ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3635/00

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. november 2000)

Om: Koncentration af informations- og kommunikationsteknologivirksomheder i store byer med mangel på elektricitet

1. Kan Kommissionen bekræfte, at Amsterdam, Frankfurt a.M., London og Paris bl.a. på grund af deres tilslutning til tykke glasfiberkabler er de foretrukne hjemsteder for informations- og kommunikationsteknologivirksomheder?

2. Kan Kommissionen desuden bekræfte, at disse virksomheder med henblik på at opretholde tusinder af web-steder, formidle millioner af e-mails korrekt og forbinde mobiltelefoner med internettet er nødt til at have datahoteller og telekomforbindelser i form af sportshaller fyldt med computere, som til deres udstyr bruger lige så meget elektricitet som en bydel på 20 000 indbyggere?

3. Er Kommissionen klar over, at nye virksomheder, der i disse byer ansøger om en tilstrækkelig tilslutning til elektricitetsnettet, udsættes for ventetider, der kan vare helt op til tre år?

4. Hvordan kan Kommissionen bidrage til, at denne nye økonomi af hensyn til en tilstrækkelig elektricitetsforsyning spredes til steder med en alvorlig mangel på højtkvalificerede moderne arbejdspladser?

Kilde: Den nederlandske avis De Volkskrant af 3. november 2000.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(20. december 2000)

1. IKT-virksomheders placering bestemmes af en lang række faktorer. Nogle af disse gælder for alle virksomheder, f.eks. beskatningen, den fysiske infrastruktur og grundlæggernes nationalitet. Særlige faktorer for IKT-virksomheder er tilstedeværelsen af uddannet arbejdskraft, den nære beliggenhed til specialiserede teknologi-universiteter, og netværksforbindelser, især deres hastighed og pris. Tilsammen betyder disse faktorer, at mange virksomheder vælger at etablere sig i Europa's største byer. Kommissionen har imidlertid ikke nogen grund til at tro, at IKT-virksomheder fokuserer på de fire byer, som det Ærede Medlem refererer til.

2. Teleudstyrets energiforbrug svinger konstant. Takket være de teknologiske fremskridt kræver tilsvarende ydelser stadig mindre energi, og udstyret er stadig mindre pladskrævende. Desværre betyder det, at man ikke kan beregne energiforbruget og pladsbehovet for uspecificerede samlede aktiviteter.

3. Medlemsstaterne fastsætter reglerne for tilslutning til elnettet og fordelingsselskabernes forpligtelser, og deres kompetente myndigheder har ansvaret for at overvåge disse, uden indberetning til Kommissionen, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

4. Artikel 11 i direktiv 96/92/EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet(1) fastslår, at distributionssystemoperatøren opretholder et sikkert, pålideligt og effektivt distributionssystem i sit område, under behørig hensyntagen til miljøet. Operatøren må under ingen omstændigheder forskelsbehandle systembrugere eller kategorier af systembrugere.

Medlemsstaterne har omsat direktivet til national lovgivning og skal sikre, at det efterleves.

(1) EFT L 27 af 30.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3898/00

af Robert Goebbels (PSE) til Kommissionen

(13. december 2000)

Om: Forhåndsleverance af pengesedler på 5 og 10 euro

Ifølge en nyligt udarbejdet rapport fra styrelsesgruppen for indførelsen af euro har man opdaget, at de fleste pengeautomater i EU-landene ikke vil kunne omstilles til udbetaling af pengesedler på 5 euro og i visse lande heller ikke til udbetaling af sedler på 10 euro. Pengeautomaterne vil med andre ord generelt kun kunne udbetale sedler på 20, 50 eller 100 euro. Dette vil medføre et stort problem for detailhandelen, som efter den 1. januar 2002 vil modtage betalinger med store sedler og skulle give tilbage i sedler på 5 og 10 euro, som hurtigt vil blive meget sjældne. Som følge af denne tilsyneladende uforudsete situation, bør man da ikke på ny overveje spørgsmålet med forhåndsleverancer, særlig af sedler på 5 og 10 euro? I visse lande kan offentligheden fra den 15. december 2001 købe et kit, som indeholder alle euromønter, for at de kan vænne sig til disse. Bør man ikke gøre det muligt for europæerne i ugen inden den 1. januar 2002 ligeledes at købe sedler på 5 og 10 euro, for herved at lette overgangen til euroen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(29. januar 2001)

