ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1168/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Pesaro Kommunes udnyttelse af midler fra Tempus III-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pesaro Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte til unge universitetsstuderende inden for det transeuropæiske samarbejde og kulturel og videnskabelig udveksling som led i universitetsuddannelsen.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Pesaro Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Tempus III-programmet?

2. om Pesaro Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 og E-1170/03

(8. maj 2003)

Som hovedregel omfatter et projekt, som finansieres under Tempus-programmet, flere universiteter både i EU og i partnerlandene.

Det er meget vanskeligt at identificere de beløb, som det europæiske universitet har beholdt, og som på grund af projektet blev tildelt til universiteterne i partnerlandene.

Til orientering anføres dog de beløb, som er tildelt til Tempus III-projektet, for så vidt angår institutionerne i følgende kommuner: Frosinone, Ancona, Firenze, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa og Siena. Nærmere supplerende oplysninger sendes direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets sekretariat.

1. Universitetet i Ancona modtog i 2002 et beløb på 1 739 EUR til et Tempus-projekt (stipendium).

2. Institutionerne i Firenze modtog i 2002 og 2003 et beløb på 832 014,98 EUR til Tempus-projekter.

3. Universitetet i Macerata modtog i 2002 et beløb på 112 257,80 EUR til et Tempus-projekt.

4. Universitetet i Perugia modtog i 2002 og 2003 et beløb på 546 452,10 EUR til Tempus-projekter.

5. Universitetet i Pisa modtog i 2002 og 2003 et beløb på 285 178,80 EUR til Tempus-projekter.

6. Universitetet i Siena modtog i 2002 et beløb på 63 050 EUR til et Tempus-projekt.

7. I Frosinone og Pesaro blev der ikke gennemført Tempus III-projekter.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0061/03

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(22. januar 2003)

Om: Besøg af Rådets formand i Galicien med henblik på besigtigelse af Prestige-katastrofens følger

Påtænker Rådets formand at tage til Galicien og de øvrige berørte lande med det samme for med egne øjne at besigtige følgerne af Prestige-katastrofen og dermed medvirke til, at Rådet ikke fortsat ignorerer denne katastrofe?

Svar

(13. maj 2003)

Rådet brugte en stor del af sin tid på at drøfte spørgsmålet om Prestige på samlingerne om fiskeri den 28. november 2002, transport den 5.-6. december 2002 og miljø den 9. december 2002. Rådet fik ved denne lejlighed en udførlig redegørelse for de nærmere detaljer i forbindelse med forliset af de spanske(1), franske og portugisiske ministre samt af Kommissionen, ikke mindst fra Margot Wallström, der har aflagt besøg på stedet. Rådet noterede sig endvidere Kommissionens meddelelse af 4. december 2002 om skærpelse af sikkerheden til søs efter olietankeren Prestige's forlis(2).

Som resultat heraf vedtog Rådet (transport) den 5.-6. december 2002 en række konklusioner om skibes sikkerhed og forebyggelse af forurening(3). Rådet (miljø) vedtog den 9. december 2002 en række konklusioner om miljøkatastrofen som følge af olietankskibet Prestige's forlis(4). Rådet (retlige og indre anliggender) vedtog den 19. december 2002 en erklæring om strafferetlig beskyttelse

af miljøet i forbindelse med Prestige(5). Den 20. december 2002 vedtog Rådet desuden en forordning om særforanstaltninger for at yde erstatning til den spanske fiskeri-, skaldyrs- og akvakultursektor for de tab, olieudslippet fra Prestige har forårsaget(6). Også Det Europæiske Råd i København i december 2002 gav udtryk for alvorlig bekymring(7).

Rådet gør i øjeblikket en indsats for på samlingen i Rådet (miljø) den 4. marts 2003 at få vedtaget konklusioner som opfølgning af Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet Frem mod en strategi til at beskytte og bevare havmiljøet(8). Denne meddelelse blev drøftet indgående allerede på den interessentkonference, som formandskabet og Kommissionen afholdt i Køge (Danmark) den 4.-6. december 2002(9).

(1) Dok. 14945/02 MAR 147 ENV 719.

(2) Dok. 15301/02 MAR 153 ENV 747.

(3) Dok. 15626/02 MAR 159 ENV 767.

(4) Dok. 15477/02 ENV 757 MAR 157.

(5) Se dok. 15691/02 PRESSE 404.

(6) Dok. 15836/02 PECHE 257 og 15837/02 PECHE 258.

(7) SN 400/02, punkt 32-34.

(8) Dok. 12815/02 ENV 554 MAR 124 PECHE 149.

