ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2877/98 af Christian ROVSING til Kommissionen. Tilskud til skolemælk



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2877/98 af Christian Rovsing (PPE) til Kommissionen (28. september 1998) Om: Tilskud til skolemaelk Mener Kommissionen, at den gaeldende sondring mellem tilskuds- og ikke-tilskudsberettigede maelkeprodukter i forbindelse med EU's stoette til salg af skolemaelk er tidssvarende og i overensstemmelse med den herskende sundhedspolitiske taenkning i medlemslandene? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. november 1998) Kommissionen har grund til at mene, at Faellesskabets skolemaelksordning i almindelighed og det tilskudsberettigede produktudvalg i saerdeleshed er foreneligt med medlemsstaternes praeferencer paa det sundhedspolitiske omraade. Kommissionen henviser endvidere til sit svar paa skriftlig forespoergsel nr. 2731/98 fra Jens-Peter Bonde om samme emne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3222/98

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen

(26. oktober 1998)

Om: Vurdering af beskaeftigelsesvirkningerne af Kommissionens udvekslingsprogrammer

Mange af Kommissionens udvekslingsprogrammer for unge og studerende har allerede eksisteret i mange aar. Programmerne er skiftevis blevet vurderet af Kommissionen eller af private organer, der er ansat af Kommissionen. Vurderingerne af udvekslingsprogrammernes positive beskaeftigelsesvirkninger er kun blevet foretaget af enkelte nationale organer. Vurderingerne er blevet foretaget paa regionalt plan og uden koordinering fra EU's side. En mere omfattende vurdering af beskaeftigelsesvirkningerne er imidlertid mulig, idet f.eks. et betydeligt antal af deltagerne i Erasmus-programmet allerede har afsluttet deres studier.

Kan Kommissionen oplyse, om den agter at foretage en vurdering af udvekslingsprogrammernes beskaeftigelsesvirkninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(15. december 1998)

I overensstemmelse med artikel 10 i afgoerelsen om etablering af Leonardo da Vinci programmet(1) og artikel 8 i afgoerelsen om etablering af Sokrates programmet(2) forbereder Kommissionen en endelig rapport om programmernes gennemfoerelse, som skal forelaegges for Faellesskabets institutioner i aar 2000. I denne rapport vil Kommissionen blandt andre emner behandle evalueringen af de mobilitetsforanstaltninger, programmerne har understoettet (studieperioder i udlandet, programmer for anbringelse og udveksling) og disses virkninger paa beskaeftigelsen paa mellemlang sigt.

En undersoegelse af de studerendes videre tilvaerelse blev gennemfoert i 1996(3) paa grundlag af en indsamling af data, der blev foretaget fem aar efter en udvalgt gruppe af tidligere Erasmus-studerendes studieperiode i udlandet. Ifoelge denne undersoegelse af forholdet mellem studier i udlandet og beskaeftigelse, karriere og arbejdsopgaver lykkedes det mange af de studerende (isaer Erasmus-studerende med lange studieperioder - 6-12 maaneder) at finde beskaeftigelse og arbejdsopgaver med tilknytning til deres internationale erfaring. Omkring en tredjedel af disse studerende fik tilbudt stillinger i udlandet, og ca. en femtedel var beskaeftiget i udlandet paa det tidspunkt, da undersoegelsen blev gennemfoert, heraf halvdelen i deres tidligere Erasmus-vaertsland. Endvidere var 71 % af disse studerende beskaeftiget i internationalt orienterede organisationer eller virksomheder.

(1) EFT L 340 af 29.12.1994.

(2) EFT L 87 af 20.4.1995.

