ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3982/98

af Alan Gillis (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Skovbrug

Kan Kommissionen under henvisning til den rapporterede forvaerring af skovenes tilstand i Den Europaeiske Union oplyse, hvilke andre aktioner end overvaagning den foreslaar at traeffe for at standse den alvorlige nedbrydning af skovenes sundhedstilstand?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. februar 1999)

Skovenes tilstand er resultatet af en kombination af en lang raekke faktorer, hvoraf nogle er antropogoniske og andre naturlige, biotiske eller abiotiske. Nogle faktorer kan vaere paavirket af skovforvaltningsmetoder eller forebyggende foranstaltninger, medens andre afhaenger af foranstaltninger til forbedring af luftkvaliteten. Endelig har vi ingen indflydelse paa naturlige faktorer saasom toerke, usaedvanligt kolde vintre eller varme somre.

En baeredygtig forvaltning af skovene boer foregaa gennem nationale eller regionale programmer i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Kommissionens forslag vedroerende politikken for udvikling af landdistrikterne inden for rammerne af Agenda 2000 giver et godt udgangspunkt for at stoette medlemsstaterne i deres bestraebelser for at fremme en baeredygtig forvaltning af skovene.

Skovbrande er en vaesentlig trussel mod Europas skove. Faellesskabet medfinansierer for oejeblikket brandforebyggende foranstaltninger inden for rammerne af politikken for udvikling af landdistrikterne og gennem en saerlig EF-aktion til beskyttelse af skovene mod brande.

Beskyttelsen af skove mod luftforurening kan kun sikres gennem en loebende indsats for at forbedre luftkvaliteten. Direktiv 96/62/EF om vurdering og styring af luftkvalitet(1) er i saa henseende et vigtigt EF-instrument. Det foerste forslag til afledt lovgivning vedroerer fastsaettelsen af graensevaerdier for svovldioxid og nitrogenoxider i luften specielt for at beskytte mod den direkte indvirkning paa vegetationen og oekosystemerne. De foreslaaede direktiver vedroerende store fyringsanlaeg(2), oploesningsmidler og svovl i flydende braendsel vil ogsaa kunne faa en gavnlig indflydelse paa luftkvaliteten. Det femte handlingsprogram paa miljoeomraadet har bl.a. som maalsaetning at hindre, at de kritiske belastninger og niveauer for forsuringen overskrides. Selv om denne maalsaetning ikke bliver naaet i hele EF i den naermeste fremtid, er der allerede sket store fremskridt. Kommissionen er ved at laegge sidste haand paa et forslag om, at der skal saettes nationale graenser for emissionen af visse forurenende stoffer med henblik paa i aar 2010 at have halveret de resterende overskridelser af niveauerne. EF-ordningen for beskyttelse af skovene mod luftforurening omfatter ud over overvaagningen ogsaa undersoegelser, der skal forbedre kendskabet til luftforureningens indflydelse paa skovene og finde frem til metoder til retablering af beskadigede skove.

Det aerede medlem kan indhente mere detaljerede oplysninger i Kommissionens meddelelse af 18. november 1998 om en skovbrugsstrategi for Den Europaeiske Union(3).

(1) EFT L 296 af 21.11.1996.

(2) EFT C 300 af 29.9.1998.

(3) KOM(98) 649 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3838/98

af Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Salg af fodboldspillere

Koeb og salg af professionelle sportsfolk, isaer af fodboldspillere, har ud over at vaere naaet op paa enorme beloeb udviklet sig til en mekanisme for spekulation og begraensning af fodboldsspillernes frie bevaegelighed i Den Europaeiske Union.

Hvad agter Kommissionen at goere for at rette op paa denne situation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(27. januar 1999)

Siden Domstolens dom af 15. december 1995 i Bosmann-sagen(1)har det vaeret forbudt, ved udloebet af en fodboldsspillers kontrakt, at kraeve betaling af en transfersum, der ikke staar i forhold til uddannelsesomkostningerne. Forbudet gaelder ved internationale transfers inden for Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES) af professionelle spillere fra EU-medlemsstater. Domstolen har ikke udtalt sig om betalingen af transfersum i andre situationer. Eksempler paa saadanne andre situationer er transfer af ikke-EU-spillere, transfer af spillere i loebet af kontraktperioden og nationale transfers.

