ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2657/01

af Graham Watson (ELDR) til Rådet

(3. oktober 2001)

Om: Associeringsaftalen EU-Algeriet

Hvad gør Rådet for at sikre, at de algeriske myndigheder overholder aftaler indgået med EU, for så hvidt angår respekt for menneskerettighederne?

Svar

(12. februar 2002)

EU er ved at forhandle en Euro-Middelhavs-aftale med Algeriet, der skal erstatte samarbejdsaftalen fra 1976. Forhandlingerne er blevet intensiveret siden sidste år og vil kunne afsluttes i de nærmeste måneder. Aftalen vil institutionalisere en regelmæssig politisk dialog på forskellige plan om alle emner af fælles interesse.

Ifølge aftaleudkastet skal respekt for de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder, der fremgår af verdenserklæringen om menneskerettigheder, ligge til grund for parternes interne og internationale politik og udgøre et væsentligt element i aftalen. Når aftalen er trådt i kraft, vil respekt for menneskerettighederne derfor blive et væsentligt element i aftalen, og hvis der sker alvorlig krænkelse deraf, vil den anden part være forpligtet til at træffe passende foranstaltninger.

Ud over associeringsaftalen, der kræver samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet, og som første træder i kraft, når Rådet har indgået den, og den er blevet ratificeret af medlemsstaternes parlamenter, har Rådet for tre år siden indledt en politisk dialog med Algeriet på ministerplan. Det er i denne instans, at Den Europæiske Union der repræsenteres af ministertrojkaen jævnligt sammen med de algeriske myndigheder drøfter menneskerettighedsspørgsmål og stærkt insisterer på, at man i kampen mod terrorisme undgår enhver form for overdreven fremfærd og misbrug. Den Europæiske Union har gentagne gange tilkendegivet, at den er foruroliget over meldingerne om vilkårlige tilbageholdelser, udenretslige anholdelser og anvendelse af tortur og over forsvundne personers skæbne. Det er i den forbindelse en meget positivt faktor, at landet er blevet åbnet for ngo'er, der beskæftiger sig med menneskerettighedsproblematikken. Der vil i midten af november blive afholdt et møde af samme type i Bruxelles, og der vil ved den lejlighed på ny blive anledning til af drøfte disse spørgsmål med de algeriske myndigheder.

Endelig har Algeriet i Barcelona-processen også tilsluttet sig en række principper, heriblandt respekt for menneskerettighederne og retsstaten. På fjerde Euro-Middelhavs-konference den 15.-16. november 2000 i Marseille blev der i formandskabets konklusioner specielt opfordret til, at der skulle ske en uddybning af dialogen om følgende emner: konsolidering af retsstaten, respekt for menneskerettighederne og de demokratiske principper. Denne dialog er nu indledt på højt embedsmandsplan for så vidt angår menneskerettighedsspørgsmålet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2888/01

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(22. oktober 2001)

Om: Lufthavnsprojektet i Castellón (Spanien)

Castellóns amtsråd er i øjeblikket i gang med et projekt om anlæg af en lufthavn i Castellón (Valencia). Projektet er tidligere blevet forelagt det spanske ministerium for erhvervsanliggender og offentlige arbejder til godkendelse, men ministeriet har aldrig reageret. Det spanske luftfartsvæsen AENA går imod et eventuelt anlæg af en lufthavn, som den anser for overflødig, da Valencias lufthavn, som kun ligger 70 km fra Castellón, allerede dækker alle befolkningens lufttransportbehov.

Meddelelsen om ekspropriering af de berørte arealer er nu blevet offentliggjort (Kommissionen henvises til Diario Oficial de la Generalitet Valenciana DOGV 4070 af 23.8.2001).

