ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2475/02

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(6. september 2002)

Om: Bestemmelserne om støtte og udbud i forbindelse med oversvømmelseskatastrofen

Østrig blev ligesom Tyskland og Den Tjekkiske Republik for nogle uger siden ramt af en oversvømmelseskatastrofe af uanet omfang.

Tusinder af mennesker er fuldstændig berøvet deres livsgrundlag og står nu foran resterne af deres hidtidige eksistens.

Oversvømmelserne forårsagede skader for flere milliarder euro.

På grundlag af denne katastrofale situation bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. I hvilken udstrækning vil Kommissionen i betragtning af den øjeblikkelige situation og med henblik på at mindske de berørte medlemsstaters finansielle byrder udvise fleksibilitet i forbindelse med undtagelsesmulighederne i Fællesskabets bestemmelser om støtte og udbud?

2. Hvor ser Kommissionen konkrete spillerum for handling i dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. oktober 2002)

Hvad angår statsstøtte, indeholder EF-traktaten en særlig bestemmelse, nemlig artikel 87, stk. 2, litra b), hvori det fastsættes, at støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, er forenelig med fællesmarkedet. Der kræves således ingen særlige bestemmelser eller undtagelser for at behandle denne type situationer. Kommissionen har tidligere accepteret, at f.eks. oversvømmelser kan betragtes som naturkatastrofer. Kommissionen vil anvende samme fremgangsmåde i det foreliggende tilfælde. Når det er konstateret, at der er tale om en naturkatastrofe, kan der kompenseres for op til 100 % af den materielle skade, der er forvoldt af naturkatastrofen. Kommissionen vil naturligvis bestræbe sig på at træffe en beslutning hurtigt.

Hvad angår udvikling af landbruget og landbrugsområder, henvises der til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel P-2539/02(1).

For så vidt angår offentlige udbud, kan udbudsproceduren fremskyndes, og i tilfælde, hvor medlemsstaterne kan påvise usædvanlige omstændigheder, vil det være muligt at fravige kravet om at offentliggøre en udbudsbekendtgørelse i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen om offentlige kontrakter. Det betyder, at medlemsstaterne kan beslutte enten at anvende en såkaldt hasteprocedure, dvs. offentliggørelse af udbuddet i De Europæiske Fællesskabers Officielle Tidende med afkortet frist for indsendelse af svar, eller at gennemføre en procedure med udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse i de tilfælde, hvor betingelserne for en sådan procedure er opfyldt (dvs. at der er tale om en uforudsigelig begivenhed, om særligt hastende tilfælde, som er uforenelige med de frister, der kræves under andre procedurer herunder også hasteproceduren og om en tilfældig forbindelse mellem den uforudsigelige begivenhed og det heraf følgende særligt hastende tilfælde).

(1) Se side 183.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2311/02

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(25. juli 2002)

Om: EU-initiativer mod EU-StudentVote-projektet som følge af misbrug af Den Europæiske Unions emblem

På internetwebstedet www.eusv.org for den organisation, der arrangerede onlinevalget af De Studerendes Europæiske Råd, kan man blandt initiativtagerne stadig finde Den Europæiske Union med angivelse af det officielle flag og et link til webstedet www.europa.eu.int.

Kommissionens formand har udtalt, at Kommissionen ikke har ydet finansiel eller anden støtte til dette initiativ, og at ovennævnte råd ikke vil blive betragtet som repræsentativt for europæiske studerende.

Hvilke initiativer agter Kommissionen at træffe for at beskytte sig mod respektløst misbrug af Unionens emblem og navn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(13. september 2002)

Ifølge de betingelser, Europarådet og Kommissionen er blevet enige om, kan Den Europæiske Unions emblem kun benyttes af tredjemand, når det ikke

- kan give anledning til forveksling mellem brugeren og Unionen eller Europarådet

- forbindes med mål eller virke, der er uforenelige med Unionens eller Europarådets princippet og målsætninger.

Ud fra disse betingelser har Kommissionen intet at indvende mod brugen af Den Europæiske Unions emblem i forbindelse med et link til Europa-serveren (http://europa.eu.int/abc/symbols/emblem/graphics/graphics_en.htm).

