ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/161

(2004/C 78 E/0165)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2745/03

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om: Miljøvirkninger af udvidelsen af lufthavnen på Ibiza (Spanien)

Jeg indgav den 21. januar 2003 skriftlig forespørgsel E-0209/03 (1) vedrørende miljøvirkningerne af en eventuel gennemførelse af udvidelsesprojektet for lufthavnen på Ibiza.

Projektet vil primært ramme den beskyttede del af naturparken »Ses Salines d'Eivissa i Formentera« (lov nr. 17/2001 fra Balearernes parlament). Mere konkret vil det få direkte indvirkning på hele det beskyttede område og herudover få betydelige socioøkonomiske konsekvenser på grund af nybebyggelserne, bl.a. i form af private boliger, ligesom der vil ske en forøgelse af støj- og luftforureningen i klitarealerne ved Es Codolar, der er delvis fredede, og landskabet vil blive ændret. Desuden er området klassificeret som særlig fuglebeskyttelsesområde i henhold til fuglebeskyttelsesdirektivet 79/409/EØF (2).

Desuden vil udvidelsen af ydergrænserne for lufthavnens serviceareal medføre en direkte inddragelse og omdannelse af de arealer, der befinder sig inden for naturparkens grænser. Den del, der vil blive inddraget, er den sydvestlige del af klitarealet ved Es Codolar, der er klassificeret som bevarelsesværdigt område og beskyttet af EU's habitatdirektiv (92/43/EØF (3)) som naturtype af fællesskabsbetydning. Desuden vil udvidelsen medføre en række territoriale ændringer i andre tilgrænsende områder, hvilket igen vil påvirke naturparken »Ses Salines d'Eivissa i Formentera«.

I sit svar af 14. marts 2003, altså for seks måneder siden, anførte Kommissionen, at den var i færd med at behandle en klage om dette spørgsmål.

Er Kommissionen nået frem til nogen konkrete konklusioner i forlængelse af den pågældende klage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(16. oktober 2003)

Som allerede oplyst i svaret på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-0209/03 er Kommissionen i gang med at behandle en klage over udvidelsen af lufthavnen på Ibiza.

Som led i behandlingen af denne klage har Kommissionen henvendt sig til de spanske myndigheder og anmodet om fuldstændige oplysninger vedrørende det pågældende projekt og om tilsendelse af en genpart af den erklæring om indvirkningen på miljøet, der blev udarbejdet vedrørende projektet. Den ønsker desuden at blive orienteret om, hvilke foranstaltninger der er truffet med henblik på at overholde de forpligtelser, der følger af artikel 6 i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 (4) om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter.

Kommissionen afventer nu de spanske myndigheders svar på sin skrivelse.

Desuden regner man med, at denne sag skal drøftes med de spanske myndigheder inden for rammerne af det tosidede møde, der finder sted til oktober 2003, med henblik på at gøre status over en række klager og overtrædelser i forbindelse med Spanien på miljøområdet.

(1) EUT C 222 E af 18.9.2003, s. 163.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(3) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(4) EFT L 206 af 22.7.1992.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/452

(2004/C 78 E/0478)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3389/03

af John Hume (PSE) til Kommissionen

(10. november 2003)

Om: Europæiske Carrefours

Kan Kommissionen forklare, hvorfor Generaldirektoratet for Presse og Kommunikation har meddelt, at driftstilskuddene til de 138 medlemmer af det europæiske Carrefour-netværk vil ophøre med øjeblikkelig virkning? Vil den tage sin afgørelse op til fornyet overvejelse og garantere, at finansieringen fortsætter i 2004?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/292

(2004/C 84 E/0339)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4065/03

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(14. januar 2004)

Om: Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad (EUMC)

Som medlem af Europa-Parlamentet er jeg dybt bekymret over det legitime i, at regeringskonferencen under topmødet den 12. og 13. december 2003 tilsyneladende påtænkte at erstatte EUMC med et andet agentur med et bredere sagsområde uden at høre Europa-Parlamentet. Hvorfor er Parlamentet ikke blevet hørt om dette meget vigtige spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(18. februar 2004)