Den Økonomiske og Monetære Unions (ØMU) medlemsstater er enige om at indskrænke det tidsrum i 2002, hvor sedler og mønter er i omløb samtidig, så meget som muligt. Dette sker for at mindske muligheden for, at borgerne forvirres, og for at mindske detailhandelens besvær med at regne med to valutaer.

En forhåndsudlevering af sedler til offentligheden kunne forlænge tidsrummet med dobbeltomløb og stå i modsætning til de årsager, der har ført til dets afkortning. Endvidere kunne forhåndsudlevering af sedler til offentligheden medføre fare for, at sedlerne kommer i omløb inden den 1. januar 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3575/00

af Yves Piétrasanta (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. november 2000)

Om: Fødevareforgiftning i Barcelona

I Lestonac-kollegiet i Barcelona har der siden 2. oktober været tilfælde af fødevareforgiftning på grund af fordærvet kød, som har ramt over 150 børn.

Har Kommissionen oplysninger desangående?

Har man undersøgt, hvorvidt Den Europæiske Unions standarder for hygiejne i slagterier og i forbindelse med behandling af fødevarer er blevet overholdt?

Har Kommissionen til hensigt at indlede en undersøgelse for i givet fald at fastslå ansvarets placering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(9. januar 2001)

Kommissionen blev ikke officielt underrettet om den madforgiftning i Barcelona, der skyldtes bakterien E. coli. Da Kommissionen var blevet underrettet indirekte og havde læst omtalen i en spansk avis, rettede den henvendelse til de spanske myndigheder for at få oplysninger. Myndighederne oplyste, at sagen blev klaret på lokalt plan og ikke berørte andre medlemsstater.

To kriterier skal være opfyldt, for at det hurtige varslingssystem sættes i gang. For det første skal sagen udgøre en alvorlig risiko for menneskers sundhed, og for det andet skal de pågældende produkter berøre mere end én medlemsstat. Hvis ét af kriterierne ikke er opfyldt, behandles problemet lokalt eller nationalt.

Forslaget(1) om at ændre Rådets direktiv 92/59/EØF af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed(2) indeholder bestemmelser, der forpligter medlemsstaterne til at indberette begivenheder på nationalt plan.

(1) EFT C 337 E af 28.11.2000.

(2) EFT L 228 af 11.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3952/00 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen. Pristalsregulering af pension til krigsveteraner.



EF-Tidende nr. 174 E af 19/06/2001 s. 0199 - 0199



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3952/00 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (13. december 2000) Om: Pristalsregulering af pension til krigsveteraner Er Kommissionen rede til at undersøge, hvorvidt pensioner til krigsveteraner i EU's medlemsstater bliver pristalsreguleret eller gradueres efter indtægt og/eller formue? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (5. februar 2001) Spørgsmålet om erstatning til krigsofre henhører under medlemsstaternes kompetence. Kommissionen har ingen beføjelser til at undersøge denne sag, og medlemsstaterne har ikke hidtil givet udtryk for et ønske om at udveksle information om pensioner til krigsveteraner i fællesskabsinstitutionernes regi.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3278/00

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(20. oktober 2000)

Om: Umbrien og Le Marche

Flere år efter katastrofen og på trods af den bevilgede støtte lever befolkningen i Umbrien og Le Marche stadig under overordentlig vanskelige forhold og genopbygningsarbejdet er ikke blevet færdigt. Kan Kommissionen derfor oplyse, om den agter at indlede en undersøgelse med det formål at evaluere den ydede bistand og finde ud af, om de i henhold til fællesskabsbestemmelserne fastlagte procedurer er blevet overholdt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(15. december 2000)

