SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3492/00

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Rådet

(13. november 2000)

Om: EU-interventioner mod krigen i Mellemøsten

Dramatiske og bitre sammenstød har nu i mange uger medført blodsudgydelser i Mellemøsten, og israelere og palæstinensere kæmper tilsyneladende endeløse kampe. Den amerikanske præsident Clinton og FN's generalsekretær Kofi Annan forsøger at sikre en fremtidig fred og at slukke krigens arnesteder, hvis ofre er at finde både blandt israelere og i større omfang palæstinensere.

Hvad har EU gjort for konkret at støtte Clintons og Kofi Annans indsats (ud over at fremsætte sine forgæves erklæringer i Biarritz)?

Meda-programmet der synes lammet af urimelige bureaukratiske problemer giver mulighed for at yde støtte ikke blot til humanitære, men også til strukturelle foranstaltninger. Hvordan vil Rådet udnytte dette program og de tilknyttede midler som redskab i fredens tjeneste?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-3460/00 og E-3492/00

(8. marts 2001)

Rådet støtter fortsat en forhandlingsløsning på basis af de grundlæggende principper, der blev fastlagt i Madrid og Oslo og i de efterfølgende aftaler, i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 242 og 338. Rådet har fra begyndelsen støttet den indsats, som USA har gjort for at genoplive forhandlingerne mellem Israel og Den Palæstinensiske Myndighed.

EU har, siden sammenstødene begyndte, uden ophør arbejdet på at få volden til at stoppe og på, at dialogen genoptages på højeste niveau. EU's særlige udsending, ambassadør Moratinos, har været i regionen næsten konstant, i nær kontakt med parterne, for at lette forsøget på at nå frem til en løsning på krisen. Efter forhandlingerne i Paris den 4. oktober i formandskabets regi rejste generalsekretæren/den højtstående repræsentant til regionen for at forberede topmødet, der blev holdt i Sharm el-Sheikh den 17. oktober med aktiv deltagelse af generalsekretæren/den højtstående repræsentant.

På dette topmøde mellem Yasser Arafat og Ehud Barak, præsident Clinton og præsident Moubarak, Kong Abdallah II af Jordan, FN's generalsekretær samt generalsekretæren/den højtstående repræsentant blev det besluttet at nedsætte en kommission, som skal klarlægge forløbet af voldshandlingerne i de palæstinensiske territorier. Generalsekretæren/den højtstående repræsentant vil deltage i denne kommissions arbejde ved siden af den tidligere tyrkiske præsident Suleiman Demirel, den norske udenrigsminister Thorbjørn Jagland samt de forhenværende amerikanske senatorer George Mitchell og Warren Rudman. Rådet glæder sig over, at kommissionen har påbegyndt sit arbejde. Det har noteret sig Israels beslutning om midlertidigt at indstille sin deltagelse i kommissionen og henstiller til parterne, at de snarest genoptager arbejdet, hvis afslutning, der oprindeligt var planlagt til udgangen af marts 2001, forventes at bidrage positivt til fredsprocessen.

Rådet har netop vedtaget den ny Meda II-forordning. Den har til formål at støtte de bestræbelser, som Middelhavspartnerne, herunder også palæstinenserne, udfolder for at ændre de økonomiske og sociale strukturer. Den afsætter til perioden 2000-2006 et beløb på 5,350 mia. EUR. Med forordningen bliver procedurerne væsentligt forenklet og udbetalingerne hermed fremskyndet.

Mulighederne for humanitære indgreb henhører snarere under ECHO, Kontoret for Humanitær Bistand under Europa-Kommissionen. I juli blev der finansieret humanitær bistand på Vestbredden, i Gazastriben, i Libanon, i Jordan og i Syrien til et beløb på 8,5 mio. EUR, og i september blev der ydet et beløb på 3,545 mio. EUR til hjælp i Sydlibanon.

Desuden støtter EU palæstinenserne med betydelige finansielle hjælpeprogrammer ud over Meda-programmet, bl.a. Fællesskabets finansielle og tekniske samarbejde med Vestbredden og Gazastriben for 1999-2003 (forordning (EF) nr. 2840/98), specifikke aktioner finansieret over andre budgetposter, bidraget til UNRWA og medlemsstaternes bilaterale programmer, hvilket tilsammen gør EU til fredsprocessens største donor.