ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0102/99

af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Femte rammeprogram og geotermisk energi

I tidligere EU-forsknings- og udviklingsprogrammer naevntes geotermisk energi specifikt, hvorimod dette ikke er tilfaeldet i det kommende program. Selv om Europa-Parlamentet har vedtaget et aendringsforslag for at rette op paa denne situation og sikre, at geotermisk energi blev naevnt i afsnittet om vedvarende energikilder i bilag II(a)(v), har Kommissionen ikke accepteret aendringsforslaget og Raadet heller ikke medtaget det.

Vil Kommissionen bekraefte, at den fremtidige finansiering paa dette omraade ikke vil blive bragt i fare til trods for ovennaevnte udeladelse, og at projekter vedroerende geotermisk energi fortsat vil modtage den stoetteandel, de er berettiget til, isaer eftersom kommissionsmedlem Edith Cresson har udtalt, at det er EU's maal at oege procentdelen for anvendelse af vedvarende energi fra 6 til 12?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(25. marts 1999)

Kommissionens erklaerede maal, er at foroege de vedvarende energiformers andel fra 6 til 12 % og dette er en af drivkraefterne i energidelen i det femte rammeprogram(1). Det er ogsaa et faktum at geotermiske energier kan yde et betragteligt bidrag til opfyldelsen af denne maalsaetning, navnlig saafremt det af Faellesskabet stoettede, europaeiske for energiudvinding af toerre, varme bjergarter-projekt i Soultz-sous-Forêts, i Frankrig, fortsat lever op til de forventninger det har affoedt.

Mange aspekter af teknologien i forbindelse med geotermisk energi er faerdigudviklede og kan saaledes ikke anses for hoejt prioriterede i forbindelse med forskningsfinansieringen. Dog kraever arbejdet i forbindelse med de varme toerre bjergarter fortsat forskning og vil kunne blive genstand for fremtidig stoette.

Fremgangsmaaden i det femte rammeprogram er imidlertid at fokusere paa problemerne og ikke paa teknologien. Saafremt forsknings- og demonstrationsprojekter vedroerende geotermisk energi kan bidrage til at loese de problemer, der er identificeret i programmet, er egnede til europaeisk snarere end ren national finansiering og kan opfylde de maalsaetninger, der er angivet i arbejdsprogrammet for de vedvarende energikilder, vil de blive behandlet paa lige fod med alle de oevrige projekter for de vedvarende energi.

(1) EFT C 137 af 7.6.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0272/99

af Manuel Escolá Hernando (ARE) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Omledning af vand og Samhoerighedsfonden

Paa side 11 i den publikation om vurdering af de hydrologiske forhold i Spanien og Portugal ("Evaluación hidrológica España/Portugal"), som Kontoret for De Europaeiske Faellesskabers Officielle Publikationer for nylig har udgivet, anfoeres det, at de spanske myndigheder i en skrivelse af 8. november 1995 fremsatte forskellige bemaerkninger til den af konsulentfirmaet MWL udarbejdede rapport, der gengives i ovennaevnte publikation, vedroerende omledning af vandressourcer fra et vandloebssystem til et andet, som er noedvendig for at afhjaelpe de alvorlige strukturproblemer, der findes i talrige spanske regioner.

Er Kommissionen enig i denne opfattelse? Mener Kommissionen, at der findes andre alternative muligheder, som ikke indebaerer ivaerksaettelse af arbejder, der vil stoede paa stor politisk og social modstand?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 877/99 af James NICHOLSON SMV- initiativet - Nordirland



EF-Tidende nr. C 370 af 21/12/1999 s. 0134



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0877/99 af James Nicholson (PPE) til Kommissionen (8. april 1999) Om: SMV-initiativet - Nordirland Hvor mange midler er der i medfoer af SMV-initiativet i loebet af indevaerende programperiode stillet til raadighed i Nordirland? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0871/99, E-0872/99, E-0873/99, E-0874/99 og E-0877/99 (5. maj 1999) Foelgende tabel viser de beloeb (i millioner [fmxeuro]), som Nordirland har modtaget fra strukturfondene under de naevnte programmer i indevaerende programmeringsperiode (1994-1999). Det boer bemaerkes, at beloebene under PEACE-programmet gaelder for baade Irland og Nordirland. Dette program vil modtage yderligere 100 millioner [fmxeuro]. >TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0422/99

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Manglende gennemfoerelse i Italien af de seneste europaeiske bestemmelser om arbejdstiden i soefartssektoren

I faellesskabspagten om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder, som vedtoges paa Det Europaeiske Raad i Strasbourg den 9. december 1989, hed det, at etableringen af det indre marked skulle foere til en forbedring af arbejdstagernes leve- og arbejdsvilkaar inden for Det Europaeiske Faellesskab, og der fastsattes derfor et loft for den ugentlige arbejdstid, minimumshvileperioder samt passende pauser.

