ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1678/00

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Relay Europe

Relay Europe er ansvarlig for formidlingen af information om EU i Det Forenede Kongerige.

Relay Europe sælger også en lang række produkter, herunder beklædningsgenstande, paraplyer, ure, badges, flag og balloner, der alle er dekoreret med EU's flag. Inden for rammerne af den politiske debat i Det Forenede Kongerige henvender disse produkter sig helt klart til tilhængerne af en stadig tættere union og udgør derved en politisk tilkendegivelse.

Hvilken støtte ydes der til Relay Europe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(18. juli 2000)

Relay Europe modtager ikke tilskud fra Kommissionen.

Den private organisation Relay Europe er en del af Charlemagne-koncernen og har indgået kontrakt med Kommissionens repræsentationskontor i Det Forenede Kongerige. Den udfører logistisk og organisatorisk arbejde for Kommissionen i forbindelse med konferencer og uddannelseskurser. Kontrakten blev indgået på grundlag af et udbud, som Relay Europe vandt i 1997. Relay Europe er ikke ansvarlig for at udbrede information om Den Europæiske Union.

Kommissionen gør det ærede medlem opmærksom på, at Charlemagne-koncernen har et datterselskab, som hedder Euro-Style, og som på helt kommercielt grundlag sælger varer mærket med Unionens flag. Det er forbrugernes eget valg, om de vil købe disse varer eller ej.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1856/00

af Joan Colom i Naval (PSE) og Alonso Puerta (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. juni 2000)

Om: Valg af sprog i Kommissionens pressemeddelelser

Kan Kommissionen oplyse, hvilken sprogpolitik den fører, og hvilken praksis den anvender ved ekstern orientering?

Er det korrekt, at de pressemeddelelser, som udsendes efter møderne i Kommissionen, kun er på fransk og engelsk?

Har Kommissionen kendskab til, om der i løbet af de seneste fem år er fremsat protester fra regeringen i nogen medlemsstat eller forslag om at ændre denne politik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(12. juli 2000)

Hovedparten af Kommissionens pressemeddelelser foreligger på EU's elleve officielle sprog. I forbindelse med det daglige pressemøde kl. 12.00 offentliggøres de fleste af meddelelserne imidlertid på grund af den tid, der medgår til oversættelsen, og efter aftale med den akkrediterede presse, der er repræsenteret ved IPA (International Press Association), kun på fransk og engelsk (og/eller tysk). De pressemeddelelser, der vedrører Kommissionens møder, offentliggøres meget hurtigt på de øvrige sprog via Internettet (Rapid-databasen).

Nogle pressemeddelelser oversættes ikke til alle sprogene. Det drejer sig om meddelelser om virksomhedssammenlægninger og fusioner (fransk/engelsk/tysk + sproget i den berørte medlemsstat), statsstøttesager og traktatbrudssager (fransk/engelsk + sproget i den berørte medlemsstat) samt om Kommissionens aktivitetskalender, der offentliggøres hver uge.

Kommissionen har ikke kendskab til nogen officiel klage fra en regering over de sprog, pressemeddelelserne forefindes på.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1994/00

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(21. juni 2000)

Om: Rensningsanlæg for byspildevand i Grækenland

I henhold til direktiv 91/271/EØF(1) skal Grækenland installere rensningsanlæg for byspildevand i alle byområder i landet med mere end 2000 indbyggere senest 2005.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

1. Hvor mange byområder med en befolkning på over 2000 er blevet tilsluttet rensningsanlæg for byspildevand?

2. Hvor mange græske byområder vil være tilsluttet rensningsanlæg for byspildevand i 2005?

3. Hvilken risiko løber Grækenland, hvis det ikke opfylder kravene i Rådets direktiv 91/271/EØF?

(1) EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(28. juli 2000)

Som det ærede medlem anfører, kræves det i Rådets direktiv 91/271/EØF om rensning af byspildevand, at medlemsstaterne tilser, at bysamfund med et indbyggerantal på 2000 personækvivalenter (PE) eller derover (personækvivalent er en måleenhed for den organiske forurening, som repræsenterer den

gennemsnitlige forurening, der produceres pr. person i døgnet) udstyres med opsamlings- og rensningssystemer for byspildevand. Fristen herfor er den 31. december 1998, den 31. december 2000 eller den 31. december 2005, alt efter størrelsen af det pågældende bysamfund og recipientvandets følsomhed.

