ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3186/98

af Jan Lagendijk (V) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Parlamentarisk kontrol med afgoerelser, jf. Amsterdam-traktatens afsnit III A

Er Kommissionen orienteret om, at det nederlandske andetkammer i lov om godkendelse af Amsterdam-traktaten overvejer ogsaa at lade generalstaternes gaeldende ret til at godkende alle afgoerelser, som er bindende for Nederlandene i henhold til EU-traktatens afsnit VI, omfatte afgoerelser, der traeffes paa grundlag af bestemmelserne i EF-traktatens afsnit III A, hvor (og saa laenge) Europa-Parlamentet ikke har faaet nogen medbestemmelsesret, med henblik paa at forhindre, at det demokratiske underskud med hensyn til asyl- og indvandringspolitikken bliver endnu stoerre?(1)

Deler Kommissionen som traktaternes vogter den nederlandske regerings opfattelse, nemlig at "en udvidelse af godkendelsesretten efter (afsnit i) EF-traktaten vil skabe [...] EU-retlige problemer"(2), eller bifalder den, at nationale parlamenter paatager sig ansvaret for den parlamentariske kontrol med EU-politikken paa de omraader, hvor Europa-Parlamentets befoejelser ikke slaar til?

Hvilke EU-retlige problemer ser Kommissionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(17. november 1998)

I henhold til EF-traktatens artikel 146 bestaar Raadet af en repraesentant for hver medlemsstat paa ministerplan, som har befoejelse til at forpligte denne medlemsstats regering. Alle medlemsstater har ret til i sin interne retsorden at fastsaette regler og procedurer, i henhold til hvilke den paagaeldende repraesentants stillingtagen i Raadet er fastlagt. Det tilkommer ikke Kommissionen at tage stilling til saadanne regler og procedurer.

(1) Andetkammeret, moedeaar 1996-1997, beslutning 21 501-058, nr. 20 af De Hoop Scheffer og Rosenmoeller (udsat), og andetkammeret, moedeaar 1997-1998, 25 922 (R 1613), nr. 4.

(2) Andetkammeret, moedeaar 1997, 25 922 (R 1613), nr. 5, s. 2.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3467/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: EU-stoette til Wien/OEstrig

Kan Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal vedroerende tildeling af EU-stoette til delstaten Wien:

1. Kan Kommissionen oplyse stoerrelsen af de bevilligede EU-strukturstoettemidler og disses fordeling paa de enkelte fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer- og initiativer samt den EU-stoette, der er blevet givet til pilotprojekter og andre foranstaltninger eller som direkte tilskud til f.eks. forskningsinstitutter, universiteter, virksomheder og andre organisationer i Wien under andre budgetposter siden 1995?

2. Hvor mange arbejdspladser er der blevet oprettet og sikret ved hjaelp af denne stoette?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-3459/98, E-3460/98, E-3461/98,E-3462/98, E-3463/98, E-3464/98, E-3465/98, E-3466/98 og E-3467/98

(19. januar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3818/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Programmer og projekter vedroerende miljoe i Katalonien

Kan Kommissionen i betragtning af den aabenhedspolitik, den foerer i forbindelse med sine udgifter, oplyse, hvilke af de projekter, der i perioden 1994-1999 er blevet gennemfoert i Katalonien, har modtaget tilskud fra de forskellige stoetteordninger paa miljoeomraadet?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke beloeb der er blevet bevilliget til de enkelte projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(18. januar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2847/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Sidste nyt om italienske handelsregler

Under henvisning til forespoergsel E-0784/98(1) om lovdekretet om handelsregler, der blev vedtaget af det italienske ministerraad den 16. januar 1998, som fastlaegger en fuldstaendig afskaffelse af naeringsbrev til smaa handelsvirksomheder paa op til 300 m2, afskaffelse af opfoerelse i registeret over handelsdrivende for at kunne drive virksomhed, og sammenlaegning af de nuvaerende 14 varetabeller til kun to, nemlig foedevarer og ikke-foedevarer, anmodede man Kommissionen om at oplyse, om disse foranstaltninger ikke var i modstrid med de relevante faellesskabsdirektiver og til skade for den frie konkurrence. Med svar af 28. maj 1998 fra Monti meddelte Kommissionen, at den var ved at undersoege det paagaeldende spoergsmaal. Vil Kommissionen redegoere for resultatet af denne undersoegelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(6. januar 1999)

I forespoergslen henviser det aerede medlem til sin tidligere forespoergsel E-784/98, der angik fire aspekter.

