ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0513/98 af Jan Sonneveld (PPE) til Kommissionen (19. februar 1998)

Om: Europaeisk kritik af bekaempelsen af svinepesten i Nederlandene

Den nederlandske landbrugsminister har i det nederlandske parlaments andetkammer meddelt, at Nederlandene ikke er blevet behandlet korrekt og fair af Kommissionens tjenestegrene ved vurderingen af bekaempelsen af den nylige svinepest.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den praecist vurderer de nederlandske myndigheders bekaempelse af svinepesten, og hvorpaa den baserer sin vurdering?

Er det korrekt, at Kommissionen vil kaede sin kritik sammen med oekonomiske konsekvenser, og hvilke konsekvenser er der i bekraeftende fald tale om, og hvorpaa er disse konsekvenser baseret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. marts 1998)

Ligesom det har vaeret tilfaeldet med de oevrige medlemsstater, har Kommissionen foert noeje kontrol med udgifterne til bekaempelse af svinepest i Nederlandene, som Faellesskabet er blevet anmodet om at godtgoere.

Denne kontrol har vaeret genstand for en rapport, som er blevet sendt til Nederlandene. I forlaengelse af fremlaeggelsen af denne rapport har Nederlandene i flere omgange kunnet goere sine synspunkter gaeldende, baade mundtligt og skriftligt.

Kommissionen er bekendt med den saerlige situation for svineopdraettet i det omraade, der er ramt af epidemien. I forbindelse med den kontrol, der er gennemfoert paa stedet, har man imidlertid konstateret mangler ved gennemfoerelsen af Raadets direktiv 80/217/EOEF af 22. januar 1980 om faellesskabsforanstaltninger til kontrol med klassisk svinepest ((EFT L 47 af 21.2.1980. )).

Kommissionen traeffer sin afgoerelse om endelig godtgoerelse i forbindelse med sin slutopgoerelse, og der tages herunder behoerigt hensyn til de konstaterede mangler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 520/98 af Thomas MEGAHY til Kommissionen. Finansiel støtte til producenter af vanedannende stoffer



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0124



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0520/98 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Finansiel stoette til producenter af vanedannende stoffer I betragtning af Kommissionens afgoerelse om at fortsaette med at stoette tobaksproduktionen med et beloeb paa 1 mia ecu om aaret, kan producenter af forholdsvis harmloese stoffer som heroin (hvoraf kun en lille broekdel hvert aar i forhold til tobak foraarsager tab af menneskeliv) forvente lignende stoette? Eller har Kommissionen overvejet at anvende vores penge til noget mere gavnligt? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (30. marts 1998) Nej.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0264/98 af Yiannis Roubatis (PSE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Den tyrkiske regerings systematiske og provokerende spaendingspolitik

Den tyrkiske regerings systematiske og provokerende politik med at skabe spaendinger i forholdet til Graekenland truer freden i dette vigtige omraade af Den Europaeiske Union. For anden gang i de seneste maaneder har tyrkiske fly forsoegt at chikanere et fly, der havde den graeske forsvarsminister som passager. I selve Tyrkiet fremmer regeringens politik yderst kriminelle elementer, der for to dage siden braendte en ortodoks kirke i Istanbul og myrdede dens kirketjener.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Agter Kommissionen at rette en klar henstilling til de ansvarlige myndigheder i Tyrkiet om, at denne adfaerd fjerner landet endnu mere fra Den Europaeiske Union og udelukker Tyrkiet fra optagelse blandt de lande, der deltager i Europakonferencen?

2. Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger med henblik paa at beskytte de ortodokse kirker i Tyrkiet og borgernes ytringsfrihed og religionsfrihed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (10. marts 1998)

Kommissionen har i sine kontakter med de tyrkiske myndigheder lagt stor vaegt paa en forbedring af forholdet mellem Graekenland og Tyrkiet, hvis dette oensker at udvikle forholdet mellem Faellesskabet og Tyrkiet. Kommissionen tilslutter sig fuldt ud konklusionerne fra det Europaeiske Raad i Luxembourg i december 1997, som erindrer Tyrkiet om, at en styrkelse af forholdet til Faellesskabet ogsaa afhaenger af respekten for og beskyttelsen af minoriteterne samt udbygningen af tilfredsstillende og stabile forhold mellem Graekenland og Tyrkiet. Til trods for den nylige beslutning i Ankara om at suspendere enhver politisk dialog med Faellesskabet, vil Kommissionen fortsat bestraebe sig paa at goere de tyrkiske repraesentanter opmaerksom paa Faellesskabets bekymring over disse spoergsmaal.

