ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0911/97 af Willi Rothley (PSE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: EU-stoette til Rheinland-Pfalz i 1996

Hvor store beloeb som led i hvilke foranstaltninger overfoertes i 1996 fra Den Europaeiske Union til Rheinland-Pfalz, herunder fra

1. Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)

2. Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) - Udviklingssektionen

3. Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) - Garantisektionen

4. Den Europaeiske Socialfond (ESF)

5. Det Europaeiske Faellesskabs forskningsprogrammer

6. Det Europaeiske Faellesskabs programmer paa miljoeomraadet

7. Det Europaeiske Faellesskabs oevrige programmer?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (15. juli 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1367/97 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Gensidig anerkendelse af generiske produkter

Den Europaeiske Sammenslutning for Generiske Laegemidler (EGA) har over for Europa-Kommissionen givet udtryk for sin bekymring over de forsoeg, der i oejeblikket goeres for at harmonisere procedurerne for registrering af generiske produkter, saaledes at proceduren for gensidig anerkendelse skal anvendes fra januar 1998. Ifoelge EGA er en saadan harmonisering i praksis umulig, fordi de terapeutiske anvendelser og de tilladte obligatoriske doseringer ikke er de samme i alle medlemsstaterne, hvorved man begraenser produkternes adgang til forskellige nationale markeder.

Hvad mener Kommissionen om det problem, som EGA fremfoerer, og hvilke retningslinjer foreslaar den i saa henseende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (2. juni 1997)

Det aerede medlem rejser et spoergsmaal forbundet med funktionen af den gensidige anerkendelsesprocedure, hvorved laegemidlers adgang til det indre marked lettes ved hjaelp af en koordinering af de nationale procedurer.

For at kunne nyde godt af denne koordinering maa der indsendes identiske sagsakter til alle de medlemsstater, hvori laegemidlet skal markedsfoeres. Medlemsstaterne har saa 90 dage til at anerkende den foerste godkendelse, eller sagen kan - hvis en medlemsstat mener, der foreligger fare for befolkningens sundhed - henvises til det europaeiske laegemiddelvurderingsagentur i London. Kommissionen vedtager i henhold til en udvalgsprocedure en beslutning, der er bindende for den paagaeldende medlemsstat.

Denne procedure er gaeldende fra 1. januar 1995 og markedsfoeringsgodkendelser udstedt foer denne dato var ikke koordineret. Det er derfor muligt at terapeutiske anvendelser og -doser kan variere for disse laegemidler, men det er ogsaa muligt at foretage koordinering paa et senere tidspunkt.

Adgang til markedet for generiske laegemidler hindres dog ikke af denne manglende harmoni, da et generisk laegemiddel kan benytte koordineringsproceduren (forudsat de noedvendige betingelser er opfyldt) eller kan ansoege nationalt som tidligere.

Kommissionen er ved at udarbejde en revideret udgave af EF-bestemmelser om laegemidler, bind 2A: Meddelelse til ansoegere, for at forklare de eksisterende procedurer og muligheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1232/97 af Patrick Cox (ELDR) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: Lovgivning om brug af cykelhjelm i EU

Hvordan forholder det sig i oejeblikket i medlemsstaterne med hensyn til gaeldende lov om brug af cykelhjelm (obligatorisk eller frivillig) og har Kommissionen eventuelt planer om lovgivning paa dette punkt i betragtning af antallet af alvorlige hovedkvaestelser hos cyklister hvert aar i Unionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (29. maj 1997)

Meddelelsen om et handlingsprogram for faerdselssikkerhed af den 9. juni 1993 ((KOM(93) 246 endel. )) omfattter ikke nogen faellesskabsforanstaltninger omhandlende cyklisters brug af cykelhjelm.

Kommissionen har ingen detaljerede informationer om medlemsstaternes lovgivning paa dette omraade.

