ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0304/00

af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen

(4. februar 2000)

Om: Forsinkelser i forbindelse med gennemførelsen af projekter under Samhørighedsfonden i Grækenland: biologisk affaldsbehandling og genetablering af steder for nedgravning af affald fra Thessaloniki

Nogle projekter af stor betydning for miljøbeskyttelsen og forbedring af livskvaliteten for Thessalonikis indbyggere, nemlig udvidelse og færdiggørelse af et biologisk affaldsbehandlingsanlæg fase II og genetablering af et deponeringssted og undersøgelse/bygning af en fuldstændig omladningsterminal for Thessaloniki, er i urimelig grad blevet forsinket samtidig med, at de finansielle rammer for Samhørighedsfonden for den tidligere programperiode (1994-1999) allerede er udløbet.

Eftersom de ovennævnte projekter var optaget blandt de projekter, der siden 1995 har modtaget støtte fra Samhørighedsfonden, og skulle have været færdige og i drift pr. 1998,

bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Hvor langt er man nået med projekterne, hvad skyldes forsinkelserne, og hvornår forventes arbejdet at være afsluttet?

2. Hvor stort et fællesskabsbidrag er der ydet fra Samhørighedsfonden for programperioden 1994-1999, og var midlerne tilstrækkelige til at fuldføre projekterne?

3. Hvilke skridt har Kommissionen taget, eller hvilke skridt agter den at tage med henblik på for det første at få gennemført projekterne hurtigt og for det andet at sikre deres effektive funktion?

Hvad angår de forpligtelser, som de græske myndigheder har indgået i forbindelse med projektet for biologisk affaldsbehandling i Thessaloniki, bedes Kommissionen besvare følgende:

- Overvåges vandkvaliteten i det indre og den centrale del af Thermaikos Kolpos, og i bekræftende fald af hvilket organ?

- Er det pågældende kloakeringsnet blevet udvidet?

- Er industriområdet blevet tilsluttet kloakeringsnettet, og føres der kontrol med kvaliteten af industriaffaldet? Over hvilke indtægter dækkes drifts- og vedligeholdelsesudgifterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(23. februar 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0049/00

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(20. januar 2000)

Om: Köln-Processen: Tilpasning af Poseima-programmet og støtte til økologisk produktion

Forordning EØF 1600/92(1) indeholder ikke nogen specifikke foranstaltninger til fremme af udviklingen af økologisk produktion på Azorerne, der på nuværende tidspunkt kun er i sin vorden.

Forskellige årsager, herunder markeds- og miljøbetingede årsager samt Azorernes markedsføringsstrategi, taler for en større fokusering på ovennævnte aktivitet.

Finder Kommissionen det ikke hensigtsmæssigt, at der i forbindelse med revisionen af den pågældende forordning indføres særlige incitamenter til fremme af en sådan form for landbrug?

(1) EFT L 173 af 27.6.1992, s. 1.

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 og E-0052/00

(28. februar 2000)

Det ærede parlamentsmedlem har stillet en række spørgsmål vedrørende Poseima-programmet for Azorerne.

Hvad angår Kommissionens rapport om foranstaltninger til gennemførelse af EF-traktatens artikel 229 (tidl. artikel 227), stk. 2, kan det oplyses, at den er under udarbejdelse.

Kommissionen kan derfor ikke på nuværende tidspunkt besvare det ærede parlamentsmedlems spørgsmål vedrørende rapportens indhold. Rapporten skal først godkendes af Kommissionen.

Med hensyn til Kommissionens arbejdsprogram for 2000 kan det oplyses, at der ifølge programmet skal forelægges en rapport for Rådet og Parlamentet om gennemførelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1600/92 af 15. juni 1992 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for Azorerne og Madeira (Poseima)(1) vedrørende landbrugssektoren under Poseima-programmet, i givet fald ledsaget af forslag om de tilpasningsforanstaltninger, som måtte vise sig nødvendige for at nå programmets mål. Samtlige foranstaltninger vedrørende landbruget på Azorerne vil blive behandlet i denne forbindelse.

(1) EFT L 173 af 27.6.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0609/00

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(3. marts 2000)

Om: Prioritering af Den Europæiske Skole for Restaurering i Fællesskabet

Den Europæiske Unions deltagelse i det projekt, der har gjort det muligt at få etableret en Europæisk Skole for Restaurering i Albaicín i Granada, har medvirket til, at det pågældende kvarter i Granada er ved at få sin egen identitet i en periode med et nyt økonomisk opsving, som vil bidrage til at bringe området ud af den markante økonomiske nedgangsperiode.

