SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3171/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(19. november 2001)

Om: Ulykken i Gotthard-tunnelen

Den tragiske ulykke i Gotthard-tunnelen har på en dramatisk måde på ny rejst spørgsmålet om sikkerhedssystemer i tunneler. Et system med lyssignaler regulerer trafikken, som skønnes at omfatte 18 700 køretøjer, hvoraf 21 % er lastvogne, når en alarm udløses, og en antenne gør det muligt for bilisterne at opretholde bilradiofrekvenserne, mens fire brandmænd sikrer en permanent tilstedeværelse med to vogne, der imidlertid ikke er udstyret til at bekæmpe ulykker af kemisk art.

Vejtrafikken inden for Fællesskabet vanskeliggøres af lukningen af Gotthard-tunnelen, den manglende adgang til Mont Blanc, kontingenteringen af trafikken over Brenner-passet og kødannelserne ved Frejus, hvor trafikken er steget til ca. 8 000 køretøjer pr. dag.

Da der ikke findes europæiske bestemmelser om de nødvendige sikkerhedsregler, der burde eksistere inden ibrugtagningen af bygningsværker som tunneler, kan Kommissionen da fastlægge bestemmelser om sikkerhedssystemer og -tjenester, der kan garantere adgangen til disse bygningsværker?

Kan Kommissionen sørge for udarbejdelsen af et direktiv, der gør det obligatorisk at anlægge tosporede vejbaner i allerede eksisterende og nye tunneler?

Kan Kommissionen fastsætte bestemmelser med henblik på at fremme udviklingen af et system med kombineret jernbane- og vejtrafik?

Kan Kommissionen øge kontrollen på søn- og helligdage med lastvognschaufførernes kørsels- og hviletimer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(29. januar 2002)

Som meddelt i hvidbogen om den europæiske transportpolitik frem til 2010(1) vil Kommissionen i begyndelsen af 2002 foreslå en ny lovgivning, som skal skabe høj sikkerhed for brugerne af de tunneler, der indgår i det transeuropæiske net. Forslaget skal omfatte forskellige sikkerhedsaspekter såsom tunneldrift, sikkerhedsudstyr, brugerinformation and sikkerhedsberedskab. I Rådets direktiv 89/106/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om byggevarer(2) er det således fastsat, hvilke egenskaber de byggevarer og -materialer, der anvendes i tunneler, skal være i besiddelse af, for at sikkerheden kan være i top. De harmoniserede tekniske specifikationer i de gældende europæiske standarder indbefatter klasser og niveauer, således at medlemsstaterne kan vælge det rette sikkerhedsniveau, når de tager stilling til, hvilke byggematerialer de vil godkende til tunnelbyggeri.

I hvidbogen er der afsat et helt kapitel Sammenkædning af udviklingen af de forskellige transportformer til Kommissionens mål, som er at fremme intermodaliteten. Vej/jernbanetransport er et af de vigtigste aspekter.

Hvidbogen indeholder bl.a. forslag, der tager sigte på at flytte vejtrafikken fra vejene til mere miljøvenlige transportformer. Det drejer sig om:

- Rammebestemmelser, som skal sikre, at prisstrukturen i højere grad afspejler omkostningerne ved brugen af infrastruktur for de forskellige transportformer. Dette ville bl.a. betyde, at større jernbaneinvesteringer i følsomme områder som Alperne kan finansieres ved hjælp af vejafgifter (krydsfinansiering).

- Den anden jernbanepakke, som vil blive fremlagt i begyndelsen af 2002, om interoperabilitet, sikkerhed og åbning af markedet.

- Marco Polo-programmet, som skal fremme intermodaliteten i almindelighed og åbne mulighed for at yde startsstøtte til intermodal transport.

- Integrering af visse skibsforbindelser, særlig de, der kan aflaste vejtrafikken og dermed fjerne flaskehalsene, i det transeuropæiske net.

- Standardisering af containere og veksellad.

Med hensyn til håndhævelsen af reglerne om køretider og hviletider er Kommissionen fuldstændig klar over, at både håndhævelsen af reglerne og iværksættelsen af sanktioner først og fremmest er medlemsstaternes ansvar. Den har dog besluttet at revidere det nuværende direktiv 88/599/EØF af 23. november 1988 om standardkontrolprocedurer for gennemførelse af forordning (EØF) nr. 3820/85 om harmonisering af visse bestemmelser på det sociale område inden for vejtransport og af forordning (EØF) nr. 3821/85 om kontrolapparatet inden for vejtransport(3). Målet er at foreslå øget minimumskontrol både på vejene og i transportvirksomhedernes lokaler og at harmonisere kontrolprocedurerne og sanktionerne. Desuden forsøger Kommissionen at fremskynde indførelsen af digitale fartskrivere, som vil gøre det muligt at sikre registreringen og oplagringen af data om køre- og hviletider og sætte de kompetente myndigheder i medlemsstaterne i stand til at kontrollere et større antal køretøjer på kortere tid.

(1) KOM(2001) 370 endelig udg.

(2) EFT L 40 af 11.2.1989.

(3) EFT L 325 af 29.11.1988.