ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1745/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: Indsamling og genbrug af batterier

Kan Kommissionen paa baggrund af Raadets resolution af 25. januar 1988 om et handlingsprogram til nedbringelse af miljoeforureningen foraarsaget af cadmium oplyse:

1. Hvorledes de enkelte medlemsstater efter dens opfattelse har gennemfoert direktiv 91/157/EOEF ((EFT L 78 af 26.3.1991, s. 38.)) og direktiv 93/86/EOEF ((EFT L 264 af 23.10.1993, s. 51.))? Har alle medlemsstaterne gennemfoert disse direktiver i national lovgivning?

2. Hvor stor en procentdel af de brugte batterier genbruges i de enkelte medlemsstater?

3. Hvilke nye foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (4. juli 1997)

Direktiv 91/157/EOEF om batterier og akkumulatorer opstiller graenser for indholdet af kviksoelv i batterier. Det opstiller ogsaa regler for bestemte typer batterier, nemlig batterier, der indeholder en vis maengde kviksoelv, cadmium og bly. Medlemsstaterne skal indfoere ordninger for separat indsamling af af disse batterier. Endvidere indeholder direktiv 93/86/EOEF naermere bestemmelser om det maerkningssystem, der er fastsat i det foerstnaevnte direktiv.

1. Saa godt som alle medlemsstaterne har vedtaget gennemfoerelsesforanstaltninger for begge direktiverne. Der er imidlertid store afvigelser mellem deres foranstaltninger vedroerende indsamling, maerkning og oekonomiske instrumenter. Der er indtil nu indledt omkring 20 overtraedelsesprocedurer mod medlemsstater for manglende eller mangelfuld gennemfoerelse af begge direktiverne. I praksis har den ringe gennemfoerelse af de to direktiver medfoert en raekke handelshindringer som foelge af forvridninger af de internationale markedsregler.

2. Kommissionen har ikke tilstraekkelige oplysninger til at besvare spoergsmaalet fuldt ud. Paa grundlag af de foreliggende oplysninger kan det imidlertid fremfoeres, at store batterier og bilbatterier indsamles og genanvendes i vid udstraekning - op til 90% i visse medlemsstater. Hvad forbrugerbatterier angaar, er indsamlings- og anvendelsesprocenten langt lavere. Nogle medlemsstater er imidlertid naaet op paa en indsamlingsprocent paa ca. 90 for denne gruppe batterier - Nederlandene, OEstrig, Tyskland - men de fleste er endnu langt fra dette resultat. Situationen synes at vaere saerlig skuffende for baerbare nikkelcadmium (NiCd) batterier, hvor indsamlingsresultatet svinger mellem 10 og 35%.

3. Kommissionen undersoeger for tiden behovet for en generel revision af direktiv 91/157/EOEF og vil maaske forelaegge Parlamentet og Raadet et forslag i loebet af i aar. I forbindelse med revisionen vil Kommissionen undersoege behovet for at udvide direktivets anvendelsesomraade, begraense markedsfoering af miljoefarlige batterier yderligere og skaerpe kravene til indsamling, genanvendelse og maerkning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1339/97 af André Fourçans (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Bestemmelse om ikke-forskelsbehandling

Kommissionen synes at mene, at bestemmelsen om ikke-forskelsbehandling ikke sikrer konkurrencen mellem de forskellige betalingsformer.

