ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1438/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Et parallelt skibsregister i EU's medlemsstater

I visse af EU's medlemsstater (Danmark, Nederlandene, Tyskland osv.) er der oprettet et parallelt skibsregister, hvor fragt- og tankskibe, der udfoerer international transport uden for det land, hvis flag de foerer, kan indregistreres.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke retsregler der eksisterer paa EU-plan om muligheden af at oprette parallelle skibsregistre i de enkelte medlemsstater, samt hvilke bestemmelser der i store traek gaelder for de parallelle skibsregistre, visse EU-stater har oprettet, navnlig med hensyn til besaetningernes sammensaetning samt redernes oekonomiske forpligtelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (27. maj 1997)

Der findes ingen specifik faellesskabslovgivning om medlemsstaters oprettelse af parallelle skibsregistre. Registre, der oprettes i henhold til medlemsstaternes lovgivning paa eget territorium inden for Faellesskabet, er dog omfattet af faellesskabslovgivningen, isaer naar det drejer sig om sikkerhed til soes.

Der forefindes heller ingen specifik faellesskabslovgivning, der fastsaetter minimumsvilkaar for medlemsstaters skibsregistre. I forbindelse med Kommissionens dokument om soefartsstrategi af 13. marts 1996 ((SEK(96) 486 )) blev det droeftet, hvorvidt en faellesskabslovgivning, der fastsaetter minimumsvilkaar for skibsregistrering, er hensigtsmaessig. Kommissionen er i oejeblikket ved at undersoege sagen naermere.

Kommissionen har ingen liste med detaljerede oplysninger om medlemsstaternes parallelle eller sekundaere skibsregistre. Den er derfor ikke i stand til at skaffe de registerinformationer, som det aerede medlem anmoder om.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1436/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Fjernelse af det 20. aarhundrede fra edb-anlaeggenes hukommelse

Inden for edb tales der meget om det saakaldte »Millenium Bug«. Det drejer sig om en mulig paralysering af vor planet, fordi edb-anlaeggene i hele verden vil bryde sammen den 1. januar 2000. Ifoelge eksperterne har at edb-anlaeggenes programmoerer anvendt forkortelser for at spare kapacitet i edb-anlaeggenes hukommelser. Ved aarsangivelse skrives der i stedet for 1971 kun 71. Problemet vil opstaa, naar edb-anlaeggene den 1. januar 2000 vil tro, at der er tale om aar 1900, og 30% af anlaeggene vil slet ikke fungere. Den stoerste skade vil foraarsages af dem, der fortsaetter med at bruge det eksisterende system, fordi der i forbindelse med samtlige aktiviteter eller beregninger vil blive givet forkert resultat.

Kan Kommissionen give foelgende oplysninger:

1. Hvilke foranstaltninger vil den traeffe i forbindelse med databehandlingen i saavel Faellesskabets som medlemsstaternes tjenestegrene samt inden for den private sektor?

2. Hvem skal, da problemet kan imoedegaas paa foelgende maader,

a) erstatning af edb-anlaeggene og deres programmer, hvilket er meget bekosteligt, eller

b) udbedring af programmeringskoderne, hvilket er meget tidsroevende,

daekke de oekonomiske omkostninger? EU's borgere eller de edb-virksomheder, der i sin tid blev udpeget til at levere edb-anlaeggene til Faellesskabets tjenestegrene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (20. juni 1997)

Kommissionen er bekendt med dette tekniske problem. For saa vidt angaar Kommissionens egne edb-systemer har man allerede foretaget sig det noedvendige, dels i form af oplysning over for tjenestegrenene, dels ved identificering af de paakraevede tilpasninger.

For saa vidt angaar edb-systemer i de nationale og private sektorer har edb-systemleverandoerer, konsulenter og visse medlemsstater allerede paa meget aktiv maade ivaerksat adskillige initiativer med henblik paa at yde oplysning over for de oekonomiske aktoerer. I forbindelse med denne mobilisering har Kommissionen indrettet et forum til udveksling af erfaringer og faelles udnyttelse af viden om de bedst egnede tekniske loesninger. Herudover planlaegger Kommissionen at intensivere oplysnings- og informationsarbejdet om dette emne. Udgifterne til ivaerksaettelse af disse loesninger paahviler ejerne af disse systemer.

