ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1173/00

af Malcolm Harbour (PPE-DE) til Kommissionen

(12. april 2000)

Om: Finansiering af informationssamfundet inden for bilindustrien

På baggrund af den omstrukturering, der finder sted inden for bilindustrien i West Midlands som følge af BMW's salg af Rover-gruppen, bedes Kommissionen venligst overveje, om det er muligt at yde særlig

finansiering til informationssamfundsprojekter i West Midlands med fokus på de aktiviteter, hvor der kunne skabes arbejdspladser til den faglærte arbejdsstyrke, der nu er stillet over for arbejdsløshed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(8. juni 2000)

Der vil blive ydet betydelig støtte til programmerne for økonomisk udvikling i regionen West Midlands i perioden 2000-2006. Udvikling af informationssamfundet er en af Kommissionens prioriteter efter det initiativ e-Europe, der blev taget på det europæiske rådsmøde i Lissabon, og præger mange af initiativerne om EF-finansiering. Kommissionen vil sørge for, at i den næste generation af strukturfondsprogrammer for regionen West Midlands bliver udvikling af informationssamfundet sat i fokus på linje med initiativet e-Europe.

For det første er en stor del af regionen West Midlands berettiget til støtte fra strukturfondene under punkterne mål 2 og mål 2 Aftrapning. Med en tildeling på over 850 mio. EUR vil West Midlands-programmet være det største i Det Forenede Kongerige under mål 2 i perioden 2000-2006.

Medlemsstatens myndigheder har for nylig forelagt Kommissionen mål 2-udviklingsplanen for West Midlands, hvor der udstikkes følgende fire prioriteter: 1) udvikling af et diversificeret og dynamisk erhvervsliv; 2) skabelse af en veluddannet region; 3) skabelse af infrastrukturer og betingelser for vækst; 4) genopretning af samfund. Støtte til innovation og udvikling af informationssamfundet vil være et af de tværgående temaer i programmet. Inden for disse prioriteter kan der påtænkes følgende aktiviteter: støtte til uddannelse i brugen og fremme af information og kommunikationsteknologi, støtte til SMV inden for højteknologi inklusive støtte til specialisterhverv og startkapital i form af tilskud, lån eller egenkapitalfinansiering. I udkastet til planen understreges behovet for at skabe jobs og hver af de ovennævnte foreslåede prioriteter vurderes med hensyn til, hvor mange nye jobs de vil skabe.

For det andet vil West Midlands modtage en del af mål 3-programmet på 4 500 mio. EUR i alt i Det Forenede Kongerige. Sammen med mål 2 kan disse midler anvendes til at støtte omplacering af faglærte, der tidlige var beskæftiget i bilindustrien.

Ud over disse beløb kan West Midlands også modtage støtte til innovative projekter især mere inden for informationssamfundet. Kommissionen er for tiden ved at udarbejde et sæt retningslinjer for disse aktioner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1002/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: Følgerne af bananstriden mellem EU og USA

Er Kommissionen klar over de skadelige virkninger, som bananstriden mellem EU og USA har for en række selskaber i EU? Vil Kommissionen handle hurtigt for at bringe denne strid til ophør med henblik på at sikre, at job i hele EU bevares?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy på skriftlige forespørgsler E-1001/00, E-1002/00 og E-1003/00

(16. maj 2000)

Kommissionen beklager at måtte meddele det ærede medlem, at den ikke ser nogen mulighed for at yde erstatning til de selskaber i EU, som er blevet berørt af USA's afgiftsforhøjelser.

Kommissionen er opmærksom på de alvorlige følger, som disse foranstaltninger kan få for de berørte parter, og er fast besluttet på at løse problemet så hurtigt og effektivt som muligt.

Kommissionen forelagde den 10. november 1999 Rådet og Parlamentet et forslag om ændring af forordningen om import af bananer(1), for at gøre denne fuldt ud forenelig med WTO-reglerne.

Parallelt hermed har Kommissionen sammen med de involverede parter undersøgt mulighederne for at bilægge tvisten. Repræsentanter for Kommissionen mødtes således med repræsentanter for USA i slutningen af marts 2000 i Washington. Dette møde førte imidlertid ikke til noget resultat, men viste, hvor vanskeligt det er at finde frem til et system, der er acceptabelt for begge parter.

Kommissionen vil gerne understrege, at den gør alt, hvad den kan, for snarest muligt at bringe denne konflikt til ophør. Kommissionen håber, at Parlamentet vil støtte den i disse bestræbelser ved hurtigt at vedtage sin udtalelse om Kommissionens forslag af 10. november 1999.

