ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3180/98

af Ian White (PSE) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Finansielle bidrag til Den Europaeiske Union

Med hvor meget (i ecu) bidrog hver enkelt EU-medlemsstat til Den Europaeiske Union i aaret op til den 31. marts 1997, og hvor meget (i ecu) modtog hver enkelt medlemsstat fra Den Europaeiske Union?

Af svaret boer det klart fremgaa, hvorledes omkostningerne i forbindelse med samarbejds- eller faellesaktiviteter, hvis udbytte kommer alle medlemsstater til gode, saasom omkostningerne i forbindelse med Europa-Parlamentets drift, beregnes for den enkelte stat.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(24. november 1998)

Kommissionens rapport om Faellesskabets egne indtaegter(1) omfatter data om baade Faellesskabets udgifter i de enkelte medlemsstater og de egne indtaegter, hver medlemsstat bidrager med til faellesskabsbudgettet. Disse data er disponible paa kalenderaarsbasis og de senest tilgaengelige tal er fra 1997.

De forskellige metoder, der kan anvendes til beregning af budgettet droeftes i bilag 3 til rapporten. Ingen af dem er ideelle og Kommissionen har gentagne gange advaret mod en simplificeret fortolkning af tallene i budgetregnskabet og mod at lade disse vaere maalestok for, om der er flest fordele eller ulemper ved at vaere medlem af Faellesskabet.

Den metode, der anvendes ved tildeling af bevillinger til enkelte medlemsstater i forbindelse med beregningen af det britiske nedslag paa budgettet, er beskrevet i det dokument, der indeholder beregningsmetoden(2).

(1) KOM(98) 560 endelig udg. tilgaengelig paa web.site http://europa.eu.int/comm/dg19/index_en.htm, tryk paa "hvad nyt?".

(2) KOM(85) 36 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3423/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Annullering af udvaelgelsesproeve

Kommissaeren for personale og budget, Erkki Liikanen, meddelte den 23. september i aar, at foerste runde i den megastore udvaelgelsesproeve, der blev afholdt den 14. september med deltagelse af 30.700 ansoegere, var blevet annulleret.

Den sum penge, der blev braendt af paa denne operation, beloeber sig til ca. 1,2 mio ecu (2,4 mia ITL). Proeven blev annulleret med den begrundelse, at eksamensmateriale paa mindst et af sprogene var sluppet ud.

Mener Kommissionen ikke, at den boer finde frem til de ansvarlige og debitere dem frem for de europaeiske borgere udgifterne til den nye proeve, der skal afholdes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(9. december 1998)

Jo. For at faa alle de implicerede, saavel ophavsmaendene som dem, der drog fordel af forseelsen, identificeret og retsforfulgt, indgav Kommissionen den 28. oktober 1998 anmeldelse til den offentlige anklager i Bruxelles.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3405/98

af John Cushnahan (PPE) til Kommissionen

(9. november 1998)

Om: Konkurrence

De irske landmaend har i laengere tid faaet lave priser for deres produkter, men de irske forbrugere har ikke oplevet et tilsvarende fald i prisen paa deres ugentlige indkoeb.

Vil Kommissionen undersoege foraedlingsindustriens eller foedevare-supermarkeds-kaeders eventuelle misbrug af dominerende stilling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(2. december 1998)

Kommissionen har ikke modtaget nogen klager fra irske landmaend med paastand om, at foraedlingsindustrien eller detailhandelen skulle have misbrugt en dominerende stilling.

Kommissionen har imidlertid faaet oplysning om, den irske regering har bekendtgjort, at den har til hensigt at ivaerksaette en undersoegelse af foraedlingsindustriens og detailhandelens prispolitik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3154/98

af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen

(19. oktober 1998)

Om: Europaeisk CAEMIS-projekt

Innovationsprogrammet under Kommissionens GD XIII har finansieret det europaeiske CAEMIS E1 - projekt (Computer Aided Environmental Management Information Systems) kode IN 10359D og IN 20603A, som vedroerer udvikling af et computerprogram til miljoeforvaltning af virksomheder. Foelgende oenskes oplyst.

