ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3095/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(13. november 2001)

Om: Prostitutionsnetværk

Der er for nylig blevet afsløret et prostitutionsnetværk i Grækenland, og derved fik offentligheden kendskab til, hvorledes sådanne netværk fungerer, hvordan de uhindret bruger annoncer i dagspressen til deres markedsføring, samt at de involverede personer opnår uhyre store profitter. Der skal gøres opmærksom på, at det i den græske presse blev oplyst, at disse kriminelle netværks omsætning når op på 20 mia. drachmer om året, og at udlændinge, som illegalt er kommet ind i Grækenland i samarbejde med græske forbrydere har skabt et moderne slavemarked med unge kvinder, som importeres til Grækenland for 300 000 til 1 mio. drachmer pr. styk, holdes indespærret i elendige lejligheder eller hotelværelser og udbydes gennem de såkaldte lyserøde annoncer i dagspressen.

Hvad har Kommissionen til hensigt at gøre for at eliminere denne anvendelse af nedværdigende lyserøde annoncer? Hvilke følger mener den, disse vulgære annoncer vil kunne have på psyken hos de mindreårige, der læser dem i de aviser og tidsskrifter, som kommer ind i hvert eneste hus? Findes der en juridisk mulighed for at forbyde offentliggørelse i dagspressen af annoncer, hvis indhold er nedværdigende for kvinder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. januar 2002)

Det ærede medlem henviser til, at man for nylig har afsløret et prostitutionsnetværk i Grækenland, og at det er tilladt at annoncere for prostitution i græsk presse. Kommissionen kan hermed meddele det ærede medlem, at den ikke for øjeblikket har til hensigt at fremsætte forslag på dette område.

Da en sådan national annoncering ikke har nogen indvirkning på tværs af grænserne, er det medlemsstaterne, der afgør, hvorledes annonceringen skal reguleres i deres nationale presse. Der skal i denne forbindelse tages behørigt hensyn til beskyttelsen af mindreårige. Behovet for at regulere annoncering for at hensyn til beskyttelsen af mindreårige er blevet anerkendt af Kommissionen i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997 om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed(1). Ifølge dette direktiv skal medlemsstaterne foretage en sådan regulering af reklamer i tv-udsendelser fra foretagender, som hører ind under deres jurisdiktion, at reklamerne ikke kan skade mindreåriges moralske eller fysiske udvikling.

(1) EFT L 202 af 30.7.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2989/01

af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 2001)

Om: Fordelingen af bevillingerne til det sjette FTU-rammeprogram

Den vigtigste kilde til den europæiske velstand er de forskellige industrisektorer med deres store eksport, da de skaber konkurrence og vækst. I Kommissionens forslag til afgørelse om rammeprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 2002-2006 afspejler bevillingerne på nogle underbudgetter ikke i tilstrækkelig grad betydningen af Den Europæiske Unions handelsbalance.

Prioriteringen af teknologi til informationssamfundet er berettiget på grund af dette områdes centrale betydning for den økonomiske vækst, da øget investering i denne teknologi øger konkurrenceevnen inden for sektorer, hvor Den Europæiske Union halter bagefter, og desuden indvirker på andre områder.

Støtten til sektoren materialer/maskiner/køretøjer, som understøttes af temaprogrammet Nanoteknologi, intelligente materialer, nye produktionsprocesser synes imidlertid for begrænset sammenlignet med støtten til teknologi til informationssamfundet, som modtager syv gange større støtte set i relation til EU's samlede eksport.

