SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3987/00

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(21. december 2000)

Om: Følgerne af BSE-krisen for kalvekødssektoren

Den seneste BSE-krise har atter ført til enorme problemer for EU's oksekødsmarked. Også kalvekødssektoren er i alvorlig grad berørt af dette markedsproblem. De nederlandske kalvekødsproducenter der i vid udstrækning er afhængige af eksport inden for EU har konstateret en tilbagegang i denne eksport på over 30 %. Dette medfører, at kun en begrænset del af de slagtemodne kalve indleveres til slagtning. Dette er en situation, som slagtekalveproducenterne også ud fra et sundhedsmæssigt synspunkt ikke kan tolerere i længden. Derfor burde der skabes kortfristede alternative markedsføringsmuligheder, således at det på ny bliver muligt at slagte kalve.

1. Erkender Kommissionen, at de nuværende markedsproblemer, der skyldes BSE-krisen, ikke begrænser sig til oksekødssektoren men også gør sig gældende inden for kalvekødssektoren?

2. Er Kommissionen enig i, at det for at undgå senere dybtgående forstyrrelser på markedet er vigtigt at træffe rettidige markedsforanstaltninger og dermed også undgå sundhedsproblemer?

3. Er Kommissionen, da den nu vil træffe foranstaltninger til at støtte oksekødsmarkedet (speciel oplagring af køer, en opkøbsordning for okser over 30 måneder og en intervention til udvoksne tyre), også rede til at træffe foranstaltninger til at støtte kalvekødssektoren?

4. Mener Kommissionen, at speciel oplagring af kalvekød kan være en effektiv og relativ gunstig foranstaltning med henblik på at løse problemet på kalvekødsmarkedet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(13. marts 2001)

Det ærede medlems spørgsmål om kalvekødssektoren afspejler den generelle bekymring, som industrien for nylig gav udtryk for.

Kommissionen er dybt bekymret over den alvorlige virkning, som bovin spongiform encephalopati (BSE) har haft og stadig har på EF's marked for okse- og kalvekød. Det fremgår dog af de foreliggende markedsoplysninger, at EF's kalvekødsmarked er noget mindre påvirket af krisen end produktionen, forbruget og eksporten af oksekød. De væsentlig højere priser for kalvekød tyder på, at forbrugerne har mere tillid til kalvekød end til oksekød.

Rettidig planlægning er altid det bedste instrument for markedsforvaltning, men de gode målsætninger indhentes desværre undertiden af begivenheders gang uden for Kommissionens kontrol.

Da der er afsat begrænsede midler på 2001-budgettet for oksekød og kalvekød, bør markedsstøtten først og fremmest gives til den sektor, der er mest ramt af BSE krisen. Kalvekød opnår stadig forholdsvis gode priser på markedet ud over den slagtepræmie for kalve, der blev indført som en del af reformen i forbindelse med Agenda 2000. Foranstaltninger for at genvinde forbrugernes tillid skulle også få en positiv virkning for efterspørgslen efter kalvekød.

Privat oplagring af kalvekød kan ikke altid i sig selv være en prisgunstig foranstaltning. Erfaringen fra 1996, der er det eneste år, hvor der blev ydet støtte til privat oplagring af kalvekød, viser, at et enormt støttebeløb (ca. tre gange højere end den normale støtte til privat oplagring af oksekød) var nødvendigt for at tiltrække kalvekødsproducenternes interesse. Den efterfølgende vurdering af ordningen bekræftede ikke, at kalvekødsmarkedet bedrede sig væsentlig på grund af støtten til privat oplagring, og som følge af produktets art og den nuværende handelsstruktur kan der drages en lignende konklusion om de nuværende problemer.