Kommissionen bliver under partnerskabet underrettet om den faktiske anvendelse af strukturfondene, bl.a. gennem sin deltagelse i overvågningsudvalgenes møder. Kommissionen agter derfor ikke at nedsætte en undersøgelseskommission med henblik på evaluering af EF's strukturinterventioner under mål 5b i regionerne Marche og Umbrien, og den finder, at der på nuværende tidspunkt er en tilfredsstillende overvågning og kontrol af disse aktioner, som gennemføres inden for rammerne af de forordninger, der regulerer støtten fra strukturfondene.

Det næste møde i overvågningsudvalget i de to regioner finder sted i december 2000. Dagsordenen omfatter blandt andet godkendelse af de årlige rapporter om gennemførelsen af enhedsprogrammeringsdokumenterne i 1999, fremlæggelse af detaljerede oplysninger om situationens udvikling og om gennemførelsen af hver enkelt foranstaltning og endvidere drøftelse af evalueringsrapporterne. Foranstaltningerne vedrørende genopbygningen efter jordskælvet vil naturligvis få en høj prioritet.

For disse foranstaltningers vedkommende henleder Kommissionen det ærede medlems opmærksomhed på, at de nuværende oplysninger om arbejdernes udvikling hverken er udtømmende eller endelige, idet enhedsprogrammeringsdokumenternes interventioner først skal være afsluttet senest den 31. december 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3590/00

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(22. november 2000)

Om: Udgifter til sundhedssektoren i Cuba

Kan Kommissionen give en detaljeret finansiel oversigt, inklusive tidligere tal, over støtten til den cubanske sundhedssektor?

Kan Kommissionen specificere arten af denne støtte, omfattede den for eksempel midler til infrastruktur?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(16. januar 2001)

Fællesskabets bistand til den cubanske sundhedssektor fremgår af den detaljerede fordeling af ECHO's (De Europæiske Fællesskabers Kontor for Humanitær Bistand) støtte til Cuba i de seneste 7 år. Mere specifikt omfattede den sjette generelle plan følgende elementer: fødevarer 1 253 564 EUR, medicin 1 047 506 EUR, primære medicinprodukter 908 628 EUR, hygiejneudstyr 374 275 EUR, mindre medicinske instrumenter 759 115 EUR, tekstiler 431 201 EUR, stomatologiske produkter 448 755 EUR og andet (administration, uforudsete udgifter osv.) 1 766 956 EUR. Med hensyn til finansiering af infrastruktur blev der i et begrænset antal tilfælde benyttet ECHO-midler til finansiering af mikroprojekter med det formål at udbedre hospitaler i meget dårlig stand eller køb af mindre udstyr.

>TABELPOSITION>

Den ikke-statslige organisation (ngo), der medfinansierer budgetpost B7-6000, er også blevet anvendt til at støtte den cubanske sundhedssektor. I 1999 beløb 3 ngo-finansierede projekter i sundhedssektoren sig til 1 567 712 EUR.

Desuden indeholder et program til støtte for de økonomiske reformer under budgetpost B7-3110, hvorom der forhandles i øjeblikket, en bestemmelse om, at der skal ydes bistand på 1 130 000 EUR til Sundhedsministeriet/Finansministeriet til forbedring af ressourceanvendelsen i sundhedssektoren. Støtten vil navnlig have form af faglig bistand.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4093/00

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(10. januar 2001)

Om: Kategorier og kvalitetsgrupper i forbindelse med bondegårdsferie

Bondegårdsferie bliver mere og mere udbredt. I alle EU-lande er der på turistområdet sket en bevægelse bort fra hotellerne i de traditionelle turistområder, fra strande og byer, til landområder, hvor man kan vandre, dyrke friluftslivet i kontakt med naturen eller slappe af ved pejsen.

