ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0126/99

af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen

(2. februar 1999)

Om: Valgene i Tyrkiet

I Tyrkiet forhindrer politiet og andre myndigheder det normale politiske partiarbejde. Europa-Parlamentets medlemmer er blevet orienteret om dette af Halkin Demokrasi-partiet (Folkets Arbejderparti), der navnlig staar staerkt i det kurdiske omraade.

Agter Kommissionen eller andre EU-institutioner at sende observatoerer til valgene i Tyrkiet i april, og vil de ogsaa blive sendt til det kurdiske omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(24. februar 1999)

Kommissionen har ikke til hensigt at sende observatoerer til valget i Tyrkiet den 18. april 1999, men vil dog noeje foelge valgforloebet. I oevrigt undersoeger Kommissionen grundigt og regelmaessigt alle facetterne i den demokratiske udvikling i Tyrkiet, specielt i forbindelse med udarbejdelsen af de "periodiske rapporter om Tyrkiets fremskridt i retning af tiltraedelse". Den foerste rapport i raekken blev vedtaget den 4. november 1998, og den anden rapport af denne type vil, ligesom for de andre ansoegerlandes vedkommende, blive forelagt for Kommissionen i slutningen af 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0533/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. opfordrede Kommissionen og de ansvarlige i medlemsstaterne til at stramme reglerne og forbedre kontrolmekanismerne for de fiskeriprodukter, der markedsfoeres paa Unionens omraade, og til paa trovaerdig maade at kontrollere, at lovgivningen om oprindelsesregler for ferske og forarbejdede produkter i fiskerisektoren overholdes.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt man har taget til at efterkomme Europa-Parlamentets opfordring, og hvilke resultater der er opnaaet i den forbindelse?

(1) EFT C 210 af 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0553/99

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Aldersgraenser i forbindelse med ansaettelser

Vil Kommissionen give en garanti for, at den under revisionen af personaleprocedurerne de kommende maaneder vil afskaffe de nuvaerende diskriminerende aldersgraenser i forbindelse med ansaettelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(8. april 1999)

Kommissionen traf den 21. januar 1998(1) beslutning om princippet om paa sigt at afskaffe aldersgraenserne i bekendtgoerelserne om udvaelgelsesproever. I foerste omgang har Kommissionen fastsat en aldersgraense paa 45 aar for alle udvaelgelsesproever med henblik paa karrierer paa begyndelsestrinnet, hvilket svarer til, hvad Parlamentets forretningsudvalg vedtog den 20. oktober 1997. I forbindelse med en interinstitutionel hoering om rapporten fra gruppen, der anstiller overvejelser om personalepolitikken, erklaerede de oevrige institutioner sig rede til at haeve aldersgraensen til 45 aar. Det skal dog bemaerkes, at de oevrige institutioner ikke noedvendigvis er enige med Kommissionen i, at aldersgraenserne paa sigt skal afskaffes i bekendtgoerelserne om udvaelgelsesproever.

Spoergsmaalet om aldersgraenser forventes at komme op i interinstitutionelle samraad i loebet af efteraaret 1999.

(1) SEC(97)2416 og SEC(97)2417.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0262/99

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. februar 1999)

Om: Det operationelle program for miljoebeskyttelse i Graekenland

Kommissionen bedes oplyse, i hvilket omfang og til hvilke konkrete projekter der er blevet udnyttet bevillinger som et led i underprogram 2 i det operationelle program for miljoebeskyttelse (forvaltning af det menneskelige miljoe og kontrol med luftforureningen i Athen), og rent konkret foranstaltning 2.3 (bekaempelse af luftforureningen i landet og i hovedstaden Athen og kontrol med stoej) og 2.5 (forvaltning af fast og giftigt affald)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(12. marts 1999)

Udnyttelsen af delprogram 2 i det operationelle program (OP) for miljoebeskyttelse under EF-stoetterammen 1994-99 for Graekenland udgoer i oejeblikket 44,6 %. Udnyttelsen af foranstaltning 2.3 og 2.5 udgoer henholdsvis 60 % og 40 %, hvorimod det samlede OP er udnyttet med 58 %.

