ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2129/99

af Brigitte Langenhagen (PPE-DE) til Kommissionen

(24. november 1999)

Om: Kommissionens fiskeripolitik under den kommende millenniumrunde

Hvad er Kommissionens politik under den kommende millenniumrunde med hensyn til den fælles fiskeripolitik?

Har Kommissionen udarbejdet en forhandlingsstrategi, der kan danne modvægt til den kritik af den fælles fiskeripolitik, der er blevet fremført af nogle af de kontraherende parter i WTO og visse ikke-statslige organisationer?

Vil Kommissionen fastholde og følge en strategi, der påpeger de positive virkninger af den fælles fiskeripolitik med hensyn til forvaltningen af fiskebestandene og bidraget til den økonomiske udvikling i visse udviklingslande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. januar 2000)

Selv om der ikke kom noget ud af den tredje WTO-ministerkonference i Seattle med hensyn til tidsplan og områder for de kommende forhandlinger, kan Kommissionen allerede forberedt en mulig EU-forhandlingsstrategi for yderligere liberalisering af samhandelen.

I meddelelsen EU-tilgangen til WTO-millenniumrunden(1) opstillede Kommissionen en mulig EU-dagsorden for milleniumrunden. I dagsordenen skulle der bl.a. indgå yderligere liberalisering eller lovgivning inden for landbrug og tjenesteydelser, told på ikke-landbrugsprodukter, investeringer, konkurrence, lettelse af handelen samt handel og miljø. Resultaterne på alle disse områder skulle fremme og bidrage til en bæredygtig udvikling. Det omfattende program blev godkendt af Rådet i konklusionerne af 25. oktober 1999.

Trods den aktuelle usikkerhed om den udskudte runde tror Kommissionen, at forhandlingerne kommer til at omfatte en lang række fiskerianliggender, herunder told, støtte, tjenesteydelser, investeringer samt handel og miljø. Frem for at begrænse drøftelserne udelukkende til fiskeri har EU større interesse i at lade fiskeriet indgå i forhandlingerne om alle ikke-landbrugsprodukter, både når det gælder markedsadgang og andre relevante forhandlingsområder.

EU tror, at det under milleniumrunden bliver muligt at indarbejde miljøhensyn og bæredygtig udnyttelse af ressourcer på alle WTO's forhandlingsområder, også fiskeri.

For at sikre, at WTO bidrager positivt til at skabe en bæredygtig udvikling i hele verden, foreslår Kommissionen, at WTO's medlemmer skal vedtage at forpligte sig til at sikre toldfri markedsadgang senest ved afslutningen af den nye runde for stort set alle produkter, som de mindst udviklede lande eksporterer(2). Dette gælder også for fiskerivarer.

(1) KOM(1999) 331 endelig udg.

(2) Stk. 10 i Rådets konklusioner af 25. oktober 1999 om Forberedelse af WTO's tredje ministerkonference.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2509/99

af Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) til Kommissionen

(22. december 1999)

Om: Det faktiske antal fiskerfartøjer, der fiskede med drivgarn i 1997

I sit svar af 8. oktober 1999 på forespørgsel P-1537/99 og E-1561/99(1) om håndhævelsen af forordning (EF) nr. 1239/98, oplyser Kommissionen følgende tal for fartøjer, som fiskede med drivgarn i Nordøstatlanten i 1997 (sidste referenceår for den gradvise afskaffelse af disse net):

- Frankrig: 43 fartøjer

- Irland: flere end 30 fartøjer

- Det Forenede Kongerige: 5 fartøjer.

Hvis man ser bort fra Irland, hvor det forekommer utroligt, at man på grundlag af de upræcise taloplysninger kan bekræfte, at landet overholder planen for afskaffelse, skal det påpeges, at Kommissionen i sin Rapport om anvendelsen af fællesskabslovgivningen i forbindelse med anvendelse af drivgarn i Nordøstatlanten og Middelhavet i 1997 (SEK(98) 477) oplyser følgende tal:

- Frankrig: 68 fartøjer med tilladelse, hvoraf 35 var virksomme

- Irland: 11

- Det Forenede Kongerige: 5.

