ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0909/97 af Wilfried Telkaemper (V) til Raadet (11. marts 1997)

Om: Det stigende antal menneskerettighedskraenkelser i Mexico

Op mod valget midt i 1997, hvor det herskende PRI-parti (Det Revolutionaere Institutionelle Parti) trues af store stemmetab, kan der konstateres en chokerende og for alle samfundsomraader truende stigning i antallet af alvorlige kraenkelser af demokratiske principper, menneskerettigheder og isaer retten til ytringsfrihed samt faglige rettigheder:

- Journalister, der rapporterer om statskorruption, statslige instansers involvering i narkohandel eller blot om sociale urimeligheder, er blevet truet, forfulgt, gennempryglet, tortureret, bortfoert, ja endog skudt. Et groft tilfaelde inden for den seneste tid er mordet paa journalisten Yolanda Figuerra, hendes mand F. Balderas samt deres boern i begyndelsen af december 1996 (jf. Observer af 8. december 1996). Som dokumentation for mange andre tilfaelde vedlaegger jeg skrivelse af 14. november 1996 fra Human Rights Watch til praesident Zedillo.

- Endvidere har Human Rights Watch konstateret, at regeringen stiltiende, ja endog aabent stoetter PRI-gruppers voldelige aktioner og undlader at videreforfoelge terrorhandlinger mod kritikere.

- Lovlige samfundsbevaegelser undertrykkes og udsaettes for trusler, arbejdsrettigheder kraenkes vedvarende i det korporatistiske politiske system, og det forsoeges stadig mere hensynsloest at forhindre oprettelse af uafhaengige fagforeninger.

- Menneskerettighedsforkaempere trues paa livet, hvilket bl.a. gaelder det anerkendte Centro PRODH.

1. Er Raadet blevet orienteret om disse haendelser, hhv. er de blevet droeftet (f.eks. i FUSP-sammenhaeng)?

2. Har Raadet paatalt dette i Mexico under henvisning til de relevante praeambelbestemmelser i den gaeldende aftale med Mexico samt den hoejtidelige Paris-erklaering?

3. Er Raadet paa denne baggrund rede til af afgive en bindende erklaering om, at menneskerettighedsklausulen - som Raadet paaregner indfoert i alle aftaler - er uomgaengelig i en ny aftale med Mexico?

Svar (4. juli 1997)

Raadet er ikke blevet gjort bekendt med de haendelser, som det aerede parlamentsmedlem naevner, og har derfor ikke kunnet droefte dem.

I det mandat, som Kommissionen har faaet til at forhandle en ny aftale med Mexico, har Raadet indsat en klausul om menneskerettighederne. I denne klausul betragtes respekten for menneskerettighederne som et vaesentligt element i den fremtidige aftale. I den forbindelse vil udkastet til aftale med Mexico blive bekandlet paa samme maade som de nye aftaler, der indgaas med tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1378/97 af James Moorhouse (PPE) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: Kraenkelserne af menneskerettighederne i Tunesien

I beslutningen om menneskerettighederne i Tunesien vedtaget af Europa-Parlamentet i maj 1996 (B4-0606/96 ((EFT C 166 af 10.6.1996, s. 204. ))) henvises der til, at de tunesiske myndigheder fortsat og i stadig stigende grad chikanerer forkaempere for menneskerettighederne og de borgerlige frihedsrettigheder i Tunesien. Kan Kommissionen paa baggrund heraf sikre, at menneskerettighedsspoergsmaalet tages op paa moederne mellem EU og Tunesien som led i MEDA-programmet, samt at der - ligeledes som led i dette program - laegges pres paa Tunesien for at faa landet til at overholde sine internationale forpligtelser med hensyn til menneskerettigheder, ytringsfrihed og demokratiske rettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (28. maj 1997)

Siden ikrafttraedelsen af associeringsaftalen mellem Faellesskabet og Tunesien er menneskerettighedsspoergsmaalet opfoert paa dagsordenen for den politiske dialog, der er fastsat i artikel 3 i aftalen, der blev undertegnet den 17. juli 1995 ((KOM(95) 235 endelig udg. )).

