ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0395/03

af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. februar 2003)

Om: Byggeri i IJmeer ved Uitdam

Provinsrådet i Noord-Holland har, som det fremgår af udkastet til regionsplan for Noord-Holland Zuid tilsyneladende til hensigt at give tilladelse til, at der anlægges en marina i forbindelse med et omfattende projekt for boligbyggeri til permanente rekreative formål i IJmeer ved byen Uitdam. Der er tale om et projekt, som helt og holdent befinder sig uden for digerne, og som derfor for 100 procents vedkommende er et beskyttet område i medfør af EU's fugledirektiv.

Det drejer sig ikke om en mindre campingplads med telte, men om et omfattende byggeri af et feriecenter (250 boligenheder) og anlæg af en marina (med 450 pladser), så levestedet for fugle og andre dyr samt planter i og ved IJmeer permanent vil blive formindsket med ca. 3 hektar. Det er overvejende sandsynligt, at dette vil indebære betydelige skader. Hvis det viser sig at være tilfældet, kan projektet enten ikke gennemføres, eller de nederlandske myndigheder skal andetsteds træffe kompenserende foranstaltninger for at hindre, at det samlede areal for levestederne for fugle og andre beskyttede dyr og planter ikke formindskes.

Er Kommissionen enig med mig i, at de nederlandske myndigheder skal undersøge, om anlægget af en marina i forbindelse med et omfattende projekt for boligbyggeri til permanente rekreative formål indebærer betydelige skader på IJmeers økologiske status?

Jeg vil gerne orienteres om Kommissionens opfattelse af projektet.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(12. marts 2003)

I henhold til artikel 6, stk. 3, i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1) (habitatdirektivet), der ifølge artikel 7 ligeledes omfatter særligt beskyttede områder, som er fredet under Rådets direktiv 79/409/EEC af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(2), skal alle planer eller projekter, der ikke er direkte forbundet med eller nødvendige for lokalitetens forvaltning, men som kan påvirke en sådan lokalitet væsentligt, vurderes med hensyn til deres virkninger på lokaliteten under hensyn til bevaringsmålsætningerne for denne.

Det særligt beskyttede område IJmeer dækker et samlet areal på ca. 7 400 hektarer (ha). Det planlagte bygge- og anlægsprojekt, som omtales af det ærede medlem, vil direkte komme til at berøre et område på ca. tre ha inden for det særligt beskyttede område. For at kunne afgøre, om samtlige beskyttelsesbestemmelser i henhold til artikel 6, stk. 3 og 4, i Rådets direktiv 92/43/EØF gælder for dette projekt, må det undersøges, om projektet kan forventes at få betydelig indvirkning på lokaliteten. Denne undersøgelse skal foretages af de nederlandske myndigheder. De informationer, det ærede medlem er fremkommet med, gør det ikke muligt i sig selv at drage konklusioner med hensyn til, om der kan blive tale om betydelige virkninger.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0981/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Livorno Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Livorno Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Livorno Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

2. om Livorno Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 og E-0990/03

(25. april 2003)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0373/03

af Torben Lund (PSE) til Kommissionen

(13. februar 2003)

Om: Dyrs velfærd og forbrugeroplysning

Den Europæiske Union oversvømmes i øjeblikket af produkter fremstillet af pelsen fra katte og hunde, herunder legetøj, tøj, for og homøopatiske artikler, hvis mærkning enten er misvisende eller mangler helt, eller som ifølge mærkningen er imiteret pels eller anden form for pels.

Vil Kommissionen oplyse, hvorfor den vedvarende ignorerer ti EU-landbrugsministres anmodning om at forbyde denne form for svig over for forbrugerne, som skader det indre marked, med den begrundelse, at den ikke kan gøre noget for at afhjælpe disse problemer med hensyn til dyrs velfærd, når ministrene klart har givet udtryk for, at de ønsker problemerne i forbindelse med forbrugersvig løst med henvisning til, at der er tale om en krise på det indre marked?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af David Byrnepå skriftlige forespørgsler E-0373/03 og E-1145/03

(29. april 2003)

