SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2941/00

af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen

(19. september 2000)

Om: Folkerepublikken Kina og Serbien

Ifølge forskellige velunderrettede kilder opholder der sig mellem 50 000 og 60 000 kinesiske statsborgere i Beograd og resten af Serbien, og antallet er i kraftig tiltagende. Ifølge de samme kilder er Serbien blevet det vigtigste indrejseland i Europa for ulovlige indvandrere fra Folkerepublikken Kina, og der findes en vis stiltiende forståelse for ikke at sige aftaler mellem myndighederne i Beograd og Beijing samt mafiaerne i de to lande.

Ligger Kommissionen inde med præcise oplysninger om dette foruroligende fænomen? Hvad har Kommissionen i givet fald foretaget, eller hvad agter den at fortage for at bekæmpe dette fænomen, som ud fra flere synsvinkler kan vise sig at være forløberen til et storstilet destabiliseringsforsøg?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(24. oktober 2000)

Kommissionen har ingen direkte oplysninger om antallet af kinesiske statsborgere i Beograd eller Serbien, eller om, hvorvidt der findes aftaler om indvandring mellem Beograd og Beijing. Men det er rigtigt, at de nære forbindelser mellem det tidligere styre og Beijing har ført til officielle besøg og meget gunstige indrejsebetingelser for kinesiske statsborgere, som arbejder i Forbundsrepublikken Jugoslaviens ret begrænsede handelssektor. Tilstedeværelsen af disse personer kombineret med transportmæssige vanskeligheder i forbindelse med forvaltningen af Republika Srpska og grænsen mellem Forbundsrepublikken Jugoslavien og Kroatien har gjort Beograd til en indfaldsport for menneskehandel.

De to hovedårsager til denne tilstrømning er dels liberaliseringen af kinesiske statsborgeres rejsemuligheder, dels den af Forbundsrepublikken Jugoslavien praktiserede liberale indrejsepolitik og begge dele er det vanskeligt for Fællesskabet at gøre noget ved. På den kinesiske statsministers møde med Kommissionens formand den 11. juli 2000 berørte førstnævnte spørgsmålet omkring illegal indvandring, herunder menneskehandel, og behovet for samarbejde med Den Europæiske Union. For øjeblikket drøfter Kommissionen med medlemsstaterne, hvilke foranstaltninger der vil kunne bringes på bane over for de kinesiske myndigheder med henblik på at forebygge og bekæmpe illegal indvandring. Vi ønsker ligeledes at tage dette anliggende op med de nye myndigheder i Forbundsrepublikken Jugoslavien.

Ud over sådanne bilaterale drøftelser må der gøres en indsats i de internationale fora. Den Høje Repræsentants Kontor i Bosnien og Hercegovina hvortil Unionen yder det vigtigste finansielle bidrag har gjort en stor indsats for at etablere en grænsebevogtning af Bosnien og Hercegovina, der fungerer på nationalt plan. Dette skridt er et vigtigt led i forbedringen af grænsekontrollen. På regionalt plan inden for rammerne af Stabilitetspagten agter Unionen at understøtte initiativer vedrørende sikkerhedsspørgsmål, især det igangværende arbejde med udvikling af asyl- og indvandringsordninger. På grund af problemets karakter deltager Unionen, og ganske særligt Kommissionen, aktivt i det bredere internationale samarbejde om bekæmpelse af menneskehandel, herunder samarbejdet i gruppen af højtindustrialiserede lande (G8), i Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), Europarådet og De Forenede Nationer (f.eks. i forbindelse med udkastet til konvention om grænseoverskridende organiseret kriminalitet og de tre tillægsprotokoller, hvoraf én vedrører menneskehandel).