DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/558

(2004/C 88 E/0569)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1003/04

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(31. marts 2004)

Om: Et rumænsk motorvejsprojekt

EU har for nylig truet med at udskyde Rumæniens tiltrædelse, hvis ikke landet får bekæmpet korruptionen. Man kunne håbe på, at den rumænske regering havde taget denne trussel til efterretning, men alt tyder på, at problemet blot forværres. Et konkret eksempel herpå er den planlagte motorvej i Transsylvanien, som vil medføre ødelæggelse af ét af Europas sidste middelalderlandskaber uden tilsvarende at medføre fordele for andre end de personer med gode forbindelser, som har opkøbt den jord, hvor motorvejen skal anlægges. Desuden foreligger der allerede en EU-støttet plan om anlæggelse af en motorvej fra den ungarske grænse tværs over Rumænien, gennem Brasov, den største by i Transsylvanien, og Bukarest til Sortehavet. En ny plan om endnu en motorvej, som løber nord for Brasov og parallelt med denne vej, som blot ligger 80 km væk og derefter ender formålsløst lige inden for den ungarske grænse, er derfor fuldstændig overflødig. Dette projekt blev ikke udbudt i licitation. Der blev ikke foretaget nogen vurdering af indvirkningen på miljøet eller vurdering af trafikken, inden projektet blev godkendt, og det amerikanske selskab, Besjæle, blev tildelt kontrakten i henhold til en nødforordning, som er en procedure, der har til formål at omgå en parlamentarisk undersøgelse. Noget kunne også tyde på, at den jord, hvor motorvejen skal anlægges, blev uretmæssigt eksproprieret. I en undersøgelse foretaget af den rumænske akademiske sammenslutning, Romanian Academic Society, anføres det, at de 3 mia. EUR, der skal bruges til Bechtel-motorvejen, vil kunne finansiere en sanering af hele gadenettet i Rumæniens 3 000 kommuner eller en modernisering af mere end 3 500 km af landevejsnettet.

Hvordan forholder Kommissionen sig til Bechtel-motorvejsprojektet? Er Kommissionen enig i, at den rumænske regering ikke har gjort meget for at bekæmpe korruptionen? Er den også enig i, at det ikke er i nogens interesse, at dette enestående landskab og denne unikke arv ødelægges for altid grundet ineffektive, unødvendige og korrupte projekter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(30. april 2004)

Rumæniens beslutning om at fravige bestemmelserne om offentlige udbud — hvis formål er at implementere EU's direktiver om offentlige udbud — og tildele kontrakten for bygning af Brasov/Cluj/Bors-motorvejen uden forudgående offentligt udbud rejser tvivl om den rumænske regerings opbakning om konkurrencebaserede og gennemskuelige procedurer for offentlige udbud. Kommissionen har bedt Rumænien om at fremsende yderligere oplysninger, således at den kan tage stilling til, hvilke følger denne beslutning bør få. Eftersom der ikke blev gennemført et konkurrencebaseret og gennemskueligt udbud, har Kommissionen allerede gjort det klart over for Rumænien, at den ikke vil yde finansiel bistand til dette projekt, og at den ikke støtter, at de internationale finansieringsinstitutioner yder bistand til bygningen af motorvejen.

Kommissionen betragter konkurrencebaserede og gennemskuelige udbudsprocedurer som et vigtigt element i bekæmpelsen af korruption, som det fremgår af dens seneste meddelelse om en detaljeret EU-politik til bekæmpelse af korruption. Kommissionen mener derfor, at den rumænske regerings korruptionsbekæmpelse også bør omfatte et fast tilsagn om at ville basere offentlige udbud på konkurrencebaserede og gennemskuelige procedurer, og om at ville afholde sig fra at fravige de bestemmelser om offentlige udbud, der implementerer EU's direktiver på området (1).

Helt generelt fremgår det af internationale rapporter og undersøgelser, at korruption stadig er et generelt problem i Rumænien, og at den undergraver retsstatens principper, hæmmer økonomisk reform og udvikling og afskrækker udenlandske investorer. Kommissionen er bekendt med de forskellige foranstaltninger, som den rumænske administration gennem det seneste halvandet år har truffet for at rette op på situationen: således blev der vedtaget en revideret national handlingsplan til bekæmpelse af korruption i december 2002, godkendt en lovgivningspakke til bekæmpelse af korruption i april 2003, og oprettet en national anklagemyndighed for korruptionssager i september 2002. Det vil således sige, at der nu findes passende retlige rammer og tilstrækkelige personale- og finansressourcer til, at man i teorien kan gå i gang med en effektiv korruptionsbekæmpelse. På baggrund heraf må den vedvarende mangel på succes i udforskningen af korruption på højt niveau rejse tvivl om, hvorvidt den politiske vilje er til stede til at tage dette problem alvorligt.

(1) KOM(2003) 317 endelig udg. af 28.5.2003.