I konklusionerne fra mødet mellem stats- og regeringscheferne den 13. december 2003 hedder det, at det eksisterende Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad bør have sit mandat udvidet, så det omdannes til et menneskerettighedsagentur. Kommissionen har givet udtryk for, at den med henblik herpå har til hensigt at fremlægge forslag om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1035/97 af 2. juni 1997 om oprettelse af et europæisk observatorium for racisme og fremmedhad (1). Men inden et sådant forslag fremsættes, ønsker Kommissionen at iværksætte en omfattende høring på grundlag af et høringsdokument, der vil blive offentliggjort i sommeren 2004. Parlamentes bidrag vil naturligvis være afgørende, og der vil blive givet tilstrækkelig tid til, at det nye parlament kan fremlægge sine synspunkter. Efter denne omfattende høring agter Kommissionen at fremsætte forslag om ændring af den grundlæggende forordning om observationscentret i begyndelsen af 2005. Det bør i denne forbindelse huskes, at Parlamentet i sin rapport om grundlæggende rettigheder af 2001 har opfordret til oprettelsen af et sådant agentur.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 1035/97 af 2. juni 1997 om oprettelse af et europæisk observatorium for racisme og fremmedhad, EFT L 151 af 10.6.1997.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/148

(2004/C 88 E/0157)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3478/03

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(24. november 2003)

Om: Colombiansk blomsterimport og den generelle toldpræferenceordning (GSP)

Hvorfor er der stillet forslag om at »graduere« den colombianske sektor V (der bl.a. indeholder afskårne blomster) import fra den generelle toldpræferenceordning (GSP), så den nægtes præference-tariffen?

Hvordan kan dette være rigtigt, i betragtning af at colombianske blomsters andel af EU's marked er faldet fra 20,15 % i 1997 til 15,41 % i 2001, og at Colombias konkurrenter som Israel og Kenya ikke vil blive gradueret?

Eftersom årsagerne til GSP's narko-ordning desværre stadig er virksomme, vil EU's tilbagetrækning af præference-tariffen for blomster så mon ikke tvinge flere colombianere tilbage i økonomisk afhængighed af narkohandel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(20. januar 2004)

Ved udgangen af 2002 planlagde Kommissionen at graduere visse sektorer for begunstigede lande i overensstemmelse med artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 2501/2001 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (GSP). Ifølge denne bestemmelse skal Kommissionen årligt træffe beslutning om en justering af GSP-produktdækningen. Formålet hermed er at gøre arrangementet så effektivt og så retfærdigt som muligt ved at fokusere fordelene ved arrangementet på de lande og sektorer, som har mest brug for dem. Det er imidlertid ikke nogen politisk beslutning, da den alene er baseret på økonomiske kriterier. Inden Kommissionen træffer sin beslutning, skal den indhente medlemsstaternes samtykke (ved kvalificeret flertal) efter EU-procedurerne (komitologi).

GSP bygger på incitamenter. Hensigten med præferencerne er at anspore de begunstigede lande til økonomisk diversificering som et redskab i udviklingen. Hvis et begunstiget land er for afhængigt af en enkelt sektor i sin eksport, kan det skade landets udvikling og give anledning til graduering. I Colombias tilfælde er det således ikke Unionens markedsandel, der har været kriteriet for gradueringen, men den alt for store andel, som en sektor tegner sig for i Colombias eksport.

For dog at tage hensyn til specifikke problemer, som måtte opstå, sker genindførelsen af tolden undtagelsesvis gradvis i to omgange (1. november 2003 og 1. maj 2004) for ikke at forstyrre handelen.

Rådet vedtog desuden i december 2003 en ændring til GSP-forordningen, hvorefter begunstigede lande, der tegner sig for under 1 % af GSP-importen, ikke længere vil blive berørt af graduering. Colombia vil blive omfattet af denne nye bestemmelse fra og med 2005 og derfor ikke længere være genstand for graduering i nogen sektor, og GSP-præferencerne burde blive genindført for sektor V fra den 1. januar 2005.

Hvad angår import af blomster fra Kenya, skal det bemærkes, at dette land har fri adgang for afskårne blomster i henhold til Cotonou-aftalen og ikke benytter GSP-arrangementet.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/473

(2004/C 88 E/0485)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3591/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(5. december 2003)

Om: Elfenbenskysten — genopstartning af krigen

De rebelske styrker, der kontrollerer det nordlige Elfenbenskysten, erklærede i går undtagelsestilstand i de områder, hvor de er aktive, og beskyldte præsident Laurent Gbagbo for at forberede en genoptagelse af krigen, der blev afbrudt i begyndelsen af dette år.

Uenighederne omkring en national enhedsregering har bragt de to parter på randen af nye kampe, fire måneder efter at konflikten officielt var afsluttet.

Politikere fra andre vestafrikanske lande har forsøgt at redde fredsprocessen, men rebellerne, der i september forlod overgangsregeringen, har nu erklæret, at præsidenten planlægger at angribe byerne Man og Bouaké.

Kommissionen bedes besvare følgende:

— Følger Kommissionen denne fornyede optrapning af konflikten i Elfenbenskysten? Hvilke følger vil genoptagelsen af konflikten få for stabiliteten i denne del af verden?

— Er Kommissionen i kontakt med parterne i konflikten? På hvilke måder søger den at lægge pres på parterne for at få dem til at bringe denne situation til afslutning og fremme den indbyrdes forståelse?

— Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet, eller hvilke foranstaltninger agter den at træffe for at garantere sikkerheden for de EU-borgere, der bor i dette land?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(15. januar 2004)

Kommissionen følger nøje udviklingen i den politiske situation i Elfenbenskysten, både fra Bruxelles og gennem delegationen i Abidjan. I Kommissionen i Bruxelles er der ud over den daglige overvågning af situationen jævnligt møder i en ad hoc Task Force for Elfenbenskysten, som ledes af direktøren for Vest-og Centralafrika. Denne Task Force består af repræsentanter for alle de berørte generaldirektorater i Kommissionen. I Abidjan er der for nylig blevet udpeget en politisk rådgiver ved delegationen, og chefen for delegationen er et af de 13 medlemmer af det udvalg, der skal overvåge Marcoussis-aftalen, som mødes mindst en gang om ugen.

Gennem udvalget til overvågning af Marcoussis-aftalen er Kommissionen i kontakt med begge sider. Endvidere har formanden for Kommissionen, Romani Prodi, aflagt besøg i Abidjan den 13. november 2003. Her mødtes han med præsident Gbagbo, premierminister Diarra og medlemmerne af hans regering, udvalget til overvågning af Marcoussis-aftalen og de ti politiske grupperinger, som var underskrivere af Marcoussis-aftalen. Han understregede, at de måtte finde frem til indbyrdes forståelse, og at EU var villig til at udbetale sin støtte til landet, men kun hvis der blev opnået fred, hvilket betyder, at afvæbningsprocessen må sættes i gang og at landet skal genforenes. Han opfordrede de »nye styrker« til at genindtræde i ministerrådet og præsident Gbagbo og regeringen til at gennemføre Marcoussis-aftalen.

Dette er et anliggende, som stadig hører under medlemsstaternes kompetence, og Kommissionen har ikke de logistiske midler til rådighed, som kan garantere sikkerheden for EU's borgere i tredjelande.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/275

(2004/C 78 E/0277)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3385/03

af Karin Junker (PSE) til Kommissionen

(17. november 2003)

Om: Anvendelse af metaldetektorer på det arkæologiske område

Anvendelsen af metaldetektorer på det arkæologiske område, som blandt fagfolk er en omstridt praksis, håndteres forskelligt i de enkelte EU-medlemsstater. Med ti nye medlemsstater i maj 2004 vil disse forskelle blive endnu større. Visse medlemsstater har allerede en lovgivning, ifølge hvilken det er strafbart at besidde bestemte metaldetektorer, mens dette dog ikke er tilfældet i andre medlemsstater, og dette medfører, at de retlige konsekvenser er forskellige i de enkelte medlemsstater.

Jeg stiller derfor Kommissionen følgende spørgsmål: Hvilke forskellige bestemmelser findes der i medlemsstaterne? Er der et fællesskabsretligt grundlag herfor? Mener Kommissionen i benægtende fald, at det navnlig med henblik på subsidiaritetsprincippet er nødvendigt at undersøge sagsforholdet med henblik på at udarbejde en europæisk ordning, således at der kommer til at gælde sammenlignelige bestemmelser i de enkelte medlemsstater? I benægtende fald hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(22. december 2003)

Kommissionen har ingen kompetence med hensyn til anvendelse af metaldetektorer på det arkæologiske område. For at få oplysninger om brugen af disse værktøjer i de forskellige medlemsstater bedes det ærede medlem derfor henvende sig direkte til de kompetente nationale myndigheder.

På EU-plan findes der ikke noget retsgrundlag i EF-traktaten, som ville tillade, at der blev vedtaget en lovgivning om brug af metaldetektorer på det arkæologiske område.

Kommissionen har derfor ikke planer om at undersøge og/eller stille forslag til EU-lovgivning inden for denne sektor.

EF-traktatens artikel 151 giver Kommissionen kompetence til at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne på kulturområdet og udelukker udtrykkeligt » … harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser«.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/766

(2004/C 78 E/0816)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2926/03

af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet

(6. oktober 2003)

Om: Presserende behov for udbygning af de frivillige brandvæsener

Også i denne sommer er Middelhavslandene blevet hjemsøgt af katastrofale skov- og buskbrande. Mange mennesker er blevet ofre for de usædvanligt hyppige og udstrakte brande i Portugal og Sydfrankrig, og både naturen og økonomien er blevet tilføjet enorme skader. Kun gennem en stor indsats og med støtte fra mange frivillige var det muligt at bringe ilden under kontrol. Allerede i 1996 blev det overvejet at støtte frivillige brandtjenester.

