ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1491/96 af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Afgifter for godkendelse af koed og fisk

I EU's medlemsstater opkraeves der afgifter for godkendelse af koed og fisk. Kan Kommissionen oplyse, hvor store afgifterne er i EU's femten medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. juli 1996)

Paa veterinaeromraadet har Raadet vedtaget et horisontalt direktiv, der fastsaetter principperne for finansiering af al veterinaerkontrol for animalske produkter. Det drejer sig om direktiv 85/73/EOEF ((EFT L 32 af 5.2.1985. )) som aendret ved direktiv 93/118/EOEF ((EFT L 340 af 31.12.1993. )). Det er medlemsstaterne, der skal sikre finansieringen af denne kontrol.

For kontrollen af et antal animalske produkter med oprindelse i Faellesskabet, eller som kommer fra tredjelande (oksekoed, svinekoed, faarekoed, gedekoed, koed af hovdyr og fjerkraekoed), skal medlemsstaternes myndigheder hos de paagaeldende handlende og paa harmoniseret grundlag opkraeve en afgift, den saakaldte »EF-afgift«.

Det skal bemaerkes, at der paa Raadets moede den 24-25. juni 1996 blev opnaaet enighed om principperne for finansieringen af kontrollen af levende dyr, reglerne med henblik paa at sikre den kontrol, der er fastsat i direktiv 92/23/EOEF ((EFT L 125 af 23.5.1996. )) (kontrol af restkoncentrationer) og direktiv 91/493/EOEF ((EFT L 268 af 24.9.1996. )) samt af kontrol af kaninkoed og koed af mindre fjervildt og haarvildt. Ved denne lejlighed blev direktiv 85/73/EOEF kodificeret af hensyn til klarheden og laesbarheden. Afhaengigt af sektoren findes der flere datoer for gennemfoerelsen i national ret (1. juli 1996, 1. juli 1997 og 7. juli 1999 for bestemmelserne vedroerende fiskerivarer).

Hvad angaar kontrol af andre animalske produkter, har medlemsstaterne mulighed for i overensstemmelse med de faelles principper at opkraeve afgifter, de saakaldte »nationale afgifter«.

Kommissionen har hovedsagelig lagt vaegt paa at kontrollere gennemfoerelsen i national ret af direktiv 85/73/EOEF ved hjaelp af rundspoerger og anmodninger om information i forbindelse med EF-inspektoerernes kontrol paa stedet. Selv for EF-afgifterne giver direktiv 85/73/EOEF myndighederne en betydelig margen i forhold til det gennemsnitlige beloeb (dyrlaegernes loen, virksomhedernes karakteristika osv.). Endvidere henhoerer anvendelsen af systemet i visse medlemsstater under de lokale myndigheder. For koed, for hvilket der opkraeves EF-afgifter, er Kommissionen derfor kun i stand til at give et skoen over de samlede opkraevede afgifter, nemlig 430 mio. ECU. For fiskerivarer, der eventuelt er omfattet af nationale afgifter, er et saadant skoen paa indevaerende tidspunkt for usikkert.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1638/96 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Farvestoffer til brug i levnedsmidler (direktiv 94/36/EF)

Artikel 8 i direktiv 94/36/EF ((EFT L 237 af 10.9.1994, s. 13. )) om farvestoffer til brug i levnedsmidler har foelgende ordlyd: »Samtidig med dette direktivs ikrafttraeden indleder Kommissionen i samarbejde med Europa-Parlamentet, de nationale ministerier, levnedsmiddel- og detailsalgsbranchen samt forbrugerorganisationerne en kampagne for at give forbrugerne oplysning om vurderings- og godkendelsesprocedurerne for tilladte farvestoffer samt betydningen af E-nummersystemet.«

Kan Kommissionen oplyse, om den siden direktivet traadte i kraft den 9. oktober 1994 har ivaerksat denne kampagne, og i benaegtende fald hvorfor den har vaeret saa laenge om at handle i overensstemmelse med forpligtelserne i direktivet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (11. juli 1996)