Det forekommer logisk at forestille sig, at Kommissionen efter at have skabt grundlag for ovennævnte projekt med sin støtte ikke blot satser på økonomisk hjælp, men at den ligeledes anvender sin fremragende kulturelle infrastruktur til at gøre det pågældende center i Granada kendt i relevante kredse i hele Europa.

Vil Kommissionen oplyse, hvorledes den forholder sig over for centret i Granada, som den har bidraget til at realisere, og hvorledes den agter at bidrage til at øge kendskabet til det pågældende center i relevante europæiske kulturkredse for dermed at gøre sine investeringer i Den Europæiske Skole for Restaurering i Granada rentable?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(13. april 2000)

Etableringen af den europæiske skole for restaurering i Albaicín-kvarteret i Granada indgår som en del af foranstaltningerne og underforanstaltningerne i forbindelse med bypilotprojektet Albaicín(1), der har til formål at sikre kvarterets økonomiske genopblomstring.

Bypilotprojekterne har pr. definition en katalysatorfunktion, der dog tidsmæssigt er begrænset. Når projektet er afsluttet, er det ikke muligt systematisk at fortsætte støtten fra strukturfondene.

Desuden kan Kommissionen ikke sikre rentabiliteten ved de projekter, den finansierer. Det er op til modtagerne af fællesskabsstøtten, som således skal sikre, at projektet kører videre.

Med hensyn til navnlig kultursektoren skal det ærede parlamentsmedlem være opmærksomhed, at Kommissionen eventuelt kan bevilge støtte til initiativer af interesse for denne sektor, men kun inden for rammerne af og under overholdelse af kriterierne i det nye program Kultur 2000, for hvilket den første indkaldelse af ansøgninger blev iværksat i marts 2000.

(1) Beslutning EFRU nr. 97.11.29.001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0118/00 af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen. Omkostningerne ved forarbejdning af 1 liter mælk.



EF-Tidende nr. 303 E af 24/10/2000 s. 0143 - 0143



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0118/00 af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Omkostningerne ved forarbejdning af 1 liter mælk Har Kommissionen kendskab til, hvor meget det koster at forarbejde 1 liter mælk i Danmark og Holland? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. februar 2000) Kommissionen har ingen oplysninger om omkostningerne ved forarbejdning af 1 liter mælk i Danmark, Nederlandene eller noget andet medlemsland. Det skal understreges, at sådanne omkostninger kan variere betydeligt afhængigt af, hvilken type produkt der fremstilles, og afhængigt af forarbejdningsvirksomhedens størrelse og struktur.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0574/00

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(23. februar 2000)

Om: Udformningen af traktatens artikel 158, hvad angår øer

I december 1999 stillede jeg skriftlig forespørgsel P-2579/99(1) til Kommissionen om dens fortolkning af de forskellige udformninger af artikel 158 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) om Unionens øer. Kommissionens formand, Prodi, nævnte i sit svar af 18. januar 2000 på

Kommissionens vegne, at eventuelle forskelle mellem dokument CONF 400/97 og traktaten skyldtes juridiske ændringer og den endelige tilpasning af teksterne for at opnå overensstemmelse mellem alle de sprog, den er udarbejdet på.

Det er meget tydeligt, at forskellene mellem nogle af de forskellige sprogudgaver ikke blot skyldes de forklaringer, Prodi har givet i sit svar. Til belysning heraf kan nævnes, at den franske version i sin endelige udformning er væsentligt forskellig fra den oprindelige udformning, hvilket fremgår af en sammenligning mellem de to udgaver. Den endelige udformning af den franske version er ikke blot væsentlig anderledes, men også betydelig mere restriktiv. Dette er ikke tilfældet med de endelige udgaver på bl.a. italiensk, engelsk og svensk, som ikke blot giver en bredere fortolkning, men som også, hvilket er vigtigere, respekterer ordlyden i den oprindelige version på det nævnte sprog.

Unionens institutioner må ikke gennem deres afgørelser fra dag til dag give indtryk af vedvarende omskiftelser, særlig inden for spørgsmål, der berører fortolkningen af EU-traktaten og de 26 øregioner i EU.