Hvem henvender programmet sig til?

I hvilke lande markedsfoeres det?

Hvor store er de samlede omkostninger ved det?

Hvor megen finansiering har det modtaget fra Kommissionen?

Hvilke virksomheder har nydt godt af denne oekonomiske bistand?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(24. november 1998)

Projektet "computer-aided environmental management information systems" (Caemis) (kontraktkode IN10359I) skal fremme IT-stoettesystemer til miljoeforvaltning i virksomheder og begraense miljoerisiciene ved tekniske processer og produktionsaktiviteter i forbindelse med menneskers sundhed og sikkerhed. Maalmarkederne er foedevareindustrien, den farmaceutiske industri og transportindustrien. De deltagende medlemsstater er Danmark, Spanien, Irland og OEstrig. De samlede projektomkostninger udgoer 3,74 mio. ECU, og EF-tilskuddet er 880 000 ECU. Projektkonsortiet bestaar af Randa Group (Spanien); Rendan A/S Danish Environmental Management Center (Danmark); LMS Umweltsysteme Gesellschaft mbH (OEstrig); Banestyrelsen - Danish Railway Maintenance (Danmark); University College, Cork (Irland); Dairygold Co-Operative Society Ltd. (Irland); Grupo Uriach (Spanien).

Caemis-NETS-projektet (kontraktkode IN20603A) er en ledsageforanstaltning og finansieres ligeledes under Innovationsprogrammet. Caemis-NETS skal paa udvalgte testmarkeder paavise, at Caemis-projektet kan udvides til alle industrigrene og at det kan ske uanset de forskellige lovgrundlag i medlemsstaterne. Maalmarkederne er foedevareindustrien, den farmaceutiske industri og transportindustrien. De deltagende medlemsstater er Danmark, Spanien, Irland og OEstrig. De samlede projektomkostninger andrager 287 723 ECU med et EF-tilskud paa 199 839 ECU. Projektkonsortiet bestaar af University College, Cork (Irland); Imperial College of Science, Technology and Medicine (Det Forenede Kongerige); LMS Umweltsysteme Gesellschaft mbH (OEstrig); Randa Group (Spanien); Rendan A/S Danish Environmental Management Center (Danmark).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1986/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Problemer med Veterinaer- og Plantesundhedsagenturet i Dublin

Det er nu naesten et aar siden, Veterinaer- og Plantesundhedsagenturet under Kommissionens Generaldirektorat XXIV blev aabnet i Dublin, og Kommissionen bedes derfor besvare foelgende spoergsmaal:

1. Er driftsudgifterne til Veterinaer- og Plantesundhedsagenturet - bortset fra de oegede udgifter paa grund af ansaettelse af nyt personale - steget efter flytningen til Dublin?

2. Hvad er i givet fald aarsagerne til denne stigning i sammenligning med de tidligere aar, og hvor stor en procent er der tale om?

3. Gaar foroegelsen af agenturets driftsudgifter haand i haand med en lignende foroegelse af dets produktivitet?

4. Hvis agenturets produktivitet/effektivitet ikke staar i et rimeligt forhold til foroegelsen af driftsudgifterne, hvad er saa aarsagen hertil, og hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at ivaerksaette med henblik paa at komme denne uforholdsmaessighed til livs?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(17. september 1998)

1. og 2. Flytningen af Levnedsmiddel- og Veterinaerkontoret fra Bruxelles til Dublin har vaeret forbundet med visse udgifter. Foerst og fremmest har man lejet midlertidige kontorlokaler til 250 ECU pr. m2 og udstyret disse. Hvis Levnedsmiddel- og Veterinaerkontoret var blevet i Bruxelles, havde det vaeret noedvendigt at leje og udstyre tilsvarende lokaler. Det skal naevnes, at ifoelge beregninger, som blev foretaget for nylig, er de gennemsnitlige udgifter til leje af sammenlignelige, midlertidige kontorlokaler i Bruxelles og Dublin omtrent lige store, nemlig omkring 250 ECU pr. m2.

Dertil kommer, at personalet paa Levnedsmiddel- og Veterinaerkontoret har stoerre udgifter til tjenesterejser, fordi de deltager i moeder i Bruxelles. Kontorets samlede budget til tjenesterejser for 1998 skoennes at vaere paa 900 000 ECU, men kun en forholdsvis lille del heraf vedroerer tjenesterejser fra Dublin til Bruxelles.

3. og 4. Levnedsmiddel- og Veterinaerkontoret har til opgave at overvaage, at en lang raekke bestemmelser vedroerende levnedsmiddel-, veterinaer- og plantesundhed overholdes, samt at bidrage til at sikre, at de europaeiske forbrugere fortsat har tillid til de levnedsmidler, de tilbydes. Disse ansvarsomraader taget i betragtning er Kommissionen af den opfattelse, at en detaljeret vurdering af kontorets effektivitet/produktivitet kun vil vaere mulig paa mellemlang til lang sigt.

Kontoret befinder sig i en overgangsfase i sin udvikling. Det har til huse i midlertidige lokaler, og ansaettelsen og grunduddannelsen af nyt personale sker fortloebende. Det skoennes, at denne fase ikke vil vaere afsluttet foer om et aar eller to. Trods disse praktiske vanskeligheder anslaas det, at kontoret ved udgangen af sit foerste driftsaar vil have gennemfoert omkring 360 kontrolbesoeg i hele verden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3451/98 af Mark WATTS til Rådet. Kompensation for franske lastbilchaufførers arbejdskonflikt



EF-Tidende nr. C 142 af 21/05/1999 s. 0133



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3451/98 af Mark Watts (PSE) til Raadet (23. november 1998) Om: Kompensation for franske lastbilchauffoerers arbejdskonflikt Kan Raadet oplyse mig om, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til at sikre oekonomisk kompensation til de transportselskaber og lastbilchauffoerer, som var ofre for de franske lastbilchauffoerers arbejdskonflikter i november 1996 og november 1997? I sidste uge var der igen en blokade i Frankrig paa hovedvej N141 uden for Cognac, som omfattede unoedvendig tilbageholdelse af op til 40 koeretoejer og deres ladninger. Vil Raadet oplyse, hvilke kompensationsforanstaltninger der vil blive truffet for de beroerte selskaber, og hvilke velfaerdsforanstaltninger der vil blive truffet for udenlandske chauffoerer, som blev tilbageholdt? Svar (25. januar 1999) Det aerede parlamentsmedlems spoergsmaal henhoerer under de franske myndigheders kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2957/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: OEdelaeggelse af et antikt mindesmaerke i Izmir

En af de vigtigste offentlige bygninger fra Izmirs senhellinistiske-tidligromanske periode er blevet oedelagt fuldstaendig paa grund af arbejder med bygning af en undergrundsbane i denne tyrkiske by.

Under udgravningen af en tunnel i bydelen Tsankaya i denne lilleasiatiske storby blev der i en dybde af ca. 20 meter fundet en antik offentlig bygning med kannelerede soejler og korinthiske kapitaeler udfoert i hvidt marmor.

Denne bygning (som sandsynligvis var et tempel for gudinden Athene) ligger i dag som en ruinhob, eftersom det endog er blevet forbudt arkaeologerne at gribe ind.

Denne haendelse viser - endnu en gang - hvor lidt det officielle Tyrkiet er interesseret i at bevare kulturen fra de folk, som levede paa det, der nu er tyrkisk territorium, og bekraefter den foragt, landet foeler for de mindesmaerker, som er en del af den europaeiske kulturarv.

Kommissionen bedes oplyse, hvad den har til hensigt at goere, for at Tyrkiet omsider begynder at respektere og beskytte alle de mindesmaerker fra den antikke og den nyere europaeiske kultur, som befinder sig inden for dets graenser, og som lider utroligt under dette lands oedelaeggende praksis, idet det er fuldstaendigt ligeglad med at bevare og vedligeholde dem.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(7. december 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymringer for det mindesmaerke fra den senhellenistiske og tidlige romanske periode, som blev fundet under udgravningerne i forbindelse med anlaeggelsen af en metro i Tsankayia-omraadet i byen Smyrna.

Da Kommissionen ikke har befoejelser paa dette omraade, kan den kun goere opmaerksom paa, at Tyrkiet som alle andre undertegnende lande af Unesco's konventioner har en saerlig pligt til at beskytte antikke mindesmaerker. Kommissionen oensker derfor, at de tyrkiske myndigheder goer, hvad der er fornoedent for at beskytte det paagaeldende monument og bevare det for fremtidige generationer.

Kommissionen har i oevrigt rejst spoergsmaalet under sine regelmaessige kontakter med de tyrkiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2716/98

af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Truende forbud mod den aegyptiske fredsbevaegelse

1. Har Raadet kendskab til, at der findes en aegyptisk fredsbevaegelse?

2. Har Raadet taget den seneste udvikling til efterretning, hvorved den aegyptiske fredsbevaegelse sammen med den israelske bevaegelse "Fred Nu" har afgivet en faelleserklaering om fredsprocessen i Mellemoesten, og at dette har foert til voldsomme protester i AEgypten?

3. Er Raadet rede til under forhandlingerne med AEgypten som et led i Euro-Middelhavsaftalerne at kraeve, at den aegyptiske fredsbevaegelses eksistens paa ingen maade boer bringes i fare?

4. Overvejer Raadet at yde finansiel stoette til den aegyptiske fredsbevaegelse via de budgetkonti, som er bestemt til stoette til menneskerettighederne og/eller udviklingen af det borgerlige samfund i denne region?

Svar

(18./19. januar 1999)

Raadet er klar over, at der findes flere egyptiske ikke-statslige organisationer, der stoetter freden i Mellemoesten.

Det maa erindres, at Egypten sammen med Jordan er et af de faa arabi- ske lande, som har indgaaet en fredsaftale med Israel, og at den egyptiske regering fortsat arbejder aktivt paa at fremme fredsprocessen.

Den associeringsaftale med Egypten, der i oejeblikket forhandles om, skal indeholde en bestemmelse om overholdelse af menneskerettig- hederne og de demokratiske principper samt en misligholdelsesklau- sul, ifoelge hvilken den ene part i saerligt paatraengende tilfaelde uden forudgaaende konsultation kan traeffe de noedvendige foranstaltninger, hvis den mener, at den anden part ikke har opfyldt sine forpligtel- ser i henhold til aftalen.

Endvidere vil EU fortsaette dialogen med Egypten paa bilateral basis, hvor enkeltsager eventuelt kan tages op, samt i forbindelse med Barcelona-processen.

Eftersom Egypten er en fuldgyldig og aktiv deltager i Barcelona-processen, der stoetter principperne i Barcelona-erklaeringen, foelger Raadet noeje de foranstaltninger, som Egypten traeffer med henblik paa at sikre respekten for mangfoldigheden og pluralismen i det egypti- ske samfund, herunder ved at tillade meningsdannende bevaegelser at udfoere lovlige aktiviteter.

Det tredje kapitel i Barcelona-erklaeringen anerkender civilsam- fundets bidrag til udviklingen af Euro-Middelhavs-partnerskabet og til forbedringen af folkenes indbyrdes forstaaelse i omraadet. Aktivi- teter paa dette omraade kan modtage stoette inden for rammerne af MEDA-forordningen, idet de dog vil blive underlagt saerlige faellesskabs- procedurer i forbindelse med forelaeggelsen af et specifikt forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2979/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Beklaedningssektoren

Er Kommissionen bekendt med den vedvarende tilbagegang i beklaedningssektoren paa grund af industriens flytning til udviklingslandene (et nyligt eksempel er "Fruit of the Loom", en amerikansk virksomhed med saede i Donegal, Irland, som har besluttet at flytte til Marokko - hvilket medfoerer tab af 300 arbejdspladser, mens 1.500 ansatte faar nedsat arbejdstid - og overvejer Kommissionen at standse denne tendens?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(13. november 1998)

Udflytning af industrivirksomheder fra Europa til tredjelande er foraarsaget af dynamikken i den oekonomiske vaekst og konkurrencen paa verdensplan. Virksomhederne inden for tekstil- og beklaedningssektoren har i de seneste aar udviklet strategier med internationalisering af deres produktion, for at de bedre kan varetage deres interesser paa verdensplan. Disse faenomener goer sig staerkere gaeldende i beklaedningssektoren end i tekstilsektoren.

Kommissionen er overbevist om, at dette faenomen ikke kan standses ved administrative foranstaltninger. Desuden vil det ikke vaere hverken muligt eller rentabelt at anvende protektionistiske foranstaltninger til at fjerne aarsagerne. En reduktion af udflytningen kunne eventuelt realiseres via et samlet hele af faellesskabsforanstaltninger til fremme af tekstil- og beklaedningsindustriens konkurrenceevne. Specielt udgoer "handlingsplanen til fremme af den europaeiske tekstil- og beklaedningsindustris konkurrenceevne(1)", som Kommissionen har udarbejdet, en koordinerende ramme for samtlige faellesskabsaktioner, der tager sigte paa at udnytte EU-virksomhedernes konkurrencemaessige fordele.

Som led i strategien for oekonomisk samarbejde (f.eks. Asiainvest, Alinvest, JOP, MEDA-aktionerne, ECIP samt Centret for Industriel Udvikling), ansporer Kommissionen til at ivaerksaette projekter, der tager sigte paa at styrke den europaeiske sektor paa tredjelandes markeder set ud fra deres beskaeftigelsesmaessige virkninger i Faellesskabet.

For saa vidt angaar virksomheden "Fruit of the Loom", kender Kommissionen intet til, at den skulle have modtaget nogen form for faellesskabsstoette.

(1) KOM(97) 454 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2365/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Projektet i Stemnitsa (Arkadia) som led i det regionale operationelle program for Peloponnes



EF-Tidende nr. C 142 af 21/05/1999 s. 0011



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2365/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (27. juli 1998) Om: Projektet i Stemnitsa (Arkadia) som led i det regionale operationelle program for Peloponnes Det regionale operationelle program for Peloponnes omfatter et projekt vedroerende nyanlaeggelse af det interne vejnet i kommunen Stemnitsa med et budget paa 200 millioner drachmer. Imidlertid har en raekke beboere klaget over, at projektet vil aendre landsbyens traditionelle arkitektur, hvilket er blevet bekraeftet af eksperter. I betragtning af, at Stemnitsa er blevet karakteriseret som et historisk mindesmaerke og et blevet fredet, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe, efter at de har undersoegt disse paastande, med henblik paa at sikre, at arbejdet udfoeres i overensstemmelse med landsbyens historiske karakter og ikke oedelaegger dens traditionelle arkitektur? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (25. september 1998) Kommissionen kan bekraefte, at medfinansieringen af vejnettet i Stemnitsa netop er taget med i det regionale program for Peloponnes. Dette blev besluttet af overvaagnigsudvalget for dette program efter forslag fra de graeske myndigheder, og fordi proceduren for tildeling af offentlige bygge- og anlaegskontrakter og vurdering af indflydelsen paa miljoeet er blevet fulgt korrekt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3246/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(28. oktober 1998)

Om: Den irske lov om byfornyelse fra 1998

Kan Kommissionen oplyse, hvilke byer er omfattet af loven om byfornyelse fra 1998, som den irske regering sendte Kommissionen i slutningen af september, og oplyse, hvorvidt nogle regionale lufthavnsomraader (i givet fald, hvilke) ogsaa er blevet indfoejet? Hvornaar forventer den, at der traeffes en afgoerelse om ordningen, saaledes at den kan traede i kraft i Irland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(2. december 1998)

Det fremgaar af en indledende undersoegelse af den anmeldte sag, at den irske regering endnu ikke er faerdig med udvaelgelsen af de omraader, der er omfattet af ordningen. Disse omraader, hvor en eller flere af ordningens foranstaltninger kan finde anvendelse, vil vaere mindre omraader i forskellige byer. Den endelige liste vil blive sendt til Kommissionen, naar udvaelgelsen er afsluttet. Det fremgaar af undersoegelsen, at de regionale luftfartsomraader ikke falder ind under ordningen.

