ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1450/98

af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Kommissionens implementering af Rådets beslutning om finansiel bistand til de østeuropæiske ansøgerlande i 2000-2006

Kommissionen bedes redegøre for, hvordan Det Europæiske Råds beslutning i Luxembourg, lydende "ved fordelingen af bistanden vil den finansielle støtte til de lande, der er med i udvidelsesprocessen, blive ydet efter ligebehandlingsprincippet uafhængigt af tiltrædelsestidspunktet og under særlig hensyntagen til de lande, hvor behovet er størst", er blevet implementeret i Agenda 2000 af 18. marts 1998.

Navnlig bedes Kommissionen klargøre, hvorledes fordelingen af støtte bidrager til at mindske de sociale og økonomiske forskelle mellem på den ene side Estland og på den anden side Letland og Litauen.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(29. maj 1998)

Med henblik på finansieringen af den forstærkede førtiltrædelsesstrategi foreslog Kommissionen i Agenda 2000(1) at afsætte et samlet beløb på 21 000 mio. ECU for tidsrummet 2000-2006. I disse 7 år vil det årlige beløb på 3 000 mio. ECU omfatte: 1 500 mio. ECU til Phare-programmet, 500 mio. ECU som særlig støtte til landbruget og 1 000 mio. ECU som støtte til strukturomlægning, hvilket betyder mere end en fordobling af Fællesskabets nuværende bidrag til førtiltrædelsesstrategien.

Det er hensigten, at det samlede beløb skal komme alle ansøgerlande til gode, alt efter behov. Så snart et land er blevet medlem og dermed berettiget til at modtage en del af de EF-midler, der afsættes til medlemsstaterne, vil det ikke længere være berettiget til førtiltrædelsesstøtte. De 3 000 mio. ECU vil da blive fordelt på de endnu udenfor stående ansøgerlande, som dermed alle vil modtage mere. Dette vil gøre det muligt for Fællesskabet i løbet af den samlede udvidelsesproces at koncentrere tildelingen af stadig større beløb om de mindst udviklede lande.

Endvidere er der ved at blive etableret en særlig "opsamlingsfacilitet" på 100 mio. ECU til fordel for de ansøgerlande, som endnu ikke har påbegyndt forhandlingerne. Formålet hermed er at bistå disse lande med at afslutte strukturomlægningen af banksektoren og de store statsejede virksomheder (med tilhørende beskæftigelses- og miljømæssige foranstaltninger) med henblik på at fremme den direkte udenlandske investering og bidrage til bekæmpelsen af korruption.

Det ærede medlem omtaler "de sociale og økonomiske forskelle mellem på den ene side Estland og på den anden side Letland og Litauen". I forbindelse med forekomsten af sådanne forskelle vil de pågældende lande naturligvis kunne drage fordel af alle ovenfor nævnte foranstaltninger, især den såkaldte "opsamlingsfacilitet".

(1) KOM(97) 2000 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1622/98 af Glyn FORD til Kommissionen. Momsnedsættelse på reparationsarbejde på bygninger til religiøse formål



EF-Tidende nr. C 402 af 22/12/1998 s. 0147



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1622/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (27. maj 1998) Om: Momsnedsættelse på reparationsarbejde på bygninger til religiøse formål Vil Kommissionen støtte en opfordring til at nedsætte momsen på reparationsarbejder på bygninger til religiøse formål fra 17,5 % til 5 %? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (3. juli 1998) I henhold til Fællesskabets nuværende momslovgivning kan medlemsstaterne ikke indrømme en reduceret momssats i forbindelse med reparation, renovering og vedligeholdelse af kirker og religiøse bygninger. Et kommissionsforslag om harmonisering af momssatserne, som sandsynligvis vil løse det af det ærede medlem rejste spørgsmål, er for øjeblikket under udarbejdelse. I den forbindelse vil man også overveje tanken om at reducere momssatsen for reparation, renovering og vedligeholdelse af historiske bygninger og kirker.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1323/98

af Jean-Antoine Giansily (UPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Den Europæiske Unions politik for turisme

Om nogle år vil turismen udgøre den mest aktive økonomiske sektor i EU. Denne dynamiske sektor skaber ikke blot kontakt mellem borgere fra hele verden, men spiller ligeledes en væsentlig rolle i jobskabelsen for de små og mellemstore virksomheder og udgør et varigt og langsigtet beskæftigelsesgrundlag.

