ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0798/02

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) til Kommissionen

(21. marts 2002)

Om: Eksport af gødning

Indtil december tillod Tyskland ikke, at nederlandske kvægavlere, der ejede et areal, der gik ind over grænsen til Tyskland, gødede de tyske areal med gødning fra deres egen bedrift. I december 2000 blev der imidlertid gennemført en EU-beslutning, der kræver, at medlemsstaterne tillader dette. I 2001 indgik det nederlandske Ministerium for Landbrug, Miljø og Fiskeri aftaler herom med de tyske delstater Niedersachsen og Nordrhein-Westfalen. Niedersachsen gennemfører nu beslutningen, og de nederlandske kvægavlere ved grænsen til Niedersachsen kan faktisk gøde den tyske del af deres ejendom med gødning fra deres egen bedrift. Men Nordrhein-Westfalen har endnu ikke gennemført denne beslutning.

1. Mener Kommissionen ikke, at den tyske delstat Nordrhein-Westfalen mangler at gennemføre den anførte beslutning?

2. Hvad påtænker Kommissionen i bekræftende fald at gøre i denne forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(25. april 2002)

I henhold til bilag I, kapitel 14, afsnit I A, nr. 1 a), i Rådets direktiv 92/118/EØF af 17. december 1992 om dyresundhedsmæssige og sundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af produkter, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbestemmelser, som omhandlet i bilag A, kapitel I, i direktiv 89/662/EØF, og for så vidt angår patogener, i direktiv 90/425/EØF(1), ændret ved Kommissionens beslutning 2001/7/EF af 19. december 2000(2), er samhandel med ikke-forarbejdet gylle fra andre dyr end fjerkræ og fra dyr fra hestefamilien forbudt, bortset fra gylle, der opfylder samtlige følgende betingelser: gyllen skal komme fra et område eller en bedrift, som ikke er underkastet restriktioner på grund af en alvorlig smitsom sygdom, og som under myndighedernes kontrol skal udbringes på arealer, der udgør en del af eller tilhører den samme bedrift, hvad enten de er sammenhængende eller ej, og som ligger på begge sider af grænsen mellem to medlemsstater inden for en afstand af ca. 20 km.

I sådanne tilfælde skal bedriftens ejer, for at bedriften kan blive godkendt, føre bog over transporter hen over grænsen. Myndighederne fører et register over de godkendte bedrifter.

Kommissionen har kendskab til visse problemer, der er opstået i Niedersachsen i forbindelse med indførsel af gylle fra nederlandske bedrifter ved grænsen til Niedersachsen. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, er disse problemer ophørt, sådan som det ærede parlamentsmedlem bekræfter det. Derimod har Kommissionen ikke kendskab til, at Nordrhein-Westfalen skulle nægte at gennemføre de førnævnte bestemmelser.

Derfor vil Kommissionen henvende sig til de tyske myndigheder for at få bekræftet de forhold, som det ærede parlamentsmedlem omtaler.

(1) EFT L 62 af 15.3.1993.

(2) EFT L 2 af 5.1.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0715/02

af Guido Podestà (PPE-DE) og Raffaele Lombardo (PPE-DE) til Kommissionen

(15. marts 2002)

Om: Børns rettigheder og homoseksuelle par

I Norge har homoseksuelle par mulighed for at adoptere deres partneres børn fra tidligere forhold. Den svenske regering er ved at udarbejde et lovforslag med henblik på også at give homoseksuelle par mulighed for at adoptere børn.

Desuden har homoseksuelle par ofte fremsat krav om kunstig befrugtning. Dette vigtige spørgsmål vedrører en reel beskyttelse af rettighederne for børn, som under alle omstændigheder har forrang for rettighederne for et par, således som det højtideligt er fastslået i det charter om grundlæggende rettigheder, der blev vedtaget i Nice, og som i forbindelse med beskyttelsen af familielivet lægger særlig vægt på beskyttelsen af børns rettigheder.

Mener Kommissionen ikke, at

- der bør gennemføres forskning, udarbejdes statistikker og foretages evalueringer af de psykologiske, mentale og adfærdsmæssige kendetegn, der udvikler sig blandt de børn, der allerede nu vokser op i homoseksuelle familier i visse stater?

- der bør foretages undersøgelser for at kontrollere, om de roller, et forældrepar skal spille for at sikre en sund udvikling af børnenes personlighed, kan opfyldes af et homoseksuelt par?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. maj 2002)

Det spørgsmål, som de ærede medlemmer har rejst, falder ikke inden for EU's kompetenceområde. Det er et spørgsmål, der hører under medlemsstaterne.

