ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2605/96 af Paul Lannoye (V) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Indvirkning paa miljoeet af det saakaldte Transhennuyère-projekt, som har til formaal at standse overudnyttelsen af Pecq-Roubaix-grundvandsreservoiret gennem overfoersel af vand fra bl.a. Péruwelz-Seneffe-grundvandsreservoiret som led i maal 1-H

I den hensigt at standse den systematiske overudnyttelse af Pecq-Roubaix-grundvandsreservoiret, hvor den aarlige udvinding i 1990 naaede op paa 78 mio m3 mod en naturlig tilfoersel paa skoensmaessigt 57 mio m3 om aaret, er der i forbindelse med Transhennuyère-projektet planlagt udvindinger fra Péruwelz-Seneffe-grundvandsreservoiret.

Men Péruwelz-Seneffe-grundvandsreservoiret er artesisk i et omraade, som omfatter kommunen Péruwelz og de belgiske og franske nabokommuner. I denne graenseregion findes der saaledes et stort antal kilder, vaadomraader og enge, som danner de saeregne landskaber og biotoper. Regionen, som ligger over Péruwelz-Seneffe-grundvandsreservoiret, taeller i oevrigt flere fredede omraader:

- det fredede domaene »Mer de sable« i kommunen Beloeil, som den vallonske region ligeledes har foreslaaet til Natura 2000,

- det beskyttede omraade for vilde fugle i Bassin de la Haine (jf. direktiv 79/409) ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )) i kommunerne Péruwelz, Bernissart, Beloeil, m.fl.,

- i Frankrig fortsaetter dette omraade i naturparken omkring Scarpe og Escaut.

I henhold til de oplysninger, jeg er i besiddelse af, er der risiko for, at udvindinger fra Péruwelz-grundvandsreservoiret kan udtoemme kilderne og udtoerre vaadomraaderne med sandsynlige negative foelger for biotoper og landskaber.

Jeg er saaledes af den opfattelse, at dette projekt, som er opfoert i bilag II til direktiv 85/337 ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) boer goeres til genstand for en vurdering af indvirkningen paa miljoeet, og at oplysningerne herom i overensstemmelse med artikel 7 i direktiv 85/337 boer forelaegges de beroerte franske myndigheder.

Kan Kommissionen tilslutte sig, at den positive udtalelse fra GD XI, som er afgivet paa grundlag af en kortfattet og ufuldstaendig evaluering, boer tages op til fornyet overvejelse, og at de franske myndigheder boer underrettes om projektets indhold?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-2605/96 og E-2617/96 (8. november 1996)

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at den har genbehandlet Transhennuyère-projektet, som skal modvirke overudnyttelsen af Pecq-Roubaix-grundvandsreservoiret, under hensyntagen til projektets miljoeindvirkning paa Péruwelz-zonen.

Da denne investering er kompliceret, har Kommissionen efter et foerste teknisk moede med de ansvarlige i den vallonske region anmodet om supplerende oplysninger for at kunne fastlaegge en endelig holdning til projektet.

Kommissionen har meddelt de regionale vallonske myndigheder, at EFRU's medfinansiering af dette projekt for oejeblikket er suspenderet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2763/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) og Peter Pex (PPE) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Fodtoej fra Kina, Indien og Thailand

Har Den Europaeiske Unions Antidumpingudvalg henstillet til Kommissionen at opkraeve en importbegraensende afgift paa fodtoej fra Kina, Indien og Thailand?

Har isaer Frankrig, Spanien og Portugal slaaet til lyd for denne foranstaltning af protektionistiske grunde?

Hvilken indflydelse vil denne foranstaltning faa paa beskaeftigelsen i eksportlandene?

Hvilke foelger vil den faa for de nederlandske skoimportoerer og forbrugerne?