Raader Kommissionen over oplysninger, der viser, at denne konkurrence ikke kan udfolde sig tilstraekkeligt i den nuvaerende situation gennem forbrugernes valg af ét betalingsmiddel frem for et andet paa grund af de faciliteter, det giver, og de omkostninger, der er forbundet med det, og gennem de forretningsdrivendes valg af ét betalingssystem frem for et andet paa grund de fordele, det indebaerer, og de omkostninger, der er forbundet med det?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-1338/97, E-1339/97, E- 1340/97, E- 1341/97, E-1342/97, E-1343/97 og E-1344/97 (2. juni 1997)

Kommissionen kan ikke paa indevaerende tidspunkt give et udfoerligt svar paa spoergsmaalene fra det aerede medlem. Den er i faerd med at vurdere en raekke kortbetalingssystemer, der er blevet anmeldt i henhold til artikel 4 i Raadets forordning nr. 17 af 6. februar 1962 ((EFT C 13 af 21.2.1962. )) i lyset af EF's konkurrenceret. Disse systemer omfatter f.eks. nationale kortbetalingssystemer saasom »CB«-bankkortene i Frankrig eller internationale kortbetalingssystemer saasom dem, der forvaltes af selskaberne Visa International og Europay International. Nogle af disse systemer har den saakaldte regel om »ikke-forskelsbehandling«, som det aerede medlem henviser til.

Kommissionen undersoeger for tiden, om denne regel om »ikke-forskelsbehandling« er gyldig over for de europaeiske konkurrenceregler, og den har med henblik herpaa indledt droeftelser med alle de beroerte parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1774/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Udelukkelse af producenter fra godtgoerelser

I henhold til det graeske landbrugs- og oekonomiministeriums afgoerelser om fortolkningen af Raadets forordning (EOEF) nr. 2328/91 ((EFT L 218 af 6.8.1991, s. 1. )) omfatter programmet med godtgoerelser for voldsomt regnvejr og oversvoemmelser i perioden september-december 1996 ikke personer og deres familiemedlemmer, der allerede er blevet doemt eller vil blive retsforfulgt for overtraedelse af straffeloven, inden de loeslades, eller inden den endelige dom afsiges.

Eftersom godtgoerelserne ydes efter godkendelse fra Kommissionens side, og de paagaeldende afgoerelser ikke alene udelukker visse producenter, men ogsaa er problematiske i retlig henseende, kan Kommissionen da oplyse, om den har godkendt den saerlige fortolkningstekst, der udelukker producenter fra godtgoerelsesprogrammet? Betragtes denne tekst som vaerende en gyldig fortolkning af Raadets forordning (EOEF) nr. 2328/91?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (1. juli 1997)

Kommissionen har ivaerksat undersoegelsesproceduren vedroerende den statsstoetteordning, Graekenland har givet meddelelse om, og som skal bruges til udbedring af skaderne som foelge af nedboer og oversvoemmelser i perioden mellem september og december 1996. Formaalet er at kontrollere, om ordningen er i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 92-94, som indeholder regler for statsstoette.

Da den af det aerede medlem omtalte nationale beslutning om definition af modtagerne af denne stoette imidlertid ikke er blevet meddelt Kommissionen, er denne i gang med at gennemfoere en undersoegelse hos den paagaeldende medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0523/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (20. februar 1997)

Om: GMO-planter

Er det indgaaet i Kommissionens overvejelser, at pollen fra GMO-planter kan blive baaret med vinden og befrugte ikke-GMO-arter, og at derved ethvert forsoeg paa maerkning af produkter fra GMO-afgroeder vil vaere omsonst?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (5. maj 1997)

I henhold til Raadets direktiv 90/220/EOEF om udsaetning i miljoeet af genetisk modifice-rede organismer ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )) (GMO'er) sikrer medlemsstaterne, at der traeffes alle de noedvendige foranstaltninger til at undgaa negative indvirkninger paa menneskers sundhed og miljoeet fra markedsfoering af genetisk modificerede organismer.

Ifoelge direktiv 90/220/EOEF kan genetisk modificerede organismer kun godkendes til markedsfoering i Faellesskabet efter en indgaaende vurdering af mulige risici for menneskers sundhed og miljoeet.

I forbindelse hermed skal den anmelder, der indgiver anmeldelse om markedsfoering af et produkt, som indeholder eller bestaar af genetisk modificerede organismer, indgive alle de oplysninger, der kraeves til en vurdering af eventuelle risici ved produktet for menneskers sundhed eller miljoeet. Som led i denne vurdering behandles alle sikkerhedsmaessige anliggender i forbindelse med spredning af pollen fra genetisk modificerede afgroede-planter til beslaegtede planter.

