ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2000/C 27 E/071) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1419/99
af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Beskyttelse af beskæftigelsen af den keramiske industrisammenslutning i Livorno
Den keramiske industrisammenslutning i Livorno er med sine 300 ansatte den stłrste italienske producent
af porcelænsisolatorer, og det har i den sidste tid lidt under de negative indvirkninger af den nye politik,der fłres af ENEL (det nationale elektricitetsvæsen), som sigter på at udpine konkurrencen mellemleverandłrerne gennem koncentrerede opkłb og leveringslicitationer til et begrænset antal virksomhederosv.
Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse, om den anser denne virksomhedsstrategi for at udgłre en
alvorlig fare for beskæftigelsen på grund af de vanskeligheder, den sætter særlig de mindste virksomheder i,idet de udelukkes fra muligheden for at deltage i licitationer?
Svar afgivet af Mario Monti på Kommissionens vegne
(5. oktober 1999)
Kommissionen er ikke i stand til på baggrund af de oplysninger, det ærede medlem har fremlagt, at afgłre,
om de forholdsregler, ENEL (Ente nazionale energia elettrica) har truffet for at sikre sig de nævntefabrikanters produkter, er i strid med Fællesskabets konkurrenceregler, eller om der er tale om lovligeforholdsregler, som ikke indebærer hverken fordrejning eller diskrimination, og som er i overensstemmelsemed de regler, der gælder for en virksomhed med en juridisk og łkonomisk indflydelse som ENEL, nårvirksomheden vil kłbe de pågældende produkter.
Generelt har en virksomhed som ENEL mulighed for at skabe konkurrence mellem leverandłrerne på et
objektivt grundlag nedfældet i udbudbetingelserne. Endvidere kan leverandłrerne beslutte at afgive tilbudalene eller i samlet i et konsortium, hvis de finder det nłdvendigt for at dække udbyderens krav eller for attage konkurrencen op med andre bydere.
(2000/C 27 E/072) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1420/99
af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Omlægning af brandvæsenet
Dette spłrgsmål er blevet lavet om til et mundtligt spłrgsmål O-0200/99.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström
(8. oktober 1999)
Kommissionen råder ikke over de informationer, det ærede medlem har anmodet om. Det forholder sig
sådan, at de pågældende spłrgsmål i henhold til subsidiaritetsprincippet behandles i de enkelte medlems-stater hver for sig.
Det ærede medlem henvises til internetstedet for afdelingen for civilbeskyttelse: http://europa.eu.int/comm/
dg11/civil/, hvor der findes »Vademecum of Civil Protection in the European Union« (»vejledning for
civilbeskyttelse i Den Europæiske Union«), hvori det er beskrevet, hvordan udrykningstjenesterne er
organiseret i de femten forskellige EU-medlemsstater.C 27 E/60 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0086/99

af Manuel Escolá Hernando (ARE) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Privat finansiering af hoejhastighedsstraekningen Madrid-Zaragoza-Barcelona

Europa-Kommissionen paapeger i sin meddelelse om offentlige/private partnerskaber (OPP'er) med henblik paa transeuropaeiske transportnetprojekter, at hoejhastighedsstraekningen mellem Madrid, Zaragoza og Barcelona ville kunne finansieres gennem et OPP, dvs. ved at aabne mulighed for privates deltagelse i projektet. Denne formel vil i praksis goere det lettere at faa anlaeggene faerdiggjort og sat i vaerk tidligere end de oprindeligt fastlagte frister, fordi projektets gennemfoerelse ikke udelukkende vil vaere afhaengig af de oekonomiske midler, der bevilges over de offentlige budgetter.

Har Kommissionen taget skridt i denne retning? Har den modtaget oplysninger, der tyder paa, at den spanske regering er interesseret i at indgaa i en saadan form for samarbejde mellem det offentlige og det private initiativ for at faa gennemfoert dette projekt?

