ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3005/01

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 2001)

Om: Motorvejskoncessioner

Hvad mener Kommissionen om den italienske stats beslutning vedrørende ordningen for koncessioner som nu er blevet forlænget i årtier til fordel for motorvejsselskaberne, som, uden at der har været afholdt udbudsprocedurer, har fået deres koncessioner forlænget med adskillige år? Er det sådan man respekterer markedet? Er det sådan man beskytter konkurrencen? Er det sådan man beskytter brugerne, som helt urimeligt bliver snydt? Hvorfor reagerer EU ikke omgående?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(19. december 2001)

Kommissionen vil gerne gøre opmærksom på, at bestemmelserne i EU-direktiverne om offentlige udbud ikke finder anvendelse på tildeling af koncessioner vedrørende de tjenesteydelser, som det ærede parlamentsmedlem nævner. De offentlige myndigheder skal dog ved tildeling af koncessioner overholde EF-traktatens regler og principper, specielt de generelle principper om ikke-diskriminering, ligebehandling, proportionalitet og gennemsigtighed samt bestemmelserne vedrørende fri udveksling af tjenesteydelser og etableringsfrihed. Kommissionen har gjort nærmere rede for ovennævnte regler og principper i sin fortolkningsmeddelelse om koncessioner i EU-lovgivningen, som er blevet offentliggjort i EFT(1).

Med hensyn til motorvejssektoren er Kommissionen af den opfattelse, at det under hensyn til ovennævnte principper kun er rimeligt at forlænge en koncession, hvis det er nødvendigt at holde koncessionshaveren skadesløs for tab, som skyldes, at de offentlige myndigheder ensidigt har truffet dispositioner for at afhjælpe nødsituationer eller på grund af ekstraordinære omstændigheder, som ikke skyldes koncessionshaveren. Der tænkes her bl.a. på fastlåsning af priserne af samfundsmæssige hensyn eller for at bekæmpe inflationen eller beslutninger, hvori der stilles krav om udførelse af arbejde, der skal bringe motorvejen i overensstemmelse med nye krav inden for sikkerhed, byplanlægning eller miljøbeskyttelse, der ikke var gældende, da koncessionen blev tildelt.

Kommissionen har ønsket at undersøge tildelingen af koncessioner inden for motorvejssektoren i de forskellige medlemsstater og har anmodet disse om detaljerede oplysninger om deres fremgangsmåde. Kommissionen er i øjeblikket i gang med at analysere de modtagne oplysninger for at få et overblik over sektoren. Hvis det efter undersøgelsen viser sig, at de procedurer, der har været fulgt i Italien ved forlængelse af koncessionerne, evt. ikke er forenelige med EF-traktatens bestemmelser, vil Kommissionen naturligvis drage de nødvendige konsekvenser heraf.

(1) EFT C 121 af 29.4.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2238/01

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. juli 2001)

Om: EU's forbindelser med Colombia/EU's bistandsprogram til fremme af fredsprocessen

Kommissionen er tidligere blevet anmodet om at garantere, at EU's bistand holdes fuldstændig adskilt fra Plan Colombia. Spørgsmålet er imidlertid, om det er muligt at kanalisere europæiske midler gennem Fondo de Inversiones para la Paz, som er Plan Colombia-programmets fond. Kan Kommissionen forklare, hvordan de europæiske midler kanaliseres, og hvilke kriterier der er opstillet for at sikre gennemsigtighed samt lokale og ikke-statslige aktørers deltagelse i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af projekterne?

Hvornår vil EU forelægge Europa-Parlamentet den første offentlige beretning om den halvårlige vurdering af fredsprocessen, og vil denne beretning omfatte en uafhængig vurdering af den colombianske regerings menneskerettighedspolitik med særlig vægt på de foranstaltninger, der er truffet for at bekæmpe paramilitære grupper og deres økonomiske bagmænd?

