SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2764/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Dyr patentbeskyttelse for småvirksomheder

Den såkaldte brugsmodelbeskyttelse er af småvirksomheder i Sverige blevet kritiseret for at udgøre en hindring for andre virksomheder end indehaveren, og det er denne hindrende funktion, der påvirker flertallet af mindre virksomheder. Brugsmodelbeskyttelsen gør det muligt for store virksomheder systematisk at sikre sig beskyttelse på store tekniske områder. For eksempel foretager japanske og amerikanske virksomheder en sådan massiv beskyttelse med det resultat, at de mindre, ressourcesvage virksomheder må se deres bevægelsesfrihed voldsomt begrænset. Findes der et stort antal patenter og brugsmodeller på et teknisk område, bliver det svært og dyrt for en mindre virksomhed at foretage sig noget.

Er Kommissionen enig i, at denne situation kan blive en følge af brugsmodelbeskyttelsen, og hvad har Kommissionen til hensigt at gøre for at følge op og hindre, at mindre virksomheder rammes negativt af, at store virksomheder har foretaget massiv beskyttelse af store tekniske områder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(14. november 2001)

Brugsmodelbeskyttelse for opfindelser opfattes som regel som en mere fleksibel og knap så dyr form for beskyttelse som patentbeskyttelse. Derfor betragtes dette instrument oftest som velegnet for de virksomheder, navnlig de små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som er aktive for så vidt angår innovation i visse sektorer.

Kommissionen er dog klar over, at denne form for beskyttelse kan give anledning til bekymring, navnlig blandt de små virksomheder, i de medlemsstater som f.eks. Sverige, hvor brugsmodelbeskyttelse endnu ikke eksisterer.

I de medlemsstater, hvor man allerede anvender brugsmodelbeskyttelse i visse lande igennem adskillige år har Kommissionen ikke hørt noget om, at de små virksomheder skulle være konfronteret med særlige vanskeligheder, som anført af det ærede medlem.

Kommissionen er dog opmærksom på, at anvendelsen af denne form for beskyttelse i visse tilfælde kan give anledning til misbrug, og den har taget hensyn til de bekymringer, de berørte kredse har givet udtryk for, i forbindelse med drøftelserne om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilnærmelse af retsforskrifterne om brugsmodelbeskyttelse af opfindelser(1).

Derfor har den i sit ændrede forslag(2) indsat en række bestemmelser på grundlag af Parlamentets udtalelse(3) med det formål at forebygge misbrug af brugsmodelbeskyttelsen ved at styrke retssikkerheden, øge gennemskueligheden og sikre tredjemands ret. Blandt de forbedringer, der er foretaget, skal der nævnes en bedre definition af opfinderindsatsen, muligheden for, at tredjemand og ikke kun ansøgeren kan anmode om udarbejdelse af en forskningsrapport om den kendte teknik, indføjelse af forskningsrapporten som bilag til dokumentationen, samt forpligtelse til at udarbejde en forskningsrapport i tilfælde af søgsmål eller forlængelse af beskyttelsens varighed ud over seks år.

Endelig og dette er vigtigt, hvis de bekymringer, det ærede medlem henviser til, skulle blive bekræftet indeholder det ændrede forslag bestemmelser om en opfølgning af direktivet. Kommissionen vil således efter udløbet af en frist på tre år efter gennemførelsen af direktivet i medlemsstaternes nationale lovgivning kunne foretage eventuelle ændringer i bestemmelserne.

(1) EFT C 36 af 3.2.1998.

(2) EFT C 248 E af 29.8.2000.

(3) EFT C 175 af 21.6.1999.