Endelig har Kommissionen i oejeblikket ingen intentioner om at lovgive paa dette omraade, da den mener, at lovgivning om brug af cykler samt betingelser for hvordan de bruges, boer henhoere under medlemsstaternes kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1974/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Fortsaettelse af reformbestraebelserne inden for systemet for behandling af sindslidende

I den endelige beretning om gennemfoerelsen af Raadets forordning (EOEF) nr. 815/84 (KOM(95)0668) hedder der, at foranstaltningerne inden for rammerne af Raadets forordning (EOEF) nr. 815/84 ((EFT L 88 af 31.3.1984, s. 1. )) fortsat skal finansieres gennem strukturfondene med henblik paa »fuld udnyttelse af de uddannelsesmuligheder, der er skabt efter forordning 815/84, og en fortsaettelse af reformbestraebelserne inden for systemet for behandling af sindslidende«.

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor dette store omraade nu begraenses til foranstaltninger, der kun vedroerer beskaeftigelse af de sindslidende? Hvilke foranstaltninger traeffes der til fordel for de sindslidende, der ikke er i stand til at goere sig gaeldende paa arbejdsmarkedet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. juli 1997)

Den endelige beretning om gennemfoerelsen af Raadets forordning (EOEF) nr. 815/84 om saerlig finansiel stoette til Graekenland paa det sociale omraade fastslaar, at »de graeske myndigheder forventes at sikre reformens kontinuitet og bygge paa forordningens resultater gennem nye former for intervention, herunder indenfor rammerne af Faellesskabets stoette til Graekenland i 1994-1999«. Dette medfoerer, at aktionsmulighederne ikke er de samme som under forordning (EOEF) nr. 815/84, og at de aktionstyper, der skal finansieres, underkastes de kriterier for stoetteberettigelse, der er fastlagt i forordningen om strukturfonden, herunder blandt andet Raadets forordning (EOEF) nr. 2084/93, for saa vidt angaar Den Europaeiske Socialfond ((EFT L 193 af 31.7.1993. )).

Det er imidlertid vigtigt at bemaerke, at de relevante operationer ikke indskraenker sig til beskaeftigelse. De omfatter ogsaa foranstaltninger til behandling af strukturelle og operationelle problemer, der foerer til den socio-oekonomiske udelukkelse af sindslidende. Sigtet er ganske vist at fremme integrationen i aaben beskaeftigelse, men mulighederne for at udvide beskaeftigelsesmulighederne gennem udvikling af kooperativer og andre former for sociale virksomheder overvejes ogsaa. Selv om denne fremgangsmaade ikke direkte kan anvendes paa personer med alvorlige handicap, kunne den medfoere indirekte fordele for dem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1924/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Tigere i Indien

Har Kommissionen i lyset af det vedvarende krybskytteri og det meget begraensede antal tigere, der er tilbage, foert droeftelser med de indiske myndigheder med henblik paa at fremme gennemfoerelsen af tigerreservatprojekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (18. juni 1997)

Kommissionen har for nylig i en meddelelse til Parlamentet og Raadet om et staerkere partnerskab mellem Indien og Unionen anfoert, at den laegger stor vaegt paa en baeredygtig udvikling. Paa baggrund heraf deler Kommissionen derfor det aerede medlems bekymring over de alarmerende beretninger om, at krybskytter draeber en tiger om dagen i Indien.

Kommissionen koncentrerer sin dialog med de indiske myndigheder om at etablere en passende ramme for miljoemaessig beskyttelse af alle dyrearter, ikke blot tigre, paa grund af den taette sammenhaeng mellem de forskellige elementer i oekosfaeren. Kommissionen goer isaer meget ud af at faa de lokale befolkninger til at deltage i beskyttelsen af deres naturarv. Uden en saadan lokal stoette vil vildtopsynsmaendene altid vaere daarligt rustet til at bekaempe krybskytteri. Kommissionen har derfor sendt en gruppe ud for at undersoege, hvordan man aktivt kan stoette udviklingen af en faelles forvaltning af skove (der involverer civilsamfundet og de relevante myndigheder). Selv om det at redde tigrene ikke er hovedformaalet med dette initiativ, er det haabet, at det vil hjaelpe med til at bevare tigerbestanden saavel som en lang raekke andre truede dyrearter, og at alle de funktioner og fordele, som er forbundet med en god skovforvaltning samtidig kommer den naerved boende befolkning til gode.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1402/97 af Concepció Ferrer (PPE) til Raadet (22. april 1997)