Kommissionen vil imidlertid gerne henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at tilladelse til at benytte Den Europæiske Unions emblem ikke indebærer eneret hertil. Det tillades ikke, at man sætter sig på emblemet eller noget andet lignende varemærke eller logo, hverken gennem registrering eller på anden måde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1565/02

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(3. juni 2002)

Om: Syrien

I sit svar på forespørgsel P-0634/02(1) om Syrien skriver kommissær Chris Patten bl.a., at Kommissionen er fast overbevist om, at dialogen om menneskerettigheder vil blive mere effektiv, hvis den udvikles inden for rammerne af en bindende associeringsaftale, at en fremtidig associeringsaftale mellem EU og Syrien vil betragte menneskerettigheder som et centralt element i forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Syrien, og at aftalen vil have som mål at fremme de fælles målsætninger, der fastlagdes i Barcelona-erklæringen(2), deriblandt fremme af retsstatsprincippet og demokratiet, respekt for menneskerettighederne, et frit marked og en bæredygtig udvikling. I svaret hedder det endvidere, at Kommissionen i forbindelse med samarbejdsprogrammet MEDA vil insistere på reformspørgsmålet.

Mener Kommissionen, at den vil kunne bevare sin optimisme med hensyn til den nødvendige demokratisering af Syrien på baggrund af det, der kom for dagen efter hændelsen den 24. marts 2002 i Homs med hensyn til det tætte militær-tekniske samarbejde mellem den syriske og irakiske regering om konstruktionen af missiler med en rækkevidde på over 500 km?

Finder Kommissionen ikke set mere generelt at det er bekymrende, at et land, der er blevet medlem af FN's sikkerhedsråd, bl.a. takket være EU's og dets medlemsstaters uundværlige støtte, kan krænke FN-resolutionerne om Irak på så uforskammet vis?

Kan Kommissionen til sidst oplyse, hvor grænsen går for dens optimistiske og positive politik over for regimer, der ikke blot optræder totalitært og blodigt over for deres befolkninger, men også udgør en så stor åbenlys trussel mod den internationale sikkerhed og stabilitet, at de står først på alle internationale organisationers liste?

(1) EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 69.

(2) Vedtaget ved Euro-Middelhavskonferencen (27. og 28. november 1995).

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(11. juli 2002)

Kommissionen er via pressemeddelelser bekendt med den eksplosion, der fandt sted i slutningen af april 2002 i en syrisk våbenfabrik i nærheden af Homs. Ifølge samme pressemeddelelser erklærede de vestlige efterretningstjenester imidlertid, at der ikke blev fremstillet missiler i det pågældende våbenkompleks.

Kommissionen foreslår, at spørgsmålet vedrørende Syriens medlemskab af FN's Sikkerhedsråd rettes til Rådet.

Kommissionen gentager imidlertid, at en dialog om menneskerettighederne er et effektivt redskab til at realisere de mål, der blev fastsat i Barcelona-erklæringen (vedtaget den 27. og 28. november 1995). Kommissionen vil i den henseende henvise til den seneste runde i associeringsforhandlingerne med Syrien, hvor der blev gjort betydelige fremskridt med det politiske kapitel, og hvor den benyttede lejligheden til igen at klargøre EU's holdning til menneskerettighedsspørgsmålene og deres centrale rolle i associeringsaftalen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2154/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Marshalløerne

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Marshalløerne, der godkendtes til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede støtte i 2000 til dette land på alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1870/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Etiopien

Kan Kommissionen udarbejde en opstilling over de projekter, som var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001 og angive størrelsen af det samlede investerede beløb i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2791/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(4. oktober 2002)

Om: Forøgelse af antallet af arbejdsulykker i Grækenland

Ifølge de nylige oplysninger fra arbejdstilsynsmyndigheden er der konstateret en forøgelse af antallet af arbejdsulykker i Grækenland. Råder Kommissionen over oplysninger om antallet af arbejdsulykker i de enkelte EU-medlemsstater? Er Kommissionen tilfreds med den politik til forebyggelse af arbejdsulykker, der føres i Grækenland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(29. november 2002)

Kommissionen iværksatte i 1990 projektet vedrørende europæiske arbejdsulykkesstatistikker (ESAW), som har til formål at harmonisere oplysningerne vedrørende arbejdsulykker. Fra og med 1994 råder man over harmoniserede tal inden for dette område på medlemsstatsplan. Det skal dog understreges, at antallet af anmeldelser af arbejdsulykker varierer meget mellem medlemsstaterne, og at visse medlemsstater anmelder færre end 50 % af ulykkerne, hvilket resulterer i forskelle med hensyn til oplysningerne og vanskeligheder med hensyn til at foretage sammenligninger.

