ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2000/C 27 E/104) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1474/99
af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Forvaltning af olieaffald
Ifłlge Kommissionens svar af 5. februar 1998 på min forespłrgsel (E-3211/97) (1) om forvaltning af
olieaffald » vil Kommissionen indlede en såkaldt «rutinemæssig» sag, i forbindelse med hvilken den også
vil kontakte de græske myndigheder for at få oplysninger om den effektive gennemfłrelse i Grækenland af
direktiv 75/439/EØF, som ændret ved direktiv 87/101/EØF (2). Efter det græske svar vil Kommissionen om
nłdvendigt anvende sine befłjelser i henhold til EF-traktatens artikel 169«.
Hvad var de kompetente græske myndigheders svar vedrłrende gennemfłrelsen af ovennævnte direktiver,
særlig artikel 4 og 8 i direktiv 87/101? Hvis de ikke er blevet gennemfłrt i Grækenland, vil Kommissionenda virkelig anvende sine befłjelser i henhold til EF-traktatens artikel 169 og hvornår?
(1) EFT C 223 af 17.7.1998, s. 1.
(2) EFT L 42 af 12.2.1987, s. 43.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström
(7. oktober 1999)
Kommissionen har ved gentagne lejligheder anmodet de græske myndigheder om at indgive nærmere
oplysninger om landets gennemfłrelse af Rådets direktiv 75/439/EØF af 16. juni 1975 om bortskaffelse afolieaffald som ændret ved Rådets direktiv 87/101/EØF af 22. december 1986. Da de græske myndigheder
ikke har indgivet nogen oplysninger herom, har Kommissionen indledt en overtrædelsesprocedure mod
Grækenland på grundlag af artikel 226 i EF-traktaten (fhv. artikel 169) som fłlge af, at landet ikke harindgivet sin gennemfłrelsesrapport som krævet i direktivets artikel 18.
(2000/C 27 E/105) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1475/99
af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Rådet
(1. september 1999)
Om: Forfłlgelse af sigłjnerne i Kosovo
TV-kanalerne Euronews og RAI bragte for nogle få dage siden nogle reportager om den massive
udvandring fra Kosovo af alle de derboende sigłjnere.
Man regner med, at Kosovo-albanerne vil tvinge henved 100.000 Kosovo-sigłjnere til at forlade deres
hjem under henvisning til, at de har samarbejdet med serberne.
Hvordan forholder Rådet sig til dette nye tilfælde af etnisk udrensning, hvor ofrene denne gang er alle
Kosovo-sigłjnerne, der er udsat for samme form for forfłlgelse, som serberne anklages for at have iværksatover for Kosovo-albanerne? Hvilke foranstaltninger vil det træffe for at få sat en stopper for denneforfłlgelse, og for at sigłjnerne kan vende hjem?
Svar
(8. november 1999)
Rådet er ligesom det ærede medlem foruroliget over, at serberne og andre ikke-albanere i vid udstrækning
har forladt eller er blevet tvunget til at forlade Kosovo. Rådet erindrer om, at Sikkerhedsrådets resolution1244 fastslår, at alle flygtninge og internt fordrevne har ret til at vende tilbage. Rådet stłtter fuldt udUNMIKs bestræbelser på at fremme forsoning og samarbejde mellem de forskellige etniske og andregrupper i Kosovo og går fortsat kraftigt ind for et demokratisk og multietnisk Kosovo.29.1.2000 DA C 27 E/85 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Det er klart, at alle tjenestens opgaver er de samme, og at den f.eks. fortsat har ansvar for driften af
Samhłrighedsfonden. Økonomisk og social samhłrighed er fortsat det vigtigste mål for regionalpolitikken,som fastsat i EF-traktatens artikel 158 (tidligere artikel 130a), og således som det bekræftes af forordnin-gerne om strukturfondene for den kommende programmeringsperiode.
(2000/C 27 E/210) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1766/99
af António Campos (PSE) til Kommissionen
(11. oktober 1999)
Om: Den fælles landbrugspolitik
Kommissionens formand forsikrede ved sin indsættelse, at der ville herske fuldstændig gennemsigtighed,
når det gjaldt anvendelsen af EUs midler, og at der ville blive samarbejdet med Europa-Parlamentet.
Under henvisning til denne gennemsigtighed og samarbejdsvilje bedes Kommissionen oplyse fłlgende:
1. Det belłb, der årligt udbetales over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af de 100 vigtigste
stłttemodtagere i hver medlemsstat.
2. Procentsatsen af de midler, som hver medlemsstat har modtaget fra EUGFL, Garantisektionen, og som
er blevet udbetalt til 100 vigtigste stłttemodtagere.
3. Antallet af landmænd i hver medlemsstat, der modtager stłtte fra EUGFL, Garantisektionen.
4. Antallet af landmænd i hver medlemsstat.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler
(11. november 1999)
Kommissionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsmålet, og
skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
(2000/C 27 E/211) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1773/99
af Liam Hyland (UEN) til Kommissionen
(11. oktober 1999)
Om: Kommissionens arbejdsprogram for 1999 og den nye Kommission
Et af hovedelementerne i Santer-Kommissionens arbejdsprogram for 1999 var gennemfłrelsen af Agenda
2000. Kommissionen bedes oplyse, om den under sin nye formand, Prodi, har til hensigt at ændrearbejdsprogrammet for 1999, og navnlig om den vil være rede til at gennemfłre en ny politik til fremmeaf familiebrugene inden for landbruget og udviklingen i landdistrikterne i betragtning af nłdvendigheden afat genskabe forbrugernes tillid til en lang række grundlevnedsmidler?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi
(25. oktober 1999)
Den nye Kommission vil træffe alle de foranstaltninger, der er fastlagt i arbejdsprogrammet for 1999 for at
gennemfłre Agenda 2000.29.1.2000 DA C 27 E/171 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0703/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi paa De Kanariske OEer for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
(2000/C 27 E/189) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1634/99
af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen
(15. september 1999)
Om: Livreddere ved swimmingpooler
Kan Kommissionen oplyse, om der eksisterer nogen lovgivning i EU, som kræver, at der er livreddere ved
swimmingpooler på feriesteder?
Hvilken ret har turister, som kłber ferieophold, til at blive orienteret om overvågning i feriekomplekser i
EU?
Findes der nogen EU-lovgivning om tilstedeværelse af livreddere på offentlige badesteder?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne
(5. oktober 1999)
Spłrgsmålet om overvågning med livreddere ved swimmingpooler på feriesteder og tilstedeværelsen af
livreddere på offentlige badesteder falder ind under den nationale lovgivnings kompetence, og der findesderfor ingen EU-bestemmelser om disse spłrgsmål.
Med hensyn til hvilke rettigheder turister, som kłber ferieophold, har til at blive orienteret om over-
vågningen i feriekomplekser, er det i Rådets direktiv 90/314/EØF af 13. juli 1990 om pakkerejser,herunder pakkeferier og pakketure (
1) kun fastsat, at kontrakten skal omfatte en række oplysninger, der er
anfłrt i bilaget til direktivet. Blandt disse oplysninger anfłres i bilaget også de særlige łnsker, som
forbrugeren har givet udtryk for over for rejsearrangłren eller formidleren ved bestillingen af rejsen, og
som de begge har accepteret.
På EU-plan har turisten derfor kun krav på beskyttelse fra fællesskabslovgivningen, hvis kontrakten
omfatter et krav, (som tydeligt er accepteret af begge parter), om særlige foranstaltninger på et individueltgrundlag vedrłrende orienteringen om overvågningen i feriekomplekset.
Dette direktiv 90/314/EØF udgłr kun minimumsbestemmelser, og derfor kan den nationale lovgivning på
dette område gå videre end direktivets krav.
(1) EFT L 158 af 23.6.1990.
(2000/C 27 E/190) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1644/99
af Antonio Tajani (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE),
Francesco Fiori (PPE-DE) og Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen
(22. september 1999)
Om: Det frie valg af undervisning i Italien
I Italien er man fortsat vidne til en alvorlig krænkelse af det frie valg af undervisning. Borgerne kan ikke
frit vælge mellem en offentlig eller en privat skole i betragtning af de hłje omkostninger i forbindelse medsidstnævnte og mangelen på midler hertil. Europa-Parlamentet har ved flere lejligheder udtalt sig til fordelfor det frie valg af undervisning i EU (
1), idet det understregede nłdvendigheden af at sikre de studerendes
mobilitet med det mål at udvikle et hłjt uddannelsesniveau, således som fastsat i Amsterdam-traktaten(artikel 149).
På młdet i Udvalget for Andragender den 25.-26. maj 1999 blev dette spłrgsmål tacklet, idet man
understregede den åbenbare forskelsbehandling af EU-borgerne. Ved den lejlighed lovede Kommissionen atanmode Eurydice om en ajourfłring af den undersłgelse, der var gennemfłrt i 1993 af de private ogoffentlige uddannelsessystemer i medlemsstaterne for at kontrollere eksistensen af analoge tilfælde.29.1.2000 DA C 27 E/155 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0364/99