(1) KOM(1999) 582 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3149/00

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(6. oktober 2000)

Om: Anvendelse af Fællesskabets midler

Den portugisiske virksomhed, Preceram, SA. i Pombal i Portugal, som arbejder med keramik, anvender stadig stærkt forurenende metoder, som er til meget stor skade for de lokale landmænd, som aldrig har

modtaget nogen erstatning. At der finder forurening sted, er blevet bekræftet af de rapporter, som teknikere fra den regionale landbrugsstyrelse i Beira Litoral har udarbejdet. Afgrøderne udviser med regelmæssige mellemrum tydelige tegn på afsvidning og alvorlige deformiteter. Det gælder både fyrretræer, vinstokke, majs og frugttræer.

Det forlyder imidlertid, at virksomheden allerede har modtaget EF-midler til indførelse af forureningsbekæmpende teknik, men ifølge de lokale landmænd er situationen uforandret.

Kommissionen bedes derfor oplyse, hvilke EF-midler virksomheden har modtaget, og hvordan det påtænkes at gøre en ende på den forurening, der rammer det lokale landbrug?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(25. oktober 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1214/00

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(14. april 2000)

Om: Parlamentariske forespørgsler vedrørende Van Buitenen

Hvor mange skriftlige forespørgsler vedrørende Van Buitenens påstande mangler at blive besvaret?

Hvor længe har forsinkelserne varet i hvert tilfælde?

Hvad ligger til grund for hver forsinkelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(17. juli 2000)

Kommissionen besvarer alle skriftlige forespørgsler så hurtigt og fuldstændigt som muligt og afsætter betragtelige ressourcer til dette arbejde.

Den har besvaret 2064 skriftlige forespørgsler i år, med en gennemsnitlig svartid på 6 uger og 1 dag. Kommissionen bestræber sig på at svare inden for de frister, der er opstillet af Parlamentet (prioriterede forespørgsler inden for 3 uger, andre forespørgsler inden for 6 uger), hvilket i mange tilfælde lykkes. I 1999 og indeværende år har Kommissionen besvaret 20 forespørgsler fra det ærede medlem, heraf 12 inden for den af Parlamentet tilladte frist. Den længste svartid til det ærede medlem var på 8 uger og 2 dage.

Kommissionen er ikke sikker på, nøjagtig hvilke forespørgsler det ærede medlem henviser til, og er sig ikke bevidst, at skriftlige forespørgsler vedrørende hr. van Buitenens påstande var ubesvarede, da det ærede medlem stillede sin forespørgsel, eller på nuværende tidspunkt stadig er ubesvarede. Kommissionen har fundet frem til seks skriftlige forespørgsler, som er stillet om dette emne i år forud for det ærede medlems forespørgsel og fremsender til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat kopier af disse forespørgsler og svar, hvoraf det fremgår, at halvdelen af dem blev besvaret inden for de frister, der er opstillet af Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1610/00

af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Komitéen for fiskeri og akvakultur

Det fastsættes i artikel 51 i Rådets forordning nr. 1260/1999(1) af 21. juni om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene, at der nedsættes en komité for fiskeri og akvakultur. Det anføres kun, at den består af repræsentanter for medlemsstaterne.

Hvorledes er den nuværende sammensætning af komitéen? Hvilke aktiviteter har den udfoldet i sit første år?

(1) EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(23. juni 2000)

Medlemmerne af den komité, det ærede parlamentsmedlem henviser til, er som regel cheferne for de myndigheder, der har ansvar for fiskeriet i medlemsstaterne.

I overensstemmelse med adfærdskodeksen for Kommissionens gennemførelse af strukturpolitikker, der blev undertegnet den 6. maj 1999 af formændene Santer og Gil Robles (EP-dokument 230 741), informeres Parlamentet regelmæssigt ad officiel vej om komitéens aktiviteter. Det ærede parlamentsmedlem kan indhente nærmere oplysninger (om dagsorden, protokoller og dokumenter) hos Europa-Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2715/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Prisudligning i euro-zonen

Vil Kommissionen undersøge, om der er sket en prisudligning for varer og tjenesteydelser inden for euro-zonen for at foregribe den gennemskuelighed, der får fuld gennemslagskraft i de første seks måneder af 2002?

Hvor omfattende har denne prisudligning været?

I hvor høj grad kan denne prisudligning forventes at fortsætte, og er det sandsynligt, at prisudligningen markant vil påvirke forholdet mellem prisudvikling og vækst?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(21. september 2000)

Kommissionen undersøger løbende prisudligningen for varer og tjenesteydelser i EF i almindelighed og euroområdet i særdeleshed. Resultatet af disse undersøgelser findes i forskellige rapporter og analyser(1).