Hvordan vil Kommissionen begrunde bevillingerne til de enkelte underprogrammer på baggrund af ovenstående med henblik på Europas konkurrenceevne og det bidrag, som eksportindtægterne kan yde til sikring af arbejdspladser og velstand?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(7. januar 2002)

I forslaget til det ny rammeprogram for forskning 2002-2006(1) (det sjette rammeprogram) er de prioriterede områder, Fællesskabet skal koncentrere sig om, og de midler, der skal afsættes til dem, udvalgt efter ønsket om større værditilvækst på europæisk plan og især behovet for:

- at koncentrere ressourcerne om de videnskabelige og teknologiske problemer og muligheder, Europa vil komme til at stå overfor

- at mobilisere ressourcerne for at opnå en kritisk masse

- i højere grad at kunne supplere nationale forskningsinvesteringer offentlige og private på de relevante områder.

De aktiviteter, der skal udføres under prioritetsområde 1.1.3 Nanoteknologi, intelligente materialer, nye produktionsprocesser, skal hjælpe Europa til at udvikle viden og teknologier i forbindelse med avancerede materialer, produkter, tjenester og produktionsprocesser, som er vigtige for den industrielle konkurrenceevne. Nanoteknologi er et helt nyt prioritetsområde i forhold til det femte rammeprogram. Forslaget til det sjette rammeprogram vil medføre en tredobling af budgettet i forhold til det nuværende bistandsniveau. I sin beslutning om Caudron-rapporten har Parlamentet ikke vedtaget nogen ændring af det budget, Kommissionen har foreslået til dette prioritetsområde.

(1) EFT C 240 E af 28.8.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2683/01

af Stefano Zappalà (PPE-DE) til Kommissionen

(3. oktober 2001)

Om: Life-programmet Miljø 2000 Sabaudia Kommune (Italien)

Sabaudia Kommune (Italien, Regionen Lazio) fremlagde i oktober 2000 et projekt i forbindelse med programmet Life-Miljø (Sab-acqua). Afdelingen for Life-Miljø i Generaldirektoratet for Miljø meddelte den 16. august 2001 kommunen (dokument DGENV.D1 D511917), at projektet ikke var blevet udvalgt.

Kan Kommissionen under henvisning hertil oplyse:

- på hvilken måde projektet, den kommunale myndighed eller dokumentationen var mangelfuld?

- hvilke udvælgelseskriterier der blev anvendt, og om disse byggede på objektive kriterier eller havde en skønsmæssig margen?

- hvilke projekter der blev godkendt, og hvilke der ikke blev godkendt, og hvad resultaterne for hvert enkelt ansøgning begrundelsen herfor var?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(13. november 2001)

Projektet scorede ikke tilstrækkeligt højt under udvælgelseskriterium 2 demonstrationstype og formidling og 3 deltagernes pålidelighed og troværdighed.

For kriterium nr. 2 blev der givet følgende argument passende niveau, utilstrækkelige resultater. De forventede resultater er hverken kvantificerede/kvalificerede eller validerede. Modtageren forklarer ikke hvilke kriterier, der lægger til grund for hovedaktiviteterne og fremlægger

ikke en klar tese, der skal bekræftes gennem projektet. Forslaget angiver hverken en specifik metodologi eller indikatorer, hvorved der kan foretages en kvantitativ/kvalitativ vurdering af resultaterne. Formidling delvist tilfredsstillende: målgrupperne identificeres ikke, svag finansiering af formidlingsaktiviteterne, der fremlægges ingen sammenhængende og struktureret strategi.

For kriterium nr. 3 blev der givet følgende begrundelse: dårlig teknisk troværdighed. Partnerskabets pålidelighed er tvivlsom. En af parterne har tidligere deltaget i et Life-projektet og dennes præstation blev vurderet som dårlig af Kommissionen. Partnernes bidrag er meget begrænsede og samtidig afholder de en betragtelig del af personaleudgifterne. Finansiel soliditet: jævn. Der mangler relevante data om en af partnerne. Finansieringsplan: delvis solid. En af partnerne har kun forpligtet sig til halvdelen af det beløb, der er angivet i budgettet.