Kommissionen sender listen over projekter, som hidtil har vaeret omfattet af foranstaltning 2.3 og 2.5 i det naevnte OP, direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0470/99

af Niels Sindal (PSE) til Kommissionen

(24. februar 1999)

Om: Ulovlige prisaftaler

Ifoelge de danske medier i januar 1999 eksisterer der ulovlige prisaftaler mellem en raekke realkreditinstitutter i Danmark, hvilket medfoerer, at priserne er ugennemsigtige, samt at prisen paa den administrative service udgoer en uforholdsvis stor andel af den samlede pris.

Er Kommissionen bekendt med de markedsforhold, som raader paa det danske realkreditmarked (finansielle marked)?

Er Kommissionen enig i, at prisen paa den administrative service i forbindelse med realkreditlaangivning boer afspejle de reelle omkostninger, og at priser generelt skal vaere forholdsvis gennemskuelige for forbrugerne?

Hvad agter Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende at foretage sig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(26. marts 1999)

Kommissionen ved, at Konkurrencestyrelsen allerede er i gang med at foretage en undersoegelse af det danske realkreditmarked. Formaalet med undersoegelsen er at fastslaa, om de seks kreditinstitutter paa realkreditmarkedet samordner deres priser og vilkaar.

Kommissionen agter ikke at gribe ind paa nuvaerende tidspunkt, da de danske konkurrencemyndigheder er ved at undersoege sagen.

I oevrigt er det absolut Kommissionens politik, at priserne skal vaere gennemsigtige og lette at gennemskue for forbrugerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0610/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Projekter i Stemnitsa (Arkadia ) under det regionale operationelle program for Peloponnes

Paa mit spoergsmaal (E-2365/98)(1) om, hvorvidt det paagaeldende projekt vil aendre landsbyens traditionelle arkitektur, svarede den ansvarlige kommissaer Wulf-Mathies, at "proceduren for tildeling af offentlige bygge- og anlaegskontrakter og vurdering af indflydelsen paa miljoeet er blevet fulgt korrekt".

Af nyere oplysninger, som jeg tror, at Kommissionen nu ogsaa raader over, fremgaar det, at det ovenfor citerede svar er baseret paa fejlagtige oplysninger, fordi det senere er kommet frem, at der foreligger dokumenter fra regionale myndigheder, som tilbagekalder de tidligere afgoerelser om godkendelse af projektet. Ifoelge den graeske ombudsmand er proceduren antagelig ikke blevet "fulgt korrekt" i forbindelse med "nyanlaeggelsen af det interne vejnet i Stemnitsa Gortinias", eftersom der hverken forelaa nogen godkendelse af placeringen og eller var foretaget nogen miljoerisikovurdering, hvilket ville medfoere en utilladelig aendring af landsbyens bevaringsvaerdige historiske karakter. De foreliggende oplysninger vedroerende udformningen af parkeringspladser har ogsaa vist sig at vaere upraecise.

Kan Kommissionen give yderligere oplysninger vedroerende denne sag? Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(20. april 1999)

Kommissionen underrettede ved brev af 9. februar 1999 det aerede parlamentsmedlem om, at den paa grund af nye oplysninger, den havde modtaget fra den graeske ombudsmand, paa ny havde rettet henvendelse til de graeske myndigheder vedroerende det projekt, der er omhandlet i skriftlig forespoergsel E-2365/98(2).

Indtil der foreligger supplerende oplysninger, har Kommissionen og de regionale myndigheder aftalt at udelukke den del af projektet, der vedroerer reguleringen af vandloebet, fra EU-medfinansiering.

(1) EFT C 142 af 21.5.1999, s. 11.

(2) EFT C 142 af 21.5.1999, s. 11.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0196/99

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Miljoevirkningen af rejeproduktionen i Asien

Planlaegger Kommissionen paa baggrund af den oedelaeggende miljoevirkning af ukontrolleret rejeproduktion i lande som f.eks. Thailand, Vietnam og Bangladesh at hjaelpe rejeproducenter med at omlaegge deres produktion til det "lukkede" system, som genbruger og renser spildevand og dermed er mindre miljoeskadeligt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(10. marts 1999)

Kommissionens projekter er sjaeldent direkte rettet mod at hjaelpe rejeproducenter. De drejer sig snarere om at afhjaelpe alle oekonomiske, sociale og miljoemaessige problemer i kystomraader. Et eksempel paa et saadant projekt, der i oejeblikket er til behandling, er projektet for habitat- og ressourceforvaltning i kystomraader (CHARM) i Thailand.

Formaalet med CHARM, til hvilket der vil blive truffet forberedelser i foerste halvaar 1999, er at ramme en baeredygtig balance mellem bevarelse af habitat og oekonomisk udvikling i de sydlige kystomraader i Thailand.

