ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2129/02

af Luciana Sbarbati (ELDR) til Kommissionen

(17. juli 2002)

Om: Honning, bier og systematiske insekticider

Lørdag den 29. juni offentliggjorde dagbladet La Repubblica på forsiden en artikel med overskriften Hvor er bierne blevet af?, hvori det nævnes, at franske biavlere har indgivet klage til Europa-Kommissionen med henblik på at standse udbredelsen af systematiske insekticider, dvs. de insekticider, hvis aktive molekyler optages i frøene og forøges sideløbende med plantens vækst. De indvirker således progressivt: jo mere planten vokser, des mere effektive bliver de.

Beskyldningerne er rettet mod firmaet Bayer og den molekyle ved navn imidaclopride, som det har opfundet, og som er dødbringende for bier, selv i minimale doser. Molekylen findes i frø af hvede, majs, solsikke m.v. I Italien har insekticider med denne molekyle været i omløb i ti år.

Ud over de ikke ubetydelige skader for bierne vil honningproducenterne få deres produktion begrænset med indtil en tredjedel, og priserne på produktet vil stige som følge af den nedsatte produktion. De europæiske biavlere har flere gange protesteret uden at modtage noget svar, selv om bierne fortsat forsvinder og honningproduktionen aftager drastisk.

Kan Kommissionen oplyse følgende:

- har den kendskab til denne molekyle, som produceres af Bayer, og til anvendelsen heraf i landbruget med de følger, der nævnes i dagbladet La Repubblica?

- er der foretaget en undersøgelse, som kan skabe sikkerhed blandt forbrugerne med hensyn til muligheden for, hvorvidt der kan findes spor af denne molekyle i den producerede honning, og hvorvidt de kan skade den menneskelige sundhed?

- mener den ikke, at den bør standse spredningen af systematiske insekticider, dvs. af de insekticider, hvis aktive molekyler optages i frøene og forøges sideløbende med plantens vækst på en progressiv måde, herunder særlig molekylet imidaclopride, i betragtning af, at bier er væsentlige for landbruget og for mennesket, da de bestøver næsten alle eksisterende planter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Byrne

(12. september 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-1804/02 fra Souchet(1).

(1) EFT C 309 E af 12.12.2002, s. 163.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1238/02

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(30. april 2002)

Om: Børns rettigheder

Hvilke fremskridt har Kommissionen gjort med hensyn til at udnytte budgetposten vedrørende integrering af børns rettigheder i udviklingssamarbejdet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(19. juni 2002)

Kommissionen lægger i øjeblikket sidste hånd på programplanlægningen vedrørende budgetpost B7-624 Integration af børns rettigheder i udviklingssamarbejdet.

Midlerne vil blive anvendt til at skabe opmærksomhed omkring og uddannelse inden for områder, der vedrører børns rettigheder, med henblik på at sikre, at såvel statslige som ikke-statslige aktører i fuldt omfang tager hensyn til disse rettigheder. Aktiviteter, der finansieres under denne budgetpost, bør i rimeligt omfang tage udgangspunkt i relevante internationale ordninger, aftaler og instrumenter, såsom den internationale konvention om børns rettigheder og slutdokumentet fra den nyligt afholdte særlige samling om børn under FN's Generalforsamling. Det kan dreje sig om aktiviteter, der vedrører børns rettigheder, på såvel globalt som regionalt plan.

Kommissionen foreslår at offentliggøre et udbud om forhåndsudvælgelse inden for dette område og efter gennemgang af de bedste af de indkomne forslag at opfordre et begrænset antal organisationer til at fremlægge hver et fuldstændigt projektforslag, hvorefter Kommissionen så udvælger det, den finder mest velegnet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1913/02

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(2. juli 2002)

Om: Euroen overensstemmelse mellem Vatikanstatens lovgivning og fællesskabsretten

I medfør af monetær konvention indgået mellem Den Italienske Republik, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, og Vatikanstaten, og på dennes vegne, Pavestolen(1), er Vatikanstaten beføjet til at udstede euro.

a) I medfør af Lateranforliget repræsenteres Pavestolen af Vatikanstaten.

b) Der henvises i betragtning 1 til, at der er fastlagt en række principper i aftalerne mellem Vatikanstaten og Den Italienske Republik, navnlig i traktaten mellem Pavestolen og Italien af 11. februar 1929, med senere ændringer.

c) I artikel 10 hedder det: Vatikanstaten arbejder tæt sammen med Det Europæiske Fællesskab om at bekæmpe forfalskning af eurosedler og -mønter og om at bekæmpe og strafforfølge eventuel forfalskning af eurosedler og -mønter, der måtte blive begået på dens område.

