ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3093/02

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(22. oktober 2002)

Om: Påstået overtrædelse på miljøområdet i Portugal side i forbindelse med anlæg af motorvej

Den 15. oktober 2002 blev det i den portugisiske presse oplyst, at Kommissionen ville indklage Portugal for Domstolen på grund af manglende overholdelse af fællesskabets miljøbestemmelser i forbindelse med anlægget af motorvejen mellem Lissabon og Algarve (A2). En anonym kilde i EU blev citeret for at have udtalt, at beslutningen formelt ville blive truffet på Kommissionens tirsdagsmøde i Bruxelles, og som grund blev angivet den måde, motorvejsstrækningerne ved Caldeirão og Castro Verde blev anlagt på. Samme kilde skal have oplyst, at et lån fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) nu afhang af den afgørelse, der måtte blive truffet af De Europæiske Fællesskabers Domstol i Luxembourg, og at Kommissionen anklagede den portugisiske regering for ikke at have overholdt direktivets bestemmelser (EU-lovgivning) om levesteder, ifølge hvilket der for de projekter, som gennemføres i beskyttede områder, skal udarbejdes en analyse af indvirkningen på miljøet.

Kommissionen bedes besvare følgende: Kan denne oplysning bekræftes? Er det i bekræftende fald normal praksis i Kommissionen, at sådanne følsomme oplysninger om at gå rettens vej formidles på denne måde, inden der rent faktisk har fundet drøftelser herom sted? Og ligger Kommissionen i bekræftende fald inde med faktiske oplysninger, som sætter den i stand til at rejse en sådan anklage mod Portugal?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. december 2002)

Kommissionen kan bekræfte over for det ærede medlem, at den har truffet beslutning om at indbringe Portugal for Domstolen som led i to overtrædelsesprocedurer vedrørende anlæggelsen af motorvejsstrækningen Lissabon/Algarve sag nr. 1999/5085 og 2000/4418 og at denne beslutning grunder i manglende efterkommelse af de forpligtelser, der følger af artikel 6 i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1).

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at den offentliggør de beslutninger, den træffer som led i overtrædelsesprocedurerne mod de enkelte EU-medlemsstater, gennem pressemeddelelser, som udfærdiges af Kommissionens talsmandsgruppe(2). Endvidere figurerer samtlige beslutninger vedrørende overtrædelsesprocedurer på netstedet for Kommissionens generalsekretariat: http://www.europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_fr.htm

infractions.

Efter de gældende procedureregler er beslutninger om overtrædelsesprocedurer offentlige fra og med afgivelsen af en begrundet udtalelse. I det foreliggende tilfælde traf Kommissionen beslutning om begrundet udtalelse mod Portugal den 28. marts 2001, for så vidt angår sag nr. 2000/4418, og den 7. november 2001, for så vidt angår sag nr. 1999/5085.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.

(2) IP/02/1574 af 29.10.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2993/02

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(23. oktober 2002)

Om: Foranstaltninger til begrænsning af ulykker i fiskeriet

Europa-Parlamentet vedtog den 5. april 2001 en beslutning om sikkerhed og ulykkesårsager i forbindelse med fiskeri(1), hvori det i punkt 18 opfordrede Kommissionen til at kræve af medlemsstaterne, at der er gennemsigtighed i oplysningerne om skibene og deres drift, således at de kan integreres i realtids-informationssystemet EQUASIS, som Kommissionen har udviklet.

Har Kommissionen taget noget initiativ i forbindelse hermed?

(1) EFT C 21 E af 24.1.2002, s. 359.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. december 2002)

Med hensyn til den beslutning, som Europa-Parlamentet vedtog den 5. april 2001, og hvori den i punkt 18 indtrængende opfordrede Kommissionen til at kræve af medlemsstaterne, at der er gennemsigtighed i oplysningerne om skibene og deres drift, således at de kan integreres i realtids-informationssystemet EQUASIS, som Kommissionen selv har udviklet, skal vi henlede Deres opmærksomhed på, at EQUASIS-informationssystemet kun vedrører handelsskibe og ikke indeholder oplysninger om skibes drift.