(3) F. Maiworm, U. Teichler, "Study abroad and early career experiences of former Erasmus students", Erasmus Monograph nr. 21, Jessica Kingsley Publishers Ltd, UK, 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3810/98

af Ulla Sandbaek (I-EDN) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: EU's aktioner vedroerende stoffer, der foraarsager endokrine forstyrrelser

I oktober maaned meddelte Kommissionen Parlamentet, at den ville overveje henstillinger om aktioner paa kort, mellemlang og lang sigt vedroerende stoffer, der foraarsager endokrine forstyrrelser. Hvilken tidsplan forestiller Kommissionen sig for behandling og vedtagelse af saadanne henstillinger samt efterfoelgende konkrete aktioner, isaer paa kort sigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(10. februar 1999)

Kommissionen overvejer i oejeblikket elementerne i en samlet strategi, der tager sigte paa at klarlaegge og forebygge de risici, der knytter sig til kemiske stoffer, der kan foraarsage endokrine forstyrrelser af forskellig art. Det er Kommissionens hensigt at forelaegge en meddelelse om dette emne i indevaerende halvaar.

I oevrigt forbereder Det Videnskabelige Udvalg for Toksikologi, OEkotoksikologi og Miljoe (CSTEE) i oejeblikket en videnskabelig udtalelse om dette emne, som sandsynligvis vil faa titlen "Udtalelse fra CSTEE om virkningerne for den menneskelige sundhed og miljoeet af stoffer, der foraarsager endokrine forstyrrelser, med saerlig vaegt paa oekotoksikologiske afproevningsmetoder". Udvalgets udtalelse forventes at blive vedtaget om kort tid (begyndelsen af 1999).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3621/98

af Ulf Holm (V) til Raadet

(4. december 1998)

Om: Diskriminerende kontrol inden for Schengen-omraadet

For nylig blev der i svensk fjernsyn sendt et program, hvor to tv-reportere med udenlandsk baggrund rejste gennem EU for at teste den fri bevaegelighed for personer. Det viste sig, at de blev udsat for systematisk kontrol - baade ved graenserne og efter at vaere indrejst i det land, de skulle opholde sig i. Hele aarsagen var, at de oprindelig havde ikke-europaeisk baggrund. De blev udsat for visuel diskriminering, selv om de er foedt i Sverige og er svenske statsborgere. Menneskerettighedsorganisationer i hele Schengen-omraadet bekraefter denne diskriminering.

1. Er denne systematiske diskriminering af medborgere den pris, som man ifoelge Raadet maa betale for Schengen-samarbejdet?

2. Hvad agter Raadet at goere for at forhindre den visuelle diskriminering, som foelger af ophaevelsen af graensekontrollen i Schengen-omraadet?

3. Finder Raadet, at "ikke-europaeisk udseende" er tilstraekkelig grund til personkontrol i Schengen-omraadet?

Svar

(8. februar 1999)

Det aerede parlamentsmedlems forespoergsel haenger sammen med gennemfoerelsen af Schengen-aftalen og ligger saaledes uden for Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4081/98

af Jean-Antoine Giansily (UPE) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Fastansaettelse af EU-tjenestemaend

Vil Kommissionen oplyse, hvilke disciplinaere foranstaltninger der kan komme paa tale over for EU-tjenestemaend, som maatte vaere blevet fastansat paa grundlag af urigtige eller ufuldstaendige oplysninger vedroerende deres eksamensbeviser i strid med saavel vedtaegten for EU-tjenestemaend som vaertslandets lovgivning?

Gaelder der en foraeldelses- eller praeklusionsfrist i forbindelse med gennemfoerelse af eventuelle sanktioner og disciplinaere foranstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(1. februar 1999)

I henhold til vedtaegtens artikel 28 og 30 kan ingen udnaevnes til tjenestemand - bortset fra i loenklasserne A1 og A2 - uden at have bestaaet en udvaelgelsesproeve paa grundlag af kvalifikationsbeviser og/eller proever paa de betingelser, der er anfoert i bilag III og uden at vaere kommet paa den liste over egnede ansoegere, der udarbejdes af bedoemmelsesudvalget for udvaelgelsesproeven efter afslutningen af proeven.

Hvis en ansoeger er kommet paa listen over egnede ansoegere paa grundlag af falske erklaeringer eller falske dokumenter, har juryen, saa snart den faar kendskab til dette befoejelser til at annullere sin tidligere beslutning og udelukke den paagaeldende ansoeger fra egnethedslisten. Administrationen er forpligtet til at afvise enhver udnaevnelse af en ansoeger, der uregelmaessigt er anfoert paa listen over bestaaede ansoegere.

