ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1383/02

af António Campos (PSE) til Kommissionen

(14. maj 2002)

Om: Fødevarer, som indeholder genstande

Kvælningsdød hos børn skyldes først og fremmest de små og tiltrækkende genstande som kugler, mønter, smådele og ikke-spiselige genstande (gaver), som findes i nogle fødevarer. Undersøgelser i Grækenland, Tyskland og Israel bekræfter, at fødevarer indeholdende ikke-spiselige genstande pr. definition er farlige, og at mærkningen ikke i sig selv er tilstrækkelig til at eliminere risikoen for dødsfald. Det er blevet beregnet, at der i EU hvert år forekommer 2000 tilfælde af kvæstelser på grund af ikke-spiselige genstande i fødevarer bestemt til børn. Ved evalueringen af sikkerheden ved disse fødevarer er der blevet fastlagt fire hovedkriterier: størrelse, sammentrykkelighed, fleksibilitet og form. Der har kunnet konstateres en begrænsning af antallet af dødsulykker ved en ændring af produkterne, så de opfylder de nævnte kriterier og ved lovgivning til kontrol heraf. I f.eks. USA, Australien og Malaysia er antallet af dødsfald blandt børn blevet reduceret som følge af et forbud mod salg af fødevarer indeholdende ikke-spiselige genstande.

Har Kommissionen til hensigt at lovgive på dette område i nærmeste fremtid?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(10. juni 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens samlede svar på skriftlig forespørgsel E-1008/02 af Paolo Casaca og E-1218/02 af Arlindo Cunha(1).

(1) EFT C 205 E af 29.8.2002, s. 245.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1335/02

af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(8. maj 2002)

Om: Grænsearbejdere

Grænsearbejde er ikke længere noget forbigående fænomen, men er blevet et strukturproblem af et betydeligt omfang.

Grænsearbejdernes status er helt særegen, og derfor er der brug for lovgivningsinstrumenter, der kan sikre dem særlige rettigheder.

Blandt disse rettigheder bør forekomme automatisk fornyelse af arbejdstilladelse, anerkendelse af eksamensbeviser, retfærdig beskatning og garanti for sygesikring.

Grænsearbejderen behøver dobbelt beskyttelse, dvs. med hensyn til sin kontrakt i det land, hvor han arbejder, og med hensyn til sygeforsikring, beskatning og social sikring i det land, hvor han bor.

Hvilke lovgivningsinstrumenter vil Kommissionen på baggrund af ovenstående foreslå for at beskytte grænsearbejdernes rettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(17. juni 2002)

Kommissionen skal gøre opmærksom på sit forslag fra 1998(1) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet(2). Kommissionen foreslog, at der blev indføjet en særlig bestemmelse om grænsearbejdernes situation. Denne bestemmelse ville i væsentligt omfang styrke grænsearbejdernes retssikkerhed.

(1) EFT C 344 af 12.11.1998.

(2) EFT L 257 af 19.10.1968.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0426/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Rådet

(22. februar 2002)

Om: Begrænsning af ytringsfriheden i Tyrkiet

Ifølge offentliggørelser i den internationale presse har det tyrkiske parlament besluttet at skærpe straffelovens paragraf 312 således, at mistanke for mulig forstyrrelse af den offentlige orden vil være tilstrækkelig til at indlede en straffeproces mod de ansvarlige. Ifølge disse offentliggørelser udsprang hele sagen af de krav, der blev fremsat af tyrkiske borgere af kurdisk afstamning om undervisning i kurdisk sprog i skoler og universiteter, hvilket Tyrkiet for tre år siden havde lovet at gøre en indsats for.

Ifølge det tyrkiske nationale sikkerhedsråds fortolkning er kravene fra de tyrkiske borgere af kurdisk afstamning at betragte som separatistvirksomhed, eftersom de vedrører undervisning i et andet sprog end det officielle sprog. Denne uhørte udvikling følger i kølvandet på den utrolige historie om forlæggeren Fatih Tas, der blev truet med fængelsstraf på et år for at have begået den fejl at udgive bogen American Interventionalism af den fremtrædende amerikanske intellektuelle og professor på Harvard, Noam Chomsky. Noam Chomsky (som i denne bog skarpt kritiserer Tyrkiet og de metoder, det benytter i bestræbelserne på etnisk udrensning af det kurdiske mindretal) har planer om den 13. februar 2002 at rejse til Tyrkiet for at være til stede ved den domstol, der skal dømme den tyrkiske forlægger, og bagefter tage til Diyarbakir, hvor der bor et stort antal kurdiske borgere.

