ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3378/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. Andet direktiv om selskabsret 77/91/EØF



EF-Tidende nr. C 196 af 22/06/1998 s. 0003



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3378/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (23. oktober 1997) Om: Andet direktiv om selskabsret 77/91/EOEF Mener Kommissionen, at direktiv 77/91/EOEF ((EFT L 26 af 31.1.1977, s. 1. )) giver tilstraekkelig hjemmel til at indklage en regering for at have handlet i modstrid med dette direktiv i perioden mellem dettes ikrafttraeden og aendringen af den nationale lovgivning? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (6. januar 1998) Kommissionen kan indlede en undladelsesprocedure over for en medlemsstat, naar den mener, at sidstnaevnte har undladt at opfylde en forpligtelse, der er afledt af EF-retten. Dette princip gaelder naturligvis for Raadets direktiv 77/91/EOEF af 13. december 1976 om samordning af de garantier, der kraeves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 58, stk. 2, naevnte selskaber til beskyttelse af saavel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for saa vidt angaar stiftelsen af aktieselskaber samt bevarelsen af og aendringer i dets kapital, med det formaal at goere disse garantier lige byrdefulde. Betimeligheden og omfanget af en saadan foranstaltning kan dog kun vurderes ud fra de enkelte konkrete tilfaelde af manglende overholdelse, som kan tilskrives en given medlemsstat, og under henvisning til en ligeledes given national lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4106/97 af Konstantinos HATZIDAKIS til Kommissionen. Gennemførelsen af fællesskabsinitiativerne og Samhørighedsfondens projekter i Grækenland



EF-Tidende nr. C 196 af 22/06/1998 s. 0078



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4106/97 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (16. januar 1998) Om: Gennemfoerelsen af faellesskabsinitiativerne og Samhoerighedsfondens projekter i Graekenland Kan Kommissionen paa baggrund af en sammenlignelig og analytisk tabel give mig oplysninger om den hidtidige gennemfoerelse af faellesskabsinitiativerne og Samhoerighedsfondens projekter i de enkelte medlemsstater? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (6. marts 1998) Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3210/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (16. oktober 1997)

Om: Metro i Thessaloniki

Der en megen debat i Graekenland om eventuel bygning af en underjordisk jernbane i Thessalonikis nordlige havneomraade. Det blev fornylig bekendtgjort, at bygningen skulle udsaettes paa grund af meddelelsen fra Kommissionen om, at bestemmelserne om licitationskontrakter i EU var blevet overtraadt.

Hvorledes er Kommissionens officielle holdning til bygningen af en underjordisk jernbane i Thessaloniki og hvilke indvendinger har den mod, at arbejdet bliver gennemfoert?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (8. december 1997)

I forbindelse med fremgangsmaaden for tildeling af koncession paa undergrundsbanen i Thessaloniki er der indgivet en klage, der for tiden er til behandling i Kommissionen. Denne undersoeger, om fremgangsmaaden for tildeling af ordren er i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 93/37/EOEF om samordning af fremgangsmaaderne med hensyn til indgaaelse af offentlige bygge- og anlaegskontrakter ((EFT L 199 af 9.8.1993. )) og med EF-traktaten, samt isaer om tilbuddene fra de valgte tilbudsgivere til forhandlingsfasen overholder kravene i udbudsbetingelserne paa saavel det tekniske som det oekonomiske og finansielle plan.

I den forbindelse har Kommissionen haft talrige kontakter med den graeske regering og de interesserede parter med henblik paa at faa de for undersoegelsen noedvendige oplysninger og forklaringer. Den har ogsaa anmodet de graeske myndigheder om ikke at afgive endelig ordre i den paagaeldende sag, foer Kommissionen har afsluttet sine undersoegelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3139/97 af Joaquim Miranda (GUE/NGL) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Sag C-150/97 - De Europaeiske Faellesskabers Domstol

Den 17. april 1997 anlagde Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber sag ved De Europaeiske Faellesskabers Domstol mod Republikken Portugal for ikke at have opfyldt bestemmelserne i Raadets direktiv 85/337/EOEF af 27. juni 1985.