Hvad mener Kommissionen på denne baggrund og ud fra EU's behov for lufthavne og lufttransport om projektet om anlæg af en ny lufthavn i regionen Valencia?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af af Loyola de Palacio

(27. november 2001)

Oprettelsen af en ny lufthavn er en beslutning som udelukkende træffes af de spanske myndigheder. Kommissionen har ikke noget med denne beslutningsproces at gøre.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3081/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. november 2001)

Om: Eurodacs praktiske gennemførelse

At opbygge et centralt datasystem med fingeraftryk i praksis er unægteligt et kompliceret anliggende.

Ved Kommissionen, hvornår Eurodac kommer til at fungere som et centralt fingeraftryksregister?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(21. december 2001)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at det er en kompliceret opgave at oprette Eurodacs centrale enhed.

Arbejdet skrider dog godt frem som planlagt.

For at gøre yderligere fremskridt er der brug for de gennemførelsesbestemmelser, som Rådet endnu ikke har vedtaget. Forudsat at de pågældende gennemførelsesbestemmelser bliver vedtaget i løbet af januar 2002, og at de operationelle forsøg med medlemsstaterne går godt, kunne den centrale enhed stå klar i midten af 2002.

I artikel 27 i Eurodac-forordningen(1) står der imidlertid, at Eurodac først kan indlede sit virke, når medlemsstaterne har meddelt Kommissionen, at de har truffet de nødvendige foranstaltninger til videregivelse af oplysninger til den centrale enhed. Alle de medlemsstater, der i dag er omfattet af forordningen, skønner, at de vil kunne meddele Kommissionen dette inden udgangen af 2002. Holder denne prognose stik, vil Eurodac kunne blive operationel ved udgangen af 2002.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 2725/2000 af 11. december 2000 om oprettelse af Eurodac til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublin-konventionen, EFT L 316 af 15.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2981/01 af Rosemarie Müller (PSE) til Kommissionen. Levnedsmiddelmærkningen 100 % vegetarisk.



EF-Tidende nr. 134 E af 06/06/2002 s. 0164 - 0164



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2981/01 af Rosemarie Müller (PSE) til Kommissionen (19. oktober 2001) Om: Levnedsmiddelmærkningen 100 % vegetarisk Når et levnedsmiddel med betegnelsen 100 % vegetarisk indeholder animalsk gelatine, er dette så i modstrid med Europa-Parlamentets direktiv 2000/13/EF(1)? Artikel 2a i dette direktiv forbyder vildledende mærkning med hensyn til levnedsmidlets beskaffenhed, og især dets art, identitet, egenskaber, sammensætning, mængde, holdbarhed, oprindelsessted eller det sted, hvor levnedsmidlet kommer fra, fremstillings- eller frembringelsesmåde og ved at tillægge det pågældende levnedsmiddel virkninger eller egenskaber, som det ikke har. (1) EFT L 109 af 6.5.2000, s. 29. Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne (21. november 2001) Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-2709/01 fra Breyer(1). (1) Se side 83.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2663/01

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. oktober 2001)

Om: Offentligt udbud i Italien og mafiaen

Minister for offentlige arbejder, Lunardi, har i en offentlig erklæring understreget, at man ved gennemførelsen af programmet vedrørende de store offentlige arbejder, som Berlusconi-regeringen har bebudet, i Italien må leve sammen med mafiaen.

Bortset fra den alvorlige politiske og retslige betænkelighed ved en sådan en udtalelse, som alene berører den italienske stat, kan Kommissionen oplyse følgende:

1. Om den italienske regering gennem sameksistens med mafiaen inden for offentlige udbud overtræder gældende fællesskabsbestemmelser?

2. Hvilke initiativer agter den at træffe for at garantere, at offentliggørelse af licitationer i Italien ikke er afhængige af mafiabetingelser, således at enhver virksomhed i Unionen kan deltage med sikkerhed for, at afgørelser kun træffes ud fra objektive og ikke ulovlige kriterier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(12. november 2001)

Kommissionen ønsker at understrege, at den lægger meget stor vægt på at forebygge, at erhvervsdrivende med forbindelser til kriminelle organisationer deltager i offentlige udbudsprocedurer.