Har Rådet kendskab til det tyrkiske styres handlinger? Hvad mener Rådet om disse handlinger? Er forbud mod bøger og brug af det kurdiske sprog i overensstemmelse med Tyrkiets bestræbelser på at komme på linje med de adfærdsnormer, der passer sig for en europæisk stat?

Svar

(27. juni 2002)

Rådet er bekendt med, at Tyrkiets parlament den 6. februar 2002 vedtog lov nr. 4744 om ændring af artikel 312 i Tyrkiets straffelov. I artikel 312, stk. 2, hed det oprindelig, at det er strafbart at opfordre til fjendskab mellem borgerne; dette blev bl.a. ændret ved indsættelse af følgende præcisering på en måde, der indebærer risiko for den offentlige orden. Generelt betyder de ændrede bestemmelser i straffeloven kun en begrænset forbedring i forhold til, hvad der hidtil var gældende lov, hvilket bl.a. skyldes, at såvel den offentlige anklager som dommerne stadig har en bred fortolkningsmargin.

For så vidt angår de tyrkiske myndigheders opfattelse af ytringsfrihed og kulturelle rettigheder for tyrkiske borgere af kurdisk oprindelse, ikke mindst i forbindelse med kurdernes krav om kurdisk modersmålsundervisning, erindrer Rådet til stadighed Tyrkiet om landets forpligtelser på dette område under associeringspartnerskabet, og det forestående møde i Associeringsrådet EF-Tyrkiet den 16. april 2002 vil være en passende ny lejlighed hertil.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0739/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(15. marts 2002)

Om: Congo

Kan Kommissionen give en oversigt over de projekter vedrørende Congo, der er godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001, og oplyse det samlede beløb for det pågældende års investeringer?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-0732/02, E-0733/02, E-0734/02, E-0735/02, E-0736/02,E-0737/02, E-0738/02, E-0739/02, E-0740/02 og E-0741/02

(13. maj 2002)

De ønskede oplysninger sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0180/02

af Alain Krivine (GUE/NGL) til Rådet

(29. januar 2002)

Om: Spanien, oprettelse af antiglobaliseringsenheder og en database

Ifølge adskillige kilder har det spanske indenrigsministerium til hensigt at oprette en række antiglobaliseringsenheder, der kan gribe ind i forbindelse med de begivenheder, som finder sted i anledning af Spaniens EU-formandskab i løbet af første halvår 2002, især for at forhindre, at der eventuelt opstår uroligheder under antiglobaliseringsdemonstrationer.

Endvidere hævdes det, at indenrigsministeren arbejder på at oprette en database indeholdende navnene på adskillige personer, som har deltaget i demonstrationerne i forbindelse med topmøderne i Göteborg, Genua og Barcelona. Denne database skal indeholde oplysninger, der er udleveret af de forskellige europæiske politistyrker vedrørende protestdemonstrationer, der har fundet sted i de ovennævnte byer.

I denne forbindelse har den spanske efterretningstjeneste erklæret, at den siden december 2001 har holdt øje med antiglobaliseringsbevægelsernes Internetsider.

Mener Rådet, at oprettelse af en database som ovenfor beskrevet er i overensstemmelse med EU-traktaterne, for så vidt angår beskyttelse af privatlivets fred?

Efter hvilke kriterier og inden for hvilke rammer vil disse databaser blive oprettet?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler P-0142/02, P-0152/02, P-0157/02, P-0180/02,P-0191/02 og P-0205/02

(21. maj 2002)

1. Rådet henleder opmærksomheden på artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Union, hvori det hedder:

Dette traktatafsnit (Afsnit VI: Bestemmelser om politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager) er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan udøve deres beføjelser med hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed.

2. For så vidt angår databeskyttelse har samtlige 15 medlemsstater ratificeret Europarådets konvention af 1981 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger.

3. I konklusionerne fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer af 13. juli 2001 vedrørende sikkerheden i forbindelse med Det Europæiske Råds møder og andre arrangementer, som kan forventes at give anledning til lignende problemer, erindres der om, at det er Den Europæiske Unions mål at bevare og udbygge Unionen som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Inden for et sådant område skal borgerne have ret til frit at give udtryk for deres meninger og deltage i fredelige forsamlinger, rettigheder som er afspejlet i den europæiske menneskerettighedskonvention, og til at udøve disse rettigheder under vilkår, som ikke udgør nogen trussel mod deres egen sikkerhed eller mod sikkerheden for borgere eller ejendom.