En kopi af følgende vejledning sendes direkte til det Ærede Medlem og til Europa-Parlamentets sekretariat Evalueringsvejledning for Life-Miljø forslag 2000-2001. Den indeholder generelle instrukser og detaljerede kriterier, som Kommissionen bruger til projektevaluering. Instrukserne er tilstrækkeligt detaljerede til at evalueringen bliver så objektiv som muligt. Da processen ikke er automatisk men foretages af tjenestemænd og eksperter, er der en skønsmæssig margin.

I 2000 finansierede Kommissionen 113 Life-Miljø projekter. De oplysninger, som det Ærede Medlem har anmodet om, ville fylde et dokument på flere hundrede sider. Det Ærede Medlem og Parlamentets sekretariat vil få tilsendt en liste over de finansierede projekter. Kommissionen står i givet fald til rådighed med nærmere oplysninger om bestemte projekter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2346/01

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(3. august 2001)

Om: Seychellerne

Hvordan agter Kommissionen at bidrage med økonomisk bistand og praktisk rådgivning til at styrke demokratiet i Seychellerne forud for det kommende valg som et udtryk for Kommissionens engagement i demokrati og menneskerettigheder?

Hvornår har en repræsentant for Kommissionen senest haft et møde med en oppositionsleder fra Seychellerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(8. oktober 2001)

Det kommende præsidentvalg blev udskrevet med så kort et varsel, at det ikke ville have været muligt at yde hjælp inden for den pågældende tidsfrist.

Sidste gang, en højtstående repræsentant for Kommissionen havde møde med seychelliske oppositionsledere, var i januar 2001, da Christian Falkowski (direktør i Generaldirektoratet for Udvikling) mødte en seychellisk oppositionsdelegation, der bl.a. bestod af pastor W. Ramkalawan og hr. J.-F. Ferrari, to af det seychelliske parlaments tre oppositionsmedlemmer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2693/01

af Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen

(3. oktober 2001)

Om: Støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Beskæftigelse og Sociale Anliggender

Kan Kommissionen opstille en liste over de projekter, som de italienske regioner Liguria, Lombardia, Piemonte og Valle d'Aosta i løbet af 2000-2001 har fremlagt i forbindelse med støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Beskæftigelse og Sociale Anliggender, og over de projekter, der efterfølgende er blevet godkendt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(31. januar 2002)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at det under overholdelse af subsidiaritetsprincippet og fællesskabsbestemmelserne på området alene er de regionale myndigheder, der er ansvarlige for udvælgelsen og opfølgningen af projekterne.

Kommissionen orienteres ikke om, hvilke projekter der er blevet udvalgt.

Alle de ønskede oplysninger kan fås ved henvendelse til de myndigheder, der forvalter de regionale operationelle programmer.

Nærmere oplysninger hos:

- Regione Lombardia

Assessorato Formazione Professionale

Via Soderini, 24

I-20146 Milano

Capo Servizio FSE: dott.ssa Silvana Ravasio

- Regione Autonoma Val D'Aosta

Dipartimento Politiche del Lavoro Agenzia del Lavoro

Via Garin, 1

I-11100 Aosta

Capo Servizio FSE: dott.ssa Nadia Savoini

- Regione Piemonte

Direzione Formazione professionale Lavoro

Via Pisano, 6

I-10152 Torino

Capo Servizio FSE: dott. Giuseppe De Pascale

- Regione Liguria

Politiche Attive del Lavoro

Via D'Annunzio, 64

I-16121 Genova

Capo Servizio FSE: dott.ssa Antonella Berettieri.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1610/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. juni 2001)

Om: Maltesisk som et af EU's officielle sprog

Bliver maltesisk et af EU's officielle sprog ved Maltas tiltrædelse af Den Europæiske Union og hvilke forberedelser træffes der for at maltesisk får status som officielt EU-sprog?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugenpå skriftlige forespørgsler E-1610/01, E-1611/01, E-1612/01 og E-1613/01

(27. juli 2001)

Det er op til de maltesiske myndigheder at tage stilling til om maltesisk skal være officielt sprog; dette spørgsmål vil blive taget op sidst i forhandlingerne, under punktet Institutioner. Alle ansøgerlande, der ønsker at deres sprog skal være officielt EU-sprog, har pligt til at oversætte regelværket på egen bekostning. Kommissionen kan i givet fald yde faglig bistand for at hjælpe sådanne lande med at etablere de strukturer dette arbejde forudsætter. Malta har uden herved at tage definitiv stilling til spørgsmålet meddelt Kommissionen at oversættelsen af regelværket til maltesisk er påbegyndt.

