ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3866/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (5. december 1997)

Om: Andalusiens selvforsyning med hensyn til energi

Andalusiens selvforsyning med hensyn til energi er kun 8% i modsaetning til 30% i Spanien som et hele.

Kan Kommissionen give oplysninger om de projekter, baade tidligere og igangvaerende, til oprettelse af et selvforsyningsnet (el-varme og vedvarende energi), der er blevet finansieret med midler fra strukturfondene og Samhoerighedsfonden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (9. februar 1998)

I perioden 1986-1991 modtog regionen Andalusien under faellesskabsinitiativet VALOREN en stoette paa ca. 25 mio. ECU til 126 projekter, som havde til formaal at fremme den lokale produktion af alternativ energi (vindenergi, solenergi, biomasse) og at forbedre udnyttelsen af energien.

For perioden 1994-1999 tildelte Kommissionen en stoette fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) paa 118,3 mio. ECU i forbindelse med ydelse af et globaltilskud under IDAE (Instituto para la diversificación y el ahorro energético) til alle de spanske omraader, som er stoetteberettigede under maal 1. Formaalet var det samme som med ovennaevnte intervention. Da det drejer sig om et program med kontinuerlig ydelse af stoette, er det for oejeblikket umuligt at anfoere en regional fordeling af det anfoerte tal.

I det operationelle program for Andalusien indgaar ligeledes, for samme periode og vedroerende alternativ energi, ivaerksaettelse af flere stoetteordninger, som medfinansieres af EFRU med et beloeb paa ca. 14 mio. ECU.

Samhoerighedsfonden har ikke ydet stoette til denne slags projekter i den omtalte region, idet denne fond finansierer projekter inden for miljoe og transportinfrastruktur af faelles interesse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4211/97 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: EF-Domstolens dom af 24. oktober 1996 i sagen Elida Gibbs Ltd (sag C-317/94)

Denne dom afsagt af EF-Domstolen synes at blive gjort virkningsloes som foelge af dens manglende gennemfoerelse i Tyskland og dens delvise gennemfoerelse i Frankrig og Graekenland.

Vil Kommissionen oplyse, om det er korrekt, at der er faste procedurer for at sikre konsekvent gennemfoerelse af EU-momsreglerne efter afgoerelser fra EF-Domstolen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-4208/97, E-4209/97, E-4210/97 og E-4211/97 (19. marts 1998)

Som allerede naevnt i svaret paa John Tomlinsons ((EFT C 373 af 9.12.1997. )) skriftlige forespoergsel P-1211/97 sender Kommissionen, i tilfaelde af en dom i tilknytning til et praejudicielt spoergsmaal, som udgoer en overordnet fortolkning af faellesskabsretten, i princippet inden for to maaneder, samtlige medlemsstater en skrivelse, hvori de anmodes om at oplyse, hvorledes de anvender den faellesskabsbestemmelse, som Domstolen har fortolket, og de dermed forbundne tekster. Et saadant brev blev i det paagaeldende tilfaelde sendt til de 15 medlemsstater.

Undersoegelsen af disse svar viste, at adskillige medlemsstater, i saerdeleshed Tyskland, Graekenland og Frankrig, endnu ikke havde draget alle konsekvenserne af dommen af 24. oktober 1996 i Elida Gibbs-sagen (sag C-317/94). Vedroerende de to sidstnaevnte medlemsstater har Kommissionen besluttet at undersoege sagen inden for rammerne af den procedure, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 169. I forbindelse med Tyskland er der blevet genoptaget en procedure, som blev afbrudt for at afvente resultaterne af det foernaevnte praejudicielle spoergsmaal, og Kommissionen har besluttet at fremsende en begrundet udtalelse.