I de samme konklusioner understreges betydningen af en konstruktiv dialog mellem arrangørerne af fredelige demonstrationer og myndighederne i værtslandet, og af nære internationale kontakter især mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder for at sikre, at sådanne lovlige demonstrationer ikke udnyttes eller misbruges med det formål at begå kollektive voldshandlinger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0424/02 af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Rådet. Skadeserstatning fra Israel for ødelagte EU-projekter.



EF-Tidende nr. 205 E af 29/08/2002 s. 0137 - 0137



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0424/02 af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Rådet (22. februar 2002) Om: Skadeserstatning fra Israel for ødelagte EU-projekter Hvordan vil Rådet lægge pres på Israel for at få landet til at betale for den skade, det har påført EU-finansierede projekter i Palæstina? Vil man ved hjælp af internationale sanktioner og handelsblokader kunne få Israel til at betale skadeserstatning for ødelæggelserne? Svar (21. maj 2002) Rådet henviser det ærede parlamentsmedlem til svar på skriftlig forespørgsel 0112/02 fra Emilio Menéndez del Valle om samme emne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0737/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(15. marts 2002)

Om: Comorerne

Kan Kommissionen give en oversigt over de projekter vedrørende Comorerne, der er godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001, og oplyse det samlede beløb for det pågældende års investeringer?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-0732/02, E-0733/02, E-0734/02, E-0735/02, E-0736/02,E-0737/02, E-0738/02, E-0739/02, E-0740/02 og E-0741/02

(13. maj 2002)

De ønskede oplysninger sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0647/02

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2002)

Om: Fjernsyn uden grænser

Kan Kommissionen oplyse, om det er sandsynligt, at den vil udstede et nyt direktiv om fjernsyn uden grænser inden for den nuværende Kommissions embedsperiode?

Hvilken tidsplan er fastsat for direktivet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(26. april 2002)

Det ærede parlamentsmedlem har rejst spørgsmålet om revision af direktivet om fjernsyn uden grænser (Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv- radiospredningsvirksomhed(1) som ændret ved Parlamentets og Rådets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997(2)). Det ærede parlamentsmedlem ønsker især oplyst, om det er sandsynligt, at Kommissionen vil udstede et nyt direktiv inden for den nuværende Kommissionens embedsperiode samt den planlagte tidsplan for et sådant forslag.

I henhold til artikel 26 i direktivet om fjernsyn uden grænser skal Kommissionen senest den 31. december 2000 og derefter hvert andet år forelægge Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en beretning om gennemførelsen af dette direktiv som ændret, og eventuelt fremsætte yderligere forslag for at tilpasse det til udviklingen på tv-spredningsområdet, specielt på baggrund af den seneste teknologiske udvikling.

I forbindelse med udarbejdelsen af 2002-rapporten (og eventuelt yderligere forslag om ændring af direktivet) har Kommissionen lanceret en omfattende revision af direktivet om fjernsyn uden grænser. Kommissionen har iværksat tre omfattende og uafhængige undersøgelser inden for de områder, som direktivet dækker (den seneste teknologiske udvikling og markedsudvikling i sektoren, nye reklameteknikker, virkning af foranstaltninger til fremme af distribution og produktion af europæiske film). Disse undersøgelser og efterfølgende høringer vil udgøre et vigtigt input til revisionen.

På nuværende tidspunkt kan Kommissionen ikke påvirke udfaldet af denne revision. Kommissionen vil, når tiden er inde, dvs. ved udgangen af 2002 offentliggøre rapporten om gennemførelsen af direktivet.

(1) EFT L 298 af 17.10.1989.

(2) EFT L 202 af 30.7.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0871/02

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. april 2002)

Om: Cyklamat en fare for sundheden?

Cyklamat er et sødestof, som ifølge den svenske levnedsmiddelstyrelse kan bevirke, at der hos nogle mennesker dannes et stof (CHA), som ved dyreforsøg har vist sig i store doseringer at påvirke testiklerne. Det tidligere svenske forbud mod cyklamat (E 952) som sødestof i levnedsmidler blev ophævet i 1999. I Sverige fandtes cyklamat kun i sødemidler og pulvere, mens stoffet i EU er tilladt i flere produkter med lavt kalorieindhold som læskedrikke, kager, is og frugtkonserves. Levnedsmiddelstyrelsen har efter anmodning fra den svenske regering udarbejdet en undersøgelse af cyklamat, og denne har vist, at børn med diabetes i nogle tilfælde allerede har fået for store doser cyklamat. Hvis stoffet nu også må anvendes som sødestof i f.eks. juice og læskedrikke, risikerer endnu flere diabetikere at overskride det daglige accepterede indtag.