Sundhedsundersøgelser kan få støtte under fællesskabsprogrammet for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse(1), der har givet støtte til en række aktioner til udvikling af foranstaltninger til fremme af god fysisk og mental hygiejne. Ingen af disse har omhandlet det spørgsmål, de ærede medlemmer har rejst.

En sidste indkaldelse af forslag blev udsendt i juli 2001 for støtterunden 2002, hvorefter dette program sammen med de øvrige syv folkesundhedsprogrammer vil blive afløst af et nyt EU-folkesundhedsprogram, der i øjeblikket er til behandling i Europa-Parlamentet og Rådet.

Kommissionen vil ikke mene, at de former for undersøgelser, der er anført, vil udgøre et område for prioriterede aktioner i dette fremtidige program, i betragtning af, at en sådan kunstig insemination eller adoption ikke vedrører alle medlemsstaterne.

(1) Afgørelse nr. 645/96/EF af 29. marts 1996, EFT L 95 af 16.4.1996, der blev forlænget med afgørelse 521/01/EF af 26. februar 2001, EFT L 79 af 17.3.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0912/02

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. april 2002)

Om: Et europæisk sygesikringskort

På det sidste topmøde i Barcelona blev de 15 EU-medlemslandes ledere enige om at indføre et europæisk sygesikringskort, som skal gælde i alle 15 medlemsstater.

Vil Kommissionen følgelig oplyse, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at træffe, for at dette initiativ kan blive kronet med held, samt hvornår den regner med, at dette kort vil blive indført?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(17. maj 2002)

Som det ærede medlem nævner, vedtog Det Europæiske Råd på mødet i Barcelona den 15.-16. marts 2002 på grundlag af Kommissionens forslag i handlingsplanen for mobilitet af 13. februar 2002, at der med henblik på at fremme mobiliteten i Europa bør indføres et europæisk sygesikringskort til erstatning for de formularer, der for øjeblikket er nødvendige for, at en person kan få lægehjælp i en anden medlemsstat end den, hvor den pågældende er forsikret.

Kommissionen vil i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Barcelona fremsætte et forslag herom inden Det Europæiske Råds møde i foråret 2003.

Inden Kommissionens forslag kan udarbejdes, er det nødvendigt med omhyggelige juridiske og tekniske forberedelser, som medlemsstaternes repræsentanter og de nationale sundhedsmyndigheder skal deltage i. Dette vil blive drøftet snarest i Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring(1), som består af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen.

Kommissionen håber, at de nødvendige beslutninger om indførelse af sygesikringskortet kan træffes og gennemføres i løbet af 2004.

Under forberedelserne vil man bruge resultaterne af en række undersøgelser af dette spørgsmål, der er finansieret i de sidste ti år, og tage hensyn til de mange applikationer, der allerede er iværksat, for netop at sikre, at de forskellige anvendte systemer kan fungere sammen.

(1) Artikel 80 i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, EFT L 149 af 5.7.1971, som ændret og ajourført ved Rådets forordning (EF) nr. 118/97 af 2. december 1996, EFT L 28 af 30.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0262/02 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet. Rådet.



EF-Tidende nr. 205 E af 29/08/2002 s. 0102 - 0102



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0262/02 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet (8. februar 2002) Om: Rådet Kan Rådet forene kommissær Lamys opfattelse af, at det fransk-tyske partnerskab er støbeskeen til kompromiser i Den Europæiske Union og udgangspunkt for vigtige kompromiser, med udtalelsen fra talsmanden for Kommissionens formand om, at der efter Kommissionens opfattelse ikke er nogen stat, der er mere lige end andre? I så fald hvordan? Svar (21. maj 2002) Rådet kommenterer sædvanligvis ikke udtalelser fremsat af medlemmer af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0310/02

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE)og Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(11. februar 2002)

Om: Forebyggelse af piskesmældslæsioner

Hvert år sker der i Den Europæiske Union et stort antal færdselsulykker, hvor personer i biler påføres piskesmældslæsioner. En hyppig følge heraf er kroniske nakkesmerter, som ofte medfører varig uarbejdsdygtighed. I Den Europæiske Union anslås samfundets omkostninger ved disse nakkesmerter til mellem 5 og 10 mia. EUR om året (kilde: Slachtoffer en samenleving, Stichting Achmea, 2001 Ofre og samfund, Achmea-fonden, 2001). Det fremgår af konklusionerne i TNO-rapport 96.OR.BV.050.0/EJ (1996), at alle testede biler giver utilstrækkelig beskyttelse af passagererne ved påkørsel forfra eller bagfra. Gennem en skærpelse af de tekniske krav til bilproduktionen kan mange piskesmældslæsioner forebygges.

