SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0228/01

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(5. februar 2001)

Om: Handel, udvikling og EU's skovbrugspolitik

90 % af verdens 1,2 mia. ekstremt fattige personer som lever for 1 USD eller derunder om dagen er afhængige af skove med hensyn til deres indkomst eller er betydeligt afhængige af skovressourcer. Hvorledes agter Kommissionen at sikre, at der ikke fortsættes EU-projekter uden en energisk vurdering af de miljømæssige og sociale virkninger, og at EU-støtte ydes i samråd med ikke blot modtagerlandenes regeringer, men også med det civile samfund?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(6. april 2001)

Kommissionen er fuldt ud klar over at nogle af jordens fattigste befolkningsgrupper kun overlever takket være skovenes ressourcer, og at det må sikre at de projekter den finansierer i udviklingslandene, ikke får negativ indflydelse på disse ressourcer.

Kommissionen bestemte i 1993 at der efterhånden skulle indføres en undersøgelse af alle udviklingsprojekter for at vurdere deres eventuelle indvirkning på miljøet. Med henblik herpå indførte Kommissionen en miljøhåndbog, hvori det beskrives, hvilke miljøprocedurer og -metoder der gælder for udviklingssamarbejdet under fjerde Lomé-konvention. Der er fastsat tilsvarende metoder for samarbejdet med landene i Latinamerika, Asien og Middelhavsområdet. Man er med udgangspunkt i et sammendrag og en ajourføring af to tidligere vejledninger i gang med at udarbejde en ny vejledning i hvordan der skal tages større hensyn til miljøaspektet og de første praktiske forsøg hermed forventes gennemført i de kommende måneder.

Formålet med retningslinjerne er at undersøge om et projekt kan få skadelige virkninger på miljøet. Hvis dette er tilfældet, skal der sammen med projektforslaget udarbejdes en vurdering af disse virkninger; vurderingens detaljeringsgrad afhænger af, hvor komplekst projektet er. Formålet med denne undersøgelse, der foretages af uafhængige eksperter, er at anbefale specifikke foranstaltninger, der kan forebygge eller afhjælpe de miljøskadelige virkninger; hvis de skønnes for alvorlige, kan konklusionen blive at projektet ikke finansieres. Det bør i øvrigt bemærkes at man i den nye vejledning som er under udarbejdelse, anbefaler at det ikke blot undersøges hvilke virkninger projektet kan få på miljøet, men at man også ser på hvordan miljøet kan forbedres ved hjælp af projektet.

Miljøvirkningsundersøgelsen indebærer endvidere en offentlig høring af berørte parter, og herunder også af berørte befolkningsgrupper. Der gennemføres høringer med det formål at indhente udtalelser fra tilsynsmyndighederne (i første række landenes miljøbeskyttelsesministerier), ngo'erne, og repræsentanterne for offentligheden og andre berørte interessegrupper. I denne forbindelse skal der anvendes formålstjenlige og anerkendte metoder til sikring af at de berørte parter konsulteres, og at deres ønsker tages i betragtning.

Den proces der skal lægges til grund i henhold til miljøvejledningen, er kompleks og forudsætter et stort personale. Kommissionen bestræber sig på at bringe disse bestemmelser i anvendelse inden den træffer beslutning om, hvorvidt den vil deltage i finansiering af udviklingsprojekter.