Har Kommissionen undersoegt mulighederne for at udvide denne form for aftaler til andre projekter til sammenkaedning af de forskellige medlemsstaters transportnet, der ikke blandt de 14 prioriterede, som f.eks. vej- eller jernbaneprojekter, der skal goere det lettere at krydse Pyrenaeerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(19. april 1999)

I Kommissionens meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om offentlige/private partnerskaber (OPP) med henblik paa transeuropaeiske transportnetprojekter(1) blev et antal projekter identificeret som potentielle OPP'er. De omfattede projekter, som ikke figurerede blandt de 14 prioriterede inden for udviklingen af det transeuropaeiske transportnet. Kommissionen foerer fortsat droeftelser med medlemsstaterne om disse projekter og tilskynder regeringerne til at overveje muligheden for et OPP i forbindelse med infrastrukturprojekter, overalt hvor det er muligt og hensigtsmaessigt.

Der er til dato ikke indgivet nogen ansoegning fra de spanske myndigheder om medfinansiering over TEN-budgettet eller andre byudviklingsfonde af et projekt, hvori der indgaar et offentligt/privat partnerskab.

(1) KOM(97) 453 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0745/99

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Fiskeri og baeredygtighed

Sikrer Kommissionen, at bevillinger til omstrukturering af fiskerisektoren anvendes til at stoette naturbevarelse? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(23. april 1999)

Det operationelle program PESCA anvendes ikke direkte til at finansiere foranstaltninger til bevarelse af naturen, da det ikke er programmets maal, men en raekke af PESCA-foranstaltningerne har positiv betydning for bevarelse af naturressourcerne.

Det kan bl.a. naevnes, at der finder en beskyttelse sted af de overfiskede arter og af de marine oekosystemer ved hjaelp af den stoette, der ydes med henblik paa at sprede fiskeriindsatsen til nye arter og nye omraader, og ved hjaelp af en raekke pilotprojekter, der har til formaal at maale virkningen af fiskeriindsatsen og kortlaegningen af havbunden; herudover kan naevnes stoetten til tilpasning og udstyr til ekstensivt akvatulturbrug og akvakulturmetoder med ringe indvirkning paa miljoeet(nye metoder til genbrug af affald og ekstensivt muslingeopdraet paa underlag) samt uddannelsen af fiskerne i baeredygtigt fiskeri.

PESCA frembyder saaledes gode muligheder for at finansiere nyskabende projekter, som ikke blot har til formaal at forene bestraebelserne paa at opnaa en oekonomisk baeredygtig sektor og at beskytte fiskeressourcerne og de marine oekosystemer, men ogsaa at afproeve nogle nye strategier med henblik paa en baeredygtig forvaltning af fiskeriet og akvakulturbrugene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0271/99

af Manuel Escolá Hernando (ARE) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Omledning af vand og Samhoerighedsfonden

Kontoret for De Europaeiske Faellesskabers Officielle Publikationer har for nylig udgivet en publikation med titlen Evaluación Hidrológica España/Portugal (Vurdering af de hydrologiske forhold i Spanien og Portugal).

I denne publikation foreslaar konsulentfirmaet Montgomery Watson (MLW), at der gennemfoeres forskellige undersoegelser, bl.a. med hensyn til omledning af vand mellem forskellige vandloebssystemer i Spanien og med hensyn til analyse af finansieringen af vandbygningsvaerker og udvikling af retningslinjer, der giver EU mulighed for at bidrage til udvikling af vandbygningsvaerker med flere anvendelsesmuligheder. Blandt de foranstaltninger, der straks boer ivaerksaettes, anfoeres ogsaa etablering af infrastruktur til forbindelse af vandloebssystemer. Paa baggrund heraf bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

Har Kommissionen gennemfoert nogen af de af MLW foreslaaede undersoegelser eller givet ordre til, at de gennemfoeres?

