ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3476/00

af Mario Mastella (PPE-DE) til Kommissionen

(8. november 2000)

Om: Reform af frugt- og grøntsagssektoren

I juli i år forelagde Kommissionen et forslag til reform af frugt- og grøntsagssektoren, der i høj grad vil skade denne sektor og navnlig de italienske produkter.

Den pågældende reform går i virkeligheden ud på en omfattende begrænsning af de bevillinger, der er opført til frugt- og grøntsagsproducenterne og deres organisationer og navnlig til handlingsplaner, tomater bestemt til forarbejdning, nødder og citrusfrugter.

Frugt- og grøntsagssektoren tegner sig for 23 % af værdien af den italienske landbrugsproduktion. Det forventes, at reformen bliver vedtaget inden udgangen af dette halvår. Dette viser, hvor lidt der er taget hensyn til behovet for at genetablere en finansiel balance til fordel for middelhavsprodukterne.

Har Kommissionen til hensigt at iværksætte en række foranstaltninger med henblik på at afværge en så alvorlig nedskæring af bevillingerne til frugt- og grøntsagssektoren?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(13. december 2000)

Landbrugsministrene forsamlet i Rådet nåede tirsdag den 21. november 2000 med kvalificeret flertal til politisk enighed om en reform af sektoren for frugt og grøntsager, som hovedsagelig drejer sig om en forenkling af de finansielle regler for producentsammenslutningerne, en forhøjelse af loftet for støtte til producentsammenslutningernes driftsprogrammer, en forhøjelse af lofterne for de forskelle middelhavsprodukter, bl. a. industritomater, citrusfrugter og ferskner, samt en reevaluering af støtten til industritomater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3296/00

af Bernd Lange (PSE) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Harmonisering af førerbevis til motorbåde

I EU's medlemsstater gælder for øjeblikket forskellige regler for betjening af motorbåde. Således kræves i Tyskland sportsbådførerbevis til sejlads med motorbåde på over 5 hk, mens denne forskrift ikke findes i bl.a. Nederlandene, Sverige og Storbritannien.

Hvad foretager Kommissionen sig for at undgå konkurrenceforvridning, navnlig inden for turisterhvervet? Hvornår harmoniseres bestemmelserne på europæisk plan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. december 2000)

Kommissionen er opmærksom på, at der er forskelle mellem medlemsstaternes lovgivning om krav om førerbevis for brug af skruedrevne motorbåde med en motor på 5hk eller mere.

Uden at undervurdere den indre markedsmæssige dimension af det rejste spørgsmål, er det Kommissionens opfattelse, at de nævnte forskelle med hensyn til krav om førerbevis hovedsagelig har en lokal og regional indvirkning.

Under disse omstændigheder og under hensyntagen til Kommissionens nuværende arbejdsprogram, som hovedsagelig er fokuseret på sikkerheden til søs for handelsfartøjer, agter Kommissionen derfor ikke på kortere sigt at tage spørgsmålet om harmonisering af førerbevis til denne lystbådetype op.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4053/00

af Ulpu Iivari (PSE) til Rådet

(15. januar 2001)

Om: Handicappedes ret til at medbringe handicaphunde i taxaer

En person med synshandicap, som deltog i en udstilling af handicappede kunstnere på Europa-Parlamentets hjemsted i Bruxelles, kunne ikke få sin førerhund med i taxa. Personen forespurgte sig hos seks forskellige taxaer, men alle nægtede at tage førerhunden med i bilen.

For blinde og bevægelseshandicappede er førerhundenes bistand uundværlig. Det er er stor betydning, at den handicappede kan bevæge sig så ubesværet som muligt. Derfor bør der ikke lægges hindringer i vejen for anvendelse af tjenesteydelser, som alle principielt kan benytte sig af.

Har taxachauffører ifølge belgisk lov ret til at nægte at transportere handicaphunde? Hvordan vil Rådet sikre, at handicappede kan få ret til at tage deres specialtrænede hunde med i taxaer?