Dette er en logisk foelge af de forpligtelser, som Tunesien og Faellesskabet har indgaaet baade i Barcelona-erklaeringen, og isaer i de politiske og kulturelle afsnit i den bilaterale aftale, som goer menneskerettighederne til et vaesentligt element heri.

Desuden boer det bemaerkes, at Faellesskabet siden 1996 og i forbindelse med MEDA-programmet for demokrati, ivaerksaetter foranstaltninger, der tager sigte paa at fremme menneskerettighederne i Tunesien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 995/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. Landmænd i Frankrig



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0045



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0995/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997) Om: Landmaend i Frankrig Kan Kommissionen oplyse, hvor mange landmaend, der findes i Frankrig, og hvor mange personer, der paa nuvaerende tidspunkt er direkte beskaeftiget i landbruget i Frankrig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0989/97, E-0990/97, E-0991/97, E-0992/97, E-0993/97, E-0994/97, E-0995/97, E-0996/97, E-0997/97, E-0998/97, E-0999/97, E-1000/97, E-1001/97, E-1002/97 og E-1003/97 (2. maj 1997) Undersoegelse vedroerende landbrugsstrukturernes struktur >TABLE> Kilde: Eurostat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0902/97 af Maria Colombo Svevo (PPE) til Kommissionen (5. marts 1997)

Om: Deltagelse af organisationer fra det tredje system i faellesskabsprojekter

Det fremgaar af forskellige oplysninger, at Kommissionen ikke agter at betragte de bidrag i naturalier, der ydes af visse foreninger, organisationer og kooperativer inden for det saakaldte »tredje system«, som del af samfinansieringen til faellesskabsinitiativer og -projekter, hvilket har medfoert en blokering i over halvandet aar af alle endelige betalinger til projekter, der er gennemfoert af et betydeligt antal kooperative organisationer.

Mener Kommissionen ikke, at denne holdning er yderst diskriminerende og skadelig for disse betydningsfulde og innovative organisationer, hvis hovedformaal bl.a. bestaar i at give ydelser i naturalier? Mener Kommissionen ikke, at en tilsidesaettelse af disse bidrag vil forhindre gennemfoerelsen af en lang raekke projekter af hoej kvalitet og betydelig indvirkning paa lokalt plan, hvilket udelukkende vil vaere til fordel for industrisektoren?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (16. april 1997)

Efter Kommissionens opfattelse kan naturalydelser indgaa i det beloeb (samlede tilskudsberettigede omkostninger), som satsen for Faellesskabets samfinansiering beregnes paa grundlag af. Denne sats er fastlagt enten ved en saerlig forordning eller af Kommissionen. Imidlertid udgoer de faktisk afholdte udgifter (dvs. ekskl. naturalydelser) et loft for stoerrelsen af faellesskabsstoetten.

Denne holdning, som tager hensyn til naturalydelser, er en konsekvens af Kommissionens praksis i forbindelse med spoergsmaalet om tilskudsberettigelsen af delfinansieringer i naturalier i forbindelse med strukturfondene. Holdningen er endvidere aftalt med medlemsstaterne i forbindelse med SEM 2000-programmet. Derfor vil Kommissionen anlaegge dette synspunkt, naar den gennemgaar projekter, der indebaerer naturalydelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1919/97 af Ian White (PSE) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Koncessioner til handicappede studerende

Kan Kommissionen oplyse, om der eksisterer et saerligt kort, der goer det muligt for handicappede studerende at faa adgang til visse faciliteter til nedsat pris?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (27. juni 1997)

Som en konsekvens af subsidiaritetsprincippet varierer det fra medlemsstat til medlemsstat, hvilke bestemmelser der gaelder for udstedelse af saerlige kort til handicappede studerende, der goer det muligt for disse at faa adgang til visse »faciliteter« til nedsat pris, det vaere sig muligheden for at benytte offentlige tjenesteydelser, transportmidler, kulturtilbud, museer, forskellige uddannelsestilbud.