Anser Kommissionen det for noedvendigt at gennemfoere undersoegelser af muligheden af at forbinde Ebro-flodens vandloebssystem med andre vandloebssystemer?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 873/99 af James NICHOLSON KONVER II-initiativet - Nordirland



EF-Tidende nr. C 370 af 21/12/1999 s. 0133



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0873/99 af James Nicholson (PPE) til Kommissionen (8. april 1999) Om: KONVER II-initiativet - Nordirland Hvor mange midler er der i medfoer af KONVER II-initiativet i loebet af indevaerende programperiode stillet til raadighed i Nordirland?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0355/99

af Giacomo Leopardi (PPE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Adgangsbegraensning til tandlaegestudiet i Italien

I nu tre aar har for mange studerende faaet adgang til tandlaegestudiet ved italienske universiteter. Selv om de ikke bestod optagelsesproeverne til universitetsstudiet, appellerede de udelukkelsen fra studiet, og den regionale forvaltningsret gav dem lov til at blive immatrikuleret foreloebigt, idet den endelige afgoerelse blev udsat, indtil der var afsagt dom om sagens reelle indhold.

For at opfylde direktiv 78/686/EF(1) og 78/687/EF(2) om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser indfoertes der ved praesidentdekret nr. 135 et tandlaegeuniversitetsstudium. Dette dekret indeholdt ligeledes en raekke adgangsbetingelser for de studerende. Under henvisning til EF-kravene anerkendtes retten til at indfoere adgangsbegraensning i Forfatningsdomstolens dom nr. 383/98.

Hvad vil Kommissionen goere for at fastholde det planlagte antal studiepladser, for at beskytte dem, som har bestaaet adgangsproeven og for at sikre dem muligheden for at foelge et studium i overensstemmelse med de europaeiske normer, saa deres universitetsgrad anerkendes i hele Unionen?

Vil Kommissionen undersoege, om ovennaevnte studium reelt tilbydes, og hvordan de italienske universitetsmyndigheder beregnede forholdet mellem infrastrukturer og studerende, da de begrundede adgangsbegraensningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(18. marts 1999)

Det aerede medlems spoergsmaal om adgangsbegraensning til tandlaegestudiet henhoerer, saa laenge det sker efter princippet om ikke-forskelsbehandling paa grund af nationalitet, alene under medlemsstatens kompetence og paa ingen maade under EF-retten.

(1) EFT L 233 af 24.8.1978, s. 1.

(2) EFT L 233 af 24.8.1978, s. 10.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0537/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. erklaerede, at sardinindustrien er en oekonomisk aktivitet af stor betydning for mange regioner i Faellesskabet, og bemaerkede, at denne sektor er i en krisesituation, der kraever, at der hurtigst muligt vedtages beskyttelsesforanstaltninger, herunder:

"bevilling af de noedvendige midler for perioden 2000-2006 til at lette omstruktureringen i sektoren, udover de midler der er afsat i de nuvaerende strukturfonde."

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget til at efterkomme denne anmodning fra Europa-Parlamentet med henblik paa en afhjaelpning af den alvorlige krise i sardinindustrien?

(1) EFT C 210 af 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0676/99

af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen

(9. marts 1999)

Om: Konkurrencebegraensning i bilindustrien

Er Europa-Kommissionen - paa baggrund af den nylige sag mod Volkswagen AG, hvor denne virksomhed blev doemt for at have overtraadt EU's konkurrenceregler ved at begraense salget til endelige forbrugere fra andre medlemsstater, den store forskel i bilpriser i Den Europaeiske Union og den stigende tendens til, at parallelimporterede biler saelges direkte til forbrugerne af bilforhandlere, der arbejder uden for officielle forhandlernetvaerk (mest i Det Fjerne OEsten) - parat til at foretage en tidligere revision af undtagelsen for bilforhandlere, som skal finde sted i 2001?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(31. marts 1999)

Gruppefritagelsesforordningen om bilsalg (Kommissionens forordning (EF) 1475/95 af 28. juni 1995 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, paa kategorier af salgs- og serviceaftaler vedroerende motorkoeretoejer(1)) traadte i kraft 1. juli 1995 og udloeber 30. september 2002. Kommissionen henviser det aerede medlem til forordningens artikel11, som bestemmer, at Kommissionen med regelmaessige mellemrum foretager en vurdering af anvendelsen af denne forordning, bl.a. hvad angaar prisforskelle i de forskellige medlemsstater og forskelle i kvaliteten af den service, der ydes de endelige forbrugere.

