SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0517/03

af Miet Smet (PPE-DE) til Kommissionen

(24. februar 2003)

Om: Kvinders rettigheder i Nigeria

Samarbejdet mellem Den Europæiske Union og Nigeria foregår på grundlag af AVS-EF-partnerskabet. I Cotonou-aftalen, som udgør de generelle rammer for AVS-EU-forbindelserne de kommende 20 år, giver de to parter gentagne gange udtryk for, at de går ind for at respektere menneskerettighederne og ligestille kvinder og mænd.

Til trods for at Nigeria støtter disse principper, respekteres kvinders rettigheder ikke altid i Nigeria. Agence France Presse skriver, at man i nogle af Nigerias provinser stener kvinder. Sådanne steninger vedtages af islamitiske domstole, som anvender sharia-lovene. Endvidere beretter Reuters om, at Nigeria er et af de lande, hvor kvinder stadig ofte omskæres, navnlig blandt den muslimske befolkning i landets nordlige del.

Har EU allerede reageret på disse grove krænkelser af kvinders rettigheder? Agter EU i benægtende fald at reagere på disse krænkelser?

Er der fastsat en mekanisme til systematisk kontrol med og gennemtvingelse af respekt for kvinders rettigheder i Nigeria? Og er der skabt mulighed for at suspendere samarbejdet mellem Nigeria og EU, såfremt kvinders rettigheder i dette land og mere generelt menneskerettighederne hele tiden krænkes? Vil EU i benægtende fald fremover sørge for at skabe sådanne muligheder?

Såfremt kontrol med og aftvingelse af respekt for kvinders rettigheder er lagt i faste rammer og det eventuelt er vedtaget at suspendere samarbejdet mellem Nigeria og EU, gælder dette da for alle lande, som har undertegnet Cotonou-aftalen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(25. marts 2003)

Kommissionen følger meget nøje med i problematikken omkring menneskerettighederne i Nigeria i almindelighed og anvendelsen af Sharia-love i 12 stater i det nordlige Nigeria i særdeleshed. Kommissionen har gennem diplomatiske kanaler og direkte til præsident Obasanjo appelleret sager angående kvinder, som er blevet dømt til piskning eller til døden ved stening på grund af utroskab. Man har i øjeblikket kendskab til syv sager, hvor appellen endnu ikke er blevet afgjort (kvinder og mænd). Kommissionen kender ikke noget til, at dødsdommene skulle være blevet fuldbyrdet i den forbindelse.

Kommissionen tilskynder myndighederne til at overholde internationale normer for menneskerettigheder og de borgerlige friheder uden forskelsbehandling. EU gav på den 57. samling i FN's menneskerettighedskommission udtryk for bekymring over de domme om alvorlig korporlig afstraffelse, som er blevet afsagt i henhold til Sharia-straffeloven, som flere stater i det nordlige Nigeria har indført. Kommissionen har i mange år uforbeholdent modsat sig anvendelsen af dødsstraf og rettede den 12. februar 2002 en henvendelse til den nigerianske regering. I en fælles holdning, som Rådet vedtog på mødet den 27. maj 2002(1), hedder det i artikel 1, at EU vil fremme Nigerias egne processer med hensyn til at konsolidere demokratiet og respekten for menneskerettighederne.

Partnerskabsaftalen mellem AVS-landene og EU, som blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000(2), indeholder i artikel 9 tre væsentlige elementer af aftalen, nemlig respekten for menneskerettighederne, hvilket også omfatter ligestilling mellem mænd og kvinder, de demokratiske principper og retsstaten. Det landestrategidokument, der blev undertegnet med Nigeria den 16. juli 2002, vil støtte foranstaltninger, der sigter mod at forbedre overholdelsen af menneskerettighederne og kvinders stilling i Nigeria. Arbejdet med det nigerianske civilsamfund kan også omfatte reformer af retsvæsenet og kampagner for at få ændret skadelig traditionel praksis som omskæring af kvinder. Nigeria er desuden som et indsatsland for det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) berettiget til støtte til forbedring af regeringsførelsen og reformer af retsvæsenet (også spørgsmålet om Sharia-straffeloven).

Med disse instrumenter håber Kommissionen at kunne få indflydelse på den føderale og statslige regerings forståelse og anvendelse af disse principper. Gennem sin delegation er Kommissionen i stand til sammen med medlemsstaterne at føre kontrol med situationen angående menneskerettighederne. Hvis den føderale regering ikke overholder sine engagementer eller sine internationale forpligtelser angående menneskerettighederne, indeholder Cotonou-aftalen en procedure for dialog og passende foranstaltninger, som kan anvendes over for alle parter, der har undertegnet aftalen.

(1) EFT L 139 af 29.5.2002.

(2) EFT L 317 af 15.12.2000.