(9) Dok. 15555/02 ENV 764 MAR 158.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0417/03

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(17. februar 2003)

Om: Ledige forskningslegater på akvakulturområdet

Den britiske myndighed med ansvar for regulering og udvikling af havfiskeriet Seafish Industry Authority har besluttet at sælge eller lukke sit akvakulturforskningsanlæg i Ardtoe i Ardnamurchan i Skotland. Meddelelsen synes at komme på et yderst uheldigt tidspunkt set i lyset af den kraftige reducering af kvoterne for vildtfanget torsk og kuller og behovet for yderligere forskning i såvel begrænsning af akvakulturens miljømæssige indvirkninger som diversificering af akvakultur til også at omfatte arter, der nu er truet i vildtlevende tilstand.

Kan Kommissionen oplyse, om der findes ledige forskningslegater på akvakulturområdet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(31. marts 2003)

Generelt støtter Kommissionen europæisk forskning, herunder vedrørende akvakultur, via forskningsrammeprogrammerne.

I henhold til sjette rammeprogram er forskning i akvakultur omfattet af forskningstema nr. 5, Fødevarekvalitet og -sikkerhed, særforanstaltningerne vedrørende små og mellemstore virksomheder (SMV) og især forskningstema nr. 8, Videnskabelig støtte til politikker.

Under forskningstema nr. 5 indgår bl.a. spørgsmål i forbindelse med akvakulturprodukternes kvalitet og sikkerhed, som forudsætter fuldstændigt kontrollerede og integrerede produktionssystemer.

SMV-særforskningsaktiviteterne udformes med henblik på at udbygge videngrundlaget i større SMV-samfund (kollektiv forskning) og at klare særlige problemer eller behov for et mere begrænset antal små og mellemstore virksomheder via gennemførelse af tværnationale projekter om forskning og teknologisk udvikling (FTU) (kooperativ forskning CRAFT).

Målsætningerne for den politikorienterede forskning under tema nr. 8 er fastlagt, så de støtter den fælles fiskeripolitik, herunder spørgsmål vedrørende højnelse af det sundhedsmæssige niveau og de miljømæssige normer for akvakulturproduktion.

Det må bemærkes, at der kan ydes fællesskabsstøtte til hvert enkelt projekt for sig, mens der ikke kan garanteres drift af forskningsfaciliteter på længere sigt.

Alle informationer vedrørende sjette rammeprogram kan findes på netstedet http://fp6.cordis.lu/fp6/home.cfm.

Desuden findes der, for så vidt angår stipendier, en række stipendieordninger med henblik på uddannelse og videnoverførsel inden for rammerne af Menneskelige ressourcer og mobilitet (Marie Curie-ordninger) under rammeprogrammet. Alle disse ordninger er af den såkaldte bottom-up-type, dvs. at de gælder for alle forskningsområder, uanset om de ligger inden for de udvalgte forskningstemaer i rammeprogrammet eller ej. Der er nærmere oplysninger om Marie Curie på netstedet: http://europa.eu.int/mariecurie-actions.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0600/03

af Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen

(25. februar 2003)

Om: Sammenkoblingen af elektricitetsnettene på Den Iberiske Halvø og Balearerne

I Rådets fælles holdning af 6. februar 2003 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet er udbygningen af elektricitetssammenkoblingen mellem Frankrig, Spanien og Portugal og for Den Iberiske Halvø og udviklingen af øregionerne et prioriteret indsatsområde.

Kan Kommissionen bekræfte, at sammenkoblingen af elektricitetsnettene på Den Iberiske Halvø og Balearerne er et prioriteret indsatsområde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(24. marts 2003)

Inden for rammerne af den igangværende procedure for fælles beslutningstagning og på grundlag af Rådets fælles holdning af 6. februar 2003 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet(1), som Kommissionen har tiltrådt(2), anses sammenkoblingen af elektricitetsnettene på Den Iberiske Halvø og Balearerne for et prioriteret indsatsområde.

(1) KOM(2001) 775-2 endelig udg.

(2) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet SEK(2003) 164 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0987/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Pistoia Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pistoia Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Pistoia Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

2. om Pistoia Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 og E-0990/03

(25. april 2003)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0011/03

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. januar 2003)

Om: Euroens værdi i forhold til andre valutaer i verden

Den Europæiske Centralbank (ECB) offentliggør referenceværdierne for 28 valutaer (dette fremgår af Kommissionens svar på min forespørgsel E-0177/02(1) af 5. februar 2002.

