SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1274/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(27. april 2000)

Om: Afsløringer af grusomheder begået af russerne i Tjetjenien

Ifølge pressemeddelelser fra den 30. marts 2000 har Amnesty International i samarbejde med sin russiske afdeling og på grundlag vidnesbyrd fra overlevende for nylig afsløret, at der finder summariske henrettelser, tortur, voldtægt af kvinder og mænd samt vilkårlig bombning mod civile og flygtninge sted i Tjetjenien i et omfang, så den nuværende undertrykkelse kan sammenlignes med Stalin-tidens værste perioder.

Har Den Europæiske Union kendskab til disse afsløringer, og kan den bekræfte dem? Hvilke specifikke foranstaltninger påtænker den at træffe for at hindre denne tragiske situation?

Svar

(29. september 2000)

Rådet har fuldt kendskab til de beskyldninger, som Amnesty International har fremsat, og ser på dem med meget stor alvor. Formandskabet har modtaget et brev fra en gruppe af 29 ngo'er under ledelse af Amnesty International med en detaljeret liste over påståede menneskerettighedskrænkelser begået af de russiske styrker i Tjetjenien. På vegne af alle medlemsstater svarede formandskabet ngo'erne den 17. maj 2000. En kopi af det originale brev og formandskabets svar er vedlagt dette svar.

Rådet og Den Europæiske Unions medlemsstater har, som det tidligere er blevet fremhævet i svar på parlamentsforespørgsler, handlet beslutsomt på en række fronter for at bidrage til en fredelig løsning på konflikten. Derudover har Rådet hele tiden direkte fordømt de påståede menneskerettighedskrænkelser i Tjetjenien.

I Europarådet, da Irland havde formandskabet, mødtes ministrene med udenrigsminister Ivanov for at give udtryk for deres bekymring. De følger fortsat udviklingen i Tjetjenien med den allerstørste opmærksomhed og aflægger rapport til den parlamentariske forsamling under mødeperioden i juni, i overensstemmelse med opfordringen i punkt 24 i henstilling nr. 1456. I FN's Menneskerettighedskommission i Genève foreslog EU en resolution om Tjetjenien, der blev vedtaget på den 56. samling den 25. april 2000. EU har igen rejst Tjetjenien-spørgsmålet på topmødet med Rusland den 29. maj.

Dette samlede pres kan siges at have givet påviselige resultater. Præsident Putin lovede i en erklæring den 13. april 2000, at alle oplysninger om menneskerettighedskrænkelser under antiterroroperationen i regionen Nordkaukasus i Den Russiske Føderation vil, uanset hvem der har begået dem, blive grundigt efterforsket, og hvis de kan bekræftes, vil de skyldige blive idømt lovens strengeste straf. Der er blevet givet adgang til regionen til internationale besøgende, herunder til EU's Moskva-ambassadørers undersøgelsesmissioner i Tjetjenien og til en vurderingsmission fra ECHO. Den Russiske Føderations Statsduma har oprettet en Kommission vedrørende Menneskerettigheder, Fordrevne Personer og Normalisering af den Sociale, Politiske og Økonomiske Situation i Den Tjetjenske Republik. Den 17. april 2000 blev der ligeledes givet meddelelse om oprettelsen af en National Offentlig Kommission til Efterforskning af Forbrydelser og Overvågning af Menneskerettigheder i Nordkaukasus, under ledelse af tidligere justitsminister Krascheninnikov og med støtte fra præsident Putin.

Trods denne positive udvikling er der ingen grund til tilfredshed. Det internationale samfund står over for svære udfordringer, såsom at opnå gennemførelse af de tilsagn, som Rusland har givet, at forhindre at konflikten breder sig til de tilstødende områder, og at sikre stabilitet i regionen. Med henblik herpå samarbejder EU og dets medlemsstater fuldt ud med OSCE, hvor Østrig har formandskabet. Rådet vil, så længe det er nødvendigt, udøve et konstant pres for at opnå en varig og rimelig løsning i Tjetjenien.