Kommissionen bedes oplyse, hvorfor den ikke finder den foreslaaede foranstaltning i strid med WTO's bestemmelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (19. november 1996)

Kommissionen behandler i oejeblikket to antidumpingprocedurer vedroerende fodtoej. Den ene vedroerer visse typer fodtoej med overdel af laeder og plast med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Indonesien og Thailand, medens den anden vedroerer visse typer fodtoej med overdel af tekstilmaterialer med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik og Indonesien. Der foreligger ingen antidumpingprocedure vedroerende import af fodtoej fra Indien.

Begge procedurer var til behandling i Det Raadgivende Udvalg den 17. september 1996. Delegationernes udtalelser i Det Raadgivende Udvalg beroerer ikke Kommissionens beslutning om eventuelt at indfoere midlertidig antidumpingtold. Kommissionen udtaler sig principielt ikke om medlemsstaternes holdninger, idet konsultationerne er fortrolige.

Kommissionen har ikke undersoegt virkningerne af eventuelle foranstaltninger paa beskaeftigelsen i eksportlandene, idet det er beskaeftigelsessituationen i Faellesskabet, der skal tages i betragtning med henblik paa at fastslaa, om der er paafoert den paagaeldende EF-erhvervsgren skade.

Hvad angaar en tolds foelgevirkninger for importoererne, har flere importoerer gjort gaeldende, at antidumpingforanstaltninger vil vaere til skade for deres virksomhed. Kommissionen vil imidlertid, inden den traeffer afgoerelse om eventuelt at indfoere antidumpingtold, fuldt ud tage hensyn til baade importoerernes, forbrugernes og EF-producenternes interesser, inden den traeffer endelig afgoerelse om, hvorvidt det er i Faellesskabets interesse at traeffe foranstaltninger.

Skadevoldende dumping fordoemmes i artikel VI i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT), og det er under saadanne omstaendigheder tilladt at traeffe foranstaltninger til afhjaelpning af de skadelige virkninger, f.eks. i form af antidumpingtold.

Antidumpingprocedurerne vedroerende fodtoej er gennemfoert paa grundlag af Faellesskabets antidumpinglovgivning, som er i fuld overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO) antidumpingaftale.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1485/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Udviklingen i forbindelse med delprogram nr. 3 for det oestlige Makedonien og Trakien, foranstaltning nr. 3, sundhedsforsorg, under den anden faellesskabsstoetteramme

Til foranstaltning nr. 3.3 under regionalprogrammet for det oestlige Makedonien og Trakien er der afsat midler til sundhedsforsorg, der vedroerer regionen. Konkret naevnes opfoerelsen af hospitalerne i Xanthi og Drama, forbedring og modernisering af de eksisterende hospitaler i Komotini, Kavala og Alexandroupoli og endelig bygning af et universitetshospital i Alexandroupoli, som er et hoejt prioriteret projekt af vital betydning for OEstmakedonien og Trakien. Ved fordelingen af bevillingerne blev der afsat 3.793.000 ecu for 1994 og 11.379.000 for 1995.

1. Hvad var udnyttelsesgraden i 1994 og 1995?

2. Hvis der var forsinkelser i udnyttelsen, hvad var saa hovedaarsagerne hertil?

3. Kan der gives oplysninger om udviklingen af de enkelte projekter?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1479/96, E-1480/96, E-1481/96, E-1482/96, E-1484/96 og E-1485/96 (8. november 1996)

Som supplement til svaret af 26. juni 1996 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 126. )) er Kommissionen nu i stand til at give foelgende oplysninger.

For programmet vedroerende sundhed og forsorg under de paagaeldende operationelle programmer er det afsatte budget for 1994 og 1995 paa 72,10 mio. ECU. Den reelle udnyttelse i disse to foerste aar er paa 10,13 mio. ECU. Da programmerne blev indledt i slutningen af 1994, er udnyttelsen i realiteten sket i 1995.

De programmer, der er blevet finansieret som led i denne foranstaltning, vedroerer hovedsagelig store hospitaler, for hvilke programmering, undersoegelser og forberedende arbejder af betydeligt omfang er noedvendige, inden et eventuelt byggeri eller indkoeb af udstyr. Dette forklarer forsinkelsen i udnyttelsen i 1995.

