SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3041/01

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(30. oktober 2001)

Om: Anvendelse af ny teknologi i Grækenland

Ifølge oplysninger indeholdt i en publikation fra Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE), som i stor udstrækning er fornyede offentliggørelser af oplysninger fra Kommissionen og Eurostat samt andre store internationale organisationer, går det overordentlig langsomt med at indføre og anvende nye teknologier i Grækenland.

Det er værd at bemærke, at seks ud af hver hundrede grækere havde en pc i 1999, mens det samlede gennemsnit i Fællesskabet var 25 ud af hundrede. Grækenland har det laveste tal i EU og ligger endog under nogle ansøgerlande, såsom f.eks. Polen og Tjekkiet. Grækenland ligger også på sidstepladsen i EU, hvad angår investeringer pr. indbygger i forskning i 1998 (ifølge oplysninger fra OECD), og med hensyn til den såkaldte on-line banking, der tegner sig for en forsvindende lille andel af de samlede banktransaktioner, idet den kun lige akkurat ligger over nul. Pc'er anvendes i yderst begrænset omfang både i grundskolen og på gymnasietrinnet. Dette fremgår af Kommissionens oplysninger, ifølge hvilke pc-anvendelsen i folkeskolen nærmest ligger på nul, og på gymnasietrinnet er omfanget af pc-anvendelse langt det laveste i EU.

Hvordan stiller Kommissionen sig til disse nedslående oplysninger om indførelsen og brugen af nye teknologier i Grækenland? Har Kommissionen fastslået årsagerne til denne ubehagelige situation? Mener Kommissionen, at de samlede fællesskabsbevillinger, der er blevet ydet til Grækenland (fællesskabsstøtterammer, andre fællesskabsinitiativer m.m.) er blevet udnyttet på den mest effektive og gennemskuelige måde med henblik på at opnå tilnærmelse til fællesskabsniveauet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(12. december 2001)

Statistikkerne om medlemsstaternes udgifter til forskning og udvikling og om integreringen af informationssamfundet afspejler et mere generelt fænomen i EU. Det drejer sig mere specifikt om medlemsstatens tilbageholdenhed med hensyn til at udnytte den teknologiske innovation bedre. Blandt årsagerne opstillet i tilfældig rækkefølge kan nævnes stive økonomiske og sociale strukturer, et ufleksibelt arbejdsmarked og betydelige makroøkonomiske uligevægte, som resulterer i et ugunstigt økonomisk klima og spærrer vejen for direkte udenlandske investeringer.

Med hensyn til spørgsmålet om medlemsstatens integrering af informationssamfundet understreger Kommissionen, at de seneste resultater af Eurobarometer-undersøgelserne viser, at medlemsstaten har udfoldet store anstrengelser for at nærme sig det europæiske gennemsnit. Der skal fortsat ydes en betydelig indsats på nationalt niveau for at integrere den teknologiske udvikling. Derfor støtter Kommissionen det program om informationssamfundet, som medlemsstaten har iværksat inden for rammerne af strukturfondene. Dette program bidrager til at virkeliggøre målene for handlingsplanen for eEuropa, dvs. et billigere, hurtigere og sikrere Internet, bedre udnyttelse af Internettet og investeringer i mennesker og kompetencer.

Kommissionen mener, at en optimal udnyttelse af de nye teknologier inden for alle aktivitetsområder er krumtappen i denne handlingsplan for eEuropa. En sammenlignende analyse af de enkelte medlemsstaters fremskridt med hensyn til integreringen af informationssamfundet ville give et mere sammenhængende og detaljeret billede af udviklingen på såvel europæisk som nationalt niveau. En sådan analyse ville også åbne mulighed for at træffe mere målrettede beslutninger i fremtiden.