af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Nye erfaringer inden for uddannelse og beskaeftigelse

Saa vidt vides er der opnaaet positive resultater med jobrotation inden for turistsektoren paa Sicilien. Der er tale om en ordning, som gaar ud paa, at arbejdstagere i udvalgte virksomheder faar adgang til opnormeringskurser omfattende uddannelse i ind- og udland. De paagaeldende arbejdstagere afloeses af ledige, som ogsaa forinden har gennemgaaet en uddannelse. Naar opnormeringskurset er afsluttet, vender arbejdstageren tilbage til sin oprindelige arbejdsplads med en uddannelse, som er paa et hoejere niveau og bedre tilpasset virksomhedens behov. Den arbejdstager, som havde afloest den paagaeldende, vender tilbage til arbejdsmarkedet, men nu med nye faglige erfaringer og bedre uddannet.

Har Kommissionen kendskab til denne ordning med jobrotation?

Kan den oplyse, om ordningen har vaeret anvendt i andre medlemslande end Italien, og hvilke resultater der i givet fald er opnaaet?

Deltager EU paa nogen maade i disse saerdeles interessante eksperimenter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(8. april 1999)

Kommissionen er bekendt med jobrotationsordningen, og flere projekter vedroerende jobrotation har modtaget finansiel stoette inden for rammerne af faellesskabsinitiativet ADAPT.

I 1996 oprettede de danske initiativtagere til jobrotationsordningen et centralt netvaerk under betegnelsen "A New Track in Europe", som bestod af 11 organisationer fra forskellige medlemsstater, som alle modtog stoette under ADAPT til deres individuelle projekter og tvaernationale samarbejde om jobrotation. Siden 1998 har netvaerket som saadan ikke modtaget stoette fra Den Europaeiske Socialfond, men en raekke individuelle projekter har. Netvaerket bestaar nu af 33 organisationer, der har status som partnere og repraesenterer 14 af de 15 medlemsstater, herunder ogsaa en organisation i Italien. I nogle medlemsstater har jobrotationsprojekter bevist deres mainstreaming-potentiel ved at paavirke aendringer i de eksisterende ordninger for uddannelse og jobplacering.

En kopi af en interimsrapport om evalueringen af Faellesskabets undersoegelser vedroerende jobrotation sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0169/99

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Handel

Den 14. januar 1999 anmodede Europa-Kommissionen Raadet om tilladelse til at forhandle med de vietnamesiske myndigheder om et dobbelt toldkontrolsystem for fodtoej fra dette land, da der var mistanke om, at Vietnam udnyttedes af Kina, Thailand og Indonesien til omgaaelse af EU's antidumping-bestemmelser for disse landes skoeksport.

Kan Europa-Kommissionen oplyse, hvornaar dette system vil traede i kraft?

Paa hvilken maade agter man at yde erstatning til virksomhederne i denne sektor, som er af stor sociooekonomisk betydning i Den Europaeiske Union generelt og saerlig i Spanien, for de skader, de har lidt paa grund af ovennaevnte eksport?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af sir Leon Brittan

(18. marts 1999)

Den 22. februar 1999 godkendte Raadet officielt forhandlingsmandatet for en aftale om et dobbeltkontrolsystem for fodtoej fra Vietnam. Kommissionen vil snarest indlede forhandlinger med de vietnamesiske myndigheder, saa man kan naa frem til en aftale senest i april 1999.

Raadet vil derefter saette dobbeltkontrolsystemet i gang som en foreloebig foranstaltning, mens man venter paa, at procedurerne for den formelle indgaaelse af aftalen afsluttes. Da dette vil kunne vare ret laenge, kan parterne ved en udveksling af diplomatiske noter enes om en midlertidig anvendelse af aftalen. Dette forventes at ske en til to maaneder efter paraferingen af aftalen, dvs. i maj- juni 1999.

Der kan ikke i tilfaelde som det foreliggende ydes erstatning til konkurrerende virksomheder, da der ikke findes nogen relevant EU-lovgivning herom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0189/99

af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Alvorlige skader paa grund af uvejr over De Kanariske OEer

I den foerste uge af 1999 ramte et kraftigt uvejr De Kanariske OEer og foraarsagede store skader paa infrastrukturer, der er af stor vigtighed for oeernes funktionsdygtighed.

De skader, som uvejret foraarsagede, beroerte navnlig oeernes landbrugsbedrifter og infrastrukturer, saa som veje og havne.

Lokalregeringen paa De Kanariske OEer har nedsat en saerlig kommission til at foretage en opgoerelse over skaderne, og den har anslaaet tabene til 16,5 mia PTA.

Har Kommissionen kendskab til omfanget af skaderne?