I den forbindelse minder Kommissionen om, at den i artikel 46, stk. 1, i sit forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige indkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter, har indført en ny forpligtelse til at udelukke tilbudsgivere, der har modtaget en retskraftig dom for deltagelse i organiseret kriminalitet, for korruption eller for svig mod Fællesskabets finansielle interesser.

Dette forslag er en opfølgning af konklusionerne fra topmødet i Tammerfors i oktober 1999 og svarer til de politiske prioriteter, der blev fastlagt i handlingsplanerne til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, som blev vedtaget af Rådet i juni 1997 og marts 2000, samt til Kommissionens meddelelse fra 1997 om EU's politik mod korruption(1).

For at gøre bestemmelserne i ovennævnte artikel 46, stk. 1, effektive har Kommissionen i øvrigt til hensigt at foreslå, at der vedtages et nyt direktiv, der har til formål at indføre et system til udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og EU's institutioner, således at medlemsstaternes ordregivende myndigheder kan indhente de oplysninger, der er nødvendige for at kunne kontrollere, om en tilbudsgiver skal udelukkes fra et udbud på grund af en dom for en af de overtrædelser, der er indeholdt i nævnte artikel 46, stk. 1.

I den forbindelse kan Kommissionen i øvrigt konstatere, at den italienske regering altid fuldt ud har arbejdet hen imod ovennævnte målsætninger.

(1) KOM(97) 192.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2234/01

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(26. juli 2001)

Om: Eksport af kød- og benmel/oksekødsimport

De skriver i Deres svar på min skriftlige forespørgsel E-0804/01(1) følgende: Selv om tallene for eksporten af forarbejdet animalsk protein fra Fællesskabet til landene i Central- og Østeuropa fremgår af de tilgængelige statistikker, er det vanskeligt nøjagtigt at anslå, hvor store mængder foder indeholdende sådanne produkter der eksporteres.

Da det er vanskeligt at anslå det nøjagtige omfang af eksporten af foder indeholdende animalsk protein, vil jeg gerne have oplyst, hvor store mængder forarbejdet animalsk protein der eksporteres fra Fællesskabet til landene i Central- og Østeuropa, hvilket fremgår af de tilgængelige statistikker.

Den videnskabelige styringskomité gennemfører en løbende vurdering af BSE-risikoen i tredjelande og har forelagt et dossier, som også indeholder eksporttallene.

Har Kommissionen mulighed for at sende mig dette dossier? I bekræftende fald beder jeg Kommissionen sende det til mig.

I svaret på min forespørgsel E-0804/01 skriver Kommissionen, at disse resultater blev offentliggjort på Internettet? På hvilken Internetadresse kan man finde disse resultater?

Kommissionen har i sit svar på min forespørgsel E-0804/01 helt undladt at besvare nogle spørgsmål.

I forventning om, at Kommissionen denne gang besvarer mine spørgsmål, tillader jeg mig at stille dem endnu en gang:

- Hvor mange kreaturer hhv. hvor mange t oksekød importeres der i EU fra landene i Central- og Østeuropa om året?

- Hvor mange kreaturer hhv. hvor mange t oksekød importeres der konkret til de enkelte medlemsstater?

(1) EFT C 350 E af 11.12.2001, s. 41.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(18. oktober 2001)

Kommissionen sender tallene vedrørende eksporten af forarbejdede animalske proteiner til landene i Central- og Østeuropa direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat. Som det fremgår af besvarelsen af det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-0804/01, findes tallene også på Internettet for de medlemsstater og de tredjelande, for hvilke Den Videnskabelige Styringskomité har foretaget en vurdering af den geografiske BSE-risiko. Disse rapporter er offentliggjort på følgende internetadresse: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/ssc/outcome_en.html

reports.