Forbrugerne udviser ikke nogen ensartet adfaerd i hele Faellesskabet for saa vidt angaar deres accept af levnedmidler indeholdende tilsaetningsstoffer, specielt farvestoffer. Man fandt det noedvendigt at ivaerksaette en gennemfoerlighedsundersoegelse for at studere dette faenomen. Endvidere var det ogsaa noedvendigt at gennemgaa det arbejde, der var gjort af medlemsstaterne i forbindelse med en oplysningskampagne paa deres omraade, og at undersoege hvilke midler og medier der kunne anvendes for at opnaa de mest effektive resultater under artikel 8 i direktiv 94/36/EF.

Den undersoegelse, Kommissionen har foranlediget gennemfoert, er for nylig blevet fuldfoert. Kommissionen vil studere henstillingerne i den endelige rapport med henblik paa sammen med Parlamentet og medlemsstaterne at ivaerksaette ínformationskampagnen. Rapporten vil blive stillet til raadighed for Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1997/96 af Kirsten Jensen (PSE) til Kommissionen (12. juli 1996)

Om: Sporer og parasitter i ensilerede halmballer

Undersoegelser viser, at ensilering i baller giver et hoejere indhold af anaerobe sporer og parasitter end ensilering i plansilo eller markstak.

Vil Kommissionen undersoege, hvad dette betyder for dyrevelfaerd, maelke- og koedkvalitet, og hvordan det paavirker forbrugernes sundhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (1. august 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til, at metoden med ensilering i halmballer skulle paavirke dyrs velfaerd eller aendre animalske produkters kvalitet.

Hvis det virkelig skulle vise sig, at denne ensileringsform er farlig for dyr eller forbrugere, vil Kommissionen traeffe de noedvendige foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1316/96 af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Raadet (4. juni 1996)

Om: Aftale om vandressourcer mellem Spanien og Portugal

I forbindelse med fornyelsen af aftalerne mellem Spanien og Portugal om udnyttelse af de iberiske vandressourcer, der loeber mod Atlanterhavet:

1. Kan der siges noget vedroerende konklusionerne paa den undersoegelse som blev foretaget af det britiske konsulentfirma »Montgomery og Watson« om problemets omfang og de mest tilraadelige loesninger?

2. Hvilke perspektiver er der paa baggrund heraf for konstruktionen af daemningen ved Alqueva?

Svar (14. oktober)

Det henhoerer ikke under Raadets kompetence at besvare det aerede parlamentsmedlems spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1417/96 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Regler vedroerende saerligt oksekoedaffald (SBO)

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at sikre, at slagterier i hele Den Europaeiske Union er klar over de regler med hensyn til saerligt oksekoedaffald, som for nylig er indfoert i Det Forenede Kongerige?

Vil Kommissionen foreslaa indfoerelse af lignende regler i hele Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. juni 1996)

Kommissionen giver medlemsstaterne direkte meddelelse om de foranstaltninger, der skal traeffes vedroerende saerligt oksekoedaffald som fastsat i EF-bestemmelserne. Desuden offentliggoeres disse foranstaltninger i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Det Forenede Kongerige har givet de oevrige medlemsstater og Kommissionen meddelelse om de foranstaltninger, landet har truffet vedroerende bovin spongiform encephalopati (BSE). Det paahviler myndighederne i medlemsstaterne at kommunikere med slagterierne paa deres omraade.

Den Videnskabelige Veterinaerkomité er i faerd med at udarbejde en evaluering af behovet for foranstaltninger i forbindelse med BSE i andre medlemsstater. Paa grundlag af anbefalingerne fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité vil Kommissionen forelaa eventuelle foranstaltninger, som det vil vaere noedvendigt at traeffe.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1667/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: BSE og eksport af engelsk skind

Forarbejdning af okselaeder (herunder laeder af engelsk oprindelse) i de forskellige europaeiske lande (Italien, Spanien osv.), hvilket indbefatter garvning, omfatter udnyttelsen af koedrester som biprodukt, som anvendes i produktion af fedtstoffer, proteiner og gele i foedevarer til mennesker og dyr (droevtyggere undtaget) og til goedning inden for landbruget.