Rådet bedes derfor meddele, hvorvidt det er planlagt at udbygge de frivillige brandvæsener, som de allerede eksisterer i f.eks. Sydtyrol, Østrig og Tyskland, og om en sådan udbygning også støttes i Middelhavslandene.

Svar

(4. marts 2004)

Rådet henviser især det ærede parlamentsmedlem til det svar, som Rådet allerede har givet vedrørende civilbeskyttelse i forbindelse med skovbrande (jf. forespørgsel E-2624/03 fra Michel Ange Scarbonchi til Rådet).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/434

(2004/C 88 E/0439)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2701/03

af Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om: Støtte til beskyttelse af børn i Bulgarien

Hvilke beløb er der som led i førtiltrædelsesstøtten til Bulgarien tildelt projekter, der vedrører beskyttelse af børn og børneforsorg, og hvilke forslag er der forelagt med henblik på anvendelse af flere midler til dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(30. september 2003)

Som redegjort for i Kommissionens rapport for 2002 (1) om Bulgariens fremskridt i retning mod tiltrædelse skal Bulgarien gøre en større indsats for at gennemføre en reform af børneforsorgen for at sikre, at FN's konvention om børns rettigheder overholdes fuldt ud med det formål at få børnenes tarv tilgodeset bedre og antallet af børn under forsorg bragt ned.

Kommissionen støtter Bulgariens indsats på dette område gennem førtiltrædelsesbistand. Et Phare-projekt vedrørende reform af børneforsorgen (Child Welfare Reform), finansieret dels af Phare med 3,5 mio. EUR, dels af Bulgarien med 0,5 mio. EUR, er allerede iværksat, hovedsagelig gennem et tosidet samarbejde (twinning). Projektet skal hjælpe myndighederne med at forbedre foranstaltningerne til fordel for socialt marginaliserede børn (herunder et væsentligt antal roma-børn og handicappede børn). Det yder støtte til og sørger for uddannelse for relevante organer på nationalt og regionalt plan og søger at fremme alternative former for børneforsorg samtidig med, at det støtter en reform af administrationen og børneforsorgen i en række udvalgte institutioner.

Der er i førtiltrædelsesbistanden for 2003 principielt godkendt endnu et projekt, nemlig et projekt vedrørende forbedring af livskvaliteten for mentalt handicappede personer (Improvement of quality of life of people with mental disabilities) (Phare-budget: 2 mio. EUR, bulgarsk medfinansiering: 0,67 mio. EUR). Dette projekt skal støtte udviklingen og forbedringen af alternative medicinske, sociale og uddannelsesmæssige tjenesteydelser for mentalt handicappede børn og voksne.

En række projekter giver indirekte støtte til børnebeskyttelse i Bulgarien, f.eks. projektet vedrørende integration af roma-befolkningen (Roma Population Integration) (Phare-budget: 1,65 mio. EUR). Projektet skal forsøge at mindske roma-børnenes fraværsprocent i skolen ved at eliminere de økonomiske og kulturelle barrierer, der er på forskole- og underskoleniveau, øge antallet af uddannede lærere, der arbejder i et multikulturelt miljø, og indføre en national undervisningsplan med et multikulturelt indhold. Der er også projekter vedrørende civilsamfundet, som skal integrere sårbare grupper bedre i samfundet.

Endelig påtænkes der yderligere førtiltrædelsesbistand inden for rammerne af en flerårig planlægning for 2004-2006. Der forventes i nær fremtid relevante forslag fra de bulgarske myndigheder.

Kommissionen vil fortsat følge udviklingen på dette område på nært hold i tæt samarbejde med andre større bistandsydere og internationale organer såsom Verdensbanken og De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP).