EU har ikke hidtil betalt tilskud til EU-bevægelsen på Malta. Kommissionen har ikke for øjeblikket planer om at yde tilskud, finansiering eller anden form for støtte til denne bevægelse.

Kommissionen betragter det ikke som sin opgave at søge at overbevise Maltas befolkning om at det vil være en positiv ting for landet at blive optaget i EU. Efter Kommissionens mening er det op til Maltas befolkning at tage stilling til dette spørgsmål. Kommissionen vedtog i maj 2000 en kommunikationspolitik vedrørende udvidelsen, omfattende såvel Malta som de øvrige ansøgerlande.

Denne politik har tre målsætninger:

- at forbedre kendskabet til EU

- at gøre rede for hvad optagelse indebærer

- at forklare hvordan forberedelsen af optagelsen hænger sammen med afviklingen af forhandlingerne.

Sigtet er at fortsætte med at informere Maltas og de øvrige ansøgerlandes befolkning på objektiv måde. Samtidig imødekommer man befolkningens og de folkelige sammenslutningers ønske om en fyldestgørende informering således at der kan tages stilling til spørgsmålet om Maltas optagelse i EU med klart kendskab til hvad dette indebærer. Hertil ydes der i perioden frem til 2004 1 mio. EUR (200 000 EUR i 2001 og 300 000 EUR i 2002).

EU's delegation på Malta har allerede én lokalt ansat ekspert inden for faglig bistand, og det er planen at ansætte endnu én. Dette ekstrapersonale får i hovedsagen til opgave at administrere førtiltrædelsesstøtten (38 mio. EUR i tidsrummet 2000-2004) og at følge med i Maltas fremskridt med hensyn til gennemførelsen af regelværket.

Man har netop indledt forhandlingerne om miljøet med Malta, og Kommissionen kan ikke på nuværende tidspunkt udtale sig om, hvilke resultater de vil munde ud i.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2160/01

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(19. juli 2001)

Om: Øget produktivitet i spanske olivenlunde

Næsten 50 % af de spanske olivenlunde er urentable. Ifølge officielle tal er der på mere end 1 mio. ha et udbytte på under 1 500 kg oliven, hvilket svarer til 320 kg olivenolie.

Med de nuværende priser på 270 pesetas pr. kg og med en støtte på kun 150 pesetas som straf for en overskydende produktion ud over EU's tildelte kvoter dækker de samlede indtægter pr. kg ikke produktionsudgifterne.

Hvorledes vil EU kunne bidrage til at fremme foranstaltninger til en rationalisering af produktionen af olivenolie med henblik på en mærkbar forhøjelse af produktiviteten inden for sektoren og for at få reduceret den klare forskel mellem produktionsudgifterne pr. ha og indtægterne fra olivenproduktionen, der som nævnt ovenfor har gjort sektoren urentabel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. september 2001)

Produktionen i EU er steget kraftigt inden for de senere år. Produktionsstigningen har været større end forbrugsstigningen. Den deraf følgende uligevægt mellem udbud og efterspørgsel på EU's olivenoliemarked medfører en nedgang i producentpriserne. Selv om afsætningsfremmende foranstaltninger både i EU og tredjelande har resulteret i en betydelig stigning i efterspørgslen inden for de seneste år, har denne forbrugsstigning ikke kunnet opveje den kraftige stigning i produktionen af olivenolie i producentlandene. Spanien har bidraget til denne stigning på grund af landets meget produktive olivenlunde og som følge af nytilplantninger.

For at genoprette ligevægten mellem udbud og efterspørgsel og undgå en fortsat nedgang i producentpriserne må Kommissionen søge at fremme efterspørgslen samtidig med, at den gør sit yderste for at bremse nytilplantninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2934/01

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(24. oktober 2001)

Om: CE-mærket på torturinstrumenter

Amnesty International meddeler, at elektriske stave og komponenter til bedøvelsesgeværer eksporteres fra EU og markedsføres i Taiwan med en europæisk garanti på 2 år. Komponenterne bærer ligeledes CE-mærket.

Kan Kommissionen tage skridt til at hindre brugen af CE-mærket til fremme af salg af våben, der bruges til tortur eller mishandling af mennesker i mange lande i verden, eller er EU ude af stand til at hindre en fordærvelse af dets kvalitetsmærke?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanenpå skriftlige forespørgsler E-2934/01, E-2965/01, P-3012/01, E-3108/01 og E-3191/01

(3. december 2001)

De ærede parlamentsmedlemmer henvises til det svar, Kommissionen gav på skriftlig forespørgsel P-2783/01 af Ford(1).

(1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 209.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2569/01

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(21. september 2001)

Om: Alqueva-dæmningsprojektet i Portugal

Har Kommissionen undersøgt, om opførelsen af Alqueva-dæmningen er i overensstemmelse med bestemmelserne i habitat-direktivet og navnlig med virkningen for den spanske los som beskyttet og prioriteret art i bilag II til dette direktiv?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(6. november 2001)

Kommissionen har i 1994-1995 samfinansieret undersøgelser af miljøvirkningerne (VVM) i forbindelse med Alqueva-dæmningsprojektet. I undersøgelserne er EU's miljøregler for denne type projekter blevet inddraget.

Som resultat af disse undersøgelser har de portugisiske myndigheder for hele det berørte område udarbejdet en miljøforvaltningsplan, der omfatter en lang række foranstaltninger, som skal afbøde og kompensere for miljøvirkningerne. Kommissionen følger opmærksomt deres gennemførelse, som er en af forudsætningerne for EU's samfinansiering af projektet. Kommissionen er i øjeblikket ved at analysere de supplerende oplysninger, som den har modtaget fra de portugisiske myndigheder om foranstaltningernes gennemførelse.

Endelig skal det bemærkes, at parallelt med VVM-undersøgelserne af projektet som helhed vil der blive gennemført separate miljøundersøgelser af enkeltprojekterne (mindre dæmninger, forbindelsestunneller og kunstvandingssystemer) og deres indvirkninger på målsætningerne for bevaring af områder omfattet af NATURA 2000-nettet. Desuden vurderes indvirkningerne ud fra principperne i artikel 6, stk. 3 og 4, i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturlige miljøer og af den vilde fauna og flora(1). I denne forbindelse er den spanske los, der er omhandlet i bilag IV, også omfattet af den beskyttelsesordning, som er defineret i direktivets artikel 12.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1832/01

af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen

(22. juni 2001)

Om: De serbiske myndigheders forbud mod indførelse af Jehovas Vidners publikationer

Med sin afgørelse af 9. april har indenrigsministeren i Forbundsrepublikken Jugoslavien, Zoran Zivkovic, forbudt indførelse af nogle af Jehovas Vidners udgivelser med den begrundelse, at de pågældende tekster ville have en skadelig indflydelse på børn og unge. Det, der gav anledning til indførselsforbuddet var, som man kan læse i ministerens begrundelse, at teksterne både i kraft af antallet af eksemplarer og indholdet ikke var beregnet på at opfylde behovet hos de nuværende medlemmer af Jehovas Vidner i Serbien, men skulle bruges til at hverve nye medlemmer.