Sundhedsministeren har inden for garvning i Chiampo-Arzignano (VI) paabudt ikke til SICIT (som i oejeblikket producerer dyrefoder undtagen til droevtyggere og heller ikke levnedsmidler, som indirekte kan paavirke mennesker) at overlade biprodukterne fra forarbejdning af engelske skind.

Dette forbud er ikke blevet gennemfoert i andre europaeiske lande (som f. eks. Spanien) og muskelvaev og de paagaeldende fedtstoffer kan indgaa i biprodukter fra engelske faar og koeer, overfor hvilke EU i de seneste maaneder har dekreteret et eksportforbud.

Mener Kommissionen ikke, at forarbejdning af disse produkter er i modstrid med disse forbud?

Mener Kommissionen ikke, at forbud, der kun er indfoert i et enkelt EU-land, kan favorisere andre lande, hvilket ikke er i overensstemmelse med konkurrencereglerne?

Mener den ikke, at det er noedvendigt at forbyde eksport af engelsk laeder for at undgaa, at produkter fremstillet af koedrester ender i produkter bestemt til dyrefoder og indirekte til mennesker?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (1. august 1996)

Ifoelge Kommissionens beslutning 96/239/EF ((EFT L 78 af 28.3.1996, s. 47, senest aendret ved Kommissionens beslutning 96/362/EF (EFT L 139 af 12.6.1996). )) maa Det Forenede Kongerige ikke sende produkter hidroerende fra kvaeg slagtet i dette land, som vil kunne indgaa i foedevare- eller foderkaederne, fra sit omraade til andre medlemsstater eller tredjelande.

Foelgelig kan huder og skind kun sendes fra Det Forenede Kongerige til garvningsformaal. Det ved garvning fremkomne affald kan ikke bruges til fremstilling af menneskefoede eller foder.

Kommissionen vil traeffe de noedvendige skridt til at sikre, at alle medlemsstater anvender denne ordning paa samme maade.

Der er ikke noget forbud mod at udfoere faar eller produkter heraf.

Den Videnskabelige Veterinaerkomité er i faerd med at betragte situationen med hensyn til transmissible spongiforme encephalopatier i samtlige medlemsstater for at kunne vurdere behovet for eventuelle yderligere foranstaltninger. Saadanne foranstaltninger ville blive anvendt i hele EU.

Kommissionen har til hensigt at foretage kontrol i alle medlemsstaterne for at sikre, at hver medlemsstat traeffer de noedvendige foranstaltninger til, at BSE-reglerne fuldt ud finder anvendelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1554/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Omkostningerne ved oplagring af oksekoed

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange af de i Faellesskabet producerede dyr der fra 1990 til 1995 blev transporteret levende

a. som led i samhandelen mellem EU's medlemsstater

b. som led i samhandelen med tredjelande?

Kan Kommissionen give oplysninger om antallet af tonkilometer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. juli 1996)

Kommissionen sender oversigter med de foreliggende oplysninger (fra 1990 til 1994) direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

Kommissionen raader ikke over oplysninger vedroerende de afstande, dyrene har tilbagelagt under transport i forbindelse med handel mellem EU's medlemsstater og med tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1913/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Statens indblanding i Olympic Airways' forhold

I sit svar paa mit spoergsmaal nr. 1048/96 ((EFT C 305 af 15.10.1996. )), udtrykker Kommissionen bekymring over, at »visse andre betingelser endnu ikke helt er opfyldt« og betoner, at dette blandt andet vedroerer »statens tilsyneladende indblanding i forvaltningen af flyselskabet i et omfang, der overstiger dens forpligtelser som aktiebesidder«.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke konkrete former for indblanding fra statens side, der overstiger dens forpligtelser over for Olympic Airways som aktiebesidder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (31. juli 1996)