Kommissionen soerger for, at Bosmann-dommen overholdes. Den mener i oevrigt, at fortsat anvendelse af det internationale transfersystem, som Det Internationale Fodboldforbund (FIFA) og Sammenslutningen af Europaeiske Fodboldforbund (UEFA) anbefaler i forbindelse med andre situationer end dem, der er daekket af den paagaeldende dom, kan betyde en overtraedelse af EF-traktatens artikel 85. Det samme gaelder FIFA's paabud til de nationale forbund om at ivaerksaette nationale transfersystemer.

Kommissionen erkender, at der er behov for at fremme ansaettelse og videreuddannelse af unge spillere, og den har derfor siden Bosmann-dommen opfordret de ansvarlige organisationer til at komme med forslag til et alternativ til det internationale transfersystem. Da der ikke blev forelagt noget acceptabelt forslag, sendte Kommissionen den 15. december 1998 en meddelelse om klagepunkter til FIFA. Kommissionen haaber paa den maade definitivt at faa afskaffet transfersystemer baseret paa transfersummer, der ikke staar i forhold til uddannelsesudgifterne. Den imoedekommer dermed en raekke klager og haaber at kunne faa FIFA til at finde frem til et system, der er i overensstemmelse med reglerne i EF-traktaten og samtidig fremmer ansaettelse og videreuddannelse af unge spillere.

(1) Sag C-415-93, Sml. 1995, s. I-4921.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1942/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Overtraedelse af faellesskabsbestemmelserne paa miljoeomraadet i forbindelse med opfoerelsen af en vindmoellepark i Alto Sannio

I Italien, i omraadet omkring Alto Sannio (Benevento-provinsen) er man ved at installere et vindmoelleanlaeg bestaaende af ca. 600 vindmoeller. Selv om det er et omraade, der er udset til skovtilplantning, og som Det Europaeiske Faellesskab allerede har ydet stoette til med henblik paa bevarelse af landskabet og naturen og gennemfoerelse af et bjergturistomraade, har regionen Campanien med anvendelse af andre former for faellesskabsstoette besluttet at planere en raekke el-kabler, dels under jorden og dels over jorden, som skal transportere elektricitet til ENEL's net. Der er en begrundet formodning om, at dette vindenergianlaeg er blevet planlagt i klar strid med faellesskabsdirektiverne vedroerende beskyttelse, genvinding og udnyttelse af omraadet, for saa vidt angaar landskabet, miljoeet og den historiske og arkaeologiske kulturarv. Det er saaledes let at se de farlige konsekvenser af disse projekter fx. beskadigede klipper, oedelagte kilder, millioner af kubikmeter affaldsmateriale efterladt paa bjergtoppene og udgravningsarbejder i omraader med naturlig risiko for skred. Endvidere har man ikke soerget for at inddrage offentligheden i disse beslutninger, saaledes som det udtrykkelig er foreskrevet i Raadets direktiv 85/337/EOEF (1).

Kan Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende oplyse foelgende:

1. Kan det ikke betragtes som et enormt spild, at EU har bevilget stoette til finansering af projekter, som er indbyrdes uforenelige og beliggende i samme omraade?

2. Mener Kommissionen ikke, at selv om dette vindmoelleanlaeg opfoeres med den prisvaerdige hensigt at skabe en alternativ og vedvarende energikilde, er dette dog et resultat af en hensynsloes landskabspolitik, der kan foere til en uoprettelig oekologisk omvaeltning med alle dennes alvorlige foelger for skoven, dyrelivet og plantelivet?

3. Er der ikke grundlag for at indlede overtraedelsesprocedure mod den italienske stat paa grund af manglende gennemfoerelse og overholdelse af faellesskabsdirektiverne, for saa vidt angaar miljoebeskyttelse og beskyttelse af landskabet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(24. juni 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0837/98

af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Fjernsynsprogrammers indhold og ytringsfriheden

I Finland findes der fire selvstaendige fjernsynskanaler, der alle er journalistisk uafhaengige af staten. En af disse kanaler (Oy Yleisradio Ab) har udarbejdet en programserie, der er produceret med et journalistisk sigte og uden sponsorstoette, men med den hensigt at fremme salget af finske produkter. Kommissionen har imidlertid sendt det finske trafikministerium en skrivelse, hvori produktionen af saadanne programmer forbydes.

Kommissionen kraenker paa denne maade den journalistiske ytringsfrihed og blander sig i fjernsynsprogrammernes indhold. Mener Kommissionen, at dens embedsmaend har handlet korrekt i denne sag, og i bekraeftende fald, hvilken EU-traktat bygger den sin opfattelse paa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. juni 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3850/98

af Soeren Wibe (PSE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: "Krigen om jordbaerisen"

Kan Kommissionen redegoere for udgifterne til produktion, trykning og distribution osv. af materialet "Krigen om jordbaerisen"? Hvor mange oplag er der trykt af "Krigen om jordbaerisen" paa de forskellige sprog?

