SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1037/01

af Giorgos Katiforis (PSE) til Kommissionen

(22. marts 2001)

Om: Anvendelse i Jugoslavien af våben fremstillet af forarmet uran

De Forenede Nationers Højkommissær for Flygtninge (UNHCR) har gennem FN's personaleafdeling givet instruktioner vedrørende beskyttelsesforanstaltninger, som UNHCR-personalet bør træffe, når de arbejder i det område, hvor der blev anvendt krigsmateriel fremstillet af forarmet uran under NATO's bombning af Jugoslavien.

I disse instruktioner hedder det bl.a. at:

a) gravide kvinder ikke bør sendes til Kosovo,

b) personalet efter anmodning bør tilbydes en alternativ postering og

c) eventuelle ansatte, som sendes til Kosovo, skal have anført tjeneste i felten i deres dossier med henblik på at fremme eventuelle erstatningskrav i tilfælde af sygdom på grund af kontaminering.

Kan Kommissionen oplyse Parlamentet om, hvilke tilsvarende foranstaltninger, den har truffet for at beskytte sine tjenestemænd, der arbejder i områder i Jugoslavien, der er kontamineret af krigsmateriel fremstillet af forarmet uran?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(3. maj 2001)

Kommissionen bestræber sig naturligvis på at sikre, at dens medarbejdere ikke udsættes for usædvanlige sundhedsmæssige risici, når de udfører deres arbejde.

Kommissionen har følgelig truffet de fornødne foranstaltninger for at beskytte personale, der arbejder i områder i Balkan-regionen, som kan tænkes at være kontamineret af brugen af ammunition med forarmet uran.

Disse foranstaltninger omfattede identificering af det personale, der befandt sig i regionen efter bombardementerne, øget opmærksomhed fra lægetjenestens side, analyse af de tilgængelige oplysninger om mulige risici, orientering af personalet, vurdering af behovet for systematisk overvågning af den enkelte medarbejder samt en beslutning om ikke at gøre grundige helbredsundersøgelser obligatoriske, men tilbyde dem på et frivilligt basis for dermed at berolige de medarbejdere, som havde bedt om dem.

Hvad angår de særlige punkter, som det ærede medlem henviser til, er situationen som følger:

Lægetjenesten tilser systematisk hver enkelt tjenestemand eller midlertidigt ansatte, der sendes til en region uden for EU. Samtlige relevante medicinske spørgsmål bliver diskuteret, og der gives den fornødne vejledning, blandt andet i forbindelse med en eksisterende eller en eventuel fremtidig graviditet.

Ifølge Kommissionens generelle politik om mobilitet informeres tjenestemænd om samtlige ledige stillinger. Tjenestemænd, der er udstationeret i Balkan-regionen, og som ønsker en anden udstationering, kan selvfølgelig søge derom.

Kommissionen har et objektivt ansvar (det er ikke nødvendigt at bevise dens skyld), hvad angår dens tjenestemænds ligesåvel som dens midlertidigt ansattes helbred. Dette gælder såvel refusion af lægeudgifter som udbetaling af invalidepension. Under alle omstændigheder bliver de nærmere oplysninger om en medarbejders karriere, herunder de forskellige tjenestesteder, systematisk ført ind i dennes personlige akter.

Kommissionen har endvidere bedt en gruppe uafhængige eksperter om at vurdere den strålingsrisiko, som det forarmede uran udgør for helbredet. Ekspertgruppen fremlagde sin beretning den 6. marts 2001, og den viser bl.a. følgende:

Der forelå intet bevis på, at der eksisterer en sammenhæng mellem de helbredsproblemer, der har ramt visse militærpersoner, som var vendt tilbage fra Balkan-regionen, og en eventuel eksponering for uranstråling. De tilgængelige resultater danner ikke grundlag for en systematisk overvågning af hver enkelt medarbejder, men visse undersøgelser kan tjene til at forsikre folk om, at der ikke foreligger nogen væsentlig optagelse af uran.

Kommissionen opfordrer derfor personale, der har været udstationeret i Balkan-regionen, til at få foretaget en grundig lægeundersøgelse og udfylde et spørgeskema i forbindelse med deres årlige lægeundersøgelse. Der kan så på dette grundlag eventuelt foretages en screening test.