Undersøgelserne viser, at der har været en gradvis priskonvergens i 1990'erne. Der er dog ikke tale om en ensartet udvikling. Ikke alle varer og tjenesteydelser er omfattet, og priskonvergensen påvirkes stadig af udviklingen i valutakurserne. Endvidere er spredningen i priserne fortsat større i EF end i USA.

Det er vanskeligt at vurdere, i hvor høj grad prisudligningen vil fortsætte inden for euroområdet, fordi prisgennemsigtighed i den Økonomiske og Monetære Union kun er en af mange faktorer, der øver indflydelse på priskonvergensen. Den prisspredning, der er registreret i USA's forholdsvis velintegrerede økonomi, må ikke desto mindre betragtes som en nedre grænse.

Logisk set må større prisgennemsigtighed føre til øget konkurrence og lavere priser, hvilket burde øve en positiv indflydelse på euroområdets konkurrencedygtighed. På den anden side kan risikoen for, at prisgennemsigtighed fører til hemmelige aftaler, ikke udelukkes. Det er en af grundene til, at EF må føre en fast kartel- og monopolpolitik.

(1) Market integration and differences in price levels between EU Member States, study 4 in The EU Economy: 1999 Review, European Economy, nr. 69, 1999 (findes kun på engelsk). Afsnit II.B.2 i Økonomisk reform: Rapport om Fællesskabets produkt- og kapitalmarkeder, KOM(2000) 26 endelig.Boks 5 i Rapport fra Kommissionen om gennemførelse af de overordnede økonomiske retningslinjer for 1999, KOM(2000) 143 endelig.Car price differentials within the European Union on 1 May 2000, rapport fra Generaldirektoratet for Konkurrence (findes kun på engelsk).Del E i Single Market Scoreboard nr. 6, maj 2000.EMU and the integration of European product markets, en undersøgelse udført for Kommissionen af Gasiorek m.fl., endnu ikke udkommet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2545/00

af José Pomés Ruiz (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juli 2000)

Om: Decentraliseret samarbejde med Latinamerika

Det ser ud til, at Kommissionen har til hensigt midlertidigt eller definitivt at afbryde EU's decentraliserede samarbejdsprogrammer med Latinamerika.

Disse programmer er i øjeblikket det centrale punkt i Den Europæiske Unions samarbejde med Latinamerika, og både programmernes evne til at aktivere civilsamfundets aktører og resultaterne af programmerne er almindelig anerkendt.

Hvad er de egentlige årsager, som Kommissionen kan fremføre som begrundelse for at afbryde programmerne?

Drejer det sig måske om at klassificere denne form for initiativer blandt Kommissionens negative prioriteter?

Skal Latinamerika måske fremover være en del af Kommissionens negative prioriteter?

Hvordan vurderer Kommissionen de politiske virkninger af en sådan afgørelse, og navnlig for så vidt angår Den Europæiske Unions troværdighed over for Latinamerika?

Synes Kommissionen ikke, at dens holdning er inkohærent med de erklæringer, som stats- og regeringscheferne afgav på deres møde i Río de Janeiro i juni 1999?

Bryder Kommissionen ikke på denne måde sit løfte om gennemsigtighed, som den har givet Parlamentet, og som Romano Prodi bekræftede, da har blev indsat i sit embede?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. september 2000)

Indtil videre har Kommissionen ikke truffet nogen afgørelse om endelig suspension eller afbrydelse af de decentraliserede samarbejdsprogrammer med Latinamerika (AL INVEST, ALURE, ALFA, URB-AL). Ethvert rygte om noget sådant beror på ren spekulation.

Kommissionen er naturligvis forpligtet til at foretage en evaluering af de ordninger for bistand til tredjelande, som den er ansvarlig for både på baggrund af, hvilke mål Kommissionen har på området, hvilke konkrete resultater der opnås med disse ordninger og hvor store midler den råder over.

Det er på denne baggrund, at Kommissionen for øjeblikket gør sig sine overvejelser med hensyn til resultatet af og perspektiverne for de decentraliserede samarbejdsprogrammer i Latinamerika. I denne fase har der ikke kunnet drages nogen konklusion.

