ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0071/02

af Joachim Wuermeling (PPE-DE) til Kommissionen

(17. januar 2002)

Om: Forbud mod anvendelse af catgut i Forbundsrepublikken Tyskland

De tyske myndigheder har indført forbud mod anvendelse af catgut suturer under henvisning til den animalske oprindelse, også selv om råmaterialet stammer fra risikofrie dyr. Det videnskabelige udvalg, der er nedsat i henhold til direktiv 93/42/EØF(1), klassificerede ultimo november 2001 catgut som risikofrit.

Anser Kommissionen dette for at være i overensstemmelse med fællesskabsretten?

Agter den at træffe foranstaltninger over for Forbundsrepublikken Tyskland?

(1) EFT L 169 af 12.7.1993, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(19. februar 2002)

Det ærede medlems spørgsmål til Kommissionen vedrører en udtalelse fra Den Videnskabelige Styringskomité afgivet ultimo november 2001. Kommissionen skal påpege, at udtalelsen alene vedrører materiale fra lande i BSE-risikogruppe I. Materiale fra andre BSE-risikogrupper (II, III og IV) blev ikke behandlet. Komitéen har klassificeret materiale af animalsk oprindelse fra lukkede dyreflokke og lande i risikogruppe I, herunder catgut, som værende sikkert.

Kommissionen skal understrege, at væv anvendt i catgut ikke kan underkastes inaktivering for at sikre, at det er negativt for prion-proteinet, da vævets molekylestruktur ville tage skade, så det blev uanvendeligt til formålet. Materialets oprindelse spiller derfor en afgørende rolle.

For så vidt angår risikostyring, kan flere forhold dog være af betydning, herunder offentlighedens opfattelse af den garanterede sikkerhed og sundhedsbeskyttelse, særlig når der findes passende alternativer på markedet. Kommissionen undersøger sammen med medlemsstaterne, hvilke konsekvenser der på denne baggrund skal drages af udtalelsen. I den forbindelse tager den stilling til de tyske foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0225/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(6. februar 2002)

Om: Belize

Kan Kommissionen opstille en liste over de projekter, der er godkendt til finansiering over EU-budgettet i 2001, og oplyse det samlede beløb til investeringer i samme år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 og E-0228/02

(25. marts 2002)

Som følge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0115/02

af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen

(29. januar 2002)

Om: Centret for Industrielt Samarbejde mellem EF og Japan i Tokyo

I en bog Japan: Restless Competitor (Richmond, Surrey 2001), der udkom for nylig, beskriver centrets mangeårige leder, Malcolm Trevor, bl.a. meget virkningsfuldt, hvordan indbudte, europæiske virksomhedsledere på grund af MITI's store indflydelse kun får serveret japansk regeringspropaganda, mens kritiske foredrag, der belyser de reelle import- og investeringshindringer, stoppes, og kontakter til europæiske importører og virksomhedsledere, der har lokal erfaring, vanskeliggøres. Europa-Parlamentets mangeårige ordfører om Japan, James Moorhouse, har skrevet et rosende forord til bogen.

Bestræber Kommissionen sig på at præsentere et objektivt informationsprogram for de virksomhedsledere, der sendes til Japan for EU-midler?

Mener Kommissionen, at strukturen i centret, der for halvdelens vedkommende finansieres af EU, og hvor MITI og dennes udsendte medcenterleder har vetoret i alle spørgsmål, stadig er tidssvarende på baggrund af erfaringerne de sidste 10 år?

Hvilke konsekvenser agter den at drage af dette utilfredsstillende og for de europæiske skatteydere meget dyre dilemma?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(11. marts 2002)

Kommissionen kender godt bogen Japan Restless Competitor, der er skrevet af Malcolm Trevor. Kommentarerne og synspunkterne i bogen står helt for hans egen regning. Malcolm Trevor var leder af Centret for Industrielt Samarbejde mellem EF og Japan i Tokyo fra 1992 til 1996, men han arbejder ikke længere for Kommissionen.