Herudover kan naevnes, at der som led i EU's forsknings- og udviklingsprogrammer er blevet udviklet en raekke velegnede teknologier, der goer det muligt lettere at tilpasse edb-systemer. Disse teknologier anvendes i oejeblikket af de vigtigste edb-tjenesteydere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1355/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Gennemfoerelse af direktiv 92/52/EOEF om Raadets resolution om salg af spaedboernsernaeringi den tredje verden

Kan Kommissionen bekraefte, at Nederlandene i 1993 hos Kommissionen forespurgte, hvilke resultater direktiv 92/52/EOEF ((EFT L 179 af 1.7.1992, s. 129. )) og Raadets tilsvarende resolution om salg af spaedbaernsernaering i den tredje verden havde haft?

Hvorledes reagerede Kommissionen dengang paa denne anmodning, og kan Kommissionen bekraefte, at Nederlandene gentog sin anmodning i 1993?

Er Kommissionen bekendt med den kritiske rapport fra Interagency Group on Breastfeeding Monitoring, hvori situationen vedroerende salg af spaedboernsernaering i Sydafrika, Thailand, Bangladesh og Polen beskrives?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke europaeiske virksomheder, der i rapporten kritiseres for ikke at overholde WHO-kodeksen for markedsfoering af modermaelkerstatninger?

Kan Kommissionen oplyse, om de kritiserede virksomheder har overholdt direktiv 92/52/EOEF og Raadets resolution?

Hvad har Kommissionen til hensigt at goere for at faa de paagaeldende europaeiske virksomheder til at overholde de internationale forskrifter om salg af spaedboernsernaering i den tredje verden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (29. maj 1997)

Kommissionen kan bekraefte, at de hollandske myndigheder kontaktede Kommissionen i 1993 og 1997 om gennemfoerelse af direktiv 92/52/EOEF om eksport til tredjelande af modermaelkserstatninger og tilskudsblandinger til spaedboern og smaaboern ((EFT L 179 af 1.7.1992. )). Kommissionen informerede ved begge lejligheder de hollandske myndigheder om situationen.

Kommissionen har kendskab til den rapport, hvortil det aerede medlem henviser. Enhver der oensker at laese den og faa yderligere oplysninger om dens indhold kan rekvirere den hos forfatterne i henhold til Kommissionens oplysninger. Medlemsstaterne har ansvaret for gennemfoerelse af direktiv 92/52/EOEF og har ikke informeret Kommissionen om tilfaelde, hvor virksomheder beliggende i Faellesskabet ikke har overholdt direktivet.

Endvidere har Kommissionen ikke fra myndighederne i tredjelande modtaget nogen klager eller kritik vedroerende EF-virksomheders markedsfoering i tredjelande af modermaelkserstatninger, der medfoerer indskridelse i henhold til Raadets resolution om salg af modermaelkserstatninger ((EFT C 172 af 8.7.1992. ))
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1316/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Europaeisk monetaer lovgivning

I forbindelse med EU-statsborgeres salg af fast ejendom i andre medlemsstater er der konstateret eksempler paa, at de paagaeldende medlemsstater har tilbageholdt en del af salgsprovenuet til daekning af eventuelle skatterestancer, selv om det blev bekraeftet, at der ikke forefandtes saadanne restancer. Hvilke muligheder har EU-borgerne for ad rettens vej at kraeve, at de paagaeldende stater og/eller myndigheder hurtigt tilbagebetaler de skyldige beloeb?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. juni 1997)

Kommissionen skal tillade sig at bemaerke, at beskatningsanliggender i almindelighed henhoerer under medlemsstaternes befoejelser, og at en skatteyder, der anfaegter en beskatningsafgoerelse eller eventuelt vil have et beloeb tilbagebetalt, derfor skal anvende den i den nationale lovgivning fastsatte klageadgang.