Jeg frygter, at disse problemers alvorlige karakter gør det nødvendigt at indgive sagen for Unionens domstole, for at de kan løse den konflikt, som formanden Prodi i sit tidligere nævnte svar kalder ændringer af juridisk art og endelig tilpasning af teksterne for at opnå overensstemmelse mellem de sprog, de er udarbejdet på. Jeg anser det derfor for at være af den største politiske betydning for ø-områderne, at man gør alt, hvad der er nødvendigt, for at finde en tilfredsstillende løsning, inden sagen bliver bragt for Domstolen. Den sag, der allerede er indgivet af øen Wright i Det Forenede Kongerige, som i øjeblikket behandles i retskredse, er en dårlig præcedens, hvis en sag af denne eller lignende art bliver udstrakt til alle de 26 øregioner i Unionen.

Kan Kommissionen derfor oplyse, om den betragter den oprindelige eller den endelige udgave af den franske version for gyldig? Eller sagt med andre ord: Hvilken udgave anser Kommissionen for at være i overensstemmelse med det, der blev vedtaget i Amsterdam i juni 1997, udgaverne på spansk og fransk eller udgaverne på bl.a. engelsk, italiensk og svensk, som absolut ikke er indbyrdes overensstemmende?

(1) EFT C 203 af 18.7.2000, s. 175.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(24. marts 2000)

Teksten i artikel 158, stk. 2, i EF-traktaten er den, der fremgår af Amsterdam-traktaten, der blev undertegnet den 2. oktober 1997, og som alle medlemsstater har ratificeret. Amsterdam-traktaten er affattet på tolv sprog, og alle sprogversioner er retsgyldige (jf. artikel 15 i Amsterdam-traktaten.).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0159/00

af Carl Lang (TDI) til Kommissionen

(26. januar 2000)

Om: Oversvømmelser i Sydfrankrig

Som svar på en forespørgsel fra min kollega Jean-Claude Martinez (E-2395/99)(1) svarede Kommissionen, at der ikke længere eksisterede EU-nødhjælp til EU-medlemsstater med henblik på ofre for naturkatastrofer, men at den agtede at stille EFRU- eller EUGFL-bevillinger til rådighed for de katastroferamte områder på visse betingelser.

1. Hvorledes agter Kommissionen hurtigt at iværksætte disse mekanismer, som er notorisk bureaukratiske og langsommelige?

2. Hvorledes agter Kommissionen at retfærdiggøre, at et katastroferamt område ikke kan drage fordel af en sådan hjælp med den begrundelse, at det ikke længere befinder sig i et område, som er berettiget til støtte fra strukturfondene i perioden 2000-2006?

3. Agter Kommissionen at afbøde det dybt uretfærdige i, at den yder nødhjælp til tredjelande, samtidig med at den nægter EU-medlemsstater en sådan hjælp, ved f.eks. at genopføre denne budgetpost ved hjælp af et ændringsbudget for år 2000?

(1) EFT C 225 E af 8.8.2000, s. 124.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(23. februar 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens meddelelse af 12. januar 2000(1) og dens indlæg i debatten på Europa-Parlamentets plenarmøde i januar 2000(2)

(1) SEC(00) 40.

(2) Europa-Parlamentets forhandlinger (januar 2000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0114/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(31. januar 2000)

Om: EU's planer for WTO efter det mislykkede møde i Seattle

Ifølge oplysninger i pressen skulle der være planer om at genindlede forhandlinger mellem de forskellige økonomiske blokke bestående af industrilandene og de fattigste lande eller udviklingslandene med henblik på at genoptage forhandlingerne under den såkaldte Millennium-runde efter det mislykkede WTO-møde i Seattle. Har disse forlydender noget på sig?

Hvordan vil Rådet stille sig til tanken om, at Europa-Parlamentet deltager i fastsættelsen af EU's holdning på baggrund af den nye situation og de ændringer, der i mellemtiden er indtrådt i den offentlige opinion på europæisk og internationalt plan?

Svar

(28. marts 2000)

1. Rådet fastlagde i konklusionerne fra samlingen den 26. oktober 1999 Den Europæiske Unions holdning til forberedelsen af den tredje WTO-Ministerkonference i Seattle. Ved denne lejlighed bekræftede Rådet atter sin faste overbevisning om, at en omfattende handelsrunde er den bedste måde, hvorpå man kan tage de udfordringer op, der er affødt af de løbende økonomiske ændringer, samt styre globaliseringsprocesserne effektivt, udvide mulighederne for international handel og vækst og på en velafbalanceret måde imødekomme alle WTO-medlemmers og navnlig udviklingslandenes interesser.

Samtidig understregede Rådet nødvendigheden af fuldt og helt at inddrage det civile samfund i denne proces og med henblik herpå fortsætte dialogen med det, således at der kan tages hensyn til dets legitime interesser og ønsker.