En række rapporter viser, at sprøjtning fra luften med amerikansk militær støtte forårsager alvorlige menneskerettighedskrænkelser som f.eks. tvangsflytninger og skader på folkesundheden og miljøet. Hvordan vil EU, der har et ansvar for at beskytte menneskerettighederne overalt i verden, i sin politiske dialog med USA gøre det klart, at den colombianske regering ikke respekterer menneskerettighederne i det omfang, det må være påkrævet for at modtage militær støtte?

Et af de prioriterede mål i EU's bistandspakke er at sikre et større engagement fra civilsamfundets side. Hvilke mekanismer vil der blive oprettet for at garantere en flydende dialog mellem Kommissionen og Rådet og den colombianske og europæiske ikke-statslige sektor? Hvad vil der blive gjort for at forbedre informationsudvekslingen med den ikke-statslige sektor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(7. september 2001)

Kommissionen understreger på ny, at den har til hensigt at yde bistand til fredsprocessen i Colombia, hvilket ikke må forveksles med den såkaldte Plan Colombia.

Kommissionen er ved at lægge sidste hånd på et finansieringsforslag vedrørende det første program i EU's bistandspakke for Colombia. Dette forslag vil i nær fremtid blive forelagt medlemsstaterne til godkendelse. Kommissionen agter at udpege Agencia Colombiana de Cooperación internacional (ACCI) som sin counterpart, således som det er fastsat i den rammefinansieringsaftale, som EU og den colombianske regering indgik i december 2000. Kommissionen kan derfor bekræfte, at den ikke har til hensigt at kanalisere midlerne via Fondo de Inversiones para la Paz.

Kommissionen har på forslag af medlemsstaterne udpeget Corporación de Desarrollo y Paz del Magdalena Medio, der er en velrenommeret lokal ikke-statslig organisation, som det vigtigste gennemførelsesorgan for projektet. Denne organisation har medvirket ved udformningen af projektet.

Med hensyn til projekternes overvågning vil Kommissionen anvende det almindelige overvågningssystem, der benyttes som led i Fællesskabets eksterne samarbejde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2142/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(17. juli 2001)

Om: Støtte til skibsbyggeri

Har EU mon indgået en fredelig aftale med Sydkorea om skibsværftssektoren, der indeholder et forbud mod dumping på skibsbygningsområdet som betingelse for, at EU ikke indgiver klage over Sydkorea i WTO? Hvis der ikke er indgået en sådan aftale, vil Kommissionen da fortsat yde støtte til skibsbyggeriet i EU og udvide den til at omfatte olietankere og handelsskibe såvel som containerskibe og kemikalietankskibe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(4. oktober 2001)

På trods af en række intensive forhandlinger har det ikke været muligt at nå frem til en fredelig løsning i striden med Sydkorea på skibsbygningsområdet. Kommissionen har derfor til hensigt at anvende den strategi, den vedtog den 8. maj 2001. Det indebærer en pakkeløsning med to komponenter: en WTO-tvistbilæggelsesprocedure og et forslag til en mekanisme for midlertidig støtte.

Med mekanismen vil der være mulighed for at yde støtte til de dele af markedet, hvor Kommissionen har konkluderet, at den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet er blevet påført betydelig skade på grund af illoyal sydkoreansk handelspraksis nemlig containerskibe, handelsskibe og kemikalietankere. Kommissionen vil foretage en ny undersøgelse af, hvilke segmenter af markedet der er støtteberettigede på baggrund af nye beviser, som klart påviser, at et bestemt markedssegment i Fællesskabet direkte er blevet påført skade på grund af illoyal handelspraksis fra Sydkorea.

