ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2037/01

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Militære operationer i Vest Papua (Irian Jaya)

Er det Kommissionen bekendt, at indonesisk politi og sikkerhedsstyrker stadig oftere gennemfører aktioner i provinsen Vest Papua (Irian Jaya), bl.a. i provinsen Manokwari?

Har Kommissionen kendskab til, at der i forbindelse med en konflikt mellem lokale beboere og et tømmerselskab, hvor de indonesiske sikkerhedstropper greb ind, er blevet dræbt mindst fire mennesker, og at der siden på ikke nærmere opklaret vis er omkommet endnu flere papuanere.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den over for de indonesiske myndigheder vil reagere på disse overtrædelser af menneskerettighederne, bl.a. fordi de militære aktioner strider mod præsident Wahids tilsagn om at indlede en politisk dialog om Vest Papua?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(5. september 2001)

Kommissionen har, både gennem egne kilder og gennem rapporter i medierne, kendskab til den nuværende konflikt i Irian Jaya/Vest Papua og særligt til de aktioner, som sikkerhedsstyrkerne gennemfører i denne indonesiske provins.

Problemerne i forbindelse med de voldelige begivenheder i området og de strukturelle økonomiske og sociale problemer drøftes ofte med den indonesiske regering ved enhver lejlighed og på forskellige niveauer. Samtidig har Kommissionen kontakter med repræsentanter for den lokale befolkning i Irian Jaya/Vest Papua.

Der er håb om, at det indonesiske parlament inden længe vil behandle forslag om et udbredt selvstyre for området. I mellemtiden har Kommissionen til hensigt at koncentrere sit arbejdsprogram for udviklingsbistand for 2002-2004 om en række provinser, deriblandt Irian Jaya/Vest Papua, på områder som sundhedsforsorg, undervisning og styrkelse af institutioner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1872/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2001)

Om: Præmier for markafgrøder (Tyskland)

På området dyrepræmier agter Kommissionen i fremtiden at indføre en maksimumgrænse for støtte til dyr pr. bedrift og aldersklasse. Ville det ikke være hensigtsmæssigt også at indføre en sådan maksimumgrænse, f.eks. 50 ha, for støtte til markafgrøder, således at landbrugsbedrifterne kun kan modtage støtte inden for denne størrelsesorden?

Kan Kommissionen oplyse:

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Tyskland omfatter over 50 ha,

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Tyskland omfatter mindre 50 ha,

- hvilke besparelser en sådan foranstaltning ville medføre for området markafgrøder med hensyn til budgettet målt i absolutte tal og i procenter?

Samlet supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 og E-1884/01

(18. september 2001)

Til at bestemme, hvor mange landbrugsbedrifter der har korn-, oliefrø- og proteinafgrødearealer (kop-arealer) på under eller over 50 ha, benyttes databasen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring (INLB). Selv om denne database vægtes med resultaterne af strukturundersøgelsen af landbrugsbedrifter (Eurostat), er der bred enighed om, at de store bedrifter er overrepræsenteret. Nedennævnte tal kan derfor betragtes som maksimumstal. Tallene er for 1997, som er det sidste år, for hvilket der foreligger tal for alle medlemsstater i INLB's database.

Kolonne A og C i nedenstående tal angiver pr. medlemsstat den procentdel bedrifter, der har kop-arealer på henholdsvis under og over 50 ha.

Tabellens kolonne B og D angiver pr. medlemsstat procentdelen af kop-arealer på bedrifter med kop-arealer på henholdsvis under og over 50 ha.

Alt andet lige angiver kolonne F pr. medlemsstat den procentdel af kop-arealerne, der ville blive udelukket, hvis der blev anvendt en grænse på 50 ha.

Alt andet lige angiver kolonne I pr. medlemsstat besparelserne i mio. EUR, hvis der blev anvendt en grænse på 50 ha kop-arealer. De udbytter, der anvendes, er de af medlemsstaterne meddelte referenceudbytter. De samlede besparelser for EF ville være på 4 mia. EUR.

