ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0497/00

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(24. februar 2000)

Om: Revision af ESU-direktivet

Et tysk moderselskab standsede åbenlyst udelukkende af alt andre end økonomiske årsager aktiviteterne i selskabet Fujitsu Siemens Computers i Finland for at bevare arbejdspladser i Tyskland. I denne forbindelse overtrådte selskabet klart ESU-direktivets krav til information og høring samt kravet om drøftelser mellem de virksomhedsledere, der er ansvarlige for afgørelserne, og arbejdstagerne (KOM(98) 612)(1). Har Kommissionen beføjelser til at kontrollere overholdelsen af et sådant direktiv, og har den planer om at ændre direktivet således, at det vil blive mere forpligtende?

(1) EFT C 2 af 5.1.1999, s. 3.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(3. april 2000)

Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger, der giver anledning til at konkludere, at de krav om information og høring af arbejdstagerne, som er anført i Rådets direktiv 94/45/EF af 22. december 1994 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne(1), ikke er efterlevet i den sag, det ærede medlem omtaler. Idet dette direktiv er omsat til tysk lovgivning på tilfredsstillende vis, påhviler det under alle omstændigheder først de nationale myndigheder at vurdere eventuelle overtrædelser af de gældende regler, som bringes til deres kendskab, af de parter, der i et givet tilfælde mener, at deres rettigheder er blevet krænket.

Kommissionen foretager for øjeblikket en undersøgelse af dette direktivs gennemførelse og vil inden for de kommende uger vedtage en rapport om emnet, som forelægges Parlamentet og Rådet.

Med hensyn til forslaget til Rådets direktiv om information og høring af arbejdstagerne har Kommissionen gentagne gange gjort opmærksom på, at dette snarest bør vedtages af Parlamentet og Rådet. I øjeblikket kan de bestemmelser, der foreslås i direktivet, naturligvis ikke bringes i anvendelse.

(1) EFT L 254 af 30.9.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0999/00

af Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: Færgeforbindelser i fjerntliggende områder

Er Kommissionen klar over, at fjerntliggende øsamfund, f.eks. på Hebriderne, Orkneyøerne og Shetlandsøerne, er fuldstændig afhængige af tilstrækkelige færgeforbindelser, og over behovet for at holde veje åbne, som ikke i sig selv ville være økonomisk levedygtige? Er Kommissionen enig i, at rent dogmatiske skridt til at privatisere sådanne forbindelser ville blive betragtet med stor modvilje af samfund, der f.eks. betjenes af Caledonian MacBrayne's færger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(15. maj 2000)

Kommissionen er fuldt opmærksom på, at fjerntliggende øsamfund som Hebriderne, Orkneyøerne og Shetlandsøerne er stærkt afhængige af ordentlige færgeforbindelser samt af, at der opretholdes ruter, som ikke i sig selv ville være økonomisk levedygtige. I Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 af 7. december 1992 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for søtransport i medlemsstaterne (cabotagesejlads)(1) tages der specielt hensyn til øregionernes transportbehov. I forordningens artikel 4 fastlægges de vilkår, på hvilke medlemsstaterne kan indgå kontrakter om offentlig tjeneste eller pålægge rederier, der deltager i fast fart til, fra og mellem øer, forpligtelser til offentlig tjeneste som betingelse for adgang til at udføre den pågældende transport.

Hvad angår privatisering af sådanne tjenester, skal der mindes om, at traktaten fastsætter princippet om upartiskhed med hensyn til de ejendomsretlige ordninger samt princippet om ligestilling af offentlige og private foretagender.

(1) EFT L 364 af 12.12.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1636/00

af Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Usikre arbejdsforhold og forekomst af arbejdsulykker i Spanien og Murcia-området

På topmødet i Lissabon gav medlemsstaterne tilsagn om at arbejde for fuld beskæftigelse og oprettelse af kvalitetsmæssigt gode arbejdspladser. Den franske regering fremsatte forslag om et forsøg med at forkorte arbejdstiden for at opnå flere stabile og kvalitetsmæssigt bedre arbejdspladser, men det blev det af den

spanske og den britiske regering aftalte koncept for større deregulering af ansættelsesbetingelserne, der fandt genklang med henblik på en forøgelse af antallet af arbejdspladser. De spanske erfaringer fra de sidste fire år har vist, at der ganske vist skabes arbejdspladser, men at ansættelsesforholdene i vidt omfang er usikre og midlertidige, og at de indebærer en høj forekomst af arbejdsulykker. Det er Murcia-området, der har den største forekomst af arbejdsulykker i Spanien.