Det må her bemærkes, at man ved beregning af størrelsen af et bysamfund i forbindelse med udformningen af anlæggene ikke blot skal tage hensyn til belastningen fra den fastboende befolkning i det pågældende bysamfund, men også til belastningen fra den sæsonbetingede befolkning og fra industrianlæg, der er tilsluttet byspildevandssystemet.

Kommissionen er for øjeblikket i gang med at gennemgå situationen i bysamfundene i medlemsstaterne for så vidt angår direktivets første tidsfrist, nemlig den 31. december 1998, der gælder for alle bysamfund med over 10000 personækvivalenter, som udleder deres spildevand til følsomme områder og disses afvandingsområder. Den vil i begyndelsen af 2001 offentliggøre en rapport med en statusopgørelse over situationen med hensyn til opsamling og rensning af spildevand for alle de berørte bysamfunds vedkommende. I henhold til de oplysninger, der er indkommet fra de græske myndigheder, er der i dag 29 bysamfund i Grækenland med over 10 000 personækvivalenter, som udleder deres spildevand i følsomme områder og disses afvandingsområder.

De græske myndigheder har ligeledes oplyst, at de 797 græske bysamfund med over 2000 personækvivalenter, der er omfattet af direktivet, vil være i overensstemmelse med direktivet senest den 31. december 2005. Kommissionen vil senere undersøge, om tidsfristerne, hhv. den 31. december 2000 og den 31. december 2005, overholdes.

Opfylder Grækenland ikke direktivets forpligtelser, vil Kommissionen kunne indlede en overtrædelsesprocedure mod landet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2324/00

af Gerard Collins (UEN) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om: Urban-fællesskabsinitiativet

Urban-fællesskabsinitiativet, der blev vedtaget som led i Agenda 2000-pakken i marts 1999, har til formål at fremme en økonomisk og social revitalisering af byer og forstæder i krise. En kontinuerlig finansiering er en afgørende forudsætning for, at de mange små lokale grupper, der deltager i relevante projekter, kan overleve. Kommissionen har allerede vedtaget sin endelige version af retningslinjerne for Urban II-initiativet med bevillinger på 700 mio. til tidsrummet 2000-2006, men de lokale grupper venter stadig på at få adgang til disse midler. Er Kommissionen indstillet på at fremskynde frigørelsen af Urban II-bevillinger, således at vigtige samfundsøkonomiske projekter kan videreføres?

Svar afgivet på Kommissionen vegne af Michel Barnier

(27. juli 2000)

Kommissionen vedtog den 28. april 2000 retningslinjerne for Fællesskabets initiativ URBAN II vedrørende økonomisk og social revitalisering af byområder(1). Medlemsstater, som ønsker at udnytte URBAN II, opfordres til at fremsende programforslag inden for seks måneder efter offentliggørelsen af denne meddelelse, dvs. inden 19. november 2000.

Programforslag udarbejdes og indsendes til Kommissionen af de myndigheder, som de berørte medlemsstater udpeger. Projektomkostninger er støtteberettigede fra den dag, det operationelle program modtages i Kommissionen og erklæres for korrekt indgivet (hvis det indeholder alle de nødvendige oplysninger for vurderingen). Jo tidligere medlemsstaterne fremlægger deres forslag til støtteberettigede områder, som skal stemme overens med de i retningslinjerne for URBAN II anførte kriterier, og efterfølgende de forskellige operationelle programmer, jo hurtigere kan Kommissionen indlede vedtagelsesproceduren. Kommissionen træffer senest beslutning om bidrag fra fondene fem måneder efter modtagelse af de relevante planer.