Det fastsættes med artikel 11 i Lateranforliget, at den katolske kirkes centrale organer og dermed også Centralbanken (IOR Istitutio Opere di Religione) er fritaget fra enhver indblanding fra den italienske stats side.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende spørgsmål:

- hvilke finansieringsinstitutter er hjemmehørende i Vatikanet, og til hvilke af disse og på hvilke vilkår er der givet adgang til betalingsordningerne i eurozonen?

- er det Kommissionens opfattelse, at Lateranforligets artikel 11 er i overensstemmelse med fællesskabsretten?

- har Den Italienske Republik juridisk kapacitet og mulighed for at kontrollere IOR's aktiviteter?

(1) EFT C 299 af 25.10.2001, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(17. september 2002)

Ingen bank i Vatikanstaten har direkte adgang til Target. Der er én bank (Istituto di Opere di Religione), som er indirekte deltager(1), og som råder over to adgangsveje, via en stor tysk bank og en stor italiensk bank, som selv er koblet til systemet.

Eftersom bankmyndighederne kun kræver kontrolforanstaltninger, når der er direkte adgang, er spørgsmålet om, hvorvidt artikel 11 i Latran-forliget er forenelig med fællesskabsretten, ikke aktuelt.

(1) En indirekte deltager er et institut, der ikke har sin egen konto i et nationalt system for bruttoafvikling i realtid, men som ikke desto mindre anerkendes af et sådant system, omfattes af dets regler og direkte kan nås via Target. En indirekte deltagers transaktioner gennemføres alle via kontoen for en deltager, som har accepteret at repræsentere den indirekte deltager.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2643/02

af Benedetto Della Vedova (NI) til Kommissionen

(13. september 2002)

Om: EGB's og dens medlemsorganisationers repræsentativitet

EU-institutionerne og især Kommissionen sikrer bl.a. i medfør af EF-traktatens artikel 138 arbejdsmarkedets parter en rolle i forbindelse med fastlæggelsen af målene inden for den økonomiske politik og udformningen af politikken for deres gennemførelse.

Som følge af denne rolle skal ikke bare EU-institutionerne, men også borgerne i EU nødvendigvis have et nøje kendskab til hvor repræsentative de organisationer er, der anerkendes som arbejdsmarkedets parter.

EGB anerkendes som den eneste samtalepartner, der er repræsentativ for de ansatte i den private sektor.

Hvad EGB angår, indskrænker organisationen sig til på sit websted at opregne de deltagende organisationer, mens antallet af medlemmer ikke oplyses. Ved en telefonisk henvendelse til EGB udtaler de ansvarlige, at de ikke ligger inde med disse oplysninger.

Kan Kommissionen give præcise oplysninger om, hvor repræsentative de organisationer den samarbejder med, er, især EGB? Og er den nærmere bestemt i stand til at få oplyst, hvor mange arbejdstagere der er medlemmer af de enkelte organisationer, som deltager i EGB, og give spørgeren besked herom?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(28. oktober 2002)

EF-traktaten tilkender arbejdsmarkedets parter en rolle i udarbejdelsen og gennemførelsen af socialpolitikken. Kommissionen har som led i sine bestræbelser på at fremme den sociale dialog i EU fastsat kriterier om repræsentativitet(1) med henblik på at udpege de organisationer, der høres i henhold til artikel 138 i EF-traktaten.

Kommissionen har iværksat en undersøgelse om arbejdsmarkedets parters repræsentativitet. Nærmere oplysninger: www.trav.ucl.ac.be/partenaires.