I Spanien skete der i 1999 i alt 1.671.000 arbejdsulykker (12,44 % flere end i det foregående år), som gav anledning til 930.151 sygemeldinger, og 1.572 arbejdstagere mistede livet, de fleste på deres arbejdsplads. I Murcia-området alene var der sidste år 68.587 arbejdsulykker, og 29 arbejdstagere mistede livet på deres arbejdsplads. I dette område er der allerede i første kvartal af år 2000 omkommet 17 arbejdstagere under udførelse af deres arbejde.

Det er resultatet af de arbejdsforhold, arbejdstagerne udsættes for, og navnlig af det ekstraordinært høje antal midlertidige ansættelser og de usikre arbejdsforhold. I Spanien er 92 % af de kontrakter, der hver dag indgås, midlertidige, og over 32 % af arbejdstagerne har ikke nogen fast ansættelse. Murcia-området rangerer endnu ikke specielt højt med hensyn til midlertidig ansættelse og usikre arbejdsforhold.

Mener Kommissionen ikke, at der er et presserende behov for at overvåge alle de forhold, hvorunder der skabes beskæftigelse i de forskellige lande og regioner i Unionen, med henblik på at forhindre, at denne jobskabelse sker på bekostning af arbejdstagernes stabile forhold og deres værdighed, navnlig i forbindelse med de unge, som skal i arbejde for første gang?

Mener Kommissionen ikke, at det vil være hensigtsmæssigt at analysere de forhold, som jobskabelsen i Murcia-området forårsager og følgerne heraf, når den fører til mere usikre arbejdsforhold og større forekomst af arbejdsulykker?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(20. juni 2000)

Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems mundtlige forespørgsel nr. H-0419/00 i spørgetiden under Parlamentets møde i maj II 2000(1).

(1) Forhandlinger i Parlamentet ( maj II 2000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0985/00

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: Sagen om Evin-loven

Kommissær Bolkestein har tidligere udtalt, at den tidligere Kommission besluttede, at en frivillig adfærdskodeks er en passende måde til at behandle spørgsmål om national lovgivning, som er i strid med det indre marked. Vil kommissæren forelægge Parlamentet en protokol fra det møde, hvor denne beslutning blev truffet?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein på skriftlige forespørgsler E-0984/00, E-0985/00 og E-0986/00

(3. maj 2000)

Kommissionen påpeger på ny, at den undersøger sagen meget nøje, ikke kun på grund af den store interesse, Parlamentet har i sagen, men også for at sikre, at bestemmelserne for det indre marked bliver overholdt.

Kommissionens primære mål er at sikre, at de ekstraterritoriale virkninger af den såkaldte Loi Évin er forenelige med EF-traktatens artikel 49 (tidl. artikel 59), dvs. at de står i rimeligt forhold til beskyttelsen af menneskers sundhed et mål, som Kommissionen støtter fuldt ud. Kommissionen mener i den henseende, at adfærdskodeksen fra 1995 principielt er et passende redskab til at sikre, at proportionalitetsprincippet overholdes. Kommissionen mener dog også, at de franske myndigheder bliver nødt til at forbedre kodeksen yderligere, så den kun finder anvendelse ved et mindre antal klart afgrænsede sager, og det sikres, at den frembyder større retssikkerhed og forudsigelighed for alle parter, herunder arrangører af sportsarrangementer i andre medlemsstater. Kommissionen vil i den nærmeste fremtid drøfte disse punkter med de franske myndigheder. Så snart Kommissionen er nået frem til en endelig afgørelse i sagen, vil denne blive bekendtgjort offentligt efter de gældende procedurer. Kommissionen besvarer naturligvis også gerne eventuelle yderligere spørgsmål, de ærede medlemmer måtte have.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0975/00

af Christel Fiebiger (GUE/NGL) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: Besparelser i sektion B1 Landbrug i budgettet 2991 og ændring af finansierings-planlægningen for 2000-2006

I senere tid er en række forslag fra Kommissionen om besparelser i budgettet 2001, sektion B1 Landbrug blevet offentliggjort. Skal disse besparelser primært bidrage til at dække finansieringsbehovet inden for den eksterne politik (genopbygningsforanstaltninger i Kosovo på 300 mio. euro om året)? Planlægger Kommissionen derudover ændringer af den finansielle ramme, som Det Europæiske Råd vedtog i Agenda 2000 i Berlin?