Centret for Industrielt Samarbejde mellem EF og Japan i Tokyo har siden 1986 været ledet og finansieret af Kommissionen og det japanske ministerium for økonomi, handel og investering i fællesskab. Centrets programmer skal præsentere virksomhedsledere for japanske forretningsmetoder og -kultur. Human Resources Training Programme (HRTP) og Topical Missions giver virksomhedsledere fra EF mulighed for at få større indsigt i, hvordan det japanske erhvervsliv fungerer. Centret arrangerer også seminarer for EF-virksomheder i Japan og har siden 1997 administreret Vulcanus-programmet, hvor videnskabs- og ingeniørstuderende gennemgår et intensivt japanskkursus i fire måneder efterfulgt af otte måneders praktisk arbejde i en japansk virksomhed i Japan. På denne måde har mange hundrede europæere fået indblik i, hvordan man driver erhvervsvirksomhed i Japan. Deltagerne har generelt lovprist centrets programmer.

Centret blev oprettet på et tidspunkt, hvor der herskede alvorlige problemer i handelssamkvemmet med Japan. Selv om det japanske marked stadig er vanskeligt gennemtrængeligt for EF-virksomheder, har centrets programmer sammen med Executive Training Programme (ETP) og Gateway to Japan (GTJ)-programmet (som administreres af Kommissionen alene) medvirket til, at EF-virksomheder har kunnet skabe sig en position på det japanske marked.

Finansieringen og administrationen af centret deles med Japan, og Kommissionen og dens japanske partnere er for øjeblikket i gang med at gennemgå centrets fremtidige rolle.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0106/02 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen. Euroen og ERM II.



EF-Tidende nr. 134 E af 06/06/2002 s. 0247 - 0247



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0106/02 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen (21. januar 2002) Om: Euroen og ERM II Ville en eventuel beslutning fra Det Forenede Kongerige om at deltage i euro-samarbejdet også indebære deltagelse i ERM II? I hvor lang tid ville det i så fald være nødvendigt at deltage? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (15. februar 2002) Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriflige forespørgsel E-3181/00(1). Dette svar er stadig fyldestgørende. (1) EFT C 136 E af 8.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0222/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(6. februar 2002)

Om: Bahamas

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter i Bahamas der i 2000 blev finansieret over EU-budgettet?

Kan Kommissionen oplyse det samlede omfang af den støtte til de forskellige projekter, Bahamas modtog i 2000?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 og E-0228/02

(25. marts 2002)

Som følge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3653/01

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(14. januar 2002)

Om: Oprettelse af en bank for Middelhavsområdet og af et overvågningscenter for indvandring

Pressen har afsløret en række forslag, som Kommissionens formand, Romano Prodi, skal være fremkommet med, heriblandt oprettelsen af en bank for Middelhavsområdet, der skal bistå EU's investerings- og udviklingsprojekter i Middelhavsområdet, samt oprettelsen af et center til overvågning af indvandringen fra Nordafrika.

Kan Kommissionen oplyse:

- om disse oplysninger er korrekte?

- hvordan og hvornår den vil forberede oprettelsen af disse institutioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. april 2002)

Kommissionens formand har bebudet en række initiativer med det formål at styrke forbindelserne med Middelhavspartnerne, herunder et forslag om undersøgelse af mulighederne for at oprette en Euro-Middelhavsbank og indføre en mekanisme for regelmæssig overvågning af vandringer.

