ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3001/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Oplagring af radioaktivt affald i Bulgarien

Ifoelge oplysninger er Bulgarien ikke i stand til at fuldende opfoerelsen af et saerligt anlaeg til oplagring af radioaktivt affald fra dets atomkraftvaerker.

Landet har allerede modtaget 6 mio ecu fra EU, men det har ikke suppleret dette beloeb med de 86 mio lev, der skal til for at fuldfoere dette absolut noedvendige anlaeg. Tillige kan jeg naevne, at man forventer at indlede driften af landets sjette atomkraftvaerk, der har en kapacitet paa 1.000 MW, den 12. november 1996, og at der allerede er modtaget atombraendstof fra Rusland.

Kan Kommissionen give foelgende oplysninger:

1. Har den til hensigt at ivaerksaette foranstaltninger, og i givet fald hvilke, med henblik paa at sikre omraaderne omkring Bulgarien, da spoergsmaalet om uhensigtsmaessig oplagring af radioaktivt affald i dette land er en alvorlig trussel for en raekke lande, bl.a. en af EU's medlemsstater, Graekenland?

2. Hvilke foranstaltninger vil den traeffe med henblik paa at finde ud af, hvad der er sket med de 6 mio ecu, Bulgarien har modtaget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (6. januar 1997)

Der er bevilget en gavebistand paa 6 mio. ECU til Bulgarien til projektering og bygning af et behandlingsanlaeg for lavaktivt nukleart affald. Denne gavebistand ydes inden for rammerne af Phare-programmet for graenseoverskridende samarbejde mellem Bulgarien og Graekenland.

Formaalet med projektet er at behandle det lavaktive affald, der er indsamlet til midlertidig oplagring paa Kozloduy-atomkraftvaerket, og at bringe affaldet i den form, hvori det skal oplagres endeligt.

Behovet for dette anlaeg skyldes, at oplagringskapaciteten paa Kozloduy-atomkraftvaerket er naesten fuldt udnyttet. Dette kraftvaerk, med seks reaktorer, er det eneste atomkraftvaerk i Bulgarien.

1. Med finansieringen af dette projekt bidrager Faellesskabet til sikkerheden i regionen i kraft af beskyttelse af miljoeet og indeslutning af radioaktivt materiale.

2. Hvad angaar anvendelsen af faellesskabsbidraget, er der udarbejdet tekniske specifikationer for udstyr med henblik paa udbud, og kontrakter kan forventes ingaaet i takt med, at projektet som helhed skrider tilfredsstillende frem. Generelt er alle Phare-projekter underlagt tilsyn og evaluering, og Revisionsretten aflaegger systematisk besoeg i alle modtagerlandene for at kontrollere, at de bevilgede midler anvendes korrekt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2768/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og reform af den tredje soejle

Den irske europaminister og raadsformand Gay Mitchell forklarede i sin tale i Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spoergsmaal den 25. september 1996, at Raadets Sekretariat har forelagt regeringskonferencen et udkast med en beskrivelse af noejagtig de omraader, der efter dets mening boer flyttes fra traktatens tredje soejle til dens foerste soejle.

Mener formandskabet, at det er realistisk, som foreslaaet i dette udkast, at omraader, der er saa vigtige og i den grad beroerer den nationale suveraenitet, saasom indvandringsregler, skal kunne afgoeres med kvalificeret flertal under foerste soejle? Vil det i benaegtende fald foreslaa nye procedurer, hvor enstemmigheden bevares?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2765/96, E-2766/96, E-2767/96, E-2768/96, E-2769/96, E-2770/96, E-2771/96, E-2772/96, E-2773/96, E-2774/96, E-2775/96 og E-2776/96 (30. januar 1997)

Det er ikke Raadets opgave at udtale sig om de forskellige forslag, der er under behandling paa regeringskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3259/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Beregning af det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Hvordan beregnes dette indeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3480/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Luftbasen i Aviano - behovet for en miljoeindvirkningsvurdering

Naer landsbyen Aviano (Pordenone) ligger der en militaer luftbase, som De Forenede Stater har brugsretten til. Pentagon har vedtaget at finansiere en udbygning af de eksisterende strukturer.