Hvor mange finansielle midler ønsker Kommissionen at spare, navnlig gennem følgende foranstaltninger:

- ændringer af den fælles markedsordning bl.a. for sukker, humle, ris, oliven, hør og hamp

- ny lovgivning, f.eks. oprettelse af en svinereguleringsfond

- reform af budgettet bl.a. ved at ændre placeringen af de såkaldt negative udgifter under sektion B1 Landbrug

- afgørelser i forvaltningsudvalgene, f.eks. reducering af støtte ved at ændre kvalitetskravene til korn

- fastsættelse af priser for landbrugsprodukter?

Agter Kommissionen ikke at rette sig efter den finansielle planlægning for regnskabsårene 2000-2006 for sektion B1 Landbrug, som Det Europæiske Råd vedtog i Berlin, og er de pressemeddelelser korrekte, hvorefter generaldirektoratet Budget aldeles ikke anser denne planlægning for urørlig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. maj 2000)

Kommissionen foreslår at sænke loftet for underområde 1.a med 300 mio. EUR for årene 2001 og 2002.

De seneste overslag over udgifterne under underområde 1.a. viser, at der for 2001 vil være en uudnyttet margen på ca. 400 mio. EUR. Overslagene er udarbejdet på grundlag af de nu gældende bestemmelser og de forslag, Kommissionen allerede har forelagt. For 2002 skulle de forudsete foranstaltninger vedrørende tilpasning af den fælles markedsordning for sukker kunne medføre besparelser af samme størrelsesorden som dem, der forventes for år 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1446/00

af Massimo Carraro (PSE) til Kommissionen

(3. maj 2000)

Om: Venskabsbyforbindelser

Kommissær Kinnock satte i et interview den 20. marts 2000 i det italienske dagblad La Repubblica spørgsmålstegn ved videreførelsen af ordningen med venskabsbyforbindelser mellem europæiske byer og kommuner på grund af personalemangel i den pågældende afdeling i Kommissionen.

Kan Kommissionen oplyse, om dette er Kommissionens officielle holdning, og om venskabsbyordningen, således som det fremgår af kommissærens udtalelser, ikke længere prioriteres af Kommissionen?

Mener Kommissionen ikke, at Europa-Parlamentet bør høres på passende vis, inden Kommissionen fastlægger sin holdning til dette spørgsmål?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding på skriftlige forespørgsler E-1366/00, P-1446/00, E-1467/00 og E-1519/00

(28. juni 2000)

I det interview i La Repubblica, som de ærede medlemmer nævner, blev næstformand NeIl Kinnock spurgt om den revision af alle opgaver og ressourcer, som på tidspunktet for interviewet var fremsat som forslag i Kommissionen. Som det officielt er blevet meddelt, er denne revision nu indledt. Næstformanden henviste bl.a. til, at nogle af Kommissionens aktiviteter ikke kunne anses for at være centrale aktiviteter i medfør af traktaten, men ikke desto mindre blev de anset for at være værdifulde for EU's udvikling. Som svar på en anmodning om at give eksempler på sådanne aktiviteter henviste han til venskabsforbindelserne mellem byer.

I den forbindelse var der tale om en rent saglig henvisning, der ikke indebar nogen beslutning eller hensigt om at trække sig tilbage fra engagementet med hensyn til venskabsforbindelser mellem byer.

Der er igennem en årrække blevet givet støtte via EF's budget til aktiviteter i forbindelse med venskabsbyer over hele EU. I indeværende år er der afsat 10 mio. EUR til det formål. Midlerne forvaltes af to A-tjenestemænd i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur.

For øjeblikket foretages der en omfattende gennemgang af alle opgaver og ressourcer som et krav fra Kommissionen om ansvarlig forvaltning og med det formål at forbedre og øge åbenheden i forholdet mellem Kommissionens aktiviteter og det disponible personale, der kan udføre disse. Der vil blive udarbejdet en rapport, som først vil blive forelagt for Kommissionen og senere i år for Europa-Parlamentet og Rådet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1023/00

af Niels Busk (ELDR) til Kommissionen

(29. marts 2000)

Om: Betaling af medansvarsafgift

Rådets forordning (EF) nr. 603/95(1) om den fælles markedsordning for tørret foder indførte en EU-kvoteordning for grønttørringsindustrien. Denne fastlægger en produktionskvote for hver enkelt

medlemsstat. Overskrides produktionskvoten på EU-plan, boder alle medlemsstater med en fælles medansvarsafgift på op til 5 %. Dermed bliver en medlemsstat, som ikke har overskredet sin kvote, (og som sågar ikke har opbrugt den), straffet økonomisk for andre medlemsstaters overskridelse.

Finder Kommissionen denne medansvarsafgift hensigtsmæssig?