Denne udvikling inden for bondegårdsferie har medført, at der er opstået behov, som må opfyldes for at støtte og beskytte denne del af turismen, der er ny inden for den samlede sektor, og som indebærer mange fordele for økonomien i landbrugsområderne.

Er Kommissionen sig bevidst, at den i forbindelse med bondegårdsferie kan yde bistand og gribe regulerende ind for sikre bestemte infrastrukturer for tjenesteydelser på turistområdet i form af oplysnings- og formidlingskampagner, klassificering af lokaliteterne med udgangspunkt i kvaliteten og ydelserne samt anbefalinger, så den nye kategori af turister kan tiltrækkes af denne innovative sektor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. februar 2001)

Bondegårdsferie kan som en miljøvenlig ferieform bidrage til at diversificere og genoplive aktiviteterne i landdistrikterne.

I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udviklingen i landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond (EUGFL) (artikel 33, 10. led)(1) kan der ydes støtte til foranstaltninger med sigte på at fremme turisme.

Denne form for foranstaltninger kan, alt efter fællesskabsområde, medtages i planerne for udvikling af landdistrikterne, de operationelle programmer eller i enhedsprogrammeningsdokumenterne. De kan ligeledes opnå tilskud som led i de programmer, der indgives under Fællesskabsinitiativet Leader+.

Det er op til medlemsstaterne at tage stilling til, hvilke projekter der skal ydes støtte til. Reglerne for tilskudsberettigelse for støtte fra strukturfondene skal naturligvis være overholdt.

(1) EFT L 160 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4039/00

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(21. december 2000)

Om: Siemens

Har kommissærerne Liikanen og Monti modtaget det brev, borgmesteren i Hengelo, Kerckhaert, har sendt dem om Siemens' planer om at lukke sit datterselskab Demag Delaval i Hengelo eller flytte det til Tyskland til trods for, at denne virksomhed er økonomisk sund?

Er det rigtigt, at Siemens' overtagelse af Demag Delaval-virksomhederne skal godkendes af Kommissionen?

Finder Kommissionen det berettiget direkte efter en overtagelse at flytte virksomheder, også hvis der ikke er nogen klare driftsøkonomiske grunde hertil, mens problemerne i forbindelse med tabet af arbejdspladser er meget omfattende?

Er Kommissionen rede til at undersøge, om Siemens har overholdt alle EU-bestemmelser med hensyn til høring af arbejdstagerne og samarbejdsudvalget i dette spørgsmål, da ca. 700 arbejdspladser er berørt heraf?

Har Kommissionen allerede besvaret brevet fra borgmesteren i Hengelo, og hvornår kan dette svar i benægtende fald forventes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(28. februar 2001)

Det medlem af Kommissionen, som er ansvarlig for konkurrence og erhvervspolitik, har modtaget brevet.

Kommissionen godkendte beslutningen i fusionssagen Comp./M.2224 Siemens/Demag Krauss Maffei, der også vedrører Demag Delaval Werke, den 20. december 2000.

Kommissionens beføjelser i forbindelse med fusionskontrol giver den ikke mulighed for at påvirke virksomheders økonomiske beslutninger om arbejdssted.

Kommissionen har ikke modtaget yderligere oplysninger om baggrunden for de forhold, det ærede medlem beskriver, og er derfor ikke i stand til at foretage en endelig vurdering af, om EF-retten er overtrådt.

Eftersom Tyskland og Nederlandene har omsat bestemmelserne i de relevante direktiver i national lov(1), vil Kommissionen gerne understrege, at spørgsmål, der måtte opstå på dette område, i første instans er omfattet af de nationale procedurer for erhvervsforhold og/eller de nationale domstole.

Brevet fra borgmesteren i Hengelo besvarede Generaldirektoratet for Konkurrence den 10. januar 2001. Generaldirektoratet for Erhvervspolitik er ved at udarbejde sit svar.

