SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2609/99

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(12. januar 2000)

Om: Overtrædelse af menneskerettighederne i Tyrkiet

Ifølge Københavns-kriterierne af 1993 er det en forudsætning for medlemskab af EU, at et land overholder menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af minoriteter. Tyrkiet er, jævnfør Europa-Parlamentets beslutning af 6. oktober 1999, stadig langt fra at opfylde disse kriterier. Tyrkiets officielle politik indebærer således forbud mod kristne religiøse aktiviteter og den kristne Hagia Sophia-katedral er fortsat besat af muslimerne.

Disse klare brud på menneskerettighederne er i åben modstrid med Københavns-kriterierne, og det er derfor af interesse at få oplyst, hvilke krav Kommissionen, indenfor rammerne af det nuværende samarbejde, stiller til Tyrkiet.

I forbindelse med, at Tyrkiet i henhold til artikel 28 i associeringsaftalen modtager støtte fra Den Europæiske Union, bedes Kommissionen således oplyse, hvilke krav den i samarbejdet med Tyrkiet stiller til Tyrkiets behandling af det kristne mindretal i landet.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(31. januar 2000)

Hvad angår gavebistand fra Fællesskabets budget, er det eneste finansielle instrument, som Tyrkiet på nuværende tidspunkt kan nyde godt af, MEDA-programmet (Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de økonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet)(1).

Ifølge artikel 3 bygger forordningen på respekten for de demokratiske principper og retsstatsprincippet samt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. I tilfælde af krænkelse af disse principper kan Rådet træffe passende foranstaltninger. I samarbejdet med Tyrkiet lægger Kommissionen særlig vægt på, at disse principper overholdes.

I den seneste periodiske rapport om Tyrkiet, der blev vedtaget i oktober 1999, vurderede Kommissionen situationen med hensyn til overholdelse af Københavns-kriterierne. Den konkluderede, at Tyrkiet i øjeblikket ikke overholder de politiske kriterier.

På nuværende tidspunkt er navnlig respekten for religionsfriheden ikke tilfredsstillende i Tyrkiet. De vigtigste kristne minoriteter i Tyrkiet er græske, armenske (anerkendt som minoriteter i henhold til Lausanne-traktaten) og syriske (syrisk-ortodokse). Sidstnævnte gruppe har i den seneste tid været udsat for diskrimination og chikane. Andre kristne grupper omfatter evangeliske grupper af amerikansk oprindelse, som tit chikaneres. Hagia Sofia, den berømte kirke i Konstantinopel, blev omdannet til moské lige efter byens erobring i 1453. Mange andre kirker led samme skæbne, for eksempel Frelserkirken i Chora, som blev omdannet til Kariye-moskéen. Efter oprettelsen af republikken i 1923 omdannede Atatürk begge kirker til museer, hvilket betyder, at de frit kan benyttes af alle uanset trosretning. Mosaikken er blevet afdækket og restaureret, og Hagia Sofia undergår i øjeblikket en omfattende renovering.

Det Europæiske Råd anmodede på mødet i Helsinki ( december 1999) Kommissionen om at forberede et tiltrædelsespartnerskab, der skal vedtages af Rådet. I dette dokument vil de Københavns-kriterier, Tyrkiet skal opfylde, herunder de politiske kriterier, blive prioriteret højt. Spørgsmålet om religionsfrihed vil blive rejst i den sammenhæng.

(1) EFT L 189 af 30.7.1996.