Om: Undertegnelse af associeringsaftaler med Litauen

Den 12. juni 1995 undertegnedes en Europaaftale om oprettelse af en associering mellem Det Europaeiske Faellesskab og dets medlemsstater paa den ene side og Republikken Litauen paa den anden. Den 13. november samme aar sendtes de bekraeftede kopier til parlamenterne i Den Europaeiske Unions medlemsstater.

15 maaneder efter afsendelsen af den bekraeftede kopi af denne aftale er der stadig parlamenter i medlemsstaterne, der ikke har ratificere associeringsaftalen.

Mener Raadet ikke i betragtning af denne aftales betydning for Litauen, at det er noedvendigt at goere noget for at faa medlemsstaternes parlamenter til hurtigt at ratificere denne aftale?

Svar (14. juli 1997)

Europaaftalen om associering med Litauen blev ligesom aftalerne med Estland og Letland undertegnet den 12. juni 1995. Siden er ratifikationsprocedurerne indledt. Paa nuvaerende tidspunkt er procedurerne ifoelge meddelelser til raadssekretariatet, der er depositar for aftalen, afsluttet i ti medlemsstater.

Som det aerede parlamentsmedlem ved, har hvert parlament sine egne procedurer og sin egen praksis. Arbejdstempoet kan variere betydeligt fra ét parlament til et andet. Processen for ratifikation af Europaaftalerne med de tre baltiske lande gennemfoeres inden for et tidsrum, der svarer til andre aftaler, f.eks. Europaaftalerne med de andre central- og oesteuropaeiske lande.

Raadet goer dog sit bedste for at goere medlemsstaternes myndigheder opmaerksomme paa, at ratifikationsprocedurerne skal fremskyndes for de forskellige aftaler, der endnu ikke er ratificeret, bl.a. Europaaftalerne med de baltiske lande. Raadet goer desuden det aerede parlamentsmedlem opmaerksom paa, at der her er tale om et omraade, hvor Europa-Parlamentets medlemmer selv kan oeve positiv indflydelse paa deres kolleger i de nationale parlamenter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1909/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: XXV beretning om konkurrencepolitikken

Der henvises til »XXV beretning om konkurrencepolitikken (1995)« (KOM(96)0126) og til »udkast til Kommissionens meddelelse om samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaternes konkurrencemyndigheder ved behandling af sager, der henhoerer under EF-traktatens artikel 85 og 86« ((EFT C 262 af 10.9.1996, s. 5. )).

Kommissionen anmodes om paa ny og med den noedvendige smidighed at overveje samarbejde paa vertikalt plan, som ikke noedvendigvis automatisk boer falde ind under forbuddet i traktatens artikel 85.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (18. juni 1997)

Vertikale aftaler eller begraensninger indeholdt i saadanne aftaler er ikke i sig selv forbudt i henhold til EF's konkurrenceregler, hvilket det aerede medlem synes at formode.

