ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2684/01

af Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen

(3. oktober 2001)

Om: Støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Landbrug

Kan Kommissionen opstille en liste over de projekter, som de italienske regioner Liguria, Lombardia, Piemonte og Valle d'Aosta i løbet af 2000-2001 har fremlagt i forbindelse med støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Landbrug, og over de projekter, der efterfølgende er blevet godkendt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(31. januar 2002)

Kommissionen råder ikke over lister over de projekter, der er forelagt og derefter godkendt i årene 2000-2001 inden for rammerne af de programmer, der medfinansieres af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) for de regioner, som det ærede medlem nævner.

Hvad angår EUGFL, Udviklingssektionen, (og de øvrige strukturfonde), er det i programmeringsdokumenterne (DOCUP 5b og Leader II) for de omhandlede regioner for perioden 1994/1999 fastsat, at de nationale forpligtelser afsluttes pr. 31. december 1999. Derfor kunne der ikke forelægges nogen nye projekter i 2000 og 2001, og under alle omstændigheder ville der ikke kunne være godkendt nogen nye projekter under de medfinansierede programmer.

Hvad angår den nye periode 2000-2006 varetages EF-medfinansieringen i de omhandlede regioner af EUGFL, Garantisektionen, inden for rammerne af regionaludviklingsplaner for landdistrikterne. I den forbindelse forvalter Kommissionen som følge af subsidiaritetsprincippet ikke individuelle projekter.

For disse planers vedkommende har regionerne pligt til senest den 30. april hvert år at forelægge en årlig rapport for det foregående kalenderår. Der er ikke inden for rammerne af disse årlige rapporter nogen pligt til at forelægge Kommissionen lister over forelagte og godkendte projekter, men kun en række oplysninger vedrørende overvågningen og opfølgningen, baseret på de fælles indikatorer, der er fastsat på EF-plan. Kommissionen tilsender direkte det ærede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat de årlige rapporter for 2000 for så vidt angår regionaludviklingsplanerne for landdistrikterne i de omhandlede regioner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2744/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Rådet

(10. oktober 2001)

Om: Saddam Hussein for en krigsforbryderdomstol

Vil Rådet medvirke til, at Saddam Hussein og hans medarbejdere bliver stillet for en krigsforbryderdomstol, hvis muligheden opstår i fremtiden? Er Rådet rede til at medvirke til, at Saddam Hussein og medlemmer af hans regering arresteres, hvis de foretager statsbesøg i udlandet?

Svar

(1. marts 2002)

I øjeblikket findes der ingen international krigsforbryderdomstol for de personer, der nævnes i spørgsmålet. Visse nationale domstole, også i Den Europæiske Union, har dog indledt retsforfølgning af Saddam Hussein.

Den Europæiske Union og dens medlemsstater støtter oprettelsen i nær fremtid af Den Internationale Straffedomstol, jf. Rom-statutten af 17. juli 1998. Dette fremgår eksempelvis af Rådets fælles holdning af 11. juni 2001. Fremover kan folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og når man

er blevet enig om definitionen aggression indbringes for Den Internationale Straffedomstol og retsforfølges, hvis den stat, hvor den formodede gerningsmand er statsborger, eller den stat, på hvis territorium den pågældende handling har fundet sted, har ratificeret Rom-statutten, eller hvis FN's Sikkerhedsråd i henhold til kapitel VII i De Forenede Nationers pagt har henvist sagen til Straffedomstolens anklagemyndighed. Domstolen vil dog kun have kompetence med hensyn til handlinger, der er begået efter Rom-statuttens ikrafttræden. Rådet er rede til at samarbejde med Den Internationale Straffedomstol, så snart den er blevet oprettet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2635/01

af Jillian Evans (Verts/ALE) og Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen

(2. oktober 2001)

Om: Beskyttelse af mindretal lukning af den sorbiske skole i Crostwitz

Delstatsregeringen i Sachsen (Tyskland) har meddelt, at den sorbiske skole i Crostwitz snart vil blive lukket. Denne skole er en af de to eneste sorbiske skoler, hvor al undervisning foregår på sorbisk (der er to andre to-sprogede sorbisk-tyske skoler i regionen). Den officielle grund lader til at være, at der ikke er nok børn til at opretholde en klasse, men det er svært at forstå, hvorfor myndighederne har valgt at lukke en etsproget sorbisk skole frem for en tosproget skole. Der findes særlige tilfælde, hvor minimumselevtallet ikke er noget kriterium (f.eks. klasser med højt begavede børn), og det burde overvejes at gøre sådanne undtagelser for at beskytte mindretal.

