ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2138/98

af John Iversen (PSE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Dyrevelfaerd i relation til Belgisk Blaa Hvid kvaegrace

Belgisk Blaa Hvid kvaegrace er af saadanne dimensioner, at kalvene kun kan foedes ved kejsersnit. Det er dog tilladt at avle paa denne race i Den Europaeiske Union, hvilket har medfoert, at der i Danmark foedes 7.000 kalve ved kejsersnit, fra netop Belgisk Blaa Hvid race. Paa nuvaerende tidspunkt verserer der en sag mellem en svensk landmand og EU-Domstolen, om det er muligt for Sverige at opretholde et forbud mod import af saed og dyr af denne race.

1. Kan Kommissionen be- eller afkraefte, om det er skadeligt for koeer gentagne gange at foede ved kejsersnit?

2. Set i lyset af den protokol om dyrevelfaerd, der er blevet vedtaget i den faelles landbrugspolitik, vil Kommissionen saa tage initiativ til at udarbejde specifikke kriterier for dyrevelfaerd?

3. Vil Kommissionen tage initiativ til at forbyde denne race, hvis Sverige vinder sagen ved EU-Domstolen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. september 1998)

1. Alle kirurgiske indgreb indebaerer en vis risiko, men hvis kejsersnit udfoeres korrekt af en dyrlaege, er det en sikker metode, selv om den anvendes gentagne gange.

2. og 3. Faellesskabet har lovgivning, der daekker forskellige aspekter af opdraet, transport og slagtning af landbrugsdyr. Raadets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998 om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformaal(1), omfatter bl.a. et saerligt afsnit om operative indgreb og avlsmetoder.

Kommissionen paataenker ikke paa nuvaerende tidspunkt at foreslaa yderligere lovgivning vedroerende nogen bestemt kvaegrace.

(1) EFT L 221 af 8.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3506/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Den faelles markedsordning for bananer (Agenda 2000)

I Forslag til Raadets forordning (EF) 404/93 om den faelles markedsordning for bananer (KOM(98) 0004-98/0013CNS)(1) anerkendes noedvendigheden af at tilpasse visse bestemmelser i den faelles markedsordning for bananer til de internationale forpligtelser (saerlig i WTO), og det understreges, at aendringen af bestemmelserne for udstedelse af importlicenser vil kunne faa negative indvirkninger paa indkomsten og beskaeftigelsen i Faellesskabets producentlande og AVS-landene.

Kan Kommissionen paa denne baggrund bestraebe sig paa at sikre rimelige priser saavel for producenterne som for forbrugerne under hensyntagen til, at den nye paataenkte ordning for tildeling af importlicenser, derfor paa en passende maade boer sikre konkurrencedygtigheden for alle handelsled for ikke at forstyrre ligevaegten mellem alle producentomraader uden undtagelse i forbindelse med Unionens import?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(25. januar 1999)

Ved aendringen(2) af Raadets forordning (EOEF) 404/93 af 13. februar 1993 om den faelles markedsordning for bananer(3) for at opfylde kravene i Verdenshandelsorganisationen (WTO) var Kommissionen fuldt klar over sine andre internationale forpligtelser under den 4. Lomé-konvention over for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) og sine forpligtelser over for EF-producenterne.

Licenser under den nye ordning tildeles mod bevis for faktiske indfoersler. Der er ogsaa en bestemmelse i den nye ordning om foroegelse af udligningsstoetten til EF-producenter. Der er taget hoejde for den nye ordnings virkning for AVS-producenterne ved et forslag til en raadsforordning(4) om regler for stoette til traditionelle AVS-leverandoerer.

(1) EFT C 75 af 11.3.1998, s. 6.

(2) KOM(98) 4 endelig udg.

(3) EFT L 47 af 25.2.1993.

(4) KOM(98) 5 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3956/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Overholdelse af kodeksen for vaabeneksport

Der er for nylig offentliggjort en rapport om overholdelsen af EU's adfaerdskodeks for vaabeneksport udarbejdet af indehaveren af Unesco-professoratet vedroerende fred og menneskerettigheder ved Universidad Autónoma i Barcelona. Heraf fremgaar det, at Spanien har solgt vaaben til en vaerdi af 23 mia. pesetas til 23 lande, som overtraeder denne kodeks.

