ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1323/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Sikkerhedsforanstaltninger paa faerger

Kan Kommissionen forelaegge en oversigt over alle de sikkerhedsforanstaltninger, rederierne har truffet, siden »Herald of Free Enterprise« kaentrede og sank ud for Zeebrugge fredag den 6. marts 1987?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-1322/97 og E-1323/97 (23. maj 1997)

Efter »Herald of Free Entreprise«s forlis medtog Kommissionen og medlemsstaterne de mangler, der var bragt for dagen af den undersoegelsesdomstol, den britiske regering havde nedsat, som underbygning af nogle forslag fremsat over for Den Internationale Maritime Organisation (IMO), om at vedtage en raekke aendringer til konventionen af 1974 om sikkerhed for menneskeliv paa soeen (SOLAS-konventionen), hvis sigte var at forebygge en gentagelse af saadanne ulykker og forbedre sikkerheden om bord paa ro-ro-passagerskibe generelt.

Den efterfoelgende vedtagelse i hhv. 1988 og 1992 af aendringer til SOLAS-konventionen af 1974 har resulteret i gennemfoerelsen af en raekke sikkerhedsforanstaltninger for ro-ro-passagerskibe, saaledes som det fremgaar af en oversigt, som direkte tilgaar det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat.

Efter Estonia-katastrofen den 28. september 1994 nedsatte IMO et ekspertpanel til at fore-tage en grundig gennemgang af sikkerheden om bord paa ro-ro-passagerskibe. Resultatet heraf blev vedtagelsen i 1995 paa en adhoc-SOLAS-konference af en yderligere serie aendringer til SOLAS-konventionen af 1974. Disse aendringer figurerer ligeledes i den ovenfor omtalte oversigt.

For at sikre, at alle disse specifikke sikkerhedsforanstaltninger ogsaa kom til at gaelde for passagerskibe i indenrigsfart i Faellesskabet, har Kommissionen i sit forslag til Raadets direktiv om sikkerheds-regler og -standarder for passagerskibe ((EFT C 238 af 16.81996, s. 1. )) medtaget de naevnte SOLAS-aendringer, som ifoelge SOLAS-konventionen af 1974 kun gjaldt for passagerskibe i international rutetrafik.

Som svar paa Raadets resolution af 22. december 1994 om sikkerhed ved sejlads med ro-ro-passagerfaerger ((EFT C 379 af 31.12.1994, s. 8. )) forelagde Kommissionen et forslag om fremskyndet obligatorisk anvendelse pr. 1. juli 1996 af den internationale sikkerhedsledelseskodeks (ISM) paa ro-ro-passagerfaerger, der sejler i fast rutefart til eller fra europaeiske havne ((EFT C 298 af 11.11.1995, s. 23. )). Paa grundlag af dette forslag vedtog Raadet den 8. december 1995 forordning (EF) nr. 3051/95 om sikkerhedsledelse af ro-ro-passagerfaerger ((EFT L 320 af 30.12.1995, s. 14. )).

Som et yderligere svar paa Raadets resolution af 22. december 1994 lagde Kommissionen ligeledes et forslag paa bordet til Raadets direktiv om registrering af de ombordvaerende paa passagerskibe ((EFT C 31 af 31.01.1997, s. 5. )), der tager sigte paa en konsekvent anvendelse i Faellesskabet af SOLAS-bestemmelserne om oplysninger vedroerende passagerer om bord paa passagerskibe og hoejhastighedspassagerfartoejer i saavel indenlandsk som international rutefart.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1003/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. Landmænd i Det Forenede Kongerige



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0046



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1003/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (19. marts 1997) Om: Landmaend i Det Forenede Kongerige Kan Kommissionen oplyse, hvor mange landmaend, der findes i Det Forenede Kongerige, og hvor mange personer, der paa nuvaerende tidspunkt er direkte beskaeftiget i landbruget i Det Forenede Kongerige? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0989/97, E-0990/97, E-0991/97, E-0992/97, E-0993/97, E-0994/97, E-0995/97, E-0996/97, E-0997/97, E-0998/97, E-0999/97, E-1000/97, E-1001/97, E-1002/97 og E-1003/97 (2. maj 1997) Undersoegelse vedroerende landbrugsstrukturernes struktur >TABLE> Kilde: Eurostat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0344/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - Udgifter til oplagringsforanstaltninger i Portugal

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Udgifterne til oplagringsforanstaltninger inden for denne sektor var negative i 1995, idet de androg -94,9 mio ecu.