Uanset konklusionerne af disse overvejelser er Kommissionen klar over de decentraliserede samarbejdsprogrammers store betydning for Latinamerika, som en vigtig kanal for dialogen med civilsamfundet på begge sider af Atlanterhavet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2489/00

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juli 2000)

Om: Fængselsarbejde

Italienske fængsler har ca. 54 000 indsatte, hvoraf mange er interesseret i at arbejde (også for en beskeden løn). Imidlertid kan dette ikke lade sig gøre af bureaukratiske årsager.

Hvad er Kommissionens syn på dette problem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(20. september 2000)

Det tilkommer ikke Kommissionen at tage stilling til dette spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1465/00

af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen

(10. maj 2000)

Om: International handel med hunde- og kattepelsværk

I betragtning af det stigende antal beviser på, at der nu finder en international handel sted med pelsværk fra husdyr (katte og hunde) i EU, og at denne handel formodentlig udgår fra lande uden for EU efter forlydende fra Asien vil Kommissionen da oplyse Parlamentet om, hvilke skridt den kan tage for at forbyde og eliminere denne handel i EU? Hvilken form for pres kan der endvidere udøves for at sætte en stopper for aflivningen af husdyr i oprindelseslandene, hvor der bliver lavet jakker eller naturtro statuetter af dem?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten på skriftlige forespørgsler E-1465/00 og P-1558/00

(8. juni 2000)

Kommissionen er ligesom det ærede medlem bekymret over den internationale handel med hunde- og katteskind, navnlig set i sammenhæng med de mulige konsekvenser for dyrevelfærden.

Kommissionen har vedtaget en omfattende lovgivning, som dækker en bred vifte af anliggender med tilknytning til dyrevelfærd. Intet i Verdenshandelsorganisationens (WTO) regler forhindrer, at Fællesskabet inden for sine grænser træffer foranstaltninger, der anses for væsentlige for dyrevelfærden, f.eks. fastsættelse af høje standarder. Efter Kommissionens opfattelse kan Fællesskabet imidlertid ikke ensidigt påtvinge tredjelande sine velfærdsbaserede produktionsstandarder. WTO-reglerne tillader ikke Fællesskabet at forbyde varer alene med den begrundelse, at de er fremstillet efter andre velfærdsregler.

En vedtagelse af internationale velfærdsbaserede standarder inden for rammerne af multilaterale aftaler kan bidrage til at løse potentielle konflikter med handelspartnere. Kommissionen søgte for nylig at udvirke, at spørgsmålet om dyrevelfærd blev behandlet på WTO's millenniumrunde. I Seattle fik Kommissionen imidlertid så godt som ingen støtte til sine dyrevelfærdsmål. Kommissionen vil vedblive med at fremme dyrevelfærdsmålene i WTO's regi.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0711/00

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Rådet

(14. marts 2000)

Om: Erklæringer fra Storbritanniens udenrigsminister om Cypern

Den britiske udenrigsminister, Robin Cook, erklærede for et par dage siden i det britiske underhus, at den frie bevægelighed mellem Republikken Cypern og den besatte nordlige del kun ville blive genetableret, hvis Tyrkiet blev optaget i Den Europæiske Union. Denne erklæring fra Cook fik det konservative parlamentsmedlem, Sir David Madel, til at reagere, idet han med rette påpegede, at den britiske regerings holdning hidtil havde været en anden, og anmodede om at få oplyst, om den fredelige genforening af Cypern nu afhang af Tyrkiets tiltrædelse af Den Europæiske Union, og om den britiske regering nu hævdede, at den nordlige del af Cypern var en del af Tyrkiet.

Er Rådet enig i den holdning, som den britiske udenrigsminister har givet udtryk for, og som ville være ensbetydende med en fravigelse af den aftale, der var indgået i Helsinki, samt af EU's hidtidige standpunkt gående ud på, at intet tredjeland har ret til at nedlægge veto imod Cyperns optagelse? Har Tyrkiets godkendelse som ansøgerland efter Cooks og Rådets mening givet landet en sådan vetoret? Har Rådet afkrævet Cook en forklaring på denne erklæring eller henstillet til ham om at trække den tilbage, og hvad var svaret?

