ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0911/01

af Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Samarbejde om etablering af tredje generations netværk

Diskussionen om de fejl, som blev begået ved tildelingen af de frekvenser, der er nødvendige for tredje generation af den trådløse kommunikation, er på sit højeste. Frekvenserne er dog for størstedelens vedkommende blevet tildelt, og derfor er tiden inde til at drøfte, hvordan EU kan følge med ved udviklingen af et mobilt Internet, og hvordan vi skal tage de globale udfordringer op.

Det vil være til de europæiske forbrugeres fordel, at tredje generation af den trådløse kommunikation kan etableres uden særlig belastning for den europæiske teleindustri.

Den administrerende direktør for den finske teleoperatør Sonera, Kaj-Erik Relander, har offentligt udtalt sig om de omkostningsbesparelser i EU's medlemsstater, som et samarbejde om etablering og vedligeholdelsesomkostninger kan indebære. Ifølge Relander forudsætter et sådant samarbejde imidlertid en godkendelse fra licensgiverne eller tilsynsmyndighederne.

Hvad vil Kommissionen gøre for, at de nødvendige investeringer til den trådløse kommunikation af tredje generation kan gennemføres uden en urimelig belastning af den europæiske teleindustri og EU's konkurrenceevne?

Har Kommissionen mulighed for at udvirke, at de offentlige myndigheder stiller sig positivt til teleoperatørernes indsats for at etablere netværk i samarbejde med de øvrige licenshavere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(8. juni 2001)

Kommissionen vedtog den 20. marts 2001 en meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen: Indførelse af mobilnet af tredje generation i EU: Status og vejen frem.(1)

Denne meddelelse indeholder en kortfattet analyse af, hvordan den aktuelle situation ser ud med hensyn til mobilkommunikationsnet og -tjenester af tredje generation (3G). Desuden er der en række handlingsforslag, og bl.a. undersøges muligheden for at lette tredjegenerationsnettenes udbygning efter gældende regler. Som led i denne proces foreslår Kommissionen, at man bl.a. drøfter, hvilke forudsætninger der skal være til stede for, at fælles udnyttelse af netinfrastruktur bliver mulig. Kommissionen ser i princippet positivt på fælles udnyttelse, men det er en betingelse, at konkurrencereglerne og andre relevante EF-bestemmelser overholdes.

Kommissionen har allerede taget initiativ til at kontakte de nationale kompetente myndigheder med henblik på yderligere drøftelser. Desuden finder der en dialog sted med erhvervslivet for at klarlægge de tekniske aspekter af fælles udnyttelse af netinfrastruktur, så de lovgivningsmæssige konsekvenser kan blive fyldestgørende belyst. Kommissionens mål er at skabe enighed om forudsætningerne for fælles udnyttelse af netinfrastruktur efter gældende regler. Hvis man får skabt enighed, kan de nationale kompetente myndigheder nemlig tage de fornødne skridt på deres ansvarsområde inden for rammerne af en koordineret og samlet fællesskabsstrategi.

(1) KOM(2001) 141 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1528/01

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. maj 2001)

Om: Pilotundersøgelse fra Eurostat

Eurostat, Fællesskabets statistiske kontor, henviser i en pressemeddelelse til en pilotundersøgelse, det har foretaget af udenlandsk kontrollerede virksomheders økonomiske betydning, men denne undersøgelse omfatter ikke Portugal.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

1. Hvorfor er Portugal ikke omfattet af denne undersøgelse?

2. Er der planlagt en anden undersøgelse, der omfatter de fællesskabslande, som ikke er medtaget i den allerede afsluttede undersøgelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(5. juli 2001)