Kan Kommissionen fremlægge en liste over de valutaer, som er blevet styrket eller henholdsvis svækket i forhold til euroen ved årsskiftet 2002/2003 (med vekselkursændringen mellem de respektive valutaer og euroen i %), siden indførelsen af euroen den 1. januar 1999?

(1) EFT C 301 E af 5.12.2002, s. 28.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(10. februar 2003)

Da det er ECB, der indsamler og offentliggør denne information, er det måske bedre at spørge kilden direkte. På ECB's website (http://www.ecb.int/stats/eurofxref/) kan De let finde oplysninger om referencesatserne baseret på den regelmæssige daglige samrådsprocedure mellem centralbankerne inden og uden for Det Europæiske Centralbanksystem. EU-bulletinen, der udkommer hver måned, indeholder desuden en historisk oversigt over referencesatserne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1170/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Siena Kommunes udnyttelse af midler fra Tempus III-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Siena Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at støtte unge universitetsstuderende inden for det transeuropæiske samarbejde og kulturel og videnskabelig udveksling som led i universitetsuddannelsen.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Siena Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Tempus III-programmet?

2. om Siena Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 og E-1170/03

(8. maj 2003)

Som hovedregel omfatter et projekt, som finansieres under Tempus-programmet, flere universiteter både i EU og i partnerlandene.

Det er meget vanskeligt at identificere de beløb, som det europæiske universitet har beholdt, og som på grund af projektet blev tildelt til universiteterne i partnerlandene.

Til orientering anføres dog de beløb, som er tildelt til Tempus III-projektet, for så vidt angår institutionerne i følgende kommuner: Frosinone, Ancona, Firenze, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa og Siena. Nærmere supplerende oplysninger sendes direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets sekretariat.

1. Universitetet i Ancona modtog i 2002 et beløb på 1 739 EUR til et Tempus-projekt (stipendium).

2. Institutionerne i Firenze modtog i 2002 og 2003 et beløb på 832 014,98 EUR til Tempus-projekter.

3. Universitetet i Macerata modtog i 2002 et beløb på 112 257,80 EUR til et Tempus-projekt.

4. Universitetet i Perugia modtog i 2002 og 2003 et beløb på 546 452,10 EUR til Tempus-projekter.

5. Universitetet i Pisa modtog i 2002 og 2003 et beløb på 285 178,80 EUR til Tempus-projekter.

6. Universitetet i Siena modtog i 2002 et beløb på 63 050 EUR til et Tempus-projekt.

7. I Frosinone og Pesaro blev der ikke gennemført Tempus III-projekter.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0864/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(20. marts 2003)

Om: Frosinone Kommunes udnyttelse af midler fra programmet Venskabsbyer i EU 2000

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU. Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Blandt de programmer, EU yder støtte til, er der også et program til fremme af konsolideringen af venskabsforbindelser mellem europæiske byer, og mange italienske byer, herunder Frosinone, ville være særlig egnede i denne forbindelse. Kan Kommissionen derfor oplyse:

1. om Frosinone Kommune forelagde projekter i håb om at opnå støtte fra programmet Venskabsbyer i EU 2000?

2. om Frosinone Kommune fik bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 og E-1029/03

(8. maj 2003)

Midlerne til venskabsbyer forvaltes ikke decentralt.

Støtte tildeles af Kommissionen på grundlag af projekter, som de kommunale myndigheder eller venskabsbykomitéerne indsender.

Støtten udbetales først, når arrangementet er afviklet, og det sker mod forevisning af regnskabsbilag.

De lokale myndigheder deltager i venskabsbyarrangementet på grundlag af en årlig indkaldelse af forslag, som offentliggøres i EUT.

Med hensyn til det ærede parlamentsmedlems forespørgsler: For kommunerne Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Florence (E-1019), Livourne (E-1020), Macerata (E-1021), Perouse (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siene (E-1028), Terni (E-1029). Ikke modtaget midler til venskabsbyer i 2000.

For kommunerne Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Midler til et venskabsbyarrangement i 2000. Midlerne er opbrugt.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0983/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Massa Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Massa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Massa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

2. om Massa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 og E-0990/03

(25. april 2003)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0429/03

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(18. februar 2003)