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1927/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(29. juni 2001)

Om: Fællesskabsstøtte til Grækenland

Grækenland modtager støtte fra Den Europæiske Union gennem sin deltagelse i fællesskabsinitiativer, fællesskabsprogrammer og fællesskabsstøtterammerne.

Kommissionen bedes oplyse følgende: I forbindelse med hvilke fællesskabsinitiativer, -programmer og -aktioner samt operationelle programmer under fællesskabsstøtterammerne (fra 1989 og frem til i dag) har dens tjenestegrene konstateret økonomiske uregelmæssigheder, forsømmelser og utilstrækkelig gennemførelse af planlagte projekter, og for hvilke af disse projekter (nævnt konkret ved navn), er der krævet tilbagebetaling af de fællesskabsmidler, der var blevet udbetalt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(13. september 2001)

De afslørede finansielle uregelmæssigheder (projekter eller udgifter, der ikke er støtteberettigede, manglende gennemførelse af de oprindelige målsætninger og utilstrækkelig erklæring om de endelige udgifter), inden for rammerne af partnerskabet med medlemsstaten i henhold til de operationelle programmer under fællesskabsstøtterammen og fællesskabsinitiativerne for programmeringsperioden 1989-1993 for Grækenland har givet anledning til frigørelser og inddrivelser fra Kommissionens side. Oversigten over disse tilfælde er sendt direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

De eventuelle uregelmæssigheder for programmeringsperioden 1994-1999 vil blive korrigeret i forbindelse med afslutningen af sagerne, der er fastsat til slutningen af 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2031/01

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Kvinder og euroen

Under henvisning til projektet kvinderne og euroen bedes Kommissionen give følgende oplysninger:

- Er der, da en del af brochurerne, der bærer titlen euroen giver flere penge på lommen, og de ledsagende plakater er skrevet på engelsk, planer om at distribuere dem i Storbritannien?

- Er der planer om at distribuere disse plakater og brochurer i Storbritannien ved optakten til den britiske folkeafstemning om euroen?

- Hvor mange penge har man brugt i Storbritannien til kampagnen kvinderne og euroen?

- Hvor mange bevillinger har EU givet til dette projekt, og fra hvilken budgetpost hidrører de?

- Er der planer om at udarbejde lignende materiale til andre målgrupper som f.eks. de ældre? Er der i givet fald planer om at distribuere det i Storbritannien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(18. september 2001)

Projektet kvinder og euroen blev forelagt som led i Prince-programmet i 1999, og det blev godkendt og modtog et finansielt bidrag fra Kommissionen.

Dette skete, fordi den eurobarometerundersøgelse, der blev offentliggjort i juli 1999, på linje med andre undersøgelser, bekræftede at kvinder var mindre ivrige efter at få indført euroen og følte sig mindre godt oplyst herom end mænd. Ifølge denne eurobarometerundersøgelse mente kun 39 % af kvinderne, at de var godt eller endog meget godt oplyst om euroen, over for 51 % af mændene.

Tre medlemsstater var inddraget: Belgien, Tyskland og Italien. Det Forenede Kongerige var således hverken partner i projektet eller målland. Den engelske udgave af folderne og plakaterne var beregnet på Irland (og ikke-statslige organisationer (NGO), der beskæftiger sig med ligestillings- og kvindeemner).

Der er overhovedet ingen planer om at uddele plakater og foldere i Det Forenede Kongerige op til den britiske afstemning om euroen. Projektet er forbi, oplagene er opbrugte, og målgrupperne var udelukkende kvinder.

Der blev ikke brugt nogen penge i Det Forenede Kongerige på denne kampagne, eftersom der ikke var noget partnerskab med Storbritannien, og der var således heller ikke noget finansielt bidrag fra en britisk partner.

