ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1043/96 af José VALVERDE LÓPEZ til Kommissionen. Spaniens manglende overholdelse af direktivet om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdsstedet



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0075



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1043/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (3. maj 1996) Om: Spaniens manglende overholdelse af direktivet om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdsstedet Hvorledes vurderer Kommissionen paa omraaderne beskaeftigelse, arbejdsmarkedsforhold og sociale anliggender Spaniens manglende overholdelse af direktiv 89/654/EOEF ((EFT L 393 af 30.12.1989, s. 1. )) om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdsstedet? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-1041/96, E-1042/96, E-1043/96 og E-1044/96 (12. juni 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens 13. aarsberetning til Parlamentet om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten i 1995 ((KOM(96)600. )), herunder isaer bilaget, som er en status over direktivernes anvendelse. Dette dokument vil i naer fremtid blive oversendt til Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0803/96 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Raadet (12. april 1996)

Om: Forfatningsmaessigt anerkendte regioners tilstedevaerelse ved og deltagelse i regeringskonferencen

Det fremgaar af fagtidsskriftet »Europe« nr. 6679 fra loerdag den 2. marts 1996, at det italienske formandskab for nylig forelagde arbejdsprogrammet for regeringskonferencen, der skal evaluere og om noedvendigt aendre traktaten om Den Europaeiske Union.

Den 29. marts 1996 afholdes der fra kl. 11.00 til kl. 15.00 en ekstraordinaer samling i Det Europaeiske Raad i Torino. Selve regeringskonferencen aabnes kl. 16.00. Under det italienske formandskab, der afsluttes i slutningen af juni 1996, afholdes der tre moeder paa ministerniveau: 22. april, 13. maj og 10. juni. Disse moeder falder sammen med samlinger i Raadet (almindelige anliggender). Paa embedsmandsniveau vil der blive afholdt ti moeder. Vedroerende unionsborgerskabet sker dette den 1.-2. april, 15.-16. april og 21.-22. maj. Vedroerende institutionerne den 23.-24. april, 2.-3. maj og 30.-31. maj. Vedroerende udenrigspolitikken den 6.-7. maj, 14.-15. maj og 6.-7. juni. Et tiende moede, hvor den statusrapport, der skal forelaegges Det Europaeiske Raad i Firenze, skal behandles, finder sted den 17. juni.

1. Vil regioner med forfatningsmaessigt anerkendte befoejelser (Laender (D), Gemeenschappen/Gewesten (B),...) blive repraesenteret ved aabningen af regeringskonferencen?

2. Paa hvilken maade vil saadanne regioner blive inddraget i regeringskonferencens arbejde:

a) under de ovennaevnte moeder paa ministerniveau?

b) under de ti moeder paa embedsmandsniveau?

3. Vil regionerne under de ovennaevnte fjorten moeder hver isaer kunne give udtryk for deres opfattelse? Hvordan vil disse regioners opfattelse i benaegtende fald blive fremfoert paa regeringskonferencen? Vil regionerne i bekraeftende fald have taleret under de ovennaevnte moeder?

Svar (16. juli 1996)

Det aerede parlamentsmedlem er uden tvivl klar over, at Raadet for Den Europaeiske Union ikke deltager i regeringskonferencen. Det tilkommer medlemsstaterne at fastlaegge, hvorledes deres delegationer paa konferencen sammensaettes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0807/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (3. april 1996)

Om: Mycotoxin

Hvilke planer har Kommissionen udover sit debatoplaeg om at indfoere EU-bestemmelser vedroerende begraensning af mycotoxin i foedevarer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. maj 1996)

Efter Raadets forordning (EOEF) 315/93 af 8. februar 1993 om faellesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler ((EFT L 37 af 13.02.1993 )) kan der fastsaettes graensevaerdier for visse forurenende stoffer i levnedsmidler med henblik paa at beskytte folkesundheden og undgaa handelsskranker paa det indre marked paa grund af forskellige graensevaerdier i nationale retsforskrifter.