Det forholder sig saaledes, at en stor del af dem faktisk enten falder uden for anvendelsesomraadet for EF-traktatens artikel 85 eller er omfattet af bagatelmeddelelsen. Mange af dem fritages ogsaa helt automatisk, da de er omfattet af en gruppefritagelsesforordning. Aftaler, der ikke er omfattet af en gruppefritagelsesforordning, kan ofte fritages, og bliver det ogsaa, efter at vaere blevet anmeldt individuelt, naar betingelserne i artikel 85, stk. 3, er opfyldt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1617/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Import af laegemidler

Med forordning af den 3. marts 1997 (nr. 467/97 ((EFT L 71 af 13.3.1997, p. 1. ))) besluttede Raadet, at en raekke aktive stoffer, som forhandles under WHO's »internationale faellesnavn« (INN), ogsaa afgiftsfrit kan indfoeres.

Vil Kommissionen oplyse, hvor stor en import der kan forventes ved anvendelse af denne bestemmelse samt hvilken indvirkning det vil have paa den europaeiske industri?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (16. juni 1997)

Der foreligger ingen handelsdata vedroerende omfanget af importen af farmaceutiske specialiteter omfattet af forordning 467/97 ((EFT L 71 af 13.3.1997. )). Det skyldes den meget specifikke art af de paagaeldende produkter, for hvilke der ikke er indsamlet saerskilte importstatistikker. Virkningerne for den europaeiske industri af toldfritagelsen for de paagaeldende produkter i henhold til denne forordning antages imidlertid at vaere positiv, fordi:

- det betyder billigere adgang til de paagaeldende aktive stoffer

- den europaeiske industri er nettoeksportoer af farmaceutiske specialiteter.

Erhvervet ser faktisk positivt paa toldfritagelsen ikke blot, fordi det dermed faar billigere adgang til de paagaeldende aktive stoffer, men ogsaa paa grund af eksportmulighederne i De Forenede Stater, Japan og Canada, som ogsaa yder en lignende toldfri behandling af disse produkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0644/97 af Claudio Azzolini (UPE), Guido Podestà (UPE) og Antonio Tajani (UPE) til Raadet (10. marts 1997)

Om: RAPHAEL-programmet

I EF-traktatens artikel 128 laegges der oeget vaegt paa kulturomraadet, og der henvises til aktioner til fremme af dette omraade.

Der har vaeret afholdt forskellige moeder, hvor RAPHAEL-programmet er blevet droeftet, og der henvises saerlig til det sidste trepartsmoede mellem Raadet, Kommissionen og Europa-Parlamentet den 21. januar 1997.

Vil Raadet oplyse de objektive begrundelser for at forsinke vedtagelsen af et program af saa stor betydning? Vil det navnlig oplyse, hvorfor Europa-Parlamentets forslag til budget paa 86 mio ecu til RAPHAEL-programmet ikke blev accepteret, og ej heller Kommissionens forslag, som nedskar bevillingerne til 57 mio ecu, medens Raadet kun foreslaar 30 mio?

Endvidere bedes Raadet oplyse sine begrundelser for at foreslaa et toaarigt program med eventuel forlaengelse i yderligere to aar i stedet for med det samme at foreslaa et fireaarigt program, naar man er vidende om, at der er risiko for, at en afbrydelse af aktioner, der er paabegyndt inden for rammerne af RAPHAEL-programmet, kunne kompromittere selve programmets succes?

Svar (14. juli 1997)

1. Proceduren for vedtagelsen af det program, som de aerede medlemmer omtaler, er for tiden suspenderet, da Raadet afventer Europa-Parlamentets samtykke til indkaldelsen af forligsudvalget i henhold til bestemmelserne i artikel 189 B, stk. 3, i EF-traktaten. Uden Parlamentets samtykke kan forligsudvalget ikke indkaldes og proceduren for vedtagelsen af programmet ikke afsluttes.

2. I henhold til traktatens artikel 128, som de aerede medlemmer henviser til, skal Raadet traeffe afgoerelse med enstemmighed. Foelgelig er det resultat, som Raadet er naaet frem til i sin faelles holdning med hensyn til finansieringen af programmet, udtryk for, hvad man enstemmigt har kunnet godkende.