Kommissionen sender endnu en gang direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat statistikkerne om importen af kvæg og oksekød fra landene i Central- og Østeuropa til medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2675/01

af Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) til Kommissionen

(24. september 2001)

Om: Aftale mellem Portugal og Spanien om vandpolitiske foranstaltninger

Er ovennævnte aftale mellem Portugal og Spanien efter Kommissionens opfattelse i overensstemmelse med rammedirektivet om vandpolitiske foranstaltninger, der trådte i kraft for ca. et år siden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(29. oktober 2001)

Vandrammedirektivet(1) trådte i kraft den 22. december 2000, og heri defineres forvaltning af vandområder som en centralt princip for vandforvaltningen generelt. Direktivet indeholder følgende krav til koordinering, for så vidt angår grænseoverskridende vandområdedistrikter (artikel 3, stk. 3 og stk. 4):

Medlemsstaterne sikrer, at et vandløbsopland, der dækker mere end én medlemsstats område, henlægges under et internationalt vandområdedistrikt. På anmodning af de berørte medlemsstater træder Kommissionen til for at lette henlæggelsen under sådanne internationale vandområdedistrikter.

Hver enkelt medlemsstat sikrer de relevante administrative ordninger, herunder fastlæggelse af den rette ansvarlige myndighed, for anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv inden for den del af et internationalt vandområdedistrikt, der ligger inden for dens område.

Medlemsstaterne sikrer, at kravene i dette direktiv til opfyldelse af de miljømål, der er fastsat i henhold til artikel 4, og især alle indsatsprogrammer samordnes for hele vandområdedistriktet. For internationale vandområdedistrikter foretager de berørte medlemsstater denne samordning i fællesskab og kan med henblik herpå anvende de bestående strukturer, der er etableret i henhold til internationale aftaler. På anmodning af de berørte medlemsstater træder Kommissionen til for at lette udarbejdelsen af indsatsprogrammer.

Selv om medlemsstaterne er forpligtet til at samarbejde og koordinere i forhold til fælles internationale vandområdedistrikter i henhold til vandrammedirektivet, er det overladt til de pågældende medlemsstater at fastsætte den institutionelle og retlige udformning af sådanne fælles aktiviteter (formelle aftaler, konventioner, brevveksling osv.).

Konventionen mellem Portugal og Spanien er i store træk i overensstemmelse med kravene i vandrammedirektivet med hensyn til at sikre en passende koordinering. Skabelsen af en egentlig ramme for forvaltningen af vandområdedistrikter, som er fælles for Spanien og Portugal, bør derfor opfattes positivt. Efter at have skabt en sådan ramme består udfordringen fremover i at udføre vandområdedistriktsplanlægning og udvikle programmer med foranstaltninger for hvert vandområde, sådan som det er fastsat i direktivet.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger, EFT L 327 af 22.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2189/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(23. juli 2001)

Om: Den portugisiske del af højhastighedstogforbindelsen mellem Galicien og Portugal

Kommissionen sagde i sit svar på spørgsmål H-0530/01(1), der blev stillet på Parlamentets plenarmøde den 4. juli 2001, at den nøje følger med i planlægningsfaserne for højhastighedsbanen i Portugal. Den omfatter den atlantiske jernbaneakse, som indgår i det prioriterede projekt nr. 8, og som skal bidrage til kontinuitet og interoperabilitet i de spansk-portugisiske forbindelser.

Svaret på mit spørgsmål kommer på et tidspunkt, hvor den portugisiske regering allerede stiller spørgsmålstegn ved karakteren af denne jernbanelinje og endda ved selve anlægningen af den.

I betragtning af at strækningen Lissabon-La Coruña faktisk indgår i det prioriterede projekt nr. 8, som omfatter et begrænset antal projekter, der skal være genstand for en ganske særlig opmærksomhed fra Unionens side, og at dette projekt på afgørende vis har indvirkning på den økonomiske udvikling i Galicien, hvilke initiativer har Kommissionen da taget over for den portugisiske og spanske regering og over for den galiciske regionalregering for at sikre, at denne jernbanelinje som planlagt anlægges inden 2007?

(1) Skriftlig svar af 3.7.2001.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(27. september 2001)

Som Kommissionen allerede har fremført i sine svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsler E-1046/01(1) og E-2030/01(2), vil den fremsætte forslag til reviderede retningslinjer for det transeuropæiske transportnet. I forbindelse hermed vil der i bilag III blive medtaget en række nye specifikke projekter. I den hvidbog om den europæiske transportpolitik, som Kommissionen vedtog den 12. september 2001(3), oplyses det netop, at et af de planlagte projekter vedrører interoperabiliteten i det iberiske højhastighedstognet på grundlag af de nationale planer for sådanne jernbaneforbindelser. I den spanske plan er bl.a. medtaget jernbanelinjerne i Galicien, således som de er aftalt mellem den spanske centralregering og den galiciske regionalregering, bl.a. forbindelsen mellem La Coruna, Vigo og den portugisiske grænse.

Kommissionen har allerede optaget kontakt til de portugisiske myndigheder for at henlede deres opmærksomhed på fordelene ved kontinuitet og interoperabilitet i de spansk-portugisiske jernbaneforbindelser på en akse, der indgår i det prioriterede projekt nr. 8. Efter anmodning fra de spanske og portugisiske myndigheder har Kommissionen endvidere allerede bevilget finansiel støtte under det transeuropæiske transportnet til udførelse af arbejder og undersøgelser med henblik på moderniseringen af den eksisterende jernbanelinje, i afventning af anlæggelsen af aksen Porto-Vigo.

(1) EFT C 340 E af 4.12.2001, s. 155.

(2) EFT C 93 E af 18.4.2002, s. 49.

(3) KOM(2001) 370.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3380/01

af John McCartin (PPE-DE) til Kommissionen

(7. december 2001)

Om: Fiskerilicenser/registrering af fiskerfartøjer og aftaler med tredjelande

Kan Kommissionen oplyse, om nye fiskerfartøjer, der øger tonnagen af EU's fiskerflåde, og som ikke er tildelt kvoter i Fællesskabets farvande, kan blive registreret som fiskerfartøjer og på hvilke betingelser? Kan Kommissionen ligeledes oplyse, om registreringen af sådanne fiskerfartøjer som en del af EU's fiskerflåde i virkeligheden er det samme som at give tilladelse til indgåelse af private aftaler med tredjelande eller til at søge om at få del i de fællesskabskvoter, der er aftalt med sådanne lande? Kan Kommissionen oplyse, hvor mange sådanne fartøjer der er registreret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. januar 2002)

Ifølge artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2090/98 af 30. september 1998 om Fællesskabets fortegnelse over fiskerfartøjer(1) registreres alle EF-fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag eller er registreret i en medlemsstat, i Fællesskabets fortegnelse over fiskerfartøjer.

En sådan registrering er ikke automatisk en tilladelse til at indgå private aftaler eller at søge om at få del i kvoterne. Enkeltpersoner og selskaber har imidlertid ret til at indgå private aftaler med tredjelande og ligeledes til at ansøge om en kvotetildeling i medfør af en fiskeriaftale indgået mellem Fællesskabet og det pågældende tredjeland. Sidstnævnte ansøgning, som fiskeren sender til flagmedlemsstaten, videresendes derfor af Kommissionen til tredjelandet inden for rammerne af de fiskerimuligheder, der er tildelt den pågældende medlemsstat på betingelserne fastsat i fiskeriaftalen. Det er så det pågældende tredjeland, der udsteder licensen til de EF-fartøjer, der ønsker at fiske i landets farvande.