I direktiv 93/104/EF(1) om visse aspekter i forbindelse med tilrettelaeggelse af arbejdstiden fastsattes der minimumsforskrifter for sundhed og sikkerhed i forbindelse med tilrettelaeggelsen af arbejdstiden, idet visse sektorer, herunder soefartssektoren, dog ikke var omfattet af disse forskrifter.

I november 1998 vedtog Kommissionen et forslag til direktiv (KOM(98) 0662), hvormed formaalet er at supplere ovennaevnte direktiv fra 1993 og udvide det til ogsaa at omfatte de hidtil udelukkede sektorer og saaledes ogsaa fastsaette et loft for arbejdstiden i soefartssektoren.

Den seneste italienske lovgivning paa dette omraade indeholder stadig ingen bestemmelser vedroerende soefartssektoren, og faktisk forholder det sig saadan, at visse soefartsselskaber fortsat anvender arbejdstider, der overskrider de i faellesskabsbestemmelserne fastsatte lofter og ligefrem naar op over seks eller syv timers overarbejde om dagen.

Kan Kommissionen derfor oplyse, hvad den agter at foretage sig for at sikre, at den italienske stat saa hurtigt som muligt gennemfoerer de nye faellesskabsbestemmelser i den nationale lovgivning og paa denne maade afhjaelper denne mangel paa bestemmelser og paa ligestilling i forhold til de i EU gaeldende mindstenormer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(20. april 1999)

Den 18. november 1998 vedtog Kommissionen paa grundlag af artikel 4, stk. 2, i protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken et forslag til Raadets direktiv om gennemfoerelse af den aftale om tilrettelaeggelse af arbejdstiden for soefarende, som er indgaaet mellem European Community Shipowners' Association (ECSA) og Federation of Transport Workers' Unions in the European Union (FST).(2) Naar direktivet er vedtaget af Raadet og efter implementeringsperioden er udloebet, traeffer Kommissionen, som EF-traktatens vogter, de noedvendige forholdsregler for at sikre, at bestemmelserne i direktivet i fuldt omfang gennemfoeres og haandhaeves i medlemsstaterne.

(1) EFT L 307 af 13.12.1993, s. 18.

(2) EFT C 43 af 17.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0276/99

af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Den af General Signal (USA) ejede virksomhed Borri Elettronica Industriale

Borri Elettronica Industriale (Bibbiena, Arezzo, Italien), som ejes af General Signal (USA), har en saa dybt rodfaestet og positiv arbejdstradition, at den er blevet en af de vigtigste virksomheder i sektoren (med 118 ansatte, hvoraf 60 % er universitets- og/eller diplomuddannede).

Naevnte virksomhed vil om faa dage blive overtaget af SPX (USA), et selskab der beskaeftiger sig med reservedele og serviceydelser til koeretoejer.

Der er ikke givet garantier for bevarelsen af arbejdspladser eller for udnyttelsen paa stedet af virksomhedens egenart.

Agter Kommissionen at traeffe de noedvendige beslutninger i denne forbindelse for at sikre saavel beskyttelsen af arbejdspladserne som den faglige ekspertise, som Borri Elettronica Industriale har lagt for dagen gennem mange aars virke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn

(10. marts 1999)

En af den europaeiske socialpolitiks prioriteter er at garantere beskyttelsen af arbejdstagerne i tilfaelde af overfoersel af virksomheder.

Raadets direktiv 77/187/EOEF af 14. februar 1977 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overfoersel af virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter(1) tager sigte paa at beskytte arbejdstagerne i tilfaelde af en aendring af virksomhedsledelsen, isaer for at sikre opretholdelsen af deres rettigheder. Med henblik herpaa fastsaettes det i artikel 3 i dette direktiv, at overdragerens rettigheder og forpligtelser i henhold til en arbejdskontrakt eller et arbejdsforhold som foelge af overfoerselen overgaar til erhververen.