Kommissionen beklager den alvorlige haendelse vedroerende den graeskortodokse kirke Saint Therapontos i Istanbul i januar 1998. De tyrkiske myndigheder har indledt en undersoegelse og, ifoelge de foerste oplysninger synes der at vaere tale om en kriminel handling med tyveri af vaerdifulde genstande som hovedformaal.

Hvad angaar attentatet mod det ortodokse patriarkat i Istanbul i december 1997 og de sikkerhedsforanstaltninger, der dengang blev truffet, henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriflig forespoegsel E-4004/97 af hr. Kaklamanis ((EFT C 197 af 22.6.1998, s. 53 )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 414/98 af John CUSHNAHAN til Rådet. Oksekødsblokade



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0097



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0414/98 af John Cushnahan (PPE) til Raadet (17. februar 1998) Om: Oksekoedsblokade I forbindelse med min tidligere forespoergsel (H-1020/97) ((Europa-Parlamentets forhandlinger (januar 1998). )) og Raadets svar herpaa vil jeg af hensyn til gennemskueligheden formelt bede Raadet besvare det spoergsmaal, jeg stillede, nemlig: hvornaar blev denne anmodning fremsat? Svar (8. juni 1998) Irland anmodede paa moedet den 8.-9. december 1997 i Specialkomitéen for Landbrug om at maatte tage spoergsmaalet om handlingshindringer i engelske havne op paa ministerplan. Som allerede anfoert i det mundtlige svar, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, blev dette spoergsmaal efterfoelgende droeftet af Raadet paa samlingen den 15. og 16. december 1997. Ved den lejlighed anerkendte Kommissionen, at Det Forenede Kongerige traf de noedvendige foranstaltninger til at sikre den fri vareomsaetning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0490/98 af Klaus Lukas (NI) til Raadet (27. februar 1998)

Om: Afgiftsfrit salg

Da jeg kan konstatere, at Raadet kun kunne give et meget overfladisk svar paa skriftlig forespoergsel E-2666/97 ((EFT C 102 af 3.4.1998, s. 85. )), skal jeg hermed gentage forespoergslen.

Raadet har vedtaget, at afgiftsfrit salg skal ophoere i 1999. Til begrundelse blev det anfoert, at afgiftsfrit salg logisk set ikke er foreneligt med det indre marked. I den forbindelse rejses nedenstaaende spoergsmaal til Raadet:

Hvilket maal oenskede Raadet at naa med denne afgoerelse?

Kan det maal naas med mindre drastiske midler?

Hvilke foranstaltninger kan i bekraeftende fald betragtes som tilstraekkelige?

Hvorfor er det i benaegtende fald ikke tilfaeldet?

Hvordan hindrer afgiftsfrit salg den forskriftsmaessige funktion af det indre marked?

Paa hvilket grundlag traf Raadet den naevnte afgoerelse?

Hvor mange arbejdspladser i EU er beroert af afgoerelsen?

Hvordan vurderede Raadet de beskaeftigelsespolitiske foelgevirkninger af afgoerelsen?

Hvordan vurderer Raadet i dag de beskaeftigelsespolitiske foelgevirkninger af afgoerelsen?

Hvordan retfaerdiggoer Raadet den rent ideologisk motiverede afskaffelse af tusindvis af arbejdspladser?

Skaber Raadet nye arbejdspladser til de personer, der paa grund af denne ideologisk motiverede afgoerelse mister deres arbejdsplads?

Hvornaar og hvor sker det i bekraeftende fald?