Den pågældende pressemeddelelse vedrører anden etape af pilotundersøgelsen af udenlandsk kontrollerede virksomheders økonomiske betydning (FATS - Foreign Affiliates Trade Statistics). Det er frivilligt at deltage i sådanne pilotundersøgelser. På grund af andre prioriterede opgaver besluttede det nationale statistiske institut (INE) i Portugal ikke at deltage i første og anden etape af pilotundersøgelsen. Derimod vil INE i Portugal deltage i den tredje etape af pilotundersøgelsen sammen med Danmark, Det Forenede Kongerige, Finland, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Spanien og Sverige. Data vedrørende referenceåret 1999 forventes leveret til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) inden udgangen af 2001. Portugal vil således indgå i de statistikker om FATS, der vil blive offentliggjort i 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1505/01

af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen

(11. maj 2001)

Om: Quebec-aftalen og forbindelserne EU-Mercosur

Der er for nogle dage siden i Quebec blevet undertegnet en aftale om oprettelse af et stort frihandelsområde, som alle amerikanske lande skal deltage i.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke virkninger denne aftale vil få for de politiske og handelsmæssige forbindelse mellem Den Europæiske Union og Mercosur?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. juni 2001)

Topmødet i Quebec førte ikke til en hurtigere integrering af det amerikanske kontinent som man havde håbet på. Man begrænsede sig til at bekræfte det scenario der var blevet fastlagt på topmødet i Santiago de Chile (frihandel inden den 1.1.2006). Det blev på mødet klart hvor store udfordringer der er forbundet med denne proces, herunder opnåelse af fast-track forhandlingsmandat, liberalisering af det amerikanske landbrugsmarked, harmonisering af 34 landes forskellige interesser, miljø- og arbejdskraftspørgsmål osv.

Fællesskabet er Mercosur-landenes største investor, vigtigste samhandelspartner og største donor. Forhandlingerne mellem Fællesskabet og Mercosur rækker langt videre end blot samhandelsspørgsmål. De skrider planmæssigt frem og berøres ikke af den amerikanske integreringsproces.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0692/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. marts 2001)

Om: Gennemførelsen af projekter, der har modtaget støtte fra den anden fællesskabsstøtteramme

Med den anden fællesskabsstøtteramme gennemførtes følgende projekter i følgende områder:

a) Inofita:

1) Biologisk rensning af kommunalt spildevand,

2) biologisk rensning af industriaffald fra områdets industrianlæg,

b) Schimatari:

1) Biologisk rensning af kommunalt spildevand,

2) biologisk rensning af industriaffald fra områdets industrianlæg.

På baggrund af, at disse projekter, herunder især de biologiske rensningsanlæg til rensning af industriaffald, ifølge oplysninger på grund af omkostningerne kun gennemføres, hvis der er planlagt kontrol, bedes Kommissionen besvare følgende:

Hvor meget er der udbetalt i støtte til samtlige ovennævnte projekter? Kan Kommissionen bekræfte, at de ovennævnte anlæg fungerer gnidningsløst?

Har Kommissionen mulighed for at foretage kontrolundersøgelser uden varsel?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(25. juli 2001)

Ifølge de græske myndigheders oplysninger renses byspildevandet fra Inofita og Schimatari af et enkelt rensningsanlæg. Der findes også anlæg til rensning af industrispildevand i området, men de er opført ved hjælp af private investeringer og drives af de virksomheder, som de tilhører.

Opførelsen af førstnævnte anlæg blev oprindelig medfinansieret som led i EU-initiativet Envireg (182 mio. GRD) og som led i underprogrammet EAPTA under det regionale operationelle program for Midtgrækenland for perioden 1994-1999 (85 mio. GRD). Arbejdet blev midlertidigt afbrudt, men efter at Kommissionen greb ind med en supplerende medfinansiering på 641 mio. GRD som led i det operationelle miljøprogram for 1994-1999, færdiggjorde de græske myndigheder rensningsanlægget.

Rensningsanlægget er ikke tilsluttet et kloaknet, men fungerer som opsamlingssted for tankvogne, der tømmer septiktanke. Dets gennemsnitskapacitet er på ca. 1500 m3 om dagen svarende til ca. 100 tankvogne. Det har også et opsamlingsbassin, der kan rumme og rense (neutralisere og tørre) ikke-toksisk industrislam fra omkringliggende fabrikkers rensningsanlæg.