Projektet sigter mod at stoette integrerede pilotaktioner til at forbedre den offentlige sektors koordination, policy-formulering og forskrifts- og servicefunktioner, goere driftsmodellerne mere miljoemaessigt baeredygtige, stoette alternativ havbrugsproduktion og marin oekoturisme og i hoejere grad inddrage og ansvarliggoere producenter og lokalsamfund i planlaegnings- og forvaltningsprocessen. Projektet vil blive gennemfoert i samarbejde med den thailandske regering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0783/99

af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen

(6. april 1999)

Om: Samleres erhvervelse og besiddelse af vaaben og ammunition

Med direktiv 91/477/EOEF(1) er erhvervelse og transport af skydevaaben i Den Europaeiske Union blevet fastlagt. Dette direktiv indeholder bestemmelser vedroerende konkurrenceskytters, jaegeres og forhandleres besiddelse, transport og erhvervelse af vaaben og ammunition. Direktivet omhandler dog ikke indehavere, der samler skydevaaben.

Vaaben til samlere har hidtil vaeret underlagt den nationale lovgivning, som er meget forskellig i de forskellige EU-lande.

1. Er Kommssionen enig i fremstillingen af denne situation?

2. Anser Kommissionen det for noedvendigt at aendre det eksisterende direktiv eller at forelaegge et nyt direktiv specielt for samleres erhvervelse og besiddelse og vaaben og ammunition?

3. I bekraeftende fald, hvornaar kan man paaregne, at direktivet forelaegges eller aendres?

4. Er Kommissionen af den opfattelse, at den meget uensartede nationale lovgivning i EU-landene frembyder problemer for samlere af vaaben og ammunition?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(27. april 1999)

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at samleres skydevaaben ikke falder ind under anvendelsesomraadet for Raadets direktiv 91/477/EOEF af 18. juni 1991 om erhvervelse og besiddelse af vaaben. Som foelge heraf er erhvervelse og overdragelse af saadanne vaaben stadig underlagt den nationale lovgivning, dog med forbehold af anvendelse af EF-traktatens artikel 30 og 36.

Kommissionen er netop ved at forberede et spoergeskema om anvendelsen af direktiv 91/477/EOEF, som snarest vil blive fremsendt til medlemsstaterne og de forskellige, beroerte kredse. Paa grundlag af besvarelserne af dette spoergeskema vil Kommissionen ved udgangen af 1999 udarbejde en rapport til Europa-Parlamentet og Raadet om situationen som foelge af direktivets anvendelse. I henhold til direktivets artikel 17 vil Kommissionen undersoege, om det er noedvendigt at forelaegge forslag til aendring af den nuvaerende ordning. Spoergsmaalet om samleres erhvervelse og besiddelse af skydevaaben vil blive behandlet som led i denne undersoegelse.

(1) EFT L 256 af 13.9.1991, s. 51.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1051/99

af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen

(12. april 1999)

Om: Tysk diskriminering imod udenlandske byggevirksomheder

I Tyskland er der med virkning fra den 1. april 1999 vedtaget en aendring af skatteloven, der diskriminerer imod udenlandske byggefirmaer.

En tysk bygherre, der benytter sig af en udenlandsk byggevirksomhed, skal tilbageholde 25 % af dennes vederlag og indbetale dette beloeb til skattevaesenet i Tyskland.

Den udenlandske virksomhed kan foerst faa beloebet tilbagebetalt ved udgangen af kalenderaaret, hvis den kan bevise, at den ikke er skattepligtig i Tyskland. Der findes en dispensationsordning, men det tyske skatteministerium afviser at benytte den paa nuvaerende tidspunkt.

Vil Kommissionen goere rede for, om denne nye skattelov er en overtraedelse af de grundlaeggende principper i Rom-traktaten, vaesentligst de traktatsikrede principper om forbud mod national forskelsbehandling samt arbejdskraftens og varernes frie bevaegelighed.

Hvis Kommissionen finder skattelovgivningen forenelig med Rom-traktaten og de naevnte principper, bedes den uddybe baggrunden herfor.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. maj 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel nr. H-332/99 fremsat af Eva Kjer Hansen i spoergetiden under Parlamentets moede i maj 1999(1).