Mykotoksiner saasom aflatoksin og ochratoksin A, der kan vaere til stede som forurenende stoffer i visse levnedsmidler, falder ind under denne forordnings omraade. Kommissionen undersoeger disse forhold som prioritetssager. Det Videnskabelige Levnedsmiddeludvalg blev hoert af Kommissionen i henhold til forordning (EOEF) 315/93 og afgav sin udtalelse den 23. september 1994 ((35. serie udtalelser fra Det Videnskabelige Levnedsmiddeludvalg (foreligger trykt) )).

Endelig kan det bemaerkes, at der som led i det videnskabelige samarbejde efter Raadets direktiv 93/5/EOEF af 25. februar 1993 om bistand til Kommissionen og samarbejde fra medlemsstaternes side ved den videnskabelige gennemgang af spoergsmaal vedroerende levnedsmidler ((EFT L 52 af 04.03.1993 )) og efter Kommissionens beslutning 95/142/EF af 11. april 1995 om aendring af beslutning 94/652/EF om udarbejdelse af en oversigt over og fordeling af opgaverne inden for rammerne af samarbejdet fra medlemsstaternes side ved den videnskabelige gennemgang af spoergsmaal vedroerende levnedsmidler ((EFT L 92 af 25.04.1995 )) for oejeblikket er ved at blive afsluttet opgaver med hensyn til aflatoksiner og ochratoksin A.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0750/96 af Hadar Cars (ELDR) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Regionalpolitik efter aar 2000

Hvor meget vil budgettet skulle forhoejes, hvis den nuvaerende strukturfondsordning skal finde anvendelse paa X ((X = Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Rumaenien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Slovenien.)) nye medlemsstater uden at de regioner, som i dag modtager stoette, straffes?

Hvis strukturfondsbudgettet ikke forhoejes, hvilke regioner vil med X nye medlemsstater vaere berettiget til stoette:

1) ved en viderefoerelse af den nuvaerende ordning?

2) hvis kriteriet var arbejdsloeshed og ikke BNP?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (30. april 1996)

Det nuvaerende omfang af strukturstoetten i de regioner med udviklingsefterslaeb, der oftest tjener som sammenligningsgrundlag for de central- og oesteuropaeiske lande, som er kandidater til tiltraedelse, kan ikke udgoere et referencepunkt for fremtidige budgetforslag vedroerende strukturpolitikken for disse lande.

De fleste af de regioner, der er stoetteberettigede under maal 1 i de femten nuvaerende medlemsstater, har modtaget stoette fra strukturfondene i ti aar eller mere. Strukturstoettens nuvaerende intensitet er resultatet af en langstrakt forhoejelse af dette overfoerselsniveau. Det samme maa noedvendigvis vaere tilfaeldet for kandidatlandene. Disse vil i de foerste aar efter tiltraedelsen ikke kunne opsuge strukturressourcer, der overstiger en meget lav procentdel af deres bruttonationalprodukt, af baade makrooekonomiske grunde, og fordi de stadig kun vil raade over begraenset administrativ kapacitet til ivaerksaettelse af medfinansieringen af EF-strukturstoetten.

Den fremtidige stoetteberettigelse for regionerne i de 15 medlemsstater efter en eventuel udvidelse vil afhaenge af et antal faktorer, som for oejeblikket er omgaerdet af stor usikkerhed. Blandt disse kan naevnes datoen for hvert enkelt kandidatlands tiltraedelse, eventuel revision af reglerne for stoetteberettigelse (herunder muligheden for at lade arbejdsloeshed vaere et kriterium som naevnt af det aerede medlem), den relative succes med hensyn til reel konvergens, som de regioner, der for oejeblikket modtager strukturfondsstoette, har opnaaet, og det relative velstandsniveau i kandidatlandene, som der for oejeblikket bestaar betydelig usikkerhed om.

Af alle disse grunde er det for oejeblikket forbundet med stor usikkerhed at opstille hypoteser om budgettet eller regionernes stoetteberettigelse efter 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1284/96 af Raymonde Dury (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Gennemfoerelse af budgetkonto B3-4004

I de tidligere aar var budgetkonto B3-4004, som saerlig daekker »transnationale moeder mellem repraesentanter for virksomheder, der opererer i to eller flere stater«, som er naevnt i Raadets direktiv 94/45/EF ((EFT L 254 af 30.09.1994, s. 64. )), disponibel allerede den 1. marts.