Kommissionen vil indlede tvistbilæggelsesproceduren mod Sydkorea, så snart Rådet har afgivet positiv udtalelse om den midlertidige beskyttelsesmekanisme.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2405/01

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(21. august 2001)

Om: Binding af kulstof i Nordsøen

Ifølge British Geografical Survey er der risiko for, at en række steder i Nordsøen, som eventuelt ville egne sig til binding af kuldioxid, går tabt, medmindre der i forbindelse med nedlukningspolitikken tages højde for en sådan potentiel ændring af udnyttelsen heraf (Earth News, BGS, juli 2001). Hvad kan Kommissionen gøre for at sikre, at sådanne steder ikke går tabt, og at der gennemføres demonstrationsprojekter med henblik på at udforske industrielle muligheder for kulstofbinding i Nordsøen?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-2404/01 og E-2405/01

(26. oktober 2001)

De positive resultater fra den anden del af den sjette partskonference (kaldet COP 6bis) i forbindelse med FN-rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) omfatter en aftale om kulstofdræn. Kommissionen er begyndt at udvikle Fællesskabets politik for dræn, herunder geologisk kulstofbinding. Hvorvidt geologisk kulstofbinding er en sikker og omkostningseffektiv måde at løse problemet med CO2-emissionsbegrænsning på, skal undersøges nøjere og evt. udvikles. Generaldirektoraterne for Forskning og for Transport og Energi (TREN) har en række projekter under det femte fællesskabsprogram om forskning og teknologisk udvikling, der behandler dette spørgsmål (GD for forskning fokuserer på aktiviteter på mellemlang og lang sigt og GD TREN på kortsigtede aktiviteter). Der er en række projekter på vej og andre til behandling med henblik på indgåelse af kontrakt. Der er sendt en beskrivelse direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2221/01

af Ingo Friedrich (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juli 2001)

Om: Landbrugsspørgsmål i international sammenhæng

I New Zealand er det i modsætning til EU-landene tilladt at fjerne geviret på vildtet. Dette gevir sælges så til høje priser til asiatiske lande, således at kadaveret kun er et affaldsprodukt. Den uundgåelige følge heraf ved import til EU er, at priserne på vildt i medlemsstaterne bryder sammen.

1. Hvad gør Kommissionen for at sikre, at EU-normerne overholdes også ved import?

2. Kan der også som led i den internationale handel skrides ind over for overtrædelser af EU-bestemmelser?

3. Kan dumpingpriser i handlen med vildt fra tredjelande forbydes, hvis de beror på normer, der er i strid med EU-retten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(5. september 2001)

1. Nogle medlemsstater har forbudt indsamling af hjortetakhud, men et sådant forbud findes ikke i EF-retten. Eftersom Fællesskabets handelspolitik bygger på egne interne regler, er der ingen grund til at Fællesskabet skulle indføre restriktioner for vildtkød af dyr, hvis gevir er blevet fjernet med henblik på udnyttelse af huden.

2. Med hensyn til det specifikke spørgsmål, der besvares under punkt 1, kan der således ikke siges at være tale om nogen overtrædelse af EF-reglerne. Det er i mere generelle termer medlemsstaterne, der har ansvaret for at fastsætte og anvende passende sanktioner, hvis der forekommer overtrædelser af EF-lovgivningen om import af kød.

3. Alt kød, også af vildt, skal opfylde Fællesskabets dyre- og folkesundhedsstandarder. Lande godkendes individuelt på basis af deres dyre- og folkesundhedsstatus, som også omfatter betingelser for human slagtning. Kød, der opfylder disse standarder, kan importeres til den billigste pris, som importøren kan opnå.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2507/01

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(7. september 2001)

Om: Adgang til dokumenter på kandidatlandenes sprog inden tiltrædelsen

Et positivt resultat i forbindelse med kandidatlandenes tiltrædelse vil bl.a. afhænge af den opbakning, som kan findes hos befolkningen i disse lande. Denne opbakning er i øjeblikket for nedadgående, fordi stadig flere får indblik i de problemer, der følger med tiltrædelsen.

Debat og dialog med befolkningen er derfor meget vigtig, men kommunikationen skal foregå på den rigtige måde, og derfor bør f.eks. rapporter (om fremskridt med henblik på tiltrædelsen) foreligge på tiltrædelseslandenes sprog.

Der er således åbnet et informationskontor i Polen, hvor alle rapporter distribueres på samtlige sprog, bortset fra polsk.