Det skal i oevrigt naevnes, at en tjenestemand i forbindelse med sin ansaettelse skal forelaegge alle elementer vedroererende uddannelse og erhvervskvalifikationer for administrationen med henblik paa indplacering.

Hvis en tjenestemand i denne sammenhaeng giver urigtige oplysninger, betragtes dette som manglende overholdelse af den vedtaegtsmaessige forpligtelse til haederlighed og respekt for embedets vaerdighed, og det giver derfor anledning til disciplinaere sanktioner.

Med hensyn til det aerede medlems andet spoergsmaal understreges det,at der i vedtaegten ikke er fastsat nogen foraeldelses- eller praeklusionsfrist i forbindelse med de disciplinaere procedurer og sanktioner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3304/98 af Kenneth COATES til Rådet. Adfærdskodeks for våbeneksport



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0062



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3304/98 af Kenneth Coates (GUE/NGL) til Raadet (10. november 1998) Om: Adfaerdskodeks for vaabeneksport Maalet for den seneste adfaerdskodeks for vaabeneksport er at hindre eksport af udstyr, som kan benyttes til intern undertrykkelse. Hvad er holdningen til udstyr, som kan benyttes til kraenkelse af menneskerettighederne uden for modtagerlandets graenser? Er det omfattet af kodeksen?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2248/98

af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Justering af tilskud og den faelles markedsordning for olivenolie

Er den seneste reform af den faelles markedsordning for olivenolie, der blev vedtaget af Raadet (landbrug) i Luxembourg den 22.-25. juni 1998, eller nogen anden gaeldende bestemmelse til hinder for, at de nationale regeringer kan justere tilskuddene til olivenolieproducenterne af sociooekonomiske aarsager eller af hensyn til beskaeftigelse, miljoe eller andet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. september 1998)

Hvad olivenolie angaar, afspejles Raadets kompromis den 25. juni 1998 sig i Raadets forordning (EF) 1638/98 af 20. juli 1998 om aendring af forordning (EF) 136/66/EOEF om oprettelse af en faelles markedsordning for fedtstoffer(1), hvori der er fastsat noedforanstaltninger for at undgaa de allerstoerste vanskeligheder for landbrugerne og andre erhvervsdrivende.

Der er planlagt mere grundlaeggende foranstaltninger med virkning fra 1. november 2001.

Der er i den forbindelse under hensyn til de problemer, der er forbundet med kontrollen paa de forskellige stoetteniveauer af en frit omsaettelig produktion, ikke planlagt en stoettedifferentiering paa grundlag af forskellige relevante kriterier.

Paa det generelle plan har Kommissionen inden for rammerne af Agenda 2000 fremsat forslag om en stoettedifferentiering vedroerende al direkte producentstoette.

(1) EFT L 210 af 28.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2472/98

af Carles-Alfred Gasòliba i Boehm (ELDR) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Anvendelsen af EU-midler i den selvstyrende region Valencia

Kommissionen har bevilget midler til omstrukturering og omstilling af landbruget i toerre omraader og bjergomraader i den selvstyrende region Valencia. Har Kommissionen taget stilling til de ubalancer, der kan opstaa som eksempelvis vandmangel og overproduktion af citrusfrugter?

Hvad vil Kommissionen i bekraeftende fald goere for at afvaerge, at der sker uoprettelige skader paa naturens balance?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. oktober 1998)

For at rette op paa naturens ubalancer gennemfoerer regionen Valencia en raekke faellesskabsforanstaltninger, hvor der her navnlig skal naevnes foranstaltningerne inden for rammerne af det operationelle program for landbrug og udvikling af landdistrikter vedroerende maal nr. 1 for den selvstyrende region Valencia. Dette program omfatter foranstaltninger til omstrukturering og modernisering af citrusfrugtsektoren, der sigter paa at forbedre frugtens kvalitet, saa de kan tilpasses efterspoergslen paa markedet. Herved mindskes risikoen for overproduktion af citrusprodukter i omraadet. Det naevnte program indeholder ogsaa foranstaltninger til bekaempelse af erosion, bevarelse af vandressourcerne og mere effektiv anvendelse af overrislingsvand med henblik paa at beskytte miljoeet. Kompensationsbeloebene til landmaend i ugunstigt stillede omraader, herunder bjergomraader, spiller ligeledes en rolle i beskyttelsen af naturen, fordi de bidrager til at bevare landbrugsaktiviteterne i disse foelsomme omraader.