Kan Kommissionen forklare årsagen til de store forskelle mellem disse tal bortset fra dem for Det Forenede Kongeriges vedkommende? Hvornår bliver Kommissionens materiale opdateret? Hvilket tal vil man endelig lægge sig fast på, og hvorfor?

(1) EFT C 170 E af 20.6.2000, s. 34.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. januar 2000)

Hvad angår antallet af fiskerfartøjer, der fiskede med drivgarn i 1995, 1996 og 1997, har Kommissionen baseret sig på de oplysninger, der er leveret og verificeret af de berørte medlemsstater. I den henseende har Kommissionen konstateret forskelle mellem de tal, der tidligere er meddelt af de samme medlemsstater, og de observationer af fiskerfartøjer, som siden 1995 er blevet udført af inspektører som led i inspektions- og overvågningskampagner.

Inden 1998 indeholdt EU-lovgivningen hverken bestemmelser om forpligtelse til at indsende lister over de fartøjer, der fiskede med drivgarn, eller om forpligtelse til at give fartøjerne tilladelse til at anvende sådanne garn der var faktisk fri adgang til drivgarnsfiskeri. Det viser sig, at et vist antal fartøjer havde påbegyndt gunstigt fiskeri efter tun og nogle gange havde indstillet fiskeriet efter blot nogle få udsejlinger, hvorimod tallene i de årlige rapporter om anvendelsen af fællesskabslovgivningen i forbindelse med anvendelse af drivgarn i Nordøstatlanten og Middelhavet henviste til navngivne fiskerfartøjer.

Som angivet i svaret på det ærede medlems forespørgsel P-1537/99 og E-1561/99(1) understreger Kommissionen, at dens inspektører vil kontrollere de data, som er modtaget fra medlemsstaterne for perioden 1995-1997 som led i den efterprøvning, der foretages i henhold til artikel 29 i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik(2).

(1) EFT C 170 E af 20.6.2000, s. 34.

(2) EFT L 261 af 20.10.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2676/99

af Malcolm Harbour (PPE-DE) til Kommissionen

(12. januar 2000)

Om: Statsstøtte til bilindustrien

Kommissionen har bebudet, at der vil blive foretaget en særlig undersøgelse af statsstøtte til bilindustrien.

Hvornår forelægger resultatet af undersøgelsen, og hvordan agter Kommissionen at sikre, at bilfirmaer, der ønsker at opføre nye fabrikker i Den Europæiske Union, ikke kommer til at stå i en dårligere konkurrencemæssig situation, end hvis de havde accepteret tilbud om støtte fra lande uden for Unionen med det formål at tilskynde dem til at flytte deres aktiviteter dertil?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(8. februar 2000)

Kommissionen indførte i 1989 rammebestemmelser for statsstøtte til motorkøretøjsindustrien (herefter benævnt rammebestemmelserne) med det dobbelte formål at sikre gennemsigtighed for den ydede støtte og indføre en streng disciplin for støtteydelse for i så høj grad som muligt at begrænse konkurrenceforvridningen.

De nuværende rammebestemmelser trådte i kraft den 1. januar 1998 for en treårigperiode. Af rammebestemmelserne fremgår det, at Kommissionen ved udløbet af denne periode vil tage stilling til en eventuel forlængelse, bl.a. i lyset af udviklingen i de horisontale rammebestemmelser.

Kommissionen påbegyndte for nylig arbejdet med rammebestemmelsernes fremtid. Der er udpeget en eksternt konsulentvirksomhed, som skal bistå Kommissionen. Der vil blive ført indgående drøftelser med medlemsstaterne og motorkøretøjsindustrien. Kommissionen skulle kunne træffe en endelig afgørelse om rammebestemmelsernes fremtid i juli 2000.

Hvad angår illoyal konkurrence fra tredjelande, der tilbyder støtte for at få overflyttet aktiviteter, så viser de seneste erfaringer, at når en bilproducent skal tage stilling til, hvor et investeringsprojekt skal placeres (hvis målgruppen befinder sig i Vesteuropa), så er alternativet ofte enten at investere i Fællesskabet eller at udvikle nye virksomheder i ansøgerlandene.

