ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1339/96 af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Strukturfonde og beskaeftigelse

Paa det uformelle raadsmoede i Venezia blev ministrene for fysisk planlaegning og regionalpolitik enige om, at Kommissionen og medlemsstaterne skulle etablere et mere snaevert samarbejde om anvendelsen af fondene. Under redegoerelsen for konklusionerne fra moedet fremhaevede kommissaer Wulf-Mathies vigtigheden af at fremme adgangen til fondene for beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger.

Efter hvilke naermere retningslinjer vil adgangen til fondene blive fremmet, og hvilke forbindelser vil der vaere mellem de paagaeldende foranstaltninger og maal nr. 1?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (27. juni 1996)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens meddelelse »EU's strukturinterventioner og beskaeftigelse« ((Dok. KOM(96) 109 endelig udg. )). I dette dokument, der blev oversendt til Raadet og Parlamentet den 29. marts 1996, goeres der rede for Kommissionens retningslinjer med hensyn til stoette til beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger under strukturfondene. Dokumentet indeholder ligeledes en detaljeret analyse af den saerlige situation, maal 1 befinder sig i i forhold til denne type foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1221/96 af Martina Gredler (ELDR) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Latex med nedsat allergenindhold

Latex kan fremkalde alvorlige allergier. Latex med nedsat allergenindhold ville saaledes vaere af stor betydning, da der paa det medicinske omraade ofte anvendes latexprodukter. Normalt raader hverken ambulancer eller sygehuse over noget latexfrit noedudstyr.

Er der undersoegelser, der viser, hvor mange tilfaelde af latexallergi man har kendskab til i medlemsstaterne?

Er det via undersoegelser konstateret, hvor meget behandling af latexallergi i medlemsstaterne koster?

Agter Kommissionen at foreslaa en forordning, der sikrer latex med nedsat allergenindhold?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (12. juli 1996)

Kommissionens opmaerksomhed er blevet henledt paa dette problem, og den arbejder med emnet biologisk kompatibilitet sammen med Det Europaeiske Standardiseringsraad og standardiseringseksperter. Dette arbejde forloeber i to hovedretninger:

- etablering af harmoniserede europaeiske normer vedroerende biologisk kompatibilitet. Allergivirkninger er en del af dette omraade. Visse af disse standarder vedroerende biologisk kompatibilitet generelt er allerede godkendt og anvendes til stoette for ivaerksaettelsen af direktiver om generelle bestemmelser.

- de saerlige allergivirkninger af latex. Der er stillet et forslag om, at der gennemfoeres forskning i forbindelse med og forud for standarder, saaledes at der kan etableres en studiemetode til bedoemmelse af allergivirkningerne af latex og andre materialer, der anvendes paa lignende omraader. Disse undersoegelser foregaar inden for rammerne af STAR-programmet.

Kommissionen er ikke i besiddelse af data og gennemfoerer ikke forskning om hyppighed eller behandling af allergier, der skyldes Latex' anvendelse i medlemsstaterne. Den har ikke til hensigt at foreslaa nogen lovgivning om dette spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0440/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Faellesskabsbistand til oversvoemmelsesomraaderne i Piemonte

Faellesskabet bevilgede i november 1994 oekonomisk stoette gennem EIB til oversvoemmelsesomraaderne i Piemonte.

Forespoergeren henviser til sine tidligere forespoergsler om samme emne.

I San Stefano Belbo kommune har man f.eks. endnu ikke paabegyndt arbejdet med at istandsaette vandloebene og beskytte bygningerne langs bredderne, og der er ikke blevet gjort noget for at genoprette skaderne efter de store jordskred.

Kan Kommissionen:

1. skaffe en liste over de kommuner, der har modtaget stoette?

2. oplyse, hvordan denne stoette er blevet anvendt?

3. meddele, hvem der er ansvarlig for en eventuel manglende anvendelse af midlerne eller alvorlige forsinkelser med hensyn til anvendelsen deraf?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (2. april 1996)

Den Europaeiske Investeringsbank (EIB), Faellesskabets langsigtede finansieringsorgan, yder laan til investeringer, der stoetter virkeliggoerelsen af Faellesskabets politiske maal. EIB har bevilget et samlet laan paa 1 200 000 millioner ITL til genopbygning af infrastrukturer og produktionsanlaeg, der blev oedelagt under oversvoemmelserne i 1994 i Norditalien. Den 8. maj 1995 underskrev EIB foerste rate (600 000 millioner ITL) af dette laan med fire banker, nemlig IMI, Banca mediocredito, Crediop og Banca nazionale del lavoro.