I tilknytning dertil har Kommissionen og Rådet i overensstemmelse med Det Europæiske Råds anmodning på mødet i december 2001 i Laeken undersøgt mulighederne for at oprette en ny Euro-Middelhavsbank. På grundlag af disse overvejelser tilsluttede Det Europæiske Råd sig på mødet den 15.-16. marts i Barcelona oprettelsen af en udbygget Euro-Middelhavsinvesteringsfacilitet i EIB's regi suppleret med Euro-Middelhavspartnerskabsordningen og oprettelsen af et EIB-repræsentationskontor i området. Der blev desuden opnået enighed om, at det ét år efter iværksættelsen af denne facilitet vil blive overvejet at træffe afgørelse om at stifte et datterselskab, hvor EIB besidder en majoritetsandel, for partnerlandene i Middelhavsområdet.

Med hensyn til vandring deltager Kommissionen aktivt sammen med Rådet og Middelhavspartnerne i udarbejdelsen af retningslinjer for et regionalt Euro-Middelhavssamarbejdsprogram for retlige og indre anliggender. Dette program vil indeholde et stort afsnit om emner med tilknytning til vandring, hvori spørgsmålet om at indføre den foreslåede overvågningsmekanisme kunne tages op til overvejelse.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/340

(2004/C 78 E/0357)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1653/01

af Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. juni 2001)

Om: Tilbagelevering af ejendom i ansøgerlandene

Jeg henviser til min skriftlige forespørgsel E-0998/00 (1) til Rådet. Den seneste udvikling i Polen synes at have blokeret for muligheden for, at ejendom leveres tilbage til jødiske og andre emigranter fra Polen. Kan Kommissionen oplyse, om dette efter dens opfattelse er tilfældet, og hvilke konsekvenser vil dette i bekræftende fald efter Kommissionens opfattelse få for Polens muligheder for en hurtig tiltrædelse af Unionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(24. juli 2001)

Den polske lov om tilbagelevering af ejendom har præsidenten nedlagt veto mod, og der var ikke et tilstrækkeligt stort flertal i det polske parlament til at omstøde dette veto, da der igen skulle stemmes om loven.

Samtidig med at præsidenten nedlagde veto, gjorde han det klart, at fordringshavere kunne søge erstatning, da den nuværende lovgivning i Polen giver mulighed for, at sådanne sager høres i domstolene.

Kommissionen henviser det ærede medlem til svaret på hans skriftlige forespørgsel E-0998/00 (1). I dette tilfælde er der ingen specifik gældende ret, der vedrører det ærede medlems spørgsmål.

Kommissionen vil fortsat nøje overvåge, om ansøgerlandene følger princippet om ikke-diskrimination, som er nedfældet i traktaterne.

(1) EFT C 81 E af 13.3.2001, s. 13.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3695/01

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(16. januar 2002)

Om: EU-delegationer

Tilstedeværelsen af en EU-delegation i et land genspejler den betydning, som EU tillægger dette område.

Kan Kommissionen give en oversigt over:

- Lande, som EU-delegationen er blevet afskaffet i?

- Lande, hvori der er blevet oprettet en ny EU-delegation?

- Lande, hvor der fortsat er en EU-delegation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. marts 2002)

Kommissionen har ingen planer om at lukke nogen af sine delegationer. Ifølge meddelelsen til Rådet og Europa-Parlamentet af 3. juli 2001 om udvikling af delegationstjenesten(1) skal der foretages en strømlining af de tre delegationer i henholdsvis Costa Rica, Sri Lanka og Trinidad og Tobago. Som følge af denne beslutning foreslår Kommissionen hos hver af de tre regeringer at akkreditere en delegationschef, der er bosiddende i et naboland. Delegationerne forbliver på plads og er bemandet med en embedsmand som chargé d'affaires med sit eget lokale personale. De vil således som nu kunne følge de almindelige spørgsmål om udviklingssamarbejde, men også politiske og økonomiske anliggender og dermed handelen.

I samme meddelelse besluttede Kommissionen at lukke sine syv kontorer i henholdsvis Antigua og Barbuda, Sao Tome og Principe, Ækvatorialguinea, Belize, Comorerne, De Nederlandske Antiller og Tonga.