(1) KOM(2002) 700 endelig udg.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/466

(2004/C 88 E/0480)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3521/03

af Anne Van Lancker (PSE) til Kommissionen

(25. november 2003)

Om: Krænkelser af menneskerettighederne i USA

Fernando González, Rene González, Gerardo Hernández, Ramón Labanino og Antonio Guerrero er fem cubanere, der er fængslet i USA for bl.a. sammensværgelse med henblik på spionage og sammensværgelse med henblik på at begå et mord. I virkeligheden var de medlemmer af cubanske organisationer i Miami, der havde til formål at hindre terroristiske aktioner mod Cuba. Sagen mod de fem blev gennemført i Miami. Med et cubansk immigrantsamfund, der for størstedelens vedkommende er fjendtligt indstillet over for de cubanske myndigheder, kan byen ikke betragtes som et neutralt sted til en sådan sag. At sagen blev gennemført i Miami er dermed en krænkelse af tillæg V og VI til den amerikanske forfatning. De blev dømt uden nogen form for beviser. Derfor har 105 britiske parlamentsmedlemmer undertegnet et andragende om genoptagelse af sagen. Desuden nægtes ægtefællerne til to af de dømte (Gerardo Hernández og Rene González), der allerede har siddet fængslet i fem år, stadig besøgsret. Amnesty International har allerede påtalt denne nægtelse af besøgsret.

Er Kommissionen bekendt med denne sag? Vil Kommissionen gøre de amerikanske myndigheder opmærksom på denne sag inden for rammerne af forbindelserne med De Forenede Stater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. januar 2004)

Unionen har ikke taget stilling til den specifikke sag, som det ærede medlem henviser til. I almindelighed griber Unionen ikke ind i individuelle sager, medmindre der er tale om dødsstraf, og sagen falder ind under de retningslinjer, som er fastlagt ved Rådets fælles holdning af 29. juni 1998.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/233

(2004/C 84 E/0276)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3313/03

af Hans-Peter Martin (PSE) til Rådet

(3. november 2003)

Om: Forhandlinger om EU-forfatningsudkastet

Den 25. oktober 2003 blev det bekendt, at finansministrene på det uformelle økofin-møde i Stresa tilstræbte vidtrækkende ændringer af det EU-forfatningsudkast, der er udarbejdet af EU-Konventet. Ændringerne blev nedfældet i papiret »Drafting suggestions on Articles of interest to Ecofin ministers, reflecting af high degree of consensus reached at the Informal Ecofin in Stresa«.

Hvorfor gælder disse forslag som »hemmeligt papir«, hvorfor blev de ikke straks offentliggjort, og hvornår vil de blive gjort offentligt tilgængelige?

Finder rådsformandskabet det rimeligt, at økofin positionerer sig på denne måde?

Kan Rådet oplyse, hvilke EU-finansministre der støttede de pågældende forslag på økofin-mødet i Stresa?

Svar

(9. marts 2004)

Rådet har ikke taget formelt stilling til udkastet til forfatningstraktat eller til noget andet spørgsmål, der skal drøftes på regeringskonferencen, hvori Rådet som institution ikke har nogen rolle. Det dokument, det ærede parlamentsmedlem omtaler, vedrører et uformelt møde mellem økonomi- og finansministrene.

Formandskabet meddelte efter drøftelserne på det uformelle møde formanden for regeringskonferencen resultatet af ministrenes drøftelser.

I forbindelse med forberedelsen af de dokumenter, som regeringskonferencen skal drøfte, fremhævede RK-formanden de punkter, der var blevet drøftet af finansministrene, og som er indeholdt i dokument CIG 37/03 PRESID 3 af 24. oktober 2003, der er offentligt tilgængeligt.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/906

(2004/C 78 E/0957)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4052/03

af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen

(12. januar 2004)

Om: Støtte til de forskellige kirker

Kan Kommissionen oplyse, om den som led i beskyttelsen af kulturarven og medlemsstaternes kulturelle særpræg gennem kulturprogrammer eller andre programmer yder konkrete støttebeløb til restauration af kirker, vedligeholdelse af ikoner og andre kirkeskatte samt bevarelse af religiøse mindesmærker?

Hvis ja, foreligger der så en kvalitativ og kvantitativ opgørelse for de enkelte aktioner og lande over de finansierede foranstaltninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(12. februar 2004)

Kommissionen forvalter ikke midler, som er forbeholdt renovering eller restaurering af kirker og kirkekunst.

I øvrigt skal Kommissionen henlede det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på en af målsætningerne for Kultur 2000-programmet, som er at tilskynde til aktioner til fremme af kendskabet i Fællesskabet til væsentlig europæisk kulturarv, formidling af knowhow og fremme af de bedste metoder for bevarelse og beskyttelse af denne kulturarv.

Over programmet ydes der tilskud til projekter, som samproduceres og -finansieres af tre aktører fra mindst tre af de lande, der deltager i programmet.

Det ærede parlamentsmedlem kan finde yderligere oplysninger og en detaljeret liste over samtlige de projekter, der blev tildelt støtte over Kultur 2000-programmet i 2000, 2001, 2002 og 2003 (samt modtagerorganer, berørte partnere og tilskudsbeløb) på: http://europa.eu.int/comm/culture/eac/ index_en.html.