Endelig har Kommissionen ikke modtaget svar paa den administrative skrivelse om de gennemfoerelsesbestemmelser, OEstrig har vedtaget, og den har derfor ligeledes besluttet at indlede den procedure, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 169, over for denne medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4210/97 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: EF-Domstolens dom af 24. oktober 1996 i sagen Elida Gibbs Ltd (sag C-317/94)

Denne dom afsagt af EF-Domstolen synes at blive gjort virkningsloes som foelge af dens manglende gennemfoerelse i Tyskland og dens delvise gennemfoerelse i Frankrig og Graekenland.

Vil Kommissionen navnlig oplyse, om det i tilfaelde af praejudicielle afgoerelser vedroerende fortolkningen af EU-momsbestemmelserne forholder sig saadan, at Kommissionen inden for et tidsrum af to maaneder fra afgoerelsens offentliggoerelse skal skrive til de enkelte medlemsstater og forhoere sig om, hvorledes de anvender den paagaeldende foranstaltning?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-4208/97, E-4209/97, E-4210/97 og E-4211/97 (19. marts 1998)

Som allerede naevnt i svaret paa John Tomlinsons ((EFT C 373 af 9.12.1997. )) skriftlige forespoergsel P-1211/97 sender Kommissionen, i tilfaelde af en dom i tilknytning til et praejudicielt spoergsmaal, som udgoer en overordnet fortolkning af faellesskabsretten, i princippet inden for to maaneder, samtlige medlemsstater en skrivelse, hvori de anmodes om at oplyse, hvorledes de anvender den faellesskabsbestemmelse, som Domstolen har fortolket, og de dermed forbundne tekster. Et saadant brev blev i det paagaeldende tilfaelde sendt til de 15 medlemsstater.

Undersoegelsen af disse svar viste, at adskillige medlemsstater, i saerdeleshed Tyskland, Graekenland og Frankrig, endnu ikke havde draget alle konsekvenserne af dommen af 24. oktober 1996 i Elida Gibbs-sagen (sag C-317/94). Vedroerende de to sidstnaevnte medlemsstater har Kommissionen besluttet at undersoege sagen inden for rammerne af den procedure, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 169. I forbindelse med Tyskland er der blevet genoptaget en procedure, som blev afbrudt for at afvente resultaterne af det foernaevnte praejudicielle spoergsmaal, og Kommissionen har besluttet at fremsende en begrundet udtalelse.

Endelig har Kommissionen ikke modtaget svar paa den administrative skrivelse om de gennemfoerelsesbestemmelser, OEstrig har vedtaget, og den har derfor ligeledes besluttet at indlede den procedure, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 169, over for denne medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3765/97 af Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) og Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: Vilkaarene for den jordskaelvsramte befolkning i Italien

Vil Kommissionen - under henvisning til tragedien som foelge af de vedvarende jordrystelser i Midtitalien og de, i oevrigt utilstraekkelige, bevillinger, som Den Europaeiske Union har givet tilsagn om - oplyse, hvornaar disse bevillinger vil blive stillet til raadighed, og om den vil undersoege, hvem der skal tillaegges skylden for forsinkelserne med at klargoere praefabrikerede huse til de jordskaelvsramte, som endnu ikke har tag over hovedet, under overholdelse af de menneskerettigheder, som Det Europaeiske Faellesskab saa ofte henviser til?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (15. januar 1998)

Kommissionen oensker hermed at gentage sin medfoelelse med ofrene for de jordskaelv, der i efteraaret 1997 med saa stor kraft ramte det centrale Italien. Kommissionen er bevidst om det usaedvanlige omfang af de skader, der er sket i de paagaeldende egne og de omfattende oekonomiske behov, som denne katastrofe har skabt.

Hvad angaar Faellesskabets noedhjaelp til befolkningen i de katastroferamte omraader, oensker Kommissionen at goere det aerede medlem opmaerksom paa, at budgettet for 1997 ikke indeholder tilstraekkelige midler til, at der over den relevante budgetpost (B4-3400) kan traeffes foranstaltninger til fordel for katastroferamte europaeiske medborgere samt, at budgettet for 1998, hvis det kommer til at fremtraede som i budgetbehandlingsfasen, ikke mere vil indeholde mulighed for at gennemfoere denne form for operationer, der tager sigte paa hurtigst muligt at komme de virkeligt noedlidende til hjaelp.