Uden at oenske at komme ind paa problemets politiske aspekter maa det konstateres, at der ligeledes er tale om alvorlige miljoemaessige problemer som f.eks. kommunale servitutter og stoejforurening. Selv om USA i henhold til historiske og politiske aftaler mellem De Forenede Stater og Italien har brugsretten til anlaegget, er det umuligt at forstaa, hvorledes forpligtelsen til at foretage en miljoeindvirkningsvurdering af naevnte udbygning i overensstemmelse med faellesskabskravene kan omgaas, ogsaa i betragtning af at virkningerne overskrider basens egne graenser.

Har Kommissionen kendskab til ovenstaaende, og mener den, at det er noedvendigt, eller i det mindste oenskeligt, at foretage en miljoeindvirkningsvurdering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (20. januar 1997)

Kommissionen har ikke haft kendskab til de naevnte forhold. Den har nu indledt en undersoegelse i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1947/96 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (17. juli 1996)

Om: BSE

1. Er det rigtigt, at afgoerelsen om at lempe eksportforbuddet er baseret paa en ikke-uafhaengig undersoegelse foretaget af gelatineindustrien?

2. Hvem har gennemfoert undersoegelsen?

3. Hvem har finansieret undersoegelsen?

4. Hvorledes vurderer Raadet den skandale, at en undersoegelse, der tilsyneladende blev finansieret af industrien som en »tjeneste«, blev benyttet som grundlag for en lempelse af eksportforbuddet, uden at der blev taget hensyn til de vidtgaaende foelger for folkesundheden?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-1928/96, E-1947/96 og E-1949/96 (17. januar 1997)

De aerede parlamentsmedlemmers forespoergsler vedroerer Kommissionens beslutning 96/362/EF af 11. juni 1996 ((EFT L 139 af 12.6.1996, s. 17. )).

Denne beslutning blev vedtaget endeligt af Kommissionen efter Komitologiprocedure III b), saaledes som fastsat i artikel 18 i direktiv 89/662/EOEF ((EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13. )).

Kommissionen havde i henhold til denne procedure forelagt Den Staaende Veterinaerkomité et forslag til foranstaltninger. Da der ikke var kvalificeret flertal i denne komité, forelagde Kommissionen 23. maj 1996 forslaget for Raadet, som havde en frist paa 15 dage til at traeffe afgoerelse. Kommissionen havde befoejelse til at vedtage ovennaevnte foranstaltninger ved udloebet af denne frist, medmindre Raadet med simpelt flertal havde udtalt sig imod dem.

Raadet foretog paa sin samling den 3.-4. juni 1996 en afstemning om Kommissionens beslutningsforslag. Det var ikke muligt at opnaa kvalificeret flertal for Kommissionens forslag, og Raadet noterede sig, at der ikke var simpelt flertal mod disse foranstaltninger.

Paa denne baggrund vedtog Kommissionen forslaget den 11. juni 1996, i overensstemmelse med proceduren.

Heraf foelger, at alle spoergsmaal om substansen i denne beslutning herunder ogsaa det videnskabelige gundlag og de sproglige udgaver, skal rettes til Kommissionen. Spoergsmaal vedroerende de finansielle aspekter henhoerer under budgetmyndigheden.

I oevrigt er de gennemfoerelsesbefoejelser, der tillaegges Kommissionen med hensyn til den offentlige sundhed, betinget af, at der forudgaaende afgives en videnskabelig udtalelse af det kompetente videnskabelige udvalg. Det er Kommissionens opgave at paase, at saadanne videnskabelige udtalelser i henhold til faellesskabslovgivningen er klart formuleret og bliver taget i betragtning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2639/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Det Forenede Kongeriges koedkontrol (MHS)

Vil Kommissionen paa baggrund af de aktuelle problemer med sikkerhed i forbindelse med koed og den nylige aftale om ophaevelse af oksekoedsforbuddet undersoege en haendelse i Birmingham, hvor byraadets miljoeafdeling gennemfoerte en kontrol af oksekoed i slagterbutikker, og hvor det viste sig - hvilket Det Forenede Kongeriges koedkontrol (MHS) havde overset - at det indeholdt rester af specificeret kvaegmateriale.

Vil Kommissionen ogsaa oplyse, hvordan den overvaager MHS (Meat Hygiene Service) i Det Forenede Kongerige og tilsvarende koedkontrolorganer i de oevrige medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. november 1996)

Den aftale, der blev indgaaet paa Det Europaeiske Raads moede i Firenze, vedroerer betingelserne for en gradvis ophaevelse af forbuddet for levende dyr, oksekoed og oksekoedsprodukter. Det blev aftalt, at forslag om ophaevelse af forbuddet kun kan indgives til Kommissionen, naar betingelserne i Firenze-aftalen er opfyldt. Dette har endnu ikke vaeret tilfaeldet. Kommissionens beslutning 96/239 er derfor stadig i kraft.