Artikel 4 indeholder endvidere en beskyttelse af arbejdstagerne mod en eventuel afskedigelse foretaget af overdrageren eller erhververen, men denne bestemmelse er ikke til hinder for, at der kan ske afskedigelser af oekonomiske, tekniske eller organisatoriske aarsager, der medfoerer beskaeftigelsesmaessige aendringer.

Kommissionen traeffer ikke foranstaltninger i enkelttilfaelde, som det aerede medlem anmoder om, og den er ikke orienteret om forholdene omkring det naevnte tilfaelde.

I et tilfaelde, hvor de nationale bestemmelser til omsaetning af faellesskabsretten ikke overholdes, er det det nationale retsvaesen og de nationale myndigheder, der i foerste raekke skal beskaeftige sig med de tvister, der kan opstaa som foelge heraf.

(1) EFT L 61 af 5.3.1977.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0762/99

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(11. marts 1999)

Om: Lige deltagelse af maend og kvinder i beslutningsprocesserne

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at traeffe paa baggrund af de faa fremskridt, der kan konstateres i forbindelse med gennemfoerelsen af Raadets henstilling af 2. december 1996 om lige deltagelse af kvinder og maend i beslutningsprocesserne?

Hvilken positiv indsats agter Kommissionen at goere til fordel for det lavest repraesenterede koen (kvinderne) jf. Amsterdam-traktatens artikel 141?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn

(9. april 1999)

Kommissionen har i en raekke henseender aktivt bestraebt sig paa at sikre den faktiske gennemfoerelse af de maal, der var fastsat i Raadets henstilling af 2. december 1996, som det aerede medlem henviser til.

Saaledes har Kommissionen f.eks. tilskyndet medlemsstaterne til at traeffe de noedvendige foranstaltninger til gennemfoerelse af Raadets henstilling ved at organisere et seminar for hoejtstaaende tjenestemaend udpeget af regeringerne i maj 1998. Den har ligeledes aktivt stoettet aktioner foreslaaet af medlemsstaterne eller af ikke-statslige organisationer med sigte paa at fremme en afbalanceret deltagelse af kvinder og maend i beslutningstagningen. Blandt disse kan naevnes en konference paa hoejt niveau planlagt af de franske myndigheder i april 1999 i Paris med deltagelse af ministre fra medlemsstaterne om dette emne.

Endelig er det vaerd at understrege, at Kommissionen i overensstemmelse med henstillingen har anmodet medlemsstaterne om inden udgangen af maj 1999 at indsende en rapport om de foranstaltninger, der traeffes for at ivaerksaette henstillingen. Paa grundlag af de svar, medlemsstaterne giver paa det tilsendte spoergeskema, vil Kommissionen udarbejde en rapport, som oversendes til Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg inden aarets udgang.

For saa vidt angaar anvendelse af henstillingen i Kommissionens egne administrative strukturer, har den siden 1995 hvert aar vedtaget maal for udnaevnelse af kvinder i ledende stillinger. Der har saaledes kunnet registreres en klar forbedring af kvindernes repraesentation i aarenes loeb, isaer paa direktoerniveau (19 kvindelige direktoerer i december 1998 mod 4 i januar 1995) og paa mellemlederplan (ekspeditionssekretaer- og konsulentstillinger) (andelen af kvinder er gaaet fra 8,3 % til 11,4 % i kategori A og fra 28,2 % til 38,7 % i kategori LA i den samme periode). I gennemsnit tegner kvinderne sig for 13,3 % af de ledende stillinger i Kommissionen.

Det aerede medlem henvises endvidere til det svar, Kommissionen gav paa skriftlig forespoergsel E-4089/98 af Blak(1).

I spoergsmaalet om artikel 141 i Amsterdam-traktaten er Kommissionen i faerd med at undersoege foelgerne af traktatens ikrafttraeden og mulighederne for den fremtidige udvikling.

(1) EFT C 297 af 15.10.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0184/99

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Levnedsmidler, som ikke indeholder genetisk modificerede ingredienser

Kommissionsmedlem Bonino har ved flere lejligheder for nylig fastslaaet, at Kommissionen gaar ind for indfoerelse af en levnedsmiddelsektor, idet der ses bort fra sektoren for organiske levnedsmidler, som er fri for gensplejsning.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Hvilke praktiske foranstaltninger den er i gang med at traeffe for at fremme udviklingen af en saadan markedssektor?