Paa europaeisk plan er der imidlertid paa undervisningsomraadet mulighed for, at handicappede studerende, der oensker at studere ved et universitet eller en hoejere laereanstalt i en anden medlemsstat, kan modtage maksimumbeloebene for de Erasmus-stipendier, der gives til mobilitet inden for de hoejere uddannelser som led i Faellesskabets uddannelseshandlingsprogram Sokrates.

Desuden har Faellesskabets indsats foert til en harmonisering af logoet paa de saerlige parkeringskort, der udstedes til handicappede for at goere det lettere for dem at faa adgang til og at reservere saadanne pladser i samtlige medlemsstater. Handicappede studerende, der modtager Erasmus-stipendier, kan saaledes benytte disse, uanset hvor de tager hen i EU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1215/97 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: WTO-handlingsplan for de mindst udviklede lande

Hvorledes vil Kommissionen gennemfoere WTO-handlingsplanen for de mindst udviklede lande og navnlig handlingsplanens dele om markedsadgang samt moedet paa hoejt plan om teknisk samarbejde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (12. maj 1997)

Under Verdenshandelsorganisationens (WTO) ministerkonference i Singapore har Kommissionen og medlemsstaterne aktivt forfulgt spoergsmaalet om marginaliseringen af de mindst udviklede lande (LLDC-landene) i verdenshandelen og det multilaterale handelssystem. Som foelge heraf erkendes det i ministererklaeringen, at der er behov for at traeffe foranstaltninger til fordel for disse lande, og erklaeringen danner saaledes grundlag for videre fremskridt paa omraadet.

Paa et moede paa hoejt niveau, der sandsynligvis afholdes i slutningen af juni, vil der blive fokuseret paa en integreret strategi for faglig bistand. Det forberedende arbejde er allerede paabegyndt i Genève. Sekretaererne for WTO, De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling (UNCTAD) og Det Internationale Handelscenter (ITC) arbejder taet sammen, og Verdensbanken og Den Internationale Valutafond er ogsaa inden i billedet. Kommissionen deltager i det forberedende arbejde og soeger at faa udarbejdet en velfokuseret og afbalanceret dagsorden med henblik paa at opnaa et positivt udfald af moedet. Moedet paa hoejt niveau giver lejlighed til at bebude initiativer om markedsadgang, forudsat at hele arrangementet ikke bliver til et forum for forhandlinger.

WTO's handlingsplan til fordel for LLDC-landene indeholder en raekke forslag til en yderligere forbedret markedsadgang. Den praeferenceadgang, Faellesskabet allerede indroemmer LLDC-landene, kan forbedres ved hjaelp af forslag, som vil vaere politisk, men ogsaa oekonomisk betydningsfulde. Kommissionen mener, at det for at sikre andre WTO-medlemmers deltagelse vil vaere hensigtsmaessigt, at Faellesskabet leder arbejdet i Handels- og Udviklingskomitéen i Genève.

Kommissionen godkendte den 16. april 1997 en meddelelse til Raadet, som tager sigte paa at daemme op for marginaliseringen af verdens fattigste lande fra fordelene i det internationale handelssystem. Kommissionen foreslaar, at LLDC-landenes eksportmuligheder forbedres i tre faser. For det foerste ved at foroege de handelspraeferencer, der indroemmes samtlige LLDC-lande, saaledes at de kommer til at svare til de mest gunstige betingelser, der er til raadighed inden for rammerne af enten Lomé-konventionen eller den generelle praeferenceordning (GSP). For det andet kunne Faellesskabets oprindelsesregler anvendes mere fleksibelt, og for det tredje burde alle de industrialiserede lande og de staerkere udviklingslande slutte sig til disse bestraebelser. Strategien skal bygge paa de initiativer, som WTO-landene med kraftig stoette fra Faellesskabet blev enige om paa den nylige ministerkonference i Singapore.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0558/97 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (24. februar 1997)

Om: Task force for fiskeriet

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er naaet med den task force i GD XIV, som kommissaer Bonino har lovet at oprette, samt anfoere dens kommissorium og hvorvidt, den skal fungere inden for en bestemt tidsramme?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (5. maj 1997)

Kommissionen har allerede startet sine overvejelser vedroerende revisionen af den faelles fiskeripolitik inden aar 2002.