Kommissionen modtager hver fjortende dag rapporter fra de britiske myndigheder om gennemfoerelsen af foranstaltninger til bekaempelse af bovin spongiform encephalopati (BSE). Det Forenede Kongerige har meddelt Kommissionen, at den rapporterede haendelse i Birmingham er blevet undersoegt, men at der ikke er fundet tilstraekkeligt bevis til at bekraefte paastandene i pressen.

Kommissionen overvaager arbejdet i den britiske Meat Hygiene Service og tilsvarende organer i de oevrige medlemsstater ved hjaelp af regelmaessige kontrolbesoeg. Desuden har Kommissionen sendt adskillige inspektionshold til Det Forenede Kongerige for at overvaage anvendelsen af reglerne vedroerende BSE.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3558/96 af Laura DE ESTEBAN MARTIN til Kommissionen. Anvendelse af EU-direktiver i Gibraltar



EF-Tidende nr. C 083 af 14/03/1997 s. 0133



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3558/96 af Laura De Esteban Martin (PPE) til Kommissionen (12. december 1996) Om: Anvendelse af EU-direktiver i Gibraltar Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang Det Forenede Kongerige bringer EU-direktiverne i anvendelse i Gibraltar? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (15. januar 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3167/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (14. november 1996)

Om: Oplagring af nukleart affald i Dounray

I 1992 gav Kommissionen ejerne af det atomindustrielle kompleks Dounray en advarsel, fordi der var konstateret en raekke alvorlige overtraedelser af Euratom-traktatens bestemmelser. I den senere tid er der paa ny offentliggjort informationer om tvivlsom oplagring af hoejradioaktivt affald, isaer i en skakt paa Dounray-atomkompleksets omraade. Ejerne af komplekset havde hemmeligholdt disse informationer.

1. Kan Kommissionen give oplysninger om stofferne i skakten i Dounray?

1a. I bekraeftende fald:

- hvilke stoffer drejer det sig praecist om?

- hvornaar blev de oplagret?

- er denne oplagring omfattet af Dounray-kompleksets driftsoversigter?

- opfylder den foretagede oplagring de gaeldende sikkerhedsbestemmelser?

- overvejer Kommission juridiske foranstaltninger over for ejerne?

1b. I benaegtende fald:

Hvorledes vurderer Kommissionen denne form for oplagring af hoejradioaktive stoffer, bl.a. med hensyn til bestemmelserne i Euratomtraktatens artikel 37 (kontaminering af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum) og med hensyn til overholdelse af Euratoms grundlaeggende normer?

2. Hvor ofte, hvornaar og med hvilket resultat har Euratom-inspektoererne kontrolleret atomkraftvaerket i Dounray og isaer oplagring af nukleart affald?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (16. december 1996)

1 a. Mindre end 3.000 m3 - hovedsagelig mellemaktivt - affald er oplaget i skaktanlaegget ved Dounreay. Naermere oplysninger vedroerende affaldsstroemme, maengder og opgoerelser over radionuklider er offentligt tilgaengelige (('Report DOE/RAS/96.001, UK Nirex Report no 695' fra maj 1996. )). Det Forenede Kongeriges politik paa omraadet gaar ud paa at fjerne affaldet fra skakten og dekontaminere anlaegget. Indkapsling af det genindvundne affald boer foretages efter de hoejeste tekniske normer og i overensstemmelse med sikkerhedsnormerne for straalingsbeskyttelse.

1 b. Driften af affaldsdeponeringsskakten ved Dounreay blev afsluttet, inden Det Forenede Kongerige havde tiltraadt Faellesskaberne, og Euratom-traktatens artikel 37 kan ikke haandhaeves med tilbagevirkende kraft. Dog gaelder Faellesskabets grundlaeggende sikkerhedsnormer for beskyttelse af offentlighedens og arbejdstagernes sundhed mod farerne i forbindelse med ioniserende straaling.