Hvad angaar strukturstoetteforanstaltninger har Kommissionen allerede over for de italienske myndigheder bekraeftet, at den fuldt ud er indstillet paa inden for partnerskabsrammerne at paabegynde de noedvendige formaliteter med henblik paa at udvide enhedsprogrammeringsdokumenterne for maal 5b for disse omraader til at omfatte saerforanstaltninger til genopbygning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4208/97 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: EF-Domstolens dom af 24. oktober 1996 i sagen Elida Gibbs Ltd (sag C-317/94)

Denne dom afsagt af EF-Domstolen synes at blive gjort virkningsloes som foelge af dens manglende gennemfoerelse i Tyskland og dens delvise gennemfoerelse i Frankrig og Graekenland.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den oprindelig traf for at afgoere, om alle medlemsstaterne fuldt ud efterkom EF-Domstolens dom i sagen Elida Gibbs Ltd?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-4208/97, E-4209/97, E-4210/97 og E-4211/97 (19. marts 1998)

Som allerede naevnt i svaret paa John Tomlinsons ((EFT C 373 af 9.12.1997. )) skriftlige forespoergsel P-1211/97 sender Kommissionen, i tilfaelde af en dom i tilknytning til et praejudicielt spoergsmaal, som udgoer en overordnet fortolkning af faellesskabsretten, i princippet inden for to maaneder, samtlige medlemsstater en skrivelse, hvori de anmodes om at oplyse, hvorledes de anvender den faellesskabsbestemmelse, som Domstolen har fortolket, og de dermed forbundne tekster. Et saadant brev blev i det paagaeldende tilfaelde sendt til de 15 medlemsstater.

Undersoegelsen af disse svar viste, at adskillige medlemsstater, i saerdeleshed Tyskland, Graekenland og Frankrig, endnu ikke havde draget alle konsekvenserne af dommen af 24. oktober 1996 i Elida Gibbs-sagen (sag C-317/94). Vedroerende de to sidstnaevnte medlemsstater har Kommissionen besluttet at undersoege sagen inden for rammerne af den procedure, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 169. I forbindelse med Tyskland er der blevet genoptaget en procedure, som blev afbrudt for at afvente resultaterne af det foernaevnte praejudicielle spoergsmaal, og Kommissionen har besluttet at fremsende en begrundet udtalelse.

Endelig har Kommissionen ikke modtaget svar paa den administrative skrivelse om de gennemfoerelsesbestemmelser, OEstrig har vedtaget, og den har derfor ligeledes besluttet at indlede den procedure, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 169, over for denne medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4209/97 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: EF-Domstolens dom af 24. oktober 1996 i sagen Elida Gibbs Ltd (sag C-317/94)

Denne dom afsagt af EF-Domstolen synes at blive gjort virkningsloes som foelge af dens manglende gennemfoerelse i Tyskland og dens delvise gennemfoerelse i Frankrig og Graekenland.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger der nu er truffet over for Tyskland, Frankrig og Graekenland, som endnu ikke opfylder dommen? Er der andre medlemsstater, som i oejeblikket ikke opfylder dommen, og hvilke foranstaltninger har Kommissionen taget over for disse lande?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-4208/97, E-4209/97, E-4210/97 og E-4211/97 (19. marts 1998)

Som allerede naevnt i svaret paa John Tomlinsons ((EFT C 373 af 9.12.1997. )) skriftlige forespoergsel P-1211/97 sender Kommissionen, i tilfaelde af en dom i tilknytning til et praejudicielt spoergsmaal, som udgoer en overordnet fortolkning af faellesskabsretten, i princippet inden for to maaneder, samtlige medlemsstater en skrivelse, hvori de anmodes om at oplyse, hvorledes de anvender den faellesskabsbestemmelse, som Domstolen har fortolket, og de dermed forbundne tekster. Et saadant brev blev i det paagaeldende tilfaelde sendt til de 15 medlemsstater.