Der blev indgået en aftale om tilskud, og Kommissionens bidrag andrager 152 400 EUR af et samlet udgiftsbeløb på 304 971 EUR på budgetpost B-33060. Kommissionen er i færd med at vurdere den afsluttende rapport og projektets lønsomhedsgrad.

Der er ingen planer om at fremstille lignende materiale til andre målgrupper, såsom ældre, og at uddele det i Det Forenede Kongerige: disse grupper var mål for andre projekter, der blev forelagt enten i 1999 eller i 2000 som led i første eller anden indkaldelse af forslag vedrørende informations- og kommunikationsinitiativer om euroen rettet mod specifikke målgrupper(1). De fleste 1999-projekter er forbi, medens 2000-projekterne nu er under gennemførelse. Der forventes ingen nye initiativer før 2001, eftersom der ikke er planlagt nogen nye indkaldelser af forslag.

(1) EFT C 212 af 25.7.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1876/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2001)

Om: Præmier for markafgrøder (Det Forenede Kongerige)

På området dyrepræmier agter Kommissionen i fremtiden at indføre en maksimumgrænse for støtte til dyr pr. bedrift og aldersklasse. Ville det ikke være hensigtsmæssigt også at indføre en sådan maksimumgrænse, f.eks. 50 ha, for støtte til markafgrøder, således at landbrugsbedrifterne kun kan modtage støtte inden for denne størrelsesorden?

Kan Kommissionen oplyse:

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Det Forenede Kongerige omfatter over 50 ha,

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Det Forenede Kongerige omfatter mindre 50 ha,

- hvilke besparelser en sådan foranstaltning ville medføre for området markafgrøder med hensyn til budgettet målt i absolutte tal og i procenter?

Samlet supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 og E-1884/01

(18. september 2001)

Til at bestemme, hvor mange landbrugsbedrifter der har korn-, oliefrø- og proteinafgrødearealer (kop-arealer) på under eller over 50 ha, benyttes databasen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring (INLB). Selv om denne database vægtes med resultaterne af strukturundersøgelsen af landbrugsbedrifter (Eurostat), er der bred enighed om, at de store bedrifter er overrepræsenteret. Nedennævnte tal kan derfor betragtes som maksimumstal. Tallene er for 1997, som er det sidste år, for hvilket der foreligger tal for alle medlemsstater i INLB's database.

Kolonne A og C i nedenstående tal angiver pr. medlemsstat den procentdel bedrifter, der har kop-arealer på henholdsvis under og over 50 ha.

Tabellens kolonne B og D angiver pr. medlemsstat procentdelen af kop-arealer på bedrifter med kop-arealer på henholdsvis under og over 50 ha.

Alt andet lige angiver kolonne F pr. medlemsstat den procentdel af kop-arealerne, der ville blive udelukket, hvis der blev anvendt en grænse på 50 ha.

Alt andet lige angiver kolonne I pr. medlemsstat besparelserne i mio. EUR, hvis der blev anvendt en grænse på 50 ha kop-arealer. De udbytter, der anvendes, er de af medlemsstaterne meddelte referenceudbytter. De samlede besparelser for EF ville være på 4 mia. EUR.

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2051/01

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Rådet

(12. juli 2001)

Om: Lån til indvandrere til fremme af erhvervsaktivitet

Medlemslandene har erfaringer med at tilbyde forskellige låneformer til at fremme iværksætterånden blandt kvinder. De er dermed kun blevet tilbudt kvinder, og de har haft en positiv indvirkning på iværksætterånden blandt kvinder.

Findes der i medlemsstaterne på tilsvarende måde lån for at fremme indvandrernes erhvervsaktivitet?

Hvis sådanne låneformer findes, hvordan har de indvirket på indvandrernes integrering og deres sociale situation?

