ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2882/97 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Dumping - potaskeindustri

Sir Leon Brittan, medlem af Kommissionen, moedtes med den russiske vicepremierminister, Anatoly Chubais, i Moskva i juni 1997 for at droefte handelsspoergsmaal mellem EU og Rusland, og navnlig problemer i forbindelse med anti-dumpingafgift. Rejste den russiske minister ved denne lejlighed spoergsmaalet om de nuvaerende anti-dumpingforanstaltninger med hensyn til potaske, og hvad var i givet fald kommissionsmedlemmets svar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (16. oktober 1997)

Paa moedet i Moskva i juni 1997 mellem det medlem af Kommissionen, der som forretningsomraade har den faelles handelspolitik, og den russiske vicepremierminister, droeftede parterne ikke spoergsmaalet om antidumpingproceduren vedroerende kaliumchlorid.

Den fornyede undersoegelse af antidumpingforanstaltningerne vedroerende importen af kaliumchlorid fra Rusland er imidlertid snart afsluttet, og Kommissionen fremlaegger i naer fremtid et forslag for Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2816/97 af André Sainjon (ARE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Fusion mellem Boeing og McDonnell Douglas

Kommissionens accept af fusionen mellem Boeing og McDonnell Douglas rejser et fundamentalt spoergsmaal.

1. Hvilken industripolitik skal Unionen foere over for den amerikanske provokation?

2. Agter den at fremme en tilnaermelse mellem de store europaeiske grupper og hvorledes?

3. Agter den som led i det 5. rammeprogram at fremme et nyt opsving inden for luftfarts- og rumforskningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (20. oktober 1997)

Kommissionen meddelte i juli 1997, at den i loebet af efteraaret ville fremlaegge en meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om luft- og rumfartsindustriens fremtid. Meddelelsen »Den europaeiske luft- og rumfartsindustri - den globale udfordring maa imoedegaas« ((KOM(97) 466. )), blev vedtaget af Kommissionen den 24. september 1997, og behandler de emner, som det aerede medlem omtaler. Kommissionen er enig i, at det i lyset af den oegede internationale konkurrence vil vaere i luft- og rumfartsindustriens interesse at kunne nyde godt af de stordriftsfordele og synergier, som stoerre europaeiske industrielle sammenslutninger kunne tilvejebringe. Kommissionen er af den opfattelse, at ethvert initiativ til konsolidering inden for industrien maa tages af industrien selv paa grundlag af fornuftige oekonomiske og handelsmaessige kriterier, som goer luft- og rumfartsindustrien til en dynamisk og fleksibel operatoer paa det internationale luft- og rumfartsmarked.

I det femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) ((KOM(97) 142. )) har Kommissionen anerkendt vigtigheden af at erhverve ny teknologi paa luftfartsomraadet, og den har foreslaaet noegleaktionen »Nye perspektiver for luftfartsindustrien«. Herigennem vil Kommissionen gennemfoere samordnende foranstaltninger for at stoette luft- og rumfartsindustrien i at realisere sine strategiske maal.

Hvad angaar rumfartsteknologier og -applikationer, vil Kommissionen ligeledes sikre en sammenhaengende indgangsvinkel i Faellesskabets egne aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling (FTU) under det femte rammeprograms forskellige saerprogrammer og sikre samordning med andre politikker paa rumfartsomraadet. Et saadant samarbejde fremmer synergien mellem anvendt forskning og grundforskning i de talrige, indbyrdes forbundne fagomraader inden for luft- og rumfartsindustrien og oeger virkningen i alle forsyningsled. Kommissionen har endvidere styrket samarbejdet med Den Europaeiske Rumorganisation generelt, herunder isaer i forbindelse med dens FTU-programmer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2500/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (18. juli 1997)

Om: Brandsikkerhed paa hoteller

Idet jeg henviser til min skriftlige forespoergsel E-1423/97 ((EFT C 45 af 10.2.1998, s. 29. )),vil jeg gerne spoerge, hvorfor undersoegelsen endnu ikke er offentliggjort paa engelsk? Er Kommissionen tilfreds med den ringe respons paa det spoergeskema, som undersoegelsesgruppen udsendte (ceten-apave), dvs. 1.213 svar paa 20.000 spoergeskemaer fordelt paa kun otte medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (16. oktober 1997)

Kommissionen kan fremkomme med yderligere oplysninger til supplering af dem, der er givet tidligere som svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-1423/97.