Kommissionen har på nuværende tidspunkt ikke taget yderligere initiativer i den forbindelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3225/02

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(14. november 2002)

Om: Tiltrædelseslandene og fælles gennemførelsesprojekter (Kyoto-mekanismen)

Har EU under tiltrædelsesforhandlingerne truffet aftale med de 10 nye medlemsstater om fremme af fælles gennemførelsesprojekter (JI) under den indledende fase af EU's ordning for handel med emissionstilladelser (ET) (2005-2007) eller efterfølgende perioder?

Findes der nogen prognose for, i hvilket omfang der vil blive iværksat sådanne projekter under de enkelte ET-perioder (absolut og i forhold til varm luft)? Har EU udarbejdet modeller for, hvor effektivt JI-projekter ville påvirke prisen på emissionstilladelser (og den faktiske reduktion af emissioner i EU) og hvor er sådanne modeller blevet offentliggjort, hvis de eksisterer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(18. december 2002)

Der er i forbindelse med udvidelsen af Den Europæiske Union ikke indgået nogen aftaler om fælles gennemførelsesprojekter i henhold til artikel 6 i Kyoto-protokollen. Dog har Kommissionen iværksat en undersøgelse for at identificere specifikke behov for kapacitetsudbygning og prioriteter i de central- og østeuropæiske lande med henblik på udarbejdelse af nationale programmer for fælles gennemførelsesprojekter. Denne undersøgelse vil være afsluttet i starten af 2003 og vil danne et solidt grundlag for at vurdere behovet for yderligere teknisk bistand til udvikling af fælles gennemførelsesprojekter.

Emissionsreducerende anlæg, der tilvejebringes via fælles gennemførelsesprojekter, vil ikke være til rådighed før 2008 i henhold til gennemførelsesbestemmelserne til Kyoto-protokollen. Det er derfor ikke praktisk gennemførligt at afsætte bevillinger til fælles gennemførelsesprojekter til brug i den indledende fase af den fremtidige EU-ordning for handel med emissionstilladelser (2005-2007). De nærmere bestemmelser for anvendelsen af bevillinger fra Kyoto-protokollens projektbaserede mekanismer (mekanismen for fælles gennemførelse og mekanismen for ren udvikling) vil blive nedfældet i et direktivforslag i 2003, som skitseret i Kommissionens arbejdsprogram for 2003.

Kommissionen har ikke udarbejdet nogen modeller for det mulige omfang af fælles gennemførelsesprojekter eller for, i hvilken udstrækning adgangen til bevillinger til fælles gennemførelsesprojekter vil påvirke prisen på emissionstilladelser. Det antages imidlertid, at tilstedeværelsen af bevillinger vil reducere prisen på emissionstilladelserne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2649/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(20. september 2002)

Om: Fritidsfiskeri

Ifølge det portugisiske dagblad Diário de Notícias den 28. august 2020 skønner industrifiskeriets forening af fartøjsejere (Associação dos Armadores das Pescas Industriais ADAPI), at der findes over 20 000 fiskerbåde i Portugal, der figurerer som fritidsfiskere, men som i virkeligheden fisker med henblik på at afsætte deres fangst på markedet.

Selv om disse tal naturligvis ikke kan bekræftes, siger erfaringen mig, at dette problem er af stor betydning i Portugal, og der er intet, som tyder på, at det skulle være begrænset til Portugal.

Mener Kommissionen ikke i betragtning af fiskebestandenes stadige tilbagegang, at det er vigtigt at træffe foranstaltninger til kontrol af fritidsfiskersektoren for at undgå endnu værre konsekvenser for fiskeriets bæredygtighed og for konkurrencevilkårene inden for europæisk fiskeri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(18. oktober 2002)

Kommissionen har hverken nu eller senere til hensigt inden for den nærmeste fremtid at indføre en overvågningsordning for fritidsfiskeri.