I 1996 er en betydelig del af disse forberedende arbejder blevet afsluttet, og opfoerelsen af visse hospitaler er blevet paabegyndt, og der kan derfor forventes en hurtigere udnyttelse af bevillingerne. Kommissionen foelger meget noeje gennemfoerelsen af denne foranstaltning i de regionale operationelle programmer og i det operationelle program for sundhed og omsorg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2165/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Magnus Lemmels kritik af Kommissionen

Den 5.7.1996 fremkom vicegeneraldirektoer i GD III, Magnus Lemmel, i det svenske dagblad Dagens Politik med en kritik af Kommissionens maade at arbejde paa. Ifoelge samme dagblads udgave af 9.7. har dette nu medfoert, at Magnus Lemmel har maattet staa til regnskab over for en af kommissionsformand Jacques Santers naermeste medarbejdere. Paa baggrund af Kommissionens daarlige omdoemme, naar det drejer sig om aabenhed og indsigt, og Sveriges erklaerede oenske om at oege aabenheden inden for hele EU-systemet er det saerdeles alvorligt, naar forsoeg fra Kommissionens side paa at give sine medarbejdere mundkurv paa rammer en svensk tjenestemand. Paa denne baggrund vil jeg gerne spoerge om foelgende:

Er det rigtigt, at Magnus Lemmel har maattet staa til regnskab over en repraesentant for Kommissionen? Med hvilken begrundelse er det i saa fald sket? Mener Kommissionen, at ansatte i Kommissionen ikke har ret til normal omgang med offentligheden? Har Kommissionen noget at skjule? Hvad er det egentlig, der foregaar bag Kommissionens lukkede doere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (1. oktober 1996)

Kommissionen og Raadet vedtog i 1994 i faellesskab et adfaerdskodeks, som skulle garantere offentligheden stoerst mulig aktindsigt. I overensstemmelse hermed skal enhver naegtelse af aktindsigt begrundes udtrykkeligt.

Med hensyn til de ansattes arbejdsvilkaar i Kommissionen, er disses rettigheder og pligter fastsat i vedtaegten for tjenestemaend og oevrige ansatte i De Europaeiske Faelleskaber. Kommissionen forventer, som enhver arbejdsgiver, at de ansatte soeger at opnaa de bedst mulige resultater baade hvad angaar politikker og i administrativ henseende.

Kommissionen er derfor aaben og positiv over for aendringsforslag fra de ansatte. Hoejtstaaende tjenestemaend er specielt ansvarlige for fremlaeggelsen af forslag samt for at foere aendringerne ud i livet. Den offentlige debat kan i den henseende supplere men ikke erstatte de interne reformprocesser.

Der goeres opmaerksom paa, at Kommissionen for nylig har taget flere vigtige initiativer til forbedring af effektiviteten paa administrativt plan. Programmet til fremme af sund og effektiv forvaltning (SEM 2000), som kommissaererne Liikanen og Gradin har stillet sig i spidsen for, sigter mod en forbedring i Kommissionens forvaltning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2277/96 af Glyn FORD til Kommissionen. Støtte til Bhutan



EF-Tidende nr. C 060 af 26/02/1997 s. 0137



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2277/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (27. august 1996) Om: Stoette til Bhutan Kan Kommissionen oplyse enkeltheder om, hvilken stoette og bistand der er ydet Bhutan for hvert af de sidste fem aar? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (25. september 1996) Bhutan har gennem de sidste fem aar modtaget foelgende stoette: i ECU >TABLE> (1) Udvikling af menneskelige ressourcer projekt 5 500 000 ECU Integreret peststyring 2 600 000 ECU Dyrkning af laegeplanter 3 500 000 ECU (2) Plantebeskyttelsesprojekt: supplerende midler (3) Udvikling af landbrugsmaessige stoetteaktiviteter: supplerende midler. (4) Exportdiversifikationsprojekt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2102/96 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Kvoteordninger for maelkeproducenterne

De nuvaerende kvoteordninger for maelk gaelder for ét aar, nemlig for perioden fra 1. april hvert aar til og med 31. marts i det efterfoelgende aar. Leasing, dvs. midlertidig overdragelse af maelkekvoten mellem producenter indbyrdes, er imidlertid kun mulig for en periode paa ni maaneder, det vil sige fra 1. april hvert aar til og med 31. december samme aar.