Svar

(7. maj 2001)

Rådet kan kun udtrykke medfølelse med ofrene for situationer som den, det ærede medlem gør opmærksom på; men det har ingen kompetence på området.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3224/00

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(17. oktober 2000)

Om: Tvangsarbejde i Nepal

I januar 2000 erklærede Nepals regering, at den agtede at ratificere Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention nr. 29, som forbyder tvangsarbejde, og den gentog i en erklæring i juli 2000, at den havde sådanne planer.

Kan Kommissionen på den baggrund

1. oplyse, hvorledes Nepals regering agter at sikre sig, at dens erklæring af 17. juli 2000 om forbud mod tvangsarbejde føres ud i livet, og om den nu vil ratificere ILO-konvention nr. 29 om tvangsarbejde, samt

2. forelægge ajourførte oplysninger om, hvilke rehabiliteringsprogrammer der står til rådighed for tvangsarbejdere, som nu er frie i henhold til erklæringen, samt hvilke aktioner der iværksættes for at sikre, at tidligere tvangsarbejdere ikke ender med at blive fordrevet fra deres jord uden at have noget at leve af?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(7. november 2000)

Artikel 20 i Nepals forfatning (1990), garanterer retten mod udnyttelse. Den forbyder menneskehandel, slaveri, livegenskab eller tvangsarbejde under enhver form, og enhver overtrædelse af bestemmelsen er strafbar i henhold til lov.

Det skal bemærkes at Nepal allerede har ratificeret fire ud af otte fundamentale konventioner fra Den Internationale Arbejdsorganisation(ILO).

Som angivet af det ærede medlem er tvangsarbejde i Nepal ophørt med regeringens afgørelse af 17. juli 2000.

Nepals regering har oprettet et centralt udvalg med ni medlemmer til koordinering og overvågning heraf under formandskab af vicepremierministeren og ministeren for lokal udvikling på centralt plan og et udvalg med elleve medlemmer til koordinering og overvågning på lokalt plan til identifikation af alle dem, som er blevet befriet for tvangsarbejde og disses rehabilitering.

Registreringer over både statsejet og uopdyrket jord er gennemført for at lette udviklingsaktioner iværksat af regeringen eller ikke-statslige organisationer med henblik på rehabiliteringen af dem, som nu er frie (uddannelse, mad-for-arbejde-udviklingsprogrammer, bosættelse på statsejet jord).

For at opnå en vis effektivitet i hjælpe- og rehabiliteringsprogrammerne og for at bibeholde en koordinering og overvågning af de løbende aktiviteter, er der oprettet et seks-mands udvalg under ledelse af viceministeren i ministeriet for landsreformer og management. Udvalget har allerede påbegyndt sit arbejde.

Endelig har de nepalesiske myndigheder, hvad angår Nepals ratificering af ILO-konvention nr. 29 om tvangsarbejde, erklæret, at konventionen vil blive forelagt Parlamentet til godkendelse kommende vinter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2737/00

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: WTO-regler vedrørende dyrs adfærd

Hvilke restriktioner er der indført med hensyn til dyrs velfærd i medfør af aftaler undertegnet af Den Europæiske Union under WTO's auspicier, og hvilke skridt er der taget for at sikre, at landmænd i Den Europæiske Union, der fremmer dyrs velfærd, ikke som følge heraf stilles dårligere end landmænd uden for Den Europæiske Union i handelsmæssig sammenhæng?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(17. oktober 2000)

Verdenshandelsorganisationen (WTO) forhindrer ikke Fællesskabet i at træffe foranstaltninger, der anses for vigtige for dyrevelfærden, dvs. fastsættelse af høje standarder inden for dets grænser. I Fællesskabet er der allerede vedtaget en omfattende lovgivning, der dækker en bred vifte af spørgsmål med tilknytning til dyrevelfærd. Efter Kommissionens opfattelse bør Fællesskabet ikke ensidigt påtvinge tredjelande sine velfærdsbaserede produktionsnormer. Fællesskabet skal respektere andre landes suverænitet og ret til at fastsætte egne nationale normer.