Der er blevet udarbejdet en fortegnelse over omkring halvtreds europæiske tværfaglige organisationer og sektororganisationer(2). Disse europæiske organisationer består alle af medlemmer, der er anerkendt som arbejdsmarkedsparter nationalt i henhold til den procedure og praksis, der er gældende i den enkelte medlemsstat. Deres legitimitet og repræsentativitet kan derfor ikke drages i tvivl. De skal endvidere tilbyde en europæisk dækning og være sådan opbygget, at de kan operere på det plan.

(1) KOM(93) 600 endelig og KOM(98) 322 endelig udg.

(2) KOM(2002) 341 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1085/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(18. april 2002)

Om: Finansiering af programmer under fællesskabsstøtterammen for Grækenland

Ifølge nogle oplysninger offentliggjort i den græske presse har den græske regering anmodet Kommissionen om at fremskynde finansieringstempoet (eventuelt endda udover det, der er foreskrevet i forordning (EF) 1260/1999(1) om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene) for de operationelle programmer under fællesskabsstøtterammen, hvor der i fremtiden kan forventes hurtigere fremskridt. Dette ville kunne opveje den manglende finansiering af andre programmer, der endnu ikke er fuldt udviklede.

1. Er disse oplysninger rigtige?

2. Hvordan agter Kommissionen at reagere på den græske regerings anmodning?

(1) EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1.

Supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(3. juli 2002)

Tidligere på året anmodede de græske myndigheder om ændringer i de finansielle profiler for fire operationelle programmer, der indgår i fællesskabsstøtterammen for Grækenland for perioden 2000-2006. Dette skete for at lette finansieringen af transportinfrastrukturerne i forbindelse med de olympiske lege i 2004.

Kommissionen er opmærksom på de olympiske leges betydning for Grækenland og for EU. Den arbejder nu tæt sammen med de græske myndigheder for at undersøge, om det er muligt at omfordele midler fra andre projekter til infrastrukturer i forbindelse med de olympiske lege, og om dette kan gøres i praksis uden at overtræde de bestemmelser, der gælder for strukturfondene og Samhørighedsfonden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2144/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Lesotho

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Lesotho, der godkendtes til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede støtte i 2000 til dette land på alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2341/02

af Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen

(29. juli 2002)

Om: Fællesskabsfinansiering af projekter på miljøområdet og Natura 2000-nettet i Grækenland

På grundlag af de detaljerede oplysninger, som kommissær Barnier gav i bilaget til sit svar på min forespørgsel (E-0796/02(1)) om fællesskabsfinansiering af planer og projekter for gennemførelse af nettet Natura 2000 og EUGFL's bidrag til miljøbeskyttelse i Grækenland bedes Kommissionen besvare følgende:

1. For at tabellen kan være fuldstændig og tilstrækkelig gennemskuelig: hvilke fysiske eller juridiske personer (ansvarligt ministerium, ngo'er, administrative organer m.fl.) har for de projekter, der samfinansieres fra EFRU (det operationelle program for miljø) og Life-programmet/Natura 2000, modtaget og anvendt de fællesskabsmidler, der er ydet til Grækenland (der anmodes om en udførlig tabel for hvert enkelt projekt)?

2. Til hvilke konkrete projekter eller aktioner er de 778 217 320 mio. GRD (2 283 836,6 EUR) blevet udbetalt, der blev ydet til gennemførelse af projektet med en havpark i Laganás på Zakynthos forvaltning af en biotop, som blev samfinansieret fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (det operationelle program for miljø) med henblik på at beskytte Caretta-Caretta-skildpadden? Hvilke konkrete fysiske eller juridiske personer (ansvarligt ministerium, administrative organer, ngo'er m.fl.) har modtaget disse fællesskabsmidler?

3. Hvordan vil man bekæmpe fænomener med dårlig forvaltning af fællesskabsbidraget til beskyttelse af miljøet, og hvordan vil det være muligt at sikre optimal udnyttelse af fællesskabsmidlerne?