(1) Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juni 1998 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser EFT L 225 af 12.8.1998; Rådets direktiv 77/187/EØF af 14. februar 1977 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter EFT L 161 af 5.3.1977; Rådets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne EFT L 254 af 30.9.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3591/00

af Linda McAvan (PSE) til Kommissionen

(22. november 2000)

Om: Fjerkræs velfærd i Spanien

Kommissionen har offentliggjort en rapport fra en undersøgelse, som er udført af dets fødevare- og veterinærkontor i Spanien fra 18.-29. oktober 1999 vedrørende produktionen af fjerkrækød (DG (SANCO) 1213/1999-MR endel.). Punkt 3.9.3. i rapporten afslører, at man i adskillige virksomheder havde

observeret slemme bedøvelsesprocedurer: Navnlig for tidlige elektrochok og at den anbefalede strømstyrke ikke blev opnået. Desuden er der tilsyneladende ingen eller kun lidt kontrol med fjerkræs velfærd under transporten eller på tidspunktet for deres ankomst til slagteriet.

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at opfordre de spanske myndigheder til at sikre, at bedøvelse udføres ordentligt, og at fjerkræets velfærd kontrolleres under transporten og ved ankomst til slagteriet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. januar 2001)

Som det ærede medlem gør opmærksom på, fremgik det af resultaterne og konklusionerne af rapporten om Fødevare- og Veterinærkontorets undersøgelse i Spanien (nr. 1213-1999) i oktober 1999, at der var visse mangler i den officielle spanske tilsynsordning for fjerkræs velfærd i forhold til fællesskabslovgivningen. Det blev i denne rapport henstillet til de kompetente spanske myndigheder at forbedre situationen, men Kommissionen modtog ingen oplysninger om ændringer, de spanske myndigheder skulle have gennemført, inden de fastsatte frister udløb.

For at vurdere eventuelle forbedringer i Spanien som følge af kontrolbesøget i 1999 gennemførte Kommissionens Fødevare- og Veterinærkontor en ny kontrol den 2.-6. oktober 2000. Kommissionen sender nu et udkast til rapport til de kompetente spanske myndigheder til udtalelse. Når den har modtaget eventuelle bemærkninger, vil rapporten blive afsluttet, og sammen med de modtagne bemærkninger vil den blive sendt til Parlamentet og offentliggjort på Internettet. Det ærede medlem vil således få mulighed for at bedømme, om der blev registreret forbedring på netop dette område. Kommissionen vil med udgangspunkt i den endelige rapport tage stilling til, om der er behov for yderligere foranstaltninger på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3775/00

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(4. december 2000)

Om: Ny fiskeriaftale mellem EF og Grønland og samstemmende udtalelse

Den 14. september 2000 afsluttede Kommissionen forhandlingerne om en ny fiskeriaftale med Grønland, som indebærer en årlig betaling fra EU på 42,82 mio. euro for perioden 2000-2006. Aftalen indeholder ikke nogen opdeling af de to former for finansiering, der er tale om, nemlig dels betalingen for fiskerettighederne og dels udviklingsstøtte, til trods for Kommissionens eget løfte om, at der i denne aftale skulle

skelnes mellem disse to former, således at der efter Kommissionens egen erklæring skulle betales 28 mio. af det samlede beløb for fiskerettigheder og resten til udviklingsstøtte.

Ud over disse særlige budgetmæssige træk er aftalen med Grønland en af de aftaler, der får de største bevillinger, hvilket kunne give Parlamentet ret til at afgive samstemmende udtalelse.

Mener Kommissionen, at Europa-Parlamentet bør afgive samstemmende udtalelse for at godkende denne aftale, der er undertegnet med Grønland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. januar 2001)

Kommissionen vil gerne minde om, at spørgsmålet om proceduren med samstemmende udtalelse første gang blev rejst i forbindelse med indgåelse af den tredje protokol med Grønland i 1994. Sagen blev dog ikke fulgt op på grund af manglende klarhed over den præcise betydning af ordene betydelige budgetmæssige virkninger, jf. EF-traktatens artikel 228, stk. 3, andet afsnit (nu artikel 300, stk. 3, andet afsnit).