På WTO-landbrugskomitéens seneste møde i juni 2000 fremlagde Fællesskabet et dokument om dyrevelfærd(1). I dette dokument er Fællesskabets mål, dvs. sikring af, at handelen ikke undergraver vore bestræbelser for at forbedre beskyttelsen af dyrevelfærden, og forhindring af handelsprotektionisme, tydeligt angivet.

I fællesskabsdokumentet foreslås adskillige indbyrdes forenelige metoder til afklaring af spørgsmålet inden for WTO-rammen. Der foreslås bl.a. udvikling af multilaterale aftaler, hensigtsmæssig mærkning og accept af en form for kompensation for ekstra påløbne omkostninger.

Efter Fællesskabets opfattelse vil en detaljeret gennemgang i WTO af disse approacher gøre det muligt at tage spørgsmålet om dyrevelfærd op på en hensigtsmæssig måde i WTO, uden at der opstår nogen konflikt med det langsigtede mål om liberalisering af samhandelen med landbrugs- og fødevarer.

Ifølge artikel 8 i Rådets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998 om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål(2), skal Kommissionen forelægge Rådet en rapport om visse bestemmelser om beskyttelse af husdyr i Fællesskabet og i tredjelande. Denne rapport vil omfatte egnede forslag, der kan sikre en mere generel accept af Fællesskabets principper for husdyrvelfærd.

(1) Dok. G/AG/NG/W/19.

(2) EFT L 221 af 8.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3584/00

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Rådet

(13. november 2000)

Om: Driftsforstyrrelsen på den britiske atomubåd HMS Tireless, som er forankret i Gibraltar

Den britiske atomubåd HMS Tireless har været forankret i den britiske flådebase i Gibraltar siden den 19. maj 2000 med henblik på reparation af dens primære kølekredsløb. De britiske myndigheder har fremsat modstridende oplysninger om omfanget af driftsforstyrrelsen, og efter at de har meddelt, at reparationen kun ville vare tre måneder, har de forlænget denne frist indtil sommeren 2001. Da Royal Navy forbyder reparation af atomdrevne ubåde i havne med kendetegn som Gibraltar (der er katalogiseret som type Z) og kun tillader reparation heraf ved havnekajer af typen X (som f.eks. i Devonport og Faslane i Det Forenede Kongerige), der råder over lægeudstyr, evakueringsplaner og specialudstyr, og under hensyntagen til den eventuelle risiko for radioaktivt udslip til skade for befolkningens sundhed, har regionsrådet i Andalucia og borgmestrene i området ved Gibraltar anmodet om forflyttelse af ubåden til England.

Kan Rådet opfordre de britiske og spanske myndigheder til at give befolkningen i området omkring Gibraltar en nøjagtig, løbende og fuldstændig information om eventuelle risici, omfanget af driftsforstyrrelsen og de planer, der er fastlagt for udbedringen heraf samt til at sikre en vedvarende kontrol med niveauet for radioaktivitet i vand og luft i området, samt til, såfremt driftsforstyrrelsen skal udbedres i Gibraltar, at iværksætte en nuklear katastrofe- og evakueringsplan for befolkningen, hvilket i øjeblikket mangler i Gibraltarområdet.

Kan Rådet anbefale forflyttelse til England af den skadede ubåd med henblik på reparation i en specialiseret og sikker base?

Svar

(8. marts 2001)

De britiske myndigheder har ikke henvendt sig til Rådet vedrørende ubådens tilstedeværelse i Gibraltar, og det kan derfor ikke besvare spørgsmålene.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3194/00

af Philip Bradbourn (PPE-DE) til Kommissionen

(12. oktober 2000)

Om: Foreningen Association of Citizens for the Promotion of European Currency

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort et beløb foreningen Association of Citizens for the Promotion of European Currency hvert år modtager fra EU's budget, og hvor mange medlemmer foreningen har i de enkelte medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(6. december 2000)

Der var afsat 10 000 EUR på budgettet for 1998 (B3-306) til foreningen af borgere til euroens fremme (Promeuro), men ingenting på budgettet for hverken 1999 eller 2000.