Det passer, at undersoegelsen vedroerende brandsikring kun forelaa paa fransk. Dette skyldtes dokumentets laengde (over 750 sider med bilag). Det kan benyttes som grundlag for information og handling fra Kommissionens side, uden at det behoever at oversaettes.

Undersoegelsen blev udfoert i meget stor maalestok. De over 1 000 indkomne besvarelser blev anset for at vaere tilstraekkeligt repraesentative til, at man kunne konsolidere og analysere oplysningerne, der var indhentet fra saavel private som offentlige organer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2590/97 af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen (29. juli 1997)

Om: Eventuel indgivelse af klage over ordningen med faste priser paa boeger i det tyske sprogomraade

Den oestrigske boghandlerkaede, som for tiden har en sag i gang ved Kommissionen over ordningen med faste priser paa boeger i det tyske sprogomraade, truer med at indbringe klagen for Domstolen.

Hvad sker der med bogpriserne i det tyske sprogomraade fra tidspunktet for en klages indbringelse og til Domstolens endelige afgoerelse herom?

Hvor laenge varer erfaringsmaessigt en saadan proces?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (1. oktober 1997)

I henhold til EF-traktatens artikel 175, tredje afsnit, kan enhver fysisk eller juridisk person indbringe klage til Domstolen over, at en af EF's institutioner, altsaa f.eks. Kommissionen, har undladt at udstede en retsakt til ham, henstillinger og udtalelser dog undtaget. En klager kan klage over, at Kommissionen har undladt at traeffe en beslutning i klagespoergsmaalet. I henhold til artikel 175, andet afsnit, kan en saadan klage imidlertid kun antages til behandling, hvis den paagaeldende institution har vaeret opfordret til at handle og ikke har taget stilling senest to maaneder efter opfordringen. Klagen kan i saa fald indbringes for Domstolen inden for en frist paa yderligere to maaneder. Der er ikke sat nogen frist for, hvornaar Domstolen skal traeffe sin beslutning, men Domstolen kan i henhold til EF-traktatens artikel 186 foreskrive de noedvendige foreloebige forholdsregler i sager, den har faaet forelagt.

EF-traktatens artikel 177 indeholder desuden en anden mulighed. I henhold til denne artikel kan en medlemsstats domstol, der har faaet forelagt et spoergsmaal om fortolkning af traktaten, og som skoenner, at en afgoerelse af spoergsmaalet er noedvendig, foer den afsiger sin dom, anmode Domstolen om at afgoere spoergsmaalet. Det er imidlertid op til den nationale domstol at afgoere, om sagen skal forelaegges EF-Domstolen. Sagens parter kan ikke fremtvinge en behandling ved EF-Domstolen. Det kan paa grundlag af de oplysninger, der er anfoert i forespoergslen, ikke afgoeres, om denne mulighed kunne vaere relevant i det foreliggende tilfaelde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2922/97 af Klaus Rehder (PSE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Situationen paa frugt- og groensagsmarkedet i Den Europaeiske Union

Ifoelge Arbeitsgemeinschaft der Verbraucher (AgV) er der mellem 1990 og 1994 givet naesten 15 mia. DM ud til produktion og fjernelse af frugt- og groensagsoverskud i Den Europaeiske Union. 4,5 mia. DM skulle stamme fra tyske skatteyderes lommer. Alene i produktionsaaret 1993/1994 blev ca. 2,5 mia. kg frugt og groensager opkoebt og tilintetgjort for skattepenge (umiddelbare omkostninger i EU: 1,2 mia. DM, heraf 360 mio. tyske skattepenge). Denne tilintetgoerelse forventes i fremtiden at komme til at koste alene de tyske skatteydere yderligere 4-5 mia. DM om aaret.