Kommissionen ignorerer ikke spørgsmålet om import af pels fra katte og hunde. Dens tjenestegrene arbejder allerede med det rejste spørgsmål for ved hjælp af Verdenshandelsorganisationens bestemmelser, Fællesskabets retsakter og samspillet mellem eksisterende lovgivninger at forhindre vildledning af forbrugerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0742/03

af Inger Schörling (Verts/ALE) til Kommissionen

(4. marts 2003)

Om: Godtgørelse til EU's fiskere og fartøjsejere som følge af midlertidigt aktivitetsophør

I artikel 16 i den nuværende FIUF-forordning (EF) nr. 2792/1999(1) fastsættes en række betingelser for, hvornår medlemsstater kan yde godtgørelse til fiskere og fartøjsejere som følge af midlertidigt aktivitetsophør.

Hvor ofte har medlemsstaterne anvendt denne foranstaltning?

For hver gang, at der er ydet godtgørelse, bedes Kommissionen oplyse:

- hvilke af omstændighederne i artikel 16 er blevet anvendt

- hvilken medlemsstat var involveret, i hvilken form for fiskeri og i hvilken tidsperiode

- hvor mange fiskere og/eller fartøjsejere var involveret

- hvor mange midler blev tildelt, opdelt efter Fællesskabets og medlemsstaters andel?

Har Kommissionen kendskab til tilsvarende godtgørelser, som medlemsstater betaler uden anvendelse af fællesskabsmidler? I bekræftende fald, kan den fremskaffe tilsvarende oplysninger herom?

I henhold til den tidligere FIUF-forordning (EF) nr. 3699/1993(2) var det ifølge artikel 14 muligt at modtage godtgørelse for midlertidigt aktivitetsophør. Kan Kommissionen fremskaffe tilsvarende oplysninger om en sådan anvendelse af midler i henhold til denne forordning?

(1) EFT L 337 af 30.12.1999, s. 10.

(2) EFT L 346 af 31.12.1993, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(25. marts 2003)

I den nuværende programmeringsperiode 2000-2006 er godtgørelsen for midlertidigt aktivitetsophør i henhold til det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) forholdsvis begrænset, nemlig omkring 3,9 % af den samlede godtgørelse. Alene Spanien tegner sig for mere end 80 % af det samlede beløb, der er programmeret til denne foranstaltning.

De faktiske udgifter, som Kommissionen har oplyst om og godtgjort, fremgår af nedenstående tabel:

>TABELPOSITION>

For så vidt angår Spanien og Portugal, blev støtten anvendt som kompensation til fiskere og fartøjsejere, da fiskeriaftalen med Marokko ikke blev fornyet, hvilket tvang omkring 400 fartøjer og omkring 4 000 fiskere til at opgive fiskeriet.

Med hensyn til Belgien fik 60 fartøjer og over 300 fiskere tildelt kompensation på grundlag af artikel 16, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 2792/1999(1) om FIUF: uforudsigelige begivenheder, bl.a. som følge af biologiske årsager.

De programmer, der vedrører den forrige programmeringsperiode 1994-1999, afsluttes i 2003. De foreløbige tal viser, at der blev tildelt omkring 54 mio. EUR som følge af midlertidigt aktivitetsophør, hvoraf Fællesskabets andel beløb sig til 38 mio. EUR (Spanien 31 mio. EUR, Danmark 4 mio. EUR, Portugal 2 mio. EUR og Sverige 1 mio. EUR).

(1) Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet, EFT L 337 af 30.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0237/03

af Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE)og Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) til Kommissionen

(4. februar 2003)

Om: Losseplads for brændstoffer i Algecirasbugten

Algecirasbugten har udviklet sig til en losseplads for affald fra fartøjer, som dagligt passerer strædet. Miljøsammenslutningerne og repræsentanter for lokalbefolkningen har i årevis klaget over den manglende beskyttelse af kysterne som følge af manglen på midler til at indføre en sanktionsordning, som kan virke afskrækkende.

Desuden foregår bunkringen i Gibraltar i mange tilfælde på en anden måde end fastsat i London-konventionen og i Marpol-bestemmelserne, og da der hverken findes noget raffinaderi eller en kaj, hvor losningen kan gennemføres, anvendes der simpelthen flydende tanke, som fartøjet Vemamagna, der kun befinder sig 600 meter fra den spanske kyst, og som ikke overvåges eller kontrolleres fra havnen i Gibraltar.