I aar har modtagerne tilsyneladende endnu ikke kunnet raade over den. Denne situation er foruroligende, da den forhindrer en normal udvikling af den sociale dialog.

Kan Kommissionen redegoere for grunden til denne forsinkelse samt oplyse, hvad den agter at goere for at afhjaelpe denne og inden for hvilken frist?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (17. juni 1996)

Forsinkelsen af dette aars gennemfoerelse af budgetkonto B3-4004 er knyttet til problemet om budgetmaessige konsekvenser af Det Forenede Kongeriges opt-out fra det sociale kapitel og i denne sammenhaeng spoergsmaalet om, hvorvidt eller i hvilket omfang virksomheder og organer med hjemsted i Det Forenede Kongerige kan modtage stoette paa grundlag af budgetkonto B3-4004.

Der er fundet en global loesning paa dette problem, som vil medfoere, at konto B3-4004 gennemfoeres i to separate dele:

- udgifter med direkte forbindelse til gennemfoerelsen af direktiv 94/45/EF i 14 medlemsstater og til dets omsaetning i national lovgivning. Paa grund af Det Forenede Kongeriges opt-out kan projekter fra denne medlemsstat ikke finansieres over denne bevilling;

- udgifter, som ikke er direkte forbundet med direktivet, men som tager sigte paa understoettelse af information og hoering af arbejdsgivere og arbejdstagere i en bredere forstand og i alle 15 medlemsstater.

I brugervejledningen for 1996, som nu kan faas, er kriterierne i forbindelse med denne metode beskrevet i detaljer.

Kommissionen kan foreslaa budgetmyndigheden et tillaegs- og aendringsbudget for 1996 for at formalisere den ovennaevnte metode. Dette vil dog ikke hindre gennemfoerelsen af budgetkonto B3-4004, som vil blive paabegyndt uden yderligere forsinkelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0929/96 af Jonas Sjoestedt (GUE/NGL) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Stoette til kystfiskeri fra mindre fartoejer

Den 18. december 1995 traf Kommissionen afgoerelse om et saerligt projekt for stoette til kystfiskeri fra mindre fartoejer i Sverige. Foranstaltningerne omfatter bl.a. investeringer om bord paa fiskerfartoejer paa under 9 meter eller under 12 meter for fartoejer, som fisker med trawl.

Agter Kommissionen ogsaa fortsat at bevilge stoette til svensk kystfiskeri fra mindre fartoejer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (22. maj 1996)

Den stoette, Kommissionen den 18. december 1995 bevilgede til handlingsplanerne for kystfiskeriet i flere medlemsstater, bl. a. Sverige, stammer fra en ad hoc-budgetpost, der blev oprettet med henblik herpaa af budgetmyndigheden ved vedtagelsen af budgettet for 1995 (budgetpost B2-521 med en bevilling paa 3 mio. ECU). I 1996 opfoerte budgetmyndigheden ikke nogen bevilling under denne post. For 1997-budgettet har Kommissionen foreslaaet at anfoere »p.m.« som forpligtelsesbevilling. Det er budgetmyndigheden, der skal tage stilling til, om der skal opfoeres bevillinger under denne post.

Under alle omstaendigheder er interventioner til fordel for modernisering af kystfiskeriet allerede omfattet af det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (budgetpost B2-11)i forbindelse med strukturfondenes maal 5a. Interventioner som faglig uddannelse af fiskerne er omfattet af EF-initiativet PESCA.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0979/96 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Kogalskab

Krisen med kogalskab er langt fra overstaaet, men samarbejde mellem medlemsstaterne er vaesentlig, hvis denne sygdom hurtigt og effektivt skal udryddes. Hvordan vil Kommissionen sikre, at hver enkelt medlemsstat informeres om alle tilfaelde af kogalskab i hele Den Europaeiske Union? Vil Kommissionen erklaere kogalskab som en anmeldelsespligtig sygdom og dermed kraeve, at dens fremkomst skal anmeldes til myndighederne i alle medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (31. maj 1996)

Raadets direktiv 82/894/EOEF ((EFT L 378 af 31.12.1982 )) kraever, at medlemsstaterne indberetter primaerudbrud af bestemte husdyrsygdomme til Kommissionen og medlemsstaterne inden 24 timer efter bekraeftelsen. Det redegoer ogsaa for de oplysninger, der skal gives.