Den agter at oprette en arbejdsgruppe med deltagelse af alle taenkelige deltagere i denne proces, herunder de europaeiske institutioner, de nationale og regionale administrationer, fiskerierhvervet, forarbejdningsindustrien, forbrugerne og de involverede i miljoebeskyttelse.

Paa denne maade er det Kommissionens maal at sikre den bredest mulige konsultation vedroerende alle aspekter af den faelles fiskeripolitik.

Denne arbejdsgruppe vil igangsaette en aaben og bred dialog, og ved hjaelp af et spoergeskema, der er blevet forelagt de sociooekonomiske partnere, og som skal uddeles af Kommissionen, vil der blive indhentet konklusioner og forslag fra alle, der er beroert af revisionen af den faelles fiskeripolitik.

Arbejdsgruppen vil saaledes forsyne Kommissionen med den noedvendige feedback, foer den fremsaetter nogen formelle forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0897/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Muhamedaneres terror mod kristne i Pakistan

Er Kommissionen bekendt med haendelserne den 14. februar 1997 i byen Shanti Nagar og 5 omliggende landsbyer i Pakistan, der navnlig bebos af kristne, hvor mange huse og ejendomme tilhoerende kristne blev oedelagt, og hvor en blev draebt og flere saaret?

Er Kommissionen rede til at anmode de pakistanske myndigheder om naermere oplysninger om denne terror og at opfordre den pakistanske regering til om noedvendigt at beskytte de kristne mindretal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (14. april 1997)

Kommissionen, som - sammen med medlemsstaterne - foelger alle anliggender, der vedroerer respekten for menneskerettighederne i Pakistan, er bekendt med de begivenheder, der omtales af det aerede medlem.

Spoergsmaalet om, hvorvidt faellesskabet boer reagere herpaa, blev droeftet af lederne af EF-landenes repraesentationer i Islamabad kort efter, at begivenhederne havde fundet sted. Det blev ved den lejlighed besluttet, at der fra paalidelig tredjeparts side skulle soerges for en verifikation af den noejagtige art og de naermere omstaendigheder omkring begivenhederne, og at man foerst burde overveje at lade diplomater fra Faellesskabet foretage en undersoegelse af kendsgerningerne, inden man tog noget skridt over for de pakistanske myndigheder. De naevnte verifikationer er endnu ikke afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1214/97 af Gary Titley (PSE) til Kommissionen (26. marts 1997)

Om: Afgifter paa biler, der tilhoerer EU-borgere, der flytter fra én medlemsstat til en anden medlemsstat

Kan Kommissionen redegoere for afgiftsreglerne for biler, der tilhoerer EU-borgere, der koeber deres bil i én medlemsstat, men bruger den i en anden medlemsstat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (29. april 1997)

Spoergsmaalet om fri bevaegelighed for koeretoejer i forbindelse med det indre marked skal behandles paa baggrund af principperne i Raadets direktiv 83/182/EOEF af 28. marts 1983 om en ordning for fritagelse af afgifter ((EFT L 105 af 23.4.1983. )).

Ordningen bygger paa princippet om, at personer, der har deres »saedvanlige opholdssted« i en medlemsstat kan benytte et koeretoej i en anden medlemsstat under overholdelse af de i direktivet fastsatte betingelser, der bl.a. gaar ud paa, at der skal vaere tale om et sammenhaengende eller ikke-sammenhaengende tidsrum paa hoejst seks maaneder pr. periode paa tolv maaneder i forbindelse med privat brug.