I sin meddelelse Tilpasning til ændringerne i arbejdslivet og i samfundet: en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2002-2006(1) af 11. marts 2002 har Kommissionen anført, at et af de mål, som man skal forfølge i samarbejde med medlemsstaterne, er en vedvarende reduktion af antallet af erhvervsulykker og -sygdomme.

Kommissionen mener, at forbedring af kvaliteten af arbejdet(2), navnlig et sundt og sikkert arbejdsmiljø, er en af de vigtigste faktorer i forbindelse med et helhedssyn på trivsel på arbejdspladsen. En forbedring af arbejdsforholdene er således altid mulig i hver enkelt medlemsstat, herunder Grækenland.

(1) KOM(2002) 118 endelig udg.

(2) Et mål, som EU har fastlagt på Det Europæiske Råds møde i Lissabon i marts 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2320/02 af Feleknas Uca (GUE/NGL) til Rådet. Akkreditering af journalister til EU-topmødet i Sevilla.



EU-Tidende nr. 092 E af 17/04/2003 s. 0154 - 0155



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2320/02 af Feleknas Uca (GUE/NGL) til Rådet (26. juli 2002) Om: Akkreditering af journalister til EU-topmødet i Sevilla En journalist fra avisen Özgür Politika anmodede om akkreditering til EU-topmødet i Sevilla. De spanske myndigheder afviste anmodningen uden begrundelse. Den pågældende journalist har flere gange tidligere været akkrediteret EU-topmøder. Hvorfor blev hans akkreditering afvist uden nærmere begrundelse? Svar (19. december 2002) Rådet kan oplyse det ærede parlamentsmedlem om, at hun bør henvende sig direkte til de spanske myndigheder for at få svar på forespørgslen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1787/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(24. juni 2002)

Om: Den påtænkte reform af Rådets formandskab

Under det spanske formandskab er der i den seneste tid blevet fremsat forskellige forslag om, at den nuværende ordning med formandskabet for Rådet skal erstattes af en model, hvor formandskabet beklædes af flere stater samtidig, under alle omstændigheder af de største lande og i en flerårig periode.

Dette sker på et tidspunkt, hvor Konventet er i færd med at behandle en reform af traktaterne med henblik på udarbejdelse af en europæisk forfatning, hvor man skal beskæftige sig med institutionernes struktur og deres indbyrdes forbindelser, hvor også Rådet skal indgå.

Det er derfor forkasteligt, at de forslag om denne institutions struktur, der drøftes i Rådet ikke forelægges direkte for Konventet som forslag, dette organ frit kan behandle.

Hvad er hensigten med de forslag, som Rådet i øjeblikket behandler? Hvilke forhold er der fastsat mellem Rådet og Konventet om behandlingen af dette afgørende spørgsmål, så den måde, dette fungerer på, kan respekteres?

Svar

(5. november 2002)

Rapporten om foranstaltninger med henblik på at forberede Rådet på udvidelsen, som formandskabet forelagde for Det Europæiske Råd i Sevilla, indeholder ikke specifikke forslag om erstatning af den nuværende ordning med hensyn til formandskabet for Rådet, men gør blot rede for de vigtigste metoder, der foreløbig er blevet foreslået i så henseende, idet det understreges, at disse hverken forpligter delegationerne eller er udtømmende.

Det er grunden til, at Det Europæiske Råd for så vidt angår formandskabsordningen, ud over nogle praktiske administrative foranstaltninger, som ikke kræver ændringer af traktaten, blot har taget den igangværende debat, som beskrevet i rapporten, til efterretning, konstateret, at der generelt er vilje til at gå videre med spørgsmålet, og opfordret det danske formandskab til at træffe passende foranstaltninger med henblik på at fortsætte overvejelserne, således at der kan forelægges en første rapport på Det Europæiske Råds møde i december 2002.