Har Kommissionen kendskab til denne rapport? Har den endvidere kendskab til, om der er andre medlemsstater, som ogsaa overtraeder adfaerdskodeksen? Agter Kommissionen paa denne baggrund at tage skridt til at goere medlemsstaterne opmaerksomme paa noedvendigheden af, at de opfylder de forpligtelser, de har paataget sig ved undertegnelsen af ovennaevnte kodeks?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(28. januar 1999)

Kommissionen har ikke kendskab til den rapport, som det aerede medlem omtaler.

Kommissionen har ikke noget direkte ansvar for, at visse medlemsstater tillader eksport af vaaben. De medlemsstater, der for nylig har godkendt adfaerdskodeksen for vaabeneksport, er imidlertid forpligtede til at overholde alle kriterier, principper og procedurer, den indeholder. Kommissionen vil fortsat i de rette forummer goere sit for at tilskynde medlemsstaterne hertil.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3174/98

af Michel Scarbonchi (ARE) til Kommissionen

(12. oktober 1998)

Om: Den Europaeiske Unions samarbejde med Congo-Brazzaville

Kan Kommissionen give en udtoemmende redegoerelse for Den Europaeiske Unions samarbejde med Congo-Brazzaville siden 1994, baade inden for EUF's rammer og over EF-budgettet? Paa hvilke betingelser vil Den Europaeiske Union i oevrigt genoptage samarbejdet med dette land inden for rammerne af Lomé-konventionen?

Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(6. november 1998)

EU har af sikkerhedsmaessige aarsager vaeret noedt til at standse samarbejdet med Congo-Brazzaville under borgerkrigen. EU har i en erklaering fra den 3. november 1997 givet udtryk for sin holdning til denne borgerkrig og den nye regerings tiltraedelse. I den anledning gjorde EU det klart, at en genoptagelse af samarbejdet vil vaere afhaengigt af, om der goeres fremskridt med hensyn til national forsoning og myndighedernes legitimation.

Siden har der kunnet konstateres fremskridt paa forskellige omraader, som for eksempel indsaettelse af en national unionsregering, afholdelse af et nationalt forum for enhed, demokrati og genopbygning, fastsaettelse af en overgangsperiode paa tre aar, som skal munde ud i valg til praesidentposten og til den lovgivende forsamling i aar 2000, og indsaettelse af et midlertidigt nationalt raad, der skal fungere som lovgivende organ.

Faellesskabet har givet humanitaer bistand paa omkring 12 mio. ECU. Inden udgangen af indevaerende aar vil Kommissionen give yderligere 1,2 mio. ECU i humanitaer bistand. I betragtning af de fremskridt, der har kunnet iagttages inden for national forsoning og demokratisering, har Kommissionen givet tilladelse til, at de fleste af projekterne under 7. Europaeiske Udviklingsfond (EUF) bliver genoptaget. Det er aktioner, der direkte er rettet mod ofrene for konflikten og mod rehabiliteringsbehov, der prioriteres hoejest. Programmeringen af 8. EUF vil kunne indledes, naar sektorprioriteterne og -politikkerne i Congo er blevet klart defineret.

De midler, der var afsat til Congo i forbindelse med samarbejdet med Faellesskabet i perioden 1994-1998, beloeber sig til i alt 54,8 mio. ECU, hvoraf 40,6 mio. ECU var afsat til de nationale vejledende programmer (39,1 mio.) og de regionale programmer (1,5 mio.), 12 mio. ECU til humanitaer bistand og 2,2 mio. under Faellesskabets budget. En udfoerlig opgoerelse over forpligtelserne vil blive tilsendt det aerede medlem og Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2529/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Privat import af amerikanske biler til Det Forenede Kongerige

Rom-traktatens artikel 30 fastlaegger foelgende: "Kvantitative indfoerselsrestriktioner saavel som alle foranstaltninger med tilsvarende virkning er med forbehold af nedennaevnte bestemmelser forbudt mellem medlemsstaterne".