Kommissionen vil være enig i, at disse aktiviteter udgør en meget stor risiko for miljøet. Anser Kommissionen det for påkrævet at stramme bestemmelserne om bunkring? Er der truffet foranstaltninger for at sikre, at de relevante miljøbestemmelser overholdes?

Kommissionen er ved at udarbejde et forslag til forordning, hvormed der skal indføres strafferetlige sanktioner over for alle, som enten bevidst eller ved grov uagtsomhed gør sig skyldig i havforurening. Kan Kommissionen oplyse, hvor når den vil forelægge dette initiativ, og om det vil finde anvendelse i det foreliggende tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(18. marts 2003)

For så vidt angår de risici, der er forbundet med påfyldning af brændstoffer i Algecirasbugten og ved Gibraltar, henvises de ærede medlemmer til Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel H-0800/02 fra García Margallo y Marfil på Europa-Parlamentets plenarmøde i december 2002(1).

Endvidere kan Kommissionen bekræfte, at den den 5. marts vedtog et lovgivningsforslag om indførelse af strafferetlige sanktioner mod enhver, det være sig rederen, befragteren, klassifikationsselskabet eller enhver anden, som er ansvarlig for en forurening, der skyldes grov uagtsomhed. Med denne tekst bliver det muligt at fastsætte strenge bestemmelser vedrørende havforurening, herunder ulovlig tankudtømning fra skibe samt bunkringsaktiviteter.

(1) Mundtligt svar af 17.12.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1018/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Carrara Kommunes udnyttelse af midler fra programmet Venskabsbyer i EU 2000

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Blandt de programmer, EU yder støtte til, er der også et program til fremme af konsolideringen af venskabsforbindelser mellem europæiske byer, og mange italienske byer, herunder Carrara, ville være særlig egnede i denne forbindelse.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Carrara Kommune forelagde projekter i håb om at opnå støtte fra programmet Venskabsbyer i EU 2000?

2. om Carrara Kommune fik bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 og E-1029/03

(8. maj 2003)

Midlerne til venskabsbyer forvaltes ikke decentralt.

Støtte tildeles af Kommissionen på grundlag af projekter, som de kommunale myndigheder eller venskabsbykomitéerne indsender.

Støtten udbetales først, når arrangementet er afviklet, og det sker mod forevisning af regnskabsbilag.

De lokale myndigheder deltager i venskabsbyarrangementet på grundlag af en årlig indkaldelse af forslag, som offentliggøres i EUT.

Med hensyn til det ærede parlamentsmedlems forespørgsler: For kommunerne Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Florence (E-1019), Livourne (E-1020), Macerata (E-1021), Perouse (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siene (E-1028), Terni (E-1029). Ikke modtaget midler til venskabsbyer i 2000.

For kommunerne Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Midler til et venskabsbyarrangement i 2000. Midlerne er opbrugt.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0367/03

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(12. februar 2003)

Om: Elektromagnetisk forurening

Der foretages mange undersøgelser af den såkaldte elektromagnetiske forurening eller elektrosmog. Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den vurderer dette problem, og hvilke eventuelle lovgivningsmæssige konsekvenser dette kan få?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(25. april 2003)

Hvad angår begrænsning af befolkningens eksponering for flere kilder, som udsender ikke-ioniserende stråling, såkaldt elektrosmog, glæder det Kommissionen at kunne oplyse det ærede medlem om de foranstaltninger, der er blevet truffet på europæisk plan.

Den 12. juli 1999 vedtog Rådet henstilling 1999/519/EØF(1) om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz) med henblik på at beskytte mennesker mod velkendte akutte påvirkninger af helbredet. Den lader også mulige kræftfremkaldende virkninger på langt sigt være omfattet af forsigtighedsprincippet ved at indføre en sikkerhedsmargen i forbindelse med grænserne for eksponeringen. I henstillingen anmodes Kommissionen om at udarbejde en rapport inden udgangen af 2004, hvori man tager hensyn til rapporterne fra medlemsstaterne og den seneste videnskabelige dokumentation og rådgivning.