Under disse omstændigheder og i mangel af konkrete forslag er det ikke relevant at rejse spørgsmålet om, hvilke forbindelser, der vil kunne etableres mellem Rådet og konventet med hensyn til behandlingen heraf. Rådet vil imidlertid påse, at den rolle og det ansvar, der i henhold til Laeken-erklæringen er pålagt konventet, nøje respekteres i forbindelse med de initiativer, det måtte tage fremover.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1879/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Granada

Kan Kommissionen gøre rede for, hvilke projekter der blev finansieret over Den Europæiske Unions budget i 2000? Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede støtte til landet har været i 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2141/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Kenya

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Kenya, der godkendtes til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001, og oplyse om størrelsen af den samlede investering det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1221/02

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(29. april 2002)

Om: Lastbilchaufførers sikkerhed i forbindelse med venstrestyrede lastbiler på vejene i Det Forenede Kongerige

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange ulykker med ikke-britiske lastbiler på de britiske veje der skyldes førernes placering i venstre side af førerhuset? Kan Kommissionen ligeledes oplyse, hvor mange ulykker britiske førere er skyld i på det europæiske fastland som følge af deres placering i højre side af førerhusene? Vil Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger, der træffes for at sikre, at lastbilchauffører råder over udstyr, der dækker deres blinde vinkel, når de kører på udenlandske veje, hvor de kommer ud for denne situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. juni 2002)

Kommissionen kan ikke oplyse nærmere enkeltheder om, hvor mange ulykker der skyldes, at chauffører i ikke-britiske lastbiler på vejene i Det Forenede Kongerige befinder sig i venstre side af førerhuset, ej heller detaljer om det modsvarende antal ulykker på kontinentet.

EU's database om færdselsulykker bygger på administrative politirapporter, som kun oplyser fakta uden angivelse af årsagerne til ulykkerne. At fastslå disse kræver en tilbundsgående efterforskning, som må udføres under de juridiske myndigheders ansvar i de enkelte medlemsstater.

For så vidt angår de forholdsregler, Kommissionen har truffet, henvises det ærede medlem til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-852/02 fra Jan Wiersma(1) om spejle, som dækker den blinde vinkel. De foreslåede ændringer til direktivet om bakspejle vil generelt forbedre lastbilchaufførers udsyn.

(1) EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 96.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1659/02

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. juni 2002)

Om: Ansættelser i Det Europæiske Fødevareagentur

Kommissionen præsenterede i april 2002 de tredive personer, der er udvalgt til Det Europæiske Fødevareagenturs bestyrelse.

Af disse stammer fem fra forbrugerkredse og seks fra industrien, landbruget og handelssektoren. Desværre er der blandt disse kandidater ingen fra fødevarebranchen, selvom sådanne personer ville have kunnet bidrage væsentligt til agenturets arbejde. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse, på grundlag af hvilke kriterier de tredive kandidater er blevet udvalgt, og om der kan rådes bod på denne forsømmelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(19. juli 2002)

Ifølge artikel 25 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed(1) består autoritetens bestyrelse af 14 medlemmer, der udpeges af Rådet i samråd med Parlamentet fra en liste, som Kommissionen opstiller, og som indeholder et væsentligt større antal kandidater end antallet af medlemmer, der skal udpeges, samt en repræsentant for Kommissionen.

Kommissionen godkendte den pågældende liste den 5. april 2002 efter en udvælgelsesprocedure, der foregik efter kriterierne i forordning (EF) nr. 178/2002. I forordningen lægges der vægt på, at der ved udpegelsen sikres det højest mulige kompetenceniveau, en bred vifte af relevant ekspertise og i overensstemmelse hermed den størst mulige geografiske spredning i EU. Forordningen foreskriver endvidere, at fire af medlemmerne skal have baggrund i organisationer, der repræsenterer forbrugere og andre interesser i fødevarekæden.

Den liste, Kommissionen har godkendt, omfatter seks kandidater med baggrund i organisationer, der repræsenterer forbrugere, og seks kandidater med baggrund i organisationer, der repræsenterer andre interesser i fødevarekæden. Blandt de seks sidstnævnte kandidater har to en baggrund i organisationer, der repræsenterer fødevarebranchen, to har en baggrund i organisationer, der repræsenterer landbruget, og to en baggrund i organisationer, der repræsenterer distributionsleddet.

Kommissionens liste omfatter således kandidater med baggrund i fødevarebranchen.

Endelig bør det understreges, at bestyrelsesmedlemmerne ikke udpeges til at repræsentere en given interessegruppe. Der er tale om en personlig udnævnelse, og de skal forpligte sig til at være uafhængige og handle i almenhedens interesse.

(1) EFT L 31 af 1.2.2002.