(1) Forhandlinger i Parlamentet (maj 1999).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0445/99

af José Valverde López (PPE) til Kommissionen

(4. marts 1999)

Om: Udryddelse af polio

Verdenssundhedsorganisationen WHO har sat sig som maal at udrydde polioen inden aar 2000. Der er med henblik herpaa brug for ca. 370 mio dollars til gennemfoerelse af vaccinationskampagner.

Vil Kommissionen oplyse, gennem hvilke programmer EU for tiden samarbejder med udviklingslandene om udryddelsen af denne sygdom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(16. april 1999)

Faellesskabet yder allerede nu betydelig stoette til vaccinationsaktiviteter, isaer i Afrika, ved at sikre forsyning med de vigtigste vacciner, specielt poliovaccine, og ved at udvikle og forbedre vaccinationsaktiviteterne i de primaere sundhedsfaciliteter. Der findes et saerprogram til stoette for stoerre oekonomisk uafhaengighed i forbindelse med vaccinationer i otte lande syd for Sahara (9,5 mio. EUR). Dette program tager sigte paa at forbedre vaccinationsdaekningen af boern og unge kvinder samt at mindske landenes afhaengighed af ekstern finansiering af det udvidede vaccinationsprogram, saerlig ved at tilskynde til, at vaccination optages som en post paa de nationale sundhedsbudgetter.

Faellesskabet er aktivt engageret i finansieringen af den foerste strategi for gennemfoerelsen af det globale program for udryddelse af polio, dels via stoette til primaere sundhedsfaciliteter i 32 lande syd for Sahara (over 250 mio. EUR via 7. Europaeiske Udviklingsfond (EUF)), dels via programmer for strukturtilpasningsstoette, der sikrer finansieringen af hoejtprioriterede poster paa sundhedsbudgetterne (over 458 mio. EUR via 7. EUF). Paa saerlig anmodning fra de nationale myndigheder kan Faellesskabet ogsaa finansiere forskellige merudgifter i forbindelse med det globale program for udryddelse af polio. Udgifterne skal i saa fald optages paa de nationale sundhedsbudgetter. I naert samarbejde med Verdenssundhedsorganisationen WHO's regionale kontor for Afrika stoetter Faellesskabet ogsaa oprettelsen af et net for epidemiologisk overvaagning i Vestafrika (budget 500000 EUR), som er et vigtigt led i den fjerde strategi under det globale program for udryddelse af polio. Desuden droefter Faellesskabet et yderligere samarbejde med WHO.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0160/99

af Riccardo Garosci (PPE) til Raadet

(29. januar 1999)

Om: Anvendelse af ekstragebyrer ved euroomregninger

Visse italienske banker opkraever - i overensstemmelse med bestemmelser fastlagt af ABI (den italienske banksammenslutning) - ekstragebyrer ved omvekslinger af checks, som kommer fra et land i euro-omraadet og er udstedt i euro, og betragter saaledes saadanne overfoersler som udenlandske transaktioner og paalaegger dem ekstra gebyrer ud over de normale bankgebyrer.

Ved ikke at foelge "standarden for god praksis", ved at lade haant om de maalsaetninger, der soeges naaet med indfoerelsen af en faelles valuta og ved at betragte overfoersler af checks udstedt i euro som udenlandske transaktioner skader visse italienske banker blot faa uger efter euroens indfoerelse kundernes og sparernes interesser.

Vil Raadet - eftersom Kommissionen lige siden 1997-forordningen om euroens indfoerelse og derefter i 1998-forordningen om overgangsfasen og i henstillingen af 23.4.1998 om bankgebyrer (saerlig artikel 2) hele tiden har understreget, at der i forbindelse med alle banktransaktioner i euro ikke maa opkraeves omregningsgebyr eller ekstragebyrer ud over de normale gebyrer for udenlandske transaktioner, oplyse, hvad det agter at goere for at sikre, at der saa hurtigt som muligt findes en loesning paa dette uretfaerdige forhold?

Svar

(26. april 1999)

1. I en henstilling af 23. april 1998 om bankgebyrer for omregning til euroen, som blev rettet til medlemsstaterne og til bankerne og disses sammenslutninger, var Kommissionen af den opfattelse, at bankerne ikke er retligt berettiget til at beregne gebyrer for omregning af indgaaende betalinger i euro eller i den nationale valuta i overgangsperioden, at beregne gebyrer for omregning af konti fra den nationale valuta til euro ved overgangsperiodens udloeb eller at beregne et andet gebyr for en tjenesteydelse i euro end for samme tjenesteydelse i den nationale valuta.