Siden 1993 har Kommissionen overvaaget forskellene i bilpriserne i Faellesskabet i dens halvaarlige oversigter over bilpriserne(2). Denne publikation er baseret paa de vejledende detailpriser, som fabrikanterne indsender henholdsvis 1. maj og 1. november til Generaldirektoratet for Konkurrence for deres mest solgte modeller i Faellesskabet. Det er korrekt, at Kommissionen har konstateret store prisforskelle mellem Det Forenede Kongerige og de oevrige medlemsstater, som til dels skyldes pundets styrke og ikke aendringer i de vejledende listepriser.

Den oegede prisgennemsigtighed, der er en foelge af Kommissionens regelmaessige oversigter over bilpriserne og euroens indfoerelse, medfoerer, at kunderne i stigende grad koeber deres biler i de medlemsstater, hvor priserne og de oevrige salgsvilkaar er mest favorable. Denne tendens er en vigtig markedsrelateret faktor, der bidrager til oeget harmonisering af priserne i hele EU. Kommissionen har taget flere initiativer (ex officio sager mod en raekke bilproducenter, varme telefonlinjer) for at sikre forbrugerne denne frihed.

I henhold til artikel11 skal Kommissionen udarbejde en rapport om virkningen af denne forordning senest den 31. december 2000. Udarbejdelsen af denne rapport vil blive paabegyndt i indevaerende aar. Rapporten vil omfatte Kommissionens erfaringer og de beroerte parters synspunkter (sammenslutninger og eksperter, isaer forbrugersammenslutninger). Kommissionen har til hensigt at sikre, at man ved denne procedure tager hensyn til alle de elementer, der bidrager til anvendelsen af forordningen, inden der tages stilling til en eventuel fremtidig retlig ramme for bilsalg.

(1) EFT L 145 af 29.6.1995.

(2) Se den seneste oversigt i IP/99/60 af 1. februar 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0570/99

af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Eksport af kamptyre fra Portugal til Spanien

I forlaengelse af spoergerens to tidligere spoergsmaal (E-3620/98 og E-0151/99) og baggrund af Kommissionens svar af 22. januar 1999 paa spoergsmaal E-3620/98(1) oensker spoergeren foelgende oplyst: Ville bekymringerne med hensyn til beskyttelsen af folkesundheden, som tilsyneladende skulle have ligget til grund for en udvidelse af forbuddet til ligeledes at omfatte kamptyre (som i oevrigt er opfodret paa graesgange og derfor ikke frembyder nogen fare), ikke blive fuldstaendig ryddet af vejen med vedtagelsen i Spanien af samme procedure, som Colômbia har vedtaget med hensyn til kvaeg fra Spanien, nemlig afbraending af kvaeget efter kampen?

I en artikel offentliggjort i tidsskriftet "6 Toros 6" fra 26. januar 1999 anfoeres det, at spansk kvaeg nu ligeledes er mistaenkt for at vaere inficeret og derfor maaske ikke burde anvendes til tyrefaegtning. Var det ikke den samme frygt for forurening, der gav anledning til udvidelse af forbuddet til at omfatte kvaeg opdraettet i Portugal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. april 1999)

Kommissionen har ikke kunnet faa bekraeftet oplysningerne fra det aerede medlem om, at Spanien har besluttet at afbraende alle kamptyre efter kampene. Ifoelge de oplysninger, som Kommissionen er kommet i besiddelse af, anvendes de fleste kamptyre i Spanien til konsum efter kampene.

Ifoelge Kommissionens oplysninger om opdraet af kamptyre faar disse tyre naturligt foder, men 8 maaneder gamle kalve kan faa et fodertilskud, og foderblandinger kan gives til kamptyre seks maaneder, inden kampene finder sted.

Kommissionen har ikke kendskab til noget bevismateriale om, at spanske kamptyre skulle vaere inficeret med bovin spongiform encephalopati. Hvis det aerede medlem er i besiddelse af saadanne oplysninger, ville Kommissionen vaere taknemmelig for at modtage dem.