2. Hvilken finansiel stoette der vil blive ydet for at fremme denne udvikling?

3. Hvilke kriterier den anbefaler for at sikre, at gensplejsning i dyrknings- eller produktionsprocesser udelukkes?

4. Hvorvidt Kommissionen i overensstemmelse med betragtning 10 i forordning 258/97(1) om nye levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser vil fremkomme med en standardiseret ordlyd til en etikette til produkter, som ikke indeholder gensplejsede stoffer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(31. marts 1999)

Der findes til dato ingen specifikke bestemmelser om levnedsmidler, som ikke indeholder genetisk modificerede organismer (GMO), og derfor heller ikke om angivelse heraf paa maerkningen af saadanne levnedsmidler.

I "betragtning" 10 i Europa-Parlamentets og Raadets Forordning (EF) 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser hedder det imidlertid, at "intet forhindrer en leverandoer i ved maerkning af et levnedsmiddel eller en levnedsmiddelingrediens at oplyse forbrugerne om, at det paagaeldende produkt ikke er et nyt levnedsmiddel i henhold til denne forordning, eller at de i artikel 1, stk. 2, naevnte teknikker til opnaaelse af nye levnedsmidler ikke er blevet anvendt under fremstillingen af levnedsmidlet eller levnedsmiddelingrediensen". Muligheden for frivillig maerkning, som i dette tilfaelde ville oplyse den endelige forbruger om, at denne ikke har med en genetisk modificeret naeringsmiddel eller med et genetisk modificeret organisme at goere, hviler paa principperne i Raadets direktiv 79/112/EOEF af 18. december 1978 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maerkning af og praesentationsmaader for levnedsmidler bestemt til den endelige forbruger samt om reklame for saadanne levnedsmidler(2), og saerlig princippet om, at maerkningen ikke maa vildlede forbrugeren: gennemfoerelsen heraf hoerer under de nationale myndigheders kompetence og ansvar.

Kommissionen undersoeger dog nu muligheden for at indfoere brugen af en tilsvarende maerkning paa EU-plan, men er paa nuvaerende tidspunkt ikke istand til at belyse emnet yderligere.

(1) EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1.

(2) EFT L 33 af 8.2.1979.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 875/99 af James NICHOLSON PESCA- initiativet - Nordirland



EF-Tidende nr. C 370 af 21/12/1999 s. 0134



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0875/99 af James Nicholson (PPE) til Kommissionen (8. april 1999) Om: PESCA-initiativet - Nordirland Hvor mange midler er der i medfoer af PESCA-initiativet i loebet af indevaerende programperiode stillet til raadighed i Nordirland? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (30. april 1999) I det britiske program under Pesca-initiativet, er der i den indevaerende programperiode for 1994-1999 bevilget 1 724 000 [fmxeuro] til Nordirland. Den 31. december 1998 blev der udbetalt 440 000 [fmxeuro] i EU-stoette til de endelige stoettemodtagere i Nordirland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0674/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under "maal 1-regioner" og nyder godt af betydelig faellesskabsstoette.

For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Raadets forordning, KOM(98) 0131(1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre aar, hvor der foreligger tal fra Eurostat.

For oejeblikket foreligger der kun data for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Kan Kommissionen oplyse data for disse aar for region Ceuta?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 263/99 af Graham WATSON Den Internationale Olympiske Komité (IOC)



EF-Tidende nr. C 325 af 12/11/1999 s. 0098



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0263/99 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (17. februar 1999) Om: Den Internationale Olympiske Komité (IOC) Er Kommissionen tilfreds med de foranstaltninger, IOC's bestyrelse har truffet efter de seneste paastande om ubehoerig adfaerd fra visse IOC-medlemmers side? Er Kommissionen enig i, at det maaske ville vaere bedre at overdrage tilrettelaeggelsen af De Olympiske Lege til en mere gennemsigtig og ansvarlig organisation? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (25. marts 1999) EU har ingen befoejelse til at doemme IOC-medlemmernes handlinger. Kommissionen har altid respekteret foreningers og andre organisationers selvstaendighed og oensker derfor ikke at kommentere sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0314/99

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(19. februar 1999)

Om: Ulige koensfordeling i Kommissionen

Er Kommissionen klar over den ulige koensfordeling, der er i visse af dens Generaldirektorater (f.eks. Landbrug og Told og Indirekte Beskatning) til trods for politikken om lige muligheder?