Kommissionen opfordres til inden for rammerne af en åben dialog om tiltrædelsen at sikre, at navnlig fremskridtsrapporterne foreligger på de fremtidige medlemsstaters sprog.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(28. september 2001)

Kommissionen er ganske klar over hvor nødvendigt det er at sørge for at flest mulig relevante dokumenter om EU's udvidelse står til rådighed på ansøgerlandenes sprog. Dette sker som led i Kommissionens informations- og kommunikationsarbejde i ansøgerlandene i nært samarbejde med disse landes regeringer. For Polens vedkommende har det polske statsudvalg for europæisk integration et kontor som sørger for at fremskridtsrapporterne og andre dokumenter oversættes til polsk så hurtigt som muligt og derefter offentliggøres på papir samt i elektronisk form. Samtidig offentliggør kontoret med regelmæssige mellemrum en integrationspublikation som også indeholder polske versioner af de vigtigste dokumenter. Ved henvendelse til infocentret i Polen kan man få oplyst om det er muligt at få alle relevante dokumenter på polsk på denne måde.

Der findes tilsvarende ordninger i de øvrige ansøgerlande. Kommissionen gør alt hvad den kan for at sørge for at vigtige dokumenter står til rådighed på ansøgerlandenes sprog.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2137/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(17. juli 2001)

Om: Afrikanske immigranter, der kommer til Spaniens sydkyst

I den senere tid er der kommet et stigende antal afrikanske immigranter til den spanske sydkyst efter at have krydset Gibraltarstrædet om natten i små usikre fartøjer, og der skyller fortsat lig op på Den Iberiske Halvøs strande. Om natten den 26. og 27. juni ankom over 1 000 personer i dusinvis af fartøjer. Over 500 blev anholdt, og der blev fundet en død og 20 tilskadekomne i et af fartøjerne, som transporterede 62 personer. Hvilke nye foranstaltninger agter Kommissionen at iværksætte over for denne tragedie?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(18. september 2001)

De mange forskellige fartøjer, der ankommer til middelhavskysterne i EU med ulovlige immigranter udgør et alvorligt problem for Kommissionen. Som det for nylig blev nævnt i svar på skriftlig forespørgsel P-2079/01 fra Musumeci er de ulovlige immigranter udsat for flere farer, bl.a. de smugleraktiviteter, der udføres af hensynsløse kriminelle net og andre risici i forbindelse med usikre overfarter.

Det er derfor meget vigtigt, at der på EU-plan udformes en politik med henblik på at forebygge og bekæmpe ulovlig immigration, herunder også ulovlige ankomster til søs. Rådet godkendte i juni 2001 et direktiv, der definerer hjælp til illegal indrejse og illegalt ophold, og som danner grundlag for en ramme for retsforfølgelse af dem, der organiserer ulovlig indvandring. Rådet vedtog endvidere et direktiv, der supplerer bestemmelserne i artikel 26 i konventionen om gennemførelsen af Schengen-aftalen, for yderligere at definere transportvirksomhedernes forpligtelser. I december 2000 vedtog Kommissionen en meddelelse om bekæmpelse af menneskehandel og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi, der omfatter et forslag til Rådets rammeafgørelse om menneskehandel.

Som allerede nævnt i svar på skriftlig forespørgsel E-0086/01 agter Kommissionen på baggrund af en fremtidig meddelelse, der vil blive fremlagt i løbet af de kommende uger, at indlede omfattende drøftelser om en fælles indsats for at forebygge og bekæmpe ulovlig immigration. Denne meddelelse belyser bl.a. et fremtidigt samarbejde med oprindelses- og transitlande, som vil kunne omfatte foranstaltninger rettet mod den infrastruktur, der benyttes i forbindelse med ulovlige migrationsstrømme, og som kan forebygge brug af usikre transportformer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2831/01

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Rådet

(8. oktober 2001)

Om: Racistiske udtalelser fra den italienske regering

Det fremgår af en række diplomatiske kilder og talrige beretninger fra de vigtigste europæiske presseorganer, at den italienske statsminister Silvio Berlusconi i forbindelse med Det Europæiske Råds møde bl.a. udtalte, at De Forenede Stater symboliserer den vestlige civilisation over for den muslimske livsform, at vores civilisation er de andre overlegen, hvoraf nogle stadig befinder sig i middelalderen, og til sidst

understregede han nødvendigheden af at forsvare vor civilisation og forsvare dens fordele. Endvidere fremsatte den italienske justitsminister Roberto Castelli nogle lige så belastende udtalelser med racistiske overtoner, der ikke er i overensstemmelse med nutidens europæiske ånd (som dagbladet Le Monde citerer fra diplomatiske kilder) under et møde for nylig i Rådet (Retlige og Indre Anliggender), hvilket igen stiller spørgsmålstegn ved den italienske regerings natur.

Hvordan kan det være, at ingen af de andre 14 tilstedeværende stats- og regeringschefer følte sig foranlediget til at fordømme eller i hvert fald tage afstand fra Berlusconis udtalelser?

Mener Det Europæiske Råd ikke på baggrund af den italienske regerings udtalelser, at det bør sætte Italien under observation på grundlag af artikel 7 i TEU?

Svar

(10. december 2001)

Det tilkommer ikke Rådet at udtale sig om Silvio Berlusconis udtalelser.

Rådet erindrer om, at Det Europæiske Råd på sit ekstraordinære møde den 21. september 2001 i Bruxelles appellerede til det internationale samfund om at fortsætte dialogen og forhandlingerne i alle multinationale fora med henblik på, såvel i Europa som andre steder, at opbygge en verden af fred, ret og tolerance. Det Europæiske Råd understregede også nødvendigheden af at bekæmpe enhver form for uheldig nationalistisk, racistisk og fremmedfjendsk udvikling og forkaste ethvert lighedstegn mellem terrorisme og den arabiske og muslimske verden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2670/01

af Ioannis Averoff (PPE-DE) til Kommissionen

(2. oktober 2001)

Om: Støtte til omstrukturering og omstilling af vindyrkningsarealer i Grækenland

I henhold til Rådets nye forordning om den fælles markedsordning for vin (forordning (EF) nr. 1493/1999(1) af 17. maj 1999) er medlemsstaterne berettigede til en vis økonomisk støtte pr. år til omstrukturering og omstilling af vindyrkningsarealer. Grækenland modtog ingen støtte for produktionsåret 2000/2001.

1. Hvad er årsagerne til, at Grækenland ikke har modtaget støtte for produktionsåret 2000/2001? Er det sandt, at det skyldes forsinkelser i forbindelse med udformningen af en plan og en oversigt over produktionskapaciteten? Kender Kommissionens tjenestegrene årsagerne til disse forsinkelser?

2. Mener Kommissionen, at den plan og den oversigt, som Grækenland har forelagt, skaber sikkerhed for en effektiv omstrukturering af vindyrkningsarealerne i Grækenland og gør det muligt at forbedre den græske vindyrknings konkurrenceevne?

(1) EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(23. november 2001)

Ved Kommissionens beslutning 2000/503/EF af 25. juli 2000 om den vejledende fordeling af støttebeløb mellem medlemsstaterne for et bestemt antal hektarer i forbindelse med omstrukturering og omstilling af vindyrkningsarealer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for markedsåret 2000/2001(1) fik Grækenland tildelt 8 280 000 EUR svarende til et minimum på 1162 ha for produktionsåret 2000/2001 i henhold til artikel 14, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin(2).

De græske myndigheder sendte Kommissionen den oversigt over vinproduktionskapaciteten, der skal fremlægges, før der kan udbetales EU-støtte, ved brev af 25. juni 2001. Kommissionen traf derefter afgørelse den 18. juli 2001.

