ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2715/97 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Traktatbrudsprocedure - fuglebeskyttelsesdirektivet

I sit svar paa forespoergsel E-1963/97 ((EFT C 45 af 10.2.1998, s. 130 )) oplyser Kommissionen, at der er medlemsstater, som ikke eller ikke i fuldt omfang har opfyldt deres forpligtelser med hensyn til gennemfoerelse af direktiv 79/409 ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )).

1. Hvilke medlemsstater drejer det sig helt noejagtigt om, og hvor langt er man i de paagaeldende medlemsstater kommet med gennemfoerelsen af direktivet?

2. Noejagtig hvor er der mangler med gennemfoerelsen af direktivet om beskyttelse af vilde fugle i de enkelte medlemsstater? Hvor mange omraader er indtil nu blevet klassificeret som »saerlige beskyttelsesomraader«, og hvor ligger de? Hvordan bedoemmer Kommissionen den videre udvikling?

3. Hvilke konkrete aktioner til forbedring af situationen for de vilde fugle i Europa indgaar i de »handlingsplaner for alvorligt truede fuglearter«, der naevnes i Kommissionens svar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (7. oktober 1997)

Det aerede medlem henvises til Den fjortende beretning om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten (1996) ((KOM(97) 299 endelig udg. )) med henblik paa yderligere oplysninger om overtraedelsesprocedurer vedroerende direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle.

Der findes nu mere end 1.600 saerligt beskyttede omraader, som daekker et areal paa mere end 100.000 km², som medlemsstaterne har klassificeret. Kommissionen er dog af den opfattelse, at kun Danmark og Belgien i store traek har opfyldt den forpligtelse, som direktivet paalaegger. De oevrige medlemsstater mangler stadig at udpege omraader for at sikre et sammenhaengende net af beskyttede omraader for de fuglearter, der er naevnt i direktivets bilag I saavel som for vandrende fuglearter. Kommissionen overvaager fortsat udviklingen paa dette omraade og udgiver med jaevne mellemrum en ajourfoert liste over saerligt beskyttede omraader, som medlemsstaterne giver meddelelse om. Den nyeste liste, der er offentliggjort i juni 1997 og tilgaengelig for offentligheden, fremsendes direkte til det aerede medlem og til Europa-Parlamentets sekretariat.

Handlingsplanerne for alvorligt truede fuglearter er europaeiske rammeplaner, som indeholder en ajourfoert, videnskabelig vurdering af arternes status og oekologi samt af trusler mod dem og nuvaerende beskyttelsesforanstaltninger til fordel for dem. Planerne opstiller maal og anbefaler beskyttelsesforanstaltninger for hver af de medlemsstater, hvor arterne findes. Handlingsplanerne varierer vaesentligt fra art til art og omhandler politiske og lovgivningsmaessige foranstaltninger, beskyttelse af arter og levesteder, overvaagning og forskning samt opmaerksomhedsskabende og uddannelsesmaessige foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2596/97 af David Hallam (PSE) til Raadet (1. september 1997)

Om: Den OEkonomiske og Monetaere Union

1. Hvilke omkostninger formodes de nationale moenter at ville faa i forbindelse med

a) erhvervelse af teknologien for »Golden Nordic« paa licens?

b) omstilling af produktionen til et ikke-traditionelt materiale?

c) indskraenkede eller helt mistede eksportmarkeder i lande uden for EU?

2. Hvorfor kom kun et varemaerkeregistreret produkt - »Golden Nordic« - blandt de mange nikkelfri eller naesten nikkelfri legeringer med i betragtning?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2596/97 og E-2650/97 (10. november 1997)

Kommissionen forelagde den 5. juni 1997 Raadet et formelt forslag til en raadsforordning om paalydende vaerdier og tekniske specifikationer for euro-moenter.

Dette forslag indeholder i alt vaesentligt de tekniske elementer, der er blevet foreslaaet af medlemsstaternes moentdirektoerer, som Raadet har givet mandat til at undersoege og udarbejde et fuldstaendigt forslag til et faelles europaeisk moentsystem. Med hensyn til hvilde materialer der skal bruges til fremstilling af euro-moenterne, bygger moentdirektoerernes undersoegelse isaer paa den nyeste tekniske viden inden for oekonomi og folkesundhed.