Kommissionen er bekendt med behovet for at støtte visse små samfundsgrupper, som arbejder med sociale og økonomiske integrationsprojekter, og vil sikre hurtig vedtagelse af de forskellige operationelle programmer.

Med hensyn til kontinuiteten i finansieringen gør Kommissionen opmærksom på, at URBAN II navnlig tager note på udformning og gennemførelse af innovative strategier for bæredygtig økonomisk og social revitalisering. Antallet af Fællesskabets URBAN-initiativprogrammer falder i forhold til den foregående programmeringsperiode 1994-1999, hvor der i alt blev finansieret URBAN-programmer i 118 byområder. For programmeringsperioden 2000-2006 vil antallet af byområder omfattet af det nye initiativ blive begrænset til omkring 50. Nogle samfundsgrupper, som tidligere var støtteberettigede under URBAN I, kan dog nu placeres under mål 1 eller mål 2 byområder. De forskellige programmeringsprogrammer herfor bør derfor omfatte byudviklingsforanstaltninger for de største byområder i regionen.

(1) EFT C 141 af 19.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1783/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(8. juni 2000)

Om: Tvungen brug af skrivemaskiner

Er Kommissionen klar over, at dens afdelinger insisterer på, at ansøgninger om forundersøgelsespræmier og deltagelse i Craft-programmet skal skrives på maskine?

Er dette en politik, man har gjort sig nogen tanker om?

Hvis det kræves, at mindre virksomheder nu har skrivemaskiner, kan Kommissionen da oplyse, hvor mange skrivemaskiner den selv benytter?

Vil Kommissionen stille rum udstyret med skrivemaskiner til rådighed, eventuelt i Kommissionens kontorer i hovedstæderne, hvor forretningsfolk kan udfylde Kommissionens ansøgningsformularer, hvis de uheldigvis skulle have kasseret deres gamle skrivemaskiner?

Er Kommissionen af den opfattelse, at skrivemaskinerne er på vej ind igen på bekostning af tekstbehandlingsanlægget? I bekræftende fald: hvorfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(17. juli 2000)

Det fremgår af informationspakken om forundersøgelsespræmier og CRAFT, at ansøgningsformularerne skal udfyldes med skrivemaskine eller på tekstbehandlingsanlæg. Da ansøgningsformularerne er interaktive for så vidt som de findes på Cordis-netsiden, kan de downloades og udfyldes ved hjælp af et tekstbehandlingsanlæg. Denne valgmulighed, som ikke kræver brug af skrivemaskine, benyttes af de fleste ansøgere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1080/00

af Jules Maaten (ELDR) til Kommissionen

(7. april 2000)

Om: Cigaretsmugling i europæiske havne

1. Er Kommissionen klar over de positive resultater, der er opnået i Rotterdams havn med den nye containerscanner, hvormed der sidste år blev afsløret mange millioner illegale cigaretter ud over andre smuglervarer, heriblandt narkotika og alkohol?

2. Er Kommissionen rede til at fremme, at en sådan metode også tages i anvendelse i andre EU-havne for at imødegå smugling af cigaretter og andre varer, men også for at forhindre, at skibe undviger til havne, der har en mindre effektiv kontrol?

3. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe med henblik herpå?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(19. maj 2000)

Kommissionen er bekendt med de positive resultater, der er opnået med den nye containerscanner i Rotterdam og med scannere i andre medlemsstater, og den samarbejder med medlemsstaterne om en række projekter til forbedring af toldkontrollen. Det er ikke blot tale om at fremme anvendelsen af moderne udstyr såsom containerscannere, men at også bidrage til generelle forbedringer af toldvæsnets arbejde. Der er således ved at blive gennemført en handlingsplan på et særligt vigtigt område, nemlig anvendelsen af risikoanalyse til at sikre, at man kontrollerer de containere, hvor der er størst chance for, at det giver resultat.