Dette EIB-globallaan skal udelukkende gaa til finansiering af investeringer til stoette for genopbygningen i de oversvoemmede omraader i henhold til artikel 2 og 8 (der drejer sig om virksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder) i den italienske lov 35/95. EIB er derfor ikke involveret i finansiering af infrastrukturer af betydning paa lokalt eller regionalt plan, idet disse er omhandlet i artikel 6 i naevnte lov (35/95), der vedroerer finansiel stoette til lokale myndigheder fra Cassa dei depositi e prestiti.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0561/96 af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: PR-aktiviteter

Kan Kommissionen for hvert af de fem sidste aar oplyse, hvor mange begraensede udbud, der er indkaldt med henblik paa PR-programmer uden for Bruxelles,

og i oevrigt for hvert af de fem sidste aar oplyse:

1. Hvor mange udbud var:

- begraensede udbud?

- offentlige udbud?

2. Hvor mange resulterede i en kontrakt om levering af PR-ydelser (dvs. ikke varer)?

3. Hvor mange kontrakter tildeltes samme juridiske person?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (12. juni 1996)

I forlaengelse af sit tidligere svar kan Kommissionen oplyse, at den har indgaaet foelgende kontrakter om PR-virksomhed uden for Bruxelles:

- i 1991 blev der indgaaet 6 kontrakter ved begraenset udbud, hvorimod der ikke blev indgaaet nogen kontrakter ved offentligt udbud;

- i 1992 blev der indgaaet 1 kontrakt ved begraenset udbud, hvorimod der ikke blev indgaaet nogen kontrakter ved offentligt udbud;

- i 1993 blev der indgaaet 4 kontrakter ved begraenset udbud og 12 kontrakter ved offentligt udbud;

- i 1994 blev der indgaaet 7 kontrakter ved begraenset udbud og 4 kontrakter ved offentligt udbud;

- i 1995 blev der indgaaet 40 kontrakter ved begraenset udbud og 6 ved offentligt udbud.

Der er i alle 80 tilfaelde tale om kontrakter om PR-virksomhed.

I perioden mellem 1991 og 1995 blev der i ti tilfaelde tildelt to kontrakter til den samme leverandoer.

En oversigt over alle procedurerne med detaljerede oplysninger om bl.a. resultaterne sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1743/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Landmaalere og industrielle syns- og skoensmaend

EU-bestemmelserne, som anerkender ingenioerers og arkitekters traditionelle kompetencer, omfatter ikke anerkendelse af fagforbundene for landmaalere og industrielle syns- og skoensmaend med speciale i byggeri, hvorved der opstaar betydelig interferens med hensyn til disse to erhvervsgruppers kompetencer.

Det er hidtil ikke lykkedes for Unionen at loese problemet med hensyn til anerkendelse af landmaalererhvervet til trods for talrige anmodninger om fremskyndelse (anmodning om et fagregister, om anerkendelse, om ens bestemmelser osv.).

Vil Kommissionen forelaegge forslag til et direktiv, som fastsaetter landmaaleres og industrielle syns- og skoensmaends virkefelt og kompetencerne inden for omraader saasom:

1) strukturprojektering, statiske beregninger, ledelse og regnskab i forbindelse med nybyggeri;

2) regnskabet med arbejdet, almen sundhedsmaessig vedligeholdelse, konservativ bygningssanering og -omstrukturering, som ogsaa tager hensyn til andet end jernbetonskelettet inden for projekter vedroerende omstrukturering af allerede eksisterende ejendomme og

3) udarbejdelse af udstykningsplaner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (31. juli 1996)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-85/95 ((EFT C 190 af 24.7.1995. )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1741/96 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Kommissionen. Afskedigelse af en embedsmand