Finder Kommissionen ikke i betragtning heraf, at det er vigtigt og presserende at fastlægge en virkelig fællesskabspolitik for turisme, og kan Kommissionen oplyse, hvilke initiativer den finder ønskelige i lyset af, at der i øjeblikket ikke rigtig findes et retsgrundlag på dette område?

Finder Kommissionen det ikke uundværligt i forbindelse med iværksættelsen af en målrettet politik for turisme at oprette et europæisk turistkontor, som naturligvis skulle etableres i et land, der er førende inden for sektoren?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(12. juni 1998)

Kommissionen er opmærksom på turismens økonomiske, sociale og kulturelle betydning, navnlig på grund af dette erhvervs rolle for beskæftigelsen i EU.

Kommissionen er enig med det ærede parlamentsmedlem i, at der hurtigst muligt bør fastlægges en egentlig fællesskabspolitik for turisme, for så vidt den baseres på subsidiaritetsprincippet, og der tages hensyn til medlemsstaternes kompetence på området. For at råde over et passende retsgrundlag, der kan sikre kontinuerlige og effektive EU-foranstaltninger på dette område, vil Kommissionen fortsat bestræbe sig ihærdigt på at opnå en afgørelse fra Rådet om et flerårigt program for turisme i EU, således som det blev foreslået allerede i 1996 i forslaget til Rådets afgørelse om det første flerårige program til støtte for turismen i Europa PHILOXENIA (1997-2000)(1) og det ændrede forslag til Rådets afgørelse om det første flerårige program til støtte for turismen i Europa - Philoxenia (1997-2000)(2).

Kommissionen mener i øvrigt ikke, især i betragtning af sin kompetence, at der bør oprettes et europæisk turistkontor.

(1) EFT C 222 af 31.7.1996.

(2) EFT C 13 af 14.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1392/98

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Foranstaltninger til fordel for handicappede (pilotprojekt)

Kan Kommissionen bekræfte tidsplanen for gennemførelsen af denne budgetpost for 1998, herunder også spørgsmålet om retningslinjer, frister for modtagelse af ansøgninger, den planlagte dato for offentliggørelse af beslutninger og for de første udbetalinger?

Hvordan er denne tidsplan i forhold til tidsplanen for 1997 for de samme foranstaltninger?

Kan Kommissionen bekræfte, at den agter at fortsætte pilotprojekterne til fordel for handicappede i 1999? Hvis ikke, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(5. juni 1998)

Kommissionen skal henlede det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på, at der er offentliggjort 2 indkaldelser af forslag i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Det drejer sig om indkaldelse af forslag vedrørende "støtte til udvekslings- og informationsforanstaltninger om lige muligheder for mennesker med handicap" og indkaldelse af forslag vedrørende "støtte til repræsentative europæiske koordineringsorganisationer, der arbejder aktivt for at sikre lige muligheder for mennesker med handicap"(1).

Ganske kort, skal ansøgninger i forbindelse med den første indkaldelse være indsendt senest den 12. juni 1998, da den endelige udvælgelse af ansøgningerne er fastsat til den 24. juli 1998. Kun aktioner, som påbegyndes tidligst den 1. oktober 1998 og senest den 31. december 1998, er berettiget til samfinansieringsstøtte fra Fællesskabets side. Med hensyn til den anden indkaldelse, så skal ansøgninger, som vedrører det årlige driftsbudget for en ikke-statslig organisation (ONG) fra 1. april 1998, indsendes senest den 29. maj 1998, da Kommissionen træffer sin endelige afgørelse den 26. juni 1998. Disse datoer svarer stort set til de datoer, der blev fastsat for indkaldelse af forslag 1997.

De første udbetalinger kan først finde sted, når kontrakterne er undertegnet.

I det foreløbige budgetforslag for 1999 har Kommissionen foreslået at opføre bevillinger til støtte for koordinering af europæiske ONG, som repræsenterer handicappede, og nyskabende aktioner, som tager sigte på at bevidstgøre offentligheden om handicappedes rettigheder.

(1) EFT C 103 af 4.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0649/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(10. marts 1998)

Om: Afgift på drikkevarer

Den østrigske forvaltningsdomstol har konstateret, at den i Østrig opkrævede afgift på alle alkoholholdige drikkevarer muligvis er i strid med EU-bestemmelserne.

1. I hvor mange og hvilke EU-medlemsstater opkræves den slags forbrugsafgifter?

2. Er der tale om en overtrædelse af EU-direktivet om forbrugsafgifter?

3. Udgør afgiften på drikkevarer en ikke-tilladt omsætningsafgift?

4. Er der med opkrævningen af afgiften på drikkevarer tale om en uretmæssig begunstigelse af "stalddørssalg", som ikke er underlagt denne afgift?

