ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2641/02

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(20. september 2002)

Om: EU-sanktioner til skade for EU-handel

I min valgkreds er der en virksomhed, der importerer æbler fra Amerika uden for den engelske sæson. Disse æbler er underlagt nu 100 % importafgift. Resultatet deraf bliver, at virksomheden frygter for sin egen levedygtighed og for fremtiden for dens 70 ansatte.

Dette virker fuldstændig uretfærdigt og ulogisk. EU-handelsinteresser, EU-job og EU-forbrugervalg skades af disse sanktioner.

Vil Kommissionen genoverveje dette spørgsmål og fjerne æbler fra listen over sanktionerede varer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(8. oktober 2002)

Det ærede medlem er blevet misinformeret. Æbler er ikke underlagt 100 % importafgifter på nuværende tidspunkt.

Som svar på USA's beskyttelsesforanstaltning angående stålprodukter, som også er uforenelig med WTO-bestemmelserne, har Kommissionen truffet foranstaltninger til at beskytte alle EU's rettigheder i henhold til WTO-aftalerne. Dette omfattede fremsættelse af et forslag, som Rådet vedtog den 13. juni 2002(1).

Formålet med forordningen var at tilskynde USA til ikke at anvende tillægstold på stålprodukter af betydning for europæiske eksportører og til at trække foranstaltningerne tilbage, så snart de var blevet fordømt af WTO. Havde EU ikke handlet på den måde i et forsøg på at begrænse den skade, som den amerikanske foranstaltning kunne forvolde EU's stålindustri, ville der virkelig have været tale om en trussel mod EU's handelsinteresser og arbejdspladser i EU.

Der er to bilag til forordningen. Bilag II indeholder en liste over varer med oprindelse i USA, for hvilke der vil blive indført en tillægstold på 8-30 %, medmindre USA trækker sine beskyttelsesforanstaltninger tilbage, når de er blevet fordømt af WTO (engang næste år).

Bilag I indeholder en liste over varer, for hvilke der vil kunne indføres en tillægstold på 100 % inden den dato. Skal denne tillægstold bringes i anvendelse, kræver det imidlertid, at Rådet træffer en ny afgørelse som anført i forordningens artikel 3. Spørgsmålet vil blive taget op på Rådets møde i september 2002. Heraf følger, at selv om røde æbler figurerer på listen i bilag I, er der endnu ikke blevet indført nogen tillægstold på disse varer eller andre produkter.

For at tage hensyn til, at visse stålprodukter er blevet holdt uden for de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, vil Kommissionen tage alle produkter på listerne op til ny overvejelse, inden der vil blive opkrævet tillægstold på importen fra USA.

(1) Forordning (EF) nr. 1031/2002 af 13. juni 2002 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (EFT L 157 af 15.6.2002).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2870/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(11. oktober 2002)

Om: Økonomiske antagelser

1. Er Kommissionen overbevist om, at de økonomiske antagelser, der er brugt i forbindelse med udarbejdelsen af medlemsstaternes budgetter og stabilitetsprogrammer, er af en ensartet realistisk art?

2. Hvilke foranstaltninger kunne træffes for at gøre officielle prognoser mere realistiske?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(31. oktober 2002)

Medlemsstaterne fremlægger hvert år nye eller ajourførte stabilitets- og konvergensprogrammer. Disse programmer udarbejdes helt og holdent på den pågældende medlemsstats ansvar. Programmet gennemgås af Rådet på grundlag af Kommissionens og Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs vurderinger.

Kommissionen bedømmer i sin vurdering den realistiske art af de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, hovedsagelig i forhold til Kommissionens egen prognose. Såfremt der er påvist skævheder i de økonomiske scenarier, gør Kommissionen opmærksom på indvirkningerne for budgetstrategien.

Der er truffet adskillige foranstaltninger for at formå medlemsstaterne til at basere deres programmer på så realistiske og gennemsigtige antagelser som muligt. Navnlig specificerer man i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne indhold og format af de oplysninger, som medlemsstaterne forventes at give, for at lette vurderingen af programmet. Med henblik på mere ensartede prognoser foreskriver kodeksen også anvendelsen af generelt aftalte antagelser for variablerne uden for EU. Medlemsstaterne skal anvende disse ved udarbejdelse af deres centrale scenario og ved sensitivitetsanalyser. Under alle omstændigheder bør medlemsstaterne være parate til at forklare og forsvare det valgte scenario, såfremt Kommissionen gør opmærksom på afvigelser fra Kommissionens prognose. Endvidere er der taget et yderligere skridt, i og med at man på EU-plan har aftalt en ny produktionsfunktionsmetode til beregning af potentielt output. Denne vil være endnu en generelt aftalt reference, som kan anvendes til en effektiv vurdering af de landsspecifikke vækstantagelser, og som kan tjene til beregning af cyklisk justerede budgetsaldoer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3902/02