EF-Tidende nr. C 305 af 15/10/1996 s. 0119



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1741/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (17. juni 1996) Om: Afskedigelse af en embedsmand Hvad er aarsagerne til, at Kommissionen paa grundlag af de regler, som giver kommissaerkollegiet bemyndigelse til at foretage afskedigelser uden at skulle begrunde deres afgoerelse, har afskediget den spanske embedsmand Fernando Mansito, som ledede moederne i Det Staaende Veterinaerudvalg, der har ansvaret for at analysere embargoen mod britisk oksekoed som foelge af BSE-problematikken? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (3. juli 1996) En omlaegning af vicegeneraldirektoerenes ansvarsomraader i Generaldirektoratet for landbrug diskuteres for oejeblikket. Denne omlaegning har ingen forbindelse med de igangvaerende droeftelser om BSE. Indtil videre har Kommissionen ikke truffet nogen beslutning vedroerende Fernando Mansitos stilling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0936/96 af Shaun Spiers (PSE) til Raadet (24. april 1996)

Om: Bevillinger paa budgettet til veterinaerinspektoerer

Da Raadet vedtog direktiv 95/29/EF ((EFT L 148 af 30.6.1995, s. 52. )) om beskyttelse af dyr under transport, henviste man til, at det var vigtigt, at der blev ansat yderligere veterinaerinspektoerer i Kommissionen, som skulle foere tilsyn med gennemfoerelsen og haandhaevelsen af dette direktiv.

Kan Raadet bekraefte, at der er afsat tilstraekkelige bevillinger paa budgettet til disse yderligere inspektoerer, og i bekraeftende fald hvor store bevillinger er der tale om og til hvor mange stillinger?

Svar (2. august 1996)

Raadet mindet det aerede medlem om, at det er Kommissionens opgave at ivaerksaette Raadets beslutninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1449/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: »Daarligt arbejde og underbetalt« - en rapport fra britisk LO (TUC) om unge menneskers erfaringer paa arbejdsmarkedet i 1990'erne

Har Kommissionen kendskab til den rapport om unge menneskers erfaringer paa arbejdsmarkedet i 1990'erne, som TUC offentliggjorde den 14. februar 1996?

Er Kommissionen klar over, at kloeften mellem arbejdsloesheden for alle aldersgrupper og for aldersgruppen op til 25 aar i henhold til denne rapport er stoerre i midten af 90'erne end i midten af 80'erne?

Er Kommissionen endvidere klar over, at unge menneskers relative loenninger ogsaa er faldet i samme periode, saa unge maends loenninger nu ligger paa 73,9% af timegennemsnittet sammenlignet med 82,8% i april 1984, mens unge kvinders loenninger nu ligger paa 66,3% af timegennemsnittet sammenlignet med 70,5% i april 1984?

Hvilke skridt vil Kommissionen paa baggrund af disse foruroligende tal tage for at lette de unges problemer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (12. juli 1996)

Kommissionen er helt klar over, at unge har vaeret blandt de befolkningsgrupper, der er haardest ramt af arbejdsloeshed. I Faellesskabet som helhed er arbejdsloeshedsprocenten blandt unge steget fra 19,6% i 1988 til 21% i 1996. Der findes ikke en enkelt grund til, at arbejdsloeshedstallene for unge er saa hoeje. Det kraever en lang raekke forskellige foranstaltninger at imoedegaa de meget forskellige problemer, der giver anledning hertil, og en samordnet aktion paa det lokale, regionale, nationale og europaeiske plan.

I konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Essen, som yderligere blev bekraeftet af De Europaeiske Raad i Cannes og Madrid, blev der sat fokus paa de unge som en prioritet for aktioner i medlemsstaterne. Stats- og regeringscheferne gav, da de vedtog den faelles beretning fra OEkofin-Raadet og Raadet for Sociale anliggender, et klart mandat til aktion til fordel for unge, og Kommissionen vil fortsat bidrage til at styre aktioner og foranstaltninger i medlemsstaterne til fordel for alle ugunstigt stillede grupper paa arbejdsmarkedet. Kommissionens forslag om en tillidspagt ((CSE (96) 1 endelig udg. )) opfordrer ogsaa til et faelles initiativ for arbejdsmarkedets parter til integrering af unge paa arbejdsmarkedet, herunder en bedre vekselvirkning mellem arbejdslivets begyndelse og nyskabende former eller tilrettelaeggelse af arbejdstiden.