Vil Kommissionen tage initiativ til at ændre den fælles markedsordning for tørret foder?

(1) EFT L 63 af 21.3.1995, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. april 2000)

Medlemsstaterne har i forbindelse med denne reform indgået et kompromis, hvori et af de grundlæggende principper går ud på, at der foretages en generel nedsættelse af støtten, hvis den maksimale garantimængde overskrides (de øvrige punkter er fastsættelsen af nationale garantimængder, en fast støtte pr. ton og anvendelsen af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem).

Formålet med bestemmelsen om medansvarsafgiften er at foretage en overvæltning på medlemsstaterne af den nedsættelse af enhedsstøtten, der følger af en overskridelse af den maksimale garantimængde, på indtil 5 %. Alle medlemsstaterne har frivilligt accepteret dette princip som en integrerende del af ovennævnte kompromis. På denne baggrund finder Kommissionen, at bestemmelsen om medansvarsafgiften er hensigtsmæssig.

Hvis denne bestemmelse, der kun har været anvendt efter produktionsåret 1998/1999, bliver ophævet, vil det betyde en genåbning af diskussionen mellem medlemsstaterne om reformens øvrige aspekter, nemlig medlemsstaternes kvoter, støttebeløbet, kontrolreglernes anvendelse osv. Så længe der ikke er andre gyldige grunde til at foretage en større omlægning inden for sektoren efter anmodning fra et flertal af medlemsstaterne, har Kommissionen ikke til hensigt at foreslå Rådet nogen ændring af den fælles markedsordning for tørret foder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0038/00

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(19. januar 2000)

Om: Nye landbrugsforanstaltninger under Poseima i den autonome region Azorerne

I modsætning til hvad der er tilfældet med andre regioner i den yderste periferi, nævner Kommissionen ingen nye foranstaltninger på landbrugsområdet for den autonome region Azorerne i sin rapport om regionerne i den yderste periferi i Den Europæiske Union, som omhandler foranstaltninger til gennemførelse af bestemmelserne i artikel 299, stk. 2, i EF-traktaten.

På hvilken måde og hvornår agter Kommissionen at fremsætte konkrete forslag om nye foranstaltninger på landbrugsområdet for den autonome region Azorerne?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 og E-0052/00

(28. februar 2000)

Det ærede parlamentsmedlem har stillet en række spørgsmål vedrørende Poseima-programmet for Azorerne.

Hvad angår Kommissionens rapport om foranstaltninger til gennemførelse af EF-traktatens artikel 229 (tidl. artikel 227), stk. 2, kan det oplyses, at den er under udarbejdelse.

Kommissionen kan derfor ikke på nuværende tidspunkt besvare det ærede parlamentsmedlems spørgsmål vedrørende rapportens indhold. Rapporten skal først godkendes af Kommissionen.

Med hensyn til Kommissionens arbejdsprogram for 2000 kan det oplyses, at der ifølge programmet skal forelægges en rapport for Rådet og Parlamentet om gennemførelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1600/92 af 15. juni 1992 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for Azorerne og Madeira (Poseima)(1) vedrørende landbrugssektoren under Poseima-programmet, i givet fald ledsaget af forslag om de tilpasningsforanstaltninger, som måtte vise sig nødvendige for at nå programmets mål. Samtlige foranstaltninger vedrørende landbruget på Azorerne vil blive behandlet i denne forbindelse.

(1) EFT L 173 af 27.6.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0145/00 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen. Kommissionens manglende angivelse af referencer ved brevveksling.



EF-Tidende nr. 280 E af 03/10/2000 s. 0186 - 0186



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0145/00 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (31. januar 2000) Om: Kommissionens manglende angivelse af referencer ved brevveksling Er Kommissionen klar over, at der stadig ikke bliver angivet referencer, når Kommissionen besvarer henvendelser fra medlemmer af Europa-Parlamentet? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (18. februar 2000) Kommissionen takker det ærede medlem for at have henledt dens opmærksomhed på behovet for at angive referencer i svar på breve og bekræfter hermed, at personalet har fået en påmindelse herom.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0135/00

af Gerhard Hager (NI) til Rådet

(31. januar 2000)

Om: Fremskridt i forbindelse med oprettelsen af det europæiske politiakademi

På topmødet i Tampere vedtog Det Europæiske Råd at oprette et europæisk politiakademi. Dette skulle udformes som et net af de eksisterende nationale uddannelsesinstitutioner.

1. Hvor langt er man nået med de konkrete planer om oprettelse af dette europæiske politiakademi?

2. Inden for hvilken tidsramme skal opbygningen af akademiet ske, og hvornår skal dette indlede sin virksomhed?

3. Hvordan vil dette akademis virksomhedsområde se ud konkret, og hvilke opgaver skal det overtage udover en koordinering af de nationale uddannelsesordninger?