Bovin spongiform encephalopati (BSE) blev tilfoejet paa listen over anmeldepligtige sygdomme ved Kommissionens beslutning 92/450/EOEF ((EFT L 248 af 28.08.1992 )). Medlemsstaterne skal derfor indberette tilfaelde af BSE, som bekraeftes paa deres omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0809/96 af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen (3. april 1996)

Om: Projekt for overfoersel af vand fra den spanske del af Tejo-floden

Har Kommissionen officielt kendskab til den spanske regerings projekt om overfoersel af vand fra Tejo-floden til Guadalquivir, som ikke er forhandlet med Portugal, og hvortil der oenskes EU-stoette?

Efter hvilke kriterier agter Kommissionen i givet fald at bedoemme ansoegningen om stoette i henhold til de gaeldende bestemmelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (28. maj 1996)

Kommissionen har hidtil ikke modtaget nogen ansoegning om finansiering af et projekt vedroerende omledning af den spanske del af Tejo til Guadalquivir.

Kommissionen kan i denne forbindelse oplyse, at den i forstaaelse med de paagaeldende medlemsstater medfinansierer diverse studier over vandressourcerne paa Den Iberiske Halvoe.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1157/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Udenlandske arbejdstagere i Graekenland, der ikke er EU-borgere

Det er velkendt, at et stort antal udlaendinge, der kommer fra lande uden for EU, arbejder ulovligt i Graekenland. Ifoelge arbejdsministeriets vurdering drejer det sig om ca. 500.000 personer. Det er ligeledes velkendt, at disse arbejdstageres loenninger ligger ca. 50% lavere end graekernes loenninger for tilsvarende arbejde, og at der heller ikke indbetales forsikringsbidrag.

Denne situation har medfoert, at

- et stort antal graekere er arbejdsloese, og

- det graeske socialsikringssystem lider store tab.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

- Er disse forhold i overensstemmelse med EU-retten?

- Burde der for hver udenlandsk arbejdstager, der ikke er EU-borger, udstedes et arbejdstagerbevis?

- Har Kommissionen mulighed for at skride ind? Hvordan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (27. juni 1996)

I henhold til den nuvaerende faellesskabsret er spoergsmaalet om tredjelandes statsborgeres adgang til medlemsstaterne for at soege arbejde i princippet ikke omfattet af Faellesskabets kompetence.

I henhold til artikel K1 i afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union anses »indvandringspolitikken og politikken over for tredjelandsstatsborgere« af medlemsstaterne dog som et »spoergsmaal af faelles interesse«. Medlemsstaterne samarbejder herom i Raadet, og Kommissionen deltager fuldt ud i deres arbejde. I denne sammenhaeng har de vedtaget resolutioner for at fastlaegge faelles principper (Raadets resolution af 1. december 1994 om begraensning af tredjelandsstatsborgeres adgang til at udoeve en selvstaendig erhvervsvirksomhed i medlemsstaterne og resolution af 20. juni 1994 om begraensning af tredjelandsstatsborgeres adgang til at paatage sig loennet arbejde i medlemsstaterne), og de samarbejder endvidere i marken for at bekaempe den illegale indvandring. Om dette sidste spoergsmaal har Raadet, siden traktaten om Den Europaeiske Union traadte i kraft, vedtaget fem henstillinger, hvoraf de vigtigste er:

- Raadets henstilling af 22. december 1995 om harmonisering af midlerne til bekaempelse af ulovlig indvandring og ulovlig beskaeftigelse og om forbedring af de hertil beregnede kontrolmidler ((EFT C 5 af 10.1.1996. ));

- Raadets henstilling af 22. december 1995 om samraad og samarbejde i forbindelse med gennemfoerelse af udsendelsesforanstaltninger (1).