1. Hvor store beloeb er der efter Kommissionens beregninger siden 1990 og frem til i dag blevet betalt til tilintetgoerelse af overskud og fjernelse af overskudsprodukter fra markedet i de enkelte medlemsstater hhv. Den Europaeiske Union?

2. Hvor stor en del af interventionsmaengderne er blevet omdannet til alkohol eller foder eller haeldt paa lossepladser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. oktober 1997)

1. De beloeb, der siden regnskabsaaret 1990 er blevet udbetalt som finansiel godtgoerelse i forbindelse med tilbagetagelse fra markedet, fremgaar af de oversigter, der sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat, og som er opdelt paa medlemsstater og regnskabsaar.

2. De tilbagetagne maengder og deres anvendelse i procent af de tilbagetagne maengder for produktionsaarene 1970/71-1992/93 (det sidste produktionsaar, for hvilket tallene foreligger) fremgaar ogsaa af disse oversigter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2851/97 af Edith Mueller (V) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: EU's politik i det tidligere Jugoslavien

Kan Kommissionen for hver enkelt budgetpost vedroerende aktiviteterne i det tidligere Jugoslavien (PHARE, genopbygningskonti, ECHO, demokrati, FUSP, finansprotokoller,...) opstille en tabel indeholdende foelgende oplysninger (siden paabegyndelsen af aktiviteter i det tidligere Jugoslavien/efter 1990):

Budgetpost

>TABLE>

Note: Forpligtelser, kontrakter og betalinger boer vedroere det aarlige budget. (1) Planlagt tilbagebetalingsperiode. (2) Faktisk eller justeret tilbagebetalingsperiode.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-2850/97 og E-2851/97 (23. oktober 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2597/97 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Nikkelindholdet i euromoenterne

Under henvisning til forslag til Raadets forordning KOM(97)0247, punkt 4 - valg af metal - oenskes det oplyst:

1. hvilket bevis man har for, at nikkel i moenter kan udloese eksem paa haender eller forvaerre eksistrende eksem paa haender?

2. hvis et saadant bevis foreligger - hvor mange europaeer har udviklet eksem paa haenderne som foelge af nikkel i moenter eller har vedvarende eksem paa haenderne som foelge af nikkel i moenter?

Hvis der paa spoergsmaal 2 kan gives et numerisk svar, oenskes det oplyst, hvad der ligger til grund for et saadant tal: opgives det paa basis af en model? Staar der nogen dokumentation til raadighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (6. oktober 1997)

Det er videnskabeligt bevist, at nikkel i objekter, der kommer i direkte og laengerevarende kontakt med huden, kan foraarsage nikkeloverfoelsomhed eller medfoerer dermatitis hos personer, der allerede er nikkeloverfoelsomme.

Der er dog kun offentliggjort meget faa undersoegelser om mulige hudvirkninger som foelge af nikkelafgivelse fra moenter. Der findes heller ikke officielle epidemiologiske undersoegelser.

Paa Kommissionens anmodning har Det Videnskabelige Udvalg for Kemiske Forbindelsers Toksicitet og OEkotoksicitet foretaget en vurdering af risikoen ved at haandtere nikkelholdige moenter. Udvalget naaede frem til, at der ikke var bevis for, at de nuvaerende moenter havde medfoert overfoelsomhed. Med hensyn til personer, der allerede er overfoelsomme, konkluderede det videnskabelige udvalg paa grundlag af en analyse af det meget beskedne foreliggende datamateriale, at kun meget faa tilfaelde af dermatitis kan have vaeret foraarsaget af nikkelafgivelse fra de nuvaerende moenter, baade for saa vidt angaar den gennemsnitlige forbruger som arbejdstagere, der haandterer moenter i deres arbejde.

For at kunne fremlaegge statistisk signifikante data om den eventuelle rolle, som nikkelafgivelse fra moenter spiller med hensyn til at foraarsage eksem paa haenderne, er det noedvendigt at foretage yderligere undersoegelser.