2. I 1995 brugte Kommissionens sikkerhedskontrol i alt 619 manddage paa Dounreay-lokaliteten. Bortset fra de problemer, der er omfattet af de sanktioner, der beroeres i forespoergslen, og som sidenhen er blevet loest, er der ikke fundet uregelmaessigheder, for saa vidt angaar sikkerhedsforanstaltningerne omkring Dounreay-lokaliteten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2415/96 af Leen van der Waal (I-EDN) til Raadet (5. september 1996)

Om: EU-trojkaens eventuelle besoeg i »Orient House« i Jerusalem

1. Ifoelge presseforlydender aflaegger EU-trojkaen i september besoeg i Mellemoesten, og det overvejes i den forbindelse at besoege den palaestinensiske repraesentation i »Orient-House« i Jerusalem. Kan Raadet bekraefte rigtigheden af dette forlydende?

2. Samtidig skulle den israelske regering have protesteret kraftigt herimod og have ladet skinne igennem, at den ikke ville tage imod udenlandske repraesentanter, der aflagde besoeg i »Orient House«. Er dette rigtigt?

3. I betragtning af at det fortsat er prekaert at aflaegge besoeg i »Orient-House«, og der er behov for en vis forsigtighed som led i fredsprocessen, finder Raadet det da hensigtsmaessigt at fastholde sin beslutning om at afstaa fra besoeg i »Orient-House«, foer de israelske valg i aar har fundet sted?

4. Er de israelske indvendinger grunden til, at moedet med de palaestinensiske repraesentanter under rundrejsen i Mellemoesten foregaar paa et sted i de selvstyrende palaestinensiske omraader?

Svar (16. december 1996)

Som led i dialogen med alle parterne i fredsprocessen i Mellemoesten og i overensstemmelse med beslutningen fra det saerlige moede i Det Europaeiske Raad i Dublin den 5. oktober aflagde formanden for Ministerraadet Dick Spring, besoeg i omraadet den 6.-7. oktober for at viderebringe budskaber til premierminister Netanyahu og praesident Arafat.

Under moeder med de to ledere understregede Dick Spring, at EU laegger stor vaegt paa hurtigst muligt at faa genoplivet fredsprocessen, og fremhaevede, at Unionen agter at oege sin indsats i forsoeget paa at opnaa fremskridt i Mellemoesten, saaledes at det kommer til at staa i forhold til EU's oekonomiske bidrag og hidtidige engagement i fredsprocessen. Moedet med hr. Netanyahu foregik i en venlig og konstruktiv atmosfaere, og premierministeren angav klart, at han satte pris paa Unionens bestraebelser til stoette for fredsprocessen.

EU's politik med hensyn til Jerusalems status bugger paa det synspunkt, at OEstjerusalem er under militaer besaettelse og derfor underlagt principperne i Sikkerhedsraadets resolution 242, navnlig princippet om, at erhvervelse af territorium med magt er uaaceptabel, samt andre af Sikkerhedsraadets resolutioner, der er relevante for Jerusalem.

Som et udtryk for denne politik har EU's repraesentantter laenge fulgt den praksis at besoege Orient House i Jerusalem. Naar dette sker, overholder de den aftale mellem parterne, at der ikke droeftes spoergsmaal vedroerende Den Palaestinensiste Myndighed i Orient House.

Moeder med Den Palaestinensiske Myndighed finder efter omstaendighederne sted i Gaza, paa Vestbredden eller i Europa.

Selv om Dick Spring ikke besoegte Orient House ved denne lejlighed, har Unionen gjort det klart, at denne beslutning ikke vil danne praecedens, og at den ikke beroerer gennemfoerelsen i fremtiden af Unionens politik med hensyn til besoeg i Orient House.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1482/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Udviklingen i forbindelse med delprogram nr. 1 for Attika, foranstaltning 4, sundhedsforsorg, under den anden faellesskabsstoetteramme

Til foranstaltning 1.4 under regionalprogrammet for Attika er der afsat bevillinger til sundhedsforsorg, som hovedsagelig vedroerer det vestlige Attika. Ved fordelingen af bevillingerne blev der afsat 15.500.000 ecu for 1994 og 15.190.000 ecu for 1995. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvilke konkrete projekter indgaar som et led i foranstaltning 1.4? Kan der oplyses noget om den konkrete udvikling?

2. Hvad var udnyttelsesgraden for 1994 og 1995?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1479/96, E-1480/96, E-1481/96, E-1482/96, E-1484/96 og E-1485/96 (8. november 1996)

Som supplement til svaret af 26. juni 1996 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 126. )) er Kommissionen nu i stand til at give foelgende oplysninger.

