ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1369/00

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(19. april 2000)

Om: Tobak Fællesskabsfonden for forskning og oplysning

1. Kan Kommissionen bekræfte, at 2 % om året af det beløb, der er bestemt som præmier for tobak (kapitel B1-17 i budgettet), eller ca. 20 mio. overføres til fællesskabsfonden for forskning og oplysning inden for tobak som bebudet af Rådet?

2. Kan Kommissionen oplyse, om der siden 1997 er udskrevet projekter inden for rammerne af denne fond?

3. Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter vedrørende forskning og oplysning inden for tobak der har nydt godt af disse midler i perioden 1997-1999, og med hvilke beløb?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler P-1369/00 og P-1370/00

(15. juni 2000)

1. Fællesskabsfonden for tobak (forskning og oplysning) er oprettet i henhold til artikel 13 i Rådets forordning (EØF) nr. 2075/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for råtobak(1). Denne artikel er blevet ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 1636/98 af 20. juli 1998(2). Fondens målsætning er blevet udvidet, og midlerne til den er blevet fordoblet, så de udgør 2 % af den præmie, som skal betales til tobaksdyrkerne for hver høst, og som for øjeblikket repræsenterer et beløb på omkring 19 mio..

I praksis iværksætter Kommissionen foranstaltninger, der finansieres via en ad hoc-budgetpost benævnt Fællesskabsfonden for forskning og oplysning (B1-185). Bevillingerne under denne budgetpost svarer til de anslåede faktiske udgifter i et givet regnskabsår. Kommissionen overvåger, at bevillingerne/udgifterne under denne budgetpost ikke overstiger tilbageholdelsesprovenuet.

2. Siden 1997 har fonden ikke finansieret nye projekter, men de disponible bevillinger har gjort det muligt at finansiere de igangværende projekter, som blev udvalgt på grundlag af to indkaldelser af forslag i henholdsvis 1994 og 1996. Disse flerårige projekter finansieres med årlige trancher.

Kommissionen påtænker at iværksætte nye projekter i de kommende måneder.

3. Hvad angår det tredje spørgsmål, er de i gangværende projekter og de tildelte bevillinger for årene 1997-1999 som følger:

Forskning:

- 1997: 2 747 666 til projekterne 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/66 og 96/T/67.

- 1998: 2 690 916 til projekterne 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/24, 96/T/35, 96/T/55, 96/T/66 og 96/T/67.

- 1999: 2 385 727 til projekterne 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/24, 96/T/35, 96/T/55, 96/T/66 og 96/T/67.

Oplysning:

- 1997: 610 719,16 til projekterne 96/I.T./13, 96/I.T./26, 96/I.T./28, 96/I.T./33, 96/I.T./37, 96/I.T./57 og 96/I.T./73.

- 1998: 1 311 027,30 til projekterne 96/I.T./13, 96/I.T./26, 96/I.T./33, 96/I.T./36, 96/I.T./44, 96/I.T./55, 96/I.T./57, 97/I.T./12 og 97/I.T./33.

- 1999: 210 748,61 til projekterne 96/I.T./28, 96/I.T./37, 97/I.T./3 og 97/I.T./33.

(1) EFT L 215 af 30.7.1992.

(2) EFT L 210 af 28.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2459/00

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juli 2000)

Om: De tyske myndigheders inddragelse af pas tilhørende mistænkte hooligans

Er de tyske myndigheders inddragelse af pas tilhørende ca. fem hundrede mistænkte hooligans umiddelbart før fodbold-EM 2000 efter Kommissionens opfattelse forenelig med EU-traktaterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(22. september 2000)

De foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer angående offentlig orden, skal vurderes på baggrund af direktiv 64/221/EØF(1) og EF-domstolens retspraksis, som sikrer rettighederne for personer, der er underlagt restriktive foranstaltninger vedrørende fri bevægelighed eller opholdsret.