Forelaegges det aerede medlem et konkret tilfaelde, er Kommissionen dog rede til at undersoege dette, dersom den faar tilstillet de noedvendige udfoerlige oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0258/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (7. februar 1997)

Om: Lukning af forsvarsforlaegninger i South Sussex

Er Kommissionen opmaerksom paa, at den forestaaende lukning af atomvaabendepotet i Foulness og militaerforlaegningen i Shoebury, som begge ligger i min valgkreds, er endnu en stor udfordring for strategien for flytning af forsvaret fra omraadet?

Vil Kommissionen soerge for at prioritere bevillingen af KONVER-midler i forbindelse med disse lukninger for at stoette de beroerte arbejdstagere?

Vil Kommissionen soerge for, at de projekter, der udvikles som svar herpaa, saerligt kommer til at gavne sovebyomraadet Southend, saadan som det ogsaa fremgaar af de planer for prioriterede omraader, der allerede er enighed om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne ved Monika Wulf-Mathies (18. marts 1997)

Kommissionen har ikke haft grund til at undersoege de tilfaelde, som det aerede medlem henviser til, men erkender, at lukningen af disse anlaeg kan blive et alvorligt problem i omraadet.

I det KONVER II-program, der blev aftalt med Det Forenede Kongerige, erklaeres det, at der ved den endelige tildeling af midler vil blive taget hensyn til fordelingen af nedlagte arbejdspladser i forbindelse med strategien for omraadet. Det regionale partnerskab, der er ansvarligt for gennemfoerelsen af KONVER i Det Forenede Kongerige, skal sikre, at midlerne fordeles paa en rimelig maade i omraadet. Der vil blive stillet yderligere midler til raadighed for programmet, der vil blive forlaenget indtil udgangen af 1999. Betydelige nedlaeggelser af arbejdspladser i forsvaret under gennemfoerelsen af programmet skal foere til overvejelse af, hvordan disse midler skal fordeles. Isaer boer maalrettet uddannelse af de paagaeldende ansatte prioriteres.

Kommissionen er ikke ansvarlig for udvaelgelsen af individuelle projekter. Individuelle projekter vurderes ud fra aftalte udvaelgelseskriterier, der er udarbejdet af hvert regionalt partnerskab for at naa maalsaetningerne for KONVER-programmet. I princippet skulle dette sikre, at projekterne loeser de problemer, som arbejderne er stillet overfor i de prioriterede omraader, inklusive Southend. Kommissionen vil dog stoette initiativer, der skal sikre, at projekter af en tilstraekkelig kvalitet foreslaas i de haardest ramte omraader i regionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1704/97 af Marianne Eriksson (GUE/NGL) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Tredjelandsborgeres ret til at besoege EU-ansatte i Bruxelles

En af de svenske ansatte (midlertidig ansat) i Europa-Parlamentet i Bruxelles havde til hensigt at invitere en ven, som er peruansk borger, men bosat i Sverige. Han har fra Etterbek Kommune faaet at vide, at han som midlertidig ansat i Europa-Parlamentet og ifoelge det belgiske identitetskort, som foelger med denne stilling, ikke har ret til at underskrive en saakaldt »pris en charge«. Dette indebaerer, at en midlertidig ansat, som kan have boet mange aar i Bruxelles, ikke har ret til at invitere en borger fra et tredjeland til et besoeg i Bruxelles.

Er de oplysninger, som den paagaeldende ansatte har faaet, korrekte og i overensstemmelse med belgisk lovgivning?

I bekraeftende fald, mener Kommissionen saa ikke, at en saadan lovgivning er i strid med maalsaetningen om »et aabent Europa« og styrker foelelsen af, at EU bygger mure for borgere fra de saakaldte tredje verdens lande? Agter Kommissionen at foretage sig noget i denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádriag Flynn (3. juli 1997)

Kommissionen vil etablere de kontakter, der er noedvendige for at indsamle naermere oplysninger om de naevnte forhold, og skal, hvis det viser sig paakraevet, behandle sagen inden for rammerne af proceduren i EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1595/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Lige muligheder

EU-institutionerne har for nylig behandlet Kommissionens meddelelse om lige muligheder for handicappede.

Paa et moede i Bruxelles den 2. december 1996 vedtog socialministrene en resolution, hvori de forpligter sig til at se naermere paa deres nationale politikker med henblik paa at sikre handicappede lige rettigheder og muligheder og afskaffe enhver form for negativ forskelsbehandling paa grund af handicap.

