ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/246

(2004/C 88 E/0249)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0914/04

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om: Ulovlig fuglefangst på Cypern

Hvert år indfanges omkring 12 millioner fugle ulovligt, når de er på træk over Cypern. Brugen af fangstmetoder som anvendelsen af spejlnet og limpinde strider imod reglerne i fugledirektivet, men er fortsat udbredt.

I betragtning af, at Cypern er forpligtet til at indføre og rette sig efter direktivet om beskyttelse af vilde fugle (79/409/EØF (1)) samt direktivet om naturtyper (92/43/EØF (2)) fra den 1. maj 2004, hvilke tiltag iværksætter Kommissionen for at stoppe den ulovlige fuglefangst samt for at garantere fuld indførelse og overholdelse fra tiltrædelsesdatoen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

Kommissionen påpegede klart under tiltrædelsesforhandlingerne og i den efterfølgende førtiltrædelsesperiode, at visse fældefangstmetoder til fugle, bl.a. anvendelse af spejlnet og limpinde, strider mod bestemmelserne i fugledirektivet (Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle, ændret ved Kommissionens direktiv 91/244/EØF af 6. marts 1991 (3)). Denne praksis er ulovlig på Cypern, og de stedlige myndigheder har givet Kommissionen tilsagn om, at de ville skærpe håndhævelsen af den pågældende lovgivning.

Cypern er forpligtet til at sikre fuldstændig gennemførelse af fugledirektivet og habitatdirektivet (Rådets direktiv 92/43/EØF af 31. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter) fra datoen for dets tiltræden af EU. Kommissionen vil fra og med den 1. maj 2004 følge den samme fremgangsmåde for Cypern som for enhver anden medlemsstat og således træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at disse direktiver gennemføres til fulde.

I førtiltrædelsesperioden har Cypern omsat de to direktiver i national ret og er derfor nu forpligtet til at håndhæve i overensstemmelse med landets lovgivning.

(1) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(2) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(3) EFT L 115 af 8.5.1991.
Med ikrafttrædelsen af protokollen om Den Afrikanske Menneskerettighedsdomstol udstyres Afrika ganske rigtigt for første gang med en juridisk institution, der specifikt har til formål at håndhæve de grundlæggende menneskerettigheder. Kommissionen har ved flere lejligheder udtrykt sin støtte til etableringen af denne domstol, som vil kunne komme til at spille en vigtig rolle i forbindelse med beskyttelse og håndhævelse af menneskerettighederne på hele det afrikanske kontinent samt medvirke til fremme af demokrati, retsstatsprincipper og god regeringsførelse.

Kommissionen ser domstolen som et tegn på et nyt politisk klima, som i fremtiden vil kunne bidrage til en mere engageret og overordnet indsats i Den Afrikanske Union og den af den valgte Kommission for demokrati, regeringsførelse og menneskerettigheder. De afrikanske landes etablering af værktøjer og overvågningsinstrumenter (Den afrikanske gensidige evalueringsmekanisme (African Peer Review Mechanism), Konferencen om stabilitet, sikkerhed og udviklingssamarbejde i Afrika (Conference on Stability, Security and Development Cooperation in Africa) og institutioner (ovennævnte Kommission, Det Panafrikanske Parlament, Den Afrikanske Menneskerettighedsdomstol) for hele kontinentet viser, hvilket stærkt engagement og interesse der ligger bag disse tiltag.

Kommissionen har også ønsket Den Afrikanske Union tillykke med, at den har opnået det krævede antal ratifikationer, men Kommissionen har ikke til hensigt at lobbye for ratificering af en protokol, som den ikke selv er direkte juridisk involveret i.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/631

(2004/C 84 E/0709)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0576/04

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om: Romano Prodis valgkampaktiviteter

Fire venstreorienterede partier i Italien vil i fællesskab deltage i valgene til Europa-Parlamentet under navnet »Lista Prodi«. Kommissionens formand vil ifølge forlydender ikke selv være opført som kandidat på listen men deltage aktivt i valgkampagnen. Ifølge presseforlydender vil han selv deltage i valget af kandidater. Det ville imidlertid synes ret ulogisk, hvis Kommissionens formand gav navn til den pågældende liste uden selv at være stærkt involveret i hele kampagnen.

