SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3115/02

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(30. oktober 2002)

Om: Lukning af en protestantisk kirke i Iskenderun, Tyrkiet

Har Kommissionen kendskab til forlydender om, at sikkerhedspolitiet i Hatay-provinsen i det sydlige Tyrkiet officielt har meddelt den protestantiske kristne krike i Iskenderun, at den skulle lukke og ophøre med sine aktiviteter pr. 14. juni i år, samt at den pågældende ordre, som er underskrevet af provinsens sikkerhedsdirektør, påbød, at kirken skulle lukke, fordi dens aktiviteter ansporede til religiøs og sekterisk forskelsbehandling og skadede religiøse og nationale følelser samt vakte anstød i samfundet til trods for, at den pågældende menighed på 80 til 90 tyrkiske borgere gennem de sidste syv år er mødtes på kirkens nuværende adresse, uden at dette tidligere har ført til klager fra de tyrkiske myndigheder?

Tyrkiet har en lang historie med beskyttelse af jøder og kristne på sit område. Hvis disse forlydender bekræftes, anser Kommissionen dem da for betydningsfulde, og har Kommissionen kendskab til, om lukningen fandt sted med den tyrkiske regerings kendskab og billigelse?

Mere generelt: uanset fortrin og mangler ved Tyrkiets ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union anser Kommissionen visse nyligt stedfundne politiske ændringer i landet for positive, og mener den, at det er i såvel Tyrkiets som Den Europæiske Unions interesse at udvikle tættere økonomiske og politiske forbindelser, uden at der tages stilling til de endelige relationer mellem de to?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(19. december 2002)

Kommissionen har kendskab til flere tilfælde, hvor ikke-muslimske religiøse samfund i Tyrkiet er blevet udsat for pres og chikane. Kommissionen har kendskab til det særlige tilfælde, der er rejst af det ærede medlem.

Som kandidatland har Tyrkiet forpligtet sig til at opfylde de politiske Københavnskriterier. Overholdelsen af princippet om religionsfrihed er et af disse kriterier.

Kommissionen overvåger nøje situationen, når det gælder religionsfrihed.

Kommissionen har i sin periodiske rapport om Tyrkiet, der blev fremlagt den 9. oktober 2002(1), bemærket, at ikke-muslimske religiøse samfund, selv om der principielt er garanteret religionsfrihed, støder på retlige hindringer. Der henvises navnlig til, at det protestantiske samfund konfronteres med betydelige administrative problemer i forbindelse med leje af lokaler til gudstjeneste og bygning af nye kirker.

Til trods for disse vanskeligheder er der tegn på en øget anerkendelse af ikke-muslimske samfund. Den tyrkiske stat deltager i større udstrækning i en økumenisk dialog på internationalt plan og indtager en mere åben holdning til religionsundervisning. I oktober 2001 opfordrede indenrigsministeriet lederne af de forskellige trossamfund til at fremføre deres bekymringer og krav.

I den ovennævnte periodiske rapport understregede Kommissionen, at Tyrkiet har gjort betydelige fremskridt med opfyldelsen af de politiske Københavnskriterier og navnlig i det forløbne år. De reformer, der blev vedtaget i august 2002, er meget vidtrækkende. Sammen udgør disse reformer en stor del af grundlaget for at styrke demokratiet og beskytte menneskerettighederne i Tyrkiet. De baner vej for yderligere ændringer, der gradvis kan medvirke til, at den tyrkiske befolkning får samme rettigheder og frihedsrettigheder som i EU.

I det strategidokument, der blev vedtaget den 9. oktober 2002, har Kommissionen anbefalet, at Den Europæiske Union forstærker sin støtte til Tyrkiets førtiltrædelsesforberedelser med henblik på den følgende fase i tiltrædelsen. Som nævnt i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25. oktober 2002, vil der på Det Europæiske Råds møde i København i december 2002 blive truffet en afgørelse om den næste fase i Tyrkiets kandidatur.

Kommissionen har ikke kendskab til eventuelle foranstaltninger truffet efter offentliggørelsen af den periodiske rapport, som indvirker på det problem, som det ærede medlem henviser til.

(1) KOM(2002) 700 endelig udg.