2. Ifoelge traktatens artikel 155 skal Kommissionen drage omsorg for gennemfoerelsen af traktatens bestemmelser og de af institutionerne vedtagne bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0757/99

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Finansiering fra Kommissionen

Kan Kommissionen oplyse, om den nogensinde (fra 1995 og til i dag) paa nogen som helst maade har ydet stoette til "organisationer" eller "institutioner" i den besatte del af Cypern? I givet fald hvilke? I bekraeftende fald, hvornaar blev denne stoette udbetalt? Hvilke beloeb drejede det sig helt noejagtigt om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(15. april 1999)

Kommissionen har paa opfordring fra Raadet, som angivet i Raadets konklusioner af 6. marts 1995, taget diverse skridt til at informere det tyrkisk-cypriotiske samfund om fordelene ved at blive medlem af Faellesskabet.

Paa basis af denne anmodning har Kommissionen i samraad med den cypriotiske regering ydet midler til aktiviteter for de to befolkningssamfund, baade paa oeen og uden for denne, som har bidraget til at fremme forstaaelsen for EU og EU's politikker og til at styrke den direkte kontakt mellem de to cypriotiske samfund. Kommissionen har imidlertid ikke finansieret oprettelsen af "institutioner" eller "organisationer" med saede i det nordlige Cypern.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0396/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Miljoeoedelaeggelser paa klippeoeerne Gavdos og Gavdopoula

Ifoelge oplysninger fra nogle miljoeorganisationer paa Kreta skal der nu paa den lille oegruppe Gavdos-Gavdopoula, som er blevet optaget i nettet "Natura 2000" under kategori "A", opfoeres nogle industrianlaeg, en helikopterlandingsplads, havnemoler i hele oeen Gavdopoulas omkreds, optankningsanlaeg for skibe og boliger til 400 mennesker paa oeen Gavdos.

Eftersom disse aktiviteter, saafremt oplysningerne er korrekte, vil medfoere oedelaeggelse af en vigtig biotop samt hele omraadets kulturelle og sociale samhoerighed, bedes Kommissionen besvare foelgende:

1. Har den kendskab til planerne om de ovennaevnte projekter?

2. Ved Kommissionen, om de paakraevede miljoerisikovurderinger er foretaget, og at det paagaeldende omraade er fredet?

3. Agter Kommissionen at kraeve, at de graeske myndigheder annullerer de paagaeldende afgoerelser med henblik paa at soerge for, at den oekologiske balance og omraadets naturskoenhed bevares?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0577/99

af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Anmodning om at inddrage politifolk i kategorien farlige jobs

Tirsdag den 23. februar 1999 blev fem politibetjente i Milano indlagt paa hospitalet med symptomer paa forgiftning med udstoedningsgas.

Mener Kommissionen ikke i lyset af denne nye episode, at ogsaa politifolk boer indplaceres i kategorien farlige jobs?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(14. april 1999)

Artikel 2, stk. 1, i rammedirektiv 89/391/EOEF om ivaerksaettelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet(1) fastslaar, at direktivet finder anvendelse paa alle former for private og offentlige aktiviteter.

I samme artikels stk. 2 undtages visse specifikke aktiviteter i den offentlige tjeneste fra anvendelsesomraadet, saaledes de vaebnede styrker, politiet og civilbeskyttelsestjenester, men kun "naar saerlige forhold... paa afgoerende vis taler imod direktivets anvendelse". I saa fald skal det paases, at arbejdstagernes sikkerhed og sundhed sikres i videst muligt omfang i overensstemmelse med maalsaetningerne i direktivet.

I lyset af disse bestemmelser og i tilfaelde, hvor saerlige forhold vedroerende aktiviteter, de lokale politifolk gennemfoerer, ikke paa afgoerende vis taler imod anvendelsen af rammedirektivets bestemmelser, skal arbejdsgiveren vurdere de risici, de udsaettes for, og sikre gennemfoerelse af passende foranstaltninger til at sikre, at disse arbejdstageres sikkerhed og sundhed sikres i videst muligt omfang. Disse lokale politifolks identifikation som risikogruppe vil saaledes afhaenge af den type af aktiviteter, de gennemfoerer, og de saerlige forhold, de udsaettes for under arbejdet.

(1) EFT L 183 af 29.6.1989.