(1) EFT C 301 E af 5.12.2002, s. 54.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(30. september 2002)

I overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1) ligger ansvaret for udvælgelsen af de projekter, der er berettiget til fællesskabsfinansiering, og overvågningen af deres gennemførelse hos de kompetente regionale og nationale myndigheder. Som følge heraf har Kommissionen ikke al den information, som det ærede medlem efterspørger, eftersom den udelukkende indleveres i tilfælde af kontrol. Kommissionen foreslår derfor det ærede medlem at henvende sig til myndigheden for forvaltning af det operationelle program for Miljø (street Evrytanias and Iteas 2, 11523 Athen, tlf. 010-6971700).

Med hensyn til de programmer, som medfinansieres af LIFE, sender Kommissionen vedlagt en detaljeret tabel til det ærede medlem og Parlamentets Generalsekretariat.

Kommissionen erindrer om, at alle uregelmæssigheder i forbindelse med en fællesskabsfinansiering, uanset formålet med støtten, vil medføre sanktioner i henhold til de gældende bestemmelser. Ifølge den ovennævnte forordning skal planlægnings-, overvågnings- og kontrolstrukturerne i øvrigt udbygges for at forbedre anvendelsen af disse fonde.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2183/02

af Minerva Malliori (PSE) til Kommissionen

(12. juli 2002)

Om: Nye alkoholholdige drikke og unge

Resultaterne af nyere undersøgelser viser, at unge tilvænnes til alkohol gennem forbrug af drikkevarer med frugtsmag, som imidlertid indeholder vodka, gin eller rom.

Både emballagen og reklamen tilskynder unge til at forbruge disse produkter, men alkoholindholdet er ikke angivet nogen steder.

På baggrund af dette bedes Kommissionen oplyse:

- Kender den til sagen?

- Har den til hensigt at træffe foranstaltninger, så det nøjagtige alkoholindhold er tydeligt angivet på disse produkters etiket?

- Har den til hensigt at træffe forebyggende foranstaltninger for at bevidstgøre unge om følgerne af alkoholforbrug, som den meget rigtigt har gjort det i forbindelse med rygning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. september 2002)

Kommissionen erkender, at der er tale om et alvorligt problem. Den har støttet flere projekter om dette emne. Den anden ESPAD-undersøgelse (European School Survey Project on Alcohol and other Drugs europæisk undersøgelse af forbruget af alkohol og andre rusmidler i skolerne), der er gennemført i syv medlemsstater, og ECAS-undersøgelserne (European Comparative Alcohol Studies komparative europæiske alkoholundersøgelser), der er gennemført i alle medlemsstaterne undtagen Luxembourg, viser tydeligt problemets omfang.

I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler(1) understreges det, at det virkelige alkoholindhold udtrykt i volumen skal være angivet på såvel mærkningen af de drikkevarer med et alkoholindhold på over 1,2 %, der nævnes af det ærede medlem, som i reklamerne for sådanne produkter.

Kommissionen, der støtter sig til Rådets konklusioner af 5. juni 2001 om en fællesskabsstrategi til mindskelse af alkoholrelaterede skader hos unge og Rådets henstilling af 5. juni 2001 om unge menneskers, især børns og helt unges alkoholforbrug, har allerede med henblik på at udarbejde en strategi på dette område taget en række initiativer og har bl.a. nedsat en rådgivende gruppe vedrørende alkoholrelaterede problemer.

Som led i det nye folkesundhedsprogram (2003-2008) vil man aktivt bestræbe sig på at fastlægge en forebyggende strategi og gennemføre undersøgelser med henblik på en nærmere indkredsning af problemet.

At ændre holdningerne til alkoholforbrug kræver desuden, at de nationale og regionale myndigheder, industrien, forhandlerne, forældrene, familien og de enkelte personer inddrages aktivt i arbejdet med at udvikle pædagogiske sundhedsinformationskampagner blandt unge. Der ville kunne gøres store fremskridt, om de eksisterende foranstaltninger blev håndhævet bedre.

