SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1995/00

af Cecilia Malmström (ELDR) til Rådet

(21. juni 2000)

Om: Det koptiske mindretal i Egypten

Egyptens kristne mindretal lider stadig under både samfundsmæssig forskelsbehandling og lejlighedsvise udbrud af voldsomme forfølgelser. Der er hjemmel for nogle former for diskrimination i uretfærdige bestemmelser som f.eks. det forældede Hamayouni-dekret, der stadig kræver, at kristne menigheder andrager præsidenten om tilladelse til bygning af nye kirker. Andre former for diskrimination er blot et resultat af regeringens politik som f.eks. udeladelsen af den koptiske æra i Egyptens historie i skolernes læseplan og den mangelfulde repræsentation af koptere i regeringens top.

Kender Rådet til det koptiske mindretals problemer i Egypten og til den totale mangel på ægte religionsfrihed i dette land? Hvilke forestillinger har Rådet, som et led i Euro-Middelhavsprocessen, tænkt sig at gøre over for den egyptiske regering med hensyn til dette spørgsmål?

Svar

(20. november 2000)

1. Rådets organer har ved flere lejligheder drøftet den sekteriske vold og drab i Øvre Egypten, især i al-Kusha, der er rettet mod det koptiske samfund, og følger fortsat udviklingen nøje. Rådet er opmærksomt på, at ifølge lov nr. 40 fra 1977 er det i lighed med alle andre religiøse samfund ikke tilladt kopterne at stifte egne politiske partier. Endvidere er Rådet opmærksomt på den ændring, der blev foretaget af den egyptiske forfatning i 1980, og har noteret sig, at anholdelser ofte foretages på grundlag af loven om undtagelsestilstand fra 1981.

2. Som en af Barcelona-erklæringens 27 signatarstater har Egypten forpligtet sig til at respektere en række principper på menneskerettighedsområdet og blandt andet handle i overensstemmelse med De Forenede Nationers pagt og verdenserklæringen om menneskerettigheder samt med de forpligtelser, der følger af folkeretten, udvikle retsstatsprincipper og demokrati i sit politiske system; overholde menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt den faktiske udøvelse af disse rettigheder og frihedsrettigheder, herunder ytringsfrihed, forsamlingsfrihed til fredelige formål, samt tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed, individuelt eller sammen med andre medlemmer af samme gruppe, uden forskelsbehandling på grund af race, nationalitet, sprog, religion eller køn, respektere og sikre mangfoldigheden og pluralismen i samfundet og fremme tolerancen mellem forskellige samfundsgrupper. Euro-Middelhavs-charteret om fred og stabilitet, der er under udarbejdelse, kunne medtage nogle af disse principper og, når det muligvis vedtages på den fjerde Euro-Middelhavs-konference på ministerplan i november i Marseille, dermed yderligere understrege, hvor vigtigt det er at respektere menneskerettigheder og demokrati.

3. Euro-Middelhavs-associeringsaftalerne er det andet vigtige forum for drøftelse af menneskerettigheder og demokrati. Heri fastslås det, at respekt for demokratiske principper og grundlæggende menneskerettigheder udgør et væsentligt element i aftalerne. Forhandlingerne om associeringsaftalen med Egypten blev afsluttet sidste år, og aftalen forventes undertegnet i nærmeste fremtid. Når aftalen træder i kraft, lægger den dialogen mellem Den Europæiske Union og Egypten i faste rammer, herunder menneskerettighedssituationen. I artikel 2 i den kommende aftale hedder det, at forbindelserne mellem parterne såvel som bestemmelserne i aftalen skal være baseret på respekt for demokratiske principper og grundlæggende menneskerettigheder, der er beskrevet i verdenserklæringen om menneskerettigheder, som tjener som rettesnor for deres indenrigs- og udenrigspolitik. Endog før associeringsaftalen med Egypten træder i kraft, vil EU fortsat på alle niveauer benytte enhver lejlighed til at minde Egypten om sin bekymring over menneskerettighedssituationen og behovet for at respektere grundlæggende frihedsrettigheder. Senest i forbindelse med anholdelsen af dr. Saad El-Din Ibrahim har Unionen over for de egyptiske myndigheder givet udtryk for sin store bekymring.