2. I sin beslutning af 18. november 1999 tilsluttede Europa-Parlamentet sig i vid udstrækning de mål, som Rådet har fastsat, navnlig hvad angår den samlede strategi, der anbefales i de ovennævnte konklusioner.

3. Efter den mislykkede konference i Seattle overvejer Rådets organer i øjeblikket på grundlag af Kommissionens oplysninger, som ligeledes blev forelagt af kommissionsmedlem Lamy på hans nylige møde i Europa-Parlamentet med Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi, hvilke midler der vil være mest egnede til at nå de mål, som er fastlagt i konklusionerne fra samlingen den 26. oktober 1999, og som fortsat vil være EU's holdning ved de kommende handelsforhandlinger i WTO. Samtidig skal Rådets organer analysere manglerne i forbindelse med forberedelsen af konferencen i Seattle og dens procedurer, således at man kan finde passende mekanismer til at forbedre effektiviteten og den interne og eksterne gennemsigtighed i WTO-processen og som kan sikre, at alle medlemmerne deltager fuldt ud.

4. En første udveksling af synspunkter på politisk niveau om alle disse spørgsmål vil finde sted under det uformelle møde i Porto den 17.-18. marts 2000 for ministrene med ansvar for handelsspørgsmål. Derefter tilkommer det Rådet (almindelige anliggender) at fastlægge de politiske og strategiske retningslinjer på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0105/00

af Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) og José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) til Kommissionen

(26. januar 2000)

Om: Fredsprocessen i Mellemøsten, forhandlinger mellem Syrien og Israel

Syrien og Israel har ved USA's mellemkomst netop indledt fredsforhandlinger i Shepherdstown og taget fat på spørgsmål som sikkerhed og normalisering af forbindelserne.

Fredsprocessen i Mellemøsten, som forbindelserne mellem Syrien og Israel spiller en væsentlig rolle i, er af stor betydning for Den Europæiske Union, men indtil videre har den europæiske offentlighed ikke haft indtryk af, at Den Eurpæiske Union har haft nogen indflydelse på denne proces.

På baggrund heraf ønskes følgende oplyst:

- hvad agter Kommissionen at gøre for at sikre, at Den Europæiske Union deltager i forhandlingerne mellem Syrien og Israel og i andre forhandlinger under fredsprocessen i Mellemøsten?

- hvad ville det ifølge Kommissionen koste Den Europæiske Union at deltage i de sikkerhedsskabende og fredsbevarende aktiviteter på grænsen mellem Israel og Syrien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. februar 2000)

Kommissionen hilser genoptagelsen af de direkte forhandlinger mellem Israel og Syrien velkommen og håber, at fremtidige drøftelser snart vil blive en mulighed.

Kommissionen deler det synspunkt, at EF aktivt skal bidrage til fredsprocessen og hjælpe med at konsolidere de gjorte fremskridt og således hjælpe med at bane vej for en permanent ordning. Den vil bestræbe sig på at yde et aktivt bidrag på det aktuelle afgørende stadium, ikke mindst på baggrund af den indvirkning, som den nye fase måtte have på EU.

Den 24. januar 2000 opfordrede Rådet (almindelige anliggender) formandskabet, den særlige udsending og Kommissionen til at fortsætte kontakterne med parterne i fredsprocessen og med USA med henblik på at yde et så konstruktivt bidrag som muligt til alle faser af fredsprocessen.

Desuden opfordredes den højtstående repræsentant, den særlige udsending og Kommissionen til at foretage en nærmere undersøgelse af de spørgsmål, hvor EU ville have de bedste muligheder for at yde et væsentligt bidrag, herunder sikkerhed, vand og flygtninge. Kommissionen vil deltage aktivt i en sådan vurdering med henblik på yderligere overvejelser i Rådet i nærmeste fremtid.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0377/00

af John McCartin (PPE-DE) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: Skattefritagelse for små virksomheder

Kan Kommissionen oplyse, om den er ved at forberede lovgivningsforslag, som vil indebære, at små virksomheder vil være fritaget for kravet om Kommissionens godkendelse af statsstøtte? I bekræftende fald bedes oplyst, om dette inkluderer skattefritagelser? Hvornår forventes disse forslag at være færdigbehandlede?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. marts 2000)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (nu artikel 87 og 88) på visse former for horisontal statsstøtte(1) blev Kommissionen bemyndiget til, at den ved forordning kan fritage visse typer horisontale støtteforanstaltninger fra kravet om anmeldelse. De kategorier, som denne forordning dækker, omfatter også støtte til små og mellemstore virksomheder.