1. Kan Kommissionen oplyse, om den er bekendt med ovennævnte TNO-rapport, og hvordan den i bekræftende fald påtænker at gøre brug af denne rapport ved udformning af lovgivning vedrørende færdselssikkerheden i Den Europæiske Union?

2. Er Kommissionen villig til at tage skridt til at få antallet af piskesmældslæsioner nedbragt, og kan den i bekræftende fald anføre, hvilke skridt den påtænker at tage, samt hvornår det vil ske?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(21. marts 2002)

1. Kommissionen er bekendt med den TNO-rapport, der blev udarbejdet på initiativ af Achmea-fonden i Nederlandene.

På tidspunktet for rapportens udarbejdelse henledte den nederlandske regering Kommissionens opmærksomhed på behovet for at forbedre fællesskabslovgivningen på dette område. I konsekvens heraf blev Rådets direktiv 74/408/EØF af 22. juli 1974 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om motorkøretøjers indvendige udstyr (sædernes modstandsdygtighed og forankring)(1) gennemgribende ændret ved Kommissionens Direktiv 96/37/EF af 17. juni 1996(2) med særligt henblik på bilers nakkestøtter. To af de vigtigste anbefalinger i TNO-rapporten blev således taget til følge.

2. Piskesmældlæsioner har i lang tid været anerkendt af alle iagttagere som et vigtigt trafiksikkerhedsproblem. Kommissionen besluttede derfor som en del af det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling at iværksætte forskningsinitiativer på dette område.

Denne forskning blev betragtet som en nødvendig indsamling i alle tilgængelige publikationer af relevante oplysninger vedrørende:

- biomekanisk viden om nakkelæsioner,

- udvikling af forsøgsdukker til bedømmelse af sikkerheden i forbindelse med påkørsel bagfra,

- målekriterier vedrørende risikoen for nakkelæsioner.

med henblik på udvikling af nye sæderygge og nakkestøtter.

Denne forskningsindsats er endnu ikke afsluttet. Når resultaterne foreligger, vil Kommissionen træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på indføjelse af de nye krav i fællesskabslovgivningen.

(1) EFT L 221 af 12.8.1974.

(2) EFT L 186 af 25.7.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0864/02

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(3. april 2002)

Om: Mulige skadevirkninger af xanthin oxidase i mælk

Er Kommissionen klar over, at der muligvis er skadevirkninger forbundet med tilstedeværelsen af xanthin oxidase i homogeniseret mælk?

Vil Kommissionen træffe foranstaltninger til at sikre, at der foretages en sådan mærkning af mælk, at man kan se, om mælken er homogeniseret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(21. maj 2002)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at den som skitseret i sit svar på skriftlig forespørgsel E-2907/00 fra Nicholas Clegg(1) ikke har kendskab til noget forskningsresultat, der viser, at homogeniseret mælk udgør en trussel for befolkningens sundhed.

Kommissionen har heller ikke kendskab til videnskabelige beviser for de skadelige virkninger af det fysiologiske enzym xanthin oxidase i homogeniseret mælk. Hvis en sådan dokumentation senere skulle fastslå, at homogeniseringsprocessen udgør en trussel for befolkningens sundhed, vil Kommissionen naturligvis undersøge, hvilke former for aktioner, man skal gennemføre.

Med hensyn til mærkning af homogeniseret mælk kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at der allerede er fastsat bestemmelser om en passende information af forbrugeren i artikel 5, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler(2): Varebetegnelsen skal omfatte eller ledsages af en oplysning om levnedsmidlets fysiske tilstand eller den særlige behandling, som levnedsmidlet har undergået (f.eks. i pulverform, frysetørret, dybfrosset, koncentreret, røget), i de tilfælde, hvor undladelse vil kunne skabe tvivl hos køberen.

(1) EFT C 136 E af 8.5.2001.

(2) EFT L 109 af 6.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0283/02

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(8. februar 2002)

Om: Railtrack

Den britiske regering har for nylig indledt en procedure med henblik på opløsning af Railtrack PLC. Det er sandsynligt, at ejerne af aktionærerne i Railtrack vil miste praktisk talt al den kapital, de har investeret i selskabet, uden nogen form for kompensation. Er Kommissionen foruroliget over den måde, hvorpå den britiske regering har behandlet afviklingen af Railtrack?

Mener Kommissionen mere specielt, at den reelle konfiskering af aktier i Railtrack i Det Forenede Kongerige kan bringe liberaliseringen af transportinfrastrukturer rundt om i Europa i fare, eftersom investorer afskrækkes fra at investere i sådanne projekter af frygt for, at Railtrack-sagen vil skabe præcedens og føre til andre pludselige renationaliseringer uden kompensation? Mener Kommissionen, at den britiske regering bør yde erstatning til aktionærerne i Railtrack?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(2. april 2002)

Forvaltning af jernbaneinfrastruktur er en vigtig bestanddel af Fællesskabets og de nationale transportpolitikker. Kommissionen er blevet underrettet om den situation, Railtrack befinder sig i, og om hvilke løsninger der er planlagt for at afslutte administrationsperioden. Kommissionen er blevet forsikret om, at administratorerne vil handle i offentlighedens interesse og i Railtracks kreditorers og investorers interesse. Den ser med tilfredshed på, at jernbaneservicen opretholdes under administrationsperioden.

Da spørgsmålet om ejendomsrettigheder inden for jernbanesektoren er et anliggende, som sorterer under medlemsstaterne i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, ser Kommissionen sig ikke i stand til at kommentere den måde, som den britiske regering har behandlet likvidationen af Railtrack på.

Kommissionen har ingen bemærkninger at fremsætte vedrørende en mulig kompensation fra den britiske regering til aktionærerne i Railtrack.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0130/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(1. februar 2002)

Om: Risiko for indstilling af narkotikaafvænningsprogrammer

Ifølge offentliggørelser i den græske presse er der risiko for, at nogle EU-finansierede narkotikaafvænningsprogrammer, der forestås af det terapeutiske fællesskab Ithaki i Nordgrækenland, bliver indstillet. Årsagen synes at være, at kontrakterne for det personale, der var beskæftiget med disse programmer, er ved at udløbe, og at narkotikalovgivningen ved en fejltagelse er blevet ændret på en sådan måde, at der er ikke mulighed for nyansættelser.

Har Kommissionen kendskab til det ovennævnte forhold? Er der virkelig tale om en sådan risiko? Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at undgå en sådan udvikling? Hvilke midler har EU ydet direkte og indirekte, og til hvilke græske terapeutiske fællesskaber til afvænning af stofmisbrugere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(8. april 2002)

Kommissionen er ikke blevet underrettet om denne sag. Behandling, herunder terapeutiske fællesskaber, hører ind under medlemsstaternes kompetenceområde og er ikke omfattet af Fællesskabets handlingsprogram vedrørende narkotika og narkotikaafhængighed. Programmet omfatter hovedsageligt forebyggelsesprogrammer, men det har omfattet behandling i tilfælde, hvor der har været tale om et forebyggende element.

Mange fællesskabsprogrammer, som ikke eksplicit vedrører narkotika, er også relevante i denne forbindelse (Equal, Urban, Integra osv.) og kan finansiere foranstaltninger vedrørende narkotika. Forvaltningen heraf varetages af medlemsstaterne.

Itaca (Ithaci) er en europæisk sammenslutning af fagfolk, som beskæftiger sig med narkotika. Sammenslutningens hovedkontor er i Italien, men Grækenland er en af de deltagende medlemsstater.

Itaca har de seneste år modtaget støtte under Fællesskabets handlingsprogram vedrørende narkotika og narkotikaafhængighed. Der er endnu ikke blevet truffet beslutning om støtte i år, da alle procedurerne endnu ikke er tilendebragt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0069/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(25. januar 2002)

Om: Barcelona-processen og fiskeriaftalerne med Marokko

Blandt det spanske formandskabs prioriterede målsætninger er euromiddelhavssamarbejdet med udgangspunkt i Barcelona-processen, som indledtes i 1995. På mødet i Barcelona blev den fiskeriaftale, der var blevet indgået mellem Marokko og EU, og som netop var blevet undertegnet, fremhævet som et eksempel til efterfølgelse i bestræbelserne på at sikre et bedre samarbejde mellem landene nord og syd for Middelhavet. Vil det spanske formandskab på denne baggrund fremme dette samarbejdsklima, så der kan indgås en ny fiskeriaftale mellem EU og Marokko?

Svar

(21. maj 2002)

Som understreget af det ærede parlamentsmedlem har Barcelona-konferencen af 1995 skabt en ny ramme for Den Europæiske Unions lande og Middelhavslandene på grundlag af et globalt samarbejde baseret på politisk dialog, udvikling af de økonomiske og finansielle samarbejde og inddragelse af den sociale, kulturelle og menneskelige dimension.

Rådet er klar over den særlige betydning af fiskeriforbindelserne mellem Kongeriget Marokko og Den Europæiske Union og vil på den baggrund gøre alt for at disse forbindelser kan opretholdes som led i en frugtbart samarbejde mellem de to parter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0742/02

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(15. marts 2002)

Om: Bygning af en dæmning ved Rio Mouro

Ifølge nogle kommunalbestyrelsesmedlemmer fra sammenslutningen af kommuner i Vale de Mouro i Nordportugal (Mouro er en biflod til Minho-floden), er der planer om at bygge en dæmning, hvilket indebærer, at der skal bygges en 50 m høj mur i Mouro-floden, som vil kunne ødelægge hele flodens økosystem.

Denne omstridte byggeplan er forelagt af virksomheden Águas do Minho e Lima, og man regner med at få støtte fra Fællesskabet, men ifølge kommunalbestyrelsesmedlemmerne er der en alternativ mulighed for at opfange vand fra floden, uden at der bygges en dæmning.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende:

1. Kan Kommissionen bekræfte, at der foreligger et forslag til finansiering af et dæmningsbyggeri ved Mouro-floden?

2. Hvis ja, foreligger der oplysninger om en undersøgelse af de miljømæssige virkninger? Har man overvejet eventuelle andre alternativer til disse byggeplaner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(29. april 2002)

De portugisiske myndigheder sendte i 1999 Kommissionen en anmodning om, at Samhørighedsfonden medfinansierer et projekt for drikkevandsforsyning og spildevandsbehandling i flere kommuner i Minho-Lima, der omfattede en dæmning over floden Mouro (Barragem de Lamas de Mouro) som et af delsystemerne for vandforsyning.

Da nogle delsystemer endnu ikke var fuldstændigt projekterede med hensyn til både tekniske forhold og vurdering af virkningerne på miljøet, anmodede Kommissionen de portugisiske myndigheder om at omformulere projektet. Som følge heraf blev nogle delsystemer fastholdt i den reviderede anmodning og tildelt finansiering i 2001, men ikke delsystemet med dæmningen. Det kan naturligvis ikke udelukkes, at det pågældende delprojekt vil blive genfremsat på et senere tidspunkt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0845/02

af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen

(27. marts 2002)

Om: Forbud mod indgåelse af offentlige kontrakter med medievirksomheder

Ifølge den græske regerings nye lovforslag, som indfører begrænsninger på indgåelse af kontrakter med personer, som er aktionærer i medievirksomheder, er det forbudt at indgå sådanne kontrakter med fysiske eller juridiske personer, som er storaktionærer. Ifølge det samme forslag anses en person, som råder over mere end 5 % af medievirksomhedens aktiekapital, for at være storaktionær.

Eftersom det både på fællesskabsniveau og på globalt niveau er vanskeligt at kontrollere, hvem der er storaktionær, bedes Kommissionen oplyse:

1. I hvilket omfang sker der krænkelse af lighedsprincippet som et generelt retsprincip, eftersom det ikke vil være muligt at kontrollere virksomheder, som har deres hovedsæde i medlemsstater, og heller ikke de såkaldte offshore-virksomheder i samme grad som de nationale virksomheder?

2. Er medlemsstaterne forpligtet til at samarbejde med de relevante nationale myndigheder i forbindelse med at kontrollere, hvem der er storaktionær (udlevering af oplysninger, gennemførelse af undersøgelser osv.), især hvis der ikke er fastsat nogen tilsvarende kontrol i den pågældende nationale lovgivning?

3. Er en eventuel forsinkelse af kontrollen, når det drejer sig om fællesskabsvirksomheder, en krænkelse af lighedsprincippet og en diskriminering til skade for disse virksomheder i sammenligning med de nationale virksomheder?

4. I hvor høj grad er det muligt og juridisk gyldigt at udelukke fællesskabsvirksomheder fra at indgå offentlige kontrakter om sendetilladelser for fjernsynsstationer, eftersom det er umuligt at udføre effektiv kontrol i disse tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(28. maj 2002)

Kommissionen har ikke tilstrækkeligt kendskab til det problem, det ærede parlamentsmedlem henviser til. I øvrigt er der kun tale om et lovforslag, og den kan derfor ikke, på grundlag af de anførte forhold, udtale sig om de stillede spørgsmål.