SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0630/03

af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen

(4. marts 2003)

Om: Undervisning i Grækenland

Ifølge et dokument fra Kommissionen, som vil blive forelagt Rådet af undervisningsministre, skal medlemsstaterne inden 2010 opfylde fem kriterier for komparativ evaluering af uddannelsessystemerne.

I betragtning af, at græske elever er langt bagefter inden for både læsning og tekstforståelse, matematik og naturvidenskab og livslang uddannelse kan Kommissionen da oplyse følgende:

1. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller agter den at træffe for at forbedre situationen i Grækenland og bistå Grækenland med at opfylde disse kriterier?

2. Hvilke foranstaltninger har den græske stat truffet for at løse ovennævnte problemer, som græske elever støder på, og har den anmodet om støtte fra EU?

3. Ved Kommissionen, hvilke foranstaltninger den græske regering agter at træffe for at forbedre livslang uddannelse?

4. Hvilke foranstaltninger har Grækenland truffet for at forbedre undervisningen og uddannelse af undervisere og lærere?

5. Har den truffet foranstaltninger for at udvikle viden, der tager sigte på det kognitive samfund?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(31. marts 2003)

I meddelelsen af 20. november 2002 om europæiske benchmarks for uddannelsesområdet har Kommissionen stillet forslag om fem europæiske benchmarks(1) og har opfordret Rådet til vedtagelse af de europæiske benchmarks, som er foreslået i meddelelsen fra maj 2003.

På Rådets møde den 6. februar 2003 var der bred enighed i et flertal af delegationerne om den foreslåede indledende udvælgelse af europæiske benchmarks inden for følgende fem områder:

- personer med kort skolegang

- kandidater i matematik, naturvidenskab og teknologi

- uddannelse på gymnasialt eller tilsvarende niveau

- nøglekompetencer (læsning, matematik og naturvidenskab)

- livslang læring.

I øjeblikket forhandler Uddannelsesudvalget (Rådets arbejdsgruppe) om disse benchmarks og fremsætter ændringsforslag hertil med henblik på en formel vedtagelse i Rådet i maj 2003. Kommissionen vil gerne understrege, at der ikke er tale om kriterier, som medlemsstaterne er forpligtet til at overholde, men om mål, der er opnået enighed om i fællesskab.

Med hensyn til de specifikke spørgsmål, det ærede medlem har rejst:

1. Det detaljerede arbejdsprogram for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa(2) giver et fælles omfattende svar fra Rådet og Kommissionen på de udfordringer, som vidensamfundet, globaliseringen og udvidelsen af EU udgør. I programmet er fastlagt de nøglespørgsmål, som skal tages op for at nå de tre strategiske mål og de 13 tilknyttede mål, der er enighed om.

I det detaljerede arbejdsprogram har Rådet og Kommissionen sat sig ambitiøse men realistiske mål. Endvidere enedes de om, at, hvis de vedtagne mål skal nås, vil det kræve et samarbejde om politikkerne med anvendelse af den nye åbne koordinationsmetode, der er defineret i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon (23. og 24. marts 2000) som et middel til at udbrede god praksis og opnå større konvergens hen imod EU's vigtigste mål. Og Rådet og Kommissionen understregede, at den åbne koordinationsmetode vil trække på redskaber såsom indikatorer og benchmarks samt sammenligning af eksempler på god praksis, periodisk tilsyn, evaluering og peer review osv., der tilrettelægges som gensidige læreprocesser.

En rapport om de opnåede fremskridt i forbindelse med det detaljerede arbejdsprogram vil blive fremlagt på Det Europæiske Råds møde i foråret 2004.

2. - 5. Disse spørgsmål bør rettes til det græske undervisningsministerium.

(1) KOM(2002) 629 endelig udg.

(2) EFT C 142 af 14.6.2002.