De anbefalede grænseværdier er baseret på de retningslinjer, som International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection har fastlagt, og som er godkendt af Kommissionens Videnskabelige Styringskomité. Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø bekræftede den 30. november 2001, at de supplerende oplysninger, der er stillet til rådighed om carcinogene og andre ikke-thermale virkninger af radiobølger og mikrobølger af forskellig længde i de seneste år, ikke giver anledning til en revision af de grænser for udsættelse, Kommissionen fastsatte. Kommissionen har ingen planer om at ændre disse grænser.

Kommissionen var vært for det møde, som Verdenssundhedsorganisationen (WHO)/National Institute for Environmental Health Science (NIEHS) afholdt vedrørende forsigtighedsprincippet og elektromagnetiske felter den 24. 26. februar 2003. Dette møde fandt sted inden for rammerne af den omfattende risikovurdering, som WHO gennemførte med støtte fra Kommissionen, vedrørende sundhedsrisici forbundet med udsættelse for elektromagnetiske felter. De første resultater af denne vurdering vil være til rådighed inden udgangen af 2003, hvad angår meget lave frekvenser, hvorimod vurderingen af radiobølger vil blive færdiggjort i 2005. Resultaterne af den konference, som WHO/NIEHS afholdt, vil kunne findes på Kommissionens Europa-websted(2).

(1) EFT L 199 af 30.7.1999.

(2) http://europa.eu.int.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0210/03

af Christine De Veyrac (PPE-DE) til Kommissionen

(3. februar 2003)

Om: Fællesskabsprogrammet Urban II

Ifølge den erklæring om Urban-initiativet, der er vedføjet den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999(1), kan der afsættes en bevillingsramme på indtil 200 mio. euro til Urban II ved at gøre brug af fleksibilitetsinstrumentet.

Agter Kommissionen at anvende denne reserve i det kommende regnskabsår?

(1) EFT C 172 af 18.6.1999, s. 21.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(4. marts 2003)

EU-initiativet URBAN II var ikke planlagt, da de finansielle overslag blev godkendt i Berlin i 1999. Dette initiativ blev først taget i år 2000 bl.a. på Europa-Parlamentets foranledning, og midlerne hertil blev delvis taget fra den beløbsramme, der oprindelig var afsat til innovative foranstaltninger.

I den erklæring om URBAN-initiativet, som det ærede medlem omtaler, siges det: I betragtning af formindskelsen af den beløbsramme, der i forbindelse med URBAN-initiativet er fastlagt for innovative foranstaltninger, er institutionerne enige om at undersøge muligheden for at afsætte indtil 200 mio. EUR hertil ved anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet i løbet af perioden 2000-2006.

Kommissionen mener, at der i den erklæring, som det ærede medlem nævner i sin skriftlige forespørgsel, henvises til en eventuel tilbageføring af 200 mio. EUR til innovative foranstaltninger. Erklæringen går derfor ikke ud på at anvende fleksibilitetsinstrumentet til fordel for EU-initiativet URBAN II.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0527/03

af Norbert Glante (PSE) til Kommissionen

(18. februar 2003)

Om: Indførelse af Palladium software-komponenterne og TPM (Trusted Platform Module) mikroprocessoren

Har Kommissionen indsigt i de tekniske spørgsmål om datasikkerhed, der vil opstå i forbindelse med firmakonsortiet Trusted Computing Platform Alliance's indførelse af Palladium softwarekomponenterne og TPM mikroprocessoren, og i bekræftende fald, hvilken?

Hvilke konsekvenser af konkurrenceretlig og kartelretlig art forudser Kommissionen, at den påtænkte indførelse af denne hardware-specifikation vil få, i særdeleshed for små og mellemstore software-virksomheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(27. marts 2003)

Kommissionen er bekendt med Trusted Computing Platform Alliance (TCPA) og tilhørende initiativer i branchen såsom Microsoft's Palladium. Projektet er stadig i sin vorden, og da der ikke er indgivet nogen formel klage, har Kommissionen ikke indledt en kartelsagsundersøgelse. Kommissionen er dog klar over den mulige indflydelse, som teknologier som TCPA/Palladium kan få på en række områder, herunder spørgsmål om åbenhed på software-markedet, brugerkontrol, brugerrettigheder, beskyttelse af privatlivet og udbud af indhold. Kommissionen deltager aktivt i drøftelser, hvor alle parter kan tilkendegive deres mening om TCPA/Palladium.