Malkekvaegsproducenter anmoder i stigende omfang om stoerre fleksibilitet og derfor om at leasingperioden har samme loebetid som perioden for selve maelkekvoteordningen.

1. Er Kommissionen rede til at efterkomme dette forslag?

2. Kan Kommissionen give et begrundet svar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. september 1996)

I forbindelse med revisionen af kvoteordningen for maelk i 1992 blev midlertidig overdragelse af maelkekvoter tilladt for en periode paa tolv maaneder indtil den 31. december, dvs. tre maaneder inden udloebet af kvoteaaret. Det blev dog tilladt medlemsstaterne ikke at anvende midlertidig overdragelse under hensyn til behovet for at fremme udviklingen og strukturelle tilpasninger eller under hensyn til vigtige administrative behov.

Midlertidig overdragelse udgoer et middel til at opnaa et afkast af kvoten enten paa nationalt plan eller paa individuelt niveau. Kommissionen skoenner dog, at en for omfattende anvendelse af princippet kan modvirke strukturelle aendringer i de tilfaelde, hvor et flertal af de producenter, der ikke udnytter deres kvoter fuldt ud, foretraekker at opnaa en indkomst gennem midlertidig overdragelse i stedet for at saelge jorden med kvoten til andre bedrifter, som oensker en forbedring af strukturerne.

Tilladelse til midlertidig overdragelse indtil den 31. marts vil desuden komplicere det administrative arbejde og skabe risiko for den korrekte anvendelse af ordningen, herunder koebers meddelelse inden den 15. maj af oplysninger om individuelle producenter.

Kommissionen mener derfor ikke, at en aendring af fristen for midlertidig overdragelse vil vaere nogen fordel for forvaltningen af kvoteordningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2072/96 af Franz Linser (NI) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Eksportrestitutioner til graesk tobak

En stor del af det tyrkiske mindretal i Bulgarien har i aartier levet af at dyrke tobak. Paa grund af EU's eksportstoettepolitik til graesk tobak blev de derboende tobaksavleres indtaegter i de seneste aar reduceret en den grad, at der maa tales om ruin for en hel sektor af landbruget, der har overlevet selv tidligere styres kollektiveringsforsoeg og som i afgoerende grad har praeget de bulgarske tyrkeres traditionelle levevis. Ca. 25.000 (af i alt 80.500) tyrkiske familier inden for denne branche har allerede mistet deres levebroed (jf. ogsaa »Mittel- und Osteuropa auf dem Weg in die Europaeische Union«, Bericht zum Stand der Integrationsfaehigkeit, Werner Weidenfeld (udg.), Strategien fuer Europa).

Hvor store beloeb har Kommissionen siden 1990 anvendt til eksportstoette for graesk tobak?

Hvor store beloeb er der blevet betalt for eksport til Bulgarien og til traditionelle bulgarske eksportmarkeder for tobak?

Hvornaar agter Kommissionen at standse disse konkurrencefordrejende og usociale tilskud og ikke kun at deklarere praktisk mindretalsbeskyttelse, men ogsaa selv at praktisere den?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. september 1996)

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at der er blevet udbetalt foelgende beloeb siden 1990 i form af eksportrestitutioner for tobak eksporteret fra Graekenland:

>TABLE>

(*) Tobak, der er blev eksporteret og for hvilken tilskuddene blev ydet i 1994, men foerst bogfoert for budgetaaret 1995.

Det maa endvidere understreges, at EF-budgetnomenklaturen ikke er saa detaljeret, at det er muligt at oplyse om, hvortil den tobak, for hvilken der er ydet restitutioner, er blevet eksporteret.