Har Kommissionen nogen saerlige planer om at loese dette alvorlige problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(23. marts 1999)

Kommissionen er opmaerksom paa problemet med ulige koensfordeling i sit personale og har siden 1995 fastsat aarlige maal for ansaettelse af kvinder inden for rammerne af dens Tredje program for lige muligheder for maend og kvinder i Europa-Kommissionen 1997-2000(1). Formaalet med aarlige maal er at oege antallet af kvinder i kategori A og i lederstillinger.

Kommissionen kontrollerer gennemfoerelsen af maalene i de forskellige tjenestegrene. Kommissaergruppen for lige muligheder og generaldirektoerer og kontorchefer orienteres regelmaessigt om denne kontrol.

Endvidere er der blevet gjort en saerlig indsats for at sikre, at udvaelgelsesproeverne er "koensneutrale".

GD VI (landbrug) og GD XXI (told og indirekte beskatning) adskiller sig ikke fra de andre tjenestegrene for saa vidt angaar koensfordelingen. Det vil maaske interessere det aerede medlem at hoere, at GD VI for nylig har udnaevnt en kvindelig direktoer og en kvindelig sekretaer for generaldirektoeren. Kommissionen sender direkte til det aerede medlem og Parlamentets sekretariat en tabel med de noejagtige tal.

For yderligere oplysninger henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3951/98 fra Hiltrud Breyer(2).

(1) KOM(98) 770 endelig udg.

(2) EFT C 289 af 11.10.1999, s. 107.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0137/99

af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: EF-politik for fremme af energiafgroeder

Ved udtagning af landbrugsarealer fra foedevareproduktionen kan disse braklaegges eller anvendes til alternative afgroeder, herunder energiafgroeder, uden at miste retten til EF-stoette.

De saakaldte energiafgroeder, navnlig de afgroeder, der anvendes til produktion af biobraendsel eller biobraendstoffer, udgoer saaledes et meget vigtigt alternativ for jordbesiddere, hvis jorder ikke laengere anvendes til foedevareproduktion.

Kan Kommissionen paa baggrund af dette alternativs betydning oplyse, hvilke EF-initiativer der danner grundlag for Faellesskabets politik for udbredelse af energiafgroeder, hvilke oplysningsforanstaltninger der er gennemfoert, og hvorledes Kommissionen agter at fremme energiafgroeder og skabe stoerre interesse herfor hos jordbesiddere, der ikke beskaeftiger sig med foedevareproduktion?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(12. april 1999)

Kommissionen forudser i sin meddelelse - Energi for fremtiden: vedvarende energikilder - Hvidbog vedroerende en strategi- og handlingsplan paa faellesskabsplan(1), en betydelig stigning for den biomasseproducerede energi i Faellesskabets samlede energiforbrug. Det nuvaerende forbrug paa 45 mio. ton olieaekvivalent (Toe) forventes at stige til 135 mio. i aar 2010. Denne udvikling kraever, at der stilles stoerre landbrugsarealer og skovomraader til raadighed til energiafgroeder.

Som svar paa opfordringen fra moedet i Raadet (landbrug) den 22.-26. juni 1998, har Kommissionen udarbejdet et arbejdsdokument om energiafgroeder i forbindelse med Agenda 2000(2). Ved fremlaegningen af dette paa moedet i Raadet (landbrug) den 15. december 1998 understregede Kommissionen, at det var det foerste trin mod loesningen af problematikken om den manglende stoette til energiafgroeder.

Paa nuvaerende tidspunkt foreslaar arbejdsdokumentet ingen konkrete loesninger, men det laegger op til debat og opfordrer de interesserede medlemsstater til at komme med deres synspunkter.

Kommissionen vil tillaegge det stor betydning ved forhandlingerne om Agenda 2000.

(1) KOM(97) 599 endelig udg.

(2) SEC(98)2169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0847/99

af Glyn Ford (PSE) og Alan Donnelly (PSE) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Ombudsmanden

Mener Kommissionents formand ikke, at det i lyset af den aktuelle situation vil vaere hensigtsmaessigt, at de tre institutioner - Raadet, Kommissionen og Parlamentet - faar en ombudsmand, der har til opgave at sikre, at de tre institