ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0965/02

af Elizabeth Lynne (ELDR) til Kommissionen

(15. april 2002)

Om: Kommissionens høringsdokument om direktiver efter den nye metode

Den Internetbaserede feedback til det høringsdokument, der er udarbejdet af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik, om funktionen af direktiverne efter den nye metode, er kun tilgængelig via et spørgeskema på: http://europa.eu.int/BFM/consultation/index.cfm?fuseaction=form&id_form=4

Hvorfor er der ikke mulighed for at give feedback via Internettet ud over denne begrænsede form ved hjælp af et spørgeskema?

Hvorfor er navnet på den person, der er ansvarlig for høringsdokumentet, ikke angivet på webstedet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(8. maj 2002)

Høringsdokumentet om direktiver efter den nye metode blev udarbejdet af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik som led i forberedelsen til en meddelelse fra Kommissionen om dette emne. Formålet med denne rådføring var at få en bred vurdering og feedback fra de berørte parter, således at mere detaljerede forslag kunne udarbejdes og senere medtages i denne meddelelse.

Da man vurderede den mest effektive måde at gennemføre en sådan undersøgelse på, mente man, at en internetbaseret rådføring var at foretrække frem for en traditionel undersøgelse rettet til de berørte parter, da man dermed kunne komme i kontakt med et bredere udvalg af potentielle bidragydere. Som led i de videre overvejelser om formatet for denne rådføring blev det besluttet, at det interaktive værktøj Interactive Policy Making, som allerede var til rådighed i Kommissionen, bedst ville kunne opfylde kravene til denne rådføring. Det valgte værktøjs fordele blev vurderet både ud fra et tidsmæssigt synspunkt samt den hurtigere vurdering af resultaterne.

Selve høringsdokumentet er resultatet af udvidede erfaringer med håndteringen af den nye metode, både på nationalt og EU-plan, samt indgående drøftelser med medlemsstaterne over en periode. Tidsfaktoren samt uundgåelige personaleændringer betyder, at projektet i højere grad består af et teamwork end resultatet af en enkelt persons arbejde. På den pågældende rådføringsside fandtes der en fungerende e-mailadresse, hvortil eventuelle forespørgsler kunne rettes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0282/02

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Rådet

(8. februar 2002)

Om: Railtrack

Den britiske regering har for nylig indledt en procedure med henblik på opløsning af Railtrack PLC. Det er sandsynligt, at ejerne af aktionærerne i Railtrack vil miste praktisk talt al den kapital, de har investeret i selskabet, uden nogen form for kompensation. Er Rådet foruroliget over den måde, hvorpå den britiske regering har behandlet afviklingen af Railtrack?

Mener Rådet mere specielt, at den reelle konfiskering af aktier i Railtrack i Det Forenede Kongerige kan bringe liberaliseringen af transportinfrastrukturer rundt om i Europa i fare, eftersom investorer afskrækkes fra at investere i sådanne projekter af frygt for, at Railtrack-sagen vil skabe præcedens og føre til andre pludselige renationaliseringer uden kompensation? Mener Rådet, at den britiske regering bør yde erstatning til aktionærerne i Railtrack?

Svar

(21. maj 2002)

Rådet opfordrer det ærede parlamentsmedlem til at stile sin forespørgsel til Europa-Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0496/02

af Manuel Medina Ortega (PSE) til Kommissionen

(22. februar 2002)

Om: Virkningerne af akvakultur for kystfiskeriet på De Kanariske Øer

Da der kan eventuelt kan være modsætninger mellem forskellige udnyttelser af havområderne, kan Kommissionen da orientere nærmere om de undersøgelser, der er foretaget af virkningerne af akvakultur for kystfiskeriet på De Kanariske Øer? Kan Kommissionen også oplyse, hvilken støtte der er ydet over FIUF i tidsrummet 1994-1999 og i den indeværende programmeringsperiode for fiskerisektoren på De Kanariske Øer, med angivelse af, hvilke beløb der er afsat til hhv. akvakultur og kystfiskeri? Hvordan kontrollerer Kommissionen overholdelsen af beskyttelsesforanstaltningerne? Hvor store midler har de spanske myndigheder ydet som led i samfinansieringen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. marts 2002)

Kommissionen meddeler det ærede medlem, at den ikke har foretaget og ikke har kendskab til undersøgelser af akvakulturens virkninger for kystfiskeriet på De Kanariske Øer.

Kommissionen råder over oplysninger om støtte fra det finansielle instrument for udvikling af fiskeriet (FIUF) til akvakultur på De Kanariske Øer i programmeringsperioderne 1994-1999 og 2000-2006. Kommissionens oplysninger gør det derimod ikke muligt at udskille støtten til kystfiskeriet, da denne støtte er sammenlagt med støtten til fiskerflåden i forbindelse med foranstaltningerne til gennemførelse af FIUF-programmet.

For perioden 1994-1999 fordeler støtten sig således:

- Akvakultur: 1 802 079 EUR

- Fiskerflåde: 27 571 500 EUR

For perioden 2000-2006 har Kommissionen konstateret, at myndighederne på De Kanariske Øer ikke havde foretaget nogen betaling for akvakulturen og fiskerflåden pr. 30. september 2001.

De beskyttelsesforanstaltninger, som det ærede medlem henviser til, er ikke klare. Overholdelsen af miljøforpligtelserne kontrolleres ikke direkte af Kommissionen. Det er medlemsstaterne, der efter national ret kontrollerer, om bestemmelserne om fysisk planlægning overholdes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0359/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(14. februar 2002)

Om: Vandmangel i Grækenland

Grækenland blev for nylig ramt af kraftige snefald, mens det i over to en halv måned (fra begyndelsen af november 2001 til midt i januar 2002) i hele Grækenland regnede som aldrig før. Det frygtes dog, at dette vand ikke er blevet opsamlet nogen steder på grund af mangel på passende faciliteter.

Kender Kommissionen det nøjagtige antal større projekter, som den har ydet støtte til, og som er gennemført i Grækenland i løbet af de sidste ti år for at nedbringe vandmangelen? Er Kommissionen tilfreds med Grækenlands indsats, hvad angår opsamling af vand? Hvad er Kommissionens vurdering med hensyn til vandsituationen i det kommende årti?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(15. april 2002)

I Grækenland findes der et stort antal anlæg til opsamling af regnvand, hvoraf nogle i de første ti år blev medfinansieret af strukturfondene og Samhørighedsfonden for at tilgodese landbrugets behov og afhjælpe mangelen på drikkevand. EU har givet støtte til en lang række projekter, herunder den store Evinos-dæmning, der forsyner Athen med drikkevand, Voion-dæmningen i Kozani, dæmningerne i Lefkada og Kyrgia i præfekturet Drama, dæmningen i Agia Paraskevi i Kalabaka, vandreservoiret Goumenissa i Kilkis samt en række kunstige søer og vandreservoirer, primært på øerne.

Ifølge oplysninger fra de græske myndigheder er følgende større projekter allerede igangsat eller befinder sig på et fremskredent planlægningsstadium: dæmningerne Piros og Parapiros ved byen Patras, dæmningerne Aposselemis og Potamon på Kreta, Gaduras på Rhodos, Agioneri og Panaiotiko i Thessalien, Vrachos i Kastoria, Grevena og Achiron i Etoloakarnania, Seta-Manikia på det græske fastland, drikkevandsforsyningen på Korfu, vandreservoiret Arzan-Amatovo i Kilkis samt genopretningen af en del af den gamle sø Karla i Thessalien.

Kommissionen skal gøre det ærede medlem opmærksom på, at hverken vandopsamling eller overslag over eventuel vandmangel hører under dens kompetence. Det bør dog noteres, at medlemslandene ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger(1) er forpligtet til at fremlægge oplysninger om vandforvaltningen. Sidste frist for at gennemføre dette direktiv i den nationale lovgivning er den 22. december 2003.

(1) EFT L 327 af 22.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0209/02

af Ulpu Iivari (PSE) til Rådet

(5. februar 2002)

Om: Hjemtransport af afdøde i EU

Et stigende antal borgere i EU bor nu til dags i et andet EU-land end deres eget. Det indebærer, at det stadig oftere forekommer, at EU-borgere afgår ved døden i et andet land end deres hjemland. På nuværende tidspunkt er hjemtransport af afdøde fra en stat til en anden reguleret af Berlin-traktaten fra 1937 og Europarådets konvention fra 1973. Disse aftaler er ikke længere tidssvarende, idet de tager udgangspunkt i en grænsekontrol, som ikke længere findes. Denne beklagelige situation fører til mange forsinkelser og problemer for den afdødes pårørende midt i deres sorg.