Der er ligeledes bestræbelser i gang for at øge samarbejdet mellem de større havne med henblik på at opnå ensartet toldbehandling og især forhindre, at trafikken omledes for at undgå kontrol. Et pilotprojekt som toldmyndighederne i Rotterdam er specielt engageret i, fokuserer på udveksling af ekspertise mellem de støre havne om anvendelsen af containerscannere og hurtig udveksling af oplysninger vedrørende de vigtigste risikoanalyseområder.

Resultaterne af disse aktioner, som finansieres via moderniseringsprogrammet Told 2002(1), vil blive evalueret i samråd med medlemsstaternes toldadministrationer. Kommissionen vil forelægge Parlamentet en rapport om udfaldet heraf, som fastsat i beslutningen om Told 2002.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 105/2000/EF af 17. december 1999 om ændring af beslutning nr. 210/97/EF om vedtagelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i EF (Told 2000) og om ophævelse af Rådets beslutning 91/341/EØF. EFT L 13 af 19.1.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1168/00

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(10. april 2000)

Om: Opfølgning af liberaliseringen af lufttransporten

Formålet med liberaliseringen af lufttransporten var i første række at forbedre borgernes adgang til denne transportform.

Det blev anset for givet, at liberaliseringen ville føre til en øget konkurrence mellem luftfartsselskaberne, og det ville igen resultere i:

- et større antal selskaber, som opererede på samme rute (forbedret brugervalg)

- flere afgange (bedre mulighed for at vælge den mest fordelagtige afgangstid)

- generelt prisfald og bedre service

Efter en indledende fase, som virkede ret lovende med hensyn til opfyldelse af disse målsætninger, kan det nu konstateres, at visse uheldige faktorer undergraver målsætningerne.

Alliancer mellem luftfartsselskaberne i form af fusioner, code sharing eller andre arrangementer har gradvist ført til dominerende stillinger, som er alvorligere end tidligere, hvad der har haft meget skadelige følger for passagererne.

Som eksempel skal jeg nævne ruten Lissabon-Bruxelles:

- ruten drives udelukkende af gruppen Qualiflyer (TAP og Sabena)

- natflyvningerne udgår ved sommertids begyndelse

- takstforhøjelser med forringede muligheder for reservation og forhåndsbetaling

- etstedsbestilling (Qualiflyer), hvad der har ført til væsentligt flere kødannelser og forringelse af den personlige service.

Vil Kommissionen på denne baggrund nøje overvåge udviklingen af liberaliseringen, og vil den i betragtning af den beskrevne situation gribe ind for at bevare de principper, som ligger til grund for liberaliseringen af lufttransporten i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. maj 2000)

Kommissionen overvåger til stadighed, at liberaliseringsforordningerne i den tredje og sidste luftfartspakke, der trådte i kraft 1. januar 1993, gennemføres korrekt, samt at EF-traktatens konkurrenceregler anvendes i fuld udstrækning på lufttransportsektoren. I sin meddelelse af 20. maj 1999 med titlen: Den europæiske luftfartsindustri: fra det indre marked til globale udfordringer(1), fremlægger den resultaterne efter ti års liberalisering af den civile luftfart i Europa. Globalt set er resultaterne positive, men den fremhæver dog, at prisudviklingen har været skuffende, og at prisforskellene pr. km fortsat er store inden for EU.

Med hensyn til ruten Lissabon Bruxelles deler Kommissionen det ærede medlems bekymring over, at den kun beflyves af selskaber inden for Qualiflyer-gruppen. Den er for tiden i færd med grundigt at undersøge, om aftalerne inden for Qualiflyer-gruppen er forenelige med EF-traktatens artikel 81 (tidl. artikel 85), der vedrører aftaler mellem virksomheder.