Foranstaltninger, der af hensyn til den offentlige orden og sikkerhed tilsidesætter de rettigheder, der er sikret ved EF-traktaten, kan ikke gå ud over rammerne for hvad der er nødvendigt for at beskytte disse hensyn(2).

Det er de nationale myndigheders opgave først at vurdere den konkrete situation og siden træffe de nødvendige foranstaltninger under overholdelse af fællesskabsbestemmelserne. Ud fra de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed og under hensyn til de foreliggende omstændigheder er det Kommissionens opfattelse, at de foranstaltninger, som det ærede medlem nævner, står i forhold til det tilsigtede mål, tager sigte på hooligans personlige opførsel og er afpasset efter omstændighederne og tidsbegrænset.

(1) Rådets direktiv 64/221/EØF af 25. februar 1964 om samordning af de særlige foranstaltninger, som gælder for udlændinge med hensyn til rejse og ophold, og som er begrundet i hensynet til den offentlige orden, sikkerhed og sundhed (EFT 56 af 4.4.1964, s. 850, den danske specialudgave 1. serie (63-64) s. 109).

(2) Jf. Sag 36/75 Rutili, Saml. [1975-7] s. 1219.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1771/00

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Jernbanetrafikken i Irland

Kan Kommissionen under henvisning til, at det er EU's ansvar at udvikle en fælles transportpolitik, der omfatter såvel jernbane- og vejtransport som andre transportformer, oplyse, hvilke beføjelser den har med henblik på at sikre, at medlemsstaterne investerer tilstrækkeligt i jernbanerne? Hvorledes forholder Kommissionen sig endvidere til Iarnod Eireanns beslutning om ikke at genåbne Monasterevin jernbanestationen i County Kildare i Irland til trods for anmodninger herom fra pendlere, som dagligt kører til og fra Dublin?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. juli 2000)

Over budgettet for transeuropæiske net og strukturfondene kan Kommissionen deltage i finansieringen af undersøgelser og i investeringer i jernbaneinfrastruktur i forbindelse med projekter, der defineres i retningslinjerne for udvikling af det transeuropæiske transportnet (TEN-T). I Irland indgår hovedjernbanen mellem Dublin og Portarlington (Galway/Limerich/Cork/Tralee) i oversigtskortet over TEN-jernbanenettet. I princippet kan forbedrings- og anlægsprojekter på denne linje få støtte fra Fællesskabet, forudsat de opfylder de kriterier og svarer til de prioriteringer, der er opstillet i TEN-retningslinjerne.

Valget af investeringsprioriteringer, dvs., om der skal anmodes om finansiel bistand fra Fællesskabet eller ikke, er udelukkende de nationale myndigheders afgørelse.

Kommissionens politik går i almindelighed ud på at gøre jernbanerne til en effektiv transportform og at søge at løse relevante transportproblemer som f.eks. overtrafikering og miljøomkostninger. Til disse formål har Kommissionen fremsat forslag om tilpasning af regler og lovgivning, f.eks. når det gælder principperne for markedsadgang og infrastrukturafgifter. Hvad angår spørgsmålet om genåbning af Monasterevin jernbanestationen mener Kommissionen, at beslutningen om investeringen i jernbaneinfrastruktur af hensyn til pendlerne bør overlades til de kompetente lokale eller regionale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2291/00

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(11. juli 2000)

Om: Europæisk produktion af kviksølvsæbe.

Er Kommissionen klar over, at sæbe med et stort indhold af kviksølv bliver produceret i Europa og bliver smuglet til afrikanske lande, hvor det bliver brugt til at afblege hår og hud? Sæben er årsag til alvorlige sygdomme samt miljøforurening.

Vil Kommissionen støtte at europæisk forbud mod produktion af kviksølvsæbe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(19. september 2000)

I henhold til punkt 221, litra b), i bilag II til Rådets direktiv 76/768/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler(1) må der generelt ikke forekomme kviksølv i kosmetiske midler, der sælges på det europæiske marked. Trods dette forbud har man ved nylige inspektioner i Danmark, Finland, Sverige og Norge fundet kviksølv i sæbe på markedet i disse lande. De pågældende sæber var fremstillet i hhv. Spanien og Det Forenede Kongerige. Alle medlemsstater er blevet underrettet herom.