For saa vidt angaar Kommissionens stilling henvises det aerede medlem til Kommissionens meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet af 23. februar 1994 om indvandrer- og asylpolitikken ((KOM(94)23 endelig udg. )), i hvilken den redegoer for sin samlede metode til bekaempelse af den illegale indvandring og specifikke foranstaltninger til bekaempelse af illegal beskaeftigelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1285/96 af Per Gahrton (V) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Fransk forbud mod »vielse« af homoseksuelle paa den svenske ambassade i Paris

De franske myndigheder har ifoelge dagbladet Le Monde forbudt den svenske ambassade i Paris at foretage »vielse« af homoseksuelle svenskere efter gaeldende svensk lov.

Mener Kommissionen, at dette er i overensstemmelse med gaeldende regler for ambassaders eksterritorialitet?

Mener Kommissionen, at det er i overensstemmelse med gaeldende principper for menneskerettigheder og ligebehandling af alle uanset seksuel orientering?

Mener Kommissionen, at det er i overensstemmelse med EU-landenes gensidige respekt for lovgivning og saedvaner i hvert enkelt medlemsland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (13. juni 1996)

Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spoergsmaal, som udelukkende sorterer under de paagaeldende nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0337/96 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Oplysningsindsatsen i 1996

Kan Kommissionen oplyse, om den i forbindelse med oplysningsindsatsen i 1996 om euroen, regeringskonferencen osv., navnlig hvad angaar de betalte reklamer, vil goere brug af de lokale og regionale radioer, der i medlemsstater som Portugal repraesenterer en vigtig del af lytterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (26. april 1996)

Kommissionen er helt enig med det aerede medlem i at dette spoergsmaal maa tages op. Det er interessant at tage de lokale radiostationer, uanset om de er kommercielle eller repraesenterer bestemte interessegrupper, i betragtning, naar det drejer sig om at tilbyde effektiv information. Disse naar ud til befolkningsgrupper som ofte ikke har adgang til andre medier og paa en maade der kan forstaas. Desuden er de i stand til at praesentere oplysningerne i en form, der passer til deres programmer og til deres publikum. I stedet for at bruge penge paa kostbar reklameplads vil Kommissionen indgaa i et reelt samarbejde.

Radiostationerne er som oftest interesserede, da der ikke er saa mange ansatte, at det er muligt at have en journalist, der udelukkende beskaeftiger sig med europaeiske spoergsmaal, selv om de maatte foele, der er behov for det. Derfor er Kommissionen begyndt at udarbejde information om Den Europaeiske Union som kan sendes af de lokale radiostationer. Denne ordning har vist sig at vaere effektiv. Den har vaeret afproevet som forsoeg i Frankrig, og det har vist sig muligt at faa en del information ud paa denne maade.

Kommissionens repraesentation i Frankrig har paa forsoegsbasis afproevet denne ordning i forbindelse med information om euro'en. Den raadgivende arbejdsgruppe bestaaende af Kommissionen og Parlamentet vil blive fuldt informeret om resultaterne af denne pilotforanstaltning. Man er i gang med at undersoege, om der kan generaliseres til de oevrige medlemslande.

Dette eksempel paa, hvorledes de regionale og lokale radioer kan bruges, er udtryk for Kommissionens ofte gentagne oenske om at komme taettere paa de europaeiske borgere. Man er i gang med at undersoege forskellige forslag til samarbejde, idet der tages hensyn til hvor stor en rolle de forskellige medier spiller afhaengigt af regionale og lokale forhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0021/96 af Frederik Willockx (PSE) til Kommissionen (25. januar 1996)

Om: Den faelles valuta »Euro« og blinde og svagtseende

Det bliver noedvendigt at gennemfoere en serioest udformet informationskampagne for at faa befolkningen til at acceptere den faelles valuta, »Euro«. Men man maa ogsaa imoedekomme alle brugere af den nye valuta. Der taenkes her f.eks. paa blinde og svagtseende.