Det er Kommissionens hensigt at følge udviklingen nøje de kommende måneder, også for så vidt angår spørgsmålet om databeskyttelse. Kommissionen fungerer som sekretariat for den arbejdsgruppe og de undergrupper, der er nedsat i henhold til artikel 29. Kommissionen vil deltage i drøftelserne i den internet-arbejdsgruppe, der er nedsat under arbejdsgruppen, jf. artikel 29, for at undersøge spørgsmålet om TCPA/Palladium nærmere i de kommende måneder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0456/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(13. februar 2003)

Om: Forsinkelser i forbindelse med det operationelle program informationssamfundet i Grækenland

Det ser ud til, at et operationelt program under den tredje fællesskabsstøtteramme, der er af afgørende betydning for udviklingen af den græske økonomi, nemlig programmet informationssamfundet er alvorligt forsinket, hvilket har medført klager fra de virksomheder, der ville have kunnet få gavn af dette program.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

1. Hvad er omfanget af forpligtelserne og udnyttelsen af bevillingerne i forbindelse med det ovennævnte program?

2. Hvad er årsagerne til den alvorlige forsinkelse?

3. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet, eller hvilke foranstaltninger agter den at træffe for at fremskynde gennemførelsen af dette program?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(17. marts 2003)

Kommissionen skal henvise det ærede medlem til sit svar på forespørgsel E-3331/02.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0626/03

af Peter Liese (PPE-DE) til Kommissionen

(25. februar 2003)

Om: Kommissionens forslag til retsakt om pædiatriske lægemidler

I sin resolution af 14. december 2000 om pædiatriske lægemidler(1) opfordrede Rådet Kommissionen til snarest muligt at fremsætte passende forslag for at forbedre adgangen til lægemidler beregnet til børn.

Lægemidler, der ønskes anvendt til børn, bør testes videnskabeligt, inden der gøres almindelig brug af dem. Dette kan kun opnås ved at sikre, at lægemidler, som menes at være særligt virksomme ved behandlingen af børn, undersøges grundigt.

I februar 2002 iværksatte Kommissionen en række offentlige høringer om bedre lægemidler til børn. I et sammendrag af svar afgivet i denne forbindelse fra juni 2002 hedder det, at en gennemgående bekymring, der kom til udtryk i indlæggene, var problemets hastende karakter. I sit arbejdsprogram for 2003 bebudede Kommissionen, at det forventede at offentliggøre sit lovforslag i marts 2003, mere end to år efter Rådets resolution.

Kan Kommissionen garantere, at forslaget vil blive offentliggjort uden yderligere udsættelse, således at der i det mindste er en chance for, at det kan blive vedtaget under den fælles beslutningsprocedure inden EU's udvidelse?

(1) EFT C 17 af 19.1.2001, s. 1.

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanenpå skriftlige forespørgsler E-0564/03 og P-0626/03

(3. april 2003)

Kommissionen agter så hurtigt som muligt at fremlægge den endelige tekst til forslaget til en forordning om pædiatriske lægemidler. I september 2002 blev et første udkast udarbejdet. På grundlag af dette udkast blev medlemsstaterne og Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering hørt. Denne høringsproces tog længere tid end forventet, idet medlemsstaterne under mødet i Lægemiddeludvalget i november 2002 bad om en forlængelse af tidsfristen for kommentarer.

Kommissionen har besluttet at medtage dette forslag blandt de 43 vigtige forslag inden for rammerne af lovgivnings- og arbejdsprogrammet for 2003, som skal gøres til genstand for en udvidet konsekvensanalyse. Den udvidede konsekvensanalyse er et vigtigt element i Kommissionens handlingsplan for bedre lovgivning.

Kommissionen har nu påbegyndt forberedelserne til denne konsekvensanalyse og har til hensigt at gennemføre den så hurtigt som muligt, således at forslaget kan vedtages.