1. I forbindelse med punkt 1 er svaret nej.

2. De nye italienske bestemmelser om handel liberaliserer oprettelse af salgssteder paa op til 250 m2 i byer over 10 000 indbyggere og op til 150 m2 i byer under 10 000 indbyggere. Dette er ikke til hinder for, at mindre, dynamiske virksomheder samarbejder i indkoebskoncerner eller frivillige kaeder, saasom franchise, for fortsat at vaere konkurrencedygtige paa markedet, saaledes som der staar i groenbogen om handel. Det er denne konkurrenceevne, der sikrer de mindre forretningers sunde overlevelse og saaledes den dermed forbundne beskaeftigelse. De i loven omhandlede ledsage- og tilpasningsforanstaltninger vil kunne stoette de mindre forretninger i disses bestraebelser paa at tilpasse sig den nye konkurrence.

3. I princippet kan vedtagelse af et lovdekret om liberalisering ikke udgoere en indskraenkning af konkurrencen mellem uafhaengige virksomheder. Ifoelge det aerede medlem har det paagaeldende dekret til hovedformaal at fjerne en hindring for adgang til markedet for butikshandel. Uanset andre betragtninger og ud fra et strengt konkurrencesynspunkt er fjernelse af hindringer for adgang til et marked en foranstaltning, der almindeligvis har en positiv virkning paa konkurrencen. I oevrigt tager EF-traktatens artikel 85 i princippet sigte paa virksomheders (og ikke offentlige myndigheders) fremgangsmaader og beslutninger, der kan indskraenke konkurrencen mellem disse virksomheder og samtidig paavirke handelen mellem medlemsstaterne.

4. De nye italienske handelsbestemmelser tager sigte paa at udvikle konkurrencen mellem de mindre salgssteder. For saa vidt som de er forenelige med bestemmelserne om fri etableringsret og frie varebevaegelser samt med konkurrencereglerne, har Kommissionen ingen saerlige bemaerkninger desangaaende. Den skal i oevrigt minde om, at de nationale, regionale og lokale myndigheder har befoejelser med hensyn til fysisk planlaegning.

(1) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 129.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2369/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Resultatet af det tosidede moede mellem generaldirektoeren for Kommissionens Generaldirektorat for Fiskeri og den canadiske vicefiskeriminister

Efter moedet forleden i Bruxelles mellem EU og Canada den 14. maj, hvor de canadiske myndigheder forpligtede sig til at tage de eksterritoriale aspekter af sit omstridte forslag til fiskerilov C-27 op til fornyet behandling, afholdtes der den 23. juni i Bruxelles et moede mellem Kommissionens generaldirektoeren for fiskeri og den canadiske vicefiskeriminister.

Kan Kommissionen goere rede for resultatet af dette moede og navnlig for de fremskridt, der er sket i forbindelse med de canadiske myndigheders fornyede behandling af de eksterritoriale aspekter af det naevnte canadiske forslag til fiskerilov C27?

Kan Kommissionen helt konkret oplyse, om Canada har afgivet nye tilsagn om tilbagetraekning, aendring, tidsfrister og dato med hensyn til de eksterritoriale aspekter af dette lovforslag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(18. september 1998)

De fiskeridroeftelser paa hoejt plan, der fandt sted i Bruxelles den 23. juni 1998, udgjorde endnu en mulighed for at udtrykke bekymring over de eksterritoriale aspekter i den kommende canadiske lovgivning (Bill C-27). Spoergsmaalet var blevet rejst tidligere paa topmoedet mellem EU og Canada den 14. maj 1998. Ved den lejlighed indvilligede canadierne i at se paa sagen igen. Spoergsmaalet blev endvidere droeftet i lyset af debatten i det canadiske underhus den 28. maj 1998, hvorunder regeringen gik imod forslag, der tog sigte paa at skaerpe visse bestemmelser i den planlagte canadiske lovgivning. Det understregedes, at sagen fortsat vakte stor bekymring i EU, og canadierne noterede sig EU's anmodning om at goere sig grundige overvejelser omkring den.