Direktivet giver i artikel 7 en definition af begrebet »fast opholdssted«, hvor der tages hensyn til personligt og erhvervsmaessigt tilhoersforhold, men ikke nationalitet.

Personer, der har deres »saedvanlige opholdssted« i en bestemt medlemsstat, kan i denne medlemsstat principielt kun benytte koeretoejer, der er indregistreret der, uanset om de er ejere af naevnte koeretoej eller ej.

I det saerlige tilfaelde, hvor et nyt koeretoej koebes med henblik paa indregistrering i en anden medlemsstat end den, hvor det koebes, skal momsen erlaegges i indregistreringsstaten, ogsaa selv om koeretoejet er erhvervet i en anden medlemsstat (artikel 28 a, stk. 1 og 2, i sjette momsdirektiv 77/388/EOEF ((EFT L 145 af 13.6.1977. ))).

Taenker det aerede medlem paa en bestemt sag, er Kommissionen rede til at se naermere paa denne, eftersom der kan vaere problemer vedroerende retsakternes anvendelse, bl.a. for saa vidt angaar fastlaeggelse af brugerens »saedvanlige opholdssted«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1418/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Aftale mellem Kommissionen og det ulovlige tyrkiskcypriotiske universitet

Der foreligger oplysninger om, at Kommissionen den 13. december 1996 har indgaaet en aftale (i form af en korrespondance) med det saakaldte »Det OEstlige Middelhavsomraades Universitet«, som ligger i den besatte del af Cypern og er en ulovlig institution oprettet ved en »lov« udstedt i Denktas' pseudostat.

Aftalen institutionaliserer et kontinuerligt samarbejde mellem det ulovlige »universitet« (gennem et »informationscenter«) og Kommissionen samt maanedlig udsendelse af informationsmateriale til centret.

Denne aftale har klart ulovlige elementer, eftersom Kommissionen ikke har egenskab af juridisk person og kun kan paatage sig forpligtelser paa Faellesskabets vegne (og under forudsaetning af, at den har passende befoejelser), og »universitetet« desuden er komplet ulovligt.

Hvad er Kommissionens officielle holdning i dette yderst alvorlige spoergsmaal, som rummer elementer af anerkendelse af Denktas' ulovlige pseudostat, hvilket helt sikkert ikke er i overensstemmelse med EU's hensigter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (21. maj 1997)

Kommissionen har besluttet at yde stoette til et europaeisk informationscenter ved »Det OEstlige Middelhavsomraades Universitet« i Famagusta. Informationscentret vil navnlig faa til opgave at modtage og fordele alle relevante informationer om institutioner, politik og lovgivning i Faellesskabet.

Denne afgoerelse skal ses i sammenhaeng med det mandat, som Kommissionen den 6. marts 1995 fik af Raadet til at informere det tyrkisk-cypriotiske samfund om fordelene ved en tiltraedelse af Faellesskabet. I overensstemmelse med dette mandat har Kommissionen paa behoerig vis konsulteret den cypriotiske regering.

Kommissionen har gentagne gange praeciseret, at dens afgoerelse paa ingen maade indebaerer en juridisk anerkendelse af situationen paa det nordlige Cypern og ikke er i strid med Faellesskabets faste politik om alene at anerkende den cypriotiske regering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1271/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Projekt om opfoerelse af undergrundsbane C i Rom

Som svar paa forespoergsel E-1508/96 ((EFT C 356 af 25.11.1996, s. 48. )) meddelte Ritt Bjerregaard paa Kommissionens vegne muligheden af en direkte indgriben over for de italienske myndigheder vedroerende projektet om opfoerelse af den naevnte undergrundsbane C i Rom.

I forespoergselen anfoertes Roms kommunale myndigheders manglende gennemfoerelse af direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) om vurderingen af ovennaevnte projekts miljoemaessige indvirkning.

Vil Kommissionen oplyse, hvilken type indgreb der eventuelt paataenkes over for de italienske myndigheder?