Hvor meget er der i alt ydet til oplagringsforanstaltninger for olivenolie i Portugal?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0412/97 af Manuel Medina Ortega (PSE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: POSEICAN-programmet

Hvor langt er man naaet med revisionen af den saerlige ordning for forsyning af De Kanariske OEer, som fremgaar af POSEICAN-programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (14. april 1997)

Kommissionen er meget opmaerksom paa, hvordan den saerlige ordning kommer til at fungere, der er indfoert med Raadets forordning (EOEF) nr. 3763/91 af 16. december 1991 om saerlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for de oversoeiske franske departementer ((EFT L 356 af 24.12.1991. )), Raadets forordning (EOEF) nr. 1600/92 af 15. juni 1992 om saerlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for Azorerne og Madeira ((EFT L 173 af 27.6.1992. )) og Raadets forordning 1601/92 af 15. juni 1992 om saerlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for De Kanariske OEer. Kommissionen er klar over de funktionelle vanskeligheder, der er opstaaet paa grund af forholdet mellem verdensmarkedspriserne og EU's priser for korn i loebet af 1996. Kommissionen har dog registreret en tendens til en forbedring af situationen i loebet af de sidste maaneder.

Under hensyntagen til det komplicerede system overvejer Kommissionen, hvorledes den nuvaerende ordning kan tilpasses, og hvorledes man kan undgaa, at saadanne situationer opstaar i fremtiden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1105/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Stoette fra Kommissionen til initiativet »Foerste europaeiske moede«

Hvilke rammer eller kriterier har Kommissionen fastlagt for sit vaertskab for eller stoette til »det foerste europaeiske moede: fra identitetskrav til politisk vold (Biarritz, Donostia/San Sebastián), som for nylig blev aflyst, men som skulle have fundet sted den 6.-7. marts 1997?

Har Kommissionen givet sit samtykke til, at en politisk gruppe fra Europa-Parlamentet (ARE) slaar moent af initiativet og anvender udtrykket »sous l'égide de la Commission européenne« (under Kommissionens auspicier)?

Hvilken af Kommissionens tjenestegrene er kompetent i denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (16. maj 1997)

Der er ikke truffet nogen beslutning om, at det moede, som organisationen »Réunir« (som har saede i Paris) har til hensigt at afholde med temaet »Fra identitetskrav til politisk vold«, skulle vaere under Kommissionens auspicier. Kommissionen har forstaaet, at moedet er udsat til et ikke naermere fastsat tidspunkt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1150/97 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Raadet (2. april 1997)

Om: Kraenkelse af menneskerettighederne i De Forenede Stater

Ifoelge den internationale menneskerettighedsorganisation »Human Right Watch« er et stigende antal faengslede ofre for voldtaegt og andre seksuelle overgreb i de amerikanske faengsler. En lang beretning bekraefter, at lederne og vogterne stadig oftere hengiver sig til dette misbrug, uden at myndighederne griber ind, og at de indsatte er tvungne til den mest nedvaerdigende form for seksuel praksis. Hvis de bliver gravide, tvinges de til abort. Justitsministeriet efterforsker ikke indberetninger og muliggoer saaledes fortsaettelsen af den absurde praksis.

Hvilke foranstaltninger agter Raadet at traeffe over for de amerikanske myndigheder, saaledes at dette land, en allieret og ven, standser denne nedvaerdigende praksis og saaledes at menneskerettighederne overholdes i faengslerne i De Forenede Stater?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-1149/97 og E-1150/97 (16. juni 1997)

Den internationale konvention af 16. december 1966 om borgerlige og politiske rettigheder og De Forenede Nationers konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedvaerdigen behandling eller straf, vedtaget den 10. december 1984, indeholder minimumsbestemmelser om behandling af faengslede. USA har tiltraadt baade konventionen om borgerlige og politiske rettigheder og FN's konvention. Raadet forventer, at alle stater, der har tiltraadt disse og andre internationale instrumenter, opfylder de tilsagn og forpligtelser, de har indgaaet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1273/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Roms kommunale myndigheders udsaettelse af opfoerelsen af den hurtige sporvognslinje »Casaletto/Largo Argentina«

Som svar paa forespoergsel E-1508/96 ((EFT C 356 af 25.11.1996, s. 48. )) meddelte Ritt Bjerregaard paa Kommissionens vegne muligheden af en direkte indgriben fra Kommissionens side over for de italienske myndigheder vedroerende projektet om opfoerelse af den saakaldte undergrundsbane C i Rom.