Den 28. juli 1999 vedtog Kommissionen et udkast til fritagelsesforordning vedrørende støtte til små og mellemstore virksomheder, der snart vil blive offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Kommissionen agter at vedtage forordningen inden juli 2000.

Forordningen vil fastsætte, inden for hvilke intensitetsgrænser støtten til små og mellemstore virksomheder er fritaget for kravet om anmeldelse. Intensiteterne gælder uden hensyn til, i hvilken form støtten ydes, og finder derfor også anvendelse på skattenedsættelser eller skattefritagelser for små og mellemstore virksomheder.

(1) EFT L 142 af 14.5.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0089/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. januar 2000)

Om: Forhandlinger om den nye fiskeriaftale mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko

De første offentlige forlydender om det første møde den 20. december 1999 mellem kommissær Franz Fischler og de marokkanske myndigheder med hensyn til forhandlingerne om den nye fiskeriaftale med Marokko er meget negative. Det lykkedes ikke at få indledt forhandlingerne, og ifølge forlydender fra en række marokkanske regeringsmedlemmer vil der overhovedet ikke være mulighed for at indgå nye aftaler, medmindre der oprettes blandede selskaber. Hvis disse oplysninger er korrekte hvilket i så fald i praksis ville betyde enden på de berørte spanske, og først og fremmest galisiske, fiskerfartøjer hvilke synspunkter vil Kommissionen i så fald gøre sig til talsmand for, og hvilke forhandlingsinstrumenter agter den at benytte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(25. februar 2000)

Kommissionen kan bekræfte at den holdning, der blev givet udtryk for over for de marokkanske myndigheder af det medlem af Kommissionen, som er ansvarlig for landbrug og fiskeri, under dennes besøg i Rabat den 20. december 1999, er baseret på behovet for at få etableret en ny ramme for fiskeriaftaler mellem EU og Marokko, som rummer fordele for begge parter og som tager hensyn til de to områders respektive behov.

Kommissionen bekræfter den forhandlingsposition, den har givet udtryk for i de seneste måneder, navnlig i forhandlingsdirektivet, som blev godkendt af Rådet i oktober 1999.

Alle de forhandlingsinstrumenter, der er til Kommissionens rådighed, vil blive benyttet for at få opstillet en ny partnerskabsramme mellem EU og Marokko.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0083/00

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(24. januar 2000)

Om: Karetteskildpadder

Den alvorligt truede karetteskildpadde har været opført i bilag I til CITES siden 1975. Som følge af cubanske og japanske forbehold har Cuba kunnet eksportere tusindvis af karetteskildpadder til Japan mellem 1975 og 1992, da Japan trak sit forbehold tilbage. Siden 1992 har international handel med skjold fra karetteskildpadder været forbudt. I 1997 foreslog Cuba at overføre den cubanske bestand af karetteskildpadder til bilag II til CITES, at eksportere op til 500 skjold til Japan om året og at eksportere over 5.000 kg skjold fra statslige lagre til Japan, men dette forslag blev afvist med et knebent flertal. Som forberedelse til det næste CITES-møde (april 2000) har Cuba inviteret videnskabsmænd fra europæiske deltagerlande til at vurdere dets forvaltningsprogram for karetteskildpadder. Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Spanien har besøgt Cuba og vil måske anbefale, at europæiske deltagerlande støtter Cubas forslag.

1. Hvorledes agter Kommissionen at tage hensyn til bekymring for, at det cubanske forslag ikke opfylder de kriterier, der blev fastlagt på parternes niende konference om overførsel til bilag II?

2. I betragtning af at en genindførelse af lovlig handel med havskildpaddeprodukter vil sætte gang i efterspørgselen efter skjold over hele verden og forøge den ulovlige jagt og handel, bør Kommissionen da fremme handelen med en så alvorlig truet art?

3. I betragtning af at eksperter har fastslået, at højst 5.000 hunkaretteskildpadder årligt bygger rede i hele det caribiske område, hvordan vil Kommissionen da tage hensyn til det faktum, at et indhug i bestanden på 10 % om året vil være til skade for denne alvorligt truede art?

4. Hvordan agter Kommissionen at tage hensyn til bekymring for, at de havskildpadder, der fanges i cubansk farvand kan høre til bestande i andre caraibiske lande, hvilket betyder, at fangst af havskildpadder og eksport af skjold få indflydelse på andre landes bestande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(8. februar 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-2488/99 fra Robert Evans(1).

(1) Se side 54.