Hvordan skal denne jobskabelse finansieres? Hvordan er den slags afgoerelser i benaegtende fald forenelige med Raadets utallige forsikringer om, at det goer alt for at skabe arbejdspladser?

Svar (18. maj 1998)

Raadet kan intet tilfoeje til det svar, det gav paa skriftlig forespoergsel nr. E-2666/97 fra det aerede medlem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0259/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Vuggedoed

1. Ifoelge oplysninger fra det amerikanske Environmental Protection Agency haenger vuggedoed sammen med sundhedsskadelige fine stoevpartikler i boligen. Har Kommissionen oplysninger herom, hhv. agter den at stoette forskning og forskningsprojekter vedroerende spoergsmaalet?

2. Er der i EU's medlemsstater konstateret en foroegelse af tilfaeldene af vuggedoed?

3. I bekraeftende fald, i hvilke medlemsstater og her i hvilke regioner? Er der tale om industriomraader eller landomraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (17. marts 1998)

1. Kommissionen har ikke kendskab til undersoegelser, der skulle vise en sammenhaeng mellem vuggedoed og husstoevpartikler. Som led i dens forskningsvirksomhed inden for biomedicin og sundhed har Kommissionen finansieret et projekt med titlen »ECAS, European Concerted Action on Sudden Infant Death« (faelles europaeisk indsats mod vuggedoed) hvormed man oenskede at finde frem til metoder til forebyggelse. Den endelige rapport vedroerende projektet er i oejeblikket ved at blive faerdiggjort. Endvidere foregaar der som led i miljoe- og klimaforskningsprogrammet et stoerre forskningsarbejde vedroerende luftkvalitet, der spaender fra forureningskilder og forureningsprocesser til disses indvirkning paa menneskers sundhed, herunder baade sygeligheds- og doedelighedsaspektet.

2. og 3. Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger om forekomsten af vuggedoed i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0363/98 af María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Aguamarga-saltmarsken i Alicante

I en skriftlig forespoergsel til Kommissionen af 3. december 1997 gjorde jeg opmaerksom paa den fare, som byggeaktiviteter til stadighed udgoer for vaadomraadet Aguamarga i Alicante.

For oejeblikket er Kelme-gruppen ved at realisere et projekt, som indebaerer opfoerelse af et idraetscenter, en kunstig soe og 500 boliger i Aguamarga.

Omraadet figurerer paa den selvstyrende region Valencias fortegnelse over vaadomraader, og for at projektet kan blive foert ud livet, skal der ske en aendring af den overordnede byplan, ligesom der skal ske en omklassificering af mindst en fjerdedel af arealet til omraade med spredt bebyggelse.

Miljoeforeninger og oppositionspartierne vender sig paa det skarpeste mod projektet, hvorimod regeringspartiet er indstillet paa at stoette det, og det vil saaledes kunne blive realiseret.

Kan Kommissionen i betragtning af, at denne saltmarsk er af saa stor kulturel, videnskabelig og rekreativ vaerdi, oplyse foelgende:

1. Kan Kommissionen gribe ind for at sikre, at vaadomraadet bevares i sin nuvaerende tilstand?

2. Kan den tage de spoergsmaal, som jeg fremsatte i den tidligere forespoergsel, op til fornyet overvejelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (13. marts 1998)

Denne lokalitet er ikke blevet udpeget som saerligt fuglebeskyttelsesomraade i henhold til direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )). Den er heller ikke medtaget i nogen videnskabelig oversigt som vigtigt fuglebeskyttelsesomraade.

Denne lokalitet er ikke fra spansk side blevet foreslaaet medtaget i Natura 2000-nettet i henhold til Raadets direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )). Kommissionen kender heller intet til, hvorvidt den skulle rumme en naturtype eller en saerlig hoejt prioriteret art, som paa grundlag af videnskabeligt relevante og paalidelige oplysninger skulle goere det uomgaengeligt noedvendigt at bevare denne hoejt prioriterede naturtype eller sikre denne prioriterede arts overlevelse. Denne lokalitets naturmaessige interesse forekommer derfor snarere at vaere af national interesse end af faellesskabsbetydning. Kommissionen ser derfor ingen saerlig grund til at rette henvendelse til de spanske myndigheder.