Paa samlingen den 7. juli 1997 gav Raadet sin politiske tilslutning til dette forslag fra Kommissionen med forbehold for enhver senere aendring, som Raadet maatte vedtage efter at have behandlet eventuelle aendringsforslag fra Europa-Parlamentet vedtaget under foerste- og/eller andenbehandlingen. Det skal nemlig understreges, dels at dette forordningsforslag, der bygger paa artikel 105 A i EF-traktaten er underlagt proceduren for samarbejde med Europa-Parlamentet, dels at det foerst kan vedtages formelt af Raadet, naar det vides, hvilke medlemsstater der gaar over til euroen som faelles valuta (traktatens art. 105 A og art. 109 K).

Raadet har i mellemtiden anmodet Europa-Parlamentet om at afgive foerstebehandlingsudtalelse om forslaget og afventer nu dettes udtalelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3166/97 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (9. oktober 1997)

Om: Definitionen paa flydende affald i det foreslaaede direktiv om deponering af affald

I forbindelse med Kommissionens forslag til direktiv om deponering af affald (KOM(97)0105) bedes Kommissionen oplyse, hvordan den definerer begrebet »flydende affald«? Hvordan skal man efter Kommissionens opfattelse kunne skelne mellem »flydende affald« og »slam«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (29. oktober 1997)

I artikel 2 i Kommissionens forslag til Raadets direktiv om deponering af affald staar der, at »flydende affald betyder affald i flydende form, herunder spildevand, men ikke slam«.

Kommissionen har ikke medtaget nogen specifik definition af begrebet »slam« i deponeringsforslaget, da slam er naermere defineret i direktiv 86/278/EOEF af 12. juni 1986 om beskyttelse af miljoeet, navnlig jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget af slam fra rensningsanlaeg ((EFT L 181 af 4.7.1986, s. 6. )); heri staar anfoert, hvad »slam« betyder:

- spildevandsslam fra rensningsanlaeg, som behandler husholdningsspildevand eller byspildevand, eller fra andre rensningsanlaeg, som behandler spildevand med tilsvarende sammensaetning;

- spildevandsslam fra septiktanke og andre lignende anlaeg til behandling af spildevand;

- spildevandsslam fra andre rensningsanlaeg end de ovenfor naevnte.

Kommissionens foreslaar derfor, at der skelnes mellem »flydende affald« og »slam« i henhold til de ovennaevnte definitioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3124/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Forbud mod at skibe fra Cypern laegger til i tyrkiske havne

Den tyrkiske regering har meddelt, at det fra nu af er forbudt for skibe, der foerer cypriotisk flag, at laegge til i tyrkiske havne. Som det vides, er Cypern et land, der er associeret med EU, og som allerede er i faerd med at blive optaget i denne Union.

Kommissionen bedes oplyse, hvad den mener om sagen, samt hvorledes den har til hensigt at reagere paa denne ikke tidligere sete handlemaade fra Tyrkiets side, som hindrer den internationale handel og provokerer et land, som er ved at blive optaget i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (7. november 1997)

Kommissionen er for nylig blevet informeret om den af det aerede medlem beskrevne situation.

Da soetransport ikke er omfattet af de gaeldende bilaterale aftaler mellem Faellesskabet og Tyrkiet, er Kommissionen i oejeblikket i faerd med at undersoege Tyrkiets multilaterale forpligtelser paa omraadet.

I den resolution, som Associeringsraadet Faellesskabet/Tyrkiet vedtog den 6. marts 1995 enedes de to parter om at indlede et samarbejde paa transportomraadet, navnlig soetransport. Situationen omkring det finansielle samarbejde mellem Faellesskabet og Tyrkiet har imidlertid forhindret, at der igangsaettes noget samarbejde paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2000/97 af Caroline JACKSON til Kommissionen. Oplysninger om størrelsen af EF's støtte til Bath og North East Somerset siden juni 1994 (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0008



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2000/97 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (9. juni 1997) Om: Oplysninger om stoerrelsen af EF's stoette til Bath og North East Somerset siden juni 1994 Kan Kommissionen oplyse, hvor stor stoette Faellesskabet siden juni 1994 i alt har udbetalt til Bath-omraadet og North East Somerset under: 1. Den Europaeiske Socialfond? 2. det fjerde rammeprogram for forskning? 3. faellesskabsprogrammer paa miljoe- og energiomraaderne? 4. EUGFL, Udviklingssektionen og Garantisektionen? 5. andre faellesskabsprogrammer? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (22. oktober 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2699/97 af Maartje van Putten (PSE) til Raadet (1. september 1997)

Om: Undersoegelsesmission til Colombia

Under det spanske formandskab besoegte i oktober 1995 en raadstrojka Colombia i forbindelse med menneskerettighedssituationen der. Trojkaen opfordrede efter sin tilbagekomst bl.a. til, at man stoettede projekter for menneskerettigheder, undervisning, sundhedsforsorg og infrastruktur. For nylig er det under nederlandsk formandskab blevet besluttet igen at sende en mission til Colombia.