I forespoergslen anfoertes Roms kommunale myndigheders manglende gennemfoerelse af direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) om vurderingen af ovennaevnte projekts miljoemaessige indvirkning.

I svar paa forespoergsel P-0141/97 ((EFT C 186 af 18.6.1997, s. 234. )) henviser Ritt Bjerregaard stadig paa Kommissionens vegne vedroerende et absolut analogt emne, nemlig Rom Kommunes opfoerelse af en hurtig sporvognslinje, der ogsaa henhoerer under bilag II til direktiv 85/337/EOEF saaledes som det er tilfaeldet for bybaner, ikke til overtraedelsesproceduren i medfoer af EF-traktatens artikel 169 for manglende gennemfoerelse af det paagaeldende direktiv, som er omtalt i forbindelse med undergrundsbane C i Rom. Endvidere henvises der heller ikke til muligheden af en indgriben over for de italienske myndigheder i lighed med den, der omtales i forbindelse med undergrundsbane C i Rom.

Vil Kommissionen redegoere for aarsagen til, at der gives to forskellige svar paa to tilsyneladende analoge spoergsmaal?

Vil Kommissionen endelig oplyse, om der er foretaget noget indgreb, eller om der er ved at blive foretaget noget indgreb?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (5. maj 1997)

Overtraedelsesproceduren i henhold til artikel 169 i EF-traktaten vedroerer manglende gennemfoerelse af projekter fra bilag II til Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet i den italienske lovgivning. Derfor vedroerer proceduren begge de projekter, det aerede medlem anfoerer, nemlig henholdsvis linje C i Roms metro saavel som sporvognsforbindelsen Casaletto/Largo Argentina.

Kommissionen har interveneret over for de italienske myndigheder i begge tilfaelde, saavel metrolinjen som den hurtige sporvognsforbindelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0892/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Tilstedevaerelsen af asbest i faellesskabsinstitutionernes kontorer

Tilstedevaerelsen af asbest i de bygninger, der huser faellesskabsinstitutionernes kontorer, har fremkaldt mange stridigheder. Efter lukningen af Berlaymont-bygningen er det fremgaaet af de saerlige analyser, der er sket paa foranledning af foraeldresammenslutninger, at der trods forsikringerne fra bygningsdirektoratet i Bruxelles, som udelukkede tilstedevaerelsen af asbest i skolen i Uccle, stadig anvendes asbest i forbindelse med byggeri i Bruxelles.

Selv om anvendelsen heraf er mindre omfattende, kan det konstateres, at der stadig produceres og anvendes asbest i forbindelse med opfoerelsen af nye bygninger i Bruxelles: i EAS-bygningen blev der ud af 20 proever konstateret asbest i 13 tilfaelde, i REM-bygningen var forholdet 19/16, i RMA 8/1, i MAE 11/2, i MON 17/1 og i LEO 20/7.

Hvad agter Kommissionen at goere for at sikre overholdelsen af direktiverne om kontrol med asbest i bygninger?

Hvad agter Kommissionen at goere for at beskytte borgernes sundhed og sundheden for de ansatte, der arbejder i de lokaler, hvori man har fastslaaet tilstedevaerelsen af asbest?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0892/97 og E-1017/97 (25. April 1997)

Raadet vedtog den 19. september 1983 efter forslag fra Kommissionen direktiv 83/477/EOEF om beskyttelse af arbejdstagerne mod de farer, der er ved at vaere udsat for asbest under arbejdet ((EFT L 263 af 24.9.1983. )). Dette direktiv er blevet aendret, ogsaa efter forslag fra Kommissionen, ved Raadets direktiv 91/382/EOEF af 25. juni 1991 ((EFT L 206 af 29.7.1991. )).

Disse to direktiver, som indeholder forbud mod samt oevre graenser for asbest i bygninger, er blevet gennemfoert i medlemsstaternes nationale lovgivninger.

Belgien har i sin nationale lovgivning, bl.a. i den almindelige lovgivning om arbejdsmiljoe, indfoert tilsvarende eller strengere bestemmelser end dem, der er indeholdt i de to naevnte direktiver. Ud over disse bestemmelser er enhver arbejdsgiver, der befinder sig paa belgisk territorium, forpligtet til at udarbejde en fortegnelse over asbestforekomsten i sine bygninger.