At disse kontorer lukkes, betyder imidlertid ikke, at Kommissionen har ændret sit engagement i sine forbindelser med de pågældende lande. Ansvaret for dens aktiviteter bliver liggende hos de regionale delegationer, hvis delegationschefer fortsat akkrediteres i de pågældende lande. Kommissionen er overbevist om, at den med denne omstrukturering af delegationstjenesten vil kunne opretholde det i forvejen tætte samarbejde med dem. Kommissionens mål er naturligvis at styrke forbindelserne, forbedre bistandsforvaltningen og udnytte knappe ressourcer bedst muligt ved at samle ekspertisen i én delegation, der skal stå til rådighed for en hel region.

Ifølge meddelelsen af 3. juli 2001 skal der åbnes syv nye delegationer i henholdsvis Cambodja, Laos, Malaysia, Nepal, Saudi-Arabien, Paraguay og Singapore.

Desuden vil det blive overvejet at åbne et handelsrepræsentationskontor i Taiwan.

Regulær repræsentation i Cuba vil også blive overvejet i lyset af den interne udvikling og den forestående lukning af Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO).

Det ærede medlem og Parlamentets sekretariat vil få tilsendt en oversigt over repræsentationer i tredjelande (ovennævnte ændringer forventes gennemført i slutningen af 2002).

(1) KOM(2001) 381 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3436/01

af Riitta Myller (PSE) til Kommissionen

(12. december 2001)

Om: Ventetider i Gibraltar og borgernes frie bevægelighed

Borgernes frie bevægelighed er en af EU's fire grundlæggende friheder. Det oplyses imidlertid, at det er vanskeligt at passere grænsen til Gibraltar, hvad der ikke er i overensstemmelse med princippet om fri bevægelighed.

Som en konsekvens af den uoverensstemmelse om Gibraltar, der i årevis har stået på mellem Spanien og Det Forenede Kongerige, hæmmer de spanske myndigheder bevidst gennem deres aktiviteter trafikken ved grænseovergangen. Dette bevirker meget lange ventetider både ind i og ud af Gibraltar. Personbilerne undersøges, og buspassagerer skal passere grænsestationen til fods med deres bagage. Der udvises ikke nogen form for fleksibilitet, og fremgangsmåden er bevidst gjort besværlig.

Hvad vil Kommissionen foretage sig for at afhjælpe denne situation og sikre borgerne i EU muligheden for frit at kunne bevæge sig mellem EU-landene og også til Gibraltar?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(7. februar 2002)

Det skal understreges, at de spanske myndigheder ikke blot har ret, men også pligt til at foretage person- og varekontrol ved passagen af grænsen mellem Gibraltar og Spanien, da der er tale om et godkendt grænseovergangssted for passage af en af EU's ydre grænser (artikel 3, artikel 5 og artikel 6, stk. 2, i Schengen-gennemførelseskonventionen), og da Gibraltar ikke indgår i det fælles toldområde (artikel 29 i tiltrædelsesakten for Det Forenede Kongerige).

På foranledning af en række klager har Kommissionen taget kontakt med den spanske regering og henledt dens opmærksomhed på, at den kontrol, der foretages, måske er uforholdsmæssigt omfattende. Kommissionen er i gang med at gennemgå de spanske myndigheders svar og vil på grundlag heraf beslutte, hvad der skal gøres i sagen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3612/01

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Ulovligt salg og udnyttelse af børn i Albanien

Ifølge oplysninger fra det albanske justitsministerium er 4 000 børn i perioden 1992-2000 blevet ofre for organiseret kriminalitet i Albanien. Disse børn er på ulovlig vis blevet transporteret til hovedsagelig de vestlige lande med det formål at blive solgt til børneprostitution, tiggeri og i visse tilfælde med henblik på handel med organer.

Vil Kommissionen med det størst mulige bidrag fra Europol og i nært samarbejde med de albanske, italienske og græske myndigheder træffe koordinerede foranstaltninger med henblik på at sætte en stopper for disse aktiviteter med ulovligt salg og udnyttelse af børn?