Undersoegelsen af disse svar viste, at adskillige medlemsstater, i saerdeleshed Tyskland, Graekenland og Frankrig, endnu ikke havde draget alle konsekvenserne af dommen af 24. oktober 1996 i Elida Gibbs-sagen (sag C-317/94). Vedroerende de to sidstnaevnte medlemsstater har Kommissionen besluttet at undersoege sagen inden for rammerne af den procedure, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 169. I forbindelse med Tyskland er der blevet genoptaget en procedure, som blev afbrudt for at afvente resultaterne af det foernaevnte praejudicielle spoergsmaal, og Kommissionen har besluttet at fremsende en begrundet udtalelse.

Endelig har Kommissionen ikke modtaget svar paa den administrative skrivelse om de gennemfoerelsesbestemmelser, OEstrig har vedtaget, og den har derfor ligeledes besluttet at indlede den procedure, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 169, over for denne medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4049/97 af José Torres Couto (PSE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: CGTP-IN - ESF

For to aar siden besluttede Kommissionen at suspendere stoetten til den erhvervsuddannelse, som gennemfoertes af et af de portugisiske fagforbund - UGT - paa grund af paastaaede »uregelmaessigheder«. Disse uregelmaessigheder er der imidlertid paa intet tidspunkt foert bevis for ved nogen portugisisk domstol.

Samtidig kunne den portugisiske presse berette om uregelmaessigheder begaaet af det andet store portugisiske fagforbund - CGTP-IN -, isaer forfalskning af fakturaer som bilag for uberettiget anvendelse af strukturfondene. Senere har en portugisisk direktoer i DG V (ESF) over for mig oplyst, at det paagaeldende fagforbund finansierede naesten samtlige sine driftsudgifter med ESF-midler.

Da der ikke hidtil har foreligget oplysninger om, at Kommissionen har foretaget sig noget for at kaste lys over denne sag, oensker jeg snarest muligt at blive orienteret om denne sag, som involverer CGTP-IN og ESF.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (18. marts 1998)

Kommissionen har ved flere lejligheder under sine normale tilsynsaktiviteter kontrolleret aktioner, der var udviklet af Den Almindelige Sammenslutning af Portugisiske Arbejdere (CGTP-IN), som blev samfinansieret af Den Europaeiske Socialfond (ESF).

Kommissionen anmodede i april 1997 de nationale myndigheder om at gennemfoere en kontrol i forlaengelse af den, Kommissionen gennemfoerte. I juli 1997 meddelte de offentlige myndigheder Kommissionen, at de havde accepteret at revidere de paagaeldende regnskaber, og at de allerede var begyndt at goere det.

Kommissionen venter paa resultaterne af denne revision. Om noedvendigt vil den traeffe foranstaltninger for at beskytte sine finansielle interesser.

I mellemtiden har Kommissionen systematisk gennemgaaet regnskaber, i hvilke der har vaeret fundet uregelmaessigheder, og siden begyndelsen af 1998 har de truffet beslutning om at indskraenke samfinansieringen i 14 tilfaelde og suspendere den i to andre tilfaelde. De beloeb, der er tale om, er henholdsvis 218 658 132 ESC og 49 360 078 ESC.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4206/97 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Europaeisk logo paa EU-flyselskabernes maskiner

Kommissionen oplyste i sit svar paa min forespoergsel nr. 2629/90 ((EFT C 136 af 27.5.1991, s. 11. )), at den var ved at undersoege mulighederne for at gennemfoere forslaget om at fremme anvendelsen af Europa-symbolet (i ensartet udformning og dimension) paa et synligt sted paa fly fra medlemsstaternes flyselskaber.

Der er nu gaaet adskillige aar siden dette svar, men det er endnu ikke nogen udbredt praksis, at flyselskaberne anvender Europa-symbolet paa et ioejnefaldende sted paa deres fly, selv om visse selskaber har indfoert symbolet.