Rådet bedes oplyse, om traktaterne garanterer, at afdøde frit kan hjemføres, når der er tale om en borger fra EU. Er det muligt at gennemføre EU-bestemmelser om hjemtransport af afdøde, så transporten fra en medlemsstat til en anden ville være lige så ukompliceret som transport internt i en medlemsstat?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-0209/02 og E-0343/02

(21. maj 2002)

Hverken selve traktaten om Den Europæiske Union eller den afledte fællesskabsret indeholder bestemmelser om det emne, som de ærede parlamentsmedlemmer rejser.

Rådet kan derfor ikke svare på spørgsmålet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0744/02

af Pernille Frahm (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. marts 2002)

Om: Statsstøtte til landbruget

Idet jeg giver min fulde anerkendelse af, at Kommissionen har grebet ind over for den ulovlige statsstøtte til portugisiske svineproducenter, vil jeg gerne have afklaret, hvordan Kommissionen stiller sig til den støtte, som Rådet har besluttet at give til Frankrig og Italien til destruktion af vin?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. april 2002)

Hvad angår de rådsafgørelser, som det ærede medlem henviser til, har Kommissionen afgivet følgende erklæring i Rådet:

Kommissionen går i almindelighed ikke ind for driftsstøtte. Ensidig statsstøtte, som kun har til formål at forbedre producenternes finansielle situation, men som på ingen måde bidrager til udviklingen i sektoren, herunder støtte, som kun ydes på grundlag af pris, mængde eller produktionsenhed, betragtes som driftsstøtte, der er uforenelig med fællesmarkedet. I kraft af denne støttes art er det endvidere sandsynligt, at den får indflydelse på mekanismerne under de fælles markedsordninger.

Den nye markedsordning for vin har kun været i kraft siden 1. august 2000. Den afspejler medlemsstaternes fælles holdning til, hvilken form for finansiel støtte der er tilstrækkelig og nødvendig for et velfungerende vinmarked. Det vækker bekymring, at visse medlemsstater allerede nu tyer til at yde supplerende national støtte af en art, Kommissionen normalt ikke godkender, fordi der er tale om ren driftsstøtte, som ikke skaber strukturelle forbedringer i sektoren.

Der er alvorlig risiko for forvridning af konkurrencen mellem medlemsstaterne, hvis en sådan statsstøtte tillades uden kontrol eller forpligtelser, hvad angår denne støttes sammenkobling med strukturelle foranstaltninger. Der vil blive lagt pres på de øvrige medlemsstater for også at få dem til at yde en sådan støtte. Landmændenes incitament til at gennemføre strukturelle reformer under markedsordningen for vin vil blive mindsket.

Kommissionen forbeholder sig ret til at anmode Domstolen om at annullere Rådets afgørelse.

Kommissionen har endnu ikke besluttet, om den vil søge Rådets afgørelse annulleret.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0621/02

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(6. marts 2002)

Om: Jurassic-museum i Lourinhã

I den vestlige region af Portugal, og navnlig i Lourinhã kommune, findes der 150 millioner år gamle rester og levn af store grupper dinosaurer, krokodiller, skildpadder, fisk og hvirvelløse dyr, som også har stor betydning på internationalt plan.

Det nuværende museum i Lourinhã er meget lille i forhold til dets kulturelle og videnskabelige betydning, hvilket med støtte fra forskellige grupper i det lokale samfund har givet videnskabelige kredse den idé, at der inden for en overskuelig fremtid skal iværksættes et ambitiøst multikulturelt projekt omfattende et nyt museum og et multiaktivitetscenter til bl.a. videnskabelig forskning, kulturbegivenheder, undervisning, fritidsaktiviteter og underholdning.

Denne aktive indsats fra forskellige organisationers og personers side har ført til, at man i dag råder over et stort areal på 32 ha, som ligger tæt ved den lille by Lourinhã, og med et hold arkitekters kreativitet er det lykkedes at udarbejde et byggeprojekt, som har stor videnskabelig, kulturel og undervisningsmæssig betydning for Portugal og den vestlige region samt for Lourinhã kommune. De projekterede omkostninger til dette projekt beløber sig til 20 mio. EUR.

Mener Kommissionen, at det vil være muligt at finansiere dette betydelige kulturprojekt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(19. april 2002)

Kommissionen og de portugisiske myndigheder har forhandlet sig frem til det operationelle kulturprogram for programmeringsperioden 2000-2006, og det program omfatter bl.a. foranstaltninger med henblik på at modernisere og revitalisere nationale museer og beskytte og renovere historiske og kulturelle lokaliteter.

