SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3101/02

af Torben Lund (PSE) til Kommissionen

(29. oktober 2002)

Om: PPD farlige stoffer skal forbydes i kosmetik

Mange kosmetiske produkter indeholder kemiske stoffer, der ikke er undersøgt tilstrækkeligt. Desværre viser populære dagligvarer, så som parfume, hårspray, neglelak og øjenbryn i mange tilfælde at fremkalde allergiske reaktioner hos mange forbrugere.

Kosmetikområdet er i konstant udvikling og der gennemføres adskillige analyser året rundt. Når nogle analyser dokumenterer, at enkelte stoffer er sundhedsskadelige, bør de forbydes hurtigst muligt dette forekommer dog sjældent i tilfredsstillende omfang. Dansk Toksikologi Center har testet stoffet 2-chlor-p-PD, der er tilladt. Resultatet af undersøgelsen viser at 2-chlor-p-PD er mindst ligeså allergifremkaldende som p-PD, mens at p-PD er forbudt. Derfor bedes Kommissionen sørge for, at den relevante videnskabelige komité udtaler sig om disse analyser og foretager vurderinger, samt træffer passende foranstaltninger. Endvidere bedes Kommissionen oplyse, hvor mange stoffer der findes i kosmetikprodukter, som ikke er undersøgt og vurderet. Endelig bedes Kommissionen oplyse, hvorledes EU-lovgivningen forholder sig til bl.a. forbrugeres ønske om aktindsigt i en producents risiko- og sundhedsanalyser af dets produkter, og kommentere, hvad Kommissionen vil iværksætte for at garantere at forbrugerne oplyses bedste muligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(12. december 2002)

Rådets direktiv 76/768/EØF(1) skal beskytte den offentlige sundhed ved at sikre, at kun sikre kosmetiske midler bringes i handelen, og samtidig tage hensyn til den økonomiske og teknologiske nødvendighed. Da et af direktivets hovedformål er at beskytte den offentlige sundhed, fastslår direktivet som grundprincip, at kun kosmetiske midler, der ikke kan være til skade for menneskets sundhed, må bringes i handelen (direktivets artikel 2). Kosmetiske midler må derfor kun indeholde sikre stoffer. Der må ikke anvendes stoffer, som ikke er sikre.

For at sikre, at det er tilfældet, er der truffet en række foranstaltninger. Visse stoffer må f.eks. ikke forekomme i kosmetiske midler (bilag II til direktivet), og visse stoffer må kun anvendes op til en højest tilladt koncentration eller under visse anvendelsesbetingelser (bilag III til direktivet). Desuden er det fastsat, at fabrikanten, hans befuldmægtigede, den person, på hvis bestilling et kosmetisk middel fremstilles, eller den ansvarlige for markedsføringen i Fællesskabet af indførte kosmetiske midler skal sikre, at de kompetente kontrolmyndigheder i medlemsstaterne har nem adgang til oplysningerne om deres kosmetiske midler (direktivets artikel 7a). Denne journal med oplysninger om produktets sikkerhed skal indeholde en evaluering af sikkerheden med hensyn til menneskets sundhed ved brug af det færdige produkt, i hvilken forbindelse bestanddelenes generelle toksikologiske profil tages i betragtning.

Kommissionen er i øjeblikket ved at gennemgå alle forhold vedrørende anvendelsen af hårfarvningsmidler i kosmetiske midler og deres indvirkning på forbrugernes sundhed. Det er naturligvis vigtigt, at eventuelle foranstaltninger, der måtte blive truffet, varetager hensynet til forbrugeroplysning og beskyttelsen af den offentlige sundhed.

Derfor er Den Videnskabelige Komité for Kosmetiske Produkter og andre Forbrugsvarer end Levnedsmidler (SCCNFP) bemyndiget til at afgive udtalelse om forbrugersundhed og -sikkerhed på kosmetikområdet på grundlag af videnskabelige oplysninger. Når SCCNFP færdiggør sine udtalelser om en sag, der er indgivet til risikovurdering, træffer Kommissionen de nødvendige foranstaltninger for at tilpasse bilagene til direktiv 76/768/EØF. Der er i øjeblikket 17 hårfarvningsmidler (hvoraf 12 anvendes i varige hårfarvningsmidler), der er blevet forbudt, og 60 hårfarvningsmidler (hvoraf 47 anvendes i varige hårfarvningsmidler), som er blevet indsat i bilag III til direktivet.

Efter udtalelse fra SCCNFP blev der for hårfarvningsmidlet para-phenylendiamin (PPD) i direktivet fastsat en højeste tilladt koncentration på 6 % i kosmetiske midler (løbenummer 8 i bilag III). Der er dog for nylig blevet foretaget en ny evaluering af PPD. SCCNFP fastslog således i sin udtalelse af 27. februar 2002, at de foreliggende oplysninger ikke er tilstrækkelige til, at der kan foretages en passende risikovurdering, og at der er behov for supplerende oplysninger, før der kan ses nærmere på sagen. Kommissionen vil derfor bede industrien om snarest at indgive de nødvendige oplysninger, så risikovurderingen kan afsluttes. Kommissionen vil overveje, hvilke foranstaltninger der bør træffes i forbindelse med PPD. Det andet nævnte hårfarvningsmiddel, 2-chlor-p-phenylendiamin, er blevet evalueret, og udtalelsen om stoffet blev vedtaget den 4. oktober 1991. Det er muligt at få foretaget en ny evaluering af 2-chlor-p-phenylendiamin på grundlag af nye videnskabelige oplysninger. Kommissionen vil derfor anmode Dansk Toksikologi Center om de oplysninger, centret har offentliggjort, og forelægge dem for SCCNFP til ekspertudtalelse.

Da kosmetiske midler selv under normale anvendelsesbetingelser kan have uønskede virkninger, samles oplysningerne om disse virkninger allerede i journalen om produktets sikkerhed af fabrikanten eller den person, der er ansvarlig for markedsføringen af kosmetiske midler. Hvordan disse oplysninger kan gøres tilgængelige for offentligheden, drøftes i forbindelse med vedtagelsen af den syvende ændring af kosmetikdirektivet.

(1) Rådets direktiv 76/768/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler, EFT L 262 af 27.9.1976.