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(14. januar 2003)

Om: Kommissionens finansiering af udarbejdelsen af et uofficielt traktatudkast

Den 4. december 2002 blev tre kommissionsmedlemmers bidrag til et fremtidigt traktatudkast offentliggjort under navnet: Feasibility Study Contribution to a preliminary draft Constitution of the European Union. Det fremgår af arbejdsdokumentet, at dette er blevet udarbejdet efter anmodning fra kommissionsformand Romano Prodi i overensstemmelse med kommissærerne Barnier og Vitorino. Endvidere fremgår det, at dokumentet ikke nødvendigvis repræsenterer Kommissionens synspunkter. Ikke desto mindre er dokumentet trykt på EU-Kommissionens officielle papir med Kommissionens logo EU-flaget på forsiden.

Spørgeren finder det derfor af stor interesse for offentligheden at få oplyst, hvad det har kostet, at kommissionsformand Romano Prodi på egen og et par andre kommissærers vegne har haft en arbejdsgruppe nedsat til at udarbejde et uofficielt traktatudkast, hvem der har udført dette arbejde, og hvor det er bogført i Kommissionens regnskaber?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodipå skriftlige forespørgsler E-3860/02, E-3902/02 og E-0034/03

(17. marts 2003)

På foranledning af Kommissionens formand, Romano Prodi, og i enighed med Michel Barnier og Antonio Vitorino har en arbejdsgruppe i Kommissionen udarbejdet en feasibility-undersøgelse, Bidrag til et foreløbigt udkast til en forfatningstraktat for Den Europæiske Union. Formanden har underrettet de øvrige kommissionsmedlemmer om dette arbejdsdokument, men indholdet er ikke blevet drøftet i kollegiet, og dokumentet er derfor ikke bindende for Kommissionen.

Hver kommissær og formanden kan inden for deres særlige ansvarsområder, og hvis det skønnes relevant for EU, bede Kommissionen om at udarbejde oplæg, notater, feasibility-undersøgelser osv. Det er ikke nødvendigt med en beslutning i kollegiet for at iværksætte et sådant arbejde, der henhører under Kommissionens normale aktiviteter i forbindelse med dennes udarbejdelse af beslutninger og efterfølgende stillingtagen. Formanden, Romano Prodi, har sammen med Michel Barnier og Antonio Vitorino fundet det nyttigt af hensyn til Kommissionens stillingtagen i Konventet at udarbejde en feasibility-undersøgelse af en europæisk forfatningstraktat.

Navnene på de tjenestemænd, der har udarbejdet denne feasibility-undersøgelse, står på undersøgelsens forside. Undersøgelsen har ikke medført omkostninger, der ikke kan dækkes over Kommissionens generalomkostninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3884/02 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen. Udnyttelsen af fællesskabsbevillingerne i Grækenland ved udgangen af 2002.



EU-Tidende nr. 268 E af 07/11/2003 s. 0057 - 0057



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3884/02 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen (13. januar 2003) Om: Udnyttelsen af fællesskabsbevillingerne i Grækenland ved udgangen af 2002 Kan Kommissionen oplyse mig om, hvor store forpligtelser, der er indgået, og hvor store beløb, der forventedes anvendt inden udgangen af 2002 for hvert operationelt program som en procentdel af fællesskabsbevillingerne til Grækenland over den tredje fællesskabsstøtteramme? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer (20. februar 2003) De oplysninger, der anmodes om, findes i den tabel, der sendes direkte til det ærede medlem samt til Parlamentets Generalsekretariat. Det skal i forbindelse med fællesskabsinitiativet Interreg bemærkes, at størrelsen af forpligtelses- og betalingsbevillinger ikke kan sammenlignes med det beløb, der var tiltænkt Grækenland (kolonnen tildelinger), eftersom forpligtelses- og betalingsbevillinger i Fællesskabets regnskabssystem tildeles det land, der koordinerer programmerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2532/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(11. september 2002)

Om: Kommissionens rapport om modstandsbevægelser mod det iranske styre

Kan Kommissionen bekræfte, at den har udarbejdet en rapport dateret den 18. marts i år om den iranske oppositionsgruppe Mujadehin-e-Khalq?

Har Kommissionen besluttet at påberåbe sig nogen af undtagelserne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001(1)?

Kan Kommissionen i modsat fald forklare, hvorfor den ikke har offentliggjort denne rapport elektronisk?