1. a) Kan Raadet oplyse, hvad det efter oktober 1995 har gjort for at implementere den stoette, det dengang gik ind for, og hvilke resultater det har medfoert i Colombia?

b) Hvis trojkabesoeget i 1995 ikke skulle vaere blevet fulgt op, kan Raadet da forklare hvorfor ikke?

2. a) Hvornaar rejser den nye undersoegelsesmission til Colombia?

b) Hvilket mandat har missionen?

c) Hvilket program har missionen?

3. Er Raadet rede til, naar missionen er afsluttet, at sende Europa-Parlamentet en rapport om undersoegelsesresultaterne, og hvilke konsekvenser der kan drages med hensyn til den indsats, der skal goeres?

Svar (4. december 1997)

Raadet har altid fulgt situationen i Colombia meget noeje og vil fortsat goere det. Det opfordrer alle parter til at soege dialog og forsoning for at faa standset den interne konflikt, som haerger i Colombia, og for at komme de tragiske og hyppige voldshandlinger til livs. AAbningen af et kontor for FN's hoejkommissaer for menneskerettigheder i Bogota - som modtager stoette fra EU - er en milepael i samarbejdet med Colombia.

Navnling med hensyn til det aerede parlamentsmedlems spoergsmaal kan Raadets oplyse, at trojkaen som saadan ikke var i Colombia i oktober 1995. De assisterende missionschefer ved trojkaens ambassader i Bogota tog til Uraba og Medellin den 27. og 28. oktober 1995 for at goere status over menneskerettighedssituationen.

Efter denne undersoegelsesmission var det planen, at Europa-Kommissionens kontor i Bogota skulle sende en teknisk mission til Uraba for at kortlaegge potentielle samarbejdsprojekter. Paa grund af mangel paa menneskelige ressourcer og af sikkerhedsaarsager har denne mission, der skulle orientere sig om de lokale forhold, foerst kunnet finde sted i 1997. Kommissionen har fornylig truffet afgoerelse om at finansiere en aktion til fordel for Uraba-omraadet med et beloeb paa 400 000 ECU med det formaal at stoette de lokale ikke-statslige organisationer, der er aktive paa menneskerettighedsomraadet.

Kommissionen vil kunne give det aerede parlamentsmedlem mere detaljerede oplysninger om ovennaevnte initiativer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2753/97 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Udlejning af tysksprogede film i Sydtyrol

I betragtning af, at sproglige mindretal har brug for saerlig beskyttelse, og deres kultur (altsaa ogsaa film paa modersmaalet) boer nyde saerlig fremme, men i stedet forfordeles ved tildelingen af filmrettigheder paa nationalt plan, og at den frie konkurrence paa tvaers af de nationale graenser er et grundlaeggende princip i det indre marked, bedes Kommissionen oplyse: Hvorfor det ikke er muligt for oestrigske eller tyske filmudlejere at udleje film til Sydtyrol uden at risikere juridiske problemer?

Om der er mulighed for at indfoere en saerordning for tildeling af filmrettigheder til sproglige mindretal, og om dette ogsaa tilstraebes?

Om den italienske lov 1213 af 4. november 1965 (Nuovo Ordimento dei provedimenti a favore della cinematografia), som fastsaetter bestemmelserne for tildeling af filmudlejningsrettigheder i Italien, er i modstrid med EU-retten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (17. oktober 1997)

Kommissionen kan ikke kommentere de juridiske problemer, som oestrigske og tyske filmudlejere ifoelge det aerede medlem har vaeret udsat for.

Medlemsstaterne kan stoette fremme af film til sproglige mindretal, hvis projekterne er forenelige med bestemmelserne i EF-traktaten.

Filmudlejning falder ind under EF-traktatens artikel 59 om fri udveksling af tjenesteydelser (sag C17/92). Formaalet med restriktioner paa dette omraade skal tjene almene interesser, og restriktionerne skal staa i et rimeligt forhold til maalet. Spoergsmaalet om, hvorvidt den naevnte italienske lov er forenelig med EF-lovgivningen, kan ikke besvares paa grundlag af de foreliggende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2968/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Oprettelse af dagcentre til pasning af personer med saerlige behov

Det operationelle program »bekaempelse af udelukkelse fra arbejdsmarkedet« og isaer underprogram 1 »integration og reintegration paa arbejdsmarkedet af personer med saerlige behov« er rettet mod psykisk syge og personer, som er mentalt retarderede, og omfatter foranstaltninger, som skal hjaelpe dem til at blive i stand til at foere en selvstaendig tilvaerelse. I underprogram 1 i forbindelse med det operationelle program »sundhedsforsorg« er fastsat oprettelse og drift af dagcentre til pleje af personer med saerlige behov:

Eftersom der siden 1994 har vaeret en tidsplan for underprogram 1 bedes Kommissionen oplyse:

1. Hvor langt er man kommet med dagcentrene?

2. Hvor mange er der blevet oprettet og hvor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (7. november 1997)

Underprogram 1 under det operationelle program »Bekaempelse af udelukkelse fra arbejdsmarkedet« tager sigte paa handicappede, herunder psykisk syge og retarderede. Kommissionen skal henlede det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed paa, at dagscentrene for handicappede er anfoert i det naevnte underprogram som et eksempel paa en berettiget stoette- og ledsageaktion, som eventuelt kan medvirke til at reintegrere de paagaeldende personer i samfundet, uden at det dog der specielt er planlagt at oprette denne form for centre.

Underprogram 2 »Forsorg« under det operationelle program »Sundhedsforsorg« omfatter flere former for centre for handicappede.

I forbindelse med foranstaltning 2.1. er det planlagt at oprette en raekke behandlings-, forebyggelses- og uddannelsescentre for handicappede, mange centre (25) er taget op til naermere overvejelse og opfoeres i hovedstaederne i de forskellige »nomos« (praefekturer), som anses for at mangle denne form for infrastruktur.

I forbindelse med foranstaltning 2.2 er et begraenset antal forsorgscentre (9-10) ved at blive moderniseret og restaureret for at kunne sikre en bedre reintegration. Endvidere er et begraenset antal centre for autister under opfoerelse.

Foranstaltning 2.3. omfatter et netvaerk af centre i Attika og Thessaloniki for indledende intervention og behandling af handicappede og andre udstoede persongrupper. Netvaerket er allerede planlagt og under oprettelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2299/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Flere tusinde aars historie druknes i vand og mudder

Det omraade mellem floderne Tigris og Eufrat, der er kendt under navnet Mesopotanien, har en historie, der gaar 11.000 aar tilbage i tiden, og visse elementer vidner om, at menneskets foerste landsbyer og byer blev bygget der. Omraadet var i oevrigt en korsvej, hvor aeldgamle kulturer saasom hetitter, assyrer, babyloniere, meder, persere, armeniere og graekere moedtes. Som bekendt er det i dag kurderne, der lever i omraadet som efterkommere af kardukkerne og mederne.

Den gamle by Haskif (Hasankeyf) var deres centrum, og der er fare for, at den bliver daekket af mudder efter faerdiggoerelsen af Luso-daemningen, som Tyrkiet, der er det land, omraadet tilhoerer, er i faerd med at bygge. Tyrkiet har imidlertid underskrevet de internationale UNESCO-konventioner (Granada og Malta-konventionerne) om beskyttelse af oldtidsminder.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at traeffe for at beskytte oldtidsminderne i dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (23. september 1997)

Kommissionen er som det aerede medlem bekymret for, hvad der vil ske med oldtidsbyen Haskif (Hasankeyf), naar foerst daemningen ved Lusu er blevet faerdig.

Kommissionen oensker at minde om, at Tyrkiet ligesom andre, der har underskrevet UNESCO-konventionerne, har saerlige forpligtelser med hensyn til beskyttelse af oldtidsminder. Kommissionen har derfor udtrykt oenske om, at de tyrkiske myndigheder traeffer alle noedvendige foranstaltninger til at sikre, at dette vigtige arkaeologiske minde bliver beskyttet og bevaret for fremtidige generationer.

Kommissionen har ogsaa rejst spoergsmaalet i sine almindelige kontakter med de tyrkiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3456/97 af Olivier Duhamel (PSE) og Catherine Lalumière (ARE) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: Bevilling af PHARE-midler til laereboeger

I slutningen af 1996 distribuerede det slovakiske undervisningsministerium en historiebog til de slovakiske skoler, som var aabenlyst revisionistisk i sin grundholdning. Bogen blev redigeret af Milan S. Durica, som bl.a. har paataget sig at bortforklare den slovakiske fascisme. Dette omstridte vaerk er nu i slutningen af august trukket tilbage fra skolerne. Slovakiet savner imidlertid ikke kvalificerede historikere og der er et stort behov for, at de unge generationer i landene i OEsteuropa paa ny laerer deres landes historie.

Er det korrekt, at PHARE-midler - som det synes at fremgaa af vore oplysninger - er brugt for at stoette udgivelsen af denne bog? I bekraeftende fald, var Kommissionen bekendt med denne beslutning om finansiering og vidste den, hvilken forfatter der var tale om? Anser Kommissionen en saadan fejlvurdering i det mindste for uheldig? Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen traeffe for at sikre, at en saadan fremgangsmaade, som gaar imod dens principper, ikke gentager sig i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (18. november 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlige forespoergsler E-2343/97 ((EFT C 76 af 11.3.1998, s. 98. )) og E2469/97 ((EFT C 76 af 11.3.1998, s. 114. )) fra Hedy d'Ancona og Leonie van Bladel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3087/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (19. september 1997)

Om: Moms og pladesalg

Vil Kommissionen paa baggrund af Den Europaeiske Unions holdning til personelminer goere som den britiske regering og sikre, at hele momsprovenuet fra salget af indspilningen af Candle in the Wind gaar til de relevante godgoerende organisationer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (7. november 1997)

Den britiske regerings beslutning om momsprovenuet fra salget af indspilningen Candle in the Wind er prisvaerdig. Det er dog ikke muligt under Faellesskabets momslovgivning at fritage varer for moms. Kommissionen forstaar, at der vil blive ydet et beloeb, der svarer til momsprovenuet, til godtgoerende formaal, saa formelt bliver der tale om en gave fra regeringen.

Kommissionen er meget aktiv i den politiske kampagne for et totalt forbud mod antipersonel-miner, og den er blandt verdens stoerste ydere af stoette til minerydning og lignende arbejde, herunder til ofre for miner. Der er til dette formaal i loebet af de sidste fem aar blevet ydet faellesskabstilskud paa over 100 mio. ECU, men som det aerede medlem vil vide, tillader Faellesskabets momslovgivning ikke, at Kommissionen bortgiver momsprovenuet til godgoerende formaal. Under alle omstaendigheder tilfalder kun en del af en medlemsstats momsprovenu EU's budget (ca. 1/17 for Det Forenede Kongerige).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2724/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Kommissionsformandens udtalelser i forbindelse med de faelles spansk-britiske fiskeriforetagender

Paa Europa-Parlamentets plenarmoede den 26. juni 1997 udtalte Santer foelgende i forbindelse med den skrivelse, som formanden for Europa-Kommissionen havde sendt til den britiske premierminister om de faelles spansk-britiske fiskeriforetagender (det fuldstaendige forhandlingsreferat, den 26.6.1997, s. 31.): »...Bonino, som er det ansvarlige medlem af Kommissionen, og jeg selv har draget omsorg for, at de spanske myndigheder til enhver tid orienteres om kontakterne med de britiske myndigheder«.

Kan Kommissionen oplyse, hvornaar, hvordan og over for hvem Kommissionen har orienteret de spanske myndigheder om de kontakter, der har vaeret mellem Kommissionen og de britiske myndigheder i spoergsmaalet om andre medlemsstaters investeringer i den britiske fiskerisektor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (6. oktober 1997)

Kommissionen kan bekraefte, at de spanske myndigheder er blevet holdt orienteret om udviklingen i den sag, som det aerede medlem refererer til, ogsaa hvad angaar Kommissionens kontakter med de britiske myndigheder.

Disse oplysninger er blevet overfoert via de kanaler, som saedvanligvis bruges mellem Kommissionen og medlemsstaterne, og isaer via Spaniens faste repraesentation ved den Europaeiske Union.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3349/97 af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen (22. oktober 1997)

Om: Bekaempelse af svig

Kommissionen bedes oplyse, hvilke EU- medlemsstater, der allerede har ratificeret konventionen om beskyttelse af Faellesskabets finansielle interesser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (20. november 1997)

Ingen af medlemsstaterne har hidtil ratificeret konventionen om beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser.

Kommissionen paapeger, at maaldatoen for ratificeringen af konventionen, midten af 1998, blev indfoert i forbindelse med handlingsplanen til bekaempelse af organiseret kriminalitet ((EFT C 251 af 15.8.1997. )), der blev vedtaget af Raadet (retlige og indre anliggender) den 28. april 1997. Denne handlingsplan blev herefter vedtaget af Det Europaeiske Raad i Amsterdam.

Kommissionen vil derudover bemaerke, at det er yderst vigtigt at medlemsstaterne ikke blot ratificerer konventionen, de tilhoerende protokoller og konventionen om bekaempelse af bestikkelse, der involverer EU-tjenestemaend eller medlemsstaternes embedsmaend, men ogsaa traeffer de noedvendige foranstaltninger for gennemfoerelsen i national ret.