Det boer imidlertid fremhaeves, at de tekniske karakteristika, som Kommissionen foreslaar for de nye euromoenter, vil reducere andelen af cirkulerende nikkelholdige moenter i EU til 8 % sammenlignet med den nuvaerende andel paa 75 %.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3127/97 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: En foranstaltning fra Den Europaeiske Unions side med henblik paa at fjerne affaldet i rummet

De mange tusinde objekter af enhver art, som rummet er fyldt af som foelge af satellitter og andre anordninger, som ikke anvendes og som ikke er til nogen nytte, er ved at skabe et problem af saerligt stort omfang, som kraever oejeblikkelige foranstaltninger paa internationalt plan.

Manglen paa planlaegning og koordination udgoer det faelles grundlag for en lang raekke aktioner, der har omdannet rummet til en enorm losseplads, foerst og fremmest for objekter af metal, som skader vort habitat paa grund af nedbrydningen af de paagaeldende bestanddele, som er kasserede paa grund af deres ubrugelighed.

Hvilken politik har Den Europaeiske Union foert med henblik paa at fjerne det affald i rummet, som svaever omkring vores planet, og hvilke forslag har Kommissionen fremsat eller regner med at fremsaette med henblik paa at medvirke til at bekaempe dette problem paa verdensplan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (3. november 1997)

Affald i rummet og de mulige foelgevirkninger heraf for rumfartsaktiviteterne har vaeret droeftet paa internationalt plan i en aarraekke.

Med hensyn til Europa nedsatte raadet for Den Europaeiske Rumfartsorganisation (ESA) allerede i 1986 en arbejdsgruppe, sammensat af eksperter paa omraadet rumaffald. Efter en rapport fra denne gruppe vedtog ESA's medlemsstater en resolution om organisationens politik paa dette omraade. ESA's igangvaerende aktiviteter vedroerende affald i rummet sigter imod at mindske dettes opstaaen, reducere risikoen paa jorden i forbindelse med genstande fra rummet, der vender tilbage til jorden, at samle data vedroerende rumaffald med henblik paa at kunne vurdere problemets omfang og dets konsekvenser, samt endelig at undersoege de juridiske aspekter.

I 1993 oprettede ESA »Inter-agency space debris coordination committee« (IADC) sammen med de tilsvarende amerikanske, russiske og japanske organisationer. De franske, tyske, britiske og indiske organisationer tilsluttede sig siden denne komité. I IADC samles hele verdens tekniske ekspertviden og know-how med hensyn til affald i rummet.

Siden 1994 har affald i rummet vaeret paa dagsordenen for moederne i det videnskabelige og tekniske underudvalg under FN's komité for fredelig udnyttelse af det ydre rum (COPUOS).

Kommissionen foelger og vil fortsat foelge de aktiviteter, der foregaar paa internationalt plan for at naa til enighed om bestemmelser og retningslinjer for operationer i rummet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3044/97 af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen (16. september 1997)

Om: Flytning af befolkningsgruppe til Chittagong Hill Tracts

Af Europa-Parlamentets bemaerkninger til budgetkonto B7-301, OEkonomisk samarbejde med udviklingslandene i Asien, fremgaar det, at en del af bevillingerne til Bangladesh skal anvendes til at foere bengalske bosaettere tilbage til deres oprindelige hjemsted. Hvilke initiativer har Kommissionen taget i 1997, og hvilke initiativer agter den at tage fremover for at efterkomme Parlamentets oensker? Har den taget kontakt med myndighederne i Bangladesh herom? Har Kommissionen oplysninger om udviklingen af situationen i Chittagong-omraadet, navnlig med hensyn til spoergsmaalet om menneskerettighederne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (1. oktober 1997)

Kommissionen har noeje maerket sig Parlamentets bemaerkninger til budgetkonto B7-301, hvori det hedder, at en del af budgettet boer anvendes til at foere de bengalske bosaettere i Chittagong Hill Tracts tilbage til slettelandet.

Selv om Kommissionen har til hensigt at stoette gennemfoerelsen af fredsprocessen, er det dog stadig for tidligt at gaa i gang med forberedelsen og gennemfoerelsen af projektet i Chittagong Hill Tracts, da der fortsat foregaar forhandlinger mellem Bangladesh' myndigheder og stammelederne, og de politiske og sikkerhedsmaessige forhold taler ikke til fordel for ydelse af nogen ekstern bistand.