Ved Kommissionen hvordan det er gået med den rammeafgørelse om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi, som Europa-Parlamentet godkendte i sin lovgivningsmæssige beslutning vedtaget den 12. juni 2001(1)?

(1) Vedtagne tekster den 12. juni 2001.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(1. februar 2002)

Menneskehandel er en sag, der giver anledning til bekymring i Albanien. Kommissionen har sammen med medlemsstaterne og andre relevante internationale organisationer og ikke-statslige organisationer (ngo) hjulpet de albanske myndigheder med at gribe ind over for problemet. På trods af denne indsats og en række betydningsfulde initiativer i den senere tid, f.eks. oprettelsen af et center til bekæmpelse af menneskehandel i Vlora (med støtte fra Tyskland, Grækenland og Italien) og den albanske regerings vedtagelse af en strategi til bekæmpelse af menneskehandel, mangler der endnu at blive gjort meget i Albanien for at bremse disse aktiviteter.

I sit landestrategidokument for Albanien 2002-2006(1) pegede Kommissionen på retlige og indre anliggender (herunder bekæmpelse af organiseret kriminalitet og menneskehandel) som det vigtigste prioriterede område for EU's økonomiske støtte. Med henblik på gennemførelsen af projekterne på dette område vil Kommissionen tage koordinerede initiativer med alle relevante organer og institutioner, såvel i Albanien som på internationalt plan. Projekterne tager bl.a. sigte på at medvirke til at udrydde de bander, der er involveret i handel med og udnyttelse af børn, og på at støtte Albaniens bestræbelser på fortsat at gøre fremskridt med at gennemføre de retningslinjer for bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi, der blev vedtaget af Parlamentet i juni 2001.

(1) C/2001/4394.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3487/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: EUF og EIB

Hvordan ser Kommissionen forholdet mellem Den Europæiske Udviklingsfond og Den Europæiske Investeringsbank?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(8. februar 2002)

Ifølge Cotonou-aftalen tager investeringsfaciliteten (IF) ved at yde finansiering til investeringer i form af lån, egenkapital og kvasiegenkapital samt garantier sigte på at fremme kommercielt levedygtige virksomheder, primært i den private sektor. Den vil blive forvaltet af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) som revolverende kreditmidler og vil forventes at give et positivt realafkast.

IF vil blive føjet til EIB's fortsatte aktiviteter ud af egne midler. Selv om den operationelle forvaltning af IF alene vil blive udført af EIB, vil det være nødvendigt med et tæt samarbejde med Kommissionen for at sikre størst mulig synergi og gensidigt udbytte i forbindelse med programmeringen og gennemførelsen af Den Europæiske Udviklingsfonds (EUF) midler.

Udarbejdelsen af landestrategidokumenterne er en lejlighed for EIB til at bidrage med rådgivning og i videst muligt omfang sikre, at de afgørelser, der træffes, understøtter EIB's aktiviteter inden for en given sektor. Samtidig vil delegationerne kunne drage nytte af EIB's erfaring og ekspertise.

Kommissionen og EIB skal derefter koordinere deres interventionspolitik i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) med henblik på at støtte udviklingen af den private sektor og makroøkonomiske reformer. For at være effektiv og gensidigt supplerende skal IF og Kommissionens støtte ud af EUF-midler ydes på koordineret vis, f.eks. ved at sikre, at Kommissionen fokuserer på at støtte de nødvendige makroøkonomiske reformer, ved at sikre kapacitetsopbygning i AVS-landene, ved at fremme udenlandske direkte investeringer og ved at bidrage til at fremme væksten i lokale virksomheder gennem bistandsprogrammer med karakter af faglig bistand.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3100/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. november 2001)

Om: Opkrævning af en ekstra statsafgift på skovbrugsprodukter i Grækenland

I Grækenland opkræves der for landets egne skovbrugsprodukter under den første forarbejdningsfase (skovning) foruden den almindelige moms også en ekstra statsafgift. Denne afgift beregnes hvert år af landbrugsministeriet og udgør i dag sammen med momsen 17 % af markedsprisen.