Kommissionen anerkender betydningen af maerkning for forbrugerne. Den nye levneds-middelforordning, (EF) nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. )), som netop vedtaget af Raadet og Europa-Parlamentet, indeholder bestemmelser om maerkning af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som hidroerer fra eller er udvundet af genetisk modificerede organismer.

Kommissionen agter ligeledes at tage sig af problematikken omkring maerkning i forbindelse med et forslag til aendring af direktiv 90/220/EOEF om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer; dette forventes godkendt af Kommissionen i loebet af 1997. Som led heri godkendte Kommissionen den 2. april 1997 et forslag til Kommissio-nens direktiv, hvori bilag III til Raadets direktiv 90/220/EOEF bl.a. suppleres med yderligere krav til maerkning af produkter, som indeholder eller bestaar af genetisk modificerede organismer.

Ifoelge det nuvaerende direktiv kan der ikke kraeves maerkning, hvoraf det fremgaar, at det paagaeldende produkt indeholder eller bestaar af genetisk modificerede organismer, medmindre sikkerhedsmaessige aarsager taler derfor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1488/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Europa mod kraeft og tobak

Vil Kommissionen oplyse, hvordan de europaeiske programmer til bekaempelse af kraeft kan vaere forenelige med den stoette, der gives til tobaksdyrkningen inden for Unionen, naar statistikkerne viser, at tobak er den dominerende aarsag til mange kraeftdoedsfald?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (27. juni 1997)

Kommissionen er meget opmaerksom paa tobakdyrkningens store sociale og oekonomiske betydning i Europa. Derfor har Kommissionen fremsat forslag om en foreloebig fortsaettelse af den faelles markedsordning for tobak, mens der samtidig er skabt mulighed for dyrkning af hoejere kvalitet og andre forbedringer for ordningerne.

I Kommissionens beretning til Raadet af 18. december 1996 om den faelles markedsordning for raatobak ((KOM(96) 554. )) behandles den af det aerede parlamentsmedlem omtalte problemstilling indgaaende. Formaalet med en reform er at bevare arbejdspladserne inden for tobaksdyrkning i Europa, samtidig med at produktionskvaliteten oeges. Kommissionen er desuden opmaerksom paa behovet for at stoette de mennesker, der maatte oenske at forlade denne produktionssektor.

Ved samme lejlighed vedtog Kommissionen en meddelelse til Raadet og Europa- Parlamentet om Faellesskabets nuvaerende og foreslaaede rolle i bekaempelsen af tobaksforbruget ((KOM(96) 609. )). Formaalet med denne meddelelse er at saette gang i en bred debat om, hvilken politik der skal foeres for at bekaempe tobaksrygning. Meddelelsen indeholder forslag til politiske tiltag med henblik paa at bekaempe tobaksrygning paa henholdsvis nationalt plan og EU-plan.

Kommissionen har stillet forslag om at haeve afgiften til fonden for tobaksforskning og tobaksinformering fra 1% til 2%. Gennem denne fond ydes der stoette til offentlig informering om tobaksrygningens skadelige virkninger isaer rettet mod unge mennesker. Fonden stoetter desuden forskningsprojekter, der har til formaal at finde mindre skadelige variationer af tobaksplanten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1685/97 af Barbara Schmidbauer (PSE) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Omformning af Rond Point Schuman

Har Kommissionen truffet de noedvendige forholdsregler ved omformningen af Rond Point Schuman, saa det nye anlaeg bliver tilgaengeligt for handicappede?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (16. juni 1997)

Kommissionen har ingen befoejelser i forbindelse med fysisk planlaegning. Derfor hoerer en eventuel indretning af Rond Point Schuman under de belgiske myndigheder.

Kommissionen skal dog oplyse det aerede medlem om, at de europaeiske institutioner deltager i afholdelsen og finansieringen af en international arkitektkonkurrence for at forbedre fodgaengernes situation i EU-kvarteret. Paa begaering af Kommissionen, som har stoette fra Parlamentet, Raadet og de belgiske regionale myndigheder, er det blevet besluttet til at tage hensyn til handicappedes specifikke behov i de undersoegelser, der skal foretages.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1970/97 af Spalato Belleré (NI) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Mulighed for seksuelt samkvem i faengsler

Det italienske parlament vil snart stemme om et lovforslag, hvormed formaalet er at indfoere en periode paa fire timer til seksuelt samkvem - defineret som tid til kaerlighed - i faengsler.

De naermere bestemmelser i lovforslaget kendes endnu ikke, men anledningen til forslaget har vaeret sagen omkring et kendt medlem af den napolitanske mafia, camorraen, som er idoemt flere livstidsdomme for grusomme mord, han enten selv har begaaet eller givet ordre til.

Mener Kommissionen ikke, at der under medvirken af sagkyndige som f.eks. sociologer, psykoanalytikere og eksperter i straffeanliggender maa foretages en naermere undersoegelse af den her omhandlede problematik, der, selv om den er af humanitaer art, giver anledning til forvirring, naar det tages i betragtning, at seksuelt samkvem kan blive et privilegium for kriminelle, der i deres forbrydelser ikke har udvist nogen hverken foelsom eller menneskekaerlig adfaerd?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (11. juli 1997)

Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spoergsmaal, som udelukkende sorterer under de paagaeldende nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1903/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Grønbog om almen uddannelse - erhvervsuddannelse - mobilitet i Det Europæiske Fællesskab



EF-Tidende nr. C 391 af 23/12/1997 s. 0142



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1903/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (4. juni 1997) Om: Groenbog om almen uddannelse - erhvervsuddannelse - mobilitet i Det Europaeiske Faellesskab Der henvises til »Groenbogen om almen uddannelse - erhvervsuddannelse - forskning: hindringer for mobiliteten i Det Europaeiske Faellesskab« (KOM(96)0462). Gyldigheden og anerkendelsen af de studier, som er foretaget uden for hjemlandet, boer fortsat vaere vaesentlige maal i Faellesskabet. Dette princip boer udstraekkes til erhvervsuddannelsen og til alle de former for undervisning, som der ikke er fastsat bestemmelser for. Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-1900/97, E-1901/97, E-1902/97, E-1903/97 og E-1904/97 (22. juli 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1752/97 af Josep Pons Grau (PSE) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Finansiel stoette til programmer om bevarelse og udvikling af lokalsamfundene i Afrika

Paa sit seneste moede i Bruxelles den 10.-17. marts 1997 gav Den Paritetiske Forsamling AVS-EU med vedtagelsen af to beslutninger om det sydlige Afrika og situationen i det sydlige Afrika sin uforbeholdne stoette til de nye strategier for udvikling af landdistrikterne med henblik paa bevarelse af de vilde arter inden for flora og fauna, som er udviklet af landene i omraadet. Disse strategier bygger paa en decentraliseret forvaltning af flora og fauna i de kommunale omraader og baeredygtig udnyttelse af disse vilde ressourcer til gavn for de lokale landsamfund, som deler deres jorder med de vilde dyr. Et modelprogram er i denne forbindelse CAMPFIRE i Zimbabwe, som med stor succes er blevet udviklet i de seneste aar med stoette fra naturforskere og eksperter i udvikling af landdistrikterne.

1. Har Kommissionen i lyset af ovenstaaende kendskab til disse programmer? Deler Kommissionen opfattelsen fra Den Paritetiske Forsamling AVS-EU om nytten af disse integrerende programmer?