Den sjette forhandlingsrunde mellem de bangladeshiske myndigheder (den nationale komité) og den politiske floej af Shanti Bahini paaregnes indledt i naer fremtid, og det forventes, at den vil resultere i undertegnelsen af en fredsaftale.

Kommissionen foelger udviklingen noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3175/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (9. oktober 1997)

Om: Finansiering af den nye lufthavn i Spata paa Attiki

Som det er bekendt, er den nye lufthavn i Spata et projekt af strategisk betydning ikke alene for udviklingen af Attiki, men ogsaa af hele Graekenland, isaer nu hvor De Olympiske Lege i aar 2004 er blevet overdraget til dette land.

Det er ligeledes bekendt, at Olympic Airways vil vaere den stoerste bruger af lufthavnen, og at der saaledes maa tages hensyn til dette selskabs behov ved udformningen af projektet. Men til trods herfor har Olympic Airways endnu ikke sendt sine forslag samt en beskrivelse af sine behov med det resultat, at udfoerelsen af projektet bliver forsinket.

Kommissionen bedes oplyse, om Olympic Airways er blevet anmodet om - og i saa fald hvornaar - at sende en beskrivelse af sine behov vedroerende den nye lufthavn i Spata, samt hvad den vil goere, for at man kan komme videre med sagen og fortsaette uden forsinkelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (28. oktober 1997)

Ifoelge de oplysninger, Kommissionen raader over, og som den har modtaget fra overvaagningskomitéen under Samhoerighedsfonden, forloeber projektet »Athens nye internationale lufthavn i Spata« regelmaessigt.

Ifoelge de samme oplysninger gennemgaas den af Olympic Airways udarbejdede opgoerelse over selskabets behov for oejeblikket af de graeske myndigheder.

Kommissionen skal ikke undlade at foelge forloebet af arbejdet under det paagaeldende projekt noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2375/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Faellesskabsstoette til vildledende information om kvaegavl

En flot illustreret brochure med titlen »Alt om kvaegavl. En rejse i det milanesiske landbrug« er blevet udsendt af og formodentlig med oekonomisk stoette fra landbrugsudvalget og undervisningsudvalget i provinsen Milano og Europa-Kommissionens repraesentation i Milano. I denne brochure kan man laese idylliske beskrivelser af en ikke-intensiv kvaegavl, som i virkeligheden ikke er andet end ord, bl.a. foelgende: »kalvene vokser op glade og uden stress«, »slagteriet er ikke et uhyggeligt sted (...), men ligner snarere en hollandsk fabrik«, »morgendagens steg ankommer til os efter en ret behagelig rejse i en dobbeltdaekker-lastbil i stil med dobbeltdaekker-busserne i London«, »de parkeres (...) medens de drikker vand og staar og taenker«, alt sammen serveret med tegninger af frie og smilende dyr.

Hvordan er det muligt, at der gives stoette til initiativer, der er baseret paa oplysninger, der i den grad er afvigende fra virkeligheden i den industrialiserede kvaegavl, hvori der fremsaettes udtalelser, som er direkte forkerte som f.eks. oplysningerne om transportforholdene for levende dyr eller hvordan kalvene opdraettes? Har Unionen til hensigt at aendre forholdene ved hjaelp af nye direktiver?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. september 1997)

Den paagaeldende brochure er maaske ganske rigtigt gaaet lidt for vidt i sit - lad os indroemme det, let romantiske - ordvalg. Alligevel er der ingen grund til at kalde den information om kvaegavl, der gives i denne brochure, vildledende. Generelt har informationsbrochurer til formaal at udbrede et bestemt budskab ved hjaelp af bestemte billeder og et bestemt indhold. Hvad enten det er i forretningsverdenen eller inden for offentlig kommunikation, er det ikke ualmindeligt at udbrede sig i positive vendinger ved at understrege eksisterende vaerdier.