Kommissionsformandens nye partipolitiske aktiviteter vil uden tvivl lægge stort beslag på hans tid. Dog har Kommissionens formand oplyst, at han vil varetage sit hverv indtil oktober.

Betragter Prodi sit hverv som formand for Kommissionen som et fuldtidsjob?

Hvor meget tid om ugen vil han bruge på valgkampagnen i Italien?

Finder Kommissionen det ønskeligt, at dens medlemmer deltager aktivt i valgkampagner?

Hvilke aftaler er der blevet truffet herom i Kommissionen? Hvem overtager Prodis opgaver i tilfælde af hans fravær?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(2. april 2004)

Som Kommissionen har haft lejlighed til at påpege ved adskillige lejligheder i forbindelse med besvarelse af skriftlige eller mundtlige forespørgsler fra Europa-Parlamentets medlemmer, er Kommissionens medlemmer politikere, som udøver en politisk funktion, og som under opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af deres funktion, bevarer deres frihed til helt uafhængigt og under eget ansvar at give udtryk for deres personlige holdning og være medlem af et politisk parti.

Når det er sagt, har kommissionsformand Prodi bekræftet, at han ikke regner med hverken at opstille som kandidat eller aktivt deltage i valgkampagnen. Han vil i lighed med tidligere bruge al sin energi på sine opgaver som formand for Kommissionen indtil udløbet af hans mandat.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/688

(2004/C 88 E/0707)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0188/04

af Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om: Bortførelse af to borgere fra Côte d'Ivoire

Den 4. december 2003 blev brødrene Gbane Aboubacar og Soule Ouattara bortført fra deres bil, en grå Peugeot 405 med registreringsnummeret 2532CE01, af en bevæbnet kommando i området omkring kulturcentret i Treichville, Côte d'Ivoire.

Henvendelserne fra deres familie, som bor i Koumassi, har siden været forgæves. Eftersøgninger i politistationerne og hos gendarmeriet i hovedstaden Abidjan har indtil nu ikke givet noget resultat. Ofrenes forældre og deres politiske familie, det demokratiske parti i Côte d'Ivoire (PDCI RDA), er stadig chokerede over denne nye voldsepisode i landet.

Har Kommissionen oplysninger i forbindelse med denne bortførelse, som er foregået under mystiske omstændigheder?

Vil Kommissionen rette henvendelse til myndighederne i Côte d'Ivoire, så denne situation hurtigst muligt kan få en positiv udgang?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(26. februar 2004)

Kommissionen har kendskab til bortførelsen af brødrene Gbane Aboubacar og Soule Ouattara. Sagen er blevet nævnt i flere aviser, herunder »le Nouveau Réveil« og »le Libéral«.

Det politiske parti, som Gbane Aboubacar er medlem af, PDCI-RDA, har foretaget efterforskninger på politistationer i nabolaget og i det centrale fængsel »Maison d'Arrêt et de Correction« i Abidjan, men der er ikke fundet oplysninger.

Hverken de bortførtes familie eller PDCI har underrettet Den Internationale Røde Kors Komité om sagen.

Det ivorianske forbund for menneskerettigheder »Ligue Ivoirienne des Droits de l'Homme« (LIDHO) fik kendskab til sagen gennem aviser. Forbundets bestyrelse drøftede spørgsmålet den 26. januar 2004, men besluttede ikke at foretage yderligere efterforskninger, da hverken familien eller PDCI havde anmodet om hjælp.

Den ivorianske bevægelse for menneskerettigheder »Mouvement Ivoirien des Droits Humains« (MIDH) har forsøgt at få yderligere oplysninger fra de bortførtes familie, men denne ønskede ikke at give flere oplysninger, og foreslog at spørge PDCI. I mellemtiden er familien flyttet til en ukendt adresse.

Kommissionens delegation i Côte d'Ivoire vil rejse spørgsmålet over for regeringen.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/333

(2004/C 84 E/0392)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0241/04

af Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) til Kommissionen

(2. februar 2004)

Om: Sprogdiskriminering i forbindelse med krav om et bestemt modersmål

I svar på skriftlig forespørgsel E-2764/02 (1) erkender Kommissionen, at kravet om et bestemt »modersmål« i stillingsannoncer »ikke er acceptabelt i henhold til EF-lovgivningen om arbejdskraftens fri bevægelighed, da det er diskriminerende og ulovligt. Derfor betragter Kommissionen brugen af dette udtryk i stillingsannoncer som ulovligt i henhold til EF-lovgivningen.«

Europæiske tekniske servicekontorer, ngo'er og private firmaer, der får økonomisk støtte fra Europa-Kommissionen, har i det forgangne år opslået over 700 stillinger på europæisk plan, der var forbeholdt ansøgere med engelsk som modersmål. Stillingsopslagene søgte ingen personer med »indgående« eller »særdeles godt« kendskab til engelsk, men udtrykkeligt og udelukkende personer med engelsk som modersmål. Det viser sig desuden, at sådanne stillingsopslag offentliggøres stadig hyppigere. Det lader til, at organisationer for øjeblikket erstatter udtryk som »engelsk modersmål« med »engelsk modersmål eller tilsvarende« henholdsvis »engelsk på modersmålsniveau« og derpå kun indkalder personer med engelsk som modersmål.

1. Vil Kommissionen skride ind over for dette? I bekræftende fald hvordan? I benægtende fald hvorfor ikke?

2. Agter Kommissionen også i fremtiden at samarbejde med organisationer, der diskriminerer personer, der ikke har engelsk som modersmål?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Stavros Dimas

på skriftlige forespørgsler E-0201/04, E-0210/04, E-0236/04 og E-0241/04

(22. marts 2004)

De ærede medlemmer henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0046/04 fra hr. Dhaene og E-0086/04 fra fr. Maes (2) om dette emne.

Fællesskabets handlingsprogram om bekæmpelse af forskelsbehandling, vedtaget ved Rådets afgørelse af 27. november 2000, er baseret på Amsterdam-traktatens artikel 13, som giver Fællesskabet beføjelser til at at bekæmpe forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Forskelsbehandling på grund af sprog falder således ikke ind under de aktiviteter, som er omfattet af handlingsprogrammet, og Kommissionen har dermed ikke til hensigt at finansiere sådanne aktiviteter.

Kommissionen har rettet skriftlig henvendelse til virksomhederne Intrasoft og Ogilvy for at henlede deres opmærksomhed på dette problem og oplyse dem om, at de bør tage højde for dette aspekt, når de rekrutterer personale.

Angående virksomheden Intrasoft, som Kommissionen har henvendt sig til om dette spørgsmål, som har været emne for tidligere parlamentsforespørgsler, har Kommissionen på grundlag af stillingsopslag offentliggjort på virksomhedens netsted kunnet fastslå, at Intrasoft ikke længere anvender den kritiserede formulering. Kommissionen har alligevel rettet skriftlig henvendelse til virksomheden for at minde om de gældende regler på området.

(1) EUT C 92 E af 17.4.2003, s. 207.

(2) Se side 302.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/408

(2004/C 84 E/0474)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0464/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om: Brax — afskedigelser og udflytning

Den tyske beklædningsvirksomhed Brax i Vila Nova de Gaia (Portugal) er blevet lukket, og omkring 430 personer er blevet arbejdsløse. Arbejdstagerne har anklaget fabrikken for at være i færd med at flytte produktionen til et andet land, hvor arbejdskraften er billig (Bulgarien og Polen). Den portugisiske social-og arbejdsminister har udtalt, at der er tale om et tilfælde af en vilkårlig lukning, ligesom han fastslog, at den portugisiske stat ville sagsøge Brax og drøftede, om der skulle kræves godtgørelse for misbrug af EU-midler. Ministeren oplyste desuden, at han ville anvende løngarantifonden, så de omkring 430 arbejdstagere i Brax kunne få udbetalt deres løn uden forsinkelser, så de på denne måde ikke ville miste deres ansættelsesforhold i virksomheden, dersom der skulle vise sig en ny investor.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende:

— har den kendskab til denne alvorlige situation?

