SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2655/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Rådet

(3. oktober 2001)

Om: Revision af EU's udenrigspolitik

Ifølge de oplysninger som de amerikanske myndigheder hidtil har givet, er fanatiske muslimer under ledelse af Osama bin Laden indblandet i terrorangrebet på USA, og samtidig anklages Afghanistans islamiske regering for at have støttet bin Laden. Det er værd at bemærke, at der tidligere har været oplysninger i den europæiske presse om, at bin Ladens grupper var indblandet i krigen i Bosnien, samtidig med at der også deltog fanatiske muslimer i konflikten i Kosovo i 1999. Der mindes om, at mange EU-lande militært og politisk har hjulpet bosnierne og kosovarerne i deres konflikt med serberne.

Har EU til hensigt at revidere sin politik, som er gået ud på at yde støtte til fanatiske muslimske grupper på Balkan? Finder Unionen, at de repressalier, USA har planlagt, udsætter EU-landene for fare? Hvad er den nøjagtige sum af de beløb, der i alt er givet, og hvilken humanitær hjælp har EU ydet Pakistan og Afghanistan de sidste fem år?

Svar

(1. marts 2002)

Rådet har altid haft en meget klar holdning med hensyn til støtte til Balkanlandene, og det har gentagne gange meget bestemt fordømt enhver form for fanatisme og ekstremisme, der har vist sig, og som desværre stadig vil kunne vise sig i visse dele af regionen. Det anser derfor det ærede medlems påstande om en angivelig støtte til fanatiske muslimske grupper på Balkan som absolut ubegrundede.

EU's støtte til genopbygningen i Balkanregionen er omfattende: 4 650 mio. EUR for perioden 2000-2006 til genopbygning af infrastrukturerne og genopretning af økonomien i denne region, der er stærkt svækket efter 10 års krige og lokale kriser med det mål på længere sigt at etablere en zone med stabilitet og økonomisk vækst i regionen og bringe den nærmere til Europa. EU's indsats tager endvidere sigte på at fremme og styrke de demokratiske og moderate styreformer, der er blevet indført i regionen.

Rådet skal endvidere henlede det ærede medlems opmærksomhed på den fælles holdning (artikel J.2 i TEU), det vedtog i februar 1996, og som tager sigte på at lægge embargo på enhver form for våbeneksport til alle landene i det tidligere Jugoslavien (herunder Bosnien-Hercegovina og Kosovo). Siden 1998 har Rådet gradvist hævet embargoen over for de fleste af landene i det tidligere Jugoslavien (senest over for Forbundsrepublikken Jugoslavien i oktober 2001), undtagen Bosnien-Hercegovina, som embargoen stadig gælder for. Hvad endelig angår Kosovo, skal der gøres opmærksom på, at landets civile administration er underlagt FN-kontrol, medens sikkerhed og militære spørgsmål er underlagt streng kontrol fra NATO.

Med hensyn til Fællesskabets bistand, herunder humanitær bistand, til Pakistan og Afghanistan kan Rådet give det ærede medlem følgende oplysninger for perioden 1997-2001:

>TABELPOSITION>

I erkendelse af Pakistans støtte til den internationale koalition mod terrorisme og forudsat, at Pakistan følger den køreplan, landet selv har fastlagt for genindførelse af demokratiet, regner Rådet dog med at træffe yderligere foranstaltninger til støtte for dette land. Pakistan kan også modtage støtte under decentraliserede regionale projekter på grundlag af indkaldelser af forslag.

>TABELPOSITION>

EU's samlede humanitære bistand til Afghanistan i 2001 beløber sig (ultimo oktober) til ca. 330 mio. EUR, og Europa er således en af de største donorer i regionen. (EC (ECHO): over 50 mio. EUR, fødevarehjælp: 28 mio. EUR, hjælp til hjemstedsfordrevne: 22,5 mio. EUR; medlemsstaterne: tilsagn og forpligtelser om bidrag til ngo'er og FN-organer: ca. 230 mio. EUR).

Rådet overvåger konstant udviklingen i de militære operationer, der startede den 7. oktober. Generelt er Rådet enigt om, at der i alle aspekter af EU's politik over for tredjelande klart og tydeligt skal tages hensyn til disse landes holdning til bekæmpelse af terrorisme.