DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/570

(2004/C 84 E/0647)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0301/04

af Olle Schmidt (ELDR) til Kommissionen

(6. februar 2004)

Om: Svensk kernekraft og det indre marked

I Sverige indførtes i 1984 en særlig produktionsskat på kernekraft, der siden er blevet forhøjet ved flere lejligheder, og som fra 2000 er ændret til en fast »effektskat«. Sverige er alene i EU om at have denne skat, som er forvridende for konkurrencen på det indre marked. Skatten påvirker i høj grad de kernekraftproducerende selskabers konkurrenceevne og dermed handelen mellem medlemslandene. I budgetforslaget for 2004 skriver den svenske regering, at »effektskatten« kan sidestilles med en ekstra indkomstskat, som pålægges visse foretagender og derfor er at betragte som en sanktion. Den diskriminerer altså ensidigt svensk kernekraft.

EU's direktiv om liberalisering af el- og gasmarkederne står for at skulle gennemføres med henblik på at skabe mere lige vilkår. Nogle af de største kraftværker i Sverige har flere ejere i andre medlemslande som f.eks. Finland og Tyskland. Virkningen af den svenske skat på kernekraft er klart negativ for de udenlandske ejere, idet næsten halvdelen af elproduktionen i Sverige hidrører fra kernekraftværker.

Kommissionen har igennem de seneste år på forskellige måder peget på kernekraft som en vigtig energikilde med positive virkninger for miljøet, ikke bare i Europa, men også globalt som et effektivt middel til opfyldelse af målene i Kyoto-protokollen, hvad angår reduktion af CO2-udslip. Kommissionen burde derfor se særlig alvorligt på, at svensk kernekraft beskattes, således at investeringsmulighederne begrænses. I betragtning af det nuværende arbejde med et direktiv om foranstaltninger til fremme af elforsyningssikkerhed og infrastrukturinvesteringer er det meget uheldigt, at kernekraftproduktionen på denne måde begrænses i velfungerende kernekraftværker.

Kan Kommissionen på denne baggrund besvare følgende spørgsmål: Hvilke foranstaltninger påtænker den at træffe i forbindelse med den gældende svenske »effektskat« på kernekraft, som har negativ indvirkning på og er forvridende for elproduktionens konkurrenceevne inden for EU, skaber hindringer for gennemførelsen af reguleringen af elmarkedet samt mindsker den grænseoverskridende handel med el for berørte internationalt ejede og drevne energiselskaber?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(23. marts 2004)

Fællesskabslovgivningen forbyder ikke omvendt diskrimination og berører ikke medlemsstaternes energipolitik, hvad angår deres valg af energikilder. Specielt fastsætter Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (1) kun minimumsafgiftssatser, og medlemsstaterne er frit stillet med hensyn til, om de vil pålægge højere afgifter. Den nævnte beskatning har ikke været til hinder for, at der er opstået et effektivt og konkurrencepræget åbent marked mellem Sverige, Norge, Finland og Danmark: den omsatte strømmængde (2) steg fra 18,4 Terawatt-timer (TWh) i 1993 til 3 232,1 TWh i 2002, mens handelsvolumet voksede fra 18,4 TWh i 1993 til 1 143,1 TWh i 2002.

(1) EFT L 283 af 31.10.2003.

(2) Kilde: Nord Pool website: http://www.nordpool.com/information/index.html.