Anser Kommissionen sødestoffet cyklamat som en fare for sundheden, og kan et forbud mod cyklamat blive aktuelt inden for EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(29. april 2002)

Kommissionen skal henvise til sit svar på skriftlig forespørgsel E-0051/02 af Alexander de Roo(1).

Derudover ønsker Kommissionen at gøre opmærksom på, at den svenske levnedsmiddelstyrelses undersøgelse af svenske diabetikeres indtagelse af og udsættelse for sødemidler er baseret på de grænseværdier for anvendelse af cyclamat, der er fastsat i fællesskabslovgivningen. Selv om resultaterne er baseret på det tidligere accepterede daglige indtag (ADI), viser de derfor alligevel situationen efter 1999, hvor Sverige ophævede forbuddet mod at anvende cyclamat, og undersøgelsen omfattede således anvendelsen af dette sødemiddel i frugtjuice og læskedrikke.

(1) EFT C 147 E af 20.6.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0288/02

af Monica Frassoni (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. februar 2002)

Om: Miljøindvirkning af højhastighedstoget i Toscana: udtørring af kilderne i området SCI 37 (Moscheta)

Med forespørgsel P-2368/01(1) gjorde vi opmærksom på, at arbejdet i forbindelse med højhastighedstoget kunne medføre opfangning af kilderne Moscheta og Felciaione (område SCI 37) og en deraf følgende udtørring af disse. Denne risiko kom konkret til udtryk den 20. december 2001. Den 8. januar 2002 meddelte regionen Toscana officielt annulleringen af kilden Moschetas vandføring pr. 20. decemberog to nye vandforekomster i forbindelse med gravearbejdet fra Finestra Rovigo i retning af Firenze.

1. Kan Kommissionen undersøge, om direktiv 97/11/EF(2) om vurdering af miljøindvirkning er blevet overholdt i forbindelse med behandlingen af dette projekt, i betragtning af at der ikke er blevet taget tilstrækkeligt hensyn til de hydrogeologiske indvirkninger?

2. Kan Kommissionen gribe ind for at udvirke, at miljøforholdene før påbegyndelsen af arbejdet i forbindelse med højhastighedsbanen i område SCI 37 genetableres, især for så vidt angår vandressourcerne?

3. Kan Kommissionen give oplysninger om de foranstaltninger, der er truffet for at beskytte de andre SCI-områder, der trues af det pågældende projekt (Monte Morello, Sasso di Castro, Giogo-Colla di Casaglia)?

(1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 161.

(2) EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(27. marts 2002)

Hvad angår anvendelse i det specifikke tilfælde af Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet(1) hvad enten før eller efter ændring ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 og Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper og vilde dyr og planter(2) anmodes det ærede medlem venligst om at se på svar på det ærede medlems skriftlige spørgsmål P-2368/01(3).

Videre hvad angår skriftligt spørgsmål P-2368/01 åbnede Kommissionen på eget initiativ en sag om det spørgsmål, der blev rejst af det ærede medlem, og der blev sendt en skrivelse til de italienske myndigheder om oplysninger om spørgsmålet. Denne skrivelse anmodede udtrykkeligt om oplysninger om, hvorvidt der var blevet taget korrekt hensyn til de hydrogeologiske indvirkninger under den miljøindvirkningsprocedure, der blev udført, og hvorvidt projektet med sandsynlighed sætter bevarelse af levesteder og arter i fare, navnlig prioriterede levesteder og arter i de pågældende områder. Man har endnu ikke modtaget noget skriftligt svar.

Kommissionen vil ikke tøve med at tage passende skridt til at sikre, at fællesskabsretten overholdes.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985.

(2) EFT L 206 af 22.7.1992.

(3) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 161.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0887/02

af Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. april 2002)

Om: Officielt sprog i Italien

Det italienske parlament drøfter i øjeblikket et forslag om en forfatningsændring, som sigter på at erklære italiensk som republikkens officielle sprog. Dette forslag bryder med en tradition om at beskytte og bevare andre officielle sprog i en del af Den Italienske Republiks territorium, og det er i modstrid med den sproglige rigdom i landet.