Kommissionen har desuden bedt Spanien og Det Forenede Kongerige tage affære og sikre, at produktionen af sæberne ophører. På denne måde kan man sikre, at der ikke fra Europa eksporteres kviksølvholdig sæbe til Afrika. COLIPA (sammenslutningen af europæiske parfume- og kosmetikproducenter) er også blevet bedt om at tage affære og meddele de konstaterede sagsforhold til sammenslutningens medlemmer.

Kommissionen holder nøje øje med gennemførelsen af forbuddet mod produktion af denne type sæbe.

(1) EFT L 269 af 27.9.1976.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2452/00

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juli 2000)

Om: Fri bevægelighed for notarer i EU

Betragter Kommissionen visse medlemsstaters krav om, at statsborgere fra andre EU-medlemsstater, som ønsker at udøve hvervet som notar, først skal opnå statsborgerskab i det land, hvor de ønsker at udøve dette hverv, som et brud på EU-traktaterne, og hvilke skridt er der i bekræftende fald taget for at afhjælpe denne situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(13. september 2000)

Nogle medlemsstater stiller under påberåbelse af EF-traktatens artikel 45 (tidligere artikel 55) krav om, at udøvelsen af erhvervet som notar er betinget af statsborgerskab. Det er tvivlsomt, om et sådant krav er i overensstemmelse med den nævnte artikel, selv om der kun findes ganske få retsafgørelser vedrørende denne artikel(1). Kommissionen har derfor rettet henvendelse til de pågældende medlemsstater. Portugal har ophævet betingelsen, mens Spanien og Italien har vist sig rede til at åbne erhvervet for statsborgere fra andre medlemsstater. Syv andre medlemsstater, nemlig Belgien, Tyskland, Grækenland, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene og Østrig har afgivet udførligt begrundede svar, og disse behandles for øjeblikket indgående, for at der så hurtigt som muligt kan træffes de nødvendige foranstaltninger.

(1) Jf. især dommen i sag 2/74, Reyners, vedrørende advokaterhvervet. Dommene i sag 42/92, C-114/97 og C-355/98 vedrører erhverv, som adskiller sig i endnu højere grad fra notarerhvervet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1486/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(11. maj 2000)

Om: EU-støtte til mødet i Oulo i Finland mellem skoler udvalgt til gennemførelsen af projektet for uddannelsesmæssig ligestilling for homoseksuelle

Fremme af homoseksualitet i skoler er for tiden et meget politisk ømtåleligt emne i Det Forenede Kongerige, og Labour regeringens forslag om at ophæve paragraf 28 i Local Government Act (lov om kommunernes styrelse), som forbyder en sådan fremme, er stødt på overvældende modstand i befolkningen.

Et at formålene med det første møde mellem skoler udvalgt til gennemførelsen af projektet for uddannelsesmæssig ligestilling for homoseksuelle, til hvis afholdelse Kommissionen yder finansiel støtte, er at fastlægge strategier for en udvikling af medlemsstaternes undervisningsplaner. Kan Kommissionen bekræfte, at omtalte projekt fuldt ud vil overholde traktatens artikel 149 og fuldt ud vil respektere medlemsstaternes ansvar for undervisningsindhold?

Kan Kommissionen ydermere bekræfte, at omtalte projekt ikke vil overskride grænserne for dets hovedformål som er at bekæmpe diskrimination af homoseksuelle og fremme synspunkter, som mange forældre i EU måtte finde uacceptable?