Har Kommissionen planer om flere informationskampagner af denne type rettet mod den yngste kategori af unge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(5. marts 1999)

De samlede produktionsomkostninger til publikationen "Krigen om jordbaerisen" (svensk titel "Glasskriget") beloeber sig til 181 970 euro. Omkostningerne til den efterfoelgende distribution efter behov i de enkelte medlemsstater indgaar i arbejdet i Kommissionens kontorer og kan ikke udspecificeres. Publikationen er trykt i foelgende oplag paa de forskellige sprog: Dansk 14 650, tysk 97 530, engelsk 136 100, graesk 10 900, fransk 112 100,italiensk 31 520, nederlandsk 43 050, spansk 47 000, portugisisk 33 400, finsk 5 500 og svensk 7 250.

Kommissionen modtager mange forespoergsler om informationsmateriale om Faellesskabet til brug i skolerne. Den har i oejeblikket ingen planer om at producere publikationer i stil med "Krigen om jordbaerisen".
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3944/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Lokale Agenda 21-projekter

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at stoette udveksling af oplysninger om og erfaringer angaaende lokale Agenda 21-projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(1. marts 1999)

I adskillige aar har Kommissionen aktivt stoettet informations- og erfaringsudvekslingerne om lokale Agenda 21 projekter. Aktiviteterne straekker sig fra udvikling af tiltag til finansielle bidrag til aktiviteter saasom undersoegelser, projekter, konferencer og udgivelser.

Meddelelsen(1)"Baeredygtig byudvikling i Den Europaeiske Union: Rammer for handling" bekraefter paa ny Kommissionens forpligtelse paa dette omraade. Foranstaltning nr. 19, 20 og 23 er af speciel relevans, idet disse opridser de fremtidige prioriteringer i forbindelse med udveksling af erfaringer og aktiviteterne i Lokal Agenda 21.

Kommissionens tidligere aktiviteter paa dette omraade inkluderer blandt andet: ekspertgruppen for bymiljoe og projektet for baeredygtige byer (ekspertgruppen udarbejdede rapporten om baeredygtige byer i Europa og rapporten om retningslinjer for god praksis, som fremhaever betydningen af Lokal Agenda 21, og som giver praktiske eksempler); den europaeiske kampagne for baeredygtige byer, som blev lanceret for at opmuntre og stoette lokale myndigheder til at arbejde hen imod baeredygtighed paa lokalt plan ved hjaelp af Lokal Agenda 21; europaeiske og regionale konferencer (herunder Aalborg 1994, Lissabon 1996, Turku og Sofia 1998, Sevilla og Haag 1999); og en database om god byforvaltningspraksis og baeredygtighed. Databasen er centreret om videreformidling af god forvaltningspraksis, der kan goere byer mere baeredygtige.

(1) KOM(98) 605.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3250/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(20. oktober 1998)

Om: Foedevarehjaelp til Rusland

EU vil sende foedevarehjaelp til Rusland for at hjaelpe landet med at daekke sit foedevarebehov, og det forlyder, at hjaelpen foerst og fremmest vil bestaa af animalske produkter (koed og maelk) samt korn, hvorimod der ikke er planer om at sende produkter med oprindelse i Middelhavslandene som f.eks. citrusfrugter, groentsager og olivenolie, og for saavidt disse produkter kommer paa tale, vil det vaere i et meget begraenset omfang.

Laegevidenskaben har paapeget, at citrusfrugter, groentsager og olivenolie er en noedvendig del af en afbalanceret kost, og endvidere er Rusland et af de stoerste markeder for graeske landbrugsprodukter og navnlig citrusfrugter (f.eks. er 35 % af de eksporterede appelsiner blevet afsat i Rusland), og lukningen af det russiske marked er allerede blevet maerkbar. Kan Kommissionen derfor oplyse, om den har til hensigt at traeffe foranstaltninger, saaledes at foedevarehjaelpen til Rusland ogsaa i et vist omfang vil komme til at bestaa af produkter fra Middelhavslandene, og bl.a. citrusfrugter, groentsager og olivenolie?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(11. november 1998)

Kommissionen har ikke modtaget nogen officiel anmodning fra Rusland hverken om foedevarehjaelp eller humanitaer bistand. Faellesskabet har derfor ikke taget nogen beslutning om emnet. Kommissionen foelger imidlertid noeje foedevaresituationen i Rusland.