I forbindelse med naturens balance skal ogsaa naevnes landbrugs-miljoeprogrammet, som omfatter en stoetteordning til landmaend, der forpligter sig til at sikre, at deres landbrug er foreneligt med kravene til miljoebeskyttelse og bevarelse af naturen. Denne samfinansierede ordning omfatter saerlige praemier til citrusfrugter. Inden for rammerne af den faelles markedsordning for frugt og groent er der planlagt operationelle programmer for landbrugsorganisationer, som blandt andet sigter mod at fremme produktionsmetoder og affaldsstyring, der respekterer miljoeet, isaer for at beskytte biodiversiteten og vandets, jordens og landskabets kvalitet.

For fremtiden vil den selvstyrende region Valencia fortsat straebe mod en harmonisk, integreret og varig udvikling i landbrugsdistrikterne og prioritere beskyttelse af miljoe og natur.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3031/98

af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Saerlige togtakster for boernerige familier

Den franske presse har i den senere tid vaeret fyldt med forlydender om, at Kommissionen planlaegger at forbyde de saerlige takster for boernerige familier paa de franske jernbaner.

Kommissionens dementier synes ikke at have lagt en daemper paa den kritik, der har vaeret fremsat fra familie- og forbrugerorganisationers side.

Kan Kommissionen i enkeltheder redegoere for sin holdning i sagen og oplyse, hvordan den gjorde offentligheden bekendt med denne, isaer i Frankrig.

Mange franske rejsende er endvidere forundret over, at der til trods for, at de internationale hoejhastighedstog skal betjene offentligheden, ikke er mulighed for at give rabat til familier, der rejser med disse tog. Kan Kommissionen oplyse om sin holdning hertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(4. december 1998)

Efter informationerne i pressen om Kommissionens motiverede udtalelse i sagen om graensearbejdere, der ikke er bosiddende i Frankrig, og erhvervelse af de franske statsbaners rabatkort til boernerige familier paa samme vilkaar som franskmaend(1) udsendte Kommissionen den 26. juni 1998 en ny pressemeddelelse, hvori det fremhaeves, at franskmaend bevarer alle deres rettigheder med hensyn til at erhverve og beholde de franske statsbaners rabatkort til boernerige familier, uanset om de er bosiddende i Frankrig eller ej. Herefter har Kommissionen konstateret, at alle borgere fra andre medlemsstater, der er bosiddende i Frankrig, har den samme fordel, og skal praecisere, at den motiverede udtalelse ikke kun tager sigte paa ikke-franske graensearbejdere, som hidtil ikke har kunnet faa et rabatkort. Endelig skal Kommissionen anfoere, at den under ingen omstaendigheder anmoder Frankrig om at afskaffe den paagaeldende rabatordning.

Det skal fremhaeves, at Kommissionen ogsaa har indledt procedurer mod de oevrige tre medlemsstater (Belgien, Spanien, Luxembourg), hvis lovgivning indeholder lignende betingelser om bopael, som forhindrer graensearbejdere i at faa rabat til boernerige familier(2).

SNCF and Westrail International (Thalys) bekraefter de oplysninger, som det aerede medlem har modtaget om muligheden for rabat, naar familier rejser med internationale hoejhastighedstog. I henhold til de beroerte parter har Thalys overhovedet ingen forpligter med hensyn til offentlige tjenesteydelser. De normale hoejhastighedstog har heller ingen forpligtelser paa dette omraade i forbindelse med internationale rejser, og derfor anvendes der ikke saadanne rabatordninger i forbindelse med koeb af billetter til internationale rejser.

(1) IP/98/421.