Mange ejere af amerikanske biler i Det Forenede Kongerige mener, at denne ret i deres tilfaelde er begraenset. De har klaget over, at anvendelsen af typegodkendelsesnormer i henhold til ordningen vedroerende godkendelse af enkelte koeretoejer forhindrer den frie bevaegelse af amerikanske koeretoejer mellem medlemsstaterne. Yderligere haevder de, at bestemmelserne om gensidig anerkendelse er uanvendelige for dem, der oensker at importere et enkelt koeretoej, og at de britiske embedsmaend under alle omstaendigheder ikke overholder disse bestemmelser.

1. Er Kommissionen opmaerksom paa denne situation?

2. Vil Kommissionen traeffe nogen foranstaltninger med henblik paa at undersoege denne sag og soerge for fri passage mellem medlemsstaterne for amerikanske biler, som overholder EU-bestemmelserne om stoej og emissioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(11. december 1998)

Naar Kommissionen modtager en behoerigt begrundet klage vedroerende en medlemsstats mulige overtraedelse af faellesskabsretten, ivaerksaetter Kommissionen en undersoegelse af klagen. Hvad angaar indregistrering af koeretoejer handler Kommissionen i overensstemmelse med sin fortolknings-meddelelse om typegodkendelse og indregistrering af koeretoejer, som tidligere har vaeret indregistreret i en anden medlemsstat(1).

Kommissionen har modtaget klager over Det Forenede Kongeriges bestemmelser om saerskilt godkendelse af koeretoejer ("single vehicle approval"), idet det anfoertes, at EF-traktatens artikel 30 og 36 muligvis var overtraadt.

Der er fortsat kontakt med Det Forenede Kongeriges myndigheder med henblik paa at faa fastslaaet den noejagtige raekkevidde af de paagaeldende bestemmelser, og om disse bestemmelser er berettigede.

(1) EFT C 143 af 15.5.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3938/98

af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: De umiddelbare udsigter for det langsigtede forskningsprojekt vedroerende fusionsenergi

Det amerikanske energiministeriums beslutning om at traekke sine forskere tilbage fra de udenlandske centre, der er involveret i det igangvaerende ITER-projekt, stiller de tilbagevaerende deltagere, dvs. EU, Japan og Rusland, over for nogle vanskelige beslutninger.

Ifoelge de seneste forlydender gaar den europaeiske holdning ud paa, at man vil fortsaette nogle aar endnu uden at forhoeje sit finansielle bidrag.

Samtidig giver den faldende tiltro til tokamak-reaktoren (ITER) som en realistisk loesning paa laengere sigt nyt haab for andre muligheder saasom stellarator-reaktoren.

Kan Kommissionen oplyse, hvad dens planer er paa dette omraade, samt hvordan man stiller sig i Japan og Rusland? Hvad er dens holdning til stoerrelsen af EU's budgetbevillinger til dette formaal inden for det femte rammeprograms loebetid? Er det endvidere Kommissionens opfattelse, at begrundelsen for denne budgetpost kan forblive uaendret efter USA's beslutning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(10. februar 1999)

Medens Faellesskabet (i henhold til det femte rammeprogram) saavel som Japan og Rusland bevarer en reaktororienteret fremgangsmaade med henblik paa en langsigtet energi- og miljoestrategi, er De Forenede Staters energiministeriums fusionsprogram skrumpet ind til et rent videnskabsorienteret program. Det skal bemaerkes, at dette er resultatet af en budgetnedskaering paa 2/3 over de sidste 15 aar.

Den betydelige database og know-how om magnetisk indeslutning, der er kommet ud af baade ITER EDA (Engineering Design Activities) og den verdensomspaendende forskning vedroerende Tokamak og tilknyttede koncepter - saasom stellarator-konfigurationen - oeger mere og mere tilliden til det vigtige valg af en forsoegsreaktor med reducerede omkostninger, der i oejeblikket er ved at blive udformet inden for rammerne af den reducerede treaarsforlaengelse af ITER EDA-aftalen.

