DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/96

(2004/C 70 E/099)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2414/03

af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen

(21. juli 2003)

Om: Anvendelse af IAS på selskaber, der er registreret i et tredjeland

I henhold til IAS-forordningen (artikel 4) skal selskaber, der reguleres af en medlemsstats lovgivning, og hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret EU-marked, fra 1. januar 2005 opstille deres konsoliderede regnskaber i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder (IAS). I henhold til forordningen (artikel 5) kan EU-lande anvende IAS på andre selskaber. I henhold til høringsdokumentet af juni 2003 fra EU-udvalget for Værdipapirreguleringsmyndigheder om oplysningspligt i forbindelse med prospekter, skal finansielle oplysninger være udarbejdet i overensstemmelse med IAS-forordningen, eller i givet fald IAS, eller såfremt de ikke finder anvendelse, lokale almindelig anerkendte regnskabsprincipper (GAAP). Det foreslåede gennemsigtighedsdirektiv omfatter alle udstedere, der har værdipapirer, der omsættes på et reguleret EU-marked, og indebærer, at IAS kan finde anvendelse, skønt der kunne gøres undtagelser på grundlag af tilsvarende indberetning.

Kunne Kommissionen oplyse, om selskaber, der er registreret i et tredjeland, og hvis værdipapirer, er optaget til omsætning på et EU-reguleret marked, i henhold til prospekt- og gennemsigtighedsdirektiverne skal bringe deres regnskaber i overensstemmelse med IAS, eller om en sådan overensstemmelse underkastes en undersøgelse? Har Kommissionen kendskab til noget EU-land, der ønsker at kræve IAS-overensstemmelse for selskaber, der ikke er registreret i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(4. september 2003)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (1) gælder kun for selskaber, der reguleres af en medlemsstats lovgivning. Selskaber, der ikke reguleres af en medlemsstats lovgivning, falder uden for denne forordnings anvendelsesområde. Derfor behandler dette retsdokument ikke spørgsmålet om oplysningspligt for udstedere uden for EU med værdipapirer, der er optaget til omsætning på et EU-reguleret marked. Artikel 5 giver kun medlemsstaterne en mulighed med hensyn til visse EU-selskaber.

Vedrørende det første spørgsmål bør det bemærkes, at emnet oplysningspligt vedrørende finansielle oplysninger for udstedere uden for EU med værdipapirer, der er optaget til omsætning på et EU-reguleret marked i øjeblikket behandles i værdipapirdirektiverne. Europa-Parlamentets og Rådets kodificerede direktiv 2001/34/EF af 19. juli 2001 vedrørende betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs samt oplysninger, der skal offentliggøres om disse værdipapirer (2) indeholder EU's lovkrav i forbindelse med dette spørgsmål. Dette direktiv tillader medlemsstaterne at indføre strengere eller yderligere betingelser i forhold til dem, der er fastsat i selve direktivet.

Med hensyn til prospekter, er det specificeret i punkt 5.1.5 og 5.1.3 i bilag I tabel A og B, at hvis en udsteders årsregnskaber ikke er i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning om regnskabsstandarder, og såfremt de ikke giver et pålideligt billede af udstederens aktiver og passiver, finansielle stilling og resultater, skal der fremlægges mere detaljerede og/eller supplerende oplysninger. Det er også vigtigt at bemærke, at oplysningspligt for engrosmarkeder som f.eks. »eurobonds« for øjeblikket er defineret på nationalt plan og ikke på fællesskabsplan.

Den samme pligt pålægges i forbindelse med periodiske beretninger (artikel 67, stk. 3 og artikel 80, stk. 3 for årsregnskaber). For halvårlige beretninger kan medlemsstaternes kompetente myndigheder kræve oplysninger fra tredjelandsudstedere svarende til dem, der kræves af selskaber, der er hjemmehørende inden for deres egen jurisdiktion (artikel 76, stk. 4).

Disse forpligtelser gælder ikke for udstedere uden for EU og repræsenterer EU's retlige krav om overensstemmelse af ikke-EU-udstederes regnskaber med de nationale regnskabsstandarder i en given medlemsstat.

I praksis er disse forpligtelser blevet anvendt på forskellige måder af medlemsstaterne på grundlag af deres forskellige opfattelser og vurderinger, uanset om et givet sæt regnskabsstandarder fra et tredjeland giver et »pålideligt indtryk«, som defineret i fælleskabslovgivningen.

I Frankrig f.eks. pålægges udstedere uden for EU en overensstemmelse baseret på det enkelte tilfælde i sammenhæng med et prospekt, men der kræves ikke overensstemmelse for periodisk beretning, hvorimod der i Det Forenede Kongerige kræves en standard, der svarer til UK Generally Agreed Accounting Principles i forbindelse med et prospekt. I UK er UK GAAP, US GAAP og IAS de accepterede regnskabsstandarder for årsregnskaber og halvårsregnskaber. Afvigelse tillades imidlertid på visse betingelser.

Det er også vigtigt at bemærke, at EU-udstedere er forpligtet til at fremlægge en udgave af deres finansielle redegørelser, som er i overensstemmelse med US GAAP, når de ønsker deres værdipapirer noteret på en børs i USA.

Med hensyn til det andet spørgsmål har Kommissionen ingen oplysninger om, hvordan medlemsstaterne i praksis vil anvende de eksisterende EU-oplysningspligter på tredjelandsudstedere, når IAS-forordningen træder i kraft. Det er imidlertid usandsynligt, at medlemsstaterne vil acceptere et hvilket som helst sæt regnskabsstandarder, når der rejses kapital på deres område. Foreløbig mener Kommissionen, at medlemsstaterne vil opretholde deres nationale praksis, der er udledt af eksisterende fællesskabslovgivning, indtil gennemførelsesforanstaltningerne for det nye prospektdirektiv og det foreslåede gennemsigtigheds-direktiv er vedtaget.

Det nye prospektdirektiv og det foreslåede gennemsigtighedsdirektiv burde medføre større konsistens og harmonisering vedrørende de finansielle oplysninger, der skal fremlægges af tredjelandsudstedere, som ønsker at rejse kapital inden for EU. De vil også dække værdipapirer, der tager sigte på engrosinvestorer. Indholdet af gennemførelsesforanstaltningerne for prospektet kendes endnu ikke, og det foreslåede gennemsigtighedsdirektiv er endnu i de tidlige faser af den fælles beslutningstagning.

(1) EFT L 243 af 11.9.2002.

(2) EFT L 184 af 6.7.2001.