Vil Kommissionen paa denne baggrund traeffe effektive foranstaltninger for at sikre handicappede mulighed for at deltage i alle faellesskabsprogrammer og for at sikre, at den nye teknologi udnyttes paa en maade, der imoedekommer de krav, som synshandicappede og fysisk og mentalt handicappede stiller?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (18. juni 1997)

Som led i gennemfoerelsen af den nye strategi til fremme af lige muligheder for handicappede mennesker har Kommissionen lagt saerlig vaegt paa en raekke prioriterede omraader, der ogsaa omfatter de punkter, som det aerede parlamentsmedlem naevner.

Kommissionen agter saaledes at styrke den interne tvaerfaglige arbejdsgruppes mandat for at sikre, at »mainstreaming«-dimensionen virkeligt anvendes til fordel for handicappede mennesker ved navnlig at give denne gruppe adgang til faellesskabsprogrammer og initiativer. Endvidere agter Kommissionen at sikre, at der ved videreudviklingen af nye teknologier som led i informationssamfundet tages hensyn til samtlige EU-borgeres behov. I denne sammenhaeng er handicappede menneskers behov og isaer blindes og synshandicappedes samt fysisk og mentalt handicappedes behov et uomgaengeligt krav i forbindelse med fremme af nye teknologier. I oevrigt har den interne ad hoc-arbejdsgruppe som et element i den nye strategi bebudet en undersoegelse, der snarest vil blive gennemfoert, af nyttevaerdien af et saerligt faellesskabsinitiativ vedroerende nye teknologier for handicappede mennesker.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0431/97 af António Capucho (PPE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: DIRECTORIA V (24.-26.2.1997)

Jeg konstaterer til min store overraskelse og harme, at flere dokumenter vedroerende ovennaevnte initiativ foreligger paa syv sprog, men ikke paa portugisisk.

Jeg konstaterer ligeledes, at der ikke er forudset simultantolkning til portugisisk.

Hertil kommer, at to af de anvendte sprog er mindre udbredte end portugisisk (SV/GR).

Under henvisning til bestemmelserne i traktaterne samt til de mest elementaere regler om ligestilling, som boer danne grundlag for beslutninger af denne art, anmodes Kommissionen om at oplyse:

1. Hvilke kriterier ligger til grund for dette beklagelige og uacceptable valg?

2. Agter den at aendre forholdene i forbindelse med fremtidige initiativer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (2. april 1997)

DIRECTORIA V blev organiseret af Strasbourg by med oekonomisk stoette fra Kommissionen ved hjaelp af net for tvaerregionalt samarbejde og de repraesentative organisationer for de lokale og regionale myndigheder.

Informationsdokumenterne blev oversat, og der blev tolket til seks sprog. Af budgethensyn afspejlede valget af sprog de mest udbredte sprog blandt deltagerne. Under en del af arrangementet - partnerskabsboersen - var der dog tolkning til portugisisk for de deltagere, der oenskede det.

Kommissionen vil paa grundlag af en statusopgoerelse over denne udgave af DIRECTORIA undersoege det hensigtsmaessige i og behovet for at udvide antallet af sprog, for hvilke der tilbydes tolkning og oversaettelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0912/97 af Karl Habsburg-Lothringen (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Navnet Makedonien paa Den Europaeiske Unions landkort

I IPE III-Bygningens forhal og paa Den Europaeiske Unions oevrige distributionsstederudleveres et EU-landkort, som Kommissionens GD X har udformet.

Paa dette kort angives ogsaa de fleste af EU's nabostater som saadanne, bortset fraMakedonien.

Hvorfor er dette unge fremadstraebende demokratis navn ikke trykt med de samme fede skrifttyper som andre staters navne, saaledes at man maa faa det indtryk, at der ikke er tale om nogen suveraen stat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (15. maj 1997)

Kommissionen anvender den midlertidige benaevnelse »Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien« (FYROM), som De Forenede Nationer har anvendt siden 1992, og som Faellesskabet siden 1995 har brugt i sine diplomatiske forbindelser med dette land.