(2) IP/98/884.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3465/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: EU-stoette til Tirol/OEstrig

Kan Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal vedroerende tildeling af EU-stoette til delstaten Tirol:

1. Kan Kommissionen oplyse stoerrelsen af de bevilligede EU-strukturstoettemidler og disses fordeling paa de enkelte fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer- og initiativer samt den EU-stoette, der er blevet givet til pilotprojekter og andre foranstaltninger eller som direkte tilskud til f.eks. forskningsinstitutter, universiteter, virksomheder og andre organisationer i Tirol under andre budgetposter siden 1995?

2. Hvor mange arbejdspladser er der blevet oprettet og sikret ved hjaelp af denne stoette?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3073/98

af José Pomés Ruiz (PPE) til Raadet

(16. oktober 1998)

Om: Forslag til forordning om jobskabelse og stoette til smaa og og mikrovirksomheder i Maghreb- landene

I juli 1994 forelagde Kommissionen et forslag til forordning om jobskabelse og stoette til smaa og mikrovirksomheder i Maghreb-landene, som indebar anvendelse af samarbejdsproceduren.

Europa-Parlamentet, som erkendte vigtigheden af betaenkningen herom, behandlede denne saa hurtigt, som det var muligt og afgav udtalelse under foerstebehandlingen den 28. oktober 1994. Derefter forelagde Kommissionen sit aendrede forslag, hvori det havde overtaget flertallet af Parlamentets aendringsforslag, den 22. december samme aar.

Siden har Parlamentet forgaeves afventet Raadets faelles holdning, men har ikke modtaget nogen form for forklaring paa, hvorfor denne endnu ikke foreligger.

Situationen er blevet yderligere forvaerret paa grund af de seneste episoder, som er foraarsaget af den tiltagende ulovlige indvandring fra Maghreb-landene (isaer fra Marokko) til Spanien, hvor mere end 200 personer er doede alene i indevaerende aar under forsoeg paa at krydse Gibraltar-straedet.

Kan Raadet oplyse aarsagen til, at den faelles holdning lader vente paa sig?

Kan Raadet oplyse, hvornaar den faelles holdning kan forventes at foreligge?

Svar

(18./19. januar 1999)

Det aerede parlamentsmedlem henvises til det svar, som Raadet afgav paa skriftlig forespoergsel nr. 364/98 til Raadet fra Fernández Martín.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3519/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Kontrol med statsstoette

Der henvises til Forslag til Raadets forordning (EF) om fastlaeggelse af regler for anvendelse af EF-traktatens artikel 93 (KOM(98) 0073-98/0060(CNS))(1) og det understreges, at der med hensyn til tredjemands rettigheder generelt i det foreliggende forslag mangler en bestemmelse, som giver Kommissionen bemyndigelse til at bekendtgoere oplysninger om en given stoette og udsende basisinformationer om den ydede stoette.

Da mangelen paa en bestemmelse af denne art skader gennemskueligheden og kraenker tredjemands rettigheder, kan Kommissionen da hurtigst muligt afhjaelpe dette?

(1) EFT C 116 af 16.4.1998, s. 13.

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-3517/98, E-3518/98 og E-3519/98

(15. december 1998)

Kommissionen glaeder sig over det aerede medlems stoette til forslaget til forordning om fastlaeggelse af procedurer for stoette, der tager sigte paa at forbedre gennemsigtigheden, retssikkerheden og kontrollens effektivitet.

Artikel 11 og 14 er nemlig vigtige instrumenter, hvis kontrollen skal goeres mere effektiv, bl.a. med hensyn til ulovlig stoette. Er en ulovlig stoette tilmed uforenelig med faellesmarkedet, skal Kommissionen ifoelge forordningen principielt kraeve, at stoetten tilbagesoeges. Medlemsstaten skal da ufortoevet foretage tilbagesoegningen ifoelge fremgangsmaaderne i national ret, under forudsaetning af at disse goer det muligt at gennemfoere beslutningen oejeblikkeligt og effektivt. I oevrigt skal medlemsstaten traeffe alle noedvendige foranstaltninger, uanset om de kun er foreloebige, for at opnaa dette resultat. Kommissionen vil overvaage, at tilbagesoegningen ikke forsinkes af forhalende procedurer, og den vil traeffe alle de foranstaltninger, den har til raadighed, herunder soegsmaal ved Domstolen, for at sikre, at den beslutninger overholdes.

