ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2714/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Gennemsnitlige finansieringsudgifter i euro-zonen

Kan Kommissionen oplyse, om der er sket en nedgang i de gennemsnitlige finansieringsudgifter i faste priser for euro-zone-virksomheders vedkommende som et resultat af indførelsen af euroen og den efterfølgende vækst i euro-obligationsmarkedet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(19. september 2000)

Eurobondmarkedet ændres grundlæggende som følge af indførelsen af euroen, de teknologiske ændringer og globaliseringen. Indførelsen af euroen samlede elleve nationale markeder til ét mere homogent eurobondmarked. Det var drivkraften bag udviklingen af eurobondmarkedet, nemlig at skabe større åbenhed, styrke konkurrencen mellem de finansielle institutioner og udviklingen af et bredere og mere likvidt bondmarked, der fremmer kapitalfremskaffelsen ved emission af værdipapirer og sikrer mindre brug af mellemmænd. Disse faktorer styrker adgangen til og omkostningerne for kapital til virksomhederne i euroområdet.

I 1999 var der en kraftig stigning i den private sektors værdipapirudstedelse, navnlig på selskabsobligationsmarkedet, hvor udstedelsen blev næsten firedoblet i forhold til 1998. Betydningen af udviklingen på selskabsobligationsmarkedet skyldes, at Fællesskabets finansielle system er overvejende bankorienteret i modsætning til det mere markedsorienterede system i USA. Udviklingen af selskabsobligationsmarkedet som alternativ til den traditionelle bankfinansiering letter i høj grad den omfattende igangværende omstrukturering af den europæiske industri. Væksten på selskabsobligationsmarkedet vil derfor få store følger for finansieringen af økonomien generelt og fusioner, virksomhedsovertagelser og omstruktureringer i særdeleshed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1200/00

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(12. april 2000)

Om: Casarano Kommune

Den 21. marts 2000 fandt der et arrangement sted i Casarano Kommune (i provinsen Lecce) med titlen Femte dag til minde og engagement til ære for ofrene for mafialignende organisationer, som hovedsagelig sponsoreres af Kommissionen.

Vil Kommissionen oplyse, i hvilket omfang og med hvilke midler den støttede ovennævnte initiativ?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(27. juni 2000)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at den hverken moralsk, økonomisk eller logistisk har støttet det pågældende arrangement. Kommissionens formand har dog personligt været protektor for initiativet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1277/00

af Jan Andersson (PSE) til Kommissionen

(19. april 2000)

Om: Beskatning i Finland af pensioner optjent i Sverige

Det er blevet oplyst, at finske statsborgere, der har arbejdet i Sverige, ved deres hjemvenden til Finland også af de finske skattemyndigheder beskattes af deres pensioner, der er optjent i Sverige. Personer, der berøres af dette, mener, at der er tale om ulovlig dobbeltbeskatning, som også hindrer arbejdskraftens frie bevægelighed mellem to EU-stater.

Er Kommissionen bekendt med, at pensioner, der er optjent i Sverige, beskattes i Finland, og er der i Kommissionen planer om aktiviteter, der kan ændre denne situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(9. juni 2000)

På grund af den manglende harmonisering på fællesskabsplan falder tildelingen af beskatningsrettigheder i bilaterale forbindelser ind under medlemsstaternes kompetence, således som Domstolen for nylig har bekræftet(1). Den normale mekanisme består i aftaler med henblik på at undgå dobbeltbeskatning. Selv om sådanne aftaler ikke findes mellem samtlige medlemsstater, har dog alle de stater, der har en grænse tilfælles, indgået sådanne aftaler. Forbindelserne mellem Finland og Sverige er underlagt aftalen af 23. september 1996, der blev indgået mellem de nordiske lande, som ændret ved protokol af 6. oktober 1997.

I henhold til artikel 18, stk. 1, i denne aftale er pensioner, der udbetales af en kontraherende stat (Sverige) til en statsborger i en anden kontraherende stat (Finland) kun skattepligtige i førstnævnte stat (Sverige). I henhold til aftalens artikel 25, stk. 3, litra d), forholder det sig dog således, at hvis en finsk statsborger har indtægter, som i overensstemmelse med aftalens bestemmelser kun er skattepligtige i en anden kontraherende stat (Sverige), kan Finland medtage sådanne indtægter i skattegrundlaget, men skal godkende et fradrag i den finske indkomstskat svarende til den del af indkomstskatten, der skyldes indtægter, der stammer fra den anden stat (Sverige).

