SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2925/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(9. oktober 2002)

Om: Effektiviteten af uddannelsesprogrammerne i Grækenland

Ifølge oplysninger indeholdt i rapporten fra Kommissionens Generaldirektorat for Erhvervspolitik Benchmarking Enterprise Policy Results from the 2001 Scoreboard deltog kun 1 % af Grækenlands befolkning i alderen 15-64 år i programmer for uddannelse og videreuddannelse. I andre medlemsstater er tallene derimod væsentligt højere, idet de nærmer sig 20 %, og dette til trods for, at budgettet for de operationelle programmer for videreuddannelse og fremme af beskæftigelsen, bekæmpelse af udelukkelse fra arbejdsmarkedet og uddannelse og grundlæggende erhvervsuddannelse gennem den anden fællesskabsstøtteramme nåede op på 3 411 mio. EUR.

Hvorfor er Grækenland så foruroligende langt bagefter, hvad angår deltagelsen i uddannelsesforanstaltninger, til trods for den rundhåndede økonomiske støtte fra Fællesskabet, og hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre, at fællesskabsstøtten udnyttes på en bedre måde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(8. november 2002)

I den rapport fra generaldirektoratet for erhvervspolitik med titlen Benchmarking Entreprise Policy Results from the 2001 Scoreboard, som det ærede medlem henviser til, angives i den del, der drejer sig om menneskelige ressourcer, den procentdel af befolkningen i alderen 25-64 år i alle Unionens lande, der har deltaget i en uddannelsesaktion. De uddannelser, der henvender sig til denne aldersgruppe, er hovedsagelig

aktioner vedrørende livslang uddannelse. Udviklingen af denne politik er ret ny i Grækenland, og dette er forklaringen på, at den procentuelt er svagt repræsenteret i 1997 og 2000. Politikken for udvikling af livslang uddannelse er imidlertid nu en prioritet, der er indskrevet i den nuværende fællesskabsstøtteramme, og som er genstand for særlig opmærksomhed, både i medlemsstaten og i Kommissionen.

Derimod vedrører det beløb, der nævnes i forespørgslen, det samlede budget for tre specifikke operationelle programmer i perioden 1994-1999: programmerne for efter- og videreuddannelse, fremme af beskæftigelsen, bekæmpelse af udelukkelse fra arbejdsmarkedet og almen uddannelse.

Af oplysningerne i de endelige betalingsanmodninger for disse programmer fremgår det, at 731 040 personer modtog en grund- eller efter-/videreuddannelse, dvs. i gennemsnit 146 208 personer pr. år. Eftersom den erhvervsaktive del af befolkningen (15-64 år) omfattede 3 767 980 personer (nationale statistikker), var det i gennemsnit 4 % af denne befolkningsgruppe, der deltog i disse uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer fra 1994 til 1999. Den Europæiske Socialfond bidrog til disse programmer med i alt 2 952,8 mio. EUR.

Det er dog vigtigt at understrege, at i denne periode drejede de nationale prioriteter sig om dels en forbedring af uddannelsesordninger og -strukturer og arbejdsmarkedet, dels bekæmpelse af arbejdsløshed og social udelukkelse. En stor del af finansieringen blev således brugt til disse formål. Den procentuelle andel af arbejdsløse, der modtog en uddannelse (45 584 personer pr. år i gennemsnit) i forhold til antallet af registrerede arbejdsløse (460 760 personer pr. år i gennemsnit) var således 10 %.

Da en væsentlig del af arbejdet med uddannelses- og erhvervsuddannelsesordninger og -strukturer og arbejdsmarkedet blev udført i perioden 1994-1999, gives der i programmeringsperioden 2000-2006 hovedsagelig prioritet til aktioner til støtte for den europæiske strategi for beskæftigelsen (personlig rådgivning, aktive beskæftigelsesforanstaltninger, livslang uddannelse, lige muligheder). I 2001 deltog således 311 601 personer i en erhvervsuddannelsesaktion, hvilket svarer til ca. 7,1 % af den erhvervsaktive befolkning. Det skønnes i øvrigt, at dette tal vil stige til 454 987 personer i 2002.