I henhold til Europaaftalerne skal disse lande anvende gældende EU-ret vedrørende statsstøtte. Det betyder, at ansøgerlandene ikke må tilbyde illoyale støtteordninger til et firma, der investerer i deres land. Kommissionen undersøger i øjeblikket sager om statsstøtte til bilproducenter i Polen, Rumænien, Ungarn og Slovakiet. Den Tjekkiske Republik og Kommissionen havde et eksemplarisk samarbejde i år i forbindelse med de tjekkiske myndigheders vurdering af et tilbud om støtte til Skoda (et datterselskab i Volkswagenkoncernen). Fællesskabets regler blev anvendt, og det endelige støttebeløb blev nedsat fra 130 mio. EUR til 22 mio. EUR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2668/99

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(12. januar 2000)

Om: Bestemmelser vedrørende tv-budskaber under valgkampagner

I Italien drejer en af de store aktuelle debatter sig om lige muligheder på tv-reklameområdet under valgkampagner, og faktisk er det muligt, at det allerede fra næste regionalvalg vil være forbudt for de politiske partier og de enkelte politikere at afbryde tv-programmerne med tv-budskaber. Ifølge det af den italienske regering forelagte lovforslag vil tv-budskaber fremover kun være tilladt på privatejede lokale tv-stationer. På de statslige tv-stationer vil de politiske partier derimod få tildelt deres egne programtider, inden for hvis rammer de selv vil kunne bestemme indholdet, og som vil ligge mellem ét tv-program og et andet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. hvilke regler de øvrige medlemsstater følger under valgkampagner?

2. om der er udstedt EU-direktiver på dette område?

3. hvad dens syn på denne sag er?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(29. februar 2000)

Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv- radiospredningsvirksomhed(1), ændret ved Parlamentets og Rådets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997(2) indeholder bestemmelser vedrørende fjernsynsreklamer, sponsorering og tv-salg. Disse bestemmelser gælder imidlertid ikke for hverken politiske udsendelser eller reklamer, men derimod reklamespot af kommerciel art uden tidsmæssige særtræk. Kommissionen har ikke modtaget klager over bestemmelser som dem, som det ærede medlem nævner, i medlemsstaterne. De gældende fællesskabsnormer på dette område omfatter ikke gennemgang af en national lovgivning på forslagsniveau som den nævnte, medmindre teksten indeholder bestemmelser, som specifikt er rettet mod informationssamfundets tjenester, som er underlagt bestemmelsen om forudgående meddelelse i Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en

informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter(3) (ændret ved Parlamentets og Rådets direktiv 98/48/EF af 20. juli 1998(4)).

(1) EFT L 298 af 17.10.1989.

(2) EFT L 202 af 30.7.1997.

(3) EFT L 204 af 21.7.1998.

(4) EFT L 217 af 5.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2834/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen. Den omtrentlige støtte til forskning, som direkte vedrører klimaændringer.



EF-Tidende nr. 280 E af 03/10/2000 s. 0144 - 0144



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2834/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Den omtrentlige støtte til forskning, som direkte vedrører klimaændringer Hvilke omtrentlige beløb er der udbetalt i støtte til forskning, som direkte vedrører klimaændringer, inden for rammerne af det første, andet, tredje, fjerde og femte rammeprogram for forskning og udvikling? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin (11. februar 2000) Den omtrentlige støtte til klimaforskning var 17 mio. ECU i RP1, 40 mio. ECU i RP2, 90 mio. ECU i RP3, 150 mio. ECU i RP4 og 240 mio. i RP5.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1935/99

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(4. november 1999)

Om: Kommissionens personale

Hvor mange fuldtidsansatte tjenestemænd fra Kommissionen arbejder direkte eller indirekte i forvaltningen af EU's udviklings- og bistandsprogrammer?

Hvilken andel udgør de af Kommissionens samlede fuldtidsansatte personale?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(10. januar 2000)

Efter reorganiseringen for nylig af Kommissionens tjenestegrene er der ca. 2600 ansatte i hovedkvarteret, der arbejder i de seks tjenestegrene for eksterne forbindelser (Generaldirektoraterne for Eksterne Forbindelser, Handel, Udvikling, Udvidelse samt Kontoret for Humanitær Bistand og den Fælles Tjeneste for Eksterne Forbindelser). Dette udgør 10 % af alt personale, der arbejder i Kommissionens hovedkvarter.

Af disse er næsten 400 beskæftiget i Generaldirektoratet for Udvikling med skønsmæssigt yderligere 900 ansatte i andre tjenestegrene for eksterne forbindelser, der beskæftiger sig med udviklingssamarbejde og bistandsprogrammer.

Desuden er 650 kommissionstjenestemænd ansat i delegationerne i tredjelande. Disse ansatte er beskæftiget med en lang række opgaver inden for området eksterne forbindelser, herunder forvaltning af støtteprogrammer.

De ansatte inden for området eksterne forbindelser fordeler sig som følger:

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2533/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. januar 2000)

Om: Harmonisering af græske søret med Fællesskabets retsakter

Med et præsidentdekret, som den græske regering for nylig forelagde, ophæves artikel 5 i den græske søretslov, i henhold til hvilken man kun betragter skibe, der for over 50 % vedkommende ejes af græske redere, som græske. Dette har til formål at harmonisere den græske lovgivning med direktiv 75/34/EØF(1) (artikel 7) og forordning (EØF) nr. 1251/70(2) (artikel 7) og Domstolens kendelse af 27. november 1997.

Sømændenes fagforeninger og rederiforeningerne frygter, at de skibe, der ejes af andre fællesskabsborgere, vil få en bedre behandling end de græske rederes skibe.

I lyset af den foruroligelse, fagforeningerne har givet udtryk for, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. Er der tale om forfordeling af udenlandske skibe, der indregistreres i Grækenland?

2. Vil den græske lovgivning, der gælder for græske skibe, også gælde for de ovennævnte skibe uden undtagelse, bl.a. bestemmelserne om sammensætningen af mandskab, indførelse af et fælles arbejdssprog, sødygtighedsattester, bemanding, redningsforanstaltninger og de øvrige krav, der er nedfældet i græsk lovgivning?

(1) EFT L 14 af 20.1.1975, s. 10.

(2) EFT L 142 af 30.6.1970, s. 24.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(1. februar 2000)

Forslaget til græsk præsidentdekret, der ændrer artikel 5 i lovdekret nr. 187 af 29. september-3. oktober 1973 om vedtagelse af søretsloven efterfølger Domstolens dom af 27. november 1997 i sag C-62/96 om registreringskrav til fartøjer. Lovforslaget er fremsendt til og gennemgået af Kommissionen, som har fundet det overensstemmende med EF-lovgivningen. Når lovforslaget er offentliggjort, kan overtrædelsesproceduren indstilles.

EF-traktatens artikel 43 (tidligere artikel 52) fastsætter, at fartøjer, der ejes af medlemsstaternes statsborgere eller selskaber og som optages i det græske skibsregister, er underlagt de samme betingelser, som dem, der gælder for græske fartøjer. Den græske lovgivnings bestemmelser om besætningens sammensætning, et fælles arbejdssprog, udstedelse af søfartscertifikater, sikkerhedsforanstaltninger og andre krav i den græske lovgivning, gælder uden forskel for disse fartøjer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2704/99

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(12. januar 2000)

Om: Transport af dyr

Nylige undersøgelser foretaget af ikke-statslige dyrevelfærdsorganisationer har vist, at mange husdyr lider under langdistancetransport til slagterier.

Eurogroup for Animal Welfare vil forelægge Kommissionen et resumé af disse undersøgelser forud for en ændring af direktivet om beskyttelse af dyr under transport (direktiv 91/628/EØF(1) som ændret ved direktiv 95/29/EF(2)). Det står klart, at medlemsstaterne ikke tager håndhævelsen af transportreglerne alvorligt. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at sikre en bedre håndhævelse?

(1) EFT L 340 af 11.12.1991, s. 17.