Kommissionen vil endvidere fortsat finansiere en lang raekke aktiviteter til fordel for unge igennem strukturfondene og isaer gennem maal 3 under Den Europaeiske Socialfond. Den har ogsaa udviklet en saerlig strategi for fremme af beskaeftigelsen af unge gennem sit Youthstart program, som er udformet til at understoette medlemsstaternes specifikke foranstaltninger for unge finansielt. Det tilskynder dem til at gaa nye veje i bekaempelsen af ungdomsarbejdsloesheden, isaer gennem en tvaernational udveksling af erfaring og stoette til lokale projekter, som ikke omfattes af eksisterende nationale programmer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1746/96 af Charlotte Cederschioeld (PPE) til Kommissionen (20. juni 1996)

Om: Definition af arbejdsloeshed

En arbejdsloes, der har faaet tilbudt arbejdsmarkedsordninger (skattefinansierede studier / jobtilbud), betegnes ikke laengere som arbejdsloes i Sverige. Dette goer det umuligt, at vedkommende med bibeholdelse af arbejdsloeshedsunderstoettelsen rejser til udlandet og soeger et normalt arbejde paa det frie arbejdsmarked. Det gaelder ogsaa for den, der afslaar tilbud om et skattefinansieret arbejdsmarkedskursus. Bestemmelserne boer vaere saaledes, at de tilskynder til at tage arbejde og ikke hindrer arbejdsloese i at tage initiativer eller laaser dem fast i skattefinansierede livsformer.

Findes der en faelles europaeisk definition af begrebet »arbejdsloes«?

Hvordan definerer Kommissionen begrebet »arbejdsloes«? Deler Kommissionen den principielle opfattelse, at definitionen boer vaere saaledes, at den goer det lettere for personer at soege arbejde uden for det omraade, der betegnes som arbejdsmarkedsordninger, og som finansieres over skatterne, dvs. paa det frie marked? Agter Kommissionen at forsoege at faa fastsat en saadan definition?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault. de Silguy (15. juli 1996)

Til analyser af og for naermere at foelge arbejdsmarkedet, til formidling af statistiske data samt til ivaerksaettelsen af strukturpolitikkerne (tildeling af midler fra strukturfondene) bruger Kommissionen en definition, som svarer til Det internationale Arbejdsbureaus anbefalinger, og som generelt anerkendes til brug ved internationale sammenligninger. I foelge denne definition betragtes enhver person over 15 aar som arbejdsloes, hvis vedkommende er uden arbejde (dvs., hvis vedkommende ikke har arbejdet en eneste time mod betaling i loebet af referenceugen), hvis vedkommende aktivt soeger arbejde, og hvis vedkommende er til raadighed for arbejdsmarkedet (parat til at arbejde i loebet af to uger).

Den definition paa arbejdsloeshed, som Kommissionen bruger, er altsaa en statistisk definition, hvis formaal er at kunne sammenligne arbejdsloesheden bedst muligt mellem landene og uafhaengigt af medlemslandenes egne regler og bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1277/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Bevilling til Det Forenede Kongerige

Kommissionen har tildelt Det Forenede Kongerige en ekstrabevilling paa 875 mio ecu for at kunne imoedegaa konsekvenserne af kogalskaben.

Mener Kommissionen, at tildelingen af denne stoette paa nogen maade kan faa betydning for den aarlige godtgoerelse, der ydes til Det Forenede Kongerige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (28. juni 1996)

Udbruddet af kogalskab (Bovin Spongiform Encephalopati) vil foere til ekstrabevillinger, hvoraf den stoerste del gaar til Det Forenede Kongerige. Den endelige omkostning vil selvfoelgelig afhaenge af de faktiske udbetalinger, men i oejeblikket forudses foelgende:

- for budgetaaret 1996: ca. 1500 mio. ECU (herunder 260 mio. ECU til kompensation for nedslagtning og destruering af dyr, 370 mio. ECU i yderligere bidrag til oplagringsomkostninger og 850 mio. ECU til landmaend for tabt fortjeneste paa salg af oksekoed)

- for budgetaaret 1997: ca. 900 mio. ECU (herunder naesten 400 mio. ECU til kompensation for nedslagtning og destruering af dyr og 500 mio. ECU i reserve til afholdelse af udgifter, hvis stoerrelse endnu ikke er kendt.