Svar afgivet på Kommissionen vegne af Viviane Reding

(26. juli 2000)

Udarbejdelse og gennemførelse af programmer er en af hovedaktiviteterne under Socrates. Denne aktivitet bidrager til at opfylde de målsætninger, der er omfattet af EF-traktatens artikel 149 (tidl. 126), navnlig udviklingen af den europæiske dimension i undervisningen og fremme af samarbejde mellem undervisningsinstitutioner. Den er udtrykkeligt omfattet af Parlamentets og Rådets beslutning nr. 576/98/EF af 23. februar 1998 om ændring af beslutning nr. 819/95/EF om indførelse af fællesskabshandlingsprogrammet Socrates(1), og den skal gennemføres med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed.

Formålet med projektet Gay and Lesbian Education Equity er at skabe lige behandling af homoseksuelle og lesbiske i skoleinstitutionerne og bekæmpe fordomme og diskrimination hos kommende generationer. Projektet blev af et partnerskab bestående af anerkendte universiteter i Europa indgivet til udvælgelse i 1999 inden for rammerne af aktion 3.1 under Comenius. Bekæmpelsen af alle former for diskrimination i uddannelsen er et af målene for denne aktion. De aktiviteter, som er foreslået under projektet, er støtteberettigede inden for rammerne af denne aktion, og den indgivne ansøgning var rent teknisk af god kvalitet. Beslutningen om at finansiere projektet blev truffet i overensstemmelse med udvælgelsesproceduren for aktion 3.1 og er godkendt i Comenius-underudvalget.

Projekterne under aktion 3.1 følges op for at sikre, at aktiviteterne er i overensstemmelse med de arbejdsprogrammer, der er fremlagt i ansøgningerne, og at målene opfyldes.

(1) EFT L 77 af 14.3.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1802/00

af Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) til Kommissionen

(31. maj 2000)

Om: Ozgur-affæren

Den tyrkisk-cypriotiske politiker, Ozker Ozgur, skal stilles for retten den 26. maj 2000 af myndighederne i den tyrkisk besatte del af Cypern, idet han er under anklage for ansporing til oprør. Ozgur retsforfølges sammen med udgiveren og redaktionen for avisen Avrupa, fordi han gentagne gange har udtalt sig imod fordrivelsen af indbyggere fra deres huse, for at disse kunne blive taget i anvendelse af det tyrkiske militær. Han erklærer, at han nægter at lade sig dømme af en besættelsesdomstol. Denne sag falder tidsmæssigt sammen med en række indirekte indblandinger fra det tyrkiske militærs side med henblik på at holde Denktash ved magten som leder af det tyrkisk-cypriotiske mindretal. Det er uden for enhver diskussion, at Ozgur-sagen, foruden det tungtvejende problem med demokratiets manglende funktion, indebærer en uhørt krænkelse af de personlige frihedsrettigheder, menneskerettighederne og især ytringsfriheden.

Agter Kommissionen at tage spørgsmålet om de fortsatte krænkelser af de personlige frihedsrettigheder og menneskerettighederne i den tyrkisk besatte del af Cypern op, og hvordan agter den at skride ind for at sikre, at der føres en retfærdig retssag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(26. juni 2000)

Kommissionen er vidende om, at den tyrkisk-cypriotiske politiker Ozker Ozgur som nævnt af det ærede medlem er stillet for retten, og vil følge udviklingen nøje. Det samme gælder avisen Avrupas udgiver og personale. Hvert år udarbejder Kommissionen en periodisk rapport om hvert kandidatland og vurderer deri udviklingen i lyset af Københavnskriterierne, herunder menneskerettighederne. For Cyperns vedkommende er der et særligt afsnit vedrørende situationen i øens nordlige del(1). Efter al sandsynlighed vil de sager, der er nævnt af det ærede medlem, blive behandlet i dette års rapport, som efter planen vil blive offentliggjort i efteråret 2000.

