SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1140/01

af Giles Chichester (PPE-DE) til Kommissionen

(10. april 2001)

Om: Vurdering af virkningerne

Mener Kommissionen, at den har et tilstrækkeligt grundlag til at vurdere virkningerne for udgifterne af alle lovgivningsmæssige forslag, som vil berøre erhverv og industri? I benægtende fald, hvilke undersøgelser er der blevet gjort vedrørende eventuelle metodologier, og hvornår vil disse undersøgelser give resultat? Er Kommissionen enig i, at sådanne vurderinger bør foretages af uafhængige eksperter med erhvervserfaring i stedet for af Kommissionen selv?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(8. juni 2001)

Som det ærede medlem er klar over, udviklede Kommissionen allerede i 1986 et erhvervskonsekvensanalysesystem. Som følge af revisionen af systemet i 1990, hvor det fik sin nuværende form, blev det besluttet, at der obligatorisk skulle knyttes en erhvervskonsekvensanalyse til forslag til retsakter med betydelige konsekvenser for erhvervslivet.

Erhvervskonsekvensanalysen forpligter Kommissionen til at besvare en række spørgsmål i forbindelse med den virkning, et lovgivningsforslag sandsynligvis vil få for virksomheder, herunder også hvad virksomhederne skal gøre for at overholde lovgivningen. For at besvare dette spørgsmål henstilles det (i de eksisterende retningslinjer for erhvervskonsekvensanalyser), at der udarbejdes kvantitative skøn for de forventede omkostninger og de administrative byrder, et forslag kan pålægge virksomheder.

Selv om erhvervskonsekvensanalysesystemet i de forløbne år har vist sig at være et nyttigt instrument til vurdering af virkningen, herunder omkostningerne, af lovgivningen for virksomheder, er det også igennem årene blevet klart, at der er visse mangler ved systemet.

I lyset heraf iværksatte Kommissionen i september 2000 et pilotprojekt for erhvervskonsekvensanalyse. Det løber indtil februar 2002, og i efteråret 2001 skal der opstilles en liste over de foreløbige konklusioner. Formålet med pilotprojektet er at strømline og styrke erhvervskonsekvens-analysemetodologien og -teknikken.

Et af de nøgleelementer, der undersøges, er behovet for en mere systematisk anvendelse af økonomisk analyse som et redskab til vurdering af den kvantitative virkning (omkostninger og fordele) i forbindelse med lovgivningsforslag. Man undersøger bl.a. fordele og begrænsninger ved forskellige former for økonomisk analyse, som f.eks. cost-benefit-analyse, omkostningseffektivitet-analyse og analyse af omkostningerne.

Pilotprojektet trækker på de praktiske erfaringer fra en række lovgivningsforslag, som er undervejs i Kommissionen, idet der er blevet indledt forskellige former for økonomiske undersøgelser i forbindelse hermed. Endvidere omfatter igangværende forskning gennemgang af relevant litteratur og god praksis i Fællesskabet og i OECD-medlemslandene. I denne forbindelse iværksatte Kommissionen endvidere i februar 2001 et projekt under Best-proceduren om erhvervskonsekvensanalyse i medlemsstaterne for at gøre status over god praksis og indhøstede erfaringer vedrørende to nøgleelementer i konsekvensalysen, nemlig økonomisk konsekvensanalyse og ekstern høring. Der vil blive forelagt en foreløbig rapport under en workshop den 26. juni 2001, hvor Parlamentet vil blive indbudt.

Den forskning, der foretages inden for rammerne af pilotprojektet, ligger fuldt på linje med Kommissionens interimsrapport til Det Europæiske Råd i Stockholm om forbedring og forenkling af de lovgivningsmæssige rammer.(1) Denne rapport var Kommissionens oprindelige svar på den anmodning, der blev fremsat af Det Europæiske Råd på mødet i Lissabon i foråret 2000, om at udarbejde en strategi i 2001 for yderligere koordinerede foranstaltninger med henblik på at forenkle de lovgivningsmæssige rammer, og den udstikker de vigtigste principper for forbedring og forenkling af de lovgivningsmæssige rammer i Fællesskabet. Et af de principper, Kommissionen har til hensigt at anvende, er at gennemføre omfattende høringer og konsekvensanalyser, inden den fremsætter et forslag. Disse konsekvensanalyser skal være tilbundsgående, objektive og transparente, og bør omfatte såvel en kvalitativ som en kvantitativ analyse.

På basis af de principper, der blev skitseret i interimsrapporten til mødet i Stockholm, vil Kommissionen forelægge en mere detaljeret handlingsplan for forbedring og forenkling af de lovgivningsmæssige rammer på Det Europæiske Råds møde i Laeken i slutningen af dette år, hvor den bl.a. vil tage hensyn til de henstillinger, der er indeholdt i den kommende hvidbog om nye styreformer i Europa.

Hvad angår spørgsmålet, om konsekvensvurderinger bør foretages af uafhængige eksperter eller af Kommissionen selv, mener Kommissionen, at den endelige konsekvensanalyse af lovgivningsmæssige forslag bør foretages i Kommissionen. Der er dog behov for input fra forskellige eksterne eksperter (f.eks. på det videnskabelige, tekniske, kommercielle, økonomiske, sociale og miljømæssige område) hvad angår særlige spørgsmål såvel som indsamling af data (f.eks. omkostninger for virksomheder). Dette synspunkt er i overensstemmelse med erfaringen indhøstet fra erhvervskonsekvensanalysesystemer i en række OECD-lande, bl.a. Det Forenede Kongerige og USA.

Kommissionen lægger stor vægt på at vurdere omkostninger ved og udbytte af foreslåede lovgivningsmæssige foranstaltninger (for så vidt det er muligt) for alle de berørte parter, herunder også erhvervslivet. Desuden mener den, at en sådan vurdering bør se på omkostninger ved og fordele af forskellige stramningsniveauer i forbindelse med de foreslåede lovgivningsmæssige foranstaltninger, idet sådanne oplysninger kan være nyttige i forbindelse med proceduren for beslutningstagning. Lovgivningsmæssig kvalitet og forenkling på fællesskabsniveau er et emne, som vedrører alle, og som kræver en fælles indsats fra alle de europæiske institutioners side.

(1) KOM(2001) 130 endelig udg.