Under henvisning til, at denne ekstra statsafgift begunstiger det importerede tømmer, er til byrde for den hjemlige skovbrugsproduktion og skaber alvorlige økonomiske og sociale problemer for skovarbejderne, deres sammenslutninger og de ugunstigt stillede bjergområders lokale økonomi, bedes Kommissionen besvare følgende: Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe med henblik på at afskaffe denne ekstra statsafgift, som Grækenland opkræver for de nationale skovbrugsprodukter fra første forarbejdningsfase, og som undergraver den sunde konkurrence og er i modstrid med EU's konkurrencepolitik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(21. december 2001)

På visse områder er der sket en harmonisering på afgiftsområdet i Fællesskabet. Dette gælder for moms og punktafgifter på tobak, alkohol og mineralolier. Der er ikke sket nogen harmonisering af afgifterne på skovbrugsprodukter. Medlemsstaterne kan derfor selv bestemme, hvilke afgifter de finder rimelige for disse produkter, så længe de respekterer de almindelige principper i EF-traktaten.

Artikel 90 (tidl. artikel 95) i EF-traktaten forbyder diskriminerende beskatning, hvorved en medlemsstat giver indenlandske produkter fordele i sammenligning med produkter fra andre medlemsstater. Denne artikel forbyder dog ikke skatteforanstaltninger, hvorved en medlemsstats egne produkter stilles dårligere i forhold til produkter fra andre medlemsstater.

Under hensyntagen hertil har Kommissionen ikke til hensigt at træffe foranstaltninger vedrørende afgiften på skovbrugsprodukter i Grækenland.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3576/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(9. januar 2002)

Om: Den spanske regerings meddelelse om en 90 %'s nedsættelse af medfinansieringen af midlerne til bekæmpelse af kogalskab

Den spanske landbrugsminister har bebudet, at der i 2002 skal foretages en nedsættelse på 90 % af medfinansieringen af foranstaltninger til bekæmpelse af kogalskab, og det betyder, at de autonome regioner og disses landmænd selv må udrede de meget store omkostninger til disse foranstaltninger. Eksperter i bekæmpelse af denne sygdom som professor José Badiola og de galiciske landboforeninger har protesteret. Førstnævnte har endog udtalt, at problemet ikke er løst, og at EU burde bevilge flere penge, idet det er EU's ansvar, at Det Forenede Kongerige har fået tilladelse til at udføre kød- og benmel, ligesom landboorganisationerne har givet udtryk for, at det under ingen omstændigheder er landmændene, som har været ansvarlige for sygdommens udbredelse, og at det derfor er EU, som bør tage problemet op. Anser Rådet den spanske regerings holdning for begrundet? Hvilke foranstaltninger vil Rådet træffe for at sikre de nødvendige midler til bekæmpelse af bovin spongiform encephalopati?

Svar

(13. maj 2002)

Det er medlemsstaterne, der under iagttagelse af de relevante traktatbestemmelser, er kompetente med hensyn til finansiering af nationale foranstaltninger.

Det ærede medlem vil således være enigt i, at det ikke tilkommer Rådet at gribe ind, når der specifikt er tale om medlemsstaternes indførelse af nationale bestemmelser eller gennemførelsen heraf.

Med hensyn til de konkrete oplysninger minder Rådet om, at Kommissionen med medlemsstaternes tilslutning på 2402. samling i Rådet for Den Europæiske Union (landbrug) den 19. december 2001 forelagde en sammenfatning af svarene på et spørgeskema til medlemsstaterne vedrørende statsstøtte til bortskaffelse af slagteriaffald (specielt specificeret risikomateriale) samt døde dyr (fallen stock) for medlemsstaterne.