Kommissionen minder det ærede medlem om, at partnerskabet indebærer, at både udvælgelse og iværksættelse af projekter påhviler de regionale myndigheder, der er ansvarlige for forvaltningen og opfølgningen af de programmer, som medfinansieres af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. I den forbindelse kan lederne af det pågældende projekt henvende sig til Kulturministeriet, Gabinete de gestão do P.O. Cultura Palácio Nacional da Ajuda, og forelægge deres forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0038/02

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(23. januar 2002)

Om: Diget i Valgrisenche

I 50'erne blev der opført et enormt dige i dalen Valgrisenche i Valle d'Aosta trods modstand fra den autonome region Valle d'Aosta, der havde gjort opmærksom på farerne ved bygningsværket på grund af tendensen til jordskred i en del af de bjerge, der omgiver den kunstige sø. Der er tale om en bue-gravitationsdæmning med kantet dæmningskrone, der strækker sig over 394 m i en bredde på 5 m.

Efter tragedien i Vajont i Veneto, hvor 1909 personer mistede livet den 9. oktober 1963, da vandet havde oversvømmet diget som følge af et jordskred, besluttede elektricitetsvirksomheden at anvende diget til vandløbsafgrænsning og tømte den kunstige sø.

Den enorme mur står stadig tilbage og dominerer den lille bjerglandsby med tydelige indvirkninger af miljø- og landskabsmæssig art. Man er i den sidste tid begyndt at undersøge muligheden for at nedrive dette bygningsværk, der nu er unødvendigt i så stort omfang, for at gennaturalisere dette bjergområde, således at kun den vandløbsafgrænsende del bevares.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse, om det er muligt at iværksætte et fællesskabsprojekt til dette formål eller opnå adgang til allerede eksisterende midler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(7. marts 2002)

Enhedsprogrammeringsdokumentet (SPD) for perioden 2000-2006 for Valle d'Aosta, som er en region, der er berettiget til støtte under strukturfondenes mål 2, fokuserer på social og økonomisk omstilling med det formål at gøre virksomhederne mere konkurrencedygtige, specielt inden for turisme. Prioriterede områder i SPD er forbedring og diversificering af fremstillingsindustrien samt teknisk bistand. Der er ingen foranstaltning under disse to prioriterede mål, hvorigennem man vil kunne medfinansiere en nedrivning af diget i Valgrisenche-dalen.

Det er heller ikke muligt at finansiere forslaget fra det ærede medlem på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1655/2000 af 17. juli 2000 om det finansielle instrument for miljøet (Life)(1), da den foreslåede foranstaltning ikke falder ind under forordningens anvendelsesområde. Den pågældende dal ligger ikke i et Natura 2000-område, hvilket er et krav for at opnå støtte gennem Life-Natur, og projektet kan heller ikke få støtte via Life-Miljø, da det ikke er nyskabende,

(1) EFT L 192 af 28.7.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0400/02

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Rådet

(22. februar 2002)

Om: Ikaros-myten og den europæiske kulturpolitik

Den forestående produktion af værket Ikaros af den britiske regissør Greenaway inddrager ikke øen Ikaria, hvor Ikaros ifølge den ældgamle myte om Ikaros' fald styrtede ned og blev begravet. Dette har vakt stort mishag blandt øens indbyggere og generelt i den græske offentlighed.

Finansieringen af denne produktion med Kulturolympiadens midler skaber bekymring og tvivl med hensyn til indholdet og målene for kulturpolitikken og dens muligheder for at beskytte og fremme de forskellige folks særlige kulturarv.

Hvad er Den Europæiske Unions økonomiske og politiske deltagelse i Kulturolympiadens programmer? Hvordan vurderer Rådet den ovennævnte kendsgerning, og hvordan agter det at reagere?

Svar

(21. maj 2002)

Rådet opfordrer det ærede parlamentsmedlem til at rette sin forespørgsel til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0805/02

af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen

(21. marts 2002)

Om: Rekreativt havfiskeri og revisionen af den fælles fiskeripolitik

Borgere i min valgkreds, der driver rekreativt havfiskeri, er foruroliget over, at fiskebestandene forsvinder fra deres farvande, og over de miljøskader, der opstår i forbindelse med ubæredygtigt erhvervsfiskeri.

Er Kommissionen enig i, at der ikke i den nuværende EU-politik er anlagt en holdning, der tager udgangspunkt i det rekreative havfiskeri, en holdning, der har haft synlig succes i lande som USA, Australien, New Zealand og Argentina?

Er Kommissionen enig i, at der i kommende forslag vedrørende den fælles fiskeripolitik i højere grad bør gøres tages hensyn til de argumenter, der fremføres af dem, der driver rekreativt havfiskeri? Den nuværende politik favoriserer i meget høj grad den store erhvervsfiskerisektor.