Skulle Kommissionen modtage en saadan anmodning, vil den undersoege den i enkeltheder. Det er ikke det rette tidspunkt at overveje, hvilke produkter der skal indgaa i en eventuel hjaelpeforanstaltning. Det gaelder ogsaa produktudvalget i tilfaelde af, at der opstilles et program for foedevarehjaelp til Rusland, fordi det desuden afhaenger af, hvad Rusland anmoder om.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3881/98

af Livio Filippi (PPE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Beskyttelse af Parma-skinken

Parma-skinke-konsortiet har indbragt en klage for Londons appelret over, at der under betegnelsen Parma-skinke saelges skinke, der er fremstillet uden for Parma-skinkens produktionsomraade. Appelretten har nu afsagt dom i sagen og afvist klagen. Et Kommissionen bekendt med denne dom?

Vil Kommissionen i en tid, hvor EU-institutionerne stadig oftere understreger noedvendigheden af at anvende kvalitet som konkurrencefaktor for de europaeiske levnedsmidler, bidrage til loesningen af konflikten mellem Parma-skinke-konsortiet og de britiske myndigheder og medvirke til at beskytte Parma-skinkens kvalitet og navn?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. januar 1999)

Kommissionen har faaet kendskab til den dom, som det aerede medlem omtaler, i sagen "Consorzio del prosciutto di Parma mod ASDA Food Store Ltd og Hygrade Foods Ltd" og har noeje undersoegt dens indhold.

Spoergsmaalet angaar berettigelsen til anvende den beskyttede oprindelsesbetegnelse (BOB) for Parma-skinke, der er udskaaret i skiver uden for produktionsomraadet og uden konsortiets overvaagning. Dette ville i visse tilfaelde vaere i modstrid med bestemmelserne i de specifikationer, der er opstillet i forbindelse med betegnelsens registrering paa EU-plan.

Kommissionen vil afgive udtalelse om den dom, som det aerede medlem naevner, hvis et praejudicielt spoergsmaal forelaegges for Domstolen som led i de eksisterende retsmidler ifoelge britisk ret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3639/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Foedevarehjaelp til Rusland

Har Kommissionen under forberedelsen af dens foedevarehjaelpspakke til Rusland overvejet at medtage frosne pelagiske arter (fisk), som der for oejeblikket er meget daarlig afsaetning af paa eksportmarkederne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(12. januar 1999)

Kommissionen har ikke til hensigt at lade fisk indgaa som en del af foedevarehjaelpen til Rusland, da den russiske regering ikke har anmodet om det.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2557/98

af ( Hanja) Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Det Forenede Kongeriges karantaenelovgivning

Er det rigtigt, at husdyr, som medbringes af arbejdstagere fra den oevrige del af Den Europaeiske Union (dvs. mennesker, der har faaet arbejde i Det Forenede Kongerige, og som skal bo i Det Forenede Kongerige), stadig skal seks maaneder i karantaene i Det Forenede Kongerige?

Er det rigtigt, at Det Forenede Kongerige tillader hunde og katte indfoert til Det Forenede Kongerige i kommercielt oejemed, saafremt der er udstedt en sundhedsattest, givet vaccination mod rabies, indopereret mikrochipindifikation og foretaget blodproeve?

Er Kommissionen klar over, hvorfor der goeres denne sondring, og om det er i overensstemmelse med faellesskabslovgivningen?

Er Kommissionen villig til at rette henvendelse til den britiske regering om ophaevelse af denne usaedvanlige og dyrefjendtlige forskelsbehandling, saaledes at husdyr med sundhedsattest kan medbringes problemfrit til Det Forenede Kongerige?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3846/98 af José VALVERDE LÓPEZ til Kommissionen. Situationen med hensyn til gennemførelsen af direktivet om bortskaffelse af PCB og PCT



