SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1857/02

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Regulering af annoncekampagner omkring fester, der tager sigte på børn

Omkring de traditionelle fester, som (også) tager sigte på børn, iværksættes der ofte omfattende reklamekampagner. Der kan ofte købes påskeartikler allerede inden fastelavn, reklamekampagnerne for Sankt Nicolas starter ofte lige efter skoleårets begyndelse, og den første juleudsmykning, der viser en række gaver, begynder ofte i oktober. Bortset fra, at børn og følgelig også deres forældre på upassende vis anspores til forbrug, er denne form for salg meget forvirrende for de meget unge. Det enorme udbud af julemænd og andre af børnenes venner medfører, at der for børns vedkommende ofres nogle smukke gamle traditioner på masseforbrugets alter.

For at imødekomme de bekymrede forbrugeres ønsker og undgå mere negative reaktioner har handelen i samråd med de belgiske forbrugerorganisationer pålagt sig selv en form for regulering. Der må ikke reklameres for Sankt Nicolas før den 1. november, og ikke for julemanden inden den 1. december, og der må ikke jages påskeharer før seks uger før påske. Selv om dette er et godt initiativ, står og falder det hele med de handlendes gode vilje.

Erkender Kommissionen, at der er tale om et problem, og agter den derfor at træffe foranstaltninger på europæisk plan til at beskytte børn mod de alt for aggressive og overdrevne reklamekampagner forud for de fester, der tager sigte på børn? I benægtende fald, hvilke argumenter bruger den for ikke at træffe foranstaltninger på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(21. august 2002)

Det ærede medlem henviser til de omfattende reklamekampagner, der iværksættes i anledning af forskellige traditionelle fester, herunder Sankt Nicolas, jul og påske, og påpeger, at disse kampagner ofte starter lang tid før de egentlige festperioder, hvorved de bidrager til at give disse en mere kommerciel karakter samt ansporer børnene og deres forældre til overforbrug. Det ærede medlem oplyser desuden, at de belgiske handlende i samarbejde med forbrugerorganisationerne har besluttet at pålægge sig selv en form for selvregulering for at afkorte disse kampagneperioder.

Kommissionen har med interesse taget denne selvreguleringskodeks til efterretning. Den har dog ikke kendskab til, at den fri bevægelighed for tjenester eller varer, der markedsføres i forbindelse med festerne, skulle være genstand for eventuelle grænseoverskridende hindringer, som er forårsaget af selvreguleringsregler eller -kodekser af den art, som det ærede medlem henviser til. Den konstaterer desuden, at betydningen af de anførte fester kan variere fra medlemsstat til medlemsstat afhængig af religion, traditioner og kultur. Den finder det således ikke nødvendigt på nuværende tidspunkt at træffe foranstaltninger på fællesskabsplan i henhold til subsidiaritetsprincippet og er af den opfattelse, at disse aspekter kan behandles på nationalt eller lokalt plan under skyldig hensyntagen til princippet om fri bevægelighed som fastsat i EF-traktaten.

Det skal dog bemærkes, at Kommissionen netop har vedtaget en opfølgningsmeddelelse til grønbogen om EU's forbrugerbeskyttelse(1). Med denne meddelelse iværksættes en efterfølgende høring om et eventuelt rammedirektiv om rimelig handelspraksis. Denne høring vedrører reguleringen af handelspraksisser, herunder reklame, og deres vildledende og urimelige karakter samt anvendelsen af chikane og andre former for pres. Det nævnes ligeledes i meddelelsen, at forbrugerskadetesten kan tilpasses i de tilfælde, hvor erhvervslivet bevidst retter sine aktiviteter direkte mod en særlig sårbar forbrugergruppe (f.eks. børn).

(1) KOM(2002) 289 endelig udg.