Mener Kommissionen, at ovennævnte fremgangsmåde er i overensstemmelse med EU's værdier med hensyn til grundlæggende rettigheder og kulturel og sproglig mangfoldighed? Har Kommissionen anmodet de tyske myndigheder om oplysninger i denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(6. december 2001)

I spørgsmålet om det tilfælde, det ærede medlem nævner, råder Kommissionen ikke over informationer, der lader formode, at der skulle være sket en mangelfuld anvendelse af fællesskabsretten eller en alvorlig og vedvarende krænkelse i henhold til artikel 7 (tidl. artikel 4) i EF-traktaten. Kommissionen minder om, at det er fastsat i artikel 149 (tidl. artikel 126) i EF-traktaten, at medlemsstaterne har ansvaret for opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed. Kommissionen minder om, at der udfoldes store bestræbelser på at fremme den sproglige mangfoldighed, især inden for rammerne af Det Europæiske Sprogår, og at Fællesskabet bidraget til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet det respekterer den nationale og regionale mangfoldighed i henhold til artikel 151 (tidl. artikel 128) i EF-traktaten.

For yderligere oplysninger henvises det ærede medlem til det svar, Kommissionen gav på skriftlig forespørgsel E-2538/01 af Modrow(1) om samme emne.

(1) Se side 27.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2868/01

af Florence Kuntz (EDD) til Rådet

(19. oktober 2001)

Om: Opkrævning af moms af betjeningsafgift

Den 1. oktober 2001 blev det i Frankrig obligatorisk at opkræve moms af den betjeningsafgift, som opkræves til personalet i restauranter og frisørsaloner.

Indtil i år har Frankrig imidlertid nydt godt af dispensation fra en sådan momspligt i henhold til Rådets beslutning 89/487/EØF(1) af 28. juli 1989 om bemyndigelse til Den Franske Republik til at anvende en foranstaltning, som fraviger artikel 17, stk. 6, andet afsnit, i sjette direktiv 77/388/EØF(2) om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter.

Det var nødvendigt med en dom fra Domstolen, afsagt den 29. marts 2001, for at bringe denne dispensationsordning til ophør. Hvorfor har Rådet ikke grebet ind for at forlænge en situation, som kun generede Domstolen og Kommissionen? Og frem for alt, hvorfor skulle der indføres opkrævning af omsætningsafgift af betjeningsafgiften i forbindelse med lanceringen af euroen? Indførelsen af denne nye valuta medfører allerede i sig selv inflationistiske spændinger i forbindelse med den fastlagte omregningssats (6,55957 franc for 1 euro) og med de problematiske afrundinger. Kan Rådet forklare, hvorfor det ved at nægte at gribe ind over for denne absurde tidsplanlægning øger risikoen for, at den økonomiske recession forværres, fordi den hæmmer det private forbrug, som når alt kommer til alt er en drivkraft for vækst?

(1) EFT L 239 af 16.8.1989, s. 21.

(2) EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1.

Svar

(18. marts 2002)

Den dispensation, der er indrømmet Frankrig ved Rådets afgørelse 89/487/EØF af 28. juli 1989, hvortil det ærede parlamentsmedlem henviser, og som er erklæret ugyldig ved Domstolens dom af 19. september 2000 (de forenede sager C-177/79 og C-181-/99) vedrører ikke betjeningsafgiften, men retten til at fratrække momsen.

Domstolen fastslår i sin dom af 29. marts 2001(1), hvortil det ærede parlamentsmedlem henviser, at Den Franske Republik ved på visse betingelser at have fritaget den betjeningsafgift, som visse skattepligtige opkræver, fra momsopkrævningsgrundlaget, ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til sjette momsdirektiv.

Endelig erindres der om, at Rådet i henhold til traktaten handler på forslag af Kommissionen.

(1) Sag C-404/99.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2502/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(14. september 2001)

Om: Fortsatte krænkelser af menneskerettighederne i Tyrkiet

I svaret på skriftlig forespørgsel E-1563/00(1) oplyser Rådet, at det fortsat er bekymret over menneskerettighedssituationen i Tyrkiet, herunder brugen af tortur. Der er flere alvorlige rapporter om tortur og mishandling i Tyrkiet, ikke blot fra Kurdistan, men også fra andre dele af landet.

Den tyrkiske regering har ifølge Rådet erkendt, at der udøves tortur. De tyrkiske myndigheder har truffet en række foranstaltninger med henblik på at stoppe anvendelsen af tortur og har meddelt, at der er planer om yderligere foranstaltninger. Samtidig har Rådet lovet, at det fortsat vil følge situationen og tilskynde Tyrkiet til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre fuldstændig overholdelse af menneskerettighederne.