Kommissionen lovede at etablere de noedvendige kontakter med myndighederne i medlemsstaterne i forbindelse med dette spoergsmaal og bedes derfor oplyse, hvorfor det ikke har foert til mere positive resultater, saaledes at det kan blive en udbredt praksis, at EU-medlemsstaternes flyselskaber foerer Europa-symbolet over hele verden.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (2. april 1998)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriflige forespoergsel E-583/95 ((EFT C 196 af 31.7.1995. )), som stadig er fyldestgoerende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3698/97 af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Anvendelsen af Phare-midlerne i Litauen

Den Europaeiske Union yder med Phare-programmet bistand til de central- og oesteuropaeiske lande. Dette har formodentlig i hoej grad bidraget til udviklingen i de lande, der ansoeger om medlemskab. Kommissionen bedes redegoere for anvendelsen af de Phare-midler, der i 1997 blev givet til Litauen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (22. december 1997)

Det Phare-finansierede operationelle landeprogram for 1997, som beloeber sig til et samlet beloeb af 43,2 mio. ECU, omfatter foelgende komponenter:

- Europaeisk integrationsstoette (11 mio. ECU) til udvikling paa det institutionelle og lovgivningsmaessige omraade med henblik paa Litauens integration i EU. Bistanden paa dette omraade vil omfatte de tvaerministerielle arbejdsgruppers aktiviteter i tilknytning til institutionsopbygning og strukturel identifikation,

- direkte infrastrukturinvesteringer (14 mio. ECU) i transport, telekommunikations-, energi- og miljoeprojekter,

- oekonomisk udvikling (12,85 mio. ECU) inden for landbrug, virksomhedsudvikling og eksportfremme, privatisering og reform af den finansielle sektor,

- sundhed og udvikling af menneskelige ressourcer (4,5 mio. ECU), isaer en administrativ reform inden for sundhedssektoren og paa uddannelsesomraadet,

- ledelse og administration (0,85 mio. ECU).

Ud over landeprogrammet for 1997 er der afsat 2,8 mio. ECU til Tempus-programmet og 4,3 mio. ECU til samarbejde paa tvaers af graenserne.

Finansieringsmemorandummet for 1997-programmet blev underskrevet i november 1997, og programmet vil blive gennemfoert i loebet af 1998 og 1999. Det er derfor for tidligt at vurdere virkningerne af 1997-programmet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3676/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (10. november 1997)

Om: Forlaengelse af koncessionen til Autostrada spa

Den italienske revisionsret har den 27. oktober 1997 afvist en interministeriel afgoerelse, der sigtede paa en forlaengelse i 20 aar, indtil aar 2038, af koncessionen til Autostrada spa. Allerede i august havde regeringens kontrolkontor for sagsakter udtrykt staerk usikkerhed med hensyn til den naevnte forlaengelse. Blandt aarsagerne til afvisningen naevnes ogsaa den manglende overholdelse af faellesskabsretten. Revisionsretten betragter forlaengelsen for ugyldig som foelge af indfoejelsen af en koncession med henblik paa et »nyt bygningsvaerk«, nemlig omlaegningen af passagen mellem Firenze og Bologna, hvortil der kraeves et europaeisk udbud. Ogsaa tidligere er denne fremgangsmaade blevet anvendt til at opnaa forlaengelser.

Bekraefter Kommissionen den italienske revisionsrets overvejelser?

Agter Kommissionen at sikre overholdelsen af alle europaeiske bestemmelser inden for denne sektor, ogsaa i det paagaeldende tilfaelde?

Kan Kommissionen inden for sine befoejelser give en evaluering af forvaltningen af koncessionerne til de italienske motorvejsselskaber?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (6. januar 1998)

Kommissionen er ikke i besiddelse af hverken den interministerielle afgoerelse, som det aerede medlem omtaler, eller andre oplysninger, der kan benyttes til at vurdere den paagaeldende afgoerelse i forhold til EU's lovgivning om offentlige udbud.