Hvis sådanne låneformer ikke findes, er det muligt at iværksætte et fælles projekt på unionsplan for at indføre disse i medlemslandene?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2051/01 og E-2053/01

(27. november 2001)

Rådet har ingen oplysninger om programmer iværksat i medlemsstaterne med det formål at fremme indvandreres integration i samfundet. Vedtagelse og iværksættelse af nationale programmer for integrering af indvandrere falder alene ind under de pågældende medlemsstaters kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2722/01

af Yves Butel (EDD) til Kommissionen

(26. september 2001)

Om: Natura 2000 Habitatdirektivet Frankrig Annullering af fremsendelsen af forslag til franske habitatområder Konsekvenser for biogeografiske seminarer

I Frankrig har Statsrådet ved dom af 27. september 1999 (sag nr. 1946448) annulleret de første fremsendelsesafgørelser, hvorved miljøministeren underrettede Kommissionen om listen over 534 områder, der kunne indgå i Natura 2000 (afgørelser af 16. oktober, 3. december og 9. december 1997).

Statsrådet har for anden gang i træk irettesat Miljøministeriet ved dom af 22. juni 2001 (sag nr. 219995), fordi dette på trods af påstand om det modsatte ikke har kunnet føre bevis for, at det rent faktisk havde gennemført hele den høringsprocedure, der er foreskrevet i fransk lovgivning, forud for fremsendelsen til EU.

De nye forslag, der er fremsendt til Kommissionen, er med andre ord atter blevet annulleret, hvad angår de 534 berørte områder.

Det franske miljøministerium er nu tvunget til at starte helt forfra med den lokale høringsprocedure, inden der fremsendes nye forslag om de vigtigste franske områder.

Hvilke konsekvenser agter Kommissionen at drage af denne dom fra den franske Højesteret, for så vidt angår det videre forløb i denne EU-procedure, blandt andet hvad angår afholdelsen af og konklusionerne fra biogeografiske seminarer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(19. oktober 2001)

Ifølge de informationer, der er tilgået Kommissionen, har det franske statsråd ved dom af 27. september 1999 annulleret fremsendelsen til Kommissionen af listen over 534 lokaliteter, som var foreslået medtaget i Natura 2000-nettet af de franske myndigheder, på grund af manglende overholdelse af den foreskrevne høringsprocedure. Denne situation har indtil nu ikke været genstand for nogen officiel meddelelse til Kommissionen fra de franske myndigheders side.

På indeværende tidspunkt forekommer det nødvendigt at kende resultaterne af den nye høringsprocedure vedrørende listen over lokaliteter, inden man kan udtale sig om de konsekvenser, der må drages af Statsrådets afgørelse, bl.a. for så vidt angår afholdelsen og konklusionerne af biogeografiske seminarer.

Enhver væsentlig tilbagetrækning af lokaliteter, som en medlemsstat har foreslået medtaget i Natura 2000-nettet, skal begrundes nærmere på baggrund af disse lokaliteters berettigelse til at blive udpeget i henhold til de videnskabelige kriterier, der er anført i bilag III til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1), samt af en analyse af, hvilke naturtyper og levesteder for arter af fællesskabsbetydning, der forekommer i de pågældende lokaliteter. Enhver utilstrækkelighed med hensyn til forekomsten af naturtyper og levesteder for arter af fællesskabsbetydning, som opstår ved en sådan tilbagetrækning, skal have til følge, at der foreslås andre lokaliteter af den pågældende medlemsstat med henblik på at råde bod på de utilstrækkeligheder, der afsløres i forbindelse med de biogeografiske seminarer.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2138/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(20. juli 2001)

Om: Global fond til bekæmpelse af aids

Agter Rådet økonomisk og politisk at støtte den sociale fond til bekæmpelse af aids, der blev stiftet på initiativ af FN's generalsekretær, Kofi Annan, samt at arbejde for, at den støttes af alle Unionens medlemsstater?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2138/01 og E-2140/01

(29. november 2001)

Rådet har ved gentagne lejligheder givet udtryk for alvorlig bekymring over den situation, der er opstået som følge af spredningen af overførbare sygdomme, navnlig i udviklingslandene, herunder især i Afrika syd for Sahara.