En tilsvarende forfatningsændring i Frankrig har juridisk set umuliggjort anerkendelsen af de såkaldte mindretals- og regionalsprog i Den Franske Republik. Forfatningsrådet har i en nyligt afsagt dom henvist til, at republikkens sprog i henhold til forfatningens artikel 2, stk.1, er fransk, og at brugen af fransk er påkrævet i forbindelser med administrationerne og de offentlige tjenester. Det hedder endvidere, at anvendelsen af et andet sprog end fransk ikke kan pålægges elever i offentlige undervisningsanstalter, hverken i det normale skoleliv eller i undervisningen i andre fag end et fremmedsprog.

Mener Kommissionen, at dette initiativ er foreneligt med den anerkendelse af den kulturelle og sproglige mangfoldighed, der er sikret gennem traktaterne? Mener den ikke, at Borgernes Europa forudsætter en effektiv beskyttelse af alle sprog? Vil Kommissionen anmode det italienske parlament og den italienske regering om oplysninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(7. maj 2002)

Kommissionen har kendskab til det lovforslag om en ændring af artikel 12 i den italiensk grundlov, som på nuværende tidspunkt er til behandling i det italienske senat. Medlemsstaterne er alene kompetente til at fastlægge bestemmelserne i deres egne grundlove hvad angår deres officielle sprog.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0324/02

af Hans-Peter Martin (PSE) til Rådet

(5. februar 2002)

Om: Gennemskuelighed i forbindelse med møder, beslutninger og dokumenter

Omfattende gennemskuelighed er i stadig højere grad et centralt anliggende for Europas borgere. I den forbindelse drejer det sig frem for alt om EU-institutionernes gennemskuelighed og derfor om adgang til så vidt muligt alle dokumenter og offentlighed i forbindelse med så vidt muligt alle møder.

Hvad taler efter Rådets opfattelse imod fuld gennemskuelighed og offentlighed i forbindelse med alle Rådets aktiviteter, dvs. både ved afstemninger og under forhandlinger?

Både det svenske og det belgiske formandskab tillagde igen og igen offentligt større gennemskuelighed stor betydning, men i praksis er der i afgørende spørgsmål om gennemskuelighed stort set intet sket. Hvilke konklusioner har man draget af disse erfaringer?

Hvor kan Rådet inden for sine egne områder i fremtiden forestille sig mere gennemskuelighed i forbindelse med adgang til dokumenter og møder, og hvad vil det nuværende spanske formandskab gøre vedrørende dette spørgsmål?

Svar

(21. maj 2002)

Rådet henleder det ærede medlems opmærksomhed på, at det har truffet de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter.

Helt konkret har Rådet vedtaget afgørelse nr. 2001/840/EF om ændring af Rådets forretningsorden, som er en omarbejdelse af en del af de eksisterende bestemmelser om aktindsigt samt af de nye bestemmelser, der følger af gennemførelsen af forordning nr. 1049/2001.

Rådet lægger stor vægt på, at disse retsakter, som betegner et væsentligt fremskridt med hensyn til aktindsigt i institutionens dokumenter, anvendes korrekt.

Rådet skal endvidere henlede opmærksomheden på de allerede eksisterende retsakter om offentliggørelse af afstemningsresultater, erklæringer i Rådets mødeprotokoller og dagsordener for visse kategorier af møder samt om afholdelse af offentlige debatter om vigtige lovforslag.

Rådet er fortsat overbevist om fordelene ved denne gennemskuelighed, for så vidt som sidstnævnte kan forenes med kravet om en effektiv og hensigtsmæssig beslutningsprocedure.

Det skal i denne forbindelse understreges, at øget gennemskuelighed i Rådet, navnlig i dets egenskab af lovgiver, er et af de spørgsmål, der blev rejst af Det Europæiske Råd i Laeken-erklæringen. De vil blive drøftet i konventet, som skal forberede den kommende regeringskonference om reformen af traktaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0014/02 af Graham Watson (ELDR) til Rådet. Begivenhederne i Genova.



EF-Tidende nr. 205 E af 29/08/2002 s. 0058 - 0058



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0014/02 af Graham Watson (ELDR) til Rådet (22. januar 2002) Om: Begivenhederne i Genova I fortsættelse af Rådets svar på skriftlig forespørgsel E-2379/01 og E-2454/01(1) kan Rådet oplyse, hvorfor det fralægger sig ansvaret for anvendelsen af EU-traktatens artikel 6, stk. 1 og 2? (1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 165. Svar (13. maj 2002) Artikel 6 i TEU omhandler en række principper, som Unionen bygger på. Ansvaret for, at disse principper anvendes, ligger først og fremmest hos medlemsstaterne med forbehold af den rolle, der tillægges Rådet efter procedurerne i artikel 7 i TEU.