Der gøres også opmærksom på, at Parlamentet i forbindelse med indgåelsen af fiskeriaftalen med Mauretanien i 1996 anlagde et annullationssøgsmål vedrørende Rådets forordning om godkendelse af aftalen (sag C-189/97). Domstolen fastslog i sin dom af 8. juli 1999, at den finansielle udligning i henhold til denne aftale, dvs. beløb på mellem 55,16 og 51,56 mio. ECU pr. år, ikke havde betydelige budgetmæssige virkninger for EF, jf. EF-traktatens artikel 228, stk. 3, andet afsnit (nu artikel 300, stk. 3, andet afsnit). Dommen var baseret på det faktum, at de pågældende budgetmæssige beløb udgjorde ca. 1 % af bevillingerne til eksterne relationer og 5 % af bevillingerne til fiskeri, hvilket ikke blev anset for betydeligt.

I den nye fjerde protokol med Grønland er der fastsat en finansiel udligning på 42,82 mio. EUR pr. år, klart under de beløb, som der var strid om i sag C-189/97. Disse beløb overstiger heller ikke de procentsatser, som er nævnt i dommen, for bevillingerne i år 2000 til eksterne relationer og fiskeri. Kommissionen mener derfor ikke, at der ifølge EF-traktaten kræves en samstemmende udtalelse fra Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1095/00

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(7. april 2000)

Om: Atomkraftværket i Aboño (Asturien)

Beboerne i Pervera sogn (Carreño-Asturias) er dagligt udsat for gener fra den lokale industri. For få dage siden var der tale om en større askesky fra atomkraftværket i Aboño. Overraskende nok nægtede virksomhedens direktion at orientere de berørte personer om årsagerne hertil.

Kan Kommissionen fastslå, om det pågældende atomkraftværk overholder Fællesskabets miljøbestemmelser, især direktiv 88/609 om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra store fyringsanlæg?

Hvilke skridt kan Kommissionen tage over for de ansvarlige myndigheder for at udvirke, at disse træffer hensigtsmæssige foranstaltninger for at sikre livskvalitet og miljøet?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. april 2001)

Det pågældende kraftværk er klassificeret som et bestående anlæg i henhold til artikel 2, stk. 10, i direktiv 88/609/EØF af 24. november 1988 om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra store fyringsanlæg(1). Direktivet sætter ingen emissionsgrænser for denne kategori af anlæg, men indeholder i stedet krav om, at medlemsstaterne skal fastsætte lofter og reduktionsmål for emission af svovldioxid og nitrogenoxid fra denne kategori af anlæg. Ifølge rapporter modtaget fra Spanien opfylder emissionerne fra anlæggene i denne kategori kravene om emissionslofter og reduktionsmål i direktivets bilag I og II.

Kommissionen har anmodet om oplysninger om luftkvaliteten fra overvågningsnettet i egnen omkring kraftværket ved Abõno. De oplysninger, Kommissionen har modtaget, tyder ikke umiddelbart på noget brud på de luftkvalitetsnormer, der er fastlagt i Rådets direktiv 80/779/EØF af 15. juli 1980 om grænseværdier for luftkvaliteten med hensyn til svovldioxid og svævestøv(2).

For at kunne kontrollere, om forholdene er i overensstemmelse med Rådets direktiv 84/360/EØF af 28. juni 1984 om bekæmpelse af luftforurening fra industrianlæg(3), har Kommissionen brug for yderligere tekniske oplysninger om kraftværket ved Abõno. Kommissionen vil drøfte sagen yderligere med de spanske myndigheder.

(1) EFT L 336 af 7.12.1988.

(2) EFT L 229 af 30.8.1980.

(3) EFT L 188 af 16.7.1984.