I det store hele vil USA's fuldstaendige tilbagetraekning fra ITER i juli 1999 ikke foroege omkostninger for de oevrige tre parter, der fortsaetter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3769/98

af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Fransk graensepolitis behandling af personer med britisk pas

Kommissionen fokuserede i sit svar paa min skriftlige forespoergsel P-2892/98(1) paa medlemsstaternes ret til at kontrollere identiteten af de borgere, der krydser graenserne. Det centrale punkt i min forespoergsel vedroerte imidlertid den maade, borgere behandles paa i forbindelse med denne kontrol. Var det i det paagaeldende tilfaelde klogt af de franske myndigheder ikke at have kvindelige betjente paa tjeneste i en international havn til at tage sig af situationer, hvor der var kvinder involveret?

Er Kommissionen derfor enig i, at de franske myndigheders uheldige haandtering af et problem, der ellers let kunne vaere loest, dvs. at de ikke fik fat i en kvindelig betjent, komplicerede situationen unoedvendigt og foerte til, at kvinden blev udvist af Frankrig? Er Kommissionen ikke enig i, at dette er uacceptabelt, og at der altid boer vaere kvindelige betjente paa tjeneste ved alle stoerre adgangspunkter til Unionen og transitpunkter mellem medlemsstaterne for i overensstemmelse med Unionens generelle politik om at undgaa diskrimination at sikre kvinders vaerdighed i saadanne situationer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(11. marts 1999)

Kommissionen er enig med det aerede parlamentsmedlems i, at det er vigtigt, at kvinders vaerdighed respekteres, herunder i forbindelse med identitetskontrol ved graenserne.

Med undtagelse af den sag, der er omhandlet i den skriftlige forespoergsel nr. 2892/98, har Kommissionen ikke kendskab til, at der skulle vaere problemer med hensyn til kvinders rettigheder og vaerdighed i forbindelse med identitetskontrol ved EU's graenser.

Kommissionen vurderer derfor, at der ikke i den anledning er behov for saerlige foranstaltninger.

(1) EFT C 118 af 29.4.1999, s. 161.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3234/98 af David MARTIN til Kommissionen. Et indre marked for opiater



EF-Tidende nr. C 297 af 15/10/1999 s. 0061



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3234/98 af David Martin (PSE) til Kommissionen (26. oktober 1998) Om: Et indre marked for opiater Vil Kommissionen venligst orientere om Faellesskabets holdning til fri bevaegelighed for opiater samt oplyse, hvilke foranstaltninger den traeffer til at skabe et indre marked for opiater? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (15. januar 1999) Opiater, der er produkter fremstillet af opium, tilhoerer kategorien rusmidler. Fremstilling, import, eksport og anvendelse af opiater er reguleret af Wiener-konventionen fra 1961, som alle medlemsstaterne deltager i, men ikke Faellesskabet. Da opiater er skadelige for menneskets sundhed og kan medfoere ulovlig handel, er de underkastet strenge regler i de enkelte medlemsstater, som er ansvarlige for denne lovgivning, idet der ikke foreligger faellesskabsregler herom. I henhold til artikel 36 i EF-traktaten er navnlig medlemsstaterne befoejet til at traeffe foranstaltninger til at indfoere forbud eller restriktioner vedroerende indfoersel af opiater med oprindelse i andre medlemsstater. I naesten ti aar har Kommissionen flere gange forsoegt at faa medlemsstaterne til at fastlaegge en faelles strategi, baade hvad angaar kontrolleret handel med opiater inden for Faellesskabet, og hvad angaar kontrollen med indfoerslen af disse fra tredjelande. Da det er umuligt at faa dette gennemfoert som foelge af, at et flertal af medlemsstaterne oensker at bevare hele kontrollen med stroemmen af opiater over deres graenser, er Kommissionen ikke i stand til paa nuvaerende tidspunkt at tage noget initiativ paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3917/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Samling i Raadet (oekonomi og finans) den 1. december 1998

Paa denne samling bad Gruppen vedroerende en Adfaerdskodeks Kommissionen snarest muligt afslutte to undersoegelser, nemlig en sammenlignende undersoegelse af administrativ praksis og en tvaernational gennemgang af beskatningen af holdingselskabers aktiviteter og koncerninterne aktiviteter i medlemsstaterne.