Hovedformålet med Fællesskabets udviklingspolitik er at mindske fattigdommen med henblik på i det lange løb at udrydde den. Rådet finder, at en hurtigere indsats fra donorernes side for at bekæmpe overførbare sygdomme, navnlig AIS/HIV, malaria og tuberkulose, er væsentlig i betragtning af den ødelæggende virkning, disse sygdomme kan have for bestræbelserne på at mindske fattigdommen.

Rådet hilser derfor Kommissionens meddelelse om et program for fremskyndede foranstaltninger til bekæmpelse af overførbare sygdomme meget velkommen. Efter Rådets opfattelse udgør dette program en ambitiøs, passende og hensigtsmæssig ramme for Fællesskabets og medlemsstaternes indsats i de kommende fem år.

Manglen på lægemidler til en overkommelig pris er et alvorligt problem i mange udviklingslande, og navnlig for de fattigste mennesker. Rådet er derfor enigt med Kommissionen i, at man i langt højere grad bør anvende et effektivt globalt system med flere prisniveauer til gavn for de berørte udviklingslande. Samtidig er Rådet klar over faren for, at lavprislægemidler, som er bestemt til specifikke markeder, kan blive omkanaliseret, og at priserne på markederne i udviklingslandene kan blive udhulet.

Det er vigtigt at styrke og øge den finansielle støtte til forskning og udvikling. Der er i den forbindelse behov for at styrke kapaciteten i udviklingslandene og skabe incitamenter for udviklingen af nye behandlingsmetoder og vacciner.

Rådet har fuldt ud tilsluttet sig forslaget fra FN's generalsekretær med hensyn til en global sundhedsfond. På det økonomiske G8-topmøde i Genova blev fonden oprettet under medvirken af FN's generalsekretær.

Det er enigt med Kommissionen i, at fonden skal beskæftige sig med de tre vigtigste overførbare sygdomme: HIV/AIDS, malaria og tuberkulose, og finder, at der bør være en rimelig byrdefordeling mellem OECD-landene og mellem den offentlige og den private sektor. De finansielle midler bør anvendes til at støtte partnerlandenes egne sundhedsstrategier, herunder forebyggelse, adgang til pleje og behandling samt kapacitetsforøgende aktioner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2379/01

af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Rådet

(28. august 2001)

Om: Begivenhederne i Genova mellem den 19. og 23. juli 2001 Overtrædelser af EU-traktatens artikel 6, stk. 1 og 2, begået af den italienske regering

Den overbevisende fjernsyns- og videodokumentation, der blev offentliggjort af den internationale presse og blev bekræftet af tusinder af øjenvidneberetninger fra folk, der havde deltaget i demonstrationerne i forbindelse med G8-topmødet i Genova, er bevis på omfattende, gentagne og vedvarende krænkelser af menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet foretaget af politistyrkerne og den italienske regering i den liguriske hovedstad mellem den 19. og 23. juli i år.

Disse overtrædelser, som kulminerede i drabet på en demonstrant, gav sig udslag i pryglerier og alvorlige kvæstelser for hundreder af italienske statsborgere og udlændinge. De som blev tilbageholdt og nægtet ret til juridisk bistand, og visse af dem er forsvundet, hvilket de nationale og lokale myndigheder endnu ikke har kunnet redegøre for. Alt dette er nu genstand for protester og anmodninger om yderligere forklaringer fra andre EU-regeringer og om undersøgelser forestået af de italienske domstole, men de afvises af regeringen, som har forsvaret politiets adfærd og derved accepteret ansvaret for denne adfærd, og den har på grundlag af dens flertal i Senatet og Deputeretkammeret afvist anmodningerne om en parlamentarisk undersøgelse.

1. Mener Rådet ikke, at det må konstatere, at den italienske regering har begået en alvorlig og vedvarende overtrædelse af principperne som fastlagt i EU-traktatens artikel 6, stk. 1 og 2, vedrørende respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder, som sikret af den europæiske konvention for beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og garanteret i de forfatningsmæssige traditioner, som er fælles for medlemsstaterne som generelle principper for fællesskabsretten?