(2) EFT L 148 af 30.6.1995, s. 52.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(4. februar 2000)

Både på baggrund af oplysninger, som er indsamlet under inspektionsbesøg, og som resultat af klager fra dyrevelfærdsorganisationerne (som f.eks. rapporten fra Eurogroup for animal welfare, som det ærede medlem nævner) er Kommissionen bekendt med, at der til stadighed ofte finder transportrejser sted i Fællesskabet, hvor bestemmelserne i Rådets direktiv 95/29/EF af 29. juni 1995 om ændring af direktiv 91/628/EØF om beskyttelse af dyr under transport(1) overtrædes, især med hensyn til transporttid, hvileperioder, fodring og vanding.

Med hensyn til fremtidige indgreb overvejer Kommissionen foranstaltninger på grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel om standarder for køretøjer, som anvendes til transport af levende dyr, som blev vedtaget den 8. december 1999. Man forventer et forslag i første kvartal af år 2000.

En arbejdsgruppe under Den Stående Veterinærkomité er for nylig blevet nedsat med henblik på at drøfte særlige problemer vedrørende håndhævelsen af direktivet i forbindelse med langdistancetransporter, herunder import af heste fra tredjelande. Man har givet medlemsstaterne kopier af ovennævnte rapport fra Eurogroup på arbejdsgruppens første møde. Det kommende år vil Kommissionen drøfte et antal forslag om ændring af den nuværende fællesskabslovgivning på baggrund af arbejdsgruppens konklusioner.

I løbet af det første kvartal af år 2000 forelægger Kommissionen, som det er bestemt i artikel 13 i Rådets direktiv 91/628/EØF(2), Rådet en rapport om de erfaringer, som medlemsstaterne har gjort siden gennemførelsen af direktivet. I rapporten behandles alle de oplysninger, som medlemsstaterne har fremsendt, resultaterne af de inspektionsbesøg, som Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret har gennemført i denne sammenhæng, samt de oplysninger, som findes i klagerne fra de ikke-statslige organisationer.

(1) EFT L 148 af 30.6.1995.

(2) EFT L 340 af 11.12.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2346/99

af Salvador Jové Peres (GUE/NGL) og Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. december 1999)

Om: Indførsel af tomater med oprindelse i Marokko

Hvorfor har Kommissionen ikke fulgt udviklingen inden for kontingentet eller taget de nødvendige skridt for at hindre, at Marokko overskred den mængde tomater, der var fastsat i associeringsaftalen og dens protokol nr. 1 om ordningen for indførsel i Marokko af landbrugsprodukter med oprindelse i Fællesskabet, nærmere bestemt artikel 3?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-2344/99, E-2345/99, E-2346/99, E-2347/99, E-2348/99 og P-2483/99

(20. januar 2000)

Kommissionen følger nøje udviklingen i importen af friske tomater fra Marokko.

Efter at Kommissionen ved udgangen af produktionsåret 1998/1999 havde konstateret en overskridelse af de aftalte mængder, gjorde den de marokkanske myndigheder opmærksom på, at det var vigtigt at overholde disse mængder af hensyn til ligevægten på EU-markedet.

Hvad angår det indeværende produktionsår, anmodede Kommissionen de marokkanske myndigheder om hastekonsultationer på baggrund af udviklingen i importen i oktober 1999. Disse konsultationer, der fandt sted i Rabat den 22. december 1999, gjorde det ikke muligt at finde en løsning, som kunne sikre, at det aftalte kontingent ikke blev overskredet. I betragtning heraf og uden at dette berører senere konsultationer, har Kommissionen ved forordning (EF) nr. 2767/1999 indført en ordning med importlicenser i overensstemmelse med brevvekslingen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko af 22. december 1994.

Kommissionen erindrer om, at det påhviler medlemsstaterne at anvende de gældende bestemmelser korrekt ved import og navnlig at fastsætte de relevante toldsatser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2839/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen. Klimaændringer i de foregående forskningsprogrammer og i det femte rammeprogram.