Kan Kommissionen venligst oplyse foelgende:

1. Hvem foretager disse undersoegelser?

2. Er en ekstern konsulent ansat til dette formaal, og hvor stort et vederlag modtager vedkommende?

3. Hvad er det noejagtige indhold af det kommissorium, der er fastlagt for disse to undersoegelser?

4. Hvornaar forventes disse undersoegelser afsluttet?

5. Har Kommissionen til hensigt at goere disse undersoegelser tilgaengelige for Europa-Parlamentets medlemmer, saa snart de foreligger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(10. marts 1999)

Kommissionen er blevet opfordret til at bestille en undersoegelse af den administrative praksis i hver af de 15 medlemsstater hos et konsulentfirma med praktiske erfaringer paa dette omraade. Undersoegelsen skal ogsaa omfatte en tvaernational gennemgang af koncerninterne aktiviteter i medlemsstaterne. Med udgangspunkt i offentligt tilgaengelige oplysninger og andre oplysninger fra medlemsstaterne vil Kommissionen foretage en tvaernational undersoegelse af beskatningen af holdingselskabers aktiviteter.

Den 8. december 1998 lancerede Kommissionen en udbudsprocedure for undersoegelsen af medlemsstaternes administrative praksis. Proceduren er endnu ikke afsluttet. Naar foerst kontrakten er blevet tildelt, vil Kommissionen offentliggoere en meddelelse i EFT, som vil indeholde oplysninger om det udvalgte konsulentfirma.

Undersoegelsen af medlemsstaternes administrative praksis vil gennemgaa og beskrive - paa basis af praktiske erfaringer paa omraadet - omfanget og graden af administrative skoensbefoejelser paa selskabsbeskatningsomraadet i hver af de 15 medlemsstater samt de praktiske procedurer, der anvendes til at bestemme interne afregningspriser for kontrollerede transaktioner i forbindelse med koncerninterne aktiviteter og finansielle tjenesteydelser. De naermere rammer for Kommissionens tvaernationale gennemgang af beskatningsordningerne for holdingselskaber er endnu ikke fastlagt.

Formaalet med undersoegelserne er at forsyne adfaerdskodeksudvalget med oplysninger, det kan benytte til vurderingen af skatteforanstaltninger. Naar undersoegelserne er bragt til ende, vil Kommissionen fremlaegge resultaterne for gruppen. Parlamentet vil ogsaa faa adgang til resultaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3953/98

af Nuala Ahern (V) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: EURATOM's budget for 1999

Hvorfor har Kommissionen foreslaaet en 15 %'s reduktion af de ressourcer, der skal stilles til raadighed til EURATOM til gennemfoerelsen af "kontrol med store anlaeg til oparbejdning af plutonium" (konto B4-2021) i budgettet for 1999?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(8. marts 1999)

Nedskaeringen under budgetkonto nr. B4-2021 beloeber sig kun til 1,5 %, for saa vidt angaar forpligtelsesbevillingerne. Dette skyldes i hovedsagen, at to store investeringsprojekter vil blive afsluttet foerst paa aaret 1999, nemlig laboratorierne for sikkerhedsforanstaltninger paa stedet ved genoparbejdningsanlaeggene i hhv. La Hague og Sellafield (Windscale).

Eftersom anlaeggene i stor maalestok til genoparbejdning af plutonium allerede er i fuld daglig drift eller ved at gennemloebe deres indkoeringsfase, vil hovedvaegten paa penge-midlerne i de kommende aar aendre sig fra investeringer i udstyr til sikkerheds-foranstaltninger og hen imod loebende vedligeholdelsesforanstaltninger samt udvaelgelse og oplaering af kvalificeret inspektionspersonale til varetagelse af de yderst komplicerede inspektionsaktiviteter, der skal varetages paa de paagaeldende lokaliteter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3442/98 af Amedeo AMADEO Luftkvalitet