— hvor stort et beløb er der blevet ydet og på hvilke vilkår som direkte eller indirekte støtte fra Fællesskabet, blev disse midler ydet til etablering og drift af fabrikken i Portugal, og er denne støtte blevet ydet til selve fabrikken i Portugal, til moderselskabet eller til koncernen? Hvor stort et beløb fra Fællesskabet er der blevet ydet og på hvilke vilkår som direkte eller indirekte støtte fra Fællesskabet til virksomheder under koncernen i forbindelse med dens virksomheder i forskellige lande i EU (tidl. Det Europæiske Økonomiske Fællesskab) og i forbindelse med udvidelsen?

— har Kommissionen allerede truffet foranstaltninger over for Brax som følge af de meget negative sociale og økonomiske konsekvenser af lukningen af fabrikken i Vila Nova de Gaia? Ligger Kommissionen inde med oplysninger, som gør, at den kan karakterisere virksomhedens fremgangsmåde som svigagtig, når det gælder anvendelsen af midler fra Fællesskabet?

— kan Kommissionen garantere, at den pågældende koncern, dersom den direkte eller indirekte har modtaget midler fra Fællesskabet til fabrikken i Portugal, ikke fremover vil kunne opnå nogen form for direkte eller indirekte EF-støtte som følge af den aktuelle udflytning?

— hvilke andre initiativer har Kommissionen gennemført eller vil den gennemføre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Stavros Dimas

(2. april 2004)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0243/04 fra Ilda Figueiredo (1).

(1) Se side 343.
2.

Er det i overensstemmelse med gældende lovgivning at erklære undtagelsestilstand i forbindelse med bortskaffelsen af det radioaktive affald, som findes i regionerne Lazio, Campania, Emilia Romagna, Basilicata og Piemonte under maksimale sikkerhedsforhold indtil den 31. december 2003, og udnævne en særlig kommissær, nemlig formanden for administrationsselskabet for den italienske kernekraft SO.G.I.N. (Società di Gestione degli Impianti Nucleari) S.p.A., der skal garantere en sikker håndtering af det radioaktive materiale, især brugt nukleart brændsel og højaktivt radioaktivt affald, og udarbejde planer for dekommissioneringen af kernekraftværkerne i Garigliano, Trino Vercellese, Caorso og Latina i strid med med italienske lov nr. 349 af 8. juli 1986, art. 6, og gældende regionale bestemmelser vedrørende vurdering af indvirkning på miljøet?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/590

(2004/C 84 E/0665)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0444/04

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(18. februar 2004)

Om: Overholdelse af lovgivningen om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen

Den 26. januar i år aflagde jeg i Emmen i den nederlandske provins Drenthe et arbejdsbesøg på seks virksomheder. Jeg talte med arbejdsgivere og virksomhedsråd om omsættelsen af rammedirektiv 89/391/EØF (1) i nederlandsk lovgivning, som f.eks. loven om arbejdsvilkår (»Arbeidsomstandighedenwet«). I den forbindelse kom det frem, at denne lov ifølge en dom fra Domstolen af 22. maj 2003 på visse punkter strider imod EU-lovgivningen. Den nederlandske lov tvinger virksomhederne til at inddrage eksterne tjenester. I direktivet fastslås imidlertid, at der først skal søges disponibel ekspertise inden for selve virksomheden.

1. Skal virksomhederne nu holde sig til Domstolens dom eller til den nederlandske lov?

2. Er der igangværende drøftelser med den nederlandske regering om at tilpasse den nederlandske lov om arbejdsvilkår?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Stavros Dimas

(5. april 2004)

1. I medfør af EF-traktatens artikel 228 er medlemsstaterne forpligtede til at efterkomme Domstolens domme og efterfølgende at træffe de nødvendige foranstaltninger. Ifølge Domstolens faste praksis kræver hensynet til en øjeblikkelig og ensartet anvendelse af fællesskabsretten imidlertid, at opfyldelsen iværksættes med øjeblikkelig virkning og gennemføres hurtigst muligt (dom af 4. juli 2000, Kommissionen/Grækenland, C-387/97, Sml., side I-5047, pkt. 82). Det forhindrer imidlertid ikke virksomhederne i i påkommende tilfælde at henvende sig til de kompetente nationale myndigheder i den mellemliggende periode.