Er Kommissionen endelig enig i, at der er brug for en mere afbalanceret indfaldsvinkel til lovgivningen på fiskeriområdet for at begrænse miljøskaderne og bevare det rekreative havfiskeri, som er en sport, der udøves af over en million mennesker alene i Det Forenede Kongerige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(19. april 2002)

Kommissionen er fuldt ud bekendt med, hvor vigtigt lystfiskeri og dets betydning for menneskers velfærd er i visse kystområder. Kommissionen mener dog, at lystfiskeri forvaltes bedst af medlemsstaterne på grund af deres nærhed til denne aktivitet og det generelle fravær i mange tilfælde af en klar transnational dimension af denne aktivitet.

Det betyder dog ikke, at Fællesskabet ikke bør beskæftige sig med en sådan aktivitet. I nogle tilfælde har fiskeriet klart en EF-dimension, som f.eks. når de arter, der fanges, forvaltes af EF, eller i tilfælde, hvor lystfiskernes bidrag til visse fiskebestandes dødelighed ikke er ubetydelig. Kommissionen mener, at EF kan blive nødsaget til at gribe ind i sådanne tilfælde, og medlemsstaterne kan blive nødsaget til at træffe foranstaltninger angående lystfiskeri, der afspejler EF's politikbehov.

Hvad fiskeres deltagelse i EF's beslutningsprocesser angår, vil det ærede medlem være bekendt med, at en udvidelse af de involverede parters deltagelse er et hovedformålene med reformen af den fælles fiskeripolitik. I den forbindelse, og for så vidt Kommissionen tager initiativer angående lystfiskeri eller andet fiskeri, som fiskernes foreninger har særlig interesse i, vil disse foreninger afgjort blive rådspurgt som en vigtig part i disse aktiviteter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0732/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(15. marts 2002)

Om: Kap Verde

Kan Kommissionen give en oversigt over de projekter vedrørende Kap Verde, der er godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse det samlede beløb for den bistand, der er ydet i alt i 2000 til dette land?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-0732/02, E-0733/02, E-0734/02, E-0735/02, E-0736/02,E-0737/02, E-0738/02, E-0739/02, E-0740/02 og E-0741/02

(13. maj 2002)

De ønskede oplysninger sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0029/02

af Véronique De Keyser (PSE) til Kommissionen

(15. januar 2002)

Om: Skader forårsaget af israelske bombardementer

Hele december 2001 har været præget af den israelske hærs bombardementer og gengældelsesaktioner i Palæstina. Ud over civile ofre og omfattende beskadigelser af boliger er det muligt, at disse aktioner har medført skader på infrastrukturer, som er opført med støtte fra de europæiske institutioner.

Angående disse skader bedes Kommissionen oplyse følgende:

- Foreligger der en opgørelse over disse skader, hvoraf det fremgår, om bygninger, der betegnes som europæiske, reelt er blevet ramt? Det er vigtigt at en eventuel opgørelse over de hidtidige skader offentliggøres, fordi mange EU-borgere, som lægger stor vægt på den humanitære bistand til Palæstina, frygter, at den israelske hær systematisk ødelægger disse europæiske infrastrukturer.

- Hvis der er foreligger en sådan opgørelse, har Juridisk Tjeneste i Kommissionen da undersøgt muligheden for at rejse en erstatningssag mod den israelske stat for at få tilbagebetalt de beløb, der er investeret i civile bygninger, som den israelske hær bevidst har ødelagt?

- Hvis der derimod endnu ikke forligger en opgørelse, har Kommissionen da til hensigt at snarest at foretage og offentliggøre en sådan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. februar 2002)

På begæring af flere medlemsstater er Kommissionen i færd med at koordinere opstillingen af en liste over af EU (Kommissionen og medlemsstaterne) finansierede projekter, der enten er ødelagt eller beskadiget af det israelske militær.

Arbejdet omfatter kun de sager, hvor den fysiske skade er et resultat af det israelske militærs aktiviteter (ikke bosætternes). Opgørelsen af skaden er begrænset til udgifterne til erstatning af den fysiske infrastruktur (opførelse og udstyr) og altså ikke indirekte tab som f.eks. forsinkelse eller suspension af projekter.

Med hensyn til mulige erstatningskrav vil dette spørgsmål på passende vis blive drøftet af medlemsstaterne og Kommissionen, når listen er færdigudarbejdet (den foreløbige liste sendes direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets sekretariat).