Hvad angår tildeling af kvoter til individuelle fartøjer og udstedelse af fiskerilicenser i henhold til artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 3690/93 af 20. december 1993 om en fællesskabsordning om regler for det minimum af oplysninger, der skal angives i fiskerilicenser(2), skal det påpeges, at det er flagmedlemsstaten (og ikke Kommissionen), der er ansvarlig.

(1) EFT L 266 af 1.10.1998.

(2) EFT L 341 af 31.12.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2205/01

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(23. juli 2001)

Om: Valg i Albanien uden observatører fra Europa-Parlamentet

Kan Kommissionen i lyset af situationen i Albanien, hvor afholdelsen af virkelige frie og demokratiske valg under deltagelse af hele befolkningen stadig er en illusion, oplyse, hvorfor der ikke blev udsendt valgobservatører fra Europa-Parlamentet til anden valgrunde (en meget delikat fase på grund af gentagne påstande om valgsvindel og indblanding fra politiet)? Efter hvilke kriterier udvalgte man de valgsteder, som observatørerne blev designeret til?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(14. september 2001)

Beslutningen om eventuelt at sende observatører fra Parlamentet for at udøve kontrol med den anden runde af valget i Albanien er alene truffet på Parlamentets eget initiativ. Kommissionen har ingen beføjelse over sådanne afgørelser i Parlamentet.

For at sikre en passende opfølgning af hele valgproceduren i Albanien er der under Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODHIR) under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) oprettet en international mission for valgobservatører. Denne mission består af et betydeligt antal internationale valgeksperter, observatører på lang og kort sigt, medlemmer af Europarådets parlamentariske udvalg og, under første valgrunde, medlemmer af Parlamentet. Kommissionen mener, at denne mission udøver sit mandat på passende vis.

Kommissionen har ikke nøjagtigt kendskab til, hvilke kriterier der anvendes for udsendelsen af observatører fra OSCE og ODHIR til de forskellige valgsteder. I denne forbindelse har Kommissionen fuld tillid til den bredt anerkendte ekspertise og knowhow i OSCE og ODHIR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2910/01

af Karl von Wogau (PPE-DE) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Prisforhøjelser hos mobiltelefonudbyderen Viag Interkom på grund af omstillingen til euro

Mobiltelefonudbyderen Viag Interkom AG vil i forbindelse med omstillingen til euro runde op til hele euro-cent. Det betyder, at der efter omstillingen skal betales 30 cent (59 Pfennig) for en lokalsamtale på ti minutter i off peak-perioder mod 50 Pfennig før omstillingen.

Har Kommissionen kendskab til lignende tilfælde af prisforhøjelser som følge af omstillingen til den fælles valuta?

Mener Kommissionen ikke, at det i forbindelse med småbeløb ikke blot vil være fornuftigt, men også absolut nødvendigt at runde af til flere decimaler efter kommaet, når nu udbyderne i deres reklamer anvender beløb med decimaler efter kommaet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(17. december 2001)

Omregningsreglerne i artikel 5i Rådets direktiv (EF) nr. 1103/97 af 17. juni 1997 om visse bestemmelser vedrørende indførelsen af euroen(1) vedrører Pengebeløb, der skal betales eller kontoføres. Da telefonenheder ikke er omfattet af denne definition, skal prisforandringen fra 50 Pfennig til 30 eurocent pr. enhed, som Viag Interkom AG har gennemført, udelukkende betragtes som en prisforhøjelse og ikke som et eksempel på anvendelse af omregningsreglerne. Det er markedets opgave at straffe urimelige prisforhøjelser.

Med hensyn til det almindelige problem med omregning af mindre beløb deler Kommissionen det ærede medlems opfattelse og vurderer, at det er ønskeligt, at der efter omregning forekommer så mange decimaler som muligt. Der findes ikke på europæisk plan nogen forpligtelse til at afrunde resultatet af omregningen.

(1) EFT L 162 af 19.6.1997.