SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1903/99

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 1999)

Om: ESPRIT-programmet (1994-1998)

Kan Kommissionen oplyse, hvilke organer (offentlige eller private), institutioner, selskaber, andelsvirksomheder og personer der er blevet tildelt hvilke beløb eller bidrag (herunder udbetalinger, hvad enten de allerede er foretaget eller ej), for så vidt angår ESPRIT-programmet (1994-1998), der indgår i det fjerde rammeprogram for forskning (budget 2.057 mio. ecu svarende til 3.982 mia. lire).

Står det klart, hvad beløbene rent faktisk er blevet brugt til, og om initiativerne har været en succes?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen på skriftlige forespørgsler E-1903/99 og E-2097/99

(20. december 1999)

De finansielle bidrag på 1 962 mio. EUR til de forskellige typer organisationer under ESPRIT-programmet fra 1994 til 1998 kan opdeles således: store virksomheder 891 mio. EUR, små og mellemstore virksomheder 425 mio. EUR, universiteter og højere læreanstalter 290 mio. EUR, forskningsorganisationer 275 mio. EUR, internationale organisationer 24 mio. EUR og andre 57 mio. EUR. De samlede udbetalinger indtil udgangen af 1999 har været på 1 615 mio. EUR.

Der er iværksat ca. 1 500 forskningskontrakter under ESPRIT-programmet i denne periode, hver med gennemsnitligt 5,9 deltagere. Kommissionen kan i et svar på et parlamentsspørgsmål ikke komme ind på de nærmere detaljer vedrørende alle disse kontrakter, men Kommissionen (GD Informationssamfundet) giver gerne nærmere oplysninger om bestemte projekter.

Siden 1995 har man i Kommissionen praktiseret en effektiv lovbaseret ordning for evaluering af programmer. Denne ordning omfatter to hinanden supplerende aktioner, nemlig en fortløbende og systematisk programovervågning, også kaldet den årlige programovervågning, og den femårlige programvurdering. Begge aktioner anvendes på rammeprogrammerne og de enkelte programmer inden for disse.

Programovervågningen gennemføres af Kommissionen med hjælp fra uafhængige eksterne ekspertpaneler, et for hvert program. Den dækker en periode på et år og giver en hurtig feedback til programledelsen. Den femårlige vurdering (5YA) gennemføres af uafhængige eksterne eksperter på højt niveau. Den fokuserer på gennemførelsen og resultaterne i de forudgående fem år og giver bl.a. anbefalinger vedrørende det næste rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU).

Som følge af ovennævnte ordning evalueres gennemførelsen af programmerne for ESPRIT's vedkommende både i forbindelse med overvågningsaktionerne og i forbindelse med femårsvurderingerne (5YA). Der foreligger ESPRIT-overvågningsrapporter for 1995, 1996, 1997 og 1998. Den foregående ESPRIT-femårsrapport, som blev offentliggjort i 1997, er også disponibel. Et eksemplar af disse rapporter vil blive sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

På programplan følger projektledere implementeringen af projektet. Resultaterne af det fjerde rammeprogram vedrørende informations- og kommunikationsteknologiprojekter (ICT-projekter) indsamles og formidles af PROSOMA-tjenesten, både online(1) og ved regelmæssig publicering af bøger og cd'er. Denne tjeneste fortsættes for projekterne vedrørende informationssamfundsteknologi (IST-projekterne) under det femte rammeprogram. På den årlige IST-konference fremlægges der også projektresultater.

1999- IST-overvågningen (som også omfatter ESPRIT-programmet) er for øjeblikket under gennemførelse, og der skulle foreligge en rapport i april 2000. IST-femårsvurderingen er også i gang, og der skulle foreligge en rapport i juni 2000. Begge rapporter vil blive sendt til Parlamentet og Rådet sammen med Kommissionens svar på rammeprogramniveau.

Ud over ESPRIT er en lang række andre programmer af særlig betydning for industrien. De omfatter i det fjerde rammeprogram (FP4) bl.a. IMT-, ACTS-, Telematics-, FAIR- og ikke-kerneenergi-programmerne, og i det femte rammeprogram (FP5) med dets problemløsningsstrategi de fleste nøgleaktioner.

(1) http://www.prosoma.lu.