Vil Kommissionen i sin egenskab af sagsoeger og paa baggrund af den betydning, som gennemfoerelsen af det paagaeldende direktiv har for Portugal og dets forbindelser med de resterende medlemsstater, oplyse om sagens forloeb og de dertil knyttede omstaendigheder i Domstolen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. november 1997)

Den 17. april 1997 indklagede Kommissionen Portugal for Domstolen for ukorrekt omsaettelse af Raadets direktiv 85/337/EOEF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.07.1985. )) i national lovgivning. Sag C-150/97 vedroerer ikke en mangelfuld anvendelse af direktivet, men problemet bestaar i, at flere af direktivets bestemmelser formelt set ikke er gennemfoert korrekt i den portugisiske lovgivning. Et referat af klagepunkterne er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende ((EFT C 181 af 14.06.1997. )).

Portugal bestred disse klagepunkter i sit svarskrift. Efter Kommissionens replik fremlagde de portugisiske myndigheder deres duplik. Den skriftlige forhandling er nu afsluttet. Den vil blive fulgt af den mundtlige forhandling, men aabningsdatoen er endnu ikke fastsat af Domstolen. Det er foerst ved afslutningen af denne forhandling, at Domstolen vil faelde dom i sagen.

Det er vaerd at bemaerke, at alt imedens de portugisiske myndigheder bestred klagepunkterne, har de vedtaget lovdekret nr. 278/97 af 8. oktober 1997 (offentliggjort i Diário da República nr. 233 af 8. oktober 1997, I Serie-A, side 5440) om aendring af lovdekret nr. 186/90 af 6. juni 1990 og forskriftsdekret nr. 38/90 af 27. november 1990, som omsaetter direktivet i national lovgivning, »for at omsaette det paagaeldende direktiv i dets helhed.«. Kommissionen undersoeger for oejeblikket disse aendringers betydning i forhold til de klagepunkter, der er rejst i Sag C-150/97.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3500/97 af Arthur Newens (PSE) til Kommissionen (10. november 1997)

Om: Initiativ til fremme af reproduktiv sundhed i Asien

Hvor mange NGO'er, og hvilke, har siden undertegnelsen af aftalen mellem Kommissionen og UNFPA (30.1.1997) om ivaerksaettelse af et »initiativ til fremme af reproduktiv sundhed i Asien«, modtaget stoette til gennemfoerelsen af projekter under dette initiativ? Hvor store er disse tilskud, og i hvilke lande gennemfoeres der projekter? Hvornaar forventer Kommissionen, at initiativet vil blive afsluttet?

Hvordan er beslutningsproceduren mellem Kommissionen og UNFPA? Hvilken organisation er i sidste instans ansvarlig for samordningen af initiativet?

Har Kommissionen planer om at gentage dette initiativ i andre geografiske regioner, for eksempel Latinamerika eller den arabiske verden?

Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (28. november 1997)

Efter at aftalen blev undertegnet med FN's Fond for Befolkningsaktiviteter (UNFPA) den 31. januar 1997, er programmet skredet frem i overensstemmelse med handlingsplanen, som omfattede en etaarig forberedelsesfase med foelgende aktiviteter:

- en foerste fase med konsultationer i landet - med deltagelse af europaeiske og nationale ikke-statslige organisationer (ngo'er), repraesentanter for Kommissionens delegationer og de nationale myndigheder - for at opstille faelles retningslinjer for en indsats i hvert enkelt land. Disse konsultationer har allerede fundet sted med Cambodja, Laos, Pakistan, Nepal, Bangladesh og Vietnam

- forberedelse af gennemfoerelsen ved hjaelp af to workshops i Bruxelles om styring af projektforloebet og udvaelgelse af faelles indikatorer, som har deltagelse af europaeiske ngo'er.

Beskrivelse af fremgangsmaade og retningslinjerne for projektforelaeggelsen udarbejdes endeligt og sendes til alle nationale eller europaeiske ngo'er.