2. Mener Rådet ikke, at det efter at have undersøgt omstændighederne bør igangsætte de procedurer, der er fastlagt i EU-traktatens artikel 7, med henblik på med kvalificeret flertal at beslutte at suspendere visse rettigheder for den medlemsstat, der er ansvarlig for overtrædelserne af traktaten?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2379/01 og E-2454/01

(6. december 2001)

Rådet erindrer det ærede parlamentsmedlem om, at ansvaret for beskyttelse af lov og orden og indre sikkerhed i Unionens medlemsstater henhører under de enkelte medlemsstaters kompetence. Det tilkommer ikke Rådet at tage stilling til et spørgsmål, der ikke henhører under dets kompetence.

De andre spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem rejser, er ikke sat på Rådets dagsorden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2576/01

af Dominique Vlasto (PPE-DE) til Kommissionen

(24. september 2001)

Om: Turismens bidrag til beskæftigelse og vækst

Rådet (det indre marked) opfordrede den 21. juni 1999 Kommissionen og medlemsstaterne til et nært samarbejde med henblik på en bedre udnyttelse af turismens potentielle bidrag til vækst og beskæftigelse, idet der tages særligt hensyn til de små og mellemstore virksomheders bidrag, og denne erhvervssektor består for størstedelens vedkommende af sådanne virksomheder.

Bl.a. fastsattes fire målsætninger:

- lettelse af udvekslingen og udbredelsen af oplysninger, navnlig gennem ny teknologi,

- forbedring af uddannelsen for at opgradere kvalifikationerne inden for turistbranchen,

- forbedring af turistprodukternes kvalitet,

- fremme af miljøbeskyttelsen og den bæredygtige udvikling inden for turismen.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt den har gjort for at opfylde disse målsætninger, siden den offentliggjorde sin foreløbige rapport om dette emne i september 2000?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(24. oktober 2001)

De arbejdsgrupper, der er nævnt i Kommissionens foreløbige rapport(1), aflagde endelig beretning i juli 2001.

På det ministerseminar, det belgiske formandskab afholdt i Brugge i juli 2001, blev de resultater, arbejdsgrupperne er nået frem til, drøftet mellem repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen. I november 2001 vedtager Kommission efter planen en meddelelse til de øvrige institutioner om politikken på turistområdet, hvori den på grundlag af resultaterne opstiller en operationel ramme for samordning mellem turistaktørerne og en række foranstaltninger og aktioner, sidstnævnte skal iværksætte.

Kommissæren med ansvar for informationssamfundet, erhvervspolitik og turisme har den 9. oktober 2001 holdt en tale for Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik, Transport og Turisme, hvor han redegjorde for hovedtrækkene i meddelelsen.

(1) KOM(2000) 696 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1585/01 af John Cushnahan (PPE-DE) til Rådet. Forslag om en EU-politistyrke og et EU-grænsebeskyttelsesværn.



EF-Tidende nr. 081 E af 04/04/2002 s. 0039 - 0039



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1585/01 af John Cushnahan (PPE-DE) til Rådet (1. juni 2001) Om: Forslag om en EU-politistyrke og et EU-grænsebeskyttelsesværn For nylig opfordrede den tyske forbundskansler, Gerhard Schröder, Europa til at indsætte en FBI-lignende enhed med henblik på at forhindre internationale kriminelle i at udnytte et Europa uden grænser. Vil dette emne blive sat på dagsordenen for det kommende møde i Rådet (retlige og indre anliggender)? Hvornår forventer man i benægtende fald at behandle det? Svar (21. november 2001) Der er ikke inden for rammerne af Rådets arbejde blevet forelagt nogen formelle initiativer eller forslag om en EU-politistyrke eller et EU-grænsebeskyttelsesværn.