SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2425/00

af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen

(18. juli 2000)

Om: EU-regler vedrørende dimensioner for levende hegn og andre former for markskel

Jeg har modtaget bunkevis af vrede breve fra valgkredse i hele den østlige region med protester mod Kommissionens forslag om at reducere støtten til landmænd, hvis levende hegn er mere end fire meter brede (to meter på hver side af markskellene). Kommissionen gøres i denne forbindelse opmærksom på, at vi i Det Forenede Kongerige bruger yards i stedet for meter som mål for bredden af levende hegn.

Gennemførelsen af de disse regler er tilsyneladende noget forsinket.

1. Er der foretaget nogen undersøgelse af indvirkningen af denne foranstaltning på levende hegn og landskabsbilledet som helhed i Det Forenede Kongerige? Hvor kan man i bekræftende fald få oplysning om sådanne undersøgelser?

2. Hvor mange henvendelser har Kommissionen modtaget fra Det Forenede Kongerige om de foreslåede miljøregler vedrørende levende hegn? Er det muligt at få aktindsigt i dokumenterne desangående? Kan undertegnede få tilladelse til at læse eventuelle sagsakter i Kommissionens besiddelse vedrørende henvendelser fra Det Forenede Kongerige om dette spørgsmål?

3. Så vidt spørgeren har forstået vil landbrugsstøtten blive reduceret, hvis de pågældende landmænds levende hegn er mere end fire meter brede. Hvorledes vil opfyldelsen af bestemmelserne om fire meter blive kontrolleret? Agter Kommissionen at sende repræsentanter ud for at kontrollere de levende hegns bredde, eller påtænker den at tage luftfotos?

4. Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om beregningsmetoden med henblik på nedskæringen af landbrugsstøtten? Hvor meget vil støtten f.eks. blive reduceret, hvis det konstateres, at en landmands hæk er 4,5 meter i stedet for 4 meter bred? Hvor kan de foreslåede regler besigtiges?

5. Er Kommissionen klar over, at der i hele England er registreret en nedgang i antallet af levende hegn og en tilbagegang med hensyn til alle former for både dyre- og planteliv, siden Det Forenede Kongerige blev medlem af Fællesskabet? Hvad agter Kommissionen i bekræftende fald at gøre for at løse disse problemer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. september 2000)

Ved et besøg i Det Forenede Kongerige i 1999 konstaterede Revisionsretten, at der er et problem med kontrollen af arealer, der er opgivet som arealer med markafgrøder, og som er omgivet af hække. De britiske myndigheder har siden i tæt samarbejde med Kommissionen drøftet forskellige løsninger, der for det første tilgodeser miljøet, for det andet i rimelig grad tilgodeser landbrugernes synspunkter og for det tredje sikrer, at der kun ydes støtte til jord, som henhører under ordningen for markafgrøder. Det ser ud til, at der er tilstrækkelige muligheder for at indføre retsforskrifter i henhold til de beføjelser, Kommissionen har fået af Rådet, og at det i denne sammenhæng kan lade sig gøre at finde frem til en løsning af den netop beskrevne art.

Under hensyntagen hertil kan spørgsmålene besvares som følger:

1. Både den britiske regering og nogle miljøgrupper har gennemført undersøgelser, som der naturligvis tages hensyn til i beslutningstagningsprocessen. Nogle af dem er, så vidt Kommissionen ved, blevet offentliggjort. Hvad angår undersøgelser, der er gennemført af de britiske myndigheder, vil Kommissionen opfordre det ærede medlem til at indhente yderligere oplysninger fra disse myndigheder.

2. Kommissionen har været i løbende og tæt kontakt med de britiske myndigheder om dette spørgsmål. Det foreslås, at de britiske myndigheder kontaktes, hvad angår oplysninger om deres synspunkter i denne sammenhæng.

3. Der er endnu ikke truffet nogen beslutning om, hvorvidt der bør være absolutte maksimumsbredder, procentsatser m.v. Som allerede sagt prøver Kommissionen at finde en tilfredsstillende løsning for alle parter samtidig med, at EF's finansielle interesser beskyttes. Det er op til medlemsstaterne at sikre, at udgifterne til støtteforanstaltninger under den fælles landbrugspolitik afholdes i overensstemmelse med EF-forskrifterne. Kommissionen har ansvaret for at revidere de af medlemsstaterne anvendte forvaltnings- og kontrolprocedurer og for eventuelle foranstaltninger, der er påkrævet for at beskytte EF's finansielle interesser.

4. I artikel 9 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3887/92 af 23. december 1992 om gennemførelsesbestemmelser for det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger(1) er det fastsat, hvilke nedsættelser der skal foretages, hvis der ved kontrollen konstateres uoverensstemmelser mellem det areal, som er angivet i ansøgningerne om arealstøtte, og det areal, der er fastslået under kontrollen. Hvis forskellen er på 3 % eller derunder af det opgivne areal, anvendes det faktisk konstaterede areal ved beregning af støtten. Hvis forskellen er på over 3 % eller to ha, nedsættes det faktisk konstaterede areal med to gange den konstaterede forskel. Der ydes ingen arealstøtte, hvis den konstaterede forskel er på over 20 %. Disse regler er generelle regler, som gælder for alle ansøgninger om arealstøtte.

5. Miljøhensyn har i lang tid været et vigtigt led i en sund fælles landbrugspolitik. De spiller en stor rolle i reformerne af den fælles landbrugspolitik i 1992 og 1999. Som eksempel herpå kan det nævnes, at Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) forudses mulighed for støtte til bl.a. produktionsmetoder, der tager sigte på beskyttelse af miljøet og bevarelse af landskabet. Endvidere kan medlemsstaterne i henhold til artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1259/1999 af 17. maj 1999 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte(2) indføre særlige miljøkrav, der udgør en betingelse for direkte betalinger, og som kan omfatte bevarelse af landskabskarakteristika af betydning for miljøet, såsom levende hegn.

(1) EFT L 391 af 31.12.1992.

(2) EFT L 160 af 26.6.1999.