SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2324/98

af Jannis Sakellariou (PSE) til Raadet

(28. juli 1998)

Om: Fredsprocessen i Mellemoesten

1. Hvorledes vurderer Raadet mulighederne for at faa sluttet fred mellem Israel og dets naboer inden for de naeste to aar?

2. Mener EU fortsat, at en varig fred mellem Israel og dets arabiske naboer er betinget af, at Israel afstaar de siden 1967 og 1982 besatte omraader i Vestjordanlandet, Golanhoejderne og Sydlibanon?

3. Hvorledes kan EU mere effektivt end tidligere stoette fredsprocessen? Hvilken rolle boer EU spille ved siden af USA?

4. Agter Raadet at forlaenge mandatet for Unionens saerlige udsending for fredsprocessen? Hvor meget har denne kostet de europaeiske skatteydere siden udpegelsen i begyndelsen af 1997? Staar disse udgifter i et rimeligt forhold til de opnaaede resultater, og hvad har denne udsending helt konkret opnaaet i de sidste to aar?

Svar

(9. november 1998)

Hvis alle de implicerede parter udviser mod, klarsyn og tilstraekkelig politisk vilje, er en retfaerdig og varig fred i Mellemoesten absolut inden for raekkevidde. Dette er tilfaeldet baade i det palaestinensiske, syriske og libanesiske spor. Det er Raadets opfattelse, at en varig ordning noedvendigvis maa baseres paa de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsraad og de principper, der blev vedtaget i Oslo og Madrid, herunder fuldstaendig opfyldelse af de indgaaede forpligtelser. Raadet anser derfor princippet om land for fred for at vaere hjoernestenen i fredsprocessen i Mellemoesten. Konklusionerne fra de sidste to aars moeder i det Europaeiske Raad og de talrige raadserklaeringer om fredsprocessen i samme periode er en klar understregning af Raadets holdning i dette spoergsmaal.

Raadet anerkender USA's afgoerende og overordnede rolle i fredsprocessen. Det anser ogsaa USA's igangvaerende maeglingsbestraebelser for at have de bedste chancer for at bringe forhandlingerne mellem Israel og Palaestina ud af det nuvaerende doedvande. I konsekvens heraf boer Raadets rolle vaere at stoette og supplere den amerikanske indsats. Uanset resultatet af USA's maeglingsbestraebelser vil Washington vedblive med at vaere den vigtigste eksterne faktor i fredsprocessen. Derfor vil et taet samarbejde og en snaever koordinering med USA fortsat vaere et vigtigt element i EU's engagement, og dette vil i sig selv bidrage til effektiviteten af EU's indsats.

Foruden at stoette og supplere USA's initiativ har EU spillet en selvstaendig og positiv rolle for at fremme fredsprocessen. Den betydelige oekonomiske og humanitaere bistand til palaestinenserne, dialogen med Israel om den palaestinensiske oekonomi, etableringen af et EU-palaestinensisk sikkerhedssamarbejde og forberedende arbejde med specifikke emner i forhandlingerne om en endelig status, saasom vand og flygtninge, er blot nogle eksempler paa EU's indsats i det forloebne aar.

Ambassadoer Moratinos blev udnaevnt gennem en faelles aktion, der traadte i kraft den 25. november 1996. Den saerlige udsendings kontor fik tildelt et budget paa 2,137 mio ECU for perioden 25. november 1996 - 25. november 1997 og 2,051 mio ECU for perioden 25. november 1997 - 25. november 1998. Kommissionen er ansvarlig for budgettets gennemfoerelse.

Udnaevnelsen af den saerlige EU-udsending for fredsprocessen i Mellemoesten har uden tvivl bidraget til at styrke EU's rolle i processen. Ambassadoer Moratinos er respekteret af alle parterne i fredsprocessen som en dygtig forhandler og har i denne egenskab fremlagt idéer, planer og forslag for at hjaelpe parterne med at overvinde deres vanskeligheder. Med en mobil udsending, som har kunnet bruge al sin energi og dytighed paa fredsprocessen, er Unionens tilstedevaerelse i omraadet blevet mere maerkbar end tidligere. Udsendingen har spillet en vigtig rolle ved at give Unionen mulighed for at goere sine synspunkter og holdninger gaeldende i omraadet og ved at holde Raadet loebende underrettet om, hvad beslutningstagerne i omraadet taenker. Den saerlige udsendings tilstedevaerelse har desuden gjort EU langt mere synlig i fredsprocessen.

Formandskabet agter derfor at foreslaa Raadet, at det formelt forlaenger den saerlige udsendings mandat udover november 1998.