(1) EFT L 109 af 6.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2624/02

af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen

(18. september 2002)

Om: Gennemførelse af det nye postdirektiv 2002/39/EF

I foråret blev Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/39/EF(1) af 10. juni 2002 om ændring af direktiv 97/67/EF(2) for så vidt angår yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester vedtaget. Medlemsstaterne skal senest den 31.12.2003 omsætte dette nye direktiv til national lovgivning.

Er Kommissionen bekendt med, hvor langt medlemsstaterne er nået med at omsætte direktivet til national lovgivning? Forventer Kommissionen, at medlemsstaterne overholder den fastsatte tidsfrist?

Har Kommissionen oplysninger om, hvilke medlemsstater der har til hensigt fortsat at lade udgående grænseoverskridende post være omfattet af eneret?

Skal medlemsstaterne kunne dokumentere over for Kommissionen, at det er nødvendigt fortsat at lade udgående grænseoverskridende post være omfattet af eneret?

(1) EFT L 176 af 5.7.2002, s. 21.

(2) EFT L 15 af 21.1.1998, s. 14.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(16. oktober 2002)

Kommissionen overvåger løbende omsætningen til national lovgivning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/39/EF af 10. juni 2002 om ændring af direktiv 97/67/EF for så vidt angår yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester. Der er i øjeblikket ikke belæg for at antage, at nogle af medlemsstaterne ikke vil gennemføre omsætningen af direktivet rettidigt, selv om det ser ud til, at procedurerne i de nationale parlamenter kunne være en kilde til forsinkelser.

Med hensyn til eneret på udgående grænseoverskridende post har Kommissionen oplysninger om, at en medlemsstat (Luxembourg) har til hensigt fortsat at lade dette postsegment være omfattet af eneret.

Kommissionen kontrollerer, om de nationale gennemførelsesforanstaltninger er i overensstemmelse med det nye direktiv, specielt med hensyn til eneret på udgående grænseoverskridende post, på baggrund af de kriterier, der er fastsat i direktivet.

Resultaterne heraf vil først foreligge i 2003, men Kommissionen vil holde Parlamentet orienteret om spørgsmålet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1527/02

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(3. juni 2002)

Om: Fransk forbud mod renteafkast på kontokurantkonti

Den franske bankkommission har forbudt pengeinstituttet Caixa Bank, som er den franske filial af det spanske pengeinstitut La Caixa, fortsat at tilbyde 2 % rente på kontokurantkonti noget som ikke forekommer i det franske banksystem.

Bankkommissionen, der er underlagt La Banque de France, besluttede på den franske regerings opfordring at undersøge Caixa Banks rentepolitik. Herefter gav den det spanske pengeinstitut ordre til ikke at åbne flere nye konti af denne type. Endvidere skal Caixa Bank inden for en frist på to måneder lukke de konti, der allerede er åbnet.

De ansvarlige i Caixa Bank har brugt euroen og behovet for ensartede EU-regler på dette område som begrundelse for deres politik. Mener Kommissionen, at ovennævnte beslutning truffet af den franske bankkommissionen på foranledning af den franske regering om at forbyde Caixa Bank at udbetale renter på kontokurantkonti er i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(28. juni 2002)

Kommissionen er bekendt med den beslutning fra den franske bankkommission, som det ærede medlem omtaler. Denne beslutning er for nærværende forelagt det franske Conseil d'Etat, som skal afgøre, om den skal ophøre med at blive tilpasset eller ganske enkelt ophæves. Domstolen skal bl.a. gennemgå de fællesskabsretlige aspekter i beslutningen med henblik på eventuelt at anmode Domstolen om en præjudiciel afgørelse.

Kommissionen er for sit vedkommende i færd med at gennemgå de juridiske spørgsmål, som den franske lovgivning giver anledning til, og som danner grundlag for bankkommissionens beslutning. Kommissionen vil vedtage de nødvendige foranstaltninger, så snart alle de faktiske og retlige omstændigheder, som ligger til grund for lovgivningen, er blevet belyst og bedømt i henhold til de relevante traktatprocedurer. Kommissionen vil holde det ærede medlem orienteret om udviklingen.