2. Er Kommissionen parat til institutionelt og finansielt at stoette saadanne programmer om udvikling af landdistrikter, naturbevarelse og baeredygtig udnyttelse? I hvilket omfang?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (16. juni 1997)

Kommissionen tilslutter sig tanken bag begrebet decentral forvaltning, udnyttelse og bevarelse af naturressourcerne i en raekke lande i det oestlige og sydlige Afrika i forbindelse med skovressourcerne, naturparker og den vilde flora og fauna og faellesjorder.

Kommissionen yder saerlig bistand i form af institutionel og finansiel stoette i Etiopien, Uganda, Kenya, Tanzania, Malawi, Zambia, Botswana og Zimbabwe.

I Zimbabwe har Kommissionen vaeret en af foregangsmaendene med stoette til igangsaettelsen af CAMPFIRE-programmet med finansiering inden for rammerne af Kariba-programmet for udvikling af landdistrikter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1870/97 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (30. maj 1997)

Om: Den Europaeiske Unions deltagelse i udvikling af distriktet As Pontes i Galicia

Regeringen i den autonome spanske region Galicia har undertegnet en samarbejdsaftale med et af landets stoerste elektricitetsselskaber og med de faglige organisationer om oekonomisk udvikling af distriktet As Pontes i Galicia.

Planen for industriel genopbygning skal gaelde frem til 2001. Den autonome regering investerer 300 mio og el-selskabet 900 mio.

Kan Kommissionen oplyse, i hvor hoej grad Den Europaeiske Union kan supplere denne plan, hvad der kunne vaere dens bidrag til planen, og under hvilket program eller specifik faellesskabsaktion den kan taenkes at deltage i udviklingen af dette distrikt i Galicia?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (26. juni 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1227/97 af Evelyne Gebhardt (PSE) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: Diskriminering af unionsborgere i Forbundsrepublikken Tyskland

I forbindelse med visse offentlige procedurer saasom indregistrering af et koeretoej kraeves der i Tyskland dokumentation af en adresse, som normalt fremgaar af det tyske identitetsbevis. Da der paa identitetsbeviset i et land som Storbritannien ikke er anfoert adresse, kan britiske statsborgere ikke fremlaegge en saadan dokumentation. Til erstatning kraever de tyske myndigheder derfor en bopaelsattest fra det paagaeldende folkeregister, som ikke maa vaere aeldre end tre maaneder. En saadan attest udstedes mod et ikke ubetydeligt gebyr. Det medfoerer, at unionsborgere med pas, hvori der ikke er anfoert adresse, i yderste fald kan vaere tvunget til at betale dette gebyr hver tredje maaned for at kunne fremlaegge de fornoedne attester.

1. Mener Kommissionen, at der i denne sammenhaeng er tale om diskriminering af unionsborgere?

2. Betragter Kommissionen indfoerelsen af et harmoniseret europaeisk identitetsbevis som et velegnet middel til at forhindre, at unionsborgere, som bor i en anden medlemsstat, i det daglige diskrimineres og forfordeles?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. juni 1997)

Kommissionen anlaegger den betragtning, at det er lovligt, at en forvaltning forlanger dokumentation for en borgers bopael, saerlig naar borgerens administrative goeremaal omfatter forvaltninger, der befinder sig andetsteds.

Med hensyn til hvorledes der fremskaffes dokumentation for bopael, dersom borgeren ikke er i besiddelse af et identitetskort med adresse, synes det ikke at vaere urimeligt eller at vaere udtryk for forskelsbehandling at forlange, at borgeren fremskaffer en bopaelsattest af nyeste dato.

Kommissionen er imidlertid enig i, at saadanne besvaerlige og kostbare goeremaal ville kunne undgaas, hvis de opholdstilladelser for unionsborgere, der udstedes i Tyskland, ogsaa gav oplysninger om indehaverens adresse, saaledes som det er tilfaeldet for det identitetskort, der udstedes til tyske borgere. I sidstnaevnte tilfaelde er der tale om et plastovertrukket kort, der omfatter et billede og et optisk maerke, saaledes at det ikke kan eftergoeres, og hvorpaa der paaklaebes en aftagelig strimmel med indehaverens seneste adresse.