Ifølge Promeuro har foreningen ca. 120 aktive medlemmer, hvoraf 77 betaler kontingent (Belgien 21, Danmark 2, Tyskland 6, Spanien 5, Frankrig 15, Italien 10, Luxembourg 9, Østrig 1, Finland 1, Det Forenede Kongerige 5 og tredjelande 2).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3513/00

af Niels Busk (ELDR) til Kommissionen

(8. november 2000)

Om: Kommissionens Stående Komité for Frø

Kommissionen bedes redegøre for, hvorfor der ikke har været afholdt møder i Den Stående Komité for Frø, der er placeret under Det Rådgivende Udvalg for Kvalitet og Sundhed i Landbrugsproduktionen, siden den 28. april 1999?

Kommissionen bedes desuden redegøre for, hvornår den konkret påtænker at indkalde Den Stående Komité for Frø til drøftelser, og hvilke emner Kommissionen i så fald påregner at drøfte med erhvervet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(11. januar 2001)

Kommissionen har den glæde at kunne meddele det ærede medlem, at den i medfør af foranstaltning 81 i Hvidbogen om Fødevaresikkerhed er ved at etablere et retsgrundlag for et rådgivende udvalg for fødevaresikkerhed(1). Den vil sikre, at alle aktører inddrages i Fællesskabets politik vedrørende fødevaresikkerhed gennem en effektivisering af de eksisterende rådgivende komitéer og deres stående arbejdsgrupper, herunder den stående, rådgivende arbejdsgruppe vedrørende frø. Et sådant arbejde tager imidlertid nogen tid.

I mellemtiden har Kommissionen endvidere planlagt et møde i den eksisterende stående arbejdsgruppe vedrørende frø i februar/ marts 2001. Hovedpunktet på dagsordenen er de uafklarede spørgsmål i forbindelse med ændringsforslagene til de nuværende frødirektiver.

(1) KOM(1999) 719 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3421/00

af Andre Brie (GUE/NGL) til Rådet

(8. november 2000)

Om: Desertørers og militærnægteres situation efter Kosovokrigens afslutning

Under henvisning til Europa-Parlamentets fælles beslutning af 6. maj 1999 om situationen i Kosovo(1) og opfordringen heri til medlemsstaterne til at give desertører fra den jugoslaviske hær og militærnægtere midlertidig opholdstilladelse i EU, og i betragtning af, at

- tusindvis af disse desertører stadig nægtes den retsstatus, EU-regeringerne har lovet dem,

- de fleste af desertørerne (især i Ungarn) lever under menneskeuværdige forhold i flygtningelejre,

- langt de fleste desertører ikke bliver tilkendt asyl, og mange af dem endog må regne med at blive udvist,

bedes Rådet oplyse,

- om det er sig dette problem bevidst, og hvilke bestræbelser der har været udfoldet indtil nu,

- hvorfor man først opfordrede til desertering for derpå at lukke grænserne for desertørerne og ikke indrømme dem nogen retsstatus, og endog truer nogle af dem med udvisning,

- om EU har bevilget netop Ungarn, hvor de fleste desertører har fundet midlertidigt ophold, en passende finansiel støtte,

- om det har planer om at tage dette spørgsmål op i de kommende drøftelser med den nye jugoslaviske ledelse, og hvilken holdning det i den forbindelse vil indtage?

(1) EFT C 279 af 1.10.1999, s. 411.

Svar

(24. april 2001)

1. Rådet er godt klar over den situation, som desertører og militærnægtere fra FRJ's hær befinder sig i efter Kosovo-konflikten, og har noteret sig Europa-Parlamentets beslutning af 6. maj 1999.

2. Som det ærede parlamentsmedlem gør opmærksom på, var denne beslutning rettet til medlemsstaterne, der sikkert har fulgt Europa-Parlamentets henstillinger vedrørende spørgsmål, der hører under deres suverænitet.