Kommissionen vil gerne benytte denne lejlighed til at gentage, at enhver anmodning om at undtage kamptyre fra det generelle forbud om transport af levende kvaeg fra Portugal skal undersoeges paa baggrund af de foreliggende muligheder for at forhindre svindel og under hensyntagen til bl. a. de kontrolforanstaltninger, der findes i bestemmelsesmedlemsstaten.

(1) EFT C 320 af 6.11.1999.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio
(7. oktober 1999)
Som led i udviklingen af det transeuropæiske transportnet er det planen, på grundlag af de allerede
eksisterende sejlbare vandveje, at etablere et sammenhængende og såvel łkonomisk som łkologiskrationelt net af sejlbare vandveje, som kan fungere sammen, og som vil głre det muligt for indlands-skibsfarten på optimal vis at tilbyde denne form for transportservice, som er både łkonomisk, sikker ogmiljłvenlig.
Desuden sikrer vandvejen ud over sin transportfunktion en lang række andre funktioner som for eksempel
flodturisme, egnsudvikling, vandforvaltning (kunstvanding, drikkevand samt vandtilfłrsel til grundvands-spejlet) samt en »historisk kulturarv« (»canal du Midi« i Frankrig og skibselevatorer på »canal du Centre« iBelgien). Disse forskellige dimensioner forsłger Kommissionen at integrere i sine overvejelser om foreksempel infrastrukturafgifter.
I denne sammenhæng fłlger Kommissionen med interesse resultaterne af de forskellige arrangementer,
som fremhæver vandvejenes rolle, således som det f.eks. er tilfældet med Verdenskanalkonferencen.
(2000/C 27 E/115) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1489/99
af Brian Crowley (UEN) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Stråling fra kontorcomputere
Som Kommissionen sikkert er klar over, er kontorpersonale med computerarbejde ifłlge den nyeste
forskning udsat for skadelig stråling. Der kan imidlertid monteres en ny anordning over computerskær-
men, som kan opfange denne stråling.
Hvordan agter Kommissionen således at reagere på den konklusion, at lavfrekvente magnetfelter er skyld i
over en tredjedel af de forekommende indeklimagener?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af PÆdraig Flynn
(16. september 1999)
I juni 1998 fremlagde Kommissionen et forslag til Rådets henstilling (1) om begrænsning af befolkningens
eksponering for elektromagnetiske felter. Dette blev vedtaget af Rådet den 8. juni 1999 (2).
I dette forslag tages der hensyn til den videnskabeligt begrundede udtalelse fra ICNIRP (International
commission on non-ionising radiation), som også er blevet understłttet af Kommissionens VidenskabeligeStyringskomitØ.
Der vil blive taget hensyn til den igangværende og fremtidige forskning på dette område i sammenhæng
med den procedure for udarbejdelse af rapporter, som er fastsat i dette forslag.
(1) KOM(1999) 247 endelig udg.
(2) EFT L 199 af 30.7.1999.
(2000/C 27 E/116) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1490/99
af Pat Gallagher (UEN) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Det nye EF-initiativ EQUAL
Ifłlge de nye strukturfondsforslag skal de eksisterende programmer ADAPT og EMPLOYMENT erstattes
med et enkelt initiativ, der skal hedde EQUAL.C 27 E/94 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0390/99

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Maal 5b-stoette til golfbaner i Bayern

1. Er det sandt, hvad tidsskriftet Focus beretter om, nemlig at tildelingen af EU-stoette under maal 5b til anlaeg af golfbaner ikke er i overensstemmelse med retningslinjerne i det operationelle program? Hvad er i bekraeftende fald forklaringen herpaa?

2. Skal stoettemodtageren eller fristaten Bayern betale pengene tilbage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. april 1999)

1. Mellem 1.-5. december 1997 og 28.-29. januar 1998 reviderede Den Europaeiske Revisionsret det bayerske maal 5b-program for 1989-1993. Revisionsretten skrev i sin sektorskrivelse af 16. april 1998, at stoette til golfbaner inden for rammerne af dette program ofte ikke var i overensstemmelse med programmets formaal. Revisionsretten fandt det ogsaa tvivlsomt, om oekonomisk stoette til golfbaner er berettiget under programmet "gaardferie", og den foreslog stoette fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling. Den oplyste ogsaa, at hverken resultaterne af en projektvurdering af miljoeet eller en anlaegstilladelse forelaa paa det tidspunkt, da den retlige forpligtelse til offentlig stoette forelaa.