Siden da er der ikke kommet mere nyt frem om den planlagte canadiske lovgivning. Overvejelserne herom i det canadiske underhus fortsaetter i efteraaret efter sommerpausen.

De ovenfor naevnte droeftelser paa hoejt plan vedroerte alle relevante fiskerispoergsmaal - baade bilaterale og multilaterale. Paa det sidste omraade viste droeftelser af emner, der isaer vedroerte Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav, at mange af de tidligere vanskeligheder er overvundet. Paa det bilaterale omraade blev der opnaaet enighed om at fremme kontakter paa virksomhedsniveau i 1999. Herved skulle man kunne skabe de relevante kontakter. Dette skulle endvidere kunne tjene som en forloeber for fornyet samarbejde inden for joint ventures, der er til fordel for alle deltagerne heri, eller andre former for partnerskaber.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3895/98 af Karl-Heinz FLORENZ til Kommissionen. Direktiv 81/851/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om veterinærmedicinske præparater



EF-Tidende nr. C 142 af 21/05/1999 s. 0156



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3895/98 af Karl-Heinz Florenz (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Direktiv 81/851/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om veterinaermedicinske praeparater Mener Kommissionen ogsaa, at en aendring af direktiv 81/851/EOEF(1) om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om veterinaermedicinske praeparater er noedvendig for goere det muligt i forbindelse med behandling af dyr, der kun har ringe betydning for foedevareproduktionen, i en noedsituation at anvende laegemidler, der ellers ikke er tilladt for saadanne dyr? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (25. januar 1999) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1495/98 fra Heinz Kindermann(2). (1) EFT L 317 af 6.11.1981, s. 1. (2) EFT C 31 af 5.2.1999, s. 42.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3323/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: Virkningerne af Ruslands krise i Estland

Den stadigt forvaerrede oekonomiske og politiske krise i Rusland har skabt uforudset store problemer i Estland, der kan have vidtraekkende virkninger bl.a. for landets forhandlinger om tiltraedelse af EU. En af Estlands stoerste banker er som foelge af konkursrisiko underlagt centralbankens kontrol, ligesom sektorer, der er afhaengige af eksporten til Rusland, saasom landbruget og levnedsmiddelindustrien, er i saerdeles store vanskeligheder.

I hvilket omfang vil dette efter Kommissionens mening og i lyset af de nuvaerende oplysninger paavirke Estlands samfundsoekonomi? Hvordan vurderer Kommissionen, at den forvaerrede krise vil indvirke paa Estlands forhandlinger om tiltraedelse af EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(9. december 1998)

Kommissionen mener, at den russiske krises indvirkning paa den estiske oekonomi vil vaere begraenset og ret kortvarig. Den forventede lavere BNP-vaekst i Estland i 1998 vil kunne hjaelpe til at mindske de eksterne ubalancer, som har fulgt i koelvandet af de hoeje vaekstrater i tidligere tid. Kommissionen er overbevist om, at de oekonomiske udsigter paa laengere sigt fortsat er gode, forudsat at der fortsat foeres en forsigtig makrooekonomisk politik.

Kommissionen mener ikke, at den aktuelle oekonomiske krise i Rusland vil faa nogen indflydelse paa Estlands forhandlinger om medlemskab af Unionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3166/98

af Raimo Ilaskivi (PPE) og Jyrki Otila (PPE) til Raadet

(22. oktober 1998)

Om: Holdningen til Europa-Parlamentet hos en tjenestemand i Raadet

I weekendtillaegget den 3.10.1998 i avisen Ilta-Sanomat, der udkommer i Finland, er der paa s. 22-23 offentliggjort journalist Mikko Numminens reportage med titlen "Eksyksissae eurotalossa" (Faret vild i det europaeiske hus). I artiklen citeres bl.a. tjenestemaend i Raadet om Europa-Parlamentets rolle. Ifoelge artiklen kritiserer generaldirektoer Sixten Korkman Parlamentet voldsomt og understreger, at Europa-Parlamentet naermest er en plage.