Kommissionens indstilling hertil har ikke aendret sig i forhold til den holdning, den gav udtryk for i sit svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-4039/97 fra det aerede medlem ((EFT C 196 af 22.6.1998, s. 66. )). Spanien fremsendte i januar 1998 listen over de lokaliteter, man fra spansk side foreslaar medtaget i Natura 2000-nettet for den mediterrane biogeografiske regions vedkommende. Dette vaadomraade var ikke medtaget paa denne liste.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0562/98 af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Landbrugets indvirkning paa den vilde fauna i Cameroun

Omstillingen af naturlige oekosystemer til landbrugsomraader er uden tvivl det stoerste miljoeproblem i Afrika i dag samt den stoerste trussel mod dette kontinents artsrigdom. Der er stadig flere eksperter, som mener, at en stoerre valorisering af de naturlige ressourcer og saerlig af den vilde fauna er den eneste loesning paa dette alvorlige menneskelige og oekologiske problem.

Tilsyneladende har den franske regering i nogle aar stoettet bomuldsproduktionen i Cameroun, som har negative indvirkninger paa de naturlige oekosystemer (jordudpining) og paa faunaen, men udgoer en vigtig indtaegtskilde for Camerouns landbrugere.

Har Kommissionen kendskab til dette problem? Vil den tage skridt over for den franske regering med henblik paa en analyse af de oekologiske, oekonomiske og sociale foelger paa lang sigt af disse strategier? Mener Kommissionen ikke, at erfaringerne fra det sydlige Afrika (stoerre valorisering af faunaen) vil kunne medvirke til at loese problemet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (26. marts 1998)

De spoergsmaal, det aerede medlem rejser vedroerende bomuldsdyrkningens oekonomiske, samfundsmaessige og oekologiske indvirkninger, beskaeftiger ogsaa Kommissionen og medlemsstaterne.

Eftersom dette spoergsmaal beroerer det bilaterale franske udviklingssamarbejde, foreslaar Kommissionen det aerede medlem at henvende sig direkte til de franske myndigheder, for saa vidt angaar en undersoegelse af virkningerne af den bomuldsdyrkning, som Frankrig stoetter i den nordlige del af Cameroun.

Under alle omstaendigheder minder Kommissionen om, at den i de sidste ti aar - baade i selve Cameroun og i Centralafrika generelt - har vaeret engageret i finansieringen af omfattende programmer vedroerende en rationel udnyttelse af de skovmaessige oekosystemer, der bl.a. er gaaet ud paa en bevaring af biodiversiteten og en forbedring af vilkaarene for den vilde fauna.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0207/98 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (11. februar 1998)

Om: Forskelsbehandling af den graeske centralorganisation for landbrugskooperativer SY.DA.SE

Har det ansvarlige medlem af Kommissionen for landbrugspolitik kendskab til, at den graeske centralorganisation for landbrugskooperativer »Sammenslutningen af demokratiske landbrugskooperativer i Graekenland« (SY.DA.SE), der ifoelge paalidelig kilde repraesenterer omkring 40% af de graeske landmaend, ikke er repraesenteret i COPA (Sammenslutningen af landbrugsorganisationer i Det Europaeiske Faellesskab), hvor andre graeske centralorganisationer for landbruget, som f.eks. PASEGES og GESASE er repraesenteret? Kommissionsmedlemmet vil sikkert vaere enig i, at denne tilstand er i modstrid med principperne om demokrati, pluralisme og repraesentation, som udgoer de grundlaeggende principper for Den Europaeiske Union.

Kommissionsmedlemmet bedes paa grundlag heraf oplyse, om han agter at gribe ind for at bringe denne uacceptable tilstand til ophoer og soerge for, at ogsaa de omkring 40% af de graeske landmaend, som er sluttet sammen i SY.DA.SE, bliver repraesenteret i COPA?