(1) KOM(1999) 182 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2811/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(4. september 2000)

Om: Forbedring af forholdene på slagterier i ansøgerlandene

Repræsentanter for EU's landbrugssektor har bl.a. på baggrund af den forestående optagelse af en række central- og østeuropæiske lande knyttet kontakter med mulige partnere i disse lande. Det har vist sig, at slagterierne i de central- og østeuropæiske lande sjældent eller aldrig opfylder de strenge europæiske standarder. Repræsentanter for de belgiske slagterier påpeger desuden, at en række slagterier må nedlægges på grund af deres begrænsede kapacitet. Inden for Unionen er der tilstrækkeligt kendskab til at genopføre disse nedlagte slagterier i central- og østeuropæiske lande, som måtte ønske det, og på den måde sørge for en slags genbrug, såfremt en række planer bliver tilpasset.

Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt den støtter denne indfaldsvinkel (fornyet ibrugtagning af gamle og/eller nedlagte slagterier), og om den er villig til at yde økonomisk støtte til pilotprojekter for (gen)opførelse og modernisering af disse central- og østeuropæiske slagterier af hensyn til overholdelsen af de europæiske standarder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(26. september 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1740/00

af Ioannis Souladakis (PSE) til Kommissionen

(31. maj 2000)

Om: Finansiering af førtiltrædelsesproceduren for Cypern og Malta

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe med henblik på at overføre de bevillinger, der er afsat til ansøgerlandene Cypern og Malta, fra budgettets undersektion B4 for bistand til tredjelande til undersektion B7 for førtiltrædelsesstøtte i overensstemmelse med de retningslinjer for 2001-budgettet, som Europa-Parlamentet allerede har vedtaget (punkt 48)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(6. juli 2000)

I forbindelse med revisionen af de finansielle overslag(1) foreslog Kommissionen, at beløbene til den finansielle bistand til Cypern og Malta blev overført fra udgiftsområde 4 til udgiftsområde 7. Formålet med denne overførsel er at sidestille disse to lande med de øvrige kandidatlande, der allerede er omfattet af udgiftsområde 7 (forordningen om førtiltrædelsesstategien for Cypern og Malta blev vedtaget den 13. marts 2000 Rådets forordning nr. 555/2000(2)).

Det foreslås, at der inden for udgiftsområde 7 oprettes et underområde for Middelhavslandene (Cypern og Malta kan ikke anvende førtiltrædelsesinstrumenterne Ispra og Sapard).

Overførselsbeløbet er på 20 mio. i perioden 2001-2006.

Under budgetbehandlingen 2000 blev der oprettet to nye budgetposter under afsnit B7-0, B7-040 Førtiltrædelsesstrategi for Malta og B7-041 Førtiltrædelsesstrategi for Cypern. Disse to budgetposter blev forsynet med et p.m., idet de pågældende beløb stadig var opført under budgetpost B7-4012 Finansiel støtte til Cypern og Malta.

I det foreløbige budgetforslag for 2001 foreslår Kommissionen, at der på grundlag af ovennævnte forordning opføres beløb under de to nye budgetposter, dvs. henholdsvis 7,5 mio. til Malta (B7-040) og 11,5 mio. til Cypern (B7-041).

(1) KOM(2000) 262 endelig udg.

(2) EFT L 68 af 16.3.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2679/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Europæiske indkøb

Mener Kommissionen, at medlemsstaterne er forpligtet til med hensyn til offentlige indkøb at udvide omfanget af de produkter og tjenester, som er i overensstemmelse med EU-standarder til at omfatte dem, som eventuelt er ækvivalent med disse standarder?

Svar afgivet på vegne af Kommissionen af Frederik Bolkestein

(28. september 2000)

Formålet med reglerne om anvendelse af tekniske specifikationer i forbindelse med offentlige indkøb er at sikre, at kontrakterne tildeles i fuld gennemsigtighed og uden diskriminering. Ordregiverne kan under henvisning til, at de tekniske krav ikke er overholdt, ikke afvise bud, der er i overensstemmelse eller ækvivalente med EU-standarder eller i mangel heraf andre relevante standarder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1826/00 af María Izquierdo Rojo (PSE) til Kommissionen. Partipolitiske strategier i forbindelse med ansøgninger om støtte fra EFRU og Samhørighedsfonden.