(1) KOM(1999) 502 endelig udg. af 13.10.99, s. 11.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1684/00

af Charles Tannock (PPE-DE) til Rådet

(24. maj 2000)

Om: Finansielt tilsyn med Den Europæiske Investeringsbank

Er Rådet foruroliget over de beskyldninger, der for nylig er blevet fremsat af en tidligere ansat i Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Carlo de Nicola, om tab på flere hundrede millioner euro på de internationale obligationsmarkeder og om praksis med kun at handle via visse mæglere, hvoraf mindst en af dem er en tidligere ansat i banken, til ublu høje kommissionssatser? Mener Rådet under alle omstændigheder, at den konsoliderede traktat bør ændres ved den kommende regeringskonference således, at Revisionsretten får fuld beføjelse til at føre tilsyn med EIB's aktiviteter?

Svar

(10. oktober 2000)

Revisionsretten reviderer regnskaberne over samtlige Fællesskabets indtægter og udgifter i overensstemmelse med traktaten. Revisionsrettens revision af EIB's regnskaber er således i princippet begrænset til de poster, der vedrører sådanne indtægter og udgifter.

I henhold til artikel 14 i protokollen vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank efterprøver et udvalg bestående af tre medlemmer, udpeget af styrelsesrådet på grundlag af deres kvalifikationer, hvert år, om Bankens forretninger er udført i overensstemmelse med gældende regler, og om dens bøger har været rigtig ført. Udvalget skal endvidere bekræfte, at balancen og resultatopgørelsen er i overensstemmelse med bogføringen og nøjagtigt viser Bankens stilling såvel på aktiv- som passivsiden.

Som det ærede parlamentsmedlem sandsynligvis er klar over, har Rådet ingen rolle i konferencen mellem medlemsstaternes regeringer og kan derfor ikke kommentere det arbejde, der udføres af konferencen. Europa-Parlamentet har derimod to observatører, som er tæt involveret i konferencens arbejde på det forberedende niveau.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1257/00

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. april 2000)

Om: Forhalet bjærgning af ladningen på den strandede tanker Erika på grund af hemmeligholdelsen af tilstedeværelsen af særligt industriaffald om bord

1. Har Kommissionen kendskab til rapporterne i dagspressen (Le Parisien af 31.3.2000, Rotterdams Dagblad af 1.4.2000), ifølge hvilke tankeren Erika, der havarerede i februar ud for den franske vestkyst,

formodentlig ikke kun havde tung fyringsolie om bord, men også ifølge det franske institut for miljø og energi Ineris en kræftfremkaldende substans under betegnelsen særligt industriaffald (DIS, déchêts industriels spéciaux), der er så giftigt, at det ikke må transporteres?

2. Har Kommissionen endvidere kendskab til den teori, der fremsættes i disse rapporter om, at den franske premierminister Jospin skulle have lovet oliekoncernen TotalFina, som havde chartret Erika, at alle oplysninger om tankerens ladning ville blive holdt hemmelige, og at dette har været medvirkende til, at bjærgningsselskabet Smit Tak, der er hjemmehørende i Rotterdam, endnu ikke har kunne påbegynde bjærgningsarbejdet?

3. Finder Kommissionen det acceptabelt, at de forventede følger af katastrofen på grund af løfter fra en af de involverede myndigheder til en berørt virksomhed holdes hemmelige for offentligheden, hvorved finansielle interesser indrømmes større vægt end sikkerhed, miljø og folkesundhed?

4. Vil Kommissionen gøre en indsats for, at følgerne for miljøet i havet og langs kysten samt følgerne for folkesundheden for alle, der får berøring hermed, hurtigst muligt kommer til offentlighedens kundskab?

5. Hvad vil Kommissionen gøre for at fremskynde bjærgningsarbejdet, således at yderligere forurening på grund af udstrømning af den resterende ladning fra skibet omgående bringes til ophør?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(18. juli 2000)

1. Kommissionen har kendskab til påstande, som stort set er udbredt af medierne, om den type olie, Erika transporterede. Kommissionen har i denne forbindelse med interesse overvejet oplysningerne fra de franske myndigheder, bl.a. hvad angår stoffets kræftfremkaldende virkninger og forsigtighedsinstrukserne til deltagerne i rengøringsarbejdet. Kommissionen har også bemærket sig de franske myndigheders gentagne bekræftelser af, at Erikas last bestod af tung brændselsolie af kategori 2 i henhold til den sædvanlige klassificering af kommercielle olieprodukter.