Temmelig mange gangbare sedler og moenter er allerede udstyret med »prikker«, der goer det muligt for blinde og svagtseende at kende forskel. Har Kommissionen til hensigt at tage hensyn til disse ved fastlaeggelse af designet for sedler og moenter? Disse »prikker« kan let integreres i emnet og kan paa ingen maade forsinke produktionen.

Dette er en mulighed for allerede ved indfoerelsen af den nye valuta at tage hensyn til en saerlig del af befolkningen. »Euroen« maa paa dette punkt ikke staa tilbage for de nationale valutaer.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (12. marts 1996)

Kommissionen har vaeret i kontakt med blinde og svagtseende i forbindelse med udarbejdelsen af groenbogen om overgangen til den faelles valuta, og den tager fortsat hoejde for denne gruppes saerlige problemer ved forberedelsen af overgangen til euroen.

Den europaeiske forening af blinde og svagtseende blev saaledes opfordret til at deltage i den nyligt afholdte rundbordsdiskussion om euroen, der skulle forberede oplysningskampagnen i forbindelse med indfoerelsen af den faelles valuta.

Udformningen af sedler og moenter henhoerer under en arbejdsgruppe bestaaende af moentdirektoererne, der har faaet mandat af Raadet (OEKOFIN) og Det Europaeiske Monetaere Institut (EMI).

Kommissionen har gjort arbejdsgruppen opmaerksom paa problemet. Efter det for Kommissionen oplyste er der taget hoejde for de henstillinger, som den europaeiske forening af blinde og svagtseende har fremsat, og der har vaeret arrangeret bilaterale moeder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0747/96 af Giovanni Burtone (PPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Uberettiget forsinkelse i godkendelsen af det italienske operationelle program under URBAN

Departementet for Faellesskabspolitikker under den italienske ministerpraesidents kontor vedtog i november 1995 sammen med Kommissionens GD XVI det italienske operationelle program under URBAN og forelagde det til endelig godkendelse i Kommissionen med henblik paa ivaerksaettelse af de heri indeholdte foranstaltninger. Der er nu gaaet fire maaneder siden da, og Kommissionen har stadig ikke godkendt programmet.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse:

1. Hvad aarsagen er til Kommissionens forsinkede endelige godkendelse af det italienske operationelle program under URBAN?

2. Om ikke den - efter gennem hele procedureforloebet at have kraevet overholdelse af bestemte frister og meget strenge kvalitetsnormer - mener, at den forsinkelse, der nu er tale om, er uberettiget og bidrager til at forstaerke borgernes indtryk af et ineffektivt og alt for bureaukratisk Faellesskab?

3. Om ikke Faellesskabet boer paatage sig at afholde de udgifter, der som foelge af langsommelige bureaukratiske procedurer og konflikter mellem Kommissionens egne tjenestegrene er paafoert borgerne og de offentlige administrationer, da disse har handlet i god tro hvad angaar overholdelse af forpligtelser og betalinger i sikker forventning om en rettidig godkendelse af det italienske operationelle program under URBAN?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (24. maj 1996)

Den innoverende og komplicerede karakter af EF-initiativet URBAN har noedvendiggjort en detaljeret sagsbehandling paa flere institutionelle niveauer i fuldt partnerskab med de italienske myndigheder.

Kravet om at sikre vaerditilvaekst for Faellesskabet og noedvendigheden af at praecisere udgifternes stoetteberettigelse og tilvejebringe passende overvaagnings- og kontrolmekanismer har haft betydning for sagsbehandlingstiden.

Visse aspekter kunne foerst faerdigbehandles i slutningen af marts 1996, hvorefter den definitive version af programmet kunne udarbejdes. Denne version blev vedtaget af Kommissionen den 30. april 1996.

Kommissionen skal minde om, at det tidsrum, hvor udgifterne til alle foranstaltninger, der indgaar i programmet, loeber, starter paa tidspunktet for Kommissionens modtagelse af det foerste programforslag.