Af kartografiske hensyn har det, for at undgaa for omfattende navnetekster i regionerne udenfor EU's graenser, vaeret noedvendigt at bruge mindre skriftstyper til FYROM's navn, ikke mindst fordi der har skullet anvendes to alfabeter (det latinske og det kyrilliske).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1250/97 af Lone Dybkjaer (ELDR) til Kommissionen (2. april 1997)

Om: Orphan drugs (laegemidler til behandling af sjaeldne sygdomme)

En stor del patienter med sjaeldne sygdomme savner paa nuvaerende tidspunkt effektive behandlingsmuligheder. Det er derfor glaedeligt, at der med forslaget om »orphan drugs« soeges indfoert en europaeisk lovgivning, som kan skabe et incitament for medicinalindustrien til udvikling af laegemidler til sjaeldne sygdomme. Der rejser sig imidlertid visse spoergsmaal i forbindelse med »orphan drugs«.

1. Hvordan vil man sikre, at det er de virkelig sjaeldne sygdomme, der vil blive tilgodeset ved lovforslaget om »orphan drugs«?

2. Hvorledes vil man sikre, at patienter/patientforeninger bliver repraesenteret i den overordnede styringskomité?

3. Hvornaar forventer man, at loven vil kunne traede i kraft?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (29. april 1997)

Indledningsvis skal det bemaerkes, at det endnu ikke er endeligt fastlagt, hvad det fremtidige forslag til forordning, som der henvises til, skal indeholde.

1. Formaalet med at indfoere en lovgivning, der skal give visse laegemidler status af »orphan drugs«, skal vaere at skabe et incitament for industrien, som understreget af det aerede medlem, til at udvikle laegemidler mod sjaeldne sygdomme, eller mere generelt i forbindelse med sjaeldne sygdomme naar det ser ud til, at denne udvikling ikke vil give mulighed for at skabe en tilstraekkelig stor fortjeneste i forhold til investeringerne. I denne forbindelse boer et af kriterierne for at faa status som »orphan drugs« vaere diagnosticering, forebyggelse eller behandling af en sjaelden sygdom.

2. Med henblik paa at fastlaegge om et givet laegemiddel kan opnaa status som »orphan drugs« efter at der er indgivet anmodning herom, skal Kommissionen raadspoerge et udvalg, hvori der automatisk skal vaere repraesentanter for patienterne.

3. Forslaget til forordning vil sandsynligvis blive forelagt Parlamentet og Raadet i loebet af foerste halvaar af 1997. Det vil afhaenge af den efterfoelgende lovgivningsprocedure, hvornaar teksten effektivt vil blive gennemfoert. Kommissionen oensker paa sin side, at dette sker hurtigt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0323/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - EUGFL-udgifter i Italien

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Hvor store udgifter er der i alt blevet afholdt i Italien?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0320/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - EUGFL-udgifter i Spanien

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Hvor store udgifter er der i alt blevet afholdt i Spanien?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1477/97 af Christoph Konrad (PPE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Kommissionsmedlemmernes bilpark - udarbejdelse af risikoanalysen

Paa baggrund af besvarelsen af min skriftlige forespoergsel, P-0573/97 ((EFT C 217 af 17.7.1997, s. 213.)), stiller jeg foelgende supplerende spoergsmaal:

1. Hvem udarbejder risikoanalysen paa grundlag af de oplysninger, medlemsstaterne har meddelt, for at gennemfoere de fornoedne foranstaltninger i forbindelse med koeretoejer og boliger for at garantere kommissionsmedlemmernes sikkerhed?

2. Ivaerksaettes disse foranstaltninger af en myndighed i den paagaeldende medlemsstat, eller udarbejder en institution i Den Europaeiske Union risikoanalysen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (15. maj 1997)

1. Kommissionen analyserer risiciene i samarbejde med myndighederne i medlemsstaterne og drager derefter sine egne konklusioner.

2. Kommissionen har givet Sikkerhedskontoret i opdrag at udarbejde risikoanalyser for hver kommissaer paa grundlag af oplysninger fra medlemsstaternes sikkerhedsmyndigheder og politi.