3. Rådet har derfor ikke taget specielt dette spørgsmål op, men det mener, at den nye situation, der tegner sig i Beograd, kunne være fremmende for en positiv løsning på situationen for jugoslaviske desertører og militærnægtere. Rådet vil engagere sig aktivt heri. Det har i den forbindelse hilst det lovforslag om amnesti velkomment, som FRJ's regering for nylig har forelagt parlamentet, og som vil kunne finde anvendelse på desertører og militærnægtere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3481/00

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(10. november 2000)

Om: Dårlig udførelse af vejforbindelser som finansieres under den anden EF-støtteramme

I sit svar på min skriftlige forespørgsel E-1912/99(1) erkendte Kommissionen, at der er store problemer på grund af den dårlige udførelse af de vejforbindelser, som bygges i Grækenland med finansiering under den anden EF-støtteramme.

Kan Kommissionen oplyse, om den råder over nye oplysninger vedrørende omfanget af dårligt udført arbejde i forbindelse med de projekter, som gennemføres i Grækenland med finansiering under den anden EF-støtteramme? Er Kommissionen tilfreds med de foranstaltninger, den græske regering har iværksat med henblik på at udbedre dette arbejde? Hvis dette ikke er tilfældet, bedes Kommissionen oplyse, hvad den har til hensigt at gøre for at imødegå dette meget alvorlige spørgsmål?

(1) EFT C 280 E af 3.10.2000, s. 2.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(22. december 2000)

Kommissionen henviser det ærede medlem til sit supplerende svar på Alvanos' skriftlige forespørgsel 2783/99(1) om byggesjusk i offentlige projekter, som samfinansieres under fællesskabsstøtterammen for Grækenland for perioden 1994-1999.

Vedrørende navnlig Pathe-motorvejen og strækningen Athen-Korint og Athen-Yliki, hvor byggesjusk har betydet, at Ministeriet for offentlige arbejder ikke har kunnet acceptere den endelige aflevering af projekterne, har de græske myndigheder netop meddelt Kommissionen, at de ansvarlige entreprenører inden udgangen af 2000 for egne midler skal rette op på de strukturelle fejl, der er konstateret med arbejdet. Ministeriet for offentlige arbejder vil efterfølgende kunne acceptere afleveringen af projekterne endeligt og pålægge bøder for problemet med asfaltbelægningen på de tre pågældende strækninger.

I overensstemmelse med anbefalinger fra et forsker- og ekspertudvalg nedsat på initiativ af Ministeriet for offentlige arbejder, som skulle undersøge sagen, vil den endelige udbedring af asfaltlaget på de tre strækninger ske gennem et nyt udbud, og kontrakten herfor vil blive tildelt i begyndelsen af 2001.

(1) Se side 2.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3837/00

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(7. december 2000)

Om: Samordnet praksis ved afregning for bankoverførsler

Kommissionen erklærer i sit svar på forespørgsel E-2963/00, at den ikke råder over oplysninger om eventuelle rentegevinster eller -tab som følge af afregningspraksis for bankoverførsler.

Kan Kommissionen, eftersom varigheden af overførsler såvel nationalt som på EU-plan ikke svarer til nogen real time-overførsel, oplyse,

1. hvornår afregningen for en overførsel sker ved den overførende bank på den overførende kundes konto?

2. hvornår afregningen for det overførte beløb sker på modtagerens konto?

3. hvem der får krediteret renterne i den tid, overførslen varer?

4. i hvilket forhold renterne deles, såfremt de involverede banker krediteres renterne i dette tidsrum?

5. om der gælder aftaler bankerne imellem om en fordeling af renterne i den tid, overførslen varer?

6. om ikke en fælles fremgangsmåde opfattet som en samordnet praksis eventuelt kunne være i modstrid med europæiske konkurrenceregler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(19. januar 2001)

Grænseoverskridende og nationale pengeoverførsler er baseret på retshandler mellem ordregiver og dennes kreditinstitut. Derfor gælder der principielt aftalefrihed eller eventuelt særlige nationale bestemmelser med hensyn til fastsættelse af valørdatoen på ordregiverens konto.