En saadan indstilling er, udover at vaere grov ringeagtelse af den eneste institution i EU der er valgt af borgerne, ogsaa tegn paa en uovervejet udtalelse. Det vaerste er, at den ikke svaekker den mistro, som utallige borgere i de enkelte medlemslande naerer til EU.

Kan Raadet oplyse, hvorvidt Korkmans udtalelse svarer til den generelle holdning i Raadet? Hvis dette ikke er Raadets holdning, hvilke foranstaltninger agter Raadet da at traeffe i forhold til udtalelsen og den, som har fremsat den?

Svar

(18./19. januar 1999)

Raadet plejer ikke at kommentere avisreportager som den, de aerede parlamentsmedlemmer naevner. Raadet oensker dog at understrege, at bemaerkninger fremsat af tjenestemaend i Generalsekretariatet for Raadet paa ingen maade kan tilskrives Raadet uanset deres art.

Raadet saavel som sekretariatet tillaegger Europa-Parlamentets rolle og et godt forhold mellem Europa-Parlamentet og Raadet den allerstoerste betydning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2775/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(14. september 1998)

Om: Etablering af verdens stoerste naturreservat i Surinam

Er Kommissionen klar over, at AVS-landet Surinam er begyndt at etablere et naturreservat "Centraal Suriname Wildernis Natuurreservaat" med et samlet areal paa 16 mio ha, hvilket er ensbetydende med oprettelse af verdens stoerste reservat for tropisk regnskov?

Er Kommissionen klar over, hvor meget dette positive projekt koster, og er Kommissionen involveret i bevarelsen af disse regnskove?

Er Kommissionen foelgelig rede til via sit budget at bidrage til opretholdelsen af dette reservat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(10. november 1998)

Naturreservatet i det centrale Surinam blev etableret i 1997 af den surinamske regering med finansiel stoette fra Conservation International, en organisation baseret i De Forenede Stater. Dette reservat sammenbinder tre vigtige beskyttede omraader i det centrale Surinam. Kommissionen deltager ikke i dette projekt og har heller modtaget nogen anmodninger om finansiel eller teknisk stoette.

Hidtil har Kommissionen i Surinam finansieret en undersoegelse inden for skovsektoren, samfinansieringen af Det Nationale Miljoeraad samt en undersoegelse om mulighederne for at oprette et skovinstitut.

Inden for rammerne af det nationale indikativprogram, der altid er baseret paa strategier og prioriteter, som er fastsat i samarbejde med regeringen i den paagaeldende AVS-stat, har Surinam ikke givet beskyttelsen af den tropiske regnskov prioritet i den ottende Europaeiske Udviklingsfond (EUF). Kommisssionen er fortsat aaben for at undersoege enhver anmodning om stoette til bevarelsen af det globale miljoe i omraadet, eftersom dette udgoer en af dens prioriterede aktioner for en baeredygtig udvikling af dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2926/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Restaurering af en traditionel bygning i Arkadia

I omraadet Magouliana i Arkadia paa Peloponne, har det saakaldte "modersanatorium" ligge oede siden 1938. Denne bygning er et repraesentativt eksempel paa hospitalsarkitektur fra mellemkrigstiden med en saerdeles traditionsrig fortid fra de aar, hvor tuberkulosen haergede som foelge af katastrofen i Lilleasien. Amtet og en raekke instanser i omraadet har indgivet projekter om udbedring, bevaring og restaurering af dette mindesmaerke, men alle bestraebelserne er stoedt paa oekonomiske problemer.

Kan Kommissionen oplyse, om det - hvis der stilles forslag fra graesk side - er muligt at opnaa oekonomisk stoette fra EU til de foranstaltninger, der er noedvendige for at redde og restaurere bygningen?