Efter den gældende fællesskabslovgivning skal medlemsstaterne sikre, at der føres nøjagtigt regnskab med alle landinger af regulerede fiskebestande, og at disse regnskaber afleveres til de ansvarlige myndigheder, herunder Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2918/02 af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen. Papua Ny Guinea.



EU-Tidende nr. 110 E af 08/05/2003 s. 0125 - 0125



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2918/02 af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen (16. oktober 2002) Om: Papua Ny Guinea Kan Kommissionen i forbindelse med Papua Ny Guinea opstille en liste over, hvilke projekter der blev godkendt til finansiering over EU's budget i 2001, samt oplyse, hvor stort det samlede beløb til investering var i 2001? Samlet svarpå Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 og E-2922/02 (4. december 2002) Kommissionen sender direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat en tabel med de ønskede oplysninger, tillige med årsberetningen for 2001 om EF's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2902/02

af Struan Stevenson (PPE-DE) til Kommissionen

(16. oktober 2002)

Om: Konkurrencepolitik

1. Kan Kommissionen fremlægge en oversigt over fordelingen på de enkelte medlemsstater af den samlede godkendte indkomststøtte i 2001 på i alt 460 mio. EUR, som er udbetalt til oksekødsproducenterne i EU som følge af BSE-krisen?

2. Kan Kommissionen fremlægge oplysninger om, hvilke medlemsstater der har ansøgt om støtte efter de nye retningslinjer for statsstøtte til reklame for landbrugsprodukter, der trådte i kraft den 6. juni 2001?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(3. december 2002)

1. Den indkomststøtte, som Kommissionen godkendte i 2001 i forbindelse med BSE-krisen, fordeler sig således:

- Belgien: ca. 59 mio. EUR

- Tyskland: ca. 43 mio. EUR

- Spanien: ca. 13 mio. EUR

- Frankrig: ca. 259 mio. EUR

- Italien: ca. 79 mio. EUR

- Østrig: ca. 4 mio. EUR

2. Følgende medlemsstater har foreløbig givet meddelelse om statsstøtte, som skal undersøges efter de nye retningslinjer for reklame for landbrugsprodukter: Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2269/02

af Frédérique Ries (ELDR) til Kommissionen

(24. juli 2002)

Om: Europæisk støtte til byer, som søger at opnå status som kulturhovedstad

Finder Kommissionen det acceptabelt, at europæisk støtte (som f.eks. støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling) bliver brugt af byer, som søger at blive kulturhovedstad på et tidspunkt i perioden 2005-2019, til at tilrettelægge deres indsats i den henseende, mens andre konkurrerende byer fra samme medlemsstat måske ikke modtager en sådan støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(24. september 2002)

Kommissionen henleder opmærksomheden på Neil Kinnocks(1) svar på skriftligt spørgsmål E-3490/01.

I henhold til subsidiaritetsprincippet erindrer Kommissionen nemlig det ærede medlem om, at udvælgelsen af de projekter, der skal medfinansieres af strukturfondene, henhører under de nationale og regionale forvaltningsmyndigheders ansvar. En eventuel udnyttelse af disse midler til at forberede en ansøgning om status som europæisk kulturhovedstad er en følge af dette princip.

Det bør endvidere bemærkes, at mange vedtagne programmer indeholder foranstaltninger til at styrke regionernes image og identitet for således at tiltrække investeringer udefra og skabe nye jobs. I denne forbindelse kan forvaltningsmyndighederne udvælge projekter, der direkte eller indirekte kan stå i forbindelse med forberedelsen af en sådan ansøgning.