De nationale myndigheder er ansvarlige for, at anlæggene til rensning af kommunalt spildevand fungerer korrekt, og skal hvert andet år forelægge Kommissionen en rapport herom. Kommissionen har ikke kontrolbeføjelser af den art, som det ærede medlem nævner.

Der gøres opmærksom på, at det ville være i modstrid med Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand(1) at afbryde driften af et sådant anlæg.

(1) EFT L 135 af 30.5.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0298/01

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Rådet

(14. februar 2001)

Om: Forhøjelse af momsen i turistsektoren

Det forlyder i økonomiske kredse, at nogle af de skandinaviske lande i EU lægger pres på Kommissionen for at få gennemført, at Spanien hæver sin momssats inden for turistsektoren til 16 % med henblik på harmonisering af skatter og afgifter og således hindre konkurrence på beskatningsområdet.

Kan Rådet bekræfte, at der er tale om et sådant pres?

Svar

(31. maj 2001)

Det ærede parlamentsmedlems spørgsmål henhører ikke under Rådets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1227/01

af António Campos (PSE) og Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(26. april 2001)

Om: Forfalskning af vin i Portugal

Den portugisiske presse berettede i sine udgivelser fra den 29. marts om, at de portugisiske myndigheder havde beslaglagt 25 mio. liter vin, som var alvorlig mistænkt for at være forfalsket.

Har de portugisiske myndigheder indberettet dette tilfælde for EU-institutionerne? Følger Kommissionen udviklingen i denne sag? Er det muligt for Kommissionen at anslå, hvor meget af den vin, som den pågældende virksomhed er i besiddelse af, der er mistænkt for at være forfalsket? Kan Kommissionen give nogen garanti for, at denne virksomhed ikke nyder godt af fællesskabsstøtte, sålænge denne alvorlige mistanke består, eller indtil den er blevet bekræftet?

Mener Kommissionen ikke, at denne sag får det til at fremstå som endnu mere vigtigt, at der omgående indledes fællesskabsinitiativer på administrativt og lovgivningsmæssigt plan for at bekæmpe svindel og forfalskning af levnedsmiddelprodukter, navnlig mælk, vin, olie og kød, idet dette sker i stadig større omfang og er til stor skade for forbrugerne, landbrugerne, fællesskabsbudgettet og EU-institutionernes image verden over?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Fischler

(12. juni 2001)

Kommissionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1353/01

af Richard Corbett (PSE) til Rådet

(21. maj 2001)

Om: Menneskerettighederne i Malaysia

Er Rådet klar over, at det malaysiske politi den 10. april arresterede Tian Chang Chua, Hishamudin Rais, Sarri Sungip og Abdul Malekhusin, i de fleste tilfælde i henhold til loven om intern sikkerhed?

Er Rådet klar over, at disse (og eventuelle andre) arrestationer har fundet sted lige før forelæggelsen af et memorandum fra menneskerettighedsgrupperne til Den Nationale Menneskerettighedskommission, der blev nedsat for to år siden af den malaysiske regering?

Hvad er Rådets vurdering af disse begivenheder, og hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe?

Svar

(27. september 2001)

Rådet er i høj grad bekendt med disse arrestationer og har over for Malaysias udenrigsminister givet udtryk for EU's bekymring over den seneste tids bølge af arrestationer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0603/01

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Rådet

(2. marts 2001)

Om: EU-statut for medlemsstaternes hovedstæder

Den repræsentative funktion, som medlemsstaternes hovedstæder har i forbindelse med de institutionelle og administrative tjenester, de skal yde som statshovedstæder inden for rammerne af Den Europæiske Unions institutioner, er en relevant faktor. Der er således en vis ubalance mellem de forpligtelser, som de statslige hovedstæder og resten af byerne i Fællesskabet har. Hidtil har de statslige hovedstæder dog ikke fået nogen kompensation, der sætter dem i stand til bedre at udfylde deres rolle med større institutionel og finansiel støtte.