Endelig oensker Kommissionen at oplyse det aerede medlem om, at eksportrestitutionerne i denne sektor blev afskaffet med den reform af den faelles markedsordning for raatobak, som blev vedtaget i 1992. Siden 1992 har der kun kunnet ydes stoette til tobak, der er hoestet inden reformen af sektoren. Denne mulighed forelaa indtil udgangen af 1994, og siden da er der ikke blevet ydet eksportstoette til nogen tobak.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1709/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (25. juni 1996)

Om: Franske forsinkelser af nederlandske ordrer

Ifoelge oplysninger i de nederlandske aviser forsinker Frankrig ansoegninger om visum til Nederlandene for forretningsfolk fra ikke-Schengen-lande. Visumansoegningerne gaar via Schengen-informationssystemet i Strasbourg.

1. Er Kommissionen klar over, at en normal visumprocedure for forretningsfolk fra ikke-Schengen-lande tager to uger, og at nederlandske virksomheders forretningsforbindelser ofte maa vente seks til otte uger?

2. Kan Kommissionen bekraefte, at dette er konkurrenceforvridende for det nederlandske erhvervsliv, og er Kommissionen rede til at anmode Schengen-informationssystemets kontor om at rette op paa dette?

Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af Mario Monti (5. september 1996)

Kommissionen, der deltager som observatoer i Schengen-gruppens arbejde, er ikke i besiddelse af oplysninger, der kan bekraefte paastandene i de presseartikler, som det aerede medlem henviser til.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2116/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Mel beregnet til dyrefoder uden forbud for fugle, svin og fisk

Ifoelge forskellige oplysninger overvejer Frankrig forsigtighedsregler, saa det om kort tid vil vaere forbudt for fabrikanter af dyremel at bruge andre produkter end dem, der stammer fra rester af slagtet kvaeg, erklaeret egnet til menneskefoede, men ikke at begraense brugen af dyremel i foder til fugle, svin og fisk.

Hvad er Kommissionens holdning til denne problematik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (23. september 1996)

Kommissionen har bedt Den Videnskabelige Veterinaerkomité og den nyligt oprettede tvaerfaglige komité om at give anbefalinger til foranstaltninger, der af Faellesskabet som helhed skal traeffes med hensyn til anvendelse af animalske biprodukter i levnedsmidler og foder.

Kommissionen baserer altid sine forslag paa den bedst mulige videnskabelige raadgivning og foretraekker derfor foerst at tage stilling til de franske foranstaltninger, der er forlydender om, naar disse komitéer har afsluttet deres droeftelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1314/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: EU-Helios-programmets efterfoelger

Hvorfor undlod Kommissionen at forelaegge sine forslag om Helios-programmets efterfoelger paa moedet i Det Europaeiske Handicapforum den 6. maj 1996, saaledes som tjenestemaend havde meddelt, at den ville? Hvis Kommissionen ikke offentliggoer sine forslag inden september 1996, saaledes som den nu oplyser, at den vil, hvorledes kan der da finde en reel hoering af ikke-statslige handicaporganisationer sted og inden for rammerne af budgetproceduren i Europa-Parlamentet, inden Helios-programmet udloeber i december i aar? Kan Kommissionen derfor straks offentliggoere sine forslag i saa henseende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. september 1996)

Kommissionen var ikke tilstraekkeligt langt fremme i sine egne overvejelser, og hoeringsproceduren var ikke saa fremskreden, at forslagene kunne forelaegges paa moedet i Det Europaeiske Handicapforum den 6. maj 1996.

Kommissionen har i mellemtiden, naermere bestemt den 30. juli 1996, vedtaget en meddelelse om lige muligheder for handicappede, hvori den i hovedtraek goer rede for, hvordan den paataenker at naa de fastsatte maal ((KOM(96) 406 endelig udg. )). Denne overordnede strategi vil blive droeftet indgaaende med baade ikke-statslige handicaporganisationer og andre beroerte parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0962/96 af Christine Oddy (PSE) til Raadet (29. april 1996)

Om: Boerns rettigheder

Er Raadet bekendt med det Europaeiske Forum for Boerneomsorg og med dets dokument om revision af Maastricht-traktaten, som blev vedtaget i december 1995?

Hvilke skridt vil Raadet tage for at beskytte boern i EU og sikre, at alle rettigheder under De Forenede Nationers konventioner er omfattet heraf?

Svar (29. oktober 1996)

1. Raadet laegger meget stor vaegt paa, at de grundlaeggende rettigheder respekteres, saaledes som de er garanteret ved den europaeiske menneskerettighedskonvention. Endvidere er det ogsaa vel vidende om bestemmelserne i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder, som alle medlemsstater har undertegnet.

2. Det aerede medlem bedes imidlertid bemaerke, at spoergsmaalet hovedsagelig henhoerer under medlemsstaternes kompetence, jf. dog en raekke faellesskabsbestemmelser som f.eks. Raadets direktiv 94/33/EF af 22. juni 1994 om beskyttelse af unge paa arbejdspladsen ((EFT L 216 af 20.8.1994. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2177/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Asbesterstatning

Er Kommissionen klar over, at der stadig er mange mennesker, der som en vaelger i min valgkreds, hr. Ayton, har lidt under asbestrelaterede gener uden at faa erstatning?

Forsikringsselskabet The London and Manchester afviser at have det noedvendige forsikringsbevis.

Hr. Ayton har mistet sin kone, sin soester, sin bror, sin niece og sine venner, der alle arbejdede i det samme asbestkontaminerede miljoe sammen med ham. Er der paa baggrund af hr. Aytons store smerte og lidelse paa europaeisk plan stillet forslag om foranstaltninger, der kan sikre ofre for ulykker som f.eks. asbest, naar de naegtes deres ret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn (24. oktober 1996)

I Det Forenede Kongerige er sygdomme, der skyldes udsaettelse for asbest blandt dem, der anerkendes som erhvervsbetingede sygdomme, der giver ret til erstatning, og der skal ivaerksaettes forebyggende foranstaltninger.

Erstatningssystemet er et nationalt anliggende, uanset om sygdommen hos det aerede medlems vaelger og dennes familie er erhvervsbetinget eller ej.

Det aerede medlems henvisning til et forsikringsbevis er ikke forstaaet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2455/96 af Nel van Dijk (V) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Lossen fredloes i Nederlandene

Er Kommissionen klar over, at lossen (Lynx Lynx) igen er dukket op i Nederlandene ((Algemeen Dagblad, 18.7.1996, Natuurhistorisch Maandblad udgivet af Naturhistorisk Selskab i Limburg, september 1996 (ved at blive trykt). ))?

Er Kommissionen klar over, at Nederlandene endnu ikke har truffet nogen lovmaessige beskyttelsesforanstaltninger for lossen, selv om habitat-direktivet ((Direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )) foreskriver, at der skal traeffes strenge beskyttelsesforanstaltninger?

Er Kommissionen villig til at henstille til den nederlandske regering, at der traeffes lovmaessige foranstaltninger til beskyttelse af lossen?

Er Kommissionen ligeledes villig til at sikre lovmaessig beskyttelse af vildkatten (Felis Silvestris), der forekommer i graenseomraadet mellem den sydlige del af Limburg og Belgien, og for hvilken habitat-direktivet ligeledes foreskriver strenge beskyttelsesforanstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. oktober 1996)

Kommissionen har rettet henvendelse til de nederlandske myndigheder for at faa naermere oplysninger om den mulige tilstedevaerelse i denne medlemsstat af arterne Lynx lynx og Felis silvestris. Den har ligeledes bedt om oplysninger fra disse myndigheder om, hvilke strenge beskyttelsesforanstaltninger der i givet fald er truffet for disse to arters vedkommende i medfoer af Raadets direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter.

Kommissionen vil behandle denne sag i overensstemmelse med de informationer, der maatte tilgaa den fra de nederlandske myndigheder.