Som svar paa disse iagttagelser forklarede Tyskland, at ifoelge beskrivelsen af foranstaltningen "gaardferie" inden for EF-stoetterammen hedder det i forbindelse med dette operationelle program, at "det var formaalet at fuldfoere og forbedre mulighederne for logi og gastronomi. Turisme relateret til sport, sundhed og kultur kan derfor godt tages i betragtning". Udviklingsplanerne, som blev sendt til Kommissionen foer udkastet til EF-stoetterammen, naevner udtrykkeligt "anlaeggelse af golfbaner".

Kommissionen overvejer paa nuvaerende tidspunkt sit standpunkt til sagen.

2. I de tilfaelde, hvor Kommissionen vil kraeve tilbagebetaling af stoetten, vil den paagaeldende medlemsstat blive kontaktet.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies
(1. september 1999)
Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsmålet, og
skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
(2000/C 27 E/089) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1447/99
af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Forfłlgelse af sigłjnerne i Kosovo
TV-kanalerne Euronews og RAI bragte for nogle få dage siden nogle reportager om den massive
udvandring fra Kosovo af alle de derboende sigłjnere.
Man regner med, at Kosovo-albanerne vil tvinge henved 100.000 Kosovo-sigłjnere til at forlade deres
hjem under henvisning til, at de har samarbejdet med serberne.
Hvordan forholder Kommissionen sig til dette nye tilfælde af etnisk udrensning, hvor ofrene denne gang er
alle Kosovo-sigłjnerne, der er udsat for samme form for forfłlgelse, som serberne anklages for at haveiværksat over for Kosovo-albanerne? Hvilke foranstaltninger vil den træffe for at få sat en stopper fordenne forfłlgelse, og for at sigłjerne kan vende hjem?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek
(10. september 1999)
Kommissionen er imod og fordłmmer på det strengeste enhver form for etnisk udrensning rettet mod en
hvilken som helst etnisk befolkningsgruppe. EU fordłmte de serbiske myndigheders udrensning af andreetniske grupper og har udtrykt sin fordłmmelse af de beklagelige episoder, der for nylig fandt sted iKosovo, og som involverede medlemmer af andre etniske grupper.
EU deltager i De Forenede Nationers mission i Kosovo (UNMiK), den civile forvaltning af Kosovo. Den
civile forvaltning, som samarbejder med den militære forvaltning, »Military forces for Kosovo« (KFOR),arbejder på at bringe sådanne hændelser til ophłr og fremme opbygningen af et tolerant, fredeligmultietnisk samfund i Kosovo, hvor alle kan deltage fuldt ud.
(2000/C 27 E/090) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1448/99
af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Overtrædelsesprocedure mod Italien på grund af uddannelses- og arbejdskontrakter og de alvorlige
indvirkninger på de virksomheder, som i de seneste år har medvirket til at skabe arbejdspladser
Ifłlge de tal, der er offentliggjort af Europa-Kommissionen (Eurostat), er arbejdslłshedsproblemet yderst
alvorligt på vort kontinent. Der er tilsyneladende mindst 16 millioner arbejdslłse i EU. Syditalien er blandtde hårdest ramte regioner.
Europa-Kommissionens afgłrelse for nylig om at indlede en overtrædelsesprocedure mod Italien, fordi den
anser de uddannelses- og arbejdskontrakter for ulovlige, som i de seneste fire år er indgået af mangeSMVer i Syditalien på grundlag af de beskæftigelsesfremmende retningslinjer, der er fastsat af EU selv, forunge arbejdslłse, der ellers ville være udelukket fra arbejdsmarkedet, vil kunne få meget alvorlige fłlger pådet łkonomiske og sociale plan.29.1.2000 DA C 27 E/73 De Europæiske Fællesskabers Tidende