Såfremt der ikke er aftalt nogen frist, bestemmer Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/5/EF af 27. januar 1997 om grænseoverskridende pengeoverførsler(1), at det overførte beløb skal krediteres modtagerens konto inden slutningen af den sjette bankdag efter acceptdatoen for ordren(2).

Kreditinstituttet er i øvrigt forpligtet til at give oplysninger om den gældende valørdato(3).

Det fastslås, at spørgsmålet om, hvorvidt og i hvilket omfang kreditinstitutterne yder kunderne renter, afhænger af de generelle forretningsbetingelser eller aftalebetingelser mellem det pågældende institut og dets kunder. Der findes i denne forbindelse ingen almengyldige juridiske forpligtelser på fællesskabsplan eller nogen samordnet praksis på EU-plan. Dette spørgsmål er underlagt markedskræfternes frie spil.

Bankerne krediteres normalt ikke renter i det tidsrum, overførslen varer, men de profiterer af, at pengebeløbet er disponibelt og af, at de ikke skal betale renter i det pågældende tidsrum. Opdeling af overførelsestiden afhænger af skik og brug inden for den valgte afregningspraksis.

Kommissionen råder ikke over oplysninger herom.

Hvis en fælles fremgangsmåde svarer til EF-Domstolens kriterier for samordnet praksis, kan der være tale om overtrædelse af EF-traktatens artikel 81 (tidligere artikel 85).

(1) EFT L 43 af 14.2.1997.

(2) Artikel 6 i direktiv 97/5/EF.

(3) Artikel 3 og 4 i direktiv 97/5/EF.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4014/00

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(21. december 2000)

Om: Eksport af vulkaniserede og genforarbejdede dæk til Brasilien

Vil Kommissionen rette henvendelse til den brasilianske regering i lyset af dennes afgørelse om at udvide det eksisterende forbud mod import af brugte dæk til det brasilianske marked til også at omfatte vulkaniserede og genforarbejdede dæk, for så vidt som det drejer sig om behørigt godkendte og attesterede EU-produkter?

I benægtende fald hvorfor?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy på skriftlige forespørgsler E-3925/00, E-4014/00 og E-4026/00

(6. februar 2001)

Ifølge nationale brasilianske handelsbestemmelser, som er meddelt Verdenshandelsorganisationen (WTO), er det udtrykkeligt forbudt at importere brugt inventar og brugte maskiner og forbrugsgoder, og den eneste mulighed for undtagelse er gaver.

De brasilianske toldmyndigheder forelagde problemet om importen af vulkaniserede dæk for retsmyndighederne, som konkluderede, at det var i strid med lokale handelsbestemmelser at tillade en sådan import. De suspenderede derfor straks udstedelsen af importlicenser for de pågældende varer. I den forbindelse er retsafgørelsen blevet gennemført i praksis med handelsbestemmelsen Portaria MDIC/SECEX nr. 8 af 25. september 2000.

Kommissionen er bekendt med problemet og den bekymring, det har vakt hos selskaber, som fremstiller og eksporterer vulkaniserede dæk. Efter de indledende kontakter med de brasilianske myndigheder har Kommissionen forstået, at der efter den brasilianske regerings opfattelse kan være sundheds- og forbrugsmæssige bekymringer forbundet med importen af brugte goder, og at de brasilianske myndigheder har udarbejdet Portaria nr. 8, som blokerer for importen af sådanne dæk, da nævnte retsafgørelse udvider anvendelsesområdet for brugte varer til også at omfatte vulkaniserede dæk. Når Kommissionen har fået klarlagt problemet yderligere med industrien, vil den rette henvendelse til den brasilianske regering og fremføre sagen, for at der kan skelnes mellem disse varer og den generelle kategori af brugte goder, og for at forklare det europæiske system for typegodkendelse. Hvis det ikke er muligt at nå frem til en positiv løsning, vil Kommissionen overveje, hvordan den kan gribe ind på baggrund af den brasilianske regerings svar.