Om: Fremme af dialogen på arbejdsmarkedet og fiskernes statut

I sin beslutning af 16. januar 2003 om fiskeri i internationalt farvand inden for rammerne af den fælles fiskeripolitiks eksterne foranstaltninger understregede Parlamentet, at det var nødvendigt at garantere alle fiskere de grundlæggende arbejdsrettigheder, dvs. en anstændig løn, sikkerhed, nødvendig hvile, fagforeningsrepræsentation, social sikring og kollektive overenskomstforhandlinger. Parlamentet anmodede derfor Kommissionen om at fremme en omfattende social dialog med henblik på at tilvejebringe job af højere kvalitet og nå frem til en statut for fiskere, der tager hensyn til de særlige forhold inden for dette erhverv.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen gennemføre for at fremme den sociale dialog, øge beskæftigelsens kvalitet inden for fiskeriet og eventuelt sikre en statut for fiskere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. marts 2003)

Situationen for fiskere fra tredjelande, som er hyret til at arbejde ombord på fiskerfartøjer fra EU, er blevet undersøgt af arbejdsmarkedets parter (Europêche, le Comité général de la coopération agricole (Cogeca) Fiskeri og Det Europæiske Transportarbejderforbund (ETF)) i Udvalget for Den Sociale Dialog inden for Havfiskeriet med det formål at få udarbejdet en social bestemmelse, som skal indføjes i fiskeriaftalerne med tredjelandene.

På plenarmødet den 19. december 2001 vedtog arbejdsmarkedets parter fra havfiskerisektoren en sådan social bestemmelse og opfordrede Kommissionen til fremover at indføje den i de aftaler, den måtte indgå med tredjelande.

Formålet med denne bestemmelse er at sikre, at Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) erklæring om de grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen automatisk finder anvendelse på sømænd fra tredjelande, som arbejder om bord på fiskerfartøjer fra EU, og at disse har samme leve- og arbejdsvilkår som sømænd fra EU.

Kommissionen har til hensigt systematisk at medtage den sociale bestemmelse, som arbejdsmarkedets parter har vedtaget, i alle fremtidige forhandlinger på fiskeriområdet med tredjelande.

Arbejdsmarkedets parter mødes desuden regelmæssigt i det af Kommissionen nedsatte Udvalg for Den Sociale Dialog for at færdigbehandle deres arbejdsprogram, som er udarbejdet inden for rammerne af Kommissionens meddelelse med titlen Den europæiske sociale dialog som drivkraft bag modernisering og omstilling(1), og dermed bidrage til at gennemføre Lissabon-strategien.

(1) KOM(2002) 341 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0603/03

af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen

(3. marts 2003)

Om: Udlicitering af togdrift i Danmark

Ved licitationen af togdriften på en række strækninger i Midt- og Vestjylland i Danmark var den hidtidige operatør DSB lavest bydende; men DSB's bud blev underkendt af den danske trafikminister. Licitationen blev i stedet vundet af Arriva, som havde det næstlaveste bud.

Underkendelsen af DSB som lavestbydende har været meget omdiskuteret i den danske offentlighed, og Arrivas manglende evne til at overholde den indgåede aftale har fornyet denne diskussion.

Jeg skal derfor bede Kommissionen oplyse, om den danske stat handlede i overensstemmelse med gældende EU-regler, da den i forbindelse med licitationen underkendte buddet fra DSB og i stedet indgik kontrakt med Arriva om togdriften på de midt- og vestjyske togstrækninger.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. april 2003)

Aftalen mellem den danske stat og Arriva er omfattet af Rådets direktiv 92/50/EØF af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler,(1) herefter benævnt direktivet. Togdrift, som er genstanden for aftalen, falder ind under bilag I B til direktivet, hvilket ifølge artikel 9 i direktivet indebærer, at tjenesteydelsesaftaler om togdrift ikke er omfattet af samtlige detaljerede bestemmelser i direktivet.

Ifølge artikel 37 i direktivet skal den ordregivende myndighed, inden den kan afvise unormalt lave bud, skriftligt anmode om sådanne oplysninger om de pågældende buds sammensætning, som den anser for relevante, og efterkontrollere denne sammensætning under hensyntagen til de modtagne forklaringer. Denne bestemmelse gælder ikke for de tjenesteydelser, der er anført i bilag I B til direktivet.

EF-traktaten og de almindelige principper i EF-traktaten er dog gældende som sådan også for tjenesteydelser, som ikke er genstand for de detaljerede bestemmelser i direktivet. Det bør derfor vurderes, om princippet om ikke-forskelsbehandling, som indebærer, at alle bud skal behandles lige, blev overholdt af den danske stat under udbudsproceduren.

På nuværende tidspunkt råder Kommissionen ikke over oplysninger, som giver mulighed for at vurdere, om der har været en ukorrekt anvendelse af EF-reglerne fra den danske stats side, og Kommissionen vil derfor se nærmere på disse spørgsmål.

(1) EFT L 209 af 24.7.1992.