2. Eftersom Kongeriget Nederlandene endnu ikke har vedtaget de nødvendige bestemmelser til opfyldelse af Domstolens dom af 22. maj 2003 i sag C-441/01, har Kommissionen indledt en overtrædelsesprocedure, jf. EF-traktatens artikel 228, og vil gå videre med denne, så længe landet ikke opfylder Domstolens dom. Det bør i den henseende bemærkes, at de nederlandske myndigheder i deres svar på åbningsskrivelsen, jf. artikel 228 i EF-traktaten, anførte, at de var i færd med at udarbejde de nødvendige foranstaltninger til opfyldelse af dommen.

(1) EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/919

(2004/C 84 E/1015)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0932/04

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om: Bidrag til EU's økonomi gennem fiskeriet

Ligger Kommissionen inde med oplysninger om bidraget fra fritidsfiskeri og kommercielt fiskeri til EU's økonomi? Hvor stort er det kommercielle fiskeris nettobidrag til EU's økonomi, efter at statsstøtten er fratrukket? Hvor meget er nettoværdien af fritidsfiskeriet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. april 2004)

Produktionen i EU's fiskerisektor beløb sig i 2 001 til ca. 24 mia. EUR (0,3 % af EU's bruttonationalprodukt (BNP)), hvoraf 6 mia. EUR er værdien af landingerne, 3 mia. EUR værdien af akvakulturproduktionen og 15 mia. EUR værdien af forarbejdningsindustriens produktion.

Kommissionen har ikke de ønskede oplysninger om, hvor meget fritidsfiskeriet tegner sig for.

EF's strukturstøtte, der medfinansieres af medlemsstaterne og omfatter en bred vifte af foranstaltninger, stilles til rådighed for fiskerisektoren gennem flerårige programmer. Det samlede offentlige bidrag, der er programmeret for syvårsperioden 2000-2006, er på 5,6 mia. EUR. Der er andre offentlige interventioner, som ikke kan gøres op i tal på kommissionsniveau, og som gør det umuligt at beregne nettoværdien af det kommercielle fiskeri.
3.

Det nye drikkevandsdirektiv (3) indeholder kvalitetsstandarder navnlig for mikrobiologiske parametre, aluminium og fluorider, som er opstillet på grundlag af det foreliggende videnskabelige belæg og rådgivning fra Kommissionens rådgivende videnskabelige udvalg til undersøgelse af kemiske forbindelsers toksicitet (CSTE), og som ligger på linje med værdierne anbefalet af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) (4). Værdierne er også i overensstemmelse med WHO's nyeste dokumenter fra 2003. Kommissionen følger proaktivt udviklingen i drikkevandssektoren, og i oktober 2003 tilrettelagde den et seminar om drikkevand. Dette seminar førte en bred vifte af eksperter sammen fra hele EU, de nye medlemsstater, WHO, universiteter, myndigheder og agenturer, vandleverandører og erhvervslivet samt ikke-statslige organisationer (NGO), og her drøftedes bl.a. spørgsmålet om mikrobiologiske og kemiske parametre (herunder fluorid). Hvad angår fluorid-værdier er det anerkendt, at den nugældende værdi på 1,5 milligram pr. liter (mg/l) yder et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, og at en lavere værdi på 1,0 mg/l kunne anbefales for drikkevand, der kunstigt er tilsat fluor. Samtidig er der opnået generel enighed om, at der ikke er noget presserende behov for at ændre direktivet fra 1998.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/896

(2004/C 84 E/0990)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0856/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. marts 2004)

Om: Beskyttelse af traditionelle industrier

På et nyligt møde med repræsentanter for arbejdstagerne hos Fosforeira Portuguesa i Espinho, Portugal, blev jeg bekendt med to problemer for virksomheden, som i fremtiden kan gå ud over dens levedygtighed. Der er tale om et konkurrenceproblem, som skyldes importen af tændstikker fra kandidatlande og tredjelande som Kina.