4. Hvor meget personale vil man efter Rådet opfattelse have brug for til dette formål?

5. Hvor store finansielle midler vil dette efter Rådets opfattelse være forbundet med?

Svar

(28. marts 2000)

Den 14. december 1999 besluttede det i artikel 36 i TEU omhandlede udvalg at lade en første undersøgelse foretage vedrørende det fremtidige net mellem de europæiske politiakademier. Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union er i øjeblikket ved at gennemføre denne undersøgelse. Udvalget vil behandle undersøgelsesresultaterne den 28. og 29. februar.

Efter behandlingen af den første undersøgelse bør det fastlægges, hvordan den forestilling om nettet, der generelt støttes af medlemsstaterne, kan udmøntes i praksis. Det finske formandskab fastsatte den 1. januar 2001 som tilstræbt startdato for nettets arbejde.

Der vil på et senere tidspunkt blive udarbejdet en detaljeret beskrivelse af aktivitetsområdet. Man kan på indeværende tidspunkt forestille sig, at de opgaver, som nettet vil få, vil komme til at gå videre end dem, Sammenslutningen af Europæiske Politiskoler og -akademier (AEPC) i øjeblikket har.

Der vil først kunne foreligge præcise oplysninger om behovene med hensyn til personale i forbindelse med nettet, når resultaterne af første eller anden undersøgelse foreligger.

Der vil først kunne foreligge præcise oplysninger om de finansielle behov i forbindelse med nettet på et senere tidspunkt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0498/00

af Luciana Sbarbati (ELDR) til Kommissionen

(17. februar 2000)

Om: Foranstaltninger for personer, der lider af neurodegenerative sygdomme

I takt med den stigende levealder sker der også en stigning i de aldersbetingede sygdomstilfælde. Et selvstændigt liv længst muligt for de ældre bl.a. gennem forebyggende pleje, forskellige støttestrukturer og sygdomsinformation er en vigtig målsætning for EU's socialpolitik.

5 % af EU's borgere over 65 år lider imidlertid af Alzheimers sygdom, hvis degenererende virkning der endnu ikke findes nogen effektiv behandling imod.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke procedurer den agter fastlægge, og hvilke kriterier den vil følge for anvendelsen af bevillingerne under den nye budgetpost B3-4307N, der er oprettet til forbedring af livskvaliteten for personer, der er ramt af en neurodegenerativ sygdom som f.eks. Alzheimers sygdom eller hermed beslægtede sygdomme, og for personer, der yder bistand på et ikke-fagligt grundlag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(22. marts 2000)

Kommissionen er klar over de konsekvenser, som demografiske faktorer, og navnlig de europæiske borgeres stigende levealder, vil få for samfundet som helhed og for sundhedssystemerne i særdeleshed. Den understregede disse konsekvenser i sin meddelelse om udviklingen i folkesundhedspolitikken i Det Europæiske Fællesskab(1), og de behandles endvidere i dens kommende meddelelse og forslag til et handlingsprogram inden for folkesundhed. Endvidere er udviklingen af strategier, der sigter mod at forbedre de ældres sundhed, blevet prioriteret i forbindelse med det nuværende fællesskabshandlingsprogram om fremme af sundhed, information, undervisning og uddannelse.

Som følge af befolkningens stigende levealder vil antallet af mennesker, der rammes af Alzheimers helt sikkert stige i fremtiden, og Kommissionen er fuldt ud klar over de store lidelser, denne sygdom medfører ikke blot for patienterne, men også for deres pårørende. Det forværrer situationen, at det ikke er muligt hverken at behandle eller effektivt at forebygge Alzheimers sygdom, og det begrænser samtidig mulighederne for at gennemføre en indsats både på nationalt plan og på fællesskabsplan.

Budgetpost B3-4307 er afsat til foranstaltninger, der sigter mod at forbedre livskvaliteten for patienter med neurodegenerative sygdomme såsom Alzheimers og for de mennesker, der på frivillig basis tager sig af Alzheimer-patienter. Kommissionen er i øjeblikket ved at undersøge virkningerne af gennemførelsen af denne budgetpost, herunder virkningerne på udgifterne til andre fællesskabsforanstaltninger inden for folkesundhed. Når denne undersøgelse er fuldført, vil Kommissionen sende resultatet af undersøgelsen direkte til det ærede parlamentsmedlem.

(1) KOM(98) 230 endelig udgave.