Selv om resultatet af artikel 25, stk. 3, litra d), kan blive en forøgelse af den progressive skat, der betales af anden indkomst i Finland, synes der dog ikke at være tale om nogen dobbeltbeskatning af pensioner, der udbetales til finske statsborgere, der har arbejdet i Sverige. Da intet tyder på, at der rent faktisk opstår dobbeltbeskatning, er det vanskeligt at forestille sig, hvad Kommissionen kan gøre i denne specielle sag. Det bør dog bemærkes, at Kommissionen for øjeblikket undersøger beskatningen af pensionsordninger.

(1) Dom af 12. maj 1998, sag C-336/96, hr. og fru Gilly, præmis nr. 30.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1917/00

af Michiel van Hulten (PSE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Europæisk bistand til Enschede

Den 13. maj 2000 eksploderede fyrværkerifabrikken SE i Enschede, hvorved en betydelig del af Enschede-Nord-distriktet blev beskadiget. Den 17. maj gennemførte Kommissionens formand Prodi en recognosceringsflyvning over Enschede og efter tilbagekomsten meddelte han, at han ville overveje, hvordan Kommissionen kunne hjælpe til med genopretningen af de enorme skader.

1. Kommissionen bedes oplyse, hvilke initiativer den har taget, eller hvad der er fortaget for at opfylde dette løfte?

2. Vil Kommissionen være rede til at behandle en revision af Nederlandenes strukturfondsforslag som et prioriteret anliggende, så reparationsarbejdet kan gennemføres uden unødige forsinkelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(2. august 2000)

1. I forlængelse af Kommissionsformandens besøg til det skaderamte område har Kommissionen sammen med den nederlandske indenrigsminister og repræsentanter fra Enschede kommune undersøgt mulighederne for at yde støtte til nogle af genopbygningsforanstaltningerne. Der har i denne forbindelse været afholdt en række tekniske møder.

Støtten til det skaderamte område bør først og fremmest ydes inden for rammerne af den nye byplan, som de nederlandske myndigheder for nylig (april 2000) forelagde for Kommissionen for strukturfondenes mål 2-områder. Støtte fra andre programmer som f. eks. fællesskabsinitiativerne URBAN, Interreg og EQUAL vil kunne ydes på et ad hoc-grundlag. Finansielt set vil en sådan støtte imidlertid være mere begrænset på grund af budgetrestriktioner og de særlige restriktioner for støtteberettigede omkostninger.

2. Kommissionen er rede til at acceptere ændringer i Nederlandenes nuværende mål 2-plan til fordel for Enschede-området og tillægger også dette særlige program højeste prioritet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1831/00

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(31. maj 2000)

Om: Konsekvenser af udvidelsen

Mål 1-områderne defineres som områder, hvor den gennemsnitlige BNI per capita i købekraft ligger under 75 % af det europæiske gennemsnit.

Dette gennemsnit beregnes på grundlag af Den Europæiske Unions nuværende 15 medlemsstater.

Hvad er Kommissionens holdning til beregningsgrundlaget for dette gennemsnit efter udvidelsen, også i dens første fase, i betragtning af at den gennemsnitlige BNI i ansøgerlandene ligger på 30-40 % af EU-gennemsnittet?

Kan et område i den nuværende Europæiske Union blive statistisk set rigt alene som følge af udvidelseseffekten, uden at der er sket ændringer i dens faktiske økonomiske og sociale forhold?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(30. juni 2000)

Listen over de 15 medlemsstaters regioner, der er støtteberettigede under strukturfondenes mål 1 i programperioden 2000-2006, blev vedtaget af Kommissionen den 1. juli 1999 i overensstemmelse med artikel 3 i Rådets forordning(EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af de generelle bestemmelser for strukturfondene(1).

Listen gælder i syv år. Den vil ikke blive ændret, selv om EU's gennemsnitlige bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger falder som følge af nye landes tiltrædelse.

Med hensyn til perioden efter år 2006 vedtager Kommissionen i henhold til artikel 159 (tidl. artikel 130 B) i EF-traktaten ved årets udgang anden rapport om samhørighed. Den vil indeholde en analyse af situationen i de enkelte regioner set i lyset af en udvidet union og forslag til retningslinjerne for den fremtidige samhørighedspolitik.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1702/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Indholdsdeklaration for parfume

Der findes cirka 2 500 aromastoffer, der kan kombineres for at give duft til blandt andet shampoer, parfumer og tandpastaer. I begyndelsen af 1999 hævdede det tyske helse- og miljøtidsskrift ÖKO-TEST, at deres analyser har vist, at mange af verdens mest kendte parfumer indeholder stoffer, som ved dyreforsøg har givet indikationer på leverskader.