5. Hvornår kan det forventes afgjort, at Kommissionen vil indlede overtrædelsesprocedure mod Østrig, såfremt der er tale om traktatbrud?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(27. april 1998)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0756/98

af Outi Ojala (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Afskaffelse af forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering

De Europæiske Fællesskabers Domstol har truffet en afgørelse i sag C-249/96 (Lisa Grant mod South West Trains), hvor Domstolen konstaterer, at ifølge Amsterdam-traktaten kan Rådet efter forslag af Kommissionen og høring af Europa-Parlamentet træffe en række foranstaltninger til at afskaffe forskellige former for diskrimination, herunder afskaffelse af forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering.

Selvom Amsterdam-traktaten endnu ikke er ratificeret, er det allerede muligt og til og med nødvendigt at indlede forberedelserne af ændringerne. Hvilke konkrete foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at afskaffe forskelsbehandling på grundlag af seksuel orientering i Den Europæiske Union, og hvordan vil Parlamentet blive inddraget i arbejdet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(19. maj 1998)

Kommissionen undersøger p.t., hvilke muligheder artikel 13 i udkastet til Amsterdam-traktaten rummer, og hvilke konsekvenser denne artikel har for fællesskabspolitikken. I løbet af 1998 vil der blive sat gang i en debat om perspektiverne for artikel 13. For at sikre en bred debat vil alle aktører, der arbejder med forskelsbehandling, blive hørt. Repræsentanter fra Parlamentet vil blive involveret i denne høringsproces.

Kommissionen er ikke på nuværende tidspunkt i stand til præcist at besvare det ærede parlamentsmedlems spørgsmål om prioriteringen af særlige former for forskelsbehandling og specifikke aktioner, idet udfaldet af høringsprocessen vil være afgørende herfor.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0933/98

af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Salg til private af historiske steder knyttet til Kongeriget Syditalien

Kan Kommissionen afværge, at den italienske regering gennemfører en beslutning om til private, og eventuelt i udstykninger, at sælge ejendomme i Gaeta i regionen Lazio, der er historiske vidnesbyrd om den sidste fortvivlede modstand, som tilhængerne af Kongeriget Syditalien leverede?

Der er stor folkelig modstand mod denne forrykte beslutning, som også Gaetas samlede byråd modsætter sig. Det forekommer absurd - og hensynsløst over for Italiens og navnlig Syditaliens historiske hukommelse - for nogle hundrede millioner lire at ville sælge bygninger og anlæg som Philistal-batteriet med dets magasiner, Trinità-krudtkammeret samt kasematterne "på Serapos skuldre", at ville overdrage dem til den højst bydende og "privatisere" dem uden tanke på, at disse historiske steder er den vigtigste kilde til turisme i Gaeta og baggrund for betydelige udstillinger, møder og kongresser, der omtales viden om.

Efter spørgerens opfattelse bør den europæiske opbygning ikke kun foregå på markederne og i bankerne. Indsatsen på disse områder er intet værd, hvis EU ikke forstår at forsvare sine rødder og Europas historie.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(12. maj 1998)

Kommissionen tager det ærede medlems forespørgsel om salg til private af historiske bygninger og anlæg med tilknytning til det syditalienske kongerige til efterretning. Kommissionen lægger stor vægt på at bevare og fremme de elementer af den europæiske kunstneriske og historiske fortid, som er af symbolværdi,. Kommissionen yder støtte til dette arbejde igennem sit Raphael-program. I kraft af subsidiaritetsprincippet hører det nævnte spørgsmål dog ikke under Kommissionens kompetence, men under de italienske myndigheders kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 241/98 af María ESTEVAN BOLEA til Kommissionen. Biologisk mangfoldighed



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0008



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0241/98 af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen (13. februar 1998) Om: Biologisk mangfoldighed Hvilke ordninger vil Kommissionen indføre for at sikre, at alle dens tjenestegrene deltager i udarbejdelsen af Den Europæiske Unions strategi for biologisk mangfoldighed?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0868/98

af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Transit gennem Alperne

Europa-Kommissionen agter at fremsætte et forslag til forordning om harmonisering af køreforbuddet for lastbiler i weekender og på helligdage. Kun otte medlemsstater har begrænsninger for lastbiler, der ikke er overensstemmende, og Østrig er det land, der har de strengeste bestemmelser, hvorfor denne forordning vil få vidtrækkende konsekvenser.