2. - 4. Kommissionen henviser det ærede medlem til de franske myndigheders pressemeddelelse af 31. marts 2000 med titlen: Pompage de l'Erika; transparence dans le respect de la protection des secrets industriels (Udpumpning af Erika: gennemsigtighed under overholdelse af respekten for beskyttelse af forretningshemmeligheder), som findes på netsted:

http://www.equipment.gouv.fr/actualites.

5. Kommissionen mener, at beslutninger om gennemførelse af udpumpningsarbejdet af Erika hører ind under de franske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0989/00

af Jean-Claude Martinez (TDI) til Kommissionen

(29. marts 2000)

Om: Fællesskabspræference for nødder, kastanjer og johannesbrød

Ca. 300 000 familier varetager i Europa produktionen af mandler, hasselnødder, kastanjer og johannesbrød. Men EU har så stort et underskud, at det er verdens største importør af mandler, som for 74 % vedkommende produceres i USA, hasselnødder, som for 75 % vedkommende produceres i Tyrkiet, eller valnødder, som produceres i Californien og Kina.

Nedsættelsen af tolden, der nu er nede på 2 % som følge af Marrakech-aftalerne, skaber fare for, at vore bedrifter, hvis produktionsomkostninger ikke kan bringes ned på samme niveau som Tyrkiets, Kinas og USA's sociale og miljømæssige dumpingpriser, forsvinder fuldstændig.

Men mandeltræerne, kastanjetræerne eller valnøddetræerne udgør skove, der beskytter jordbunden og miljøet og skaber job og balance i landdistrikterne. EU har på 10 år investeret 725 mio. euro i denne sektor, men i dag findes der ikke en eneste specifik støtte.

Agter Kommissionen eventuelt blot inden for rammerne af miljøpolitikken og politikken for udvikling af landdistrikterne at sikre en retfærdig finansiering af en aktivitet, hvis forsvinden indirekte ville bevirke væsentligt højere omkostninger end en rimelig finansiering af dens overlevelse?

Hvilke konkrete, præcise og effektive foranstaltninger agter Kommissionen at træffe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. maj 2000)

For at øge produktiviteten og konkurrenceevnen har nøddesektoren i ti år modtaget særlig støtte i henhold til bestemmelserne i afsnit II i Rådets forordning (EØF) nr. 1035/72 af 18. maj 1972 om den fælles markedsordning for frugt og grønsager(1). Fællesskabets udgifter til denne støtte androg fra 1990 til 1999 725 mio. EUR. Desuden forventes det, at der indtil 2006 vil være udgifter på over 250 mio. EUR til forbedringsplaner, der stadig er ved at blive gennemført. Yderligere er der siden 1997 og indtil 2000 blevet ydet en fast støtte til hasselnødder.

Det har hele tiden været meningen, at sådanne særlige former for støtte skulle være midlertidige og gradvist aftagende for at lægge det finansielle ansvar ud til landbrugerne.

Ligesom for alle andre produkter i frugt- og grønsagssektoren kan der ydes støtte til de forskellige former for nødder gennem den driftsfondsordning, indeholdt i Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grønsager(2), i henhold til hvilken der kan ydes finansiel støtte til alle frugter og grønsager, der markedsføres gennem producentorganisationer.

Hvad endelig angår de miljømæssige og sociale aspekter af nøddeproduktionen, kan medlemsstaterne naturligvis under overholdelse af Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger(3) lade deres planer for udvikling af landdistrikterne omfatte nøddeproduktionen.

(1) EFT L 118 af 20.5.1972.

(2) EFT L 297 af 21.11.1996.

(3) EFT L 160 af 26.6.1999.