Overvejer Kommissionen ligeledes at traeffe foranstaltninger, saaledes at repraesentanter fra SY.DA.SE ogsaa kan sende repraesentanter til de raadgivende landbrugsudvalg, samt til Det OEkonomiske og Sociale Udvalg?

Kommissionen bedes til slut oplyse, hvilke graeske ikke-statslige organisationer der i aarene 1994, 1995, 1996 og 1997 har modtaget stoette over budgettet (tidligere fra budgetkonti 512 og nu fra B2-5122) og i hvilket omfang?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. marts 1998)

Det aerede medlem goeres opmaerksomt paa, at Komitéen for Landbrugserhvervsorganisationer i Den Europaeiske Union (COPA) er en organisation, der er helt uafhaengig af Kommissionen, og forvaltes efter sine egne vedtaegter og af sine egne styrende instanser. Kommissionen kan derfor ikke tage stilling til en organisations optagelse eller ej i COPA.

Med hensyn til de raadgivende komitéer udpeges deres medlemmer paa forslag fra de europaeiske landbrugsorganisationer og ikke fra de nationale myndigheder.

Med hensyn til Det OEkonomiske og Sociale Udvalg erindres det aerede medlem om, at beskikkelsen af dets medlemmer henhoerer under Raadets kompetence (artikel 194, stk. 2, i EF-traktaten) og ikke under Kommissionens kompetence.

Kommissionen holder sig for sin del i regelmaessig kontakt med alle de landbrugsorganisationer, der oensker det.

Til oplysning finder det aerede medlem nedenfor en fordeling af stoetten siden 1994 til de graeske ikke-statslige organisationer over bevillingerne foerst i konto B2-514 og derpaa i konto B2-5122:

>TABLE>

For 1998 goer Kommissionen det aerede medlem opmaerksomt paa, at i kommentaren til budgetkonto B2-5122 afsatte Europa-Parlamentet paa forhaand 98% af bevillingerne til de store europaeiske landbrugsorganisationer og efterlod kun 100 000 ECU til finansiering af organisationer, der forfoelger maal i de problematiske sektorer, samt landene i Central- og OEsteuropa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0017/98 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Valg af sprog i De Europaeiske Faellesskabers Tidende

I De Europaeiske Faellesskabers Tidende nr. L 328 af 28. november 1997 findes en fortegnelse over ordregivere, der er omfattet af aftalen om offentlige indkoeb. Paa side 10 anfoeres for Belgiens vedkommende en rent fransksproget liste.

Kommissionen er bekendt med min bekymring for valget af sprog. Kan den oplyse, hvorfor denne fortegnelse er udelukkende paa fransk? Kan jeg heraf udlede, at de nederlandsk- og tysksprogede ikke er omfattet af disse bestemmelser om offentlige indkoeb?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (20. marts 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 163/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. Burhøns



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0043



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0163/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (2. februar 1998) Om: Burhoens Vil Kommissionen ivaerksaette undersoegelser m.h.t. de oekonomiske virkninger af ophoer med produktion af aeg fra burhoens for de gaarde eller de virksomheder, som i oejeblikket anvender disse metoder, saaledes at man kan ivaerksaette foranstaltninger til at sikre, at disse gaarde eller virksomheder fremover faar hjaelp til at gaa over til mindre intensive metoder? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. marts 1998) Kommissionen henviser til svaret paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-115/98 ((Se side 33. )). Meddelelsen til Parlamentet og Raadet viser de foreslaaede foranstaltningers oekonomiske virkninger, herunder skoen over foelgerne af afviklingen af de nuvaerende batterisystemer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0269/98 af Yiannis Roubatis (PSE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: OEdelaeggelsen af det arkaeologiske omraade Vouthrotos

Ifoelge UNESCO's Komité for Verdens Kulturarv rummer det arkaeologiske omraade Vouthrotos i det sydlige Albanien nogle af verdens betydeligste kulturelle mindesmaerker. Omraadet trues nu af oedelaeggelse. Det arkaeologiske omraade Vouthrotos paa Eksamilio-halvoeen er i fare paa grund af de plyndringer, der fandt sted i omraadet og museet under de nylige uroligheder.