Hvad angaar den faelles landbrugspolitik, er budskabet klart: Vi interesserer os for menneskers helbred og for miljoeet, men ogsaa for dyrebeskyttelse. De seneste forslag under Agenda 2000 viser dette paa tydelig vis. Det aerede medlem maa vaere klar over, at Faellesskabet rent faktisk har forbedret miljoe- og dyrebeskyttelse inden for landbruget. For nylig er der vedtaget hoejere standarder for beskyttelse af kalve og for beskyttelse af dyr under transport og under slagtning. Disse bestemmelser er reelle, fordi de allerede eksisterer. Derfor er Kommissionen i sin gode ret til at udsende information om disse resultater paa en passende maade for at opveje den til tider forudindtagede information om dette emne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2870/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: Haglkatastrofe i Graekenland

Omraader i Thessalien blev den 9. august 1997 hjemsoegt af voldsomme haglbyger, der oedelagde afgroederne. Mange dyr mistede i den forbindelse livet, og boliger og lagerbygninger udsattes for alvorlige beskadigelser. De meget omfattende oedelaeggelser betraeffer et omraade paa over 7000 ha, der primaert var beplantet med bomuld, majs, groensager og tobak, og vil foere til oekonomisk ruin for producenterne i det beroerte omraade. Kan Kommissionen derfor oplyse, hvilke foranstaltninger den vil ivaerksaette med henblik paa, at de skadelidte producenter faar udbetalt en betimelig erstatning?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2870/97 og E-2995/97 (16. oktober 1997)

Kommissionen udtrykker sin medfoelelse med de landbrugere, hvis afgroeder er blevet oedelagt af hagl. Kommissionen forstaar fuldt ud de problemer, som kan opstaa efter et uvejr af et saadant omfang.

Kommissionen skal dog goere opmaerksom paa, at der i Faellesskabets budget ikke er afsat midler til at daekke tab af en hoest eller en hel aarsproduktion, hvilket faktisk hoerer blandt de oftest forekommende skader i forbindelse med haglbyger. Hvis det kan bevises, at gaarde eller husdyr er beroert af saadanne naturbetingede oedelaeggelser, kan Kommissionen dog undersoege eventuelle anmodninger fra medlemsstaten inden for rammerne af strukturfondene og overveje en passende omfordeling af rammebeloebene i EF-stoetterammen (EFSR) efter en aendring af prioriteterne, som medlemsstaten foerst skal foretage. Dette kunne for eksempel ske i forbindelse med midtvejsevalueringen af EFSR for Graekenland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2620/97 af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Stoejkrav til maskiner og maskinrum

Vil Kommissionen besvare mine 3 spoergsmaal i E-2009/97 ((EFT C 391 af 23.12.1997, s. 149. )) med Ja eller Nej?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. oktober 1997)

For at supplere det foregaaende svar bemaerkes det, at direktiv 89/393/EOEF med efterfoelgende aendringer ((Direktiv 89/392/EOEF af 14. juni 1989 (EFT L 183 af 29.6.1989); aendret ved direktiv 91/368/EOEF (EFT L 198 af 22.7.1991), 93/44/EOEF (EFT L 175 af 19.7.1993) og 93/68/EOEF (EFT L 220 af 30.8.1993). )) om maskiner i artikel 2, stk. 2, udtrykkelig fastslaar, at »... dette direktiv beroerer ikke medlemsstaternes mulighed for - under iagttagelse af traktaten - at fastsaette de krav, som de anser for at vaere noedvendige for at sikre personers, herunder navnlig arbejdstageres beskyttelse i forbindelse med anvendelse af de paagaeldende maskiner...«.

De danske myndigheder har saaledes mulighed for med henblik paa at nedsaette den stoej, som arbejdstagerne udsaettes for, og under forudsaetning af, at maskinerne ikke skal aendres, at kraeve, at de beskyttes individuelt. De samme myndigheder kan ligeledes, med henblik paa at nedsaette den stoej, arbejdstagerne udsaettes for, til et acceptabelt niveau, kraeve, at arbejdstagerne anvender personlige vaernemidler.