Næsten elleve måneder efter dette svar fra Rådet synes menneskerettighedssituationen i Tyrkiet imidlertid at blive drastisk forværret. Den tyrkiske menneskerettighedsorganisation (IHD), en af de mest respekterede, gav torsdag den 23. august 2001 (kilde: Reuters) oplysning om en voldsom stigning i anvendelsen af tortur.

I de første seks måneder af i år hævdede ikke mindre end 435 personer at være blevet torteret mod 263 i samme periode sidste år og 334 i 1999. Desuden rejste anklagemyndigheden tiltale mod 1 519 mennesker for udtalelser, de havde fremsat i tale eller på tryk. Der er således tydeligvis ikke tale om en forbedring af menneskerettighedssituationen i Tyrkiet.

Kan Rådet bekræfte den tyrkiske menneskerettighedsorganisations oplysninger? a) Vil Rådet i bekræftende fald under den politiske dialog med de tyrkiske myndigheder søge oplysninger om disse forhold? b) Afviser Rådet i benægtende fald oplysningerne fra den tyrkiske menneskerettighedsorganisation, og mener det i så fald, at menneskerettighedssituationen i Tyrkiet er forbedret?

(1) EFT C 81 E af 13.3.2001, s. 55.

Svar

(1. marts 2002)

Rådet følger fortsat med største opmærksomhed menneskerettighedssituationen i Tyrkiet. Rådet tager de nylige rapporter fra tyrkiske menneskerettighedsorganisationer om stigende anvendelse af tortur meget alvorligt.

Spørgsmålet om menneskerettighedssituationen i Tyrkiet i alle dets aspekter, herunder den fortsatte anvendelse af tortur (trods de foranstaltninger, som de tyrkiske myndigheder har truffet med henblik på at bringe dette til ophør), er for nylig blevet taget op inden for rammerne af en åbenhjertig politisk dialog under det besøg, som den europæiske trojka af politiske direktører aflagde i Ankara den 1. oktober 2001.

I denne forbindelse henledes det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på det tyrkiske parlaments vedtagelse den 3. oktober 2001 af en række forfatningsændringer, der bringer Tyrkiet nærmere til de internationale normer på menneskerettighedsområdet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3084/01

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(30. oktober 2001)

Om: Ekspertudtalelser om sundhedsrisiko i forbindelse med forfalsket smør

Frem til midten af 2000 lod den italienske mafia store mængder smør forfalske ved tilsætning af animalske og vegetabilske fedtstoffer samt kemiske stoffer og markedsførte det forfalskede smør gennem belgiske, tyske, franske og italienske virksomheder. I alt skal der være tale om 100 000 tons af dette smør, som fortrinsvis blev anvendt i bageriprodukter. Efter at bedragerierne var afsløret, tog hverken medlemsstaterne eller Kommissionen skridt til at fjerne restbeholdninger af produkter fremstillet på basis af forfalsket smør fra hylderne. Dette undlodes, selv om den italienske anklagemyndighed allerede i en pressemeddelelse den 5. juli 2000 gjorde opmærksom på en eventuel risiko for forbrugernes sundhed.

I december 2000 offentliggjorde det franske tidsskrift Expansion uddrag fra politiets forhørsprotokoller, hvoraf fremgår, at forfalskerne bevidst har taget en sundhedsrisiko med i købet. Et vidne citeres for følgende udsagn: I modsætning til andre blandinger brændte det på tungen, når man smagte på det. Det lugtede som glycerin. Jeg kan huske en brændende fornemmelse på huden, da en dråbe af det ramte min hånd.

Ifølge oplysninger fra den italienske anklagemyndighed af 20. marts 2001 blev der til fremstillingen af det forfalskede smør ikke blot anvendt kemiske substanser i betydelige mængder men også fedt fra destruktionsanstalter fremstillet på basis af hjerne, knogler og slagteaffald fra kvæg, dvs. af udpræget BSE-risikomateriale. Alligevel påstod Kommissionen i årsberetningen om bedrageribekæmpelse, der vedtoges den 23. maj 2001, at eksperter på grundlag af analyser af de beslaglagte produkter hidtil havde udelukket enhver sundhedsrisiko for forbrugerne.

På min anmodning (skriftlig forespørgsel P-2535/01(1)) om at forelægge de pågældende eksperters navne og funktioner, anbefaler Kommissionen, at jeg henvender mig til de nationale justitsmyndigheder.

Skal man af dette svar konkludere, at Kommissionens tjenestegrene slet ikke er bekendt med de pågældende eksperters navne og funktioner, som de påberåber sig?