Er der efter Kommissionens mening en mulighed for, at forbuddet mod lastbilkørsel om lørdagen, der er så vigtigt for Østrig, opretholdes, og på hvilke betingelser vil der kunne gives dispensation, såfremt dette ikke er tilfældet?

Kan Kommissionen - i betragtning af, at Østrig er det land i EU, der har de fleste helligdage, hvorfor et loft over antallet af dage med køreforbud ville have uheldige konsekvenser for landet - oplyse, om og i givet fald hvordan man konkret agter at tage hensyn til det store antal helligdage i Østrig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(23. april 1998)

Det ærede medlem henviser til et ret nyt forslag fra Kommissionen til et direktiv om harmonisering af bestemmelserne vedrørende forbud mod kørsel med lastvogne(1).

Hvis forslaget vedtages, vil der hermed åbnes mulighed for medlemsstaterne til at indføre kørselsforbud om lørdagen, dersom de måtte ønske dette. I praksis er kørselsforbud af enhver længde fortsat - på samme måde som nu - tilladt på alle veje, bortset fra det transeuropæiske hovedlandevejsnet (TEN).

Dog vil der med den foreslåede lovgivning kun blive åbnet mulighed for kørsler i andre perioder end kl. 07.00-22.00 (i sommertiden kl. 24.00) på søndage samt fri- og helligdage på det transeuropæiske hovedlandevejsnet, hvis dette er berettiget på grundlag af objektive kriterier, samt efter Kommissionens forudgående godkendelse. I forslaget specificeres de kriterier, på grundlag af hvilke sådanne forbud kan begrundes. Der kan f.eks. være tale om færdselssikkerhed, miljøbeskyttelse eller sociale årsager.

Forslaget berører på ingen måde antallet af officielle fri- og helligdage i de enkelte medlemsstater. Der kræves blot, at enhver medlemsstat, der måtte ønske at indføre kørselsforbud på offentlige fri- og helligdage på det transeuropæiske hovedlandevejsnet, på forhånd informerer Kommissionen om, hvilke dage og vejstrækninger der bliver tale om.

(1) KOM(98) 115.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1474/98

af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Det fjerde forskningsrammeprogram

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange ansøgninger til det fjerde forskningsrammeprogram der er blevet indsendt fra Østrig?

Hvor mange ansøgninger har Kommissionen godkendt, og hvilke projekter har det konkret drejet sig om?

Hvordan ser denne opstilling, eksklusive fusionerne, ud?

Hvem var koordinatorerne for disse projekter, og hvilke partnerlande drejede det sig om?

Hvor mange penge blev der stillet til rådighed for de enkelte projekter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Edith Cresson

(5. juni 1998)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0013/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(29. januar 1998)

Om: Uautoriseret tilførsel til markedet af Monsanto-sukkerroer i Nederlandene

Ifølge forlydender blev to tons sukkerroer fra forsøgsmarker i Nederlandene, som ikke var blevet godkendt med henblik på tilførsel til markedet med noget formål, blandet med almindelige afgrøder og bragt ind i fødevarekæden som raffineret sukker via det nederlandske sukkerkooperativ. Ifølge forlydender er roeaffaldet blevet anvendt til dyrefoder.

Kommissionen bedes redegøre for følgende:

1. Hvorledes har denne uautoriserede markedstilførsel kunnet finde sted?

2. Hvilke verifikationer og kontroller blev der gennemført, og hvorfor blev de ikke overholdt?

3. Hvilke nødforanstaltninger er der blevet truffet for at genfinde forsyningen af det forurenede sukker og roeaffaldet, og var disse i overensstemmelse med beredskabsplanerne i anmodningen om godkendelse?

4. Hvilke advarsler er der blevet givet til forarbejdningsvirksomhederne, detailhandlerne og forhandlerne af dyrefoder?

5. Er der i andre medlemsstater forlydender om andre uautoriserede markedstilførsler?

6. Hvilke nye kontrolformer vil Kommissionen foreslå for at undgå en gentagelse af disse uautoriserede markedstilførsler?

Supplerende svar

afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(27. april 1998)

Kommissionen kan nu oplyse følgende:

1.-4. Kommissionen har hos den ansvarlige nederlandske myndighed forhørt sig om, hvilke foranstaltninger denne har truffet med hensyn til sukker fra et markforsøg med genetisk modificerede sukkerroer, som er indgået i fødekæden, idet roeaffaldet er blevet anvendt til dyrefoder. Den pågældende udsætning var blevet godkendt til forsknings- og udviklingsformål, men ikke til markedsføring i henhold til Rådets direktiv 90/220/EØF af 23. april 1990 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer (GMO)(1). Kommissionen tilsender nu direkte det ærede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat de oplysninger, der er indgivet til den nederlandske myndighed i medfør af Rådets direktiv 90/220/EØF, som opfølgning af et foreløbigt svar fra Kommissionen.