Kommissionen overholder i sine bygninger i Bruxelles ikke alene bestemmelserne i de to naevnte direktiver, men ogsaa dem i den belgiske lovgivning, naar bestemmelserne heri er strengere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1306/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe

Med hensyn til forslag til Raadets direktiv om etablering af harmoniserede sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe med en laengde paa 24 meter og derover (KOM(96)0255 - 96/0168 (SYN) ((EFT C 292 af 4.10.1996, s. 29. )) - (CES 1392/96/0168(SYN)) er det, som Kommissionen foreslaar, saerdeles vigtigt at fastsaette faelles sikkerhedsbestemmelser og -krav for fiskeskibe med en laengde paa 24 meter og derover som et foerste skridt. Desuden stoettes Kommissionens hensigt om at undersoege, om der er behov for at vedtage supplerende bestemmelser til de bestemmelser, der er fastlagt for de oevrige allerede eksisterende skibe og skibe med en laengde paa under 24 meter.

Vil Kommissionen soerge for, at de paagaeldende undersoegelser foreligger inden den 1. januar 1998, saaledes at de nye forslag, som Kommissionen agter at forelaegge, ogsaa kan komme til at omfatte disse typer skibe?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-1306/97, E-1307/97 og E-1308/97 (22. maj 1997)

I begrundelsen til sit forslag til Raadets direktiv om etablering af harmoniserede sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe med en laengde paa 24 m og derover ((EFT C 292 af 4.10.1996. )) naevnte Kommissionen, at den vil undersoege, om der for fiskefartoejer med en laengde paa under 24 m er behov for foranstaltninger, som kan supplere dem, der allerede findes i Raadets direktiv 93/103/EF af 23. november 1993 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed under arbejdet om bord paa fiskefartoejer ((EFT L 307 af 13.12.1993. )). Kommissionen har planer om at foretage en undersoegelse af dette spoergsmaal i anden halvdel af 1997.

Bestemmelserne i Kommissionens forslag vil give medlemsstaterne juridisk myndighed til at underkaste fiskefartoejer, der foerer tredjelandes flag og driver fiskeri i medlemsstaternes indre farvande eller territorialfarvand eller lander deres fangst i medlemsstaternes havne, kontrol for at godtgoere, om de overholder dette direktivs sikkerhedsstandarder. Logistiske midler, baade i land og ud for kysten, hvormed denne kontrol kan udfoeres, er allerede blevet indfoert paa grundlag af Raadets direktiv 95/21/EF om havnestatskontrol ((EFT L 157 af 7.7.1995. )) og den faelles fiskeripolitiks kontrolsystem.

Med hensyn til indsamlingen af data om ulykkestilfaelde og arbejdsulykker om bord paa fiskefartoejer henviser Kommissionen det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel E-2721/96 fra Bartho Pronk ((EFT C 105 af 3.4.1997. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1016/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Kloning

Selv om de eksperimenter, der er gennemfoert i laboratorier i Skotland og New Zealand, har haft held til at afstikke nye graenser for biogenetisk forskning, har de samtidig rejst problemet vedroerende de indskraenkninger, der skal fastsaettes for forskning og videnskabelig eksperimentering. Selv om der rent videnskabeligt er tale om en vigtig sejr, saa er det ud fra et etisk synspunkt i et samfund med store behov og smaa midler noedvendigt, at kloning goeres til genstand for undersoegelser, graduering og regulering.

Kan Kommissionen derfor give foelgende oplysninger:

1. Vil den nedsaette et bredt videnskabeligt udvalg, der skal undersoege de etiske og juridiske foelger samt de scenarier, der eventuelt staar aabne for genetisk kloning?

2. Vil den udarbejde et direktiv, der foerst og fremmest bekraefter konklusionerne i Europaraadets resolution af 16. marts 1989, samt resultaterne af den europaeiske konvention om bioetik, som den selv godkendte i december 1996, og som forbyder baade human og animalsk kloning?