Agter Kommissionen at stoette den albanske stat og de arkaeologiske tjenester i byen Ioannina (Ipiros, Graekenland) i bestraebelserne paa at bevare det arkaeologiske omraade i Vouthrotos og andre byzantinske mindesmaerker og arkaeologiske skatte, som umiddelbart er i fare i det sydlige Albanien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (6. april 1998)

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa dens svar om samme emne paa mundtlig forespoergsel H-350/97 fra Alexandros Alavanos i Parlamentets spoergetid i moedeperioden maj I 1997 ((Parlamentets forhandlinger (maj I 1997). )) og paa skriftlig forespoergsel E-1439/97 fra Katerina Daskalaki ((EFT C 21 af 22.1.1998. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0736/98 af Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Ansoegning til Samhoerighedsfonden i forbindelse med et projekt for forureningsbekaempelse af afvandingsomraadet omkring Lis- og Seiça-floderne i Portugal

Den 6. januar 1998 oplyste Kommissionen i sit svar paa mit spoergsmaal P-3932/97 ((EFT C 187 af 16.6.1998, s. 94. )) om afvandingsomraadet omkring floderne Lis og Seiça i Portugal/Samhoerighedsfonden, at den havde modtaget en ansoegning til foerste fase af projektet for forureningsbekaempelse og havde indledt behandlingen paa grundlag af en teknisk og oekonomisk vurdering af projektet, de midler, der kunne stilles til raadighed for Portugal fra Samhoerighedsfonden, og de maalsaetninger, som Kommissionen og medlemsstaten har opstillet.

Jeg vil gerne vende tilbage til denne sag og spoerge Kommissionen, hvor langt den er naaet med denne evaluering og med opstillingen af maalsaetningerne, og om der allerede er truffet nogen afgoerelse i sagen.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (30. marts 1998)

Ansoegningen om medfinansieringsstoette fra Samhoerighedsfonden i forbindelse med et projekt vedroerende integreret forureningsbekaempelse i afvandingsomraadet omkring floderne Lis og Seica er stadig ved at blive evalueret. Det beloeb, der er ansoegt om, overstiger imidlertid langt de ressourcer, der er til raadighed fra Samhoerighedsfonden til Portugal indtil 1999. Den endelige afgoerelse om projektet kommer derfor til at afhaenge af, hvilke opgaver der prioriteres hoejest af Samhoerighedsfonden efter aftale med de portugisiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0055/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Bordeller i Graekenland og den oevrige del af EU

I Graekenland skal der tilladelse til at drive et bordel. Denne tilladelse blev hidtil givet af politiet (der er nu forelagt et lovforslag i det graeske parlament om, at tilladelsen skal gives af kommunalforvaltningen), og de prostituerede skal registreres hos politiet, udstyres med en saerlig attest, og de skal moede to gange om ugen til laegeundersoegelse og blodproeve.

Ovennaevnte bestemmelser gaelder for de graeske prostituerede, hvorimod de ikke finder anvendelse for de tusindvis af prostituerede fra tredjelande, der er kommet til Graekenland og arbejder ulovligt i bordellerne.

Kan Kommissionen give praecise oplysninger om de bestemmelser der gaelder for driften af bordeller, og hvilke forpligtelser de prostituerede har, i de oevrige af EU's medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (23. februar 1998)

Kommissionen er aktiv i bekaempelsen af menneskehandel med henblik paa prostitution. Den udarbejdede bl. a. i november 1996 ((KOM(96) 567. )) en meddelelse til Raadet og Parlamentet i et forsoeg paa at faa etableret en sammenhaengende strategi i EU over for dette problem, og den staar i oejeblikket i spidsen for et udvekslings- og uddannelsesprogram for dem, der er ansvarlige for bekaempelsen af menneskehandelen (STOP-programmet, der blev vedtaget af Raadet som faellesaktion den 29. november 1996). Det er imidlertid de enkelte medlemsstater, der afgoer, hvilke regler der skal gaelde for prostitution, og Kommissionen har derfor ingen befoejelser paa dette omraade