SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0408/03

af Ari Vatanen (PPE-DE) til Kommissionen

(10. februar 2003)

Om: Olietransport i Østersøen

Det græske tankskib Stemnitsa, som sejler under græsk flag og ikke er isforstærket, har i vinterens løb under vanskelige isforhold bl.a. hentet 110 000 tons råolie fra Primorsk i Rusland. De finske myndigheder har uden resultat rejst sagen over for de russiske.

Ifølge Stemnitsas isklassificering må fartøjet sejle i op til 40 centimer is, idet dets stævn er forstærket. ABS-skibsregisteret havde også gennemført klassificeringen af tankskibet Prestige, som forliste ud for den spanske kyst. Ifølge en finsk forsikringsekspert har klassificeringsorganet ikke kendskab til isforholdene i Den Finske Bugt. Stemnitsa er trods sin forstærkede stævn beregnet til sejlads om sommeren. Dens yderskrog er tyndere end hos enkeltskrogede fartøjer, og trykkes lettere ind. Ved et hårdt pres er inderskroget ikke til nogen nytte.

Hvis der skulle indtræffe et uheld, har Finland kapacitet til at tage sig af et olieudslip på ca. 10 000 tons, og en grundstødning ville derfor være en omfattende katastrofe. Konsekvenserne af et uheld i stil med Prestiges forlis ville være enorme i sammenligning med skaderne langs de spanske kyster. Vandmængderne i Atlanterhavet er i et helt andet omfang end i Den Finske Bugt, hvis gennemsnitlige dybde kun er 30 meter.

Den finske stat har ingen indflydelse på fartøjets sejlads, og Rusland kan give en hvilken som helst tilladelse til issejlads i eget farvand. Men såfremt klassificeringsorganet skulle fratage fartøjets dets isklassificering, ville forsikringsselskabet kunne afslå at yde erstatning for eventuelle isskader.

Snart vil Østersøen næsten være et indre EU-farvand. På vegne af bekymrede borgere vil jeg gerne spørge, hvordan Kommissionen hurtigt vil gribe ind for at hindre, at der optræder olieudslip. Hvordan vil der blive taget hensyn til isklassificeringen i fællesskabsbestemmelserne?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-0384/03, P-0408/03, E-0410/03 og E-0420/03

(14. marts 2003)

Kommissionen er opmærksom på vanskelighederne ved at navigere i Den Finske Bugt og deler de finske myndigheders betænkeligheder ved de risici, der er forbundet med søtransport af kulbrinter i vinterperioden.

Kommissionen har på nært hold fulgt den situation, som er opstået, da olietankskibet Stemnitsa anløb Primorski-terminalen. Den har meddelt de russiske myndigheder sin bekymring i lyset af de ekstraordinært vanskelige isforhold i Den Finske Bugt.

Efter Erika- og Prestige-katastrofen har Kommissionen ved flere lejligheder fremhævet, at det haster med at træffe alle nødvendige harmoniserede foranstaltninger for at forebygge nye katastrofer i EU's farvande, herunder i Det Baltiske Hav. Inden for rammerne af aftalen om forbindelserne mellem EU og Rusland er der etableret kontakter med de russiske myndigheder for at sikre overholdelsen af de foranstaltninger, som EU har indført for at gøre olietransporter ad søvejen mere sikre navnlig forbuddet mod at transportere svær fuelolie i enkeltskrogede olietankskibe.

Dog må det fremhæves, at EU rent juridisk ikke har kompetence til at regulere passagen i internationalt farvand af fartøjer, som transporterer potentielt farlige laster, selv om denne passage foregår nær medlemsstaternes kyster, og selv om denne passage finder sted under de isforhold, som hersker i Det Baltiske Hav i vinterperioden.

Derfor finder Kommissionen det nødvendigt at få ændret den internationale havret for at skabe en bedre ligevægt mellem den frie bevægelighed og interesserne for kystmedlemsstaterne, som skal kunne beskytte deres kyster mod miljøkatastrofer.

Kommissionen har anmodet alle EU's nabolande og sine væsentligste partere om at skærpe foranstaltningerne for at forbedre den internationale ret med hensyn til forurening fra skibe. Den har opfordret alle medlemsstater til aktivt at støtte tilpasningen af havrettens bestemmelser til de nye krav til søfartssikkerhed i det 21. århundrede inden for FN, Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) og andre kompetente instanser.

Endelig ønsker Kommissionen at præcisere, at artiklerne i pressen ikke nødvendigvis er udtryk for Kommissionens holdning og heller ikke, i det konkrete tilfælde, for holdningen hos den administrerende direktør for det europæiske agentur for søfartssikkerhed.

Angående det specifikke spørgsmål om navigering under isforhold må det bemærkes, at der ikke findes nogen fællesskabslovgivning på området, og at en sådan ikke vil kunne omfatte fartøjer i transit, som ikke anløber EU-havne. Inden for rammerne af de foranstaltninger, som EU allerede har truffet for at undgå ulykker med olietankskibe, kan direktivet om overvågning og kontrol af skibsfarten give de kompetente myndigheder mulighed for at hindre fartøjer i at stå til søs under vanskelige klimaforhold. Direktivet giver også medlemsstaterne øgede beføjelser til at skride ind over for en truende ulykke eller forurening.

Kommissionen er under alle omstændigheder parat til fuldt ud at støtte de finske myndigheder med henblik på at opnå en aftale med kyststaterne omkring Den Finske Bugt om sikkerhedsregler for transport af kulbrinter ad søvejen under isforhold.