Svar afgivet af Monika Wulf-Mathies paa Kommissionens vegne

(16. november 1998)

I henhold til det operationelle program for Peloponnes har Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling fra de graeske myndigheder modtaget en ansoegning om stoette til en undersoegelse af, hvorvidt det er muligt at oprette et polyvalent turistcenter, der skal placeres paa det sted, hvor det gamle sanatorium ligger, og om et saadant projekt er rentabelt.

Resultaterne af undersoegelsen er naeppe opmuntrende, naar det gaelder anvendelsen af offentlige midler til at modernisere, vedligeholde og praesentere den forladte bygning, herunder oprettelse af de noedvendige vejinfrastrukturer.

Det er klart, at eventuel stoette til dette arbejde fra faellesskabsfondene kun kan komme paa tale, hvis betingelserne for at sikre den moderniserede bygnings funktion er forenelige med maalsaetningerne for det operationelle program.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2794/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: Sundhedsvaesenet i EU

Den 24. juli 1995 fandt der i Bad Tatzmannsdorf (OEstrig) en ministerkonference sted om emnet "Sundhedsvaesenets kvalitet" efter initiativ fra den oestrigske formand for Raadet og i naervaerelse af kommissaeren med ansvar for faellesskabspolitik Patreig Flynn.

Kommissaer Flynn udtalte, at "de disponible data fra de forskellige EU-lande ikke er saerlig godt samordnet, og det er beklageligt, fordi sundhedsvaesenets kvalitet giver anledning til bekymring i 380 millioner europaeeres dagligliv".

Anser Kommissionen det ikke for hensigtsmaessigt at igangsaette en sammenlignende undersoegelse mellem de forskellige sundhedsvaesener, og anser Kommissionen det ikke for absolut noedvendigt at udarbejde en rationel model for sundhedsvaesenet, som alle medlemsstaterne kan bruge som udgangspunkt i forbindelse med de store befolkningsbevaegelser, der har fundet sted, og de nye teknologier inden for sundhedsvaesenet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padráig Flynn

(23. oktober 1998)

I en nyere meddelelse om udviklingen i folkesundhedspolitikken(1) paapegede Kommissionen behovet for at skabe et struktureret og samlet system for indsamling, analysering og formidling af oplysninger om sundhedssituationen, afgoerende faktorer herfor og sundhedsvaesenet, der skal omfatte alle medlemsstater. EU's handlingsprogram vedroerende sundhedsovervaagning forventes i betydelig grad at bidrage til at naa dette maal.

Europa-Parlamentet har for nylig offentliggjort en sammenlignende undersoegelse vedroerende sundhedsvaesenet i EU (Health care systems in the EU - a comparative study (SACO 101 EN)), som indeholder oplysninger om sundhedsvaesenet i medlemsstaterne.

Det er medlemsstaterne, der tager sig af tilrettelaeggelsen af sundhedsvaesenet.

(1) KOM(98) 230 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3007/98

af Umberto Bossi (NI) til Raadet

(16. oktober 1998)

Om: Italiensk forslag om at fremme jobskabelse i Syditalien ved at fritage arbejdsgiverne fra at betale sociale ydelser

Den italienske regering fremsatte for nylig forslag om at fremme jobskabelse i Syditalien ved at fritage virksomhederne i dette omraade fra at betale arbejdsgiverbidrag, men undlod foerst at indhente oplysninger hos faellesskabsmyndighederne om lovligheden af en saadan foranstaltning. Det samme skete i 1995, da ordningen om uddannelse paa arbejdspladsen blev indfoert. Som foelge af denne undladelse blev der paa davaerende tidspunkt indledt traktatbrudsprocedure mod Italien for overtraedelse af Faellesskabets konkurrencebestemmelser, og virksomhederne blev anmodet om at tilbagebetale alle de stoettebeloeb, de havde modtaget siden 1995.

Mener Raadet ikke, at denne foranstaltning til fordel for Syditalien er diskriminerende over for virksomhederne andre steder i Italien, som oensker at ansaette nye arbejdstagere, men ikke kan nyde godt af nogen beskaeftigelsesstoette?

Hvilke foranstaltninger agter Raadet at traeffe over for Italien for at undgaa yderligere "forglemmelser" i forbindelse med anmeldelse af nationale foranstaltninger?

Mener Raadet ikke, at de smaa og mellemstore virksomheder i Italien burde vaere bedre beskyttede for at undgaa, at regeringens fejltagelser gaar ud over dem?

Svar

(7. december 1998)

Raadet henleder det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed paa, at det ikke kan udtale sig om, hvorvidt foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet, er i overensstemmelse med EF-retten.

Gennemfoerelsen af traktaten og den afledte ret henhoerer nemlig under Kommissionens kompetence i henhold til artikel 155 i EF-traktaten.

Raadet kan saaledes ikke tage stilling til de forskellige elementer i det af det aerede parlamentsmedlem stillede spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2097/98

af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: EU-midler til handelssektoren

1. Hvor stor en del af EU-midlerne inden for foelgende omraader tilfalder handelssektoren:

a) Konto B3-4000 - Industrielle relationer og den sociale dialog,

b) konto B3-4002 - Fagforeningers oplysnings- og uddannelsesvirksomhed,

c) konto B3-4003 - Information, hoering og deltagelse af virksomhedsrepraesentanter,

d) midler administreret af GD XXIII inden for omraaderne handel og stoette til smaa og mellemstore virksomheder,

e) Leonardo-programmet?2. Hvordan og i hvilket omfang finansieres arbejdsmarkedets parter inden for handel af EU-midler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(26. oktober 1998)

Kommissionens indsats for at stimulere den sociale dialog gaar baade ud paa at skabe de politiske og logistiske betingelser, som vil goere denne dialog mulig, og paa at yde loebende teknisk og videnskabelig stoette til de forskellige organisationer, som deltager i den sociale dialog. Med henblik herpaa raader Kommissionen over forskellige finansielle instrumenter over budgetposterne B3-4000, B3-4002 og B3-4003. Den stoetter de initiativer, der er taget af arbejdsmarkedets parter paa EU-plan og paa nationalt plan, som sigter mod at give deres tiltag en europaeisk dimension. Der er tale om forudgaaende oplysningskampagner (konferencer, undersoegelser, forberedende moeder, arbejdsgrupper, forberedelse af de vigtige europaeiske satsningsomraader) og stoette til initiativer til opfoelgning af den sociale dialog (formidling, opfoelgning og evaluering af aftalerne, indsats paa europaeisk plan, f.eks. vedroerende beskaeftigelse til unge, samt oprettelse af et uddannelsescenter for industrielle relationer).

Det er fagforeninger, som repraesenterer arbejdsgivere eller arbejdstagere, som kan modtage stoette ydet over de foernaevnte budgetposter,. Stoetten ydes til finansiering af aktioner, ikke til finansiering af arbejdsmarkedets parters strukturer eller interne funktion.

Arbejdsmarkedets parter inden for handelssektoren modtager et stoettebeloeb i forhold til deres deltagelse i den sociale dialog paa EU-plan. For eksempel har Euro-Fiet og EuroCommerce for nylig modtaget stoette over budgetpost B3-4000 til afholdelse af et faelles seminar om den elektroniske handels indvirkning paa beskaeftigelsen i handelssektoren og til organisation af en stor konference om handelen og den sociale dialog i denne sektor, som vil finde sted om kort tid i Bruxelles.

Med hensyn til de beloeb, der er blevet bevilget til arbejdsmarkedets parter inden for handelssektoren under de af det aerede parlamentsmedlem omtalte budgetposter, har man ment, det var hensigtsmaessigt, hvad angaar budgetposterne B3-4000 og B3-4002, at se paa hele perioden for de fem seneste aar (1994 - august 1998); hvad angaar budgetpost B3-4003, vedroerer oplysningerne aarene 1996 - august 1998, da denne budgetpost foerst blev oprettet i 1996.

Kommissionen sender en oversigt over de bevilgede beloeb direkte til det aerede parlamentsmedlem samt til Parlamentets Generalsekretariat.