EF-Tidende nr. 303 E af 24/10/2000 s. 0119 - 0119



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2839/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Klimaændringer i de foregående forskningsprogrammer og i det femte rammeprogram Findes der forskningsområder eller forskningsmetodologi, som har relevans for de processer, der er involveret i klimaændringer, og som har været omfattet af tidligere forskningsprogrammer, men som også er omfattet af det femte rammeprogram? Hvis det er tilfældet, bedes det oplyst, om det er optaget, fordi der i tidligere år blev afsat utilstrækkelige ressourcer til dette område, fordi der blev indgivet for få ansøgninger, eller fordi den nødvendige forskning er meget omfattende og derfor ikke kunne behandles i tilstrækkelig grad inden for et enkelt rammeprogram? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin (11. februar 2000) Forskningen i klimaprocesser fortsætter i det femte rammeprogram, navnlig i forbindelse med klimaets foranderlighed og pludselige klimaændringer. Forståelse af disse processer er et grundlæggende krav for at kunne skelne mellem naturlige og menneskeskabte ændringer i klimaet. Den nødvendige forskning er derfor meget omfattende og foregår på lang sigt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2836/99

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(18. januar 2000)

Om: Den fremtidige forskning i klimaforandringer

Hvornår forventer Kommissionen, at det ikke længere er nødvendigt med forskning i klimaforandringer, eller at denne forskning kan begrænses til nogle få områder, og på hvilket grundlag skal dette ske?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin på skriftlige forespørgsler E-2836/99 og E-2837/99

(10. februar 2000)

Forskning i klimaændringer er en langsigtet affære, da det indebærer grundforskning i det komplekse jordsystem, dets udvikling og ændring, forudsigelse, detektion og overvågning og eventuel dokumentation for ændringer. I betragtning af jordsystemets ikke lineære beskaffenhed og emnets politiske betydning er det ønskeligt at fortsætte Fællesskabets støtte på ubestemt tid. Der skal fastsættes prioriteter, som også var tilfældet med den nylige indkaldelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2258/99

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(13. december 1999)

Om: Skattedrøftelser

1. Hvilke ændringer i EU's skattesystemer bør man efter Kommissionens mening drøfte på den næste regeringskonference?

2. Støtter Kommissionen navnlig indførelsen af kvalificeret flertal ved afstemninger om visse skattespørgsmål, og i bekræftende fald, hvilke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(11. februar 2000)

Som det fremgår af Kommissionens udtalelse af 26. januar 2000(1), er det Kommissionens opfattelse, at eftersom beskatning og social sikkerhed afspejler de nationale lovgivningsmyndigheders grundlæggende retningslinjer inden for social og økonomisk politik og solidaritet, så er disse områder afgørende for borgernes nationalpolitiske valg, og enstemmigheden bør derfor generelt set bibeholdes. Kommissionen er dog af den opfattelse, at visse aspekter inden for de to områder er uløseligt forbundet med det indre marked og bør afgøres ved kvalificeret flertal. Det gælder navnlig i de tilfælde, hvor de kan føre til forskelsbehandling, dobbelt beskatning eller skatteunddragelse. Det skal understreges, at det ikke er hensigten at gå i retning af en generel harmonisering af de nationale systemer, skattegrundlag og skattesatser.

Kvalificeret flertal bør derudover anvendes i de tilfælde, hvor lovgivningen allerede er harmoniseret, således at de eksisterende regler kan forenkles og moderniseres og anvendes mere ensartet. Det gælder især det fælles momssystem, samt omsætning af og kontrol med punkafgiftspligtige varer.

Endelig er Kommissionen fast besluttet på at bekæmpe svig, som er blevet et stigende problem, siden de afgiftsmæssige grænser for varer blev ophævet og kapitalbevægelserne liberaliseret. Kvalificeret flertal bør derfor også anvendes i forbindelse med foranstaltninger, der har til formål at forhindre skatteunddragelse og skattesvig.

Kommissionen vil senere fremsætte detaljerede forslag vedrørende dette emne på regeringskonferencen.

(1) Tilpasning af institutionerne med henblik på udvidelsen Kommissionens udtalelse i henhold til artikel 48 i traktaten om Den Europæiske Union om indkaldelsen af en konference mellem repræsentanter for medlemsstaternes regeringer med henblik på ændring af traktaterne KOM(00) 34.