Kommissionen finder, at anmeldelsen ikke er komplet, og den er nu i faerd med at udarbejde en anmodning om supplerende oplysninger. Der skal traeffes en beslutning inden for 2 maaneder efter modtagelsen af fuldstaendige oplysninger om den anmeldte ordning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3078/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(9. oktober 1998)

Om: Boeder for faerdselsforseelser

Ifoelge oplysninger i pressen arbejder man for tiden paa en "konvention om samarbejdet i forbindelse med forfoelgning af faerdselsforseelser og opkraevning af faerdselsboeder".

- Har Kommissionen kendskab til saadanne projekter?

- Er Kommissionen i forbindelse med ajourfoeringen af de gaeldende Schengen-bestemmelser stoedt paa saadanne projekter, og paa hvilket stadium befinder de sig?

- Hvad kommer projektet konkret til at indeholde?

- Hvordan vil man loese problemet med de forskellige praktiske og formelle regler, der findes i medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(11. november 1998)

1.-3. Indtil Amsterdam-traktaten, som integrerer Schengen-reglerne i EU, traeder i kraft, er Schengen-arbejdet stadig mellemstatsligt, og det er saaledes ikke Kommissionen, der skal give praeciseringer om dette arbejde.

4. Med hensyn til retlige og indre anliggender faerdiggjorde Raadet i juni 1998 arbejdet, som Kommissionen deltog i, med udarbejdelsen af en konvention mellem alle medlemsstaterne, som skal sikre, at faerdselsforseelser, der foerer til frakendelse af foererretten, og som begaas i en anden medlemsstat end den, hvor lovovertraederen er bosat, faar virkning i bopaelsmedlemsstaten, naar lovovertraederen vender hjem. Denne konvention blev vedtaget af Raadet den 17. juni 1998 og skal ratificeres af medlemsstaterne, foer den kan traede i kraft.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3201/98

af Astrid Lulling (PPE) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Forbundsrepublikkens Tysklands gennemfoerelse af direktivet om udstationering af arbejdstagere

I min egenskab af ordfoerer for udtalelsen fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik om direktivet om udstationering af arbejdstagere henviser jeg til gennemfoerelsen af dette direktiv i Forbundsrepublikken Tyskland. Efter mange aar var det omsider lykkedes at sikre, at de luxembourgske virksomheder, som med deres arbejdstagere, der er bosiddende og forsikret i Luxembourg, har udfoert arbejde i Belgien, ikke var noedt til at betale vejrligsgodtgoerelse og loyalitetsbonus.

Nu er overenskomstparterne inden for byggebranchen i Forbundsrepublikken Tyskland blevet enige om en ordning vedroerende en ferie- og loenudligningsfond (ULAK), hvorefter luxembourgske virksomheder, som udfoerer arbejde i graenseomraadet, skal betale et bidrag paa 14,25 % af de bruttoloenninger, der er udbetalt under udstationeringen, til denne ULAK, selvom disse arbejdstagere har en sikret ret til ferie og feriepenge i Luxembourg.

Er Kommissionen ogsaa af den opfattelse, at saadanne ordninger, som allerede blev truffet m.h.t. lignende situationer i Belgien, er uforenelige med direktivet om udstationering af arbejdstagere og er konkurrencefordrejende?

Er Kommissionen rede til at traede i aktion over for disse og andre chikaner, som faktisk blokerer adgangen til markedet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(22. januar 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3110/98 fra Viviane Reding(1).

(1) EFT C 135 af 14.5.1999, s. 168.