Er det ikke rimeligt, at det i indholdsdeklarationerne for ovennævnte varer angives, hvilke aromastoffer der er anvendt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(30. juni 2000)

Kommissionen er ikke opmærksom på duftstoffer, der giver leverskader i mennesker når de bruges som duftblandinger i kosmetikprodukter på det europæiske marked. Da dets hovedformål er at beskytte den offentlige sundhed, fastslår Rådets direktiv 76/768/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler(1), det såkaldte kosmetikdirektiv, som et hovedprincip, at kun kosmetiske midler, der ikke skader menneskers helbred, må markedsføres. Kosmetikprodukter må således kun indeholde sikre ingredienser. En ingrediens, som ikke er sikker at anvende, må forbydes, fordi kosmetikproduktet så ikke længere ville være sikkert.

Kosmetikdirektivet fastslår, at ingrediensernes sikkerhed, også dem, der kun bruges som duftblandinger, kan vurderes af det videnskabelige udvalg. Hvis det videnskabelige udvalg ud fra videnskabelige data mener, at stoffet er toksisk for menneskers lever når det anvendes i kosmetikprodukter, bør det forbydes og opføres under direktivets bilag II. Hvis det videnskabelige udvalg mener, at ingrediensen er sikker op til et vist niveau, må dens brug begrænses og ingrediensen opføres under bilag III. Hvor det er påvist, at en ingrediens giver leverskader, må den enten forbydes eller dens brug begrænses til et sikkert niveau, og ikke blot deklareres på etiketten.

(1) EFT L 262 af 27.9.1976.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1162/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Nogle forbrugere vil gerne vide, hvor deres fødevarer kommer fra (punkt 103). Der foreligger ikke mange oplysninger om omkostningerne ved systemer, der sikrer dette, og om de praktiske muligheder.

1. Vil Kommissionen foreslå at mærke de ingredienser, der er fremstillet på grundlag af genetisk modificerede organismer? Hvorfor anser Kommissionen det i benægtende fald ikke for nødvendigt at mærke ingredienser, der er fremstillet på denne måde, på baggrund af deres slægtskab med genetisk modificerede organismer og forbrugernes ret til information? Hvordan vil Kommissionen i bekræftende fald fastsætte retsforskrifter herfor?

2. Hvilken supplerende mærkning vil Kommissionen foreslå for tilsætningsstoffer og aromaer, der er fremstillet ved hjælp af genetisk modificerede organismer, ud over de mærkningsregler for sådanne stoffer, der allerede blev vedtaget i januar 2000?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 og E-1162/00

(9. juni 2000)

De spørgsmål, det ærede medlem har rejst, er ved at blive undersøgt med henblik på fremsættelse af lovgivningsforslag i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastsat i hvidbogen om fødevaresikkerhed.

Det ville være uhensigtsmæssigt på dette stadium at foregribe detaljerne i de enkelte forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2063/00

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Særlige foranstaltninger til forbedring af gennemførelsen af budgettet for den eksterne politik

Den 5. juni 2000 forelagde kommissionsmedlem Patten Europa-Parlamentet nogle statistikker i form af grafer, som påviste den manglende balance i udgiftskategori 4 mellem den politiske beslutningstagning, som indebærer opførelsen af bevillinger, og gennemførelsen af disse bevillinger, både for så vidt angår forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Hvilke konkrete foranstaltninger er der blevet gennemført for at rette op på disse mangler i Kommissionens arbejdsmetoder, i de regler, der gælder for de pågældende programmer, og ved det personale, der forvalter dem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(14. juli 2000)

Kommissionsmedlemmet med ansvar for eksterne forbindelser har forelagt statistikker over de uindfriede forpligtelser for de forskellige programmer for samarbejde med tredjelande. Uindfriede forpligtelser er forskellen mellem de beløb, der er afsat på budgettet til programmet, og de beløb, der er blevet udbetalt til samme programmer. De uindfriede forpligtelser er en indikator for programmets gennemførelse i marken. Hvis de uindfriede forpligtelser er relativt høje eller stadigt voksende, kan det være et symptom på, at det drejer sig om et program med absorptionsproblemer.

Absorptionsproblemer kan opstå af forskellige årsager såvel hos modtager som hos donor: uforholdsmæssigt tunge forskrifter, utilstrækkelige menneskelige ressourcer, ydre faktorer (naturkatastrofer) og politiske eller organisatoriske ændringer hos modtagerne.

Kommissionen har netop vedtaget en række foranstaltninger til reform af forvaltningen af bistanden til tredjelande(1), som skal forbedre virkningen og effektiviteten af bistandsprogrammerne. Dette omfatter en handlingsplan med en tidsplan for samtlige de foranstaltninger, som Kommissionen agter at gennemføre. Det foreslås blandt andet, at Den Fælles Forvaltningstjeneste for Eksterne Forbindelser (SCR) erstattes med et enkelt organ, og at der i større udstrækning anvendes uddelegeret og decentraliseret forvaltning. Spørgsmålet om de menneskelige ressourcer, herunder de ressourcer, der på nuværende tidspunkt er mobiliseret via kontorer for faglig bistand, vil blive behandlet i forbindelse med ændringsskrivelsen til det foreløbige budgetforslag for 2000, som Kommissionen vil forelægge i september. Den udvidede decentralisering har budgetmæssige følger og vil kun kunne gennemføres, hvis de nødvendige midler stilles til rådighed.

(1) SEK(2000) 814.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2030/00

af Jean-Claude Fruteau (PSE) til Kommissionen

(21. juni 2000)

Om: Foranstaltninger til fremme af plantesundheden

De plantesundhedsfremmende foranstaltninger er Poseidom-landbrugsprogrammets (artikel 11) askepot. Bekæmpelse af planternes skadelige organismer er ikke desto mindre af afgørende vigtighed for regionerne i den yderste periferi.

Derfor kan man kun beklage den nuværende beskedne bevilling og, at aktionernes gennemførelse ikke står mål med de overførte beløb.

Hvilke konkrete foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at løse de to problemer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. august 2000)

Kommissionen skal oplyse det ærede medlem, at der siden 1993 har været ofret særlig opmærksomhed på plantesundhedssituationen i de oversøiske franske departementer. Siden 1993 er en meget lang række handlingsprogrammer, som Frankrig har forelagt for sine oversøiske departementer, faktisk blevet medfinansieret fra Fællesskabets budget, hvilket har sat disse departementer i stand til at reagere effektivt på særlige plantesundhedsproblemer, som hænger sammen med deres fjerne beliggenhed og særlige økarakter. I 1999 beløb medfinansieringen af delprogrammet for plantesundhed, som dækkede mindst tre forskellige kategorier af projekter for hver del af de oversøiske departementer, sig til 700 000.

Kommissionen vil være på vagt for at undgå unødvendige forsinkelser i de administrative procedurer for udbetalingen af de finansielle bidrag fra Fællesskabet, der er bevilget. Kommissionen vil endvidere, på grundlag af de budgetmæssige retningslinjer, der er fastlagt i dens rapport af 14. marts 2000 om artikel 299, stk. 2, i EF-traktaten (tidligere artikel 227)(1), undersøge mulighederne for at stabilisere medfinansieringen af passende handlingsprogrammer for fremme af plantesundheden.

(1) KOM(2000) 147 endelig udg. I denne rapports konklusion anføres, at da Kommissionens forslag har virkninger på budgettet, vil de i henhold til artikel 299, stk. 2, være genstand for særlig opmærksomhed i forbindelse med de finansielle overslag i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1504/00

af Ilka Schröder (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. maj 2000)

Om: EU-Mexico-handelsaftalens ikrafttræden

Handelsaftalen mellem EU og Mexico, som undertegnedes i Lissabon den 23. marts 2000, skal træde i kraft den 1. juli 2000. Den 2. juli 2000 afholdes der præsidentvalg i Mexico.

1. Er Kommissionen af den opfattelse, at det således fastsatte tidspunkt for EU-Mexico-aftalens ikrafttræden får indflydelse på det mexicanske præsidentvalgs resultat?

2. Er tidspunktet bevidst valgt således, at aftalen træder i kraft umiddelbart efter valget i Mexico?

3. Er det muligt at udskyde tidspunktet for EU-Mexico-aftalens ikrafttræden, således at aftalen ikke kan misbruges af det mexicanske regeringsparti som tema i valgkampen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(15. juni 2000)

1. Kommissionen anser præsidentvalget i Mexico for at være et internt mexicansk anliggende.

2. Tempoet i forhandlingerne og afslutningen deraf afhænger af, hvilke muligheder de to parter har for at finde en gensidigt tilfredsstillende pakkeløsning, og ikke af interne politiske overvejelser hos den ene af parterne. For Mexicos vedkommende er en hurtig ikrafttræden klart i Fællesskabets interesse og vil gøre det muligt for Fællesskabet hurtigt at genskabe dets varers konkurrencedygtighed på det mexicanske marked. Det skal bemærkes, at Rådets og Europa-Parlamentets godkendelse af forhandlingsresultaterne er en afgørende del af Fællesskabets interne godkendelsesproces. Denne interne godkendelsesproces følger på forhånd fastsatte procedurer med egne tidsrammer.