Jeg anmoder derfor Kommissionen om at oplyse følgende:

1. Findes der undersøgelser af indvirkningen af kandidatlandenes tiltrædelse på den traditionelle industri, nærmere bestemt på tændstikindustrien? Og Kinas inden for WTO?

2. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe som støtte til disse traditionelle industrier med sigte på at bevare arbejdspladser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(30. april 2004)

Kommissionen har gennemført en række undersøgelser af udvidelsens konsekvenser for industrien i EU, men der er ikke gennemført undersøgelser, der specifikt omfatter tændstikindustrien. Der er heller ikke gennemført specifikke undersøgelser af virkningerne af Kinas tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) på tændstikindustrien. Hvis der forekommer illoyal konkurrence fra industrien i tiltrædelseslandene eller fra industrien i Kina, f.eks. hvis WTO-reglerne ikke overholdes, opfordres den pågældende europæiske virksomhed til at henvende sig til Kommissionen.

Kommissionens overordnede erhvervspolitik går ud på at styrke de europæiske virksomheders konkurrenceevne og bidrage til at skabe et erhvervsvenligt miljø. Kommissionen henviser det ærede medlem til de forskellige arbejdsprogrammer og undersøgelser af udvidelsens konsekvenser, som findes på adressen: (http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/sme-package/index.htm) eller (http://europa.eu.int/comm/enterprise/enlargement/studies.htm)

Det ærede medlem henvises endvidere til Kommissionens anden meddelelse om erhvervspolitikken (1), der blev vedtaget den 20. april 2004.

(1) KOM(2004)274.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/312

(2004/C 84 E/0359)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0133/04

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(20. januar 2004)

Om: Fiskerikontrolagentur i Vigo

Det Europæiske Råd vedtog d. 13. december 2003 oprettelsen af et fiskerikontrolagentur, med hjemsted i Vigo.

Arbejder Kommissionen allerede på et forslag til en forordning, der skal danne det nødvendige retsgrundlag for agenturet? Hvilke opgaver og ressourcer påtænker Kommissionen, at agenturet skal have?

Har Kommissionen allerede indledt udarbejdelsen af en økonomisk plan for agenturets drift?

Hvornår forestiller Kommissionen sig, at agenturet i Vigo vil fungere?

Hvor mange tjenestemænd og midlertidigt ansatte, og i hvilken kategori, skal arbejde i agenturet? Hvor mange lokalt ansatte regner Kommissionen med at anvende i agenturet, udover det fastansatte personale?

Er Kommissionen begyndt at lede efter en bygning i Vigo, der kan huse agenturet? Har de spanske myndigheder forelagt forslag til Kommissionen i den forbindelse? I så fald, hvilke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. februar 2004)

Kommissionen ser med tilfredshed på den konklusion, som medlemstaternes repræsentanter, forsamlet på stats- og regeringschefniveau den 13. december 2003 i Bruxelles, nåede frem til med hensyn til oprettelsen af et europæisk fiskerikontrolagentur med sæde i Spanien.

Ifølge de oplysninger, Kommissionen råder over, skulle den spanske regering have til hensigt at placere agenturet i Vigo i Galicien

Kommissionen vil i marts 2004 forelægge Rådet og Parlamentet et forslag til forordning om oprettelse af et fiskerikontrolagentur. Forslaget vil omfatte agenturets budget. Dette vil indeholde præcise oplysninger om de ansattes antal og lønklasse.

En undersøgelse, som blev igangsat på Kommissionens foranledning i 2003, drejer sig om agenturets drift.

Efter oprettelsen vil agenturet gradvis gå i gang med sit arbejde. Placeringen af agenturet vil under alle omstændigheder blive gjort til genstand for en aftale mellem de spanske myndigheder og agenturet efter indsættelsen af dettes bestyrelse og udnævnelsen af dets direktør.