Grækenland har ikke modtaget støtte for produktionsåret 2000/2001, fordi landet pr. 30. juni 2001 ikke havde udnyttet de EU-midler, det havde fået stillet til rådighed. Grækenland har ikke gjort brug af den mulighed, som gennemførelsesforordningen (Kommissionens forordning (EF) nr. 1227/2000 af

31. maj 2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin for så vidt angår produktionskapacitet(3)) giver medlemsstaterne for delvis udnyttelse (højst 75 %) indtil 15. oktober 2001 af EU-midler, der ikke var udnyttet pr. 30. juni. Grækenland har fået tildelt 7,323 mio. EUR for 3 028 ha for regnskabsåret 2002.

2. Ansvaret for omstruktureringsplanerne påhviler medlemsstaterne i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 1493/1999. Kommissionen har ikke oplysninger, som sætter den i stand til at forudsige, på hvilken måde anvendelsen af omstrukturerings- og omstillingsplaner vil kunne forbedre vindyrkningens konkurrenceevne i de enkelte medlemsstater.

(1) EFT L 201 af 9.8.2000.

(2) EFT L 179 af 14.7.1999.

(3) EFT L 143 af 6.6.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2162/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(19. juli 2001)

Om: Turistguider med grænseoverskridende opgaver

I en række områder i Fællesskabet med knappe ressourcer og få indbyggere, som ikke kan tjene til livets ophold i disse områder, har man som noget nyt indført miljøguider med opgaver inden for grænseoverskridende turisme, som tilbyder deres tjenester til turister, der besøger grænseoverskridende naturområder.

Adskillige lokale sammenslutninger og myndigheder slår til lyd for indførelsen af en ny form for erhvervsuddannelse, som giver ekspertise i sportsaktiviteter ude i naturen, f.eks. uddannelse til miljøturistguide.

De lokale indbyggere ønsker ikke at opgive kravet om en sådan erhvervsuddannelse, og myndighederne forholder sig passive i dette spørgsmål. Kan Kommissionen på baggrund heraf oplyse, om der eksisterer et fællesskabsprogram, som kan bidrage til udformningen af en sådan uddannelse af guider til varetagelse af grænseoverskridende turisme i multinationale områder i Fællesskabet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(10. oktober 2001)

Gennem EF-initiativet Interreg III kan der samfinansieres grænseoverskridende, transnationale og interregionale samarbejdsaktioner i hele Fællesskabet. Programmer med strategiske prioriteter foreslås af partnerskaber i det pågældende grænseområde under hensyntagen til de påviste behov og i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for Interreg III. Når Kommissionen har godkendt programmet, skal partnerskabet i overensstemmelse med de strategiske prioriteter udvælge de projekter, som skal modtage støtte. Projekterne kan omfatte uddannelseskurser af den art, som det ærede medlem henviser til.

Uden for Interreg-programmets kontekst kunne udvikling af uddannelseskurser for turistguider være et muligt projekt i forbindelse med EF-programmet Leonardo da Vinci. Gennem dette program ydes der støtte til transnationale partnerskaber til udvikling af nyskabende uddannelsesværktøjer inden for erhvervsuddannelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2965/01

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(25. oktober 2001)

Om: Anvendelsen af EF-sikkerhedsmærkning ved fremstillingen af paralyserende våben

Er Kommissionen klar over den stigende bekymring for, at EU-lande faktisk tillader fabrikanter af paralyserende våben at benytte Kommissionens EF-sikkerhedsmærkning på deres politistave som et kvalitativt salgsincitament?

Vil Kommissionen venligst oplyse, efter hvilken fremgangsmåde europæiske standardmærkninger tildeles, og hvor mange fabrikanter af paralyserende våben der benytter EF-mærkningerne på deres produkter?

Har Kommissionen på baggrund heraf planer om at træffe foranstaltninger for at forhindre sådanne fabrikanter i at benytte sikkerhedsmærkningen for at fremme salg af deres produkter?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanenpå skriftlige forespørgsler E-2934/01, E-2965/01, P-3012/01, E-3108/01 og E-3191/01

(3. december 2001)

De ærede parlamentsmedlemmer henvises til det svar, Kommissionen gav på skriftlig forespørgsel P-2783/01 af Ford(1).

(1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 209.