3. Eftersom der er opfoert 10 mio. ECU paa budgettet for 1996 til gennemfoerelse af aktiviteter af samme karakter som aktiviteterne under RAPHAEL-programmet, har Raadet ment, at aaret 1996 kunne betragtes som en optakt til gennemfoerelsen af dette program.

Raadet har foelgelig besluttet sig for et fireaarigt program med virkning fra den 1. januar 1997.

Raadet har ikke foreslaaet et toaarigt program, men derimod et fireaarigt program med en klausul om revision efter to aar paa forslag af Kommissionen og under hensyn til budgetsituationen og de resultater, der er opnaaet i programmets foerste fase. Selv om den finansieringsramme, som Raadet har fastlagt, er paa 30 mio. ECU for en fireaarig periode, besluttede Raadet dog paa samlingen den 11. juni 1996, at stoette opfoerelsen af et beloeb paa 10 mio. ECU som led i budgetproceduren for aarene 1997 og 1998. Dette betyder, at Kommissionen efter to aar - i kraft af ovennaevnte revisionsklausul - vil kunne fremsaette de forslag, som den maatte finde passende i budgetmaessigt henseende, uden at dette foerer til en afbrydelse af programmet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1046/97 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Raadet (24. marts 1997)

Om: SFOR-styrkerne i Bosnien

Hvilket mandat og hvilken aktionsmargen har Den Europaeiske Union givet SFOR-styrkerne i Bosnien?

Svar (4. juli 1997)

SFOR-stabiliseringsstyrken blev indfoert ved FN's Sikkerhedsraads resolution nr. 1088/96 af 12. december 1996, som ogsaa fastsaetter reglerne for indgriben. Selv om enkelte EU-medlemsstater har bidraget med en stor del af personellet og de finansielle midler, er EU som saadan ikke ansvarlig for gennemfoerelsen af de militaere aspekter af Dayton/Paris-aftalerne, paa grundlag af hvilke IFOR og dens opfoelgningsstyrke SFOR er oprettet. Derfor er SFOR et militaert initiativ, der ikke er gennemfoert i Den Europaeiske Unions regi.

Dog har EU, ogsaa paa grund af EU's ledende rolle i genopbygningen og rehabiliteringen af Bosnien-Hercegovina, aktivt deltaget i den internationale beslutningsproces, som har foert til indsaettelsen af IFOR og senere SFOR for at skabe et sikkert miljoe for genopbygningen og flygtningenes tilbagevenden. EU har saaledes ydet et vaesentligt bidrag til gennemfoerelsen af de konklusioner, der blev vedtaget paa Fredsgennemfoerelsesraadets konferencer i London i december 1995 og 1996 med henblik paa at samordne den internationale bistand til stabilisering og genopbygning i Bosnien-Hercegovina.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2009/97 af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Kommissionen (11. juni 1997)

Om: Stroejkrav til maskiner og maskinrum

Tillader Kommissionen, at Danmark stiller krav om stoejdaempende foranstaltninger

1. i lokaler med maskiner uden derved at goere indgreb mod maskinen

2. ved at kraeve indkapsling af maskiner i trykkerier eller maskinrum med henblik paa at nedbringe stoejniveauet til under de i henhold til maskindirektivet vedtagne stoejgraenser

3. i form af personlige vaernemidler, hoerevaern og liggende.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. juli 1997)

I henhold til Raadets direktiv 86/188/EOEF om beskyttelse af arbejdstagere mod risici ved at vaere udsat for stoej under arbejdet ((EFT L 137 af 24.5.1986. )) skal alle medlemsstater (og saaledes ogsaa Danmark) beskytte arbejdstagere mod risici for deres sundhed og sikkerhed, og herunder for deres hoerelse, og forebygge risici, som skyldes eller kan skyldes, at de er udsat for stoej under arbejdet.