EF-Tidende nr. C 289 af 11/10/1999 s. 0049



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3442/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. november 1998) Om: Luftkvalitet I forbindelse med forslaget til Raadets direktiv om luftkvalitetsgraensevaerdier for svovldioxid, nitrogenoxider, svaevestoev og bly i luften (KOM(97) 0500-97/0266 SYN)(1) anmodes Kommissionen om at undersoege, om det ikke skulle vaere muligt at lade graensevaerdierne for svovldioxid (SO2) traede i kraft allerede i 2005, lige som det er tilfaeldet med de andre skadelige stoffer, og ikke foerst i 2010, som det fremgaar af direktivforslaget. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. januar 1999) Forslaget til Raadets direktiv om luftkvalitetsgraensevaerdier for svovldioxid, nitrogendioxid og nitrogenoxider, partikler og bly i luften(2) rummer rent faktisk graensevaerdier for svovldioxids vedkommende, som skal traede i kraft i aar 2005. Saafremt det aerede medlem henviser til graensevaerdierne for nitrogendioxid (NO2), som er fastsat af sundhedshensyn og, som skal vaere opfyldt senest 1. januar 2010, er det Kommissionens opfattelse, at det for Faellesskabet som helhed ikke er teknisk muligt at realisere nogen hurtigere tidsplan. De enkelte medlemsstater kan, om de oensker det, maatte vaelge at fastsaette kortere tidsfrister. (1) EFT C 9 af 14.1.1998, s. 6. (2) EFT C 360 af 23.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3558/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Mutagener

Ifoelge direktiv 67/548/EOEF(1) om tilnaermelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer klassificeres mutagener i tre kategorier.

Samtidig med at det fastslaas, at det kun er kategorierne 1 og 2, der er af betydning for den foreslaaede aendring, paapeges det, at kategori 1 kun omfatter de stoffer, hvis mutagene virkninger paa mennesker er blevet paavist direkte, og at man er bekendt med de gevaldige problemer, som beviser at denne type indebaerer i praksis. Derfor faar stofferne i kategori 2 en meget stor praktisk betydning. Det drejer sig om stoffer, for hvilke det er muligt at paavise arvelige genetiske skader paa grundlag af maalrettede dyreforsoeg og andre relevante oplysninger

Kommissionen anmodes af forsigtighedsgrunde om at behandle disse typer mutagener som kraeftfremkaldende i forbindelse med det aktuelle direktiv.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn

(25. februar 1999)

I sammenhaeng med programmet "Europa mod kraeft" er der igangsat en handlingsplan ved Raadets afgoerelse 90/238/Euratom, EKSF, EOEF(2) og 93/362/EOEF(3) for at koncentrere opmaerksomheden omkring stoffer og praeparater, der anses for at vaere kraeftfremkaldende. Efter vedtagelse af direktiv 94/60/EF(4), den fjortende aendring af direktiv 76/769/EOEF om begraensning af markedsfoering og anvendelse af visse farlige stoffer og praeparater(5) skal Kommissionen foreslaa direktiver om forbud mod, at forbrugerne anvender stoffer, der er klassificeret som kraeftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske i kategori 1 eller 2. Kommissionens forslag skal tage hensyn til stoffernes risici og fordele saavel som til Faellesskabsrettens bestemmelser om risikoanalyse.

Indtil dato er der udstedt forbud mod forbrugeres anvendelse af ca. 850 stoffer, der er klassificeret som kraeftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske i kategori 1 eller 2.

Kommissionen kan som supplement til disse oplysninger i spoergsmaalet om de risici, der knytter sig til udsaettelse for kraeftfremkaldende stoffer under arbejdet, over for det aerede medlem bekraefte, at hans forslag allerede indgaar i det aendrede forslag til Raadets direktiv(6) om aendring for anden gang af direktiv 90/394/EOEF om beskyttelse af arbejdstagere mod risici for under arbejdet at vaere udsat for kraeftfremkaldende stoffer, som Kommissionen vedtog den 12. november 1998 efter Parlamentets udtalelse.

(1) EFT L 196 af 16.8.1967. s. 1.

(2) EFT L 137 af 30.5.1990.

(3) EFT L 150 af 22.6.1993.

(4) EFT L 365 af 31.12.1994.

(5) EFT L 262 af 27.9.1976.

(6) EFT C 392 af 16.12.1998.