Overvejer Kommissionen at traeffe nogen foranstaltninger i form af finansiel stoette til genopbygning af de beskadigede infrastrukturer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(16. marts 1999)

Kommissionen har hidtil ikke modtaget nogen meddelelse fra de spanske myndigheder om skader som foelge af det uvejr, der haergede De Kanariske OEer i den foerste uge af januar af 1999.

Paa det naeste moede i overvaagningsudvalgene for strukturstoette til De Kanariske OEer vil Kommissionen foreslaa de nationale og regionale myndigheder i partnerskab at undersoege mulighederne for omprogrammering og eventuel anvendelse af de disponible ressourcer til aktioner, der tager sigte paa at genopbygge de beskadigede infrastrukturer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0133/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(2. februar 1999)

Om: Tredjelandes gennemfoerelse af bestemmelserne om fiskeri i Middelhavet

EU har vedtaget en raekke tekniske foranstaltninger (Raadets forordning nr. 1626/94)(1) til bevarelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, herunder et forbud mod anvendelsen af uhensigtsmaessigt fiskegrej og fastlaeggelsen af kystzoner, hvor fiskeri er tilladt, osv. Disse foranstaltninger finder ikke anvendelse paa det fiskeri, som udfoeres af tredjelande, der graenser op til Middelhavet, som f.eks. Tyrkiet, hvilket skaber en situation, hvor fiskeressourcerne ikke beskyttes effektivt, og hvor konkurrencen fordrejes som foelge af fiskeprodukter, der kommer ind paa markedet i EU fra dette land.

Mener Kommissionen paa baggrund af aftalen om toldunionen mellem EU og Tyrkiet, at fiskeprodukter fra Tyrkiet kan faa fri adgang til EU's marked, uden at dette land opfylder de bestemmelser, der finder anvendelse paa medlemsstaternes fiskere? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe over for Tyrkiet og de andre Middelhavslande, saaledes at disse gennemfoerer de tekniske foranstaltninger, der er fastlagt i forordning nr. 1626/94 til bevarelse af fiskeressourcerne i Middelhavet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(12. april 1999)

De paagaeldende EF-retsforskrifter gaelder kun for kystlandenes fartoejer, herunder Tyrkiet, naar disse fartoejer fisker i farvande, der er under en medlemsstats overhoejhed eller jurisdiktion. Tyrkiet anvender sine egne regler for bevarelse af fiskebestandene, og de er ikke noedvendigvis sammenfaldende med EF-lovgivningen.

Naar dette er sagt, saa findes der ingen lovmaessige hindringer for omsaetningen af tyrkiske fiskeriprodukter, for saa vidt disse overholder EF-lovgivningen paa markedsomraadet, herunder sundhedsbestemmelserne.

Kommissionen kan ikke tvinge et tredjeland til at kopiere en EF-forordning i landets egen lovgivning. Det ville imidlertid vaere oenskeligt med en vis grad af harmonisering mellem Middelhavslandenes lovgivninger gennem indfoerelsen af minimumsbetingelser, men saadan at kystlandene selv kan afpasse disse betingelser efter de saerlige regionale forhold. En saadan proces kan kun finde sted inden for rammerne af Den Almindelige Kommission for Fiskeriet i Middelhavet, og det er da ogsaa her, Kommissionen har taget de fornoedne skridt.

(1) EFT L 171 af 6.7.1994, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0961/99

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(13. april 1999)

Om: Gennemfoerelse af en undersoegelse af 3000 menneskers forsvinden i Algeriet

Ifoelge oplysninger offentliggjort af Amnesty International er antallet af forsvundne mennesker i Algeriet igen stigende som foelge af vilkaarlige anholdelser og ulovlig indespaerring. Det skal understreges, at der i de seneste seks aar er forsvundet naesten 3000 maend og kvinder og at det kun har vaeret muligt at efterspore en forsvindende lille del af dem efter lang tids hemmelig indespaerring. Myndighederne og sikkerhedsstyrkerne afviser blankt at give familierne oplysninger om, hvad der er sket med de indespaerrede, og desperate efter at finde det mindste tegn paa liv er den eneste mulighed for de naermeste at gaa rundt paa hospitaler, kaserner, lighuse eller gravsteder.

Hvad har Kommissionen til hensigt at foretage for at sikre, at der bliver gennemfoert en tilbundsgaaende upartisk og uafhaengig undersoegelse af alle disse menneskers forsvinden, og at menneskerettighederne respekteres i Algeriet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(6. maj 1999)

Faellesskabet foelger med opmaerksomhed, hvorledes den politiske og dermed ogsaa sikkerhedsmaessige, situation udvikler sig i Algeriet.