Indehaverens adresse er for tiden ikke blandt de oplysninger, der skal staa paa opholdstilladelsen for unionsborgere. Kommissionen overvejer, om der skal fremsaettes forslag om harmonisering af de opholdstilladelser, der udstedes til unionsborgere og borgere fra tredjelande, der er omfattet af EF-retten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0913/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Forskning i BSE

Kommissionen bedes oplyse, hvilket stade BSE-forskningen befinder sig paa? Mere konkret vil jeg gerne vide, om man har undersoegt, om der er blevet brugt koedmel (som det allerede er konstateret inden for kvaegavl) til opdraet af andre dyr end kvaeg eller i dambrug (f.eks. laks) i Europa, og om der findes nogle foerste konstateringer eller analyser vedroerende foelgerne af en saadan fremgangsmaade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. maj 1997)

Der er allerede sendt naermere oplysninger om det af EU gennemfoerte forskningsprogram til det midlertidige undersoegelsesudvalg. Endnu en indkaldelse af forslag under Fair-programmet blev offentliggjort den 17. december 1996 med frist den 14. februar 1997. Der er indgaaet treogtyve projektforslag, og de er under evaluering.

Hvad angaar anvendelse af koed- og benmel som foder, har undersoegelser i Det Forenede Kongerige vist, at de andre arter, isaer svin og fjerkrae, ikke er modtagelige ved oral indtagelse af hoeje koncentrationer af BSE-agens. Faar har derimod udviklet sygdommen ved tilsvarende forsoeg, og man har fundet infektioest materiale i deres vaev. Kommissionen er ikke bekendt med tilsvarende forsoeg med fisk. Ifoelge nyligt offentliggjorte publikationer har nogle fiskearter det normale prionprotein, som findes hos pattedyr og fugle. Unormalt prionprotein, der forbindes med denne sygdom, er ikke konstateret hos fisk. Det er derfor rimeligt at antage, at fisk kan vaere modtagelige, men der er ikke hidtil fundet bevis for, at de udvikler sygdommen. Et projekt, der er forelagt under Fair-programmet, har til formaal at undersoege fisks modtagelighed for overfoerbare spongiforme encephalopatier (TSE).

Da der ikke foreligger definitive data, mener Kommissionen, at et hoejt beskyttelsesniveau er noedvendigt for alle arter, der kan indgaa i foedekaeden (levnedsmidler). Den har derfor vedtaget beslutning 94/382/EF af 27. juni 1994, der traadte i kraft den 1. januar 1995 ((EFT L 172 af 7.7.1994 )), hvori der er fastsat minimumsparametre for forarbejdning af animalsk affald. Dette spoergsmaal er taget op til revision paa baggrund af beviser af nyere dato, og der blev indfoert endnu mere restriktive parametre pr. 1. april 1997 ((Beslutning 96/449/EF - EFT L 184 af 24.7.1996 )). Desuden har Kommissionen paa grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité foreslaaet, at specificeret risikomateriale fjernes fra foedekaeden (foder) i hele EU. Raadet forkastede dog dette forslag med simpelt flertal den 17. december 1996. Kommissionen overvejer for oejeblikket, hvordan dette spoergsmaal skal foelges op.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1348/97 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Kvindelige tjenestemaend i Kommissionen

Hvor mange procent af stillingerne som kontorchef, direktoer og generaldirektoer i Kommissionen er besat af kvinder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (29. maj 1997)

Pr. 31. marts 1997 var den procentuelle fordeling af maend og kvinder paa mellemste og hoejeste ledelsesniveau i Kommissionen saaledes:

>TABLE>

Det skal bemaerkes, at Kommissionen har sat aarlige maal for ansaettelse af kvinder for at foroege antallet af kvinder paa alle niveauer i kategori A, herunder i ledelsesstillinger.