Forordningens anvendelsesomraade omfatter alle des stoetteforanstaltninger, der henhoerer under EF-traktatens artikel 92-93. For saa vidt som visse afgiftsmaessige foranstaltninger opfylder de i artikel 92, stk. 1, fastsatte betingelser, er de ligeledes omfattet af forordningen.

Ifoelge Kommissionens forslag skal anmeldelserne af retlige og praktiske aarsager ikke offentliggoeres. Offentliggoerelse ville have til formaal at opfordre andre parter til at fremsaette bemaerkninger. De andre parter komme ifoelge EF-traktaten foerst ind i billedet i forbindelse med den formelle undersoegelsesprocedure, hvis ivaerksaettelse offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (EFT). Denne procedure er obligatorisk for alle stoettesager, der giver anledning til tvivl med hensyn til foreneligheden med faellesmarkedet. Den forekommer imidlertid at vaere overfloedig for en lang raekke rutinesager, der klart opfylder de af Kommissionen offentliggjorte kriterier, og for hvilke proceduren kun ville forsinke Kommissionens beslutning. Alle Kommissionens beslutninger offentliggoeres imidlertid i EFT.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3114/98

af Bernd Lange (PSE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Produkter til sanering af flade tage

Har Kommissionen kendskab til, at produkter til sanering af flade tage, som er tilladt og anvendes i andre EU-lande, f.eks. i Storbritannien, ikke tillades i Tyskland paa grund af den foraeldede DIN-norm 16726? Dette udgoer en hindring for det indre marked.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(27. november 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems betaenkeligheder ved hindringerne for byggevarers frie bevaegelighed i EF.

Saadanne tekniske hindringer for handlen med byggevarer i EF har direktiv 89/106/EOEF(1) om byggevarer netop til formaal at fjerne. Ifoelge direktivet maa byggevarer kun markedsfoeres hvis de er egnede til deres forudsatte anvendelse, og dette begreb defineres i forhold til et saet vaesentlige krav, der stilles til bygvaerker og beskrives i direktivet. Derudover fastslaar direktivet at anvendelsesegnetheden bedoemmes i forhold til bl.a. harmoniserede tekniske specifikationer, som udarbejdes efter mandat fra Kommissionen.

De byggevarer til tagrenovering som det aerede medlem henviser til, er omfattet af et standardiseringsmandat i forbindelse med Kommissionens beslutning 98/436/EF af 22. juni 1998 om proceduren for attestering af byggevarer i henhold til artikel 20, stk. 2, i Raadets direktiv 89/106/EOEF for saa vidt angaar tagbeklaedning, ovenlyskupler, ovenlysvinduer og tilbehoer(2). For byggevarer til tagbeklaedning, ovenlyskupler, ovenlysvinduer og tilbehoer skal Den Europaeiske Standardiseringsorganisation, CEN, saaledes udarbejde en harmoniseret standard.

I henhold til direktivet er det kun byggevarernes overensstemmelse med denne standard der kan danne grundlag for CE-maerkning saa de kan omsaettes frit uden yderligere proevning. Indtil den foreligger, gaelder de nationale standarder (derunder DIN 16726), men under alle omstaendigheder har medlemsstaterne i henhold til EF-traktatens artikel 30 pligt til at anerkende andre nationale standarder hvis de er lige saa gode set i forhold til kriterierne sundhed, sikkerhed, energioekonomi og miljoe. Dertil kommer at Kommissionen for tiden overvejer at en aendring til direktiv 89/106/EOEF for at fremskynde standardiseringsprogrammet og aabne andre muligheder end CE-maerkning paa grundlag af allerede trufne beslutninger om overensstemmelsesattestering og paa grundlag af mandater der er udstedt med tilslutning fra Det Staaende Byggeudvalg.

(1) EFT L 40 af 11.2.1989.

(2) EFT L 194 af 10.7.1998.