitikken inden for sundhed og sikkerhed. Paa grundlag af denne evaluering vil Kommissionen, hvis det viser sig paakraevet, foreslaa, at der foretages de noedvendige aendringer i forhold til den nuvaerende lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0455/96 af Philippe Monfils (ELDR) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Raevesakse

1. Kan Kommissionen praecisere, paa hvilket retsgrundlag den har baseret sin afgoerelse om endnu en gang at udsaette ikrafttraedelsen af forordning (EOEF) nr. 3254/91 ((EFT L 308 af 9.11.1991, s. 1. )) om forbud mod anvendelse af raevesakse og indfoersel af skind af dyrearter, der er blevet fanget paa denne maade?

2. Hvordan har Kommissionen til hensigt konkret at foelge Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 1995 op, navnlig med hensyn til en undersoegelse foretaget af internationale uafhaengige eksperter med henblik paa at vurdere den reelle oekonomiske skade, der kan opstaa som foelge af dette forbud mod import af skind?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. april 1996)

1. For saa vidt som Raadets forordning (EOEF) nr. 3254/91 forbyder anvendelse af raevesakse i Faellesskabet pr. 1. januar 1996, er den allerede traadt i kraft. Imidlertid mener Kommissionens ikke, at forordningens restriktioner med hensyn til import af skind, kan anses for at vaere traadt i kraft da Kommissionen endnu ikke har kunnet fastslaa de forhold, som er omtalt i artikel 3. Kommissionen har givet medlemsstaterne underretning herom.

Samtidig har Kommissionen fremsat forslag til aendringer ((KOM (95) 737 endelig udgave. )) af forordningens bestemmelser om skindimport med henblik paa, at der i disse tages hoejde for forhandlinger med tredjelande om fremme af humane faeldefangstmetoder. Artikel 113 og 130 S i EF-traktaten er retsgrundlag for disse foreslaaede aendringer.

2. Kommissionen mener ud fra det aerede medlems henvisning til Parlamentets beslutning at have forstaaet det saadan, at det aerede medlem ganske saerligt er bekymret for de indfoedte befolkningsgrupper i Nordamerika.

Den foreslaaede aendring til raadsforordning (EOEF) nr. 3254/91 indeholder en undtagelse fra importrestriktionerne med hensyn til skind eller skindprodukter af dyr, som er indfanget i faelder af indfoedte befolkningsgrupper. Denne bestemmelse imoedekommer en raekke internationale forpligtelser, som er godkendt af Faellesskabet i henseende til disse folkeslag, navnlig Rio-erklaeringen's 22. princip, kapitel 28 i Agenda 21, og artikel 8, litra j), i konventionen om den biologiske mangfoldighed.

Paa baggrund heraf anser Kommissionen det ikke for at vaere noedvendigt at lade foretage en saerlig undersoegelse af de mulige oekonomiske foelgevirkninger af inportrestriktioner for indfoedte befolkningsgrupper. Dog skoenner Kommissionen i lyset af de indvundne erfaringer, at virkningerne vil kunne faa betydning for de indfoedte befolkningsgrupper i Canada, hvor cirka 40 pct. af pelsjaegerne er indfoedte. Denne procentdel skulle vaere mindre i Den Russiske Foederation og De Forenede Stater, muligvis med undtagelse af Alaska.