Mener Rådet, at Den Europæiske Union bør indføre en statut for statshovedstæder i Den Europæiske Union for at fremhæve de pågældende byers position som statslig hovedstad? Mener Rådet i bekræftende fald ikke, at en sådan statut ikke blot bør fremhæve denne position, men også give mulighed for økonomisk kompensation og en passende institutionel rang til disse byer i Den Europæiske Union?

Svar

(13. juli 2001)

Rådet har aldrig drøftet dette spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1268/01 af Richard Corbett (PSE), Baroness Sarah Ludford (ELDR), Roy Perry (PPE-DE) og William Newton Dunn (ELDR) til Rådet. Saudi-Arabiens overholdelse af Wien-konventionen.



EF-Tidende nr. 340 E af 04/12/2001 s. 0208 - 0208



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1268/01 af Richard Corbett (PSE), Baroness Sarah Ludford (ELDR), Roy Perry (PPE-DE) og William Newton Dunn (ELDR) til Rådet (27. april 2001) Om: Saudi-Arabiens overholdelse af Wien-konventionen Mener Rådet, at Saudi-Arabien opfylder de forpligtelser, landet har i henhold til Wien-konventionens bestemmelser om diplomaters ret til at besøge varetægtsfanger? Svar (20. juli 2001) Rådet er ikke bekendt med problemer i Saudi-Arabien for så vidt angår EU-medlemsstaternes konsulære myndigheders ret til at besøge varetægtsfængslede EU-borgere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0812/01

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(19. marts 2001)

Om: Sort marked for kæledyr i EU

Det sorte marked for kæledyr i og mellem medlemsstaterne er fortsat ikke underkastet nogen form for kontrol eller sundhedsmæssige garantier for dyr og sælgere. I den selvstyrende region Valencia i Spanien har sammenslutningen af opdrættere og handlende inden for sektoren (Grecoacom) for nylig klaget over, at omkring 70 % af salget af kæledyr sker ulovligt, og at det valencianske regionalstyre, som er den ansvarlige myndighed, forholder sig passivt.

Størstedelen af de dyr, som indgår i denne sorte handel, underkastes ikke nogen sundhedskontrol eller behandling for snyltere, lige som de ikke er blevet opdrættet under forhold, som er tilpasset deres fysiologiske behov.

Det må derfor konstateres, at der i EU findes et hul i lovgivningen på dette område. Den gældende fællesskabsret omhandler transport af husdyr mellem landene, anvendelse af dyr til kosmetiske forsøg eller handel med eksotiske dyr, men den indeholder ikke nogen mekanisme til bekæmpelse af det sorte marked, som det fremgår af det ovenfor nævnte eksempel fra Valencia.

Har Kommissionen til hensigt at udarbejde et direktiv om vilkårene for salg af og sundhedskontrol med kæledyr i Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(11. juni 2001)

EF-samhandelen med kæledyr falder inden for de forskellige veterinærdirektiver som nævnt i bilag A til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked(1).

I disse veterinærdirektiver er der fastsat veterinærkontrol af disse dyr, når de handles og sælges i Fællesskabet.

Den daglige håndhævelse af veterinærlovgivningen er medlemsstaternes ansvar. De sorte markeder er pr. definition ulovlig ifølge de nationale bestemmelser. Kommissionen agter derfor ikke at tage yderligere lovgivningsinitiativer på dette område.

(1) EFT L 224 af 18.8.1990.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0266/01

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(8. februar 2001)

Om: Komitologi

Siden ikrafttrædelsen af Rådets ændrede afgørelse af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (afgørelse 1999/468/EF)(1):

1. Hvor mange eksempler på ny lovgivning omfattende hver af de typer af udvalgsprocedure, som er omhandlet i afgørelsen, har der da været inden for den fælles beslutningsprocedure og andre lovgivningsprocedurer?

2. Hvor mange gennemførelsesforanstaltninger har Kommissionen vedtaget, og hvor mange er blevet henvist til Rådet inden for rammerne af hver enkelt procedure i forbindelse med disse nye procedurer?