Direktivet indskraenker ikke Danmarks ret til at anvende eller indfoere love, forordninger eller administrative bestemmelser, der sikrer en mere vidtgaaende beskyttelse af arbejdstagere, eller som tilsigter at saenke stoejniveauet gennem indgriben ved stoejkilden, navnlig med henblik paa at naa stoejvaerdier, hvorved unoedvendige gener undgaas.

Desuden fastsaettes der i Raadets direktiv 89/656/EOEF ((EFT L 393 af 30.12.1989. )) minimumsforskrifter for sundhed og sikkerhed med hensyn til arbejdstagernes brug af personlige vaernemidler paa arbejdspladsen.

I henhold til ovennaevnte direktiver er Danmark ikke forpligtet til at traeffe foranstaltninger inden for det omraade, der naevnes i spoergsmaalet. Men det kraeves, at Danmark saa effektivt som muligt soerger for, at arbejdsgiverne respekterer direktivet ved at integrere foranstaltninger til forebyggelse af stoej i udformningen af installationer og ved at vaelge materialer, procedurer og arbejdsmetoder, der frembringer mindre stoej.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1586/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Finansiel stoette til tidsskriftet »Euro - Film News«

Udgivelsen af det engelsksprogede tidsskrift »Euro - Film News« om europaeisk film og isaer smaa europaeiske filmproduktioner, hvorfra de stoerste filmtidsskrifter henter deres nyheder og informationer, er blevet overtaget af Graekenland med succes som et led i gennemfoerelsen af SCALE-initiativet under programmet MEDIA - 1, hvorfra halvdelen af stoetten kom. Ved udloebet af MEDIA - 1 indstillede man ogsaa SCALE-initiativet. Desvaerre indeholder MEDIA - 2 ingen tilsvarende initiativer med tilskud til smaa filmproduktioner, hvilket har til foelge, at tidsskriftet »Euro - Film News«, hvis fuldstaendige finansiering det graeske kulturministerium foreloebig har overtaget for endnu 3 maaneder.

Graekenland har tillagt udgivelsen af det naevnte tidsskrift stor betydning saavel som de bidrag, som dette tidsskrift hidtil har ydet og fortsat vil yde, isaer gennem dets stoette til de smaa europaeiske filmproduktioner. Kommissionen bedes oplyse, hvilke oejeblikkelige foranstaltninger den er rede til at traeffe med henblik paa at yde finansiel stoette til »Euro - Film News«. Hvilke programmer vil der kunne tages i anvendelse med henblik paa at yde stoette til tidsskriftet, saaledes at det arbejde, det har paataget sig med henblik paa at stoette de smaa nationale filmproduktioner og udvide kendskabet hertil, kan fortsaettes uden afbrydelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (9. juni 1997)

Det er paa SCALE's initiativ, et af de 19 elementer i MEDIA I-programmet (1991-1995), at tidsskriftet »Euro Film News« blev lavet. Formaalet med dette tidsskrift er at fremhaeve filmindustrien og den audiovisuelle industri i medlemsstater eller regioner med ringe produktionskapacitet, og som udgoer et begraenset sprogligt eller geografisk omraade.

I overensstemmelse med maalene for de to afgoerelser truffet af Raadet, som gaelder for MEDIA II-programmet (1996-2000) ((Dok. KOM(95) 563 og dok. KOM(95) 564 - EFT L 321 af 30.12.1995. )) tillaegger Kommissionen projekter fra disse medlemsstater eller regioner en saerlig opmaerksomhed og ivaerksaetter bl.a. foranstaltninger til favorisering af dem.

MEDIA II-programmet fokuserer paa tre aktivitetssektorer, der er fastlagt som de hoejst prioriterede. Det drejer sig om uddannelse af branchefolk, produktion af audiovisuelle programmer og spillefilm samt distributionen af dem.

Inden for rammerne af disse nye prioriterede omraader er der desvaerre ikke fastsat finansiel stoette til tidsskrifter, selv om de er af faglig art som »Euro Film News«-initiativet.