(1) EFT C 160 E af 4.7.2002, s. 122.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3125/02

af Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) til Kommissionen

(25. oktober 2002)

Om: Afskedigelse af Augusto Fichtner

- Den 1.11.1999 blev tjenestemanden Augusto Fichtner afskediget fra Det Europæiske Fællesskabs forskningscenter i Ispra (Italien), hvor han var blevet ansat den 2.5.1967.

- Afskedigelsen skete som afslutning på en konflikt mellem tjenestemanden og hans overordnede som følge af de indsigelser, Fichtner siden 1981 havde gjort mod tildelingen af milliardhøje entrepriser til falske eller ikke-eksisterende virksomheder.

- Den formelle begrundelse for afskedigelsen vedrørte en påstået bibeskæftigelse for Fichtner; han havde dog anmodet korrekt om tilladelse til at udøve hvervet som kurator i konkursbo og havde opnået tilladelse fra sine overordnede. Det dokument, der kunne bevise denne omstændighed, blev imidlertid ikke anerkendt af det udvalg, der var nedsat for at behandle tjenestemandens påstande.

- De personlige bedømmelsesrapporter, der blev udarbejdet hvert andet år om Fichtner, var altid udmærkede, men de blev skjult og senere fundet i arkiverne i kontoret i Ispra, og erstattet af løgnagtige rapporter, som blev forelagt undersøgelsesudvalget.

- Som begrundelse for afskedigelsen blev der udarbejdet et dossier om Fichtner med forfalskede beviser og krænkelse af de mest elementære bestemmelser om privatlivets fred.

- Undersøgelsesudvalget var derimod nedsat for at kontrollere de anklager, tjenestemanden havde fremsat over fremgangsmåderne i visse kontorer og hos visse ledere i Europa-Kommissionen. Under de første høringer blev der fremsat trussel mod Fichtner om, at hvis hans beskyldninger var ubegrundede, måtte han regne med alvorlige disciplinære foranstaltninger såsom afskedigelse og tab af pensionsrettigheder.

- Sagsakterne med alle beviser blev overdraget til de daværende kommissionsmedlemmer Monti og Bonino og til Kommissionens formand, Romano Prodi.

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at kontrollere Augusto Fichtners alvorlige og dokumenterede anklager, og hvilke foranstaltninger agter den at træffe, hvis de beskyldninger, der har ført til hans afskedigelse, viser sig at være klart ubegrundede?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(6. december 2002)

Hr. Fichtner blev afskediget uden tab af pensionsrettigheder på grund af hvad Ansættelsesmyndigheden betragtede som en alvorlig overtrædelse af artikel 12, stk. 3, i tjenestemandsvedtægten, som forbyder udøvelse af hverv uden for EU-institutionerne uden forudgående samtykke.

Denne afgørelse blev truffet efter en disciplinærsag, hvor Disciplinærrådet, som er uafhængigt, fandt påstandene bevist og anbefalede afskedigelse. Hr. Fichtner indbragte sagen for Retten i Første Instans, som for nylig har afholdt et retsmøde med offentlig adgang. Kommissionen kan derfor ikke kommentere sagen detaljeret, da den verserer for retten. Den noterer sig imidlertid, at de påstande, som det ærede medlem fremsætter, ikke er blevet fremført i den stævning, hr. Fichtner indgav til retten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1475/02

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(27. maj 2002)

Om: Kromforurening i Albanien

Et italiensk ugeblad har for nylig bragt en artikel om den alvorlige miljø- og sundhedssituation i Albanien som følge af den intensive kromudvinding i landet. Langs kysten, hvor også italienske fiskere driver fiskeri, er der konstateret 345 mg krom pr. liter vand. Det albanske krom risikerer at havne på de italienske strande i mængder, der er op til hundrede gange større end de tilladte grænseværdier. Ifølge Det Onkologiske Institut i Tirana er antallet af kræfttilfælde på uforklarlig vis steget betydeligt over hele landet i de sidste to år. Hovedårsagen er netop krom, som Albanien er verdens tredjestørste producent af, og hvis produktion er koncentreret i områderne Dibra og Mat.