Kommissionen vil gerne henvise det aerede medlem til Kommissionens beslutning herom, som er offentliggjort i EF-Tidende nr. C 176 af 19. juni 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1473/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Det rimelige i afgoerelsen om de lokale myndigheder i Essex - Det Forenede Kongerige

Kan Kommissionen i betragtning af harmoniseringen paa europaeisk plan af bestemmelserne vedroerende kommunale valg pege paa et aspekt ved EU-lovgivningen, der kan danne grundlag for en klage over, at den britiske minister for lokale myndigheder imod langt de fleste indbyggeres oenske ikke har givet tilladelse til, at Billericay i Essex adskilles fra Basildon, saaledes som hans eget udvalg anbefalede det i 1994 og igen sidste aar? Kan Kommissionen endvidere pege paa eventuelle menneskerettighedsaspekter, som kan berettige en henvendelse til Europaraadet om dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (19. juli 1996)

Anvendelsen af EF-traktatens artikel 8B, stk. 1, og direktiv 94/80/EF ((EFT L 368 af 31.12.1994. )) forudsaetter ikke harmonisering af medlemsstaternes valgsystemer. Hovedmaalet med disse regler er at afskaffe kravet om statsborgerskab og at udvide valgretten og valgbarheden ved kommunale valg til unionsborgere, der er bosat i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere. Dette skal ske paa de samme betingelser, som gaelder for statsborgerne i den paagaeldende medlemsstat.

Kommissionen overvaager medlemsstaternes kommunalreformer for at sikre, at enhver aendring respekterer valgretten og valgbarheden, og vil ogsaa overvaage de reformer, der i oejeblikket er undervejs i Det Forenede Kongerige.

Men aendringer paa kommunalt niveau og dermed ogsaa aendringer i valgkredsenes graenser er helt og holdent medlemsstaternes ansvar, og Kommissionen har ingen kompetence i forbindelse med det stillede spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0917/96 af Josep Pons Grau (PSE) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Praesidentvalg i Mauretanien

Den 11. oktober 1996 afholdes der praesidentvalg i Mauretanien.

Hvad agter Kommissionen at goere for at medvirke til, at dette valg kan afvikles paa tilfredsstillende vis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (24. maj 1996)

Kommissionen har modtaget en anmodning om finansiel bistand fra de mauretanske myndigheder med henblik paa afholdelsen af parlamentsvalg i oktober 1996. Lederen af Kommissionens delegation i Mauretanien og medlemsstaternes repraesentanter i Nouakchott undersoeger i forening om de bidrag som Faellesskabet og andre kapitalydende instanser er blevet anmodet om, kan ydes som en faelles, koordineret stoette.

Naar denne undersoegelse er afsluttet, vil Kommissionen meddele om der kan overvejes et positivt svar. Kommissionen modtager mange stoetteanmodninger, og det er derfor dens politik at give fortrinsstilling til valg som markerer en aendring i retning af indfoerelse af demokrati og retsstatslige principper. Dette er baggrunden for det store bidrag som Kommissionen ydede Mauretanien i 1992, og den agter saaledes, inden den tager stilling til de kommende valg, at tage stoerst mulig hoejde for muligheden for at koordinere stoetten mellem de forskellige kapitalydende instanser.

Under alle omstaendigheder forudsaetter en eventuel ny finansiel stoette at der sker en forbedring i vilkaarene i forhold til tidligere, og ikke mindst at der sker vaesentlige fremskridt med hensyn til valgenes kvalitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1389/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Mindstekrav med hensyn til beskyttelse af kalve

Direktiv 91/629/EOEF ((EFT L 340 af 11.12.1991, s. 28. )) om fastsaettelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af kalve er blevet gennemfoert i italiensk ret ved lovdekret nr. 533 af 30. december 1992. I henhold til artikel 6, stk. 2, i dette lovdekret skal sundhedsministeren hvert andet aar inden den sidste arbejdsdag i april, og foerste gang inden den 30. april 1996, underrette Kommissionen om resultaterne af den kontrol, der er gennemfoert i de foregaaende to aar, herunder antallet af foretagne kontroller i forhold til antallet af bedrifter paa hele Italiens omraade.

Har Kommissionen modtaget de paagaeldende oplysninger fra samtlige medlemsstater?

Hvilke resultater er der opnaaet i henhold til de fremsendte oplysninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. juli 1996)

Kommissionen har hidtil ikke modtaget nogen oplysninger om resultaterne af inspektionerne som fastsat i artikel 7, stk. 3, i direktiv 91/629/EOEF. Den har anmodet alle medlemsstater om at indsende resultaterne af inspektionerne saa hurtigt som muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1317/96 af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Raadet (4. juni 1996)

Om: Perspektiver for gennemfoerelsen af styringsplanen for spansk infrastruktur

Det spanske parlament godkendte sidste aar styringsplanen for infrastruktur, som omfatter en raekke vigtige projekter. Imidlertid fortsaetter den levende debat i Faellesskabet om transeuropaeiske transportnet.

Hvad mener Raadet i denne situation om mulighederne for at gennemfoere disse vigtige projekter i styringsplanen for spansk infrastruktur med deltagelse af faellesskabsfonde?

Svar (14. oktober 1996)

Det tilkommer ikke Raadet at udtale sig om, hvorvidt en medlemsstats dispositionsplan for transportinfrastruktur vil vaere oekonomisk levedygtig i praksis, uanset om der vil kunne ydes finansielt tilskud fra Faellesskabet til visse projekter, som paataenkes gennemfoert ifoelge den paagaeldende plan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1493/96 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Raadet (31. maj 1996)

Om: Ansaettelsesprocedurer

Det forlyder, at Raadet i stadig hoejere grad laegger vaegt paa ansoegernes nationalitet i forbindelse med ansaettelser. Der laegges efter sigende mere vaegt paa dette kriterium end paa resultaterne af udvaelgelsesproever.

Raadet bedes oplyse, om dette faktisk er tilfaeldet? Mener Raadet i bekraeftende fald ikke, at det i saa fald handler imod princippet om, at der ikke maa diskrimineres paa grundlag af nationalitet? Endelig bedes Raadet oplyse, hvor mange sagsanlaeg der har vaeret tale om i den anledning, og i hvor mange tilfaelde Raadet er blevet doemt?

Svar (14. oktober 1996)

1. I artikel 27 i vedtaegten for tjenestemaend i De Europaeiske Faellesskaber hedder det bl.a.

- at medarbejdere skal udvaelges paa et saa bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgere i Faellesskabernes medlemsstater;

- at ingen stilling kan forbeholdes borgere fra en bestemt medlemsstat.

Raadet tilrettelaegger sine ansaettelsesprocedurer i noeje overensstemmelse med disse bestemmelser i vedtaegten og Domstolens praksis.

Raadet maa derfor udtrykkeligt afvise det aerede medlems paastand om, at det i stadig hoejere grad laegger vaegt paa ansoegernes nationalitet i forbindelse med ansaettelser, eller at der laegges mere vaegt paa nationaliteten end paa resultaterne af udvaelgelsesproeverne.

2. Raadet har ikke fortegnelser over sagsanlaeg i forbindelse med personalesager. Raadet vil dog foretage en undersoegelse af personalesager mod Raadet, i forbindelse med hvilke der paaberaabes forskelsbehandling paa grund af nationalitet, og videregive resultatet af denne undersoegelse direkte til det aerede medlem.

Endelig goeres der opmaerksom paa, at Raadet for nylig har besluttet at offentliggoere resultaterne af udvaelgelsesproeverne med henblik paa ansaettelse af personale i Raadet. De ansoegere, som har bestaaet Raadets udvaelgelsesproever, optages paa listen efter fortjeneste.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1210/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Bevarelse af landbrugsarealer og vedvarende energikilder

Med forordning (EOEF) nr. 2080/92 ((EFT L 215 af 30.7.1992, s. 96. )) har EU fastlagt bestemmelser om bevarelse af landbrugsarealer, der traekkes tilbage fra landbrugsproduktionen med henblik paa beplantning med naaletraeer, eukalyptus og loevtraeer. Da forordningen, trods det EU har givet udtryk for oensket om at udvikle vedvarende energikilder, ikke indeholder henvisninger til biomasseplanter, bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Vil den udvide listen over stoetteberettigede tilplantninger i Sydeuropa med foelgende planter:

a) roergraes (Arundo donax)

b) vild artiskok (Cynara cardunculus), og

c) elefantgraes (Miscanthus gigandeus)

som er de vigtigste af de raastoffer, der anvendes til produktion af biomasse?