Det overordnede princip for ordningen (en delvis kompensation af forskellen mellem Det Forenede Kongeriges bidrag til Faellesskabsbudgettet og Faellesskabets udbetalinger i Det Forenede Kongerige) paavirkes ikke af yderligere udgifter i forbindelse med udryddelsen af BSE. Dog vil Det Forenede Kongeriges kompensation aendres, dersom Faellesskabet afholder yderligere udgifter i landet. Kompensationsbeloebet bliver stoerre (dog ikke proportionalt), dersom Faellesskabets udgifter i Det Forenede Kongerige falder, og omvendt. I dette tilfaelde bliver kompensationsbeloebet altsaa mindre i tilfaelde af yderligere udgifter i forbindelse med BSE.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1628/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: EU-midler til venskabsbyer

Er Kommissionen klar over, at bestemmelserne vedroerende midler til venskabsbyer diskriminerer smaasamfundene, da tilskuddet paa 0,01 ecu pr. km og pr. person kun ydes, hvis det samlede beloeb er paa over 500 ecu?

Torcy i Frankrig har en samlet befolkning paa 900 og ligger 400 km fra Rettendon i Essex. For at kunne modtage tilskud ville omkring 70 af Torcys beboere derfor vaere noedt til at aflaegge besoeg i Rettendon, hvilket ville vaere en usaedvanlig hoej andel, som det ville vaere praktisk taget umulig at indkvartere og bevaerte.

Er Kommissionen ydermere klar over, at de individuelle rejseudgifter er de samme, om ikke hoejere for smaasamfundene, og at de europaeiske smaasamfund derfor bliver taberne, naar de i stedet burde modtage ekstra stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (30. juli 1996)

Kommissionen har vedtaget et faellesskabsprogram om oprettelse af og stoette til venskabsbyer, der isaer tager sigte paa byer beliggende i kommuner i Faellesskabets randomraader. Et andet formaal med programmet er at fremme allerede etablerede venskabsforbindelser. Kommissionen kan naturligvis ikke stoette alle venskabsbyforbindelser i Europa og den har derfor opstillet en raekke prioriterede krav for modtagelsen af denne stoette. Blandt disse er udvekslinger mellem smaa kommuner og mellem kommuner langt fra hinanden. For blot at naevne et tal havde over halvdelen af de byer, der i 1995 modtog faellesskabstilskud under programmet, under 5 000 indbyggere.

Tilskuddet til transportudgifterne beregnes i oejeblikket (1996) efter to skalaer: 0,015 ECU og 0,03 ECU alt efter, hvor kommunen er beliggende. Transporttilskuddets stoerrelse afhaenger derefter af afstanden mellem kommunerne og antallet af personer, der udveksles. For nogle udvekslingsprojekter naar man derfor ikke op paa minimumsbeloebet paa 500 ECU, men erfaringen har vist, at der er tale om meget faa.

Kommissionen kan med hensyn til det naevnte eksempel fortaelle det aerede medlem, at den franske kommune Torcy, der taeller 900 indbyggere, for nylig har modtaget transporttilskud paa 500 ECU for en gruppe paa 40 personer, der i august 1996 skal til Rotterdam.

Saaledes laegges der ved afgoerelsen om, hvorvidt der skal ydes tilskud, rigtigt nok vaegt paa det kvantitative element, men sandelig ogsaa paa de kvalitative og europaeiske aspekter, som f. eks., hvilke emner der behandles under udvekslingerne og disses indhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0418/96 af Yannos Kranidiotis (PSE) til Raadet (29. februar 1996)

Om: Ran af graesk-cyprioters faste ejendom paa den besatte del af Cypern

Under den tyrkiske invasion paa Cypern i 1974 fordrev besaettelsesmagten bl.a. voldeligt de graesk-cyprioter, som levede paa den besatte del, og tilranede sig deres huse og ejendom. Mange af disse huse blev derefter ulovligt beboet af udlaendinge, som besaettelsesmagten hidkaldte. Et eksempel paa dette er det britiske parlamentsmedlem Dudley Smith, som er medlem af den britiske delegation til Europaraadet. Det britiske parlamentsmedlem er saaledes ulovligt i besiddelse af et hus, som tilhoerer graesk-cyprioten Evangelos Hatzijeorjiou, som brutalt blev fordrevet og lever i en flygtningelejr i den frie del af Cypern.

Dudley Smith har til hensigt at saelge dette hus, idet han lader haant om, at han kraenker ejendomsretten og samtidig bidrager til den tyrkiske besaettelsesmagts fortsatte kraenkelse af menneskerettighederne.

Raadet bedes oplyse, hvilke skridt, det har taget over for de tyrkiske myndigheder med henblik paa at beskytte menneskerettighederne for Cyperns beboere, og hvilke skridt har det taget over for det britiske parlamentsmedlem for at faa ham til at opfoere sig i overensstemmelse med lov og ret?

Svar (18. juli 1996)

Raadet har aldrig hoert om den saerlige situation, som det aerede parlamentsmedlem beskriver.

Hvad angaar det aerede parlamentsmedlems spoergsmaal vedroerende beskyttelse af menneskerettighederne paa Cypern minder Raadet om, at det tillaegger det den stoerste betydning, at menneskerettigheder og demokratiske principper overholdes i alle de tredjelande, med hvilke det har samarbejds- og associeringsforbindelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1050/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Oprettelse af en enhed for tekniske nyrer paa Kykladerne

Et af de alvorligste problemer for nyrepatienter er, at de daglig skal i dialyse, og at dette foregaar paa saerlige hospitaler. Nyrepatienter paa de graeske oeer, f.eks. Kykladerne, er noedsaget til at leve fjernt fra deres hjemsted, fordi enhederne for tekniske nyrer fortrinsvis findes i storbyerne. Disse patienter tvinges derfor, foruden at de maa afstaa fra mange af livets glaeder, tillige til at leve fjernt fra deres faste bopael.

Da de nye teknologier (f.eks. EURO - ISDN-nettene) kan give dem mulighed for at forblive paa deres hjemsted, bedes Kommissionen oplyse, om der fra det operationelle program under strukturfondene til fordel for det sydlige AEgaeerhav er forudset stoette til en enhed for tekniske nyrer paa Kykladerne? Kan den tillige oplyse tidsplanen for finansieringen af ovenstaaende program, samt hvor stor en del af midlerne til dette der er blevet anvendt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (14. juni 1996)

1. Det operationelle flerfondsprogram for det sydlige AEgaeerhav under EF-stoetterammen 1994-1999 for Graekenland omfatter ikke medfinansiering af kunstige nyrer. De regionale operationelle flerfondsprogrammer kan i princippet ikke medfinansiere hospitalers udstyr, men kun deres infrastrukturer (f. eks. bygninger), medens udstyret normalt skal finansieres af det nationale budget, hvor det medfinansieres under det operationelle program »Sundhed og forsorg« under EF-stoetterammen 1994-1999 for Graekenland.

2. Det operationelle flerfondsprogram for det sydlige AEgaeerhav daekker perioden 1994-1999.

3. Der er for oejeblikket brugt ca. 15% af bevillingerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1414/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Plyndring af gravmaeler

Ifoelge en offentliggoerelse i den tyrkiske avis Yeni Yuezyil har ukendte personer i nogle dage vaeret i faerd med at oedelaegge gravmaeler paa en kristen kirkegaard paa oeen Halki i Tyrkiet. Der er ikke alene tale om plyndring men ogsaa om oedelaeggelse af statuer og gravsten paa kirkegaarden.

Hvordan agter Kommissionen at reagere paa disse grove kraenkelser, som er et led i en raekke tyrkiske handlinger med det formaal at fjerne det kristne element fra Istanbul?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (1. juli 1996)

Kommissionen har ikke modtaget saerlige oplysninger om det tilfaelde, som det aerede medlem henviser til.

Kommissionen skal goere de tyrkiske myndigheder opmaerksom paa den sindsbevaegelse, som det paagaeldende tilfaelde har givet anledning til.