Hvad det specielt er i de forbudte tekster, som er skadeligt for unge, oplyses ikke, idet ministeren ikke som foreskrevet i loven, citerer passager, som kunne begrunde en anklage. Da forbuddet udelukkende er motiveret med omfanget af det materiale, som der er anmodet om tilladelse til at indføre, er der tale om en overtrædelse af i Forbundsrepublikken Jugoslaviens forfatning samt af de generelle retsprincipper.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller har den til hensigt at træffe for at gøre myndighederne i Beograd opmærksomme på, at deres fremgangsmåde ikke er i overensstemmelse med de generelle retsprincipper, især ånds-, ytrings- og religionsfriheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(31. juli 2001)

Kommissionen er vidende om, at der i forbindelse med import til Forbundsrepublikken Jugoslavien af udenlandske publikationer i henhold til en lov fra 1974 i hvert enkelt tilfælde skal indhentes tilladelse fra Forbundsrepublikken Jugoslaviens indenrigsministerium.

Ifølge Kommissionens undersøgelser, har Forbundsrepublikken Jugoslavien ikke forbudt den omtalte publikation, men blot indtil videre ikke givet tilladelse til import af den pågældende sending på grund af dens omfang. Ifølge Kommissionens oplysninger er der ikke truffet nogen endelig beslutning i sagen.

Kommissionen er i jævnlig kontakt med Forbundsrepublikken Jugoslaviens myndigheder vedrørende reform af love og procedurer inden for en lang række områder, herunder også dette. Europarådet bistår med rådgivning hvad angår europæiske normer og praksis.

Kommissionen vil fortsat nøje overvåge gennemførelsen af demokratiske reformer i Forbundsrepublikken Jugoslavien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1881/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2001)

Om: Præmier for markafgrøder (Portugal)

På området dyrepræmier agter Kommissionen i fremtiden at indføre en maksimumgrænse for støtte til dyr pr. bedrift og aldersklasse. Ville det ikke være hensigtsmæssigt også at indføre en sådan maksimumgrænse, f.eks. 50 ha, for støtte til markafgrøder, således at landbrugsbedrifterne kun kan modtage støtte inden for denne størrelsesorden?

Kan Kommissionen oplyse:

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Portugal omfatter over 50 ha,

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Portugal omfatter mindre 50 ha,

- hvilke besparelser en sådan foranstaltning ville medføre for området markafgrøder med hensyn til budgettet målt i absolutte tal og i procenter?

Samlet supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 og E-1884/01

(18. september 2001)

Til at bestemme, hvor mange landbrugsbedrifter der har korn-, oliefrø- og proteinafgrødearealer (kop-arealer) på under eller over 50 ha, benyttes databasen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring (INLB). Selv om denne database vægtes med resultaterne af strukturundersøgelsen af landbrugsbedrifter (Eurostat), er der bred enighed om, at de store bedrifter er overrepræsenteret. Nedennævnte tal kan derfor betragtes som maksimumstal. Tallene er for 1997, som er det sidste år, for hvilket der foreligger tal for alle medlemsstater i INLB's database.

Kolonne A og C i nedenstående tal angiver pr. medlemsstat den procentdel bedrifter, der har kop-arealer på henholdsvis under og over 50 ha.

Tabellens kolonne B og D angiver pr. medlemsstat procentdelen af kop-arealer på bedrifter med kop-arealer på henholdsvis under og over 50 ha.

Alt andet lige angiver kolonne F pr. medlemsstat den procentdel af kop-arealerne, der ville blive udelukket, hvis der blev anvendt en grænse på 50 ha.

Alt andet lige angiver kolonne I pr. medlemsstat besparelserne i mio. EUR, hvis der blev anvendt en grænse på 50 ha kop-arealer. De udbytter, der anvendes, er de af medlemsstaterne meddelte referenceudbytter. De samlede besparelser for EF ville være på 4 mia. EUR.

>TABELPOSITION>