Der er hidtil kommet interessetilkendegivelser fra 17 europaeiske ngo'er, og den foerste handlingsplan forventes at vaere klar ved udgangen af 1997. Den vil i foerste omgang vedroere tre lande, Pakistan, Nepal og Cambodja. Imidlertid er man allerede kommet langt med forberedelserne for de andre lande. UNFPA er ansvarlig for projektevalueringen. Den endelige afgoerelse om handlingsplanen traeffes af Kommissionen paa grundlag af resultaterne af praeselektionen.

Mht. en udvidelse af initiativer til at omfatte andre geografiske omraader vil Kommissionen tage hensyn til alle oplysninger om, hvordan programmet skrider frem i Asien, ved afgoerelsen af, om programmet skal gentages i andre regioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3487/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (3. november 1997)

Om: Warszawa-konventionen og en Essex-borgers tilbageholdelse som gidsel i Kuwait - krav om skadeserstatning over for British Airways

Paa baggrund af klagen, som nu for snart laenge siden blev indgivet af Essex-borgeren Edward Hammett og 367 passagerer paa British Airways flight 149, og som gaar ud paa, at luftfartsselskabet paa uforvarlig vis og bevidst landede i Kuwait efter den irakiske besaettelse under Golf-krigen, bedes Kommissionen oplyse, om den er enig i, at forordningsforslaget om erstatning til passagerer i forbindelse med flyulykker etablerer EU-kompetence i forbindelse med Warszawa-konventionen? Vil Kommissionen derfor vaere rede til at give tilsagn om at stoette en ny forordning, som skal saette den i stand til at undersoege et eventuelt ansvar hos luftfartsselskaber i forbindelse med andre klager end dem, der opstaar i forbindelse med flyulykker, uanset om specifikke dele af Warszawa-konventionen finder afvendelse?

Er Kommissionen enig i, at der kun kan vaere til fordel for klagere som Edward Hammett, at en saadan retsakt bliver vedtaget?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-3485/97 og E-3487/97 (11. december 1997)

Den ulyksalige og foruroligende oplevelse, som passagererne om bord paa British Airways' flyvning 149 blev udsat for, da de landede i Kuwait efter den irakiske invasion, er tilsyneladende ikke en overtraedelse af faellesskabslovgivningen. Eftersom der ikke findes nogen faellesskabslovgivning paa omraadet, kan en undersoegelse foretaget af Kommissionen ikke berettiges. Af samme grund falder passagerernes rettigheder ind under den paagaeldende nationale lovgivning og Warszawa-konventionen.

Kommissionen undersoeger imidlertid muligheden for at goere yderligere fremskridt paa omraadet for forbrugerpolitik paa lufttransportomraadet. En omfattende undersoegelse omfattende vurdering af betingelserne tilknyttet kontrakter om lufttransport, er blevet afsluttet og for nylig fremsendt til Kommissionen. Kommissionen hoerer paa nuvaerende tidspunkt alle interesserede parter om undersoegelsens resultater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3329/97 af Christoph Konrad (PPE) til Raadet (23. oktober 1997)

Om: Den Italienske Republiks overtraedelse af europaeisk ret

1. Er den italienske bestemmelse om, at en unionsborger (uanset oprindelsesland) ved indregistrering af et motorkoeretoej skal forelaegge en italiensk bopaelsattest, i modstrid med EU-ret?

2. Er den italienske bestemmelse om, at en italiensk statsborger, der staar opfoert paa »AIRE-listen« (for italienske statsborgere med bopael i udlandet), men som driver en virksomhed i Italien, ikke kan indregistrere et motorkoeretoej i Italien uden bopaelsattest, i modstrid med EU-ret?

Svar (26. januar 1998)

Det tilkommer ikke Raadet at vurdere, om den italienske lovgivning vedroerende indregistrering af et motorkoeretoej er i overensstemmelse med EF-traktaten.