Kan Kommissionen fremsende kopier af de nationale myndigheders konklusioner, der henvises til i dens svar?

(1) Se side 27.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(23. november 2001)

Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel P-2535/01.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3154/01

af Karin Riis-Jørgensen (ELDR) til Kommissionen

(14. november 2001)

Om: Brud på konkurrencelovgivningen

I forbindelse med indgåelse af glasleveringsaftaler mellem Carlsberg A/S og Ritzenhoff Cristal AG har konkurrerende virksomheder over for Kommissionen fremført, at aftalerne som også indbefatter samarbejdspartneren J. G. Durand er i strid med EU's konkurrencelovgivning, og underbygget disse påstande med en række bilag. I den forbindelse tillader jeg mig at stille Kommissionen følgende spørgsmål:

Finder Kommissionen, at de indgåede aftaler mellem Carlsberg A/S og Ritzenhoff Cristal AG og de dertilhørende aftaler med J. G. Durand er i overensstemmelse med EU's konkurrencelovgivning?

Endvidere, for det tilfælde at Kommissionen mener, at der er tale om brud på EU's konkurrenceregler, hvorledes har Kommissionen da tænkt sig at bringe de ulovlige aftaler til ophør?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. januar 2002)

Det eneste, Kommissionen hidtil har modtaget i den sag, som det ærede medlem henviser til, er en telefax af 5. oktober 2001. Kommissionen har anmodet om supplerende dokumentation, som den endnu ikke har modtaget. Hvis denne dokumentation skaber formodning om et muligt brud på EU's konkurrenceregler, vil Kommissionen, i det omfang det er i EU's interesse, indlede en undersøgelse for at få fastslået, om reglerne rent faktisk er blevet overtrådt. I bekræftende fald vil Kommissionen tage de nødvendige skridt til at bringe overtrædelsen til ophør.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2606/01

af María Rodríguez Ramos (PSE) og Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen

(26. september 2001)

Om: Salg af mælk i Frankrig

I den senere tid har det været omtalt i medierne, at der i Frankrig skulle findes en aftale mellem nogle store supermarkedskæder og den franske sammenslutning af producenter af mejeriprodukter om at sælge fransk mælk på bekostning af mælken fra de andre medlemslande, navnlig Spanien.

Hvis det er rigtigt, hvad venter Kommissionen da på for at indlede en procedure for overtrædelse af artikel 81 i traktaten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. november 2001)

På nuværende tidspunkt råder Kommissionen ikke over oplysninger, der viser, at der er indgået en aftale mellem franske mælkeproducenter og store distributører med henblik på at fremme salget af fransk mælk.

Kommissionen følger dog opmærksomt udviklingen på mælkemarkedet og vil træffe de nødvendige foranstaltninger, hvis det konstateres, at de relevante bestemmelser i EF-retten overtrædes.

Hvis det ærede medlem råder over mere præcise oplysninger om denne aftale og sender dem til Kommissionen, vil den se nærmere herpå.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2747/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Rådet

(10. oktober 2001)

Om: Huller i Schengen-kontrollen

Politiet i Södermalm, Stockholm, oplyser, at det i sommeren 2001 har pågrebet flere personer, som er kommet ind i Schengen-området via Paris, men som har manglet indrejsestempler i deres pas. En betjent nævnte som eksempel to personer fra Chile, som fløj fra Santiago via Paris til Arlanda med Air France. De havde begge udrejsestempler fra Santiago. En af de pågældende havde forbud mod indrejse i Schengen-området. I grænsekontrollen i Arlanda lufthavn har man også haft sager, hvor amerikanske statsborgere er rejst ind i Sverige via Paris, uden forudgående kontrol i Charles de Gaulle-lufthavnen.

Ifølge de oplysninger, politiet i Stockholm har fået, savner Paris og Milano både personale, udstyr og rutiner til at kunne overholde Schengen-aftalen. Det er ikke usandsynligt, at den internationale kriminalitet allerede har opdaget og udnyttet dette forhold.

Hvad gør Rådet for at løse sådanne problemer?

Svar

(12. februar 2002)

Rådet kan oplyse det ærede medlem, at foranstaltninger til at forbedre effektiviteten af medlemsstaternes kontrol ved de ydre grænser for det meste er udarbejdet som led i Schengen-samarbejdet, der siden Amsterdam-traktatens ikrafttræden er blevet integreret i EU-lovgivningen. Disse foranstaltninger gennemføres af medlemsstaterne selv, men Rådet overvåger den faktiske gennemførelse gennem sine relevante organer.