5. Kommissionen har ikke modtaget rapporter om andre lignende tilfælde fra de øvrige medlemsstater.

6. Med hensyn til gennemførelsen af del B i Rådets direktiv 90/220/EØF, som vedrører forskning i og udvikling af GMO, henhører det under de enkelte medlemsstaters kompetence at afgøre, om de har brug for nye kontrolforanstaltninger for at undgå, at tilsvarende hændelser finder sted i forbindelse med udsætning af GMO som led i forsknings- og udviklingsaktiviteter. Den foranstaltning, der er truffet af den nederlandske myndighed og andre kompetente myndigheder, der har anvendt kontrolforanstaltninger, illustrerer den betydning, medlemsstaterne tillægger deres forpligtelser i medfør af artikel 4 i direktiv 90/220/EØF, i henhold til hvilken de skal træffe inspektions- og kontrolforanstaltninger.

(1) EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0942/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(30. marts 1998)

Om: "Skibsformede" produktionsfaciliteter til olieefterforskning

Er "skibsformede" produktionsfaciliteter til olieefterforskning omfattet af Rådets direktiv af 17. september 1990 om fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation?

Kan Kommissionen oplyse om sådanne flydende fartøjer vil være berettigede til EU-støtte, efter at det ændrede OECD-arrangement vedrørende eksportkreditter til skibe trådte i kraft i 1996?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. juni 1998)

Kommissionen er i øjeblikket ved at foretage en grundig undersøgelse af det af det ærede medlem nævnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1247/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Ingen udstedelse af pas til kroatiske flygtninge

Under krigen i det tidligere Jugoslavien er flygtninge fra samtlige republikker strømmet til Grækenland. Mange af dem er blevet. På grundlag af den nye græske lovgivning skal de have et "grønt arbejdskort" (arbejdstilladelse) for at kunne få beskæftigelse og fortsat opholde sig i landet. En grundlæggende forudsætning for at kunne få udstedt dette kort er, at deres identitet bekræftes ved forevisning af pas.

Ifølge offentliggørelser i den græske presse nægter den kroatiske ambassade i Grækenland at udstede nye pas til erstatning af de pas, der er udløbet, med det resultat, at de kroatiske statsborgere, som opholder sig i Grækenland og gerne vil have arbejde, ikke kan få arbejdstilladelse. Kommissionen bedes besvare følgende:

Har Kommissionen kendskab til den kroatiske ambassades praksis?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at efterkomme de forpligtelser, der udspringer af Phare-programmet, eftersom EU's politik tager sigte på at tilskynde flygtningene til at vende hjem, og idet ovennævnte praksis er en krænkelse af menneskerettighederne, og Kroatien modtager støtte over Phare-programmet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(18. maj 1998)

Kommissionen har ikke detaljeret kendskab til det særlige tilfælde, der omtales af det ærede medlem, men den deler det ærede medlems bekymring med hensyn til en hvilken som helst stats afslag på anmodning om udstedelse af pas til statens borgere.

Siden august 1995 har Kroatien ikke været berettiget til at modtage støtte fra PHARE-programmet. Betingelsen for at modtage støtte fra dette program samt for opretholdelse af andre forbindelser med Fællesskabet blev nærmere fastlagt af Rådet i dets konklusioner af 29. april 1997. Ud over demokratiske reformer og overholdelse af de alment anerkendte normer for menneskerettigheder og mindretalsrettigheder, omfatter disse betingelser også, at landet opfylder en række betingelser i henhold til fredsaftalen, herunder "det at give fordrevne personer og flygtninge reelle muligheder for at vende tilbage til deres hjemsted". Kommissionen har for nylig måttet fastslå, at Kroatien ikke opfylder disse betingelser, og så længe landet ikke gør det, vil den generelle økonomiske og finansielle bistand via PHARE ikke blive udvidet, og der vil heller ikke blive indledt forhandlinger om en samarbejdsaftale.

Som Kommissionen fastslog i de seneste konklusioner om opfyldelse af disse betingelser: Med mindre Kroatien gør fremskridt med hensyn til de pågældende kriterier, vil der kunne sættes spørgsmålstegn ved berettigelsen af de autonome handelspræferencer, som Kroatien for øjeblikket nyder godt af.