EF-Tidende nr. C 297 af 15/10/1999 s. 0107



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3846/98 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (22. december 1998) Om: Situationen med hensyn til gennemfoerelsen af direktivet om bortskaffelse af PCB og PCT Raadets direktiv 96/59/EF(1) om bortskaffelse af polychlorbiphenyler og polychlorterphenyler skulle have vaeret gennemfoert i medlemsstaternes nationale lovgivning inden udgangen af marts 1998. Hvordan ser situationen ud med hensyn til medlemsstaternes gennemfoerelse af dette direktiv? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (4. februar 1999) Otte medlemsstater (Belgien, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene, OEstrig, Finland og Sverige) har underrettet Kommissionen om gennemfoerelsesforanstaltninger for Raadets direktiv 96/59/EF af 16. september 1996 om bortskaffelse af polychlorbiphenyler og polychlorterphenyler (PCB/PCT). Kommissionen har indledt overtraedelsesprocedurer under EF-traktatens artikel 169 mod syv medlemsstater, som ikke har meddelt deres gennemfoerelsesforanstaltninger. (1) EFT L 243 af 24.9.1996, s. 31.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3954/98

af Nuala Ahern (V) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Radiologisk og miljoemaessig indvirkning af de franske atomproevespraengninger paa Mururoa og Fangataufa atollen

Hvad var de vaesentligste resultater af den undersoegelse, der blev foretaget af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) for Kommissionen og de franske myndigheder af den radiologiske og miljoemaessige indvirkning af de franske atomproevespraengninger paa Mururoa og Fangataufa atollen? Hvem er rapporten blevet sendt til, og hvilke yderligere undersoegelser af problemet har Kommissionen planlagt at stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(26. januar 1999)

Mururoa-undersoegelsen blev foretaget af en komité, International Advisory Committee (IAC) nedsat af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), paa begaering af den franske regering. Kommissionen var repraesenteret i IAC som én af flere internationale organisationer, der hver stillede med ét foedt medlem. Resultaterne er offentliggjort af IAEA i en raekke publikationer med forskellig teknisk detaljeringsgrad under faellestitlen "The Radiological Situation at the Atolls of Mururoa and Fangataufa" (straalingssituationen paa Mururoa- og Fangataufa-atollerne).- Publikationerne omfatter en brochure paa 16 sider(1), en "afsluttende rapport" paa 62 sider(2), en "hovedrapport" paa 282 sider(3), samt endelig en "teknisk rapport" i seks bind med i alt cirka 950 sider(4).

Undersoegelsens konklusioner blev forelagt paa to indledende moeder i Stillehavsomraadet og paa en IAEA-konference i Wien fra den 30. juni til den 3. juli 1998. Konferencens forhandlingsprotokol er offentliggjort med referencen IAEA-MFCP.

De generelle konklusioner som opsummeret i brochuren var som foelger:

"'Paa baggrund af de maalte og forventede niveauer for radionukleider - samt de anslaaede doser, saavel nu som i fremtiden, - konkluderede undersoegelsen, at der ikke var grund til traeffe afhjaelpende foranstaltninger for at beskytte mod straaling, hverken nu eller i fremtiden. Der var heller ikke behov for fortsat overvaagning af atollerne af straalingsbeskyttelsesmaessige hensyn. Dog anbefalede undersoegelsen, at man med fordel kunne vedtage et program for maaling af radioaktivitet i miljoeet, ikke blot for det videnskabelige udbyttes skyld, men ogsaa for at paavise over for befolkningen, at der stadig ingen farlig straaling er paa atollerne'."

Disse konklusioner giver ikke Kommissionen anledning til at foretage sig yderligere i denne sag.

(1) 98-00958 IAEA/PI/A60E.

(2) ISBN 92-0-101298-5.

(3) ISBN 92-0-101198-9.

(4) IAEA-MFTR- nr. 1 til 6.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4030/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. januar 1999)

Om: Kontrol af forbud mod fremstilling og anvendelse af dyrefoder af animalsk oprindelse

Fra og med 1. januar 1999 bliver det forbudt - saa vidt vides i hele EU - at fremstille og anvende dyrefoder, der er fremstillet paa basis af nogen form for element og/eller biprodukt, som stammer fra kvaeg.

Imidlertid vil det efter hvad jeg mener at vide fortsat vaere tilladt at anvende foder til dyr - undtagen til kvaeg - der er fremstillet med elementer og/eller biprodukter af andre dyr, det vaere sig af svin eller fjerkrae.

Kommissionen bedes i denne forbindelse oplyse foelgende:

1. Hvilke effektive kontrolforanstaltninger agter Kommissionen at gennemfoere for at forhindre fremstilling og/eller anvendelse af dyrefoder fremstillet paa basis af elementer og/eller biprodukter fra kvaeg i alle EU-lande uden undtagelse, navnlig i Spanien, hvor denne form for foder ifoelge de fleste disponible oplysninger stadig anvendes i udbredt grad til svin?

2. Kan det bekraeftes, at det fortsat vil vaere muligt at fremstille dyrefoder paa basis af elementer og/eller biprodukter fra andre dyr bortset fra kvaeg?