1. Har Kommissionen kendskab til situationen i Albanien?

2. Er den i besiddelse af oplysningerne fra Det Onkologiske Institut i Tirana?

3. Ved den, om der findes økonomiske samarbejdsforbindelser med Albanien, inden for hvis rammer der kan ydes støtte til at tage fat om den alvorlige forureningssituation i landet?

4. Mener den ikke, at den i benægtende fald bør indlede et samarbejde med den albanske regering for at finde frem til, hvorledes sagerne helt præcis forholder sig, og for at finde en løsning, der på den ene side ikke medfører indstilling af produktionen, men som på den anden side bl.a. gennem grundforbedringsforanstaltninger beskytter miljøet, eftersom forureningen af dette er skyld i den alvorlige sundhedssituation, der er opstået, og som risikerer at ramme de italienske kyster?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(27. juni 2002)

Kommissionen er bekendt med, at Albanien er nødsaget til at give noget ved et antal meget vigtige miljøspørgsmål. Den nuværende situation er en følge af, at dette land indtil midten af halvfemserne ikke havde nogen form for tvingende miljøbestemmelser. I den senere tid er der gjort en del anstrengelser for at behandle miljøproblemerne og for at undgå, at situationen forværres yderligere, men der skal fortsat gøres meget for at sikre, at Albanien gennemfører og kontrollerer sin egen nyligt vedtagne miljølovgivning. I denne sammenhæng er risikoen for en kromforurening yderst reel.

Kommissionen deler de bekymringer, som det ærede medlem har givet udtryk for, og vil derfor anmode de albanske myndigheder om detaljerede oplysninger herom, herunder om den rapport, der er udarbejdet af Det Onkologiske Institut i Tirana.

Kommissionen vil benytte denne lejlighed til at understrege, at miljøet er at af de områder, som prioriteres inden for rammerne af CARDS-programmet, der er det vigtigste samarbejdsinstrument mellem Albanien og Fællesskabet. For perioden 2002-2004 skal der anvendes et beløb på 11 mio. EUR til miljøspørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2919/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(16. oktober 2002)

Om: Rwanda

Kan Kommissionen i forbindelse med Rwanda angive, hvilke projekter der er blevet finansieret over EU's budget i år 2000?

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede bistand på alle områder til Rwanda var i år 2000?

Samlet svarpå Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 og E-2922/02

(4. december 2002)

Kommissionen sender direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat en tabel med de ønskede oplysninger, tillige med årsberetningen for 2001 om EF's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2913/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(16. oktober 2002)

Om: Niue

Kan Kommissionen i forbindelse med Niue angive, hvilke projekter der blev finansieret over EU's budget i år 2000?

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede bistand på alle områder til Niue var i år 2000?

Samlet svarpå Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 og E-2922/02

(4. december 2002)

Kommissionen sender direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat en tabel med de ønskede oplysninger, tillige med årsberetningen for 2001 om EF's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3775/02

af António Campos (PSE) til Kommissionen

(17. december 2002)

Om: Den fælles landbrugspolitik

Den 11. oktober 1999 anmodede jeg i skriftlig forespørgsel E-1766/99(1) Kommissionen om oplysninger om EUGFL, Garantisektionen. Svaret fra den 16. december 1999 indeholdt ikke alle de ønskede oplysninger.

Jeg vil gerne understrege, at jeg for at kunne udføre mit hver som EP-medlem har brug for følgende oplysninger:

- hvor stort et beløb, der årligt udbetales over EUGFL, Garantisektionen, til de 100 vigtigste støttemodtagere i hver medlemsstat

- procentsatsen af de midler, som hver medlemsstat har modtaget fra EUGFL, Garantisektionen, og som er blevet udbetalt til de100 vigtigste støttemodtagere.