Ifoelge traktaten paalaegges denne opgave henholdsvis Kommissionen og Domstolen (jf. i den forbindelse traktatens artikel 155 og 164).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3457/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: Det Faelles Forskningscenter i Ispra

Medarbejdere i Det Faelles Forskningscenter i Ispra har gentagne gange klaget over arbejdsgange, som ikke er i overensstemmelse med deres faglige kvalifikationer.

Hvordan kan det vaere, at der aldrig ansaettes italienere med en universitetsuddannelse i jura, oekonomi eller statskundskab i de administrative stillinger, mens der i disse stillinger anvendes naturvidenskabelige medarbejdere uden nogen administrativ erfaring eller uddannelse?

Er det et rent tilfaelde, at disse medarbejdere aldrig er italienske statsborgere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (16. december 1997)

Kommissionen udvaelger kandidaten ved en intern udvaelgelsesprocedure og, saafremt denne ikke giver det oenskede resultat, efterfoelgende en ekstern udvaelgelsesprocedure. Offentliggoerelsen af ledige stillinger sker i fuld overensstemmelse med reglerne, som giver enhver, der opfylder de kraevede kvalifikationer, mulighed for at soege stillingen.

I overensstemmelse med vedtaegten for tjenestemaend og reglerne for oevrige ansatte udvaelges ansoegerne uden hensyn til race, tro eller koen.

Paa en arbejdsplads, hvor hovedvaegten er lagt paa teknisk naturvidenskabelige opgaver, kan personer selv med en teknisk baggrund soege administrative stillinger. I hvert enkelt tilfaelde og i overensstemmelse med vedtaegtens bestemmelser evalueres ansoegernes evne til at udfoere de opgaver, som er forbundet med stillingen, ikke alene paa grundlag af eksamensbeviser, men ogsaa paa grundlag af deres erhvervede viden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3102/97 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Raadet (9. oktober 1997)

Om: Den katolske kirke i Rusland

Jeg har fra paalidelig kilde erfaret, at den russiske praesident Boris Jeltsin snart skal undertegne en lov, der blev vedtaget af Dumaen den 23. juni og af senatorerne i Raadet den 4. juli 1997, hvorefter den katolske kirke reduceres til en almindelig sekt med meget begraensede rettigheder.

Ikke blot ville den oekumeniske dialog mellem den ortodokse og den katolske kirke blive bragt i fare, men der ville ligeledes vaere tale om en overtraedelse af en af de grundlaeggende menneskerettigheder, nemlig religionsfriheden jf. artikel 18.

Hvad foretager Raadet sig for at afvaerge dette meget uretfaerdige overgreb?

Boer Raadet, Kommissionen og EP ikke ivaerksaette en faelles aktion, bl.a. ved at nedsaette et undersoegelsesudvalg om beskyttelse af de russiske katolikkers rettigheder i forbindelse med udoevelsen af deres tro i den katolske kirke?

Endvidere maa det understreges, at katolicismen aldrig kan sidestilles med en sekt, som der findes saa mange af, og som ofte er oprettet for vindings skyld.

Svar (19. januar 1998)

Den Europaeiske Union har ligesom andre lande, der naerer samme bekymringer, gennem passende henvendelser indtraengende opfordret de russiske myndigheder til ikke at vedtage den paagaeldende lov og samtidig fremhaevet, at den tillaegger det afgoerende betydning, at alle religioner behandles rimeligt og retfaerdigt og i overensstemmelse med internationalt anerkendte principper.

Nu, da loven er vedtaget, vil Raadet vaere opmaerksomt paa, at den gennemfoeres i overensstemmelse med Ruslands internationale forpligtelser, herunder dem der er indgaaet i Europaraadet.

Raadet har ikke hoert, at der efter lovens vedtagelse skulle have vaeret tilfaelde af forfoelgelser, som russiske katolske statsborgere eller andre skulle vaeret blevet ofre for.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3201/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (16. oktober 1997)

Om: Ekstrafin jomfruolie

Det italienske forbrugerforbund goer indsigelse mod den forestaaende aendring af bestemmelserne om international handel med olivenolie, som tilsyneladende skal overtages i en faellesskabsforordning, der snart skal vedtages.