2. Vil Kommissionen oege stoetten til fremme af dyrkning af de planter, der anvendes til produktion af biomasse, for at dette kan anspore til nedlaegning af landbrugsarealer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. juli 1996)

Med Raadets forordning (EOEF) nr. 2080/92 blev der indfoert en EF-plan for skovrejsning, der skulle supplere aendringerne i de faelles markedsordninger (reformen af den faelles landbrugspolitik) i kraft af foroegede skovressourcer og en forvaltning af landskabet, der i hoejere grad er forenelig med god miljoepraksis. Samtidig skal planen bekaempe drivhuseffekten og den negative virkning af erosion paa landbrugsarealer.

Skoent oegede skovressourcer kan bidrage til udvikling af fornyelige energikilder (trae), tager skovrejsningsordningen ikke specielt sigte paa at fremme biomasseafgroeder. Forordning (EOEF) nr. 2080/92 er derfor begraenset til skovrejsning og vil ikke blive udvidet med biomasseafgroeder saasom roergraes, vild artiskok og elefantgraes.

Vedroerende dyrkning af nonfoodafgroeder paa udtagne arealer blev nonfoodudtagningsordningen indfoert ved Kommissionens forordning (EOEF) nr. 334/93 ((EFT L 38 af 16.2.1993. )). Denne ordning goer det muligt for landbrugerne at bruge deres udtagne arealer til produktion af nonfoodraamaterialer. Nonfoodudtagningsordningen omfatter et bredt udvalg af biomasseafgroeder. Roergraes, vild artiskok og elefantgraes er omfattet af denne ordning og er blevet dyrket i henhold hertil i flere medlemsstater.

For udtagne arealer, der anvendes til nonfoodproduktion i henhold til forordning (EOEF) nr. 334/93, ydes samme stoettebeloeb som for normale udtagne arealer. Medlemsstaterne kan imidlertid yde national stoette til producenter for at hjaelpe dem med at daekke omkostningerne til plantning af fleraarige afgroeder til biomasseproduktion. Denne stoette maa ikke vaere stoerre end et beloeb svarende til renten for fem aars jordudtagningspraemie.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0700/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Stoette til bygning af afsaltningsanlaeg i Andalusien

Den lange toerkeperiode som Andalusien har lidt under i de senere aar, og som har gjort at 60% af befolkningen maa lide under strenge restriktioner for vandforbrug i hjemmet, har faaet de spanske myndigheder til at tage initiativ til at bygge afsaltningsanlaeg i Sevilla, Cádiz, Costa del Sol og Almeria.

Det er blevet foreslaaet, at naevnte investeringer kunne udfoeres med stoette fra struktur- og samhoerighedsfondene.

Vil Kommissionen oplyse, om den paa nuvaerende tidspunkt har godkendt eller er ved at godkende disse projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mónika Wulf-Mathies (19. april 1996)

Kommissionen er opmaerksom paa de akutte problemer som foelge af toerken, navnlig i Andalusien. En forbedring af forvaltningen af vandressourcerne, som afsaltningsprojekter i visse tilfaelde kan bidrage til, udgoer i denne forbindelse en af Samhoerighedsfondens prioriteter.

De spanske myndigheder havde givet udtryk for, at de agtede at forelaegge afsaltningsprojekter i slutningen af marts i aar med henblik paa medfinansiering fra Samhoerighedsfondens side. Der er imidlertid endnu ikke blevet forelagt noget projekt af denne type.