Schengen-reglerne indeholder som del af EU-lovgivningen bestemmelser om kontrol ved de ydre grænser. Disse bestemmelser er indeholdt i Den Fælles Håndbog om Kontrol ved de Ydre Grænser. De omfatter imidlertid ikke bestemmelser om personalets størrelse eller den type udstyr, der kræves for at kunne udføre grænsekontrollen effektivt; dette henhører under medlemsstaternes kompetence.

Rådet kan imidlertid overvåge medlemsstaternes gennemførelse af Schengen-reglerne gennem Det Stående Udvalg for Anvendelse og Evaluering af Schengen-reglerne, der

er oprettet ved en afgørelse truffet af den tidligere Schengen-Eksekutivkomité den 16. september 1998. En af dette udvalgs opgaver består i at sikre, at alle medlemsstaterne anvender Schengen-reglerne korrekt, når de gennemfører Schengen-konventionen. Udvalget vil i 2002 foretage en evaluering af Schengen-reglerne i Frankrig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2465/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(11. september 2001)

Om: Intern politisk udvidelse af Unionen

Har formandskabet inden for rammerne af det arbejde, der skal udføres i forbindelse med Rådet i Laeken, konferencen i 2004 og Unionens konstitution, overvejet, hvilken status nationer uden stat skal have i fremtiden? Hvilken mening har det i en ren politisk europæisk union, at nationer som Skotland, Wales, Galicien, Katalonien eller Baskerlandet ikke er repræsenteret i de europæiske institutioner og ikke har den politiske kompetence, der tilkommer medlemsstater med samme kulturelle og nationale relevans og i mange tilfælde mindre befolkning?

Svar

(12. februar 2002)

Det ærede parlamentsmedlem forstår sikkert, at Rådet ikke kan udtale sig om EU-medlemsstaternes interne organisation. Spørgsmålene vedrørende Europas fremtid indgår i en bred offentlig debat, der blev indledt i marts i år. Denne debat markerer indledningen af forberedelserne til en regeringskonference i 2004, som nævnt i den erklæring om Europas fremtid, der blev vedtaget i Nice i december sidste år. Denne debat, som formandskabet i samarbejde med Kommissionen og med deltagelse af Europa-Parlamentet ønsker at gøre så bred som muligt for at inddrage alle berørte parter, vil fortsætte aktivt i de kommende år.

Det Europæiske Råd vil på mødet i Laeken i december vedtage en erklæring, der skal indeholde passende initiativer til fortsættelse af denne proces, herunder hvordan den forberedende fase inden regeringskonferencen i 2004 skal struktureres. Processen vil bl.a. komme til at omfatte de fire spørgsmål, der er udtrykkeligt nævnt i ovennævnte Nice-erklæring, og som tager sigte på at forbedre og befæste Unionens og dens institutioners demokratiske legitimitet og åbenhed med henblik på at bringe dem tættere på borgerne i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3401/01

af Anneli Hulthén (PSE) til Kommissionen

(21. december 2001)

Om: Forskning i fremstilling af lægemidler til børn

De lægemidler, som i dag er et resultat af forskning og godkendes, er næsten uden undtagelse beregnet til voksne ikke for børnepatienter. Ofte når børn bliver syge, får de samme lægemidler som de voksne bare i mindre doser. Disse lægemidler er imidlertid ikke testet på børn. Dette skyldes, at børn er en forholdsvis begrænset patientgruppe, og at kliniske forsøg af lægemidler er meget dyre.

Lægemidler, som er velegnede til voksne, behøver ikke at være ligeså velegnede til børn. For børns vedkommende vokser kroppen, børn har et hurtigere stofskifte end voksne, og børn er mere følsomme over for betydelige substanser i lægemidler.

I december 2000 fremhævede Rådet i en resolution, at indførelse af incitamenter er en mulig måde, som Europa kan vælge for at skabe flere lægemidler til børn.

Hvordan foregår arbejdet i Kommissionen med at udarbejde foranstaltninger til at fremme klinisk forskning, der vil medføre bedre lægemidler til børn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(28. januar 2002)

Kommissionen er klar over de vanskeligheder, der er forbundet med udvikling af velegnede lægemidler til børn.

Som opfølgning til Rådets resolution fra december 2000 anførte Kommissionen, at den var klar over problemet og indstillet på at træffe foranstaltninger under hensyntagen til de forhåndenværende ressourcer og spørgsmålets prioritering.

Kommissionen er ved at udarbejde et nyt forslag til lovgivning, der skal foreligge i 2002. Der blev afholdt et møde med medlemsstaterne om dette anliggende i november 2001, og et høringsdokument er under udarbejdelse med det formål at fremme input fra og drøftelser i alle de berørte kredse.