EF-Tidende nr. 081 E af 13/03/2001 s. 0100 - 0100



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1826/00 af María Izquierdo Rojo (PSE) til Kommissionen (31. maj 2000) Om: Partipolitiske strategier i forbindelse med ansøgninger om støtte fra EFRU og Samhørighedsfonden Er Kommissionen klar over, at et stort antal regionale og lokale myndigheder i Spanien har anmodet om en forlængelse af fristen for indgivelse af ansøgninger om støtte fra EFRU og Samhørighedsfonden indtil den 5. juli 2000, fordi det spanske Økonomi- og Finansministerium undlod at orientere dem behørigt i denne sag, så fristen den 5. maj 2000 kom som en overraskelse for mange lokale myndigheder og gjorde det umuligt for dem at få lige adgang til støtte fra disse EF-programmer? Er den ligeledes klar over, at regeringen under ledelse af Folkepartiet som følge heraf står anklaget for at forfølge en tendentiøs strategi, som går ud på at holde frister hemmelige og dermed forhindre lige adgang til støtte fra EF? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier (30. juni 2000) Kommissionen kender hverken til ansøgningsfristen eller til de pågældende anklager. Kommissionen gør det ærede medlem opmærksom på, at i henhold til gældende bestemmelser er det medlemsstaterne, der er ansvarlige for udvælgelsen af projekter, for hvilke der er anmodet om støtte under strukturfonden og samhørighedsfonden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1930/00

af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Equal-initiativet i Nederlandene

Det fremgår klart af en skrivelse af 30. september 1999 fra den nederlandske minister for sociale anliggender og beskæftigelse til den nederlandske regering, at den nederlandske regering har til hensigt hovedsageligt at anvende de midler, som Nederlandene håber at få fra Equal-initiativet, til projekter til fordel for asylansøgere.

1. Kan Kommissionen garantere, at Nederlandene deltager i alle tre søjler i Equal-programmet på en økonomisk afbalanceret måde?

2. Hvordan har Kommissionen til hensigt at sikre det grænseoverskridende aspekt i forbindelse med projekter til fordel for asylansøgere?

Svar afgivet på Kommissionen vegne af Anna Diamantopoulou

(26. juli 2000)

1. Når Kommissionen har modtaget forslag til fællesskabsinitiativprogrammer, sikrer den, at de foreslåede aktioner og det dertil knyttede budget står i forhold til omfanget og arten af de problemer, der findes på arbejdsmarkedet i hver medlemsstat.

Fællesskabsinitiativet EQUAL er rettet mod emner, som er baseret på de fire søjler i den europæiske beskæftigelsesstrategi (otte emner) og uddannelses- og erhvervsuddannelsesaktioner til fordel for asylansøgere.

Trods et forholdsmæssigt stort antal asylansøgere i Nederlandene er det under ingen omstændigheder tilfældet, at aktioner gennemføres og økonomiske midler til denne målgruppe fordeles på bekostning af de otte emner under søjlerne i den europæiske beskæftigelsesstrategi. Under den fem måneder lange forhandlingsperiode med Kommissionen udarbejdes det samlede programmeringsdokument EQUAL.

2. Med EQUAL-programmet sættes der ikke spørgsmålstegn ved de nationale foranstaltninger for asylansøgere, som under alle omstændigheder skal overholde de særlige bestemmelser og love, der gælder i de forskellige medlemsstater.

Det transnationale samarbejde inden for rammerne af EQUAL antager forskellige former og er ikke begrænset til fysisk mobilitet for slutmodtagerne. Erfaringerne fra ADAPT og EMPLOI har vist, hvilke former for transnationale aktioner der kan udvikles: almindelig erfarings- og informationsudveksling, udvikling af nye metoder, fastlæggelse eller overførsel af nye metoder, fælles udvikling med opgavefordeling og endelig udveksling af praktikanter og personale.