For programmet vedroerende sundhed og forsorg under de paagaeldende operationelle programmer er det afsatte budget for 1994 og 1995 paa 72,10 mio. ECU. Den reelle udnyttelse i disse to foerste aar er paa 10,13 mio. ECU. Da programmerne blev indledt i slutningen af 1994, er udnyttelsen i realiteten sket i 1995.

De programmer, der er blevet finansieret som led i denne foranstaltning, vedroerer hovedsagelig store hospitaler, for hvilke programmering, undersoegelser og forberedende arbejder af betydeligt omfang er noedvendige, inden et eventuelt byggeri eller indkoeb af udstyr. Dette forklarer forsinkelsen i udnyttelsen i 1995.

I 1996 er en betydelig del af disse forberedende arbejder blevet afsluttet, og opfoerelsen af visse hospitaler er blevet paabegyndt, og der kan derfor forventes en hurtigere udnyttelse af bevillingerne. Kommissionen foelger meget noeje gennemfoerelsen af denne foranstaltning i de regionale operationelle programmer og i det operationelle program for sundhed og omsorg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3040/96 af Guido Podestà (UPE) til Kommissionen (6. november 1996)

Om: Kraenkelse af menneskerettighederne i Afghanistan

Der henvises til situationen i Afghanistan, hvor taliban, Allahs krigere, der ogsaa er kendt under betegnelsen »de teologistuderende« har erobret to tredjedele af landet og lagt Kabul under sig og nu har oprettet et raedselsregime, idet de har indfoert den islamiske lov i den strengeste fortolkning, som praktiseres i hele den muslimske verden, dvs. en bogstavelig fortolkning af Koranen, en streng, ortodoks vision, som ikke tager hensyn til den aktuelle historiske kontekst.

Disse islamiske ekstremistiske krigere skaerer ikke blot haenderne af tyve og forhindrer kvinderne i at studere og arbejde, hvorved de i praksis tvinger dem til at blive hjemme i isolation, bruger krigsfanger som mineryddere gennem de minerede omraader.

De internationale organisationer har truet med at forlade Kabul, fordi deres kvindelige ansatte, laererinder og sygeplejersker ikke laengere har ret til at arbejde, pigerne har ikke ret til at gaa i skole, og kvinderne har ikke lov til at foelge deres fagkurser.

Ifoelge de seneste tal fra Unicef har borgerkrigen i Afghanistan, der nu har varet i over 16 aar, kostet 1.500.000 doede, hvoraf en tredjedel boern, 1.000.000 invalider, hvoraf mange boern, der er blevet lemlaestet af minerne, over 2.500.000 hjemloese og over 3.000.000 smaa ofre for sult, krig og fattigdom.

Kommissionen bedes oplyse, om den agter at bidrage finansielt til genopbygningen af Afghanistan og stoette de humanitaere organisationer, samt under hvilke vilkaar, saa laenge menneskerettighederne ikke respekteres i det paagaeldende land.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (26. november 1996)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring vedroerende overtraedelsen af menneskerettighederne, isaer for saa vidt angaar kvinder og piger i Afghanistan under Talebans styre.

Kommissionen har ydet aarlige bidrag paa ca. 40 mio. ECU som foedevarehjaelp samt til programmer, der drejer sig om geninstallering af de hjemvendte flygtninge (fjernelse af miner, basisinfrastrukturer, grundlaeggende uddannelse og sundhedspleje, landbrug) og narkotikakontrol.

Uden en fredsaftale er det for tidligt at yde hjaelp til betydningsfuld rehabilitering og genopbygning. For saa vidt angaar fortsaettelsen af den humanitaere hjaelp og den eventuelle indfoerelse af en strengere konditionalitet for hjaelpen, som en raekke donorer har anmodet om, mener Kommissionen, at denne hjaelp skal fortsaettes, eftersom de saarbare gruppers behov stadig er de samme eller endog er steget i nogle omraader.

Den koensbestemte diskriminering forhindrer de ikke-statslige organisationer (NGO) i at arbejde effektivt. Eftersom hjaelpen skal ydes uafhaengigt af koen eller etnisk baggrund og med henblik paa at opnaa en effektiv ydelse og modtagelse af denne hjaelp, stoetter Kommissionen bestraebelserne for at naa frem til en faelles holdning blandt donorerne for at styrke NGO'ernes stilling i forbindelse med deres arbejde med Taleban styret og de andre fraktioner.