3. Vil den udarbejde et direktiv, der paalaegger videnskaben graenser med henblik paa respekt for de etiske vaerdier og beskyttelse af mennesket mod eventuelle videnskabelige manipulationer?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-1016/97 og E-1194/97 (21. Maj 1997)

Som det er det aerede medlem bekendt, har Kommissionen straks reageret og omgaaende indkaldt den etiske og bioteknologiske raadgivergruppe, som er et uafhaengigt organ under Kommissionen, og som skulle kunne fremsaette en udtalelse herom i loebet af maj maaned. Der er tale om at foretage tilbundsgaaende overvejelser angaaende de etiske foelgevirkninger af kloning generelt set og set i lyset af den seneste tids forsoeg. Raadgivergruppen har endvidere besluttet at afholde en rundbordsdroeftelse om dette emne. Hertil indkaldes en raekke af Europa-Parlamentets medlemmer samt repraesentanter for Kommissionens tjenestegrene, forskere paa hoejt plan samt sagens parter. Kommissionen ansporer kraftigt raadgivergruppen til at tage dette initiativ i form af en aaben dialog.

Desuden verificerer Kommissionen de eventuelle foelgevirkninger heraf for Faellesskabets politik samt Kommissionens muligheder for at gribe ind i det omfang, dens befoejelser paa omraadet tillader det.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0303/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Stoetteberettigede omraader

Ved fastlaeggelsen af de stoetteberettigede regioner og omraader er foelgende faktorer af betydning: den variable stoerrelse af de administrative territoriale enheder, mangelen paa ensartede statistikker, visse datas foraeldede karakter, beregningsgrundlaget for BNP og visse kriteriers fleksibilitet.

Hvad angaar fastsaettelsen af berettigede zoner under maal nr. 2, er Kommissionens rolle blevet betydeligt indskraenket, og basiskriterierne har mistet betydning til fordel for mindre gennemskuelige alternative kriterier, som det er vanskeligt at vurdere omfanget af og sammenligne.

Denne situation, som indebaerer et oeget antal stoetteberettigede zoner og overlapning af disse, paavirker planlaegningen, forvaltningen, overvaagningen og vurderingen af aktionerne som helhed.

Agter Kommissionen at spille en stoerre rolle ved fastsaettelsen af de stoetteberettigede zoner under maal nr. 2?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. april 1997)

Kriterierne for stoetteberettigelsen for industriomraader i tilbagegang under maal 2 kan opdeles i to kategorier: grundlaeggende kriterier og supplerende kriterier, der kan anvendes af medlemsstaterne.

Den foerste kategori af kriterier harmoniseres af Kommissionen og er saaledes gensidigt sammenlignelige i medlemsstaterne indtil niveau III i nomenklaturen for statistiske territoriale enheder (NUTS), og i visse tilfaelde ogsaa over dette niveau.

Kommissionens rolle ved fastlaeggelsen af listen over stoetteberettigede omraader under maal 2 er blevet begraenset siden Raadets revision af strukturfondsforordningerne i 1993. Dette er den vaesentligste forklaring paa den stoerre geografiske udbredelse af de stoetteberettigede omraader. I overensstemmelse med de gaeldende regler har Kommissionen til gengaeld vaeret paapasselig med, at der ikke sker overlapning af de stoetteberettigede omraader.

Kommissionens fremtidige rolle paa omraadet skal behandles i forbindelse med de indledende forhandlinger vedroerende de fremtidige strukturfondsforordninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1002/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. Landmænd i Portugal



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0046



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1002/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (19. marts 1997) Om: Landmaend i Portugal Kan Kommissionen oplyse, hvor mange landmaend, der findes i Portugal, og hvor mange personer, der paa nuvaerende tidspunkt er direkte beskaeftiget i landbruget i Portugal? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0989/97, E-0990/97, E-0991/97, E-0992/97, E-0993/97, E-0994/97, E-0995/97, E-0996/97, E-0997/97, E-0998/97, E-0999/97, E-1000/97, E-1001/97, E-1002/97 og E-1003/97 (2. maj 1997) Undersoegelse vedroerende landbrugsstrukturernes struktur >TABLE> Kilde: Eurostat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 990/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. Landmænd i Østrig



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0044



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0990/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997) Om: Landmaend i OEstrig Kan Kommissionen oplyse, hvor mange landmaend, der findes i OEstrig, og hvor mange personer, der paa nuvaerende tidspunkt er direkte beskaeftiget i landbruget i OEstrig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0989/97, E-0990/97, E-0991/97, E-0992/97, E-0993/97, E-0994/97, E-0995/97, E-0996/97, E-0997/97, E-0998/97, E-0999/97, E-1000/97, E-1001/97, E-1002/97 og E-1003/97 (2. maj 1997) Undersoegelse vedroerende landbrugsstrukturernes struktur >TABLE> Kilde: Eurostat.