3. Som nævnt ovenfor er præsidentvalget et internt mexicansk anliggende. I henhold til den afgørelse, som Den Blandede Kommission Fællesskabet-Mexico traf den 23. marts 2000 på grundlag af interimsaftalen, skal aftalen træde i kraft den 1. juli 2000. Da der er tale om en retligt bindende afgørelse, vil ikrafttrædelsen finde sted automatisk.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1886/00

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(9. juni 2000)

Om: Afvikling af European Communities Investment Partners

Kommissionen har forelagt et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om afvikling af det finansielle instrument European Communities Investment Partners pr. 31. december 1999.

Kan Kommissionen forklare, hvorfor de sager, som blev forelagt før denne dato, ikke er blevet behørigt behandlet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. juli 2000)

Det anerkendes, at instrumentet European Community Investment Partners (ECIP) har været en succes i de seneste år, men man har skønnet det nødvendigt at afvilke det, fordi det er blevet nødvendigt at

rationalisere de gældende forskrifter, der ligger til grund for forskellige instrumenter (AL-Invest, Meda-Invest), samt af hensyn til den nye Kommissions reform for at styrke den finansielle forvaltning af EF-midlerne på den ene side og nedsætte risiciene og gøre de finansierede programmer mindre komplicerede på den anden side.

For at kunne finansiere forvaltningsudgifter og udgifter til faglig bistand i forbindelse med afviklingen af eksisterende ECIP-dossiers har Kommissionen stillet forslag til nye forskrifter, som skal vedtages af Rådet og Europa-Parlamentet som retsgrundlag. Målet er, at budgettet kun skal anvendes til den finansielle overvågning af foranstaltninger, for hvilke der allerede var indgået en specifik kontrakt før den 31. december 1999, faglig bistand og revision i forbindelse med afviklingen af ECIP. Dette betyder, at der ikke er evalueret, godkendt eller indgået kontrakt for nogen foranstaltning efter den 31. december 1999, og at forelagte projekter, for hvilke der endnu ikke var indgået kontrakt før den 31. december 1999, har måttet opgives. Kommissionen har officielt underrettet finansieringsinstitutionerne og andre direkte berørte begunstigede om denne beslutning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2110/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om: Konto A-3027

Under konto A-3027 er der blevet afsat 1 500 000 euro i fællesskabsbevillinger til Det Internationale Center for Europæisk Uddannelse.

Kan Kommissionen gøre rede for, hvad denne uddannelse omfatter og hvem der modtager den?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(19. september 2000)

Budgetkonto A-3027 dækker et finansielt bidrag til uddannelsesprogrammet (kurser, seminarer, studieophold, kollokvier og konferencer), til publikationer og til forskning på området europæisk integration i henhold til en handlingsplan, der er udarbejdet af Det Internationale Center for Europæisk Uddannelse (CIFE), 35-37, Rue des Francs-Bourgeois, F-75004 Paris, hvis generaldirektorat findes på adressen 10, Avenue des Fleurs, Nice.

Programmet omfatter først og fremmest europæiske studieophold på forskellige universiteter, sommerkurser, internationale seminarer, nye runder af europæiske studier, kollokvier og konferencer om løbende europæiske anliggender. Studenter, lærere og erhvervsfolk deltager i dette uddannelsesprogram.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1698/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Antallet af tjenestemandskomitéer

I 1997 skønnede Kommissionen, at 424 tjenestemandskomitéer traf mellem 4 000 og 5 000 beslutninger om året.

Hvor mange tjenestemandskomitéer har Kommissionen i dag, og hvor mange beslutninger skønner Kommissionen at de traf i 1999?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(28. juli 2000)

Der findes p.t. 242 komitéer bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og med ansvar for at bistå Kommissionen i dennes udøvelse af sine gennemførelseskompetencer.

I 1999 fremsatte disse komitéer over 2 500 udtalelser om forslag til gennemførelsesforanstaltninger.