(1) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(4. april 2001)

Kommissionen skal meddele det ærede medlem, at den dataindsamling, der er anmodet om, er igangsat med henblik på udarbejdelse af den første årsberetning, der omhandles i artikel 7, stk. 4, i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillæges Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0609/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 2001)

Om: En græsk-tyrkisk aftale om etableringen af nye naturgasledninger som led i Inogate Umbrella Agreement

Der blev for nylig indgået en aftale mellem det græske DEPA (det offentlige gasselskab) og det tyrkiske BOTAS om en dobbelt naturgasledning, som skulle forbinde hele området omkring Det Kaspiske Hav med aftagerlandene i Europa som led i Inogate Umbrella Agreement. Ifølge det notat, der er vedføjet aftalen, forpligter de to lande sig til at oprette en fælles organisation, der skal overvåge projektet, foretage en feasibility-undersøgelse og finde midler til at finansiere bygningen af gasledningen.

1. Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om denne aftale og dens bidrag til Den Europæiske Unions energiforsyning?

2. Foreligger der oplysninger om, hvilke områder denne gasledning sandsynligvis vil komme til at gennemskære?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(20. april 2001)

Kommissionen kan bekræfte, at i forbindelse med programmet Inogate (Interstate Oil and gas transport to Europe) er der indgået en samarbejdsaftale mellem virksomhederne DEPA (Grækenland) og BOTAS (Tyrkiet) med henblik på at undersøge en sammenkobling af naturgasnettene mellem Tyrkiet og Grækenland i første instans og en udvidelse af disse til at omfatte nabolandene på Balkan i anden instans. Dette projekt for sammenkobling af naturgasnettene indbefatter en inddragelse af Italien og er baseret på princippet om gensidighed i forsyningerne fra øst til vest og omvendt.

Kommissionen erindrer om, at Grækenland og Tyrkiet har undertegnet Inogate Umbrella Agreement (om de institutionelle rammer for etablering af grænseoverskridende olie- og gastransportsystemer) tillige med følgende lande: Aserbajdsjan, Kasakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan, Usbekistan, Turkmenistan, Georgien, Armenien, Ukraine, Belarus, Moldova, Rumænien, Albanien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Bulgarien og Kroatien.

Kommissionen anser denne fælles aftale for meget vigtig med hensyn til opfyldelse af det stigende naturgasbehov i Europa, især inden for EU's indre marked, der vil blive udvidet med en række kandidatlande, og desuden med hensyn til forsyningssikkerhed og -differentiering. Ud over naturgasleverancerne fra de traditionelle kilder (Rusland, Algeriet og Norge) vil denne sammenkobling gøre det muligt for det europæiske naturgasmarked at trække på ressourcer fra området omkring Det Kaspiske Hav, Centralasien og Iran gennem Tyrkiet, eller fra andre naturgaskilder, der findes i Maghreb- og Machrak-landene, via Italien og Tyrkiet (den sydlige gasring).

De tekniske undersøgelser med henblik på fastlæggelse af den sandsynlige linjeføring for den pågældende gasledning/de pågældende gasledninger er endnu ikke indledt. Kommissionen fører drøftelser med de græske og tyrkiske myndigheder og selskaber med henblik på en eventuel finansiering af feasibility-undersøgelser af disse infrastrukturer inden for rammerne af Fællesskabets instrumenter for faglig og finansiel bistand.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1142/01

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(10. april 2001)

Om: Valg af hovedsæde for Den Europæiske Fødevaremyndighed

I forbindelse med drøftelserne forud for det endelige valg af hovedsæde Den Europæiske Fødevaremyndighed har Kommissionen foreslået Luxembourg som hovedsæde for at anvende de allerede eksisterende fællesskabsstrukturer, som kunne huse Fødevaremyndighedens struktur efter en omlægning af Kommissionens tjenestegrene i forbindelse med den igangværende administrative reform.