(1) EFT C 303 E af 24.10.2000, s. 14.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. januar 2003)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2387/02

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Rådet

(2. august 2002)

Om: Skænding af jødiske gravsteder på Verano-kirkegården i Rom

Den 18. juli 2002, der er sammenfaldende med den niende i måneden Av, som er en sørgedag i den jødiske kalender, blev over fyrre jødiske gravsteder på Verano-kirkegården i Rom skændet. Denne usle handling, som vakte stor harme i hele byen, udgjorde et antisemitisk angreb af foruroligende dimensioner i Rom efter mange år uden episoder.

Hvilke initiativer agter Rådet at tage efter denne skrækkelige gravskænding på Verano-kirkegården?

Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for at forebygge og forhindre den lange række antisemitiske attentater, som før Rom har fundet sted i Strasbourg, Marseille og Bruxelles?

Hvad agter Rådet at foretage sig for at bekæmpe denne vanvittige subkultur, som ved at blande jødehad med dæmonisering af staten Israel fører til sådanne skammelige episoder som gravskændingen i Rom?

Kan Rådet undersøge, om der foreligger en planlagt strategi og eventuelle internationale forbindelser til antisemitiske organisationer?

Svar

(6. februar 2003)

Rådet fordømmer på det stærkeste enhver form for racisme og fremmedhad. På samlingen den 25. og 26. april 2002 vedtog Rådet konklusioner, hvori det udtrykte sin vilje til at styrke forebyggelsen og bekæmpelsen af racistisk vold og antisemitisme og anbefalede et snævrere samarbejde mellem medlemsstaternes politimyndigheder. I øvrigt er en rammeafgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad under udarbejdelse i Rådet. Formålet med denne rammeafgørelse er at fastlægge fælles minimumsstandarder med hensyn til at kriminalisere adfærd med racistiske og fremmedfjendske motiver og at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder inden for bekæmpelse af denne form for kriminalitet. Rådet minder imidlertid det ærede medlem om, at det i artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Union præciseres, at medlemsstaterne kan udøve deres beføjelser med hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2730/02 af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen. Marína II og Sydeuropa.



EU-Tidende nr. 110 E af 08/05/2003 s. 0095 - 0096



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2730/02 af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen (30. september 2002) Om: Marína II og Sydeuropa Marína II-programmet har til formål at undersøge radioaktiviteten i farvandene omkring Nordeuropa indtil midten af 1980'erne. Har Kommissionen et tilsvarende program for farvandene omkring Sydeuropa herunder navnlig Middelhavet og hvis ikke, har den til hensigt at indlede et sådant projekt? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström (25. oktober 2002) Indtil nu er der på Kommissionens vegne gennemført flere undersøgelser vedrørende radioaktivitet i havmiljøet. Marína-Med-projektet vedrørende Middelhavet blev påbegyndt i 1992 og afsluttet i 1994. Generaldirektoratet for Miljø har offentliggjort følgende rapporter: - The radiological exposure of the population of the European Community from radioactivity in the Mediterranean Sea (Det Europæiske Fællesskabs befolknings udsættelse for radioaktiv bestråling i Middelhavsområdet) Marína-Med-projekt Rapport udarbejdet af en ekspertgruppe, indkaldt af Europa-Kommissionen Luxembourg, 1994. (Dok. XI-094/93). - The radiological exposure of the population of the European Community from radioactivity in the Mediterranean Sea (Det Europæiske Fællesskabs befolknings udsættelse for radioaktiv bestråling i Middelhavsområdet) Marína-Med-projekt. Dokumenter fra et seminar afholdt i Rom den 17.-19. maj 1993. Luxembourg 1994 (EUR15564EN). Andre projekter har behandlet de nordeuropæiske havområder (Marína, Rapport EUR12483EN, 1990; Marína II, udkast til rapport på følgende netsted: http://europa.eu.int/comm/environment/radprot, 2002) og Østersøen (Marína-Balt, Rapport EUR12483EN, 2000).