Vil Kommissionen endelige oplyse, om der rent faktisk er foretaget noget indgreb, eller om der er ved at blive foretaget et indgreb?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (6. maj 1997)

Kommissionen har henvendt sig til de italienske myndigheder og redegjort naermere for de forhold, det aerede medlem har underrettet den om, og anmodet dem om at fremsaette deres bemaerkninger hertil.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1411/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: Byprojektet Ostiense-Valco San Paolo i Rom

I oktober 1996 vedtog Rom Kommunes territorialpolitiske udvalg et byprojekt med betegnelsen Ostiense-Valco San Paolo. Projektet indebaerer bl.a. nedrivning af nogle gamle pavelige bygninger fra pave Pio IX's tid, opfoerelse af skyskrabere og indkoebscentre og anlaeggelse af en losseplads. Alt dette skal ske i et taet befolket omraade mellem Via dei Papareschi og floden Tiberen, som er kendetegnet ved tilstedevaerelsen af talrige romerske gravsteder.

Kommunen har ikke gennemfoert nogen hoering af beboerne i omraadet i forbindelse med en miljoeindvirkningsvurdering af projektet, selv om denne indvirkning synes at vaere saa stor, at den giver anledning til betydelig bekymring blandt borgerne.

Vil Kommissionen oplyse:

1. om Rom Kommunes adfaerd i denne vanskelige situation udgoer en kraenkelse af direktiv 97/11/EF ((EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5.)) og 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.)) om miljoeindvirkningsvurdering?

2. om den, hvis der er tale om en overtraedelse af faellesskabsretten, agter at traeffe foranstaltninger i denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (21. maj 1997)

Det projekt, det aerede medlem omtaler, er omfattet af bilag II til Raadets direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) om vurdering af indvirkning paa miljoeet.

I forbindelse med saadanne projekter er miljoerisikovurderingsproceduren ikke automatisk obligatorisk. Dog skal de kompetente myndigheder tage behoerigt hensyn til ovennaevnte direktivs artikel 2, hvorefter ethvert projekt, der bl.a. paa grund af sin art, sine dimensioner eller sin placering kan faa vaesentlig indvirkning paa miljoeet, undergives en vurdering af indvirkningen paa miljoeet.

Desuden skal medlemsstaterne tage stilling til enhver kategori af projekter som omtalt i bilag II til det paagaeldende direktiv for at fastslaa, hvorvidt miljoerisikovurderingen er paakraevet.

Kommissionen vil rette henvendelse til de italienske myndigheder vedroerende de forhold, det aerede medlem her har fremfoert.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 800/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. EU-støtte til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0031



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0800/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-300 (Generelle foranstaltninger til udbredelse af information og kommunikation om Den Europaeiske Union) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (12. maj 1997) Kommissionen sender direkte til det aerede medlem og Parlamentets sekretariat en fuldstaendig liste over de foreninger og andre organer, der i regnskabsaaret 1996 har modtaget faellesskabsstoette i henhold til budgetpost B3-300 (Generelle foranstaltninger til udbredelse af information og kommunikation om Den Europaeiske Union). Listen indeholder oplysninger om stoettens stoerrelse i EU og navn og adresse paa modtageren.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 999/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. Landmænd i Italien



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0045



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0999/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (19. marts 1997) Om: Landmaend i Italien Kan Kommissionen oplyse, hvor mange landmaend, der findes i Italien, og hvor mange personer, der paa nuvaerende tidspunkt er direkte beskaeftiget i landbruget i Italien? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0989/97, E-0990/97, E-0991/97, E-0992/97, E-0993/97, E-0994/97, E-0995/97, E-0996/97, E-0997/97, E-0998/97, E-0999/97, E-1000/97, E-1001/97, E-1002/97 og E-1003/97 (2. maj 1997) Undersoegelse vedroerende landbrugsstrukturernes struktur >TABLE> Kilde: Eurostat.