Rammerne for forbindelserne mellem Faellesskabet og Algeriet er fastlagt i Barcelona-erklaeringen, hvis politiske afsnit omhandler udviklingen af retsstaten og overholdelsen af menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder, saaledes som de fremgaar af folkeretten. Algeriet, der har ratificeret de fleste internationale konventioner paa dette omraade, er underlagt de kontrolmekanismer, der er indfoert i kraft af disse retsforskrifter. Desuden accepterede de algeriske myndigheder et besoeg i dagene fra den 22. juli til den 4. august 1998 af et panel bestaaende af fremtraedende personligheder, der var blevet sammensat af De Forenede Nationers generalsekretaer. Dette panel indsamlede oplysninger om menneskerettighedssituationen, herunder oplysninger om forsvundne personer.

Paa bilateralt plan foerer Faellesskabet og Algeriet - ud over de saedvanlige diplomatiske kontakter - en politisk ad hoc-dialog paa ministerielt plan, og sidste moede fandt sted i Wien i oktober 1998. Menneskerettighedsproblemet og isaer de forsvundne personers skaebne var opfoert paa dagsordenen for dette moede. Den politiske dialog mellem Faellesskabet og Algeriet om disse spoergsmaal fortsaetter, og den vil blive forstaerket inden for rammerne af en kommende associeringsaftale, naar forhandlingerne om denne, der indledtes i 1997, har foert til konkrete resultater. Med denne aftale vil den politiske dialog blive institutionaliseret, og desuden vil overholdelsen af menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder fremover indgaa som et vaesentligt element i de aftalemaessige forbindelser mellem Faellesskabet og Algeriet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0858/99

af Pieter Dankert (PSE) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: ESF - Nederlandene

En endelig modtager af stoette som led i maal 3-uddannelsesprojekter under Den Europaeiske Socialfond, Dijkhuis Advies, oplyser, at hverken slutraten for 1997 eller det andet forskud for 1998 er blevet udbetalt, og at ESF-koordinatoren ikke har angivet nogen grunde til disse forsinkelser. Dijkhuis Advies goer ogsaa opmaerksom paa en skattemaessig foranstaltning, der blev indfoert for nylig, et saakaldt "ekstra uddannelsesfradrag". Deltagere i projekter, der medfinansieres af ESF, er ikke berettigede til dette fradrag, og de stilles endog daarligere paa grund af forskelle i definitionen af stoetteberettigede udgifter under denne foranstaltning, og da ESF-midler betragtes som egenindtaegter.

Kan Kommissionen oplyse, om der er problemer, og i bekraeftende fald hvilke, i forbindelse med udbetalingen af saldoen af den aarlige tranche for 1997 og det andet forskud for 1998?

Har Kommissionen kendskab til den naevnte skattemaessige foranstaltning, det saakaldte "ekstra uddannelsesfradrag"? Hvad er Kommissionens opfattelse af denne foranstaltning, som foerer til ulige behandling af ESF- og ikke-ESF-projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(3. maj 1999)

Kommissionen kunne ikke behandle anmodningen om den endelige betaling i 1997 for programmet vedroerende maal nr. 3, saaledes som den forelaa i den oprindelig udgave. Den endelige udgave, som Kommissionen om ministeriet for "Sociale zaken en werkgelegenheid" (SZW) blev enige om, blev sendt til Kommissionen den 30. marts 1999. De allerede udbetalte forskud overstiger imidlertid den saldo, der anmodes om. Som foelge heraf kan betalingerne i 1997 for programmet under maal nr. 3 anses for at vaere afsluttet. "Arbeidsvoorziening" betaler ivaerksaetterne.

Det andet forskud i 1998, som der blev anmodet om i begyndelsen af oktober 1998, blev udbetalt i to trancher, fordi Kommissionen manglede budgetmidler. Den foerste tranche paa 38 mio. EUR blev udbetalt henimod midten af november 1998. Saldoen paa 26 mio. EUR blev faerdigbehandlet af Kommissionen den 15. marts 1999.

Det aerede parlamentsmedlems oplysninger er ikke tilstraekkelige til kunne besvare den del, der vedroerer de saakaldte "extra scholingsaftrek" skatteforanstaltninger. "Arbeidsvoorziening", som er ansvarlig for den daglige forvaltning af maal nr. 3, har set naermere paa sagen, men det viser sig, at der er behov for yderligere oplysninger for at identificere projektet og de beroerte foranstaltninger. Kommissionen er naturlig parat til at give det aerede parlamentsmedlem yderligere oplysninger, hvis projektet og foranstaltningerne kan praeciseres naermere.