Kan Kommissionen oplyse, om den i forbindelse med ovennævnte forslag har taget højde for kriterier som f.eks. den centrale geografiske beliggenhed, en konsolideret landbrugsfødevaretradition - som beskytter de særlige karakteristika i de forskellige medlemsstater, især i Middelhavsområderne - en stærk industriel placering inden for sektoren for forarbejdning af fødevarer samt udviklingsmulighederne for videnskabelig forskning og universitetsforskning?

Da Kommissionen forslog den ovennævnte placering, som utvivlsomt er en fornuftig løsning, hvis det drejer sig om at spare på omkostningerne og fremme samvirket, idet den allerede eksisterende struktur anvendes - tog den da hensyn til den uafhængighed og autonomi, der bør være kendetegnende for Fødevaremyndigheden, og tog den højde for, at der var risiko for, at det blot ville se ud, som om den var en tjenestegren under Kommissionen, hvis hovedsædet blev placeret i Luxembourg?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. september 2001)

Kommissionens holdning er, at denne myndigheds primære formål er at genoprette og fastholde offentlighedens tiltro til fødevaresikkerheden. Derfor skal den også være i stand til på meget effektiv vis at udføre sine rådgivningsopgaver, yde videnskabelig støtte og formidle information om risici. På denne baggrund har Kommissionen navnlig sin opmærksomhed rettet på de driftsrelaterede betingelser, der skal være opfyldt for at sikre en optimalt fungerende Fødevaremyndighed. Den skal først og fremmest være placeret således, at de europæiske forskere, som deltager i udvalg og videnskabelige paneler, let kan komme dertil (ca. 3000 besøg om året), og sådan at de risikostyrende organer (Kommissionen, Parlamentet og Rådet) kan stå i tæt kontakt med hinanden. I tilfælde af en alvorlig fødevarekrise skal Fødevaremyndigheden dernæst også være i stand til at give Kommissionen en løbende og hurtig videnskabelig rapportering inden for rammerne af krisegruppernes funktion, som er fastlagt i den nye forordning.

Myndighedens uafhængighed er sikret gennem diverse bestemmelser i det forordningsforslag, efter hvilket den er oprettet. Det, at den er placeret i en by, der huser en fællesskabsinstitution, kan ikke anvendes som argument for, at den skulle miste autonomi herved.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0891/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(27. marts 2001)

Om: Støtte til Sensus-politiprojektet

I svaret på skriftlig forespørgsel P-0009/01(1) anførte kommissionsmedlem Erkki Liikanen, at Kommissionen har kendskab til, at AfA (Amt für Auslandsfragen - kontoret for udlandsanliggender), der via sit testcenter for sprogteknologi var indraget både i Aventinus- og Sensus-projektet, er en offentlig myndighed, som rapporterer til det tyske forbundskanslerkontor. Med dette svar på delspørgsmål 7 erkendte han implicit, at Kommissionen også er bekendt med, at den tyske efterretningstjeneste (Bundesnachrichtendienst) er inddraget heri.

For at undgå enhver mulig misforståelse om inddragelsen af den tyske efterretningstjeneste, Bundesnachrichtendienst, i Aventinus- og Sensus-projektet, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: Kan Kommissionen udtrykkeligt og umisforståeligt bekræfte, at den har kendskab til, at den tyske efterretningstjeneste, Bundesnachrichtendienst, er inddraget i Aventinus- og Sensus-projektet?

(1) EFT C 187 E af 3.7.2001, s. 154.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(1. august 2001)

Kommissionens tjenestegrene var på tidspunktet for underskrivelsen af Sensus-kontrakten klar over, at Amt für Auslandsfragen (AfA) var et testcenter for sprogteknologi, en offentlig instans, som rapporterer til forbundskanslerens kontor. De blev ikke informeret om nogen forbindelse mellem AfA og Bundesnachrichtendienst (BND) før hen imod projektets afslutning. Hvorom alting er, har der her ikke været tale om nogen juridisk hindring for AfAs eller BNDs inddragelse i Sensus-projektet.