Svar

(26. september 2000)

Rådet kan hverken forudsige eller bestemme, hvornår den frie bevægelighed vil blive genetableret i Republikken Cypern. Efter Rådets opfattelse bør dette spørgsmål afgøres inden for rammerne af en forhandlingsløsning på grundlag af de af De Forenede Nationers Sikkerhedsråd vedtagne resolutioner, i særdeleshed gennem de indirekte forhandlinger, der blev indledt i december 1999 i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1250, og som EU fortsat støtter kraftigt. Som Det Europæiske Råd understregede i Helsingfors, mener EU, at en politisk løsning vil lette

Cyperns tiltrædelse. Hvis der imidlertid ikke senest ved afslutningen af tiltrædelsesforhandlingerne er fundet en løsning, vil Rådets afgørelse om tiltrædelsen blive truffet, uden at ovenstående er en forhåndsbetingelse. I denne afgørelse vil Rådet tage hensyn til alle relevante faktorer. I tiltrædelsesprocessen bliver hvert enkelt ansøgerland vurderet individuelt ud fra samme objektive kriterier, og et bestemt ansøgerlands tiltrædelse afhænger ikke af noget andet ansøgerlands tiltrædelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1932/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Budgetkonto A-3038

Der tildeles 300 000 over budgetkonto A-3038 til Andre generelle tilskud. Kommissionen bedes anføre, hvori disse generelle tilskud består, og hvorledes disse midler anvendes.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(7. september 2000)

Bevillingerne under konto A-3038 dækker specifikke bevillinger, som af forskellige årsager ikke kan henføres under andre poster under kapitel A-30 (fællesskabstilskud), der omhandler tilskud til institutioner af interesse for Fællesskabet eller deltagelse i finansiering af organisationer, der styrker civilsamfundets rolle inden for Fællesskabet.

I det foreløbige forslag til budgettet for 2000 havde Kommissionen under denne post anmodet om en bevilling på 171 000 med henblik på at dække følgende tilskud:

a) International Press Club (IPC): 100 000.

IPC, der blev grundlagt i 1973 i Bruxelles udgør et arbejds- og mødeforum for internationale pressefolk, der arbejder i Bruxelles, og som beskæftiger sig med Fællesskabet. Kommissionen yder et årligt finansielt tilskud til IPC's virke. Den belgiske stat samt Rådet og Parlamentet bidrager ligeledes til finansieringen.

b) Det europæiske institut Washington: 50 000.

Det europæiske institut i Washington, der i nært samarbejde med Kommissionen blev oprettet i 1989, informerer omkring og beskæftiger sig med EU's holdning til USA (den økonomiske og monetære union, GATT (den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel), sikkerheds- og forsvarspolitik etc). Instituttet har afholdt informationsmøder på regeringsniveau, tilrettelagt konferencer med deltagelse af de ansvarlige på højeste fællesskabsniveau og opretholder et kommunikationsnet med amerikanske beslutningstagere.

c) AIACE (Den Internationale Forening af Forhenværende EF-medarbejdere): 21 000

Omkring halvdelen af de tidligere tjenestemænd i Fællesskabet er medlemmer af AIACE, hvis hovedformål bl.a. er at sikre de tidligere ansattes interesser ved Fællesskabets instanser og de nationale myndigheder og forsvare deres interesser på det administrative og sociale område, opretholde og skabe kontakter med organisationer, der har lignende formål på internationalt, fællesskabs- og nationalt plan samt stille erfaringer til rådighed for fællesskabsinstitutionerne hvad angår forberedelsen af tjenestemænds og øvrige ansattes pensionering.

Ved sit ændringsforslag nr. 451 til budgetforslag 2000, der belv vedtaget den 28. oktober 1999, tilførte Parlamentet en bevilling på 300 000 på posten A-3038, hvilket svarer til bevillingerne på budgettet 1999, men uden speciel kontering af den supplerende bevilling på 129 000. For indeværende og i mangel af supplerende elementer har Kommissionen til hensigt at udbetale bevillingerne på denne post i overensstemmelse med budgetforslaget for 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1858/00

af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Rådet

(13. juni 2000)

Om: Catalansk

I medfør af artikel 3 i den catalanske selvstyrestatut er Cataloniens sprog catalansk, og catalansk er Cataloniens officielle sprog.

En række anklager fra sammenslutningen af lærere for demokrati og organisationen catalansk borgerlig sameksistens (hvis formand er Alejo Vidal-Quadras) har ført til, at en domstol midlertidigt har suspenderet bestemmelserne om anvendelse af sprog på Rovira i Virgili universitetet, idet disse muligvis er i strid med forfatningen.

Hvordan forholder Rådet sig til den spanske regerings, visse politiske partiers og forskellige sammenslutningers konstante forsøg på at hindre, at brugen af catalansk fremmes inden for den offentlige forvaltning i Catalonien, som det har været tilfældet på Rovira i Virgili universitetet?

Svar

(10. oktober 2000)

Det ærede parlamentsmedlems spørgsmål henhører ikke under Rådets kompetence, og Rådet kommenterer i øvrigt ikke retsafgørelser truffet af medlemsstaternes domstole.