Kan Kommissionen skaffe mig en kopi af denne rapport, eller hvis den ikke kan, kan den så begrunde hvorfor?

(1) EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. oktober 2002)

Kommissionen har ikke udarbejdet en skriftlig rapport om organisationen Mujahedin-e-Khalq (MKO). Spørgsmålet om at påberåbe sig nogle af de undtagelser, der er nævnt i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001, har ikke været aktuelt.

Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik bad Kommissionen komme med et indlæg om MKO på udvalgets møde den 19. marts 2002. Her gav Kommissionens repræsentant en kort mundtlig redegørelse, der dannede almindelig baggrund for debatten om MKO.

Det skal nævnes, at Rådet i henhold til den fælles holdning, det vedtog den 27. december 2001(1), ved en fornyet gennemgang i maj 2002 besluttede at sætte MKO på listen over organisationer, hvis midler skal indefryses.

(1) EFT L 344 af 28.12.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3454/02

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(27. november 2002)

Om: Indførelsen af en europæisk offentlig anklager

Hvor meget anslår Kommissionen, det vil koste at indføre en europæisk offentlig anklager?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(7. januar 2003)

Spørgsmålet om oprettelse af en europæisk offentlig anklagemyndighed er for nylig blevet behandlet i grønbogen om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og oprettelse af en europæisk anklagemyndighed(1). Grønbogen er udelukkende et idékatalog, der skal bruges som grundlag for en åben debat.

Grønbogen beskriver forskellige muligheder for oprettelse af en europæisk anklagemyndighed for økonomiske anliggender, og disse kan kombineres på forskellig måde. Hver af disse kombinationsmuligheder vil have forskellige finansielle virkninger. Dette, sammenholdt med, at der ikke findes et retsgrundlag med hjemmel i EF-traktaten, gør, at det ikke på nuværende tidspunkt er muligt fuldt ud at forberede lovgivningsarbejdet, herunder udarbejde en analyse af de finansielle virkninger.

Et af de forslag, der fremsættes i grønbogen er, at den europæiske anklagemyndighed for økonomiske anliggender oprettes på decentralt grundlag. I så fald skulle den europæiske anklagemyndigheds eget ressourcebehov blive beskedent.

I grønbogen foreslås det også, at den europæiske anklagemyndighed skal have sit eget budget, finansieret over De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. Den offentlige anklager skal kunne forvalte sit budget i fuld uafhængighed, i overensstemmelse med reglerne i EF-traktaten og de finansielle bestemmelser til gennemførelse heraf.

Endelig understreger Kommissionen, at oprettelse af en europæisk anklager for økonomiske anliggender er i den europæiske skatteyders interesse, da formålet er at beskytte EU's finanser.

(1) KOM(2001) 715 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2375/02 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen. GATS.



EU-Tidende nr. 242 E af 09/10/2003 s. 0019 - 0019



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2375/02 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (2. august 2002) Om: GATS De lokale myndigheder er ansvarlige for planlægningen af anvendelsen af jord- og byggegrunde og fastlægger i deres rolle som planlægningsmyndigheder begrænsninger for ydelsen af tjenester, blandt andet begrænsning af omfanget og fordelingen af bebyggelser. Kan Europa-Kommissionen oplyse, hvilken indvirkning de igangværende forhandlinger om GATS vil få for de lokale myndigheders planlægningsvirksomhed? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy (10. september 2002) Kommissionen har under hele den nuværende handelsrunde påtaget sig at sikre, at de lokale myndigheder får mulighed for at tilstræbe forskellige legitime politiske mål i forbindelse med den fysiske planlægning, såsom at bevare lokalsamfundets særlige karakter og beskytte miljøet. Et antal medlemsstater har taget spørgsmålet om manglende gennemsigtighed i lovgivningen vedrørende byplanlægning og med henblik på yderligere drøftelser af en eventuel forbedring af gennemsigtigheden i planlægningsproceduren.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2131/02

af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen

(17. juli 2002)

Om: Antenne i Akrotiri-området (Cypern)

Den 1. juli 2002 påbegyndte de britiske militærmyndigheder i Cypern opførelsen af et nyt antenneanlæg i Akrotirisaltsøen sydvest for Limassol, som er et af øens vigtigste naturområder. Det nye anlæg indgår i et net af antenner, som forvaltes af de britiske militære myndigheder.

Den såkaldte curtain array antenne måler 196 m i bredden og vil rage 100 m op i et landskab, som er kendt for et enestående fugleliv og sin placering på fugletrækruter. Antennen vil få en kapacitet på 500 kW og vil sende uafbrudt på en frekvens fra 3-30 mHz.

Selve området er i fare for at blive delt i to, hvilket synes at være i strid med Ramsar-konventionen. Desuden tilsidesættes EU-direktiver, herunder habitatdirektivet og fugledirektivet. Der er tale om et område, som står for at blive optaget i Natura 2000-netværket.

Der vides næsten intet om de skadelige indvirkninger, som den vedvarende elektromagnetiske stråling eventuelt kunne have på befolkningen og fuglelivet.

Er Kommissionen bekendt med opførelsen af dette anlæg, som de facto placeres på britisk territorium?

Er Kommissionen bekendt med, at der ikke er udarbejdet en miljøindvirkningsrapport og at borgerne og ngo'er ikke er hørt?

Hvordan bedømmer Kommissionen det forhold, at de britiske myndigheder herved på cypriotisk område på alvorlig vis griber ind i et aldeles enestående naturområde, og i den sammenhæng tilsidesætter EU-direktiver?

Hvad agter Kommissionen at gøre i denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(13. august 2002)

Kommissionen har kendskab til rapporterne om opførelsen af et nyt antenneanlæg i Akrotiri-området.

Det bør påpeges, at denne traktat, i henhold til EF-traktatens artikel 299, stk. 6, litra b), ikke finder anvendelse på de områder på Cypern, hvorover Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland udøver overhøjhed. EU's lovgivning finder derfor ikke anvendelse på disse områder.

Hvad angår eventuelle indvirkninger, som antenneanlægget kan få for befolkningen eller naturen på Cypern, er dette i første række et bilateralt spørgsmål, som bør behandles af de cypriotiske myndigheder og de myndigheder, der repræsenterer de pågældende områder.

Kommissionen har ikke kompetence til at træffe foranstaltninger i denne sag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2609/02

af Bruno Gollnisch (NI) til Kommissionen

(18. september 2002)

Om: Kontrol af flypassagerers identitet

På de franske indenrigslinjer gennemføres der en lang række kontroller af flypassagerers identitet. En passager, der flyver til Lyon fra Paris, kontrolleres således ved check-in og derefter på ny ved boarding, hvorimod der ikke gennemføres identitetskontroller, hverken ved afgang eller ankomst, hvis man er fløjet fra Bruxelles, Berlin eller Madrid.

Er det luftfartsselskaberne, der gennemfører disse kontroller for at sikre, at alle afgifter betales, eller er det de franske myndigheder, der gennemfører dem af sikkerhedshensyn? Er det i hvert tilfælde Kommissionens opfattelse, at denne praksis er i overensstemmelse med EU-reglerne?

Hvis undtagelserne fra Schengen-reglerne er blevet indført af sikkerhedshensyn, hvordan forklarer Kommissionen så, at der paradoksalt nok er strengere sikkerhedsbestemmelser på indenrigslinjerne end på udenrigslinjerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(15. november 2002)

Da det drejer sig om flyvninger inden for en medlemsstat, finder Schengen-reglerne, som gælder for passage af grænserne mellem medlemsstaterne, ikke anvendelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3920/02

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(14. januar 2003)

Om: Fugleflokke i Roms centrum

I de seneste dage er der for 117. gang forekommet en række trafikulykker i Rom som følge af den massive og ødelæggende tilstedeværelse af store fugleflokke.

Med vinterens komme bliver Roms gader invaderet af fugleflokke, der i stedet for at fortsætte deres træk mod syd, forbliver i byen, hvor de nyder den manglende tilstedeværelse af rovdyr og de højere temperaturer som følge af forureningen. Således koloniserer i tusindvis af spurvefugle Roms trækroner, hvorfra de skaber betydelige gener for borgerne, både som følge af den støj, de laver, og især som følge af den store mængde guano, som de efterlader på jorden.

De hårdest ramte kvarterer er de kvarterer, der har en så høj koncentration af træer, at de tiltrækker et enormt stort antal fugle, hvis guano gør asfalten glat og farlig. Dette har katastrofale følger for trafikken i byen, eftersom myndighederne er tvunget til at opstille afspærringer og dirigere trafikken gennem andre kvarterer, og for sikkerheden for motorcyklister og bilister, som desværre bliver indblandet i trafikulykker.

I betragtning af den vanskelige situation har Rom Kommune grebet til beskæring af træer og anvendelse af udstyr, der udsender kunstige lokkesignaler, for at få fugleflokkene til at flytte sig andre steder hen. Disse indgreb har dog vist sig at være fuldstændig utilstrækkelige.

Kan Kommissionen, eftersom den mest effektive løsning synes at være svangerskabsforebyggelse i det land, hvori fugleflokkene har deres oprindelse, nemlig Sverige, oplyse:

1. om der findes planer til forvaltning af lignende krisesituationer, og om Rom Kommune har forelagt planer med henblik på en eventuel fjernelse af fugleflokkene, som er til fare for trafiksikkerheden i byen?

2. om der findes eksempler på god praksis på dette område i andre unionslande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(6. februar 2003)

Kommissionen har intet kendskab til projekter, der sigter mod at begrænse antallet af vandrefugle, som i forbindelse med deres vandringer kommer ind i byer. Den har derfor ingen eksempler på god praksis. Kommissionen har heller ingen oplysninger om, hvorvidt byen Rom har projekter med dette sigte.

Alle aktioner med henblik på at kontrollere antallet af fugle i Rom skal foretages inden for rammerne af Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(1), om nødvendigt med anvendelse af undtagelsesbestemmelserne i direktivets artikel 9.

Selv om problemet kunne have international dimension, har medlemsstaterne enekompetence til at løse dette. Kommissionen kan alene påtage sig at lette kontakten mellem de berørte medlemsstater, og det gør den gerne, hvis den anmodes herom. Til dette formål har den dog brug for yderligere oplysninger om, hvilke fuglearter der skaber problemerne samt om deres forekomst og oprindelse.

(1) EFT L 103 af 25.4.1979.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3625/02

af Paolo Costa (ELDR), Giovanni Procacci (ELDR), Luciano Caveri (ELDR),Francesco Rutelli (ELDR), Dirk Sterckx (ELDR), Rosa Miguélez Ramos (PSE),Gilles Savary (PSE), Luciana Sbarbati (ELDR), Marco Formentini (ELDR),Giovanni Fava (PSE), Massimo Carraro (PSE)og Helena Torres Marques (PSE) til Rådet

(16. december 2002)

Om: Sikkerhed til søs

De bestemmelser og den lovgivning, der blev vedtaget efter Erikas forlis for tre år siden, har ikke kunne hindre et nyt katastrofalt skibsforlis uden fortilfælde i Den Europæiske Union.

Selv om olietankskibet Prestige kun havde enkeltskrog og var 26 år gammelt, havde det ikke været underkastet nogen kontrol siden 1999. Er Rådet på baggrund af denne alvorlige ulykke indstillet på under Det Europæiske Råd midt i december at fremskynde den fastsatte tidsplan for forordningen om fremskyndet indfasning af krav om dobbeltskrogs- eller tilsvarende design for olietankskibe med enkeltskrog og omgående ud for de europæiske kyster, navnlig i Atlanterhavet og Middelhavet, at forbyde sejlads med alle olie- og kemikalietankskibe med enkeltskrog?

Inden der blev lagt sidste hånd på Erika I- og II-pakkerne, havde De Femten godkendt princippet om, at EU-landene skulle forpligte sig til omgående at anvende de planlagte foranstaltninger, inden direktiverne blev inkorporeret i national ret. Hvilke midler vil Rådet tage i anvendelse for at sikre, at dette rent faktisk finder sted?

Det fremgår desuden af de foreløbige undersøgelser, at Prestige var afsejlet fra Sankt Petersborg med kurs mod Singapore. Det er således ikke kun i Europa, at man har ansvaret for, at principperne om sikkerhed til søs overholdes, og den lokale indsats skal ikke være til hinder for, at der gribes ind globalt. Vil Rådet stille sig positivt til, at der afholdes et hastemøde i Den Internationale Søfartsorganisation (IMO), så der kan tilvejebringes vilkår for at lovgive på globalt plan?

Hvordan forholder Rådet sig endelig til en strategi af typen styrket samarbejde mellem bestemte medlemsstater om sikkerhed til søs? Vil Rådet være indstillet på at acceptere, at der i særligt følsomme områder som f.eks. Middelhavet skal indføres krav om et omgående forbud mod sejlads med fartøjer med enkeltskrog?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02 og E-3589/02, E-3625/02 og E-3761/02

(5. og 6. maj 2003)

Rådet henviser de ærede parlamentsmedlemmer til den erklæring vedrørende de berørte punkter under ét, som formandskabet fremsatte på Rådets vegne under Europa-Parlamentets mødeperiode i december 2002, samt til Rådets svar på spørgsmål H-833/02, H-839/02, H-847/02 og H-871/02 fra hhv. Josu Ortuondo Larrea, Manuel Medina Ortega, Camilo Nogueira Román og John Cushnahan i spørgetiden den 15. januar 2003 i Strasbourg.