1. Er det korrekt, at det i henhold til denne aendring kan tillades, at en ekstrafin jomfruolie, der importeres i Italien fra et hvilket som helst andet land, kan betegnes som »italiensk«, hvis den blot filtreres i Italien og der tilsaettes en meget lille procentdel italiensk jomfruolie?

2. Mener Kommissionen ikke i bekraeftende fald, at denne fremgangsmaade udgoer en »legaliseret forfalskning« over for forbrugeren, der ikke kan vide, hvorfra den ekstrafine jomfruolie, han koeber, stammer?

3. Skal princippet om kontrolleret oprindelsesbetegnelse, der finder anvendelse for andre produkter saasom vin og ost, ikke laengere anvendes for olivenolie?

4. Hvad agter Kommissionen at goere for at sikre gennemskuelighed og oprindelsesbetegnelse ogsaa for olivenoliens vedkommende, saaledes at man undgaar en legalisering af uklare og ukorrekte fremgangsmaader?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-3201/97 og E-3383/97 (17. november 1997)

Det boer praeciseres, at det i foerste raekke er den handelsstandard, som Det Internationale Olivenraad (IOOC) anvender for olivenolie og olie af olivenpresserester, der for oejeblikket muliggoer, at den praksis, som de aerede medlemmer henviser til, kan bevirke, at det saaledes fremkomne produkt som oprindelsesland faar det land, hvor filtreringen og iblandingen af national olivenolie har fundet sted.

Det er netop for at undgaa en saadan praksis, at Kommissionen har anmodet IOOC om at undersoege, om denne standard kan aendres, bl.a. saaledes, at der indfoeres mere restriktive og gennemskuelige regler for tildelingen af en oprindelsesbetegnelse.

Revisionen af IOOC's handelsstandard vedroerende begrebet oprindelsesland vil blive behandlet inden for rammerne af arbejdet paa IOOC's 77. samling, der afholdes i Tyrkiet den 17.-21. november 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3346/97 af Frank Vanhecke (NI) til Raadet (23. oktober 1997)

Om: Det belgiske bidrag til EU-budgettet

I forbindelse med finansministermoedet i Mondorf den 13. og 14. september 1997 kraevede Nederlandene at faa nedsat sit bidrag til Unionen med den begrundelse, at det i henhold til en intern tabel var Unionens stoerste nettoyder.

Kan Raadet skaffe et eksemplar af den af Nederlandene citerede tabel?

Har Raadet selv beregninger, som i enkeltheder viser, hvilke unionsmedlemmer der er nettoydere eller nettomodtagere og i hvilken stoerrelsesordning? Det gaelder baade for 1995, 1996 og 1997?

Svar (20. januar 1998)

1. Det arbejdsdokument, som det aerede medlem henviser til, blev omtalt af den nederlandske delegation paa et uformelt moede mellem finansministrene, men det er ikke blevet meddelt Raadet officielt. Det er fast praksis, at det alene er op til den delegation, der har udarbejdet og omtalt et saadant dokument i uformel kreds - i dette tilfaelde den nederlandske delegation - at fremsende dette.

2. Raadet har hvad angaar det andet spoergsmaal taget de taloplysninger til efterretning, som Kommissionens tjenestegrene har udarbejdet om fordelingen af indtaegter og de fleste udgifter pr. medlemsstat. Raadet har ogsaa faaet stillet samme slags oplysninger til raadighed for sit arbejde vedroerende de foregaaende finansielle pakker. Endvidere findes der tilsvarende oplysninger i beretningerne fra Revisionsretten. Hverken Kommissionen eller Raadet har dog nogensinde udarbejdet en samlet oversigt over nettosaldoen pr. medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3537/97 af Wilfried Telkaemper (V) til Raadet (14. november 1997)

Om: Skovbrandene i Sydoestasien og deres foelger for de oprindelige folk

Den seneste katastrofe i Indonesien og Malaysia har medfoert betydelige miljoeskader, omfattende sundhedsproblemer og andre problemer for den lokale befolkning.

Er Raadet i besiddelse af oplysninger om, hvor mange mennesker der er blevet beroert af roegen saavel som selve ilden, hvilke af de oprindelige folks omraader der er beroert, om de oprindelige folks bebyggelser er braendt ned, om mennesker reelt er doede under brandene, og om de overlevende eventuelt har behov for humanitaer bistand?

Er Raadet endvidere i besiddelse af oplysninger om, hvor store dele af urskoven og den opdyrkede skov der er braendt ned, planerne om genplantning og foelgerne for de oprindelige folks rettigheder til jorden?

Er det Raadets opfattelse, at de seneste tilfaelde af omfattende skovbrande og foelgerne heraf for lokalbefolkningen er i overensstemmelse med bestemmelserne i konventionen om biologisk diversitet og principperne i Agenda 21?

Svar (12. februar 1998)

I sit svar paa forespoergsel nr. E-3430/97 fra Johannes SWOBODA redegjorde Raadet detaljeret for Den Europaeiske Unions bidrag til de lande i Sydoestasien, der er haerget af skovbrandene.

Som supplement til de oplysninger, der allerede er givet, er der grund til at fremhaeve den betydelige bilaterale hjaelp, det internationale samfund og navnlig Faellesskabets medlemsstater har ydet. I Djakarta er den internationale hjaelp blevet noeje koordineret paa stedet, hvor Europa-Kommissionens repraesentation har etableret de noedvendige kontakter med de indonesiske myndigheder for at sikre, at hjaelpen naar frem paa bedst mulig maade.

Ogsaa visse internationale initiativer boer naevnes som f.eks. den ekspertgruppe, som Afdelingen for Humanitaere Anliggender (DHA) under De Forenede Nationer i Genève har sendt til stedet for at vurdere katastrofens konsekvenser og hvilke foranstaltninger der kan traeffes for at raade bod paa den, samt det internationale ekspertseminar om klimaaendringer og isaer skovbrande, der blev afholdt i november 1997 paa den indonesiske regerings initiativ. Eksperter fra medlemsstaterne har deltaget konstruktivt i hele dette arbejde.

Med hensyn til virkningen for skovene boer det endelig fremhaeves, at det er velkendt, at Faellesskabet og dets medlemsstater til stadighed er gaaet ind for et internationalt instrument til bevarelse af skovene, og denne holdning er kommet til udtryk flere gange baade paa FN's saerlige samling, i Det Mellemstatslige Skovpanel og paa moederne i konferencen mellem parterne i konventionen om den biologiske mangfoldighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2232/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Raadet (18. juli 1997)

Om: Mulighed for at stemme for albanske indvandrere i EU

100.000 albanske indvandrere arbejder i EU-lande, hovedsagelig i Graekenland og Italien. Det er indlysende, at kun meget faa af disse arbejdstagere vil kunne udoeve deres stemmeret til trods for de gode hensigter, som forskellige regeringer har tilkendegivet med henblik paa at goere det lettere for indvandrerne at rejse til deres omraade for at udoeve deres stemmeret.

Eftersom det snarlige valg i Albanien er meget vigtigt, og eftersom der findes et meget stort antal indvandrere, og det er noedvendigt, at alle albanske borgere deltager, bedes Raadet oplyse, om det har til hensigt at opfordre den albanske regering, medlemsstaterne og OSCE om at fremsaette initiativer, som skal give de albanske indvandrere mulighed for at stemme i deres opholdsland, saa valgresultatet kan blive saa repraesentativt som muligt?

Svar (19. januar 1998)

Det aerede parlamentsmedlems forespoergsel ligger uden for Raadets kompetence.

Raadet har nemlig ikke kompetence til at udtale sig om, hvordan en tredjestat som Albanien afgoer spoergsmaalet om emigrerede albanske statsborgeres deltagelse i valgene i Albanien.