I overensstemmelse med sine befoejelser i henhold til EF-traktatens artikel 155 vil Kommissionen henvende sig til de italienske myndigheder for at indhente forskellige juridiske og faktuelle oplysninger, saaledes at den kan vurdere, om ovennaevnte afgoerelse er i overensstemmelse med EU's lovgivning om offentlige udbud.

Kommissionen kan ikke tage stilling til koncessionerne til de italienske motorvejsselskaber, foer den har gennemgaaet oplysningerne fra de italienske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3334/97 af Yiannis Roubatis (PSE) til Kommissionen (22. oktober 1997)

Om: Dommen imod Esber Yamukdereli og de fortsatte kraenkelser af menneskerettighederne i Tyrkiet

Den tyrkiske udenrigsminister Ismail Cem har i en artikel i den tyrkiske avis Sabah den 29. september 1997 betegnet paragraf 8 i den saakaldte antiterrorlov som »skammens lov«. Den tyrkiske premierminister Mesut Yilmaz har i et interview i den tyske avis Bild den 22. september givet udtryk for sin anerkendelse af, at lovene vedroerende beskyttelse af menneskerettighederne boer aendres radikalt. Den tyrkiske praesident Sueleyman Demirel erklaerede den 1. oktober, at det er ham magtpaaliggende at »saette en stopper for de skaendige kraenkelser af menneskerettighederne«. Samtidig med, at alle disse erklaeringer blev fremsat, blev den tyrkiske advokat Esber Yamukdereli, 52 aar gammel og blind, kendt for sin stoette til adskillige anderledestaenkende under tyrkiske retssager, af en domstol i Ankara idoemt 23 aars faengsel under paaberaabelse af paragraf 8 i den ovennaevnte antiterrorlov.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe for omgaaende at faa loesladt Esber Yamukdereli og forpligte den tyrkiske regering til at afskaffe de lovbestemmelser, som magthaverne selv kalder »skammens lov«?

2. Hvor laenge vil Kommissionen tolerere denne slendrian, inkonsekvens og manglende trovaerdighed, der udvises af de skiftende tyrkiske regeringer, som i to aar har haft lovet at afskaffe samtlige lovbestemmelser, som benyttes til at kraenke menneskerettighederne og begraense ytringsfriheden og benyttes som paaskud til at beroeve tyrkiske borgere livet?

3. Mener Kommissionen ikke, at det, saa laenge denne situation forbliver uaendret, er umuligt at udbygge forbindelserne mellem Den Europaeiske Union og Tyrkiet yderligere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (24. november 1997)

Kommissionen laegger meget stor vaegt paa en forbedring af forholdene i Tyrkiet med hensyn til menneskerettighederne og demokratiseringsprocessen. Kommissionen insisterer i alle sine kontakter med de tyrkiske myndigheder paa fremskridt paa disse felter. Kommissionen har ogsaa givet udtryk for bekymring vedroerende dette punkt i Agenda 2000 ((KOM(97) 2000 endelig udgave. )). Det kommissionsmedlem der varetager forbindelserne til Tyrkiet, aflagde besoeg i Ankara den 30. og 31. oktober 1997 bragte ved denne lejlighed faengslingen af den blinde advokat, Esber Yamuldereli, paa bane og gjorde rede for EU's forventninger i denne forbindelse.

Kommissionen har i Agenda 2000 anfoert at den er af den opfattelse at EU boer fortsaette med at stoette Tyrkiets bestraebelser paa selv at loese sine oekonomiske og politiske problemer, og paa at knytte taettere baand til Faellesskabet. Dette er baggrunden for at man i den meddelelse om de fremtidige relationer med Tyrkiet som Kommissionen vedtog den 15. juli 1997 ((KOM(97) 394 endelig udgave. )), foreslaar at soege at fremme indfoerelsen af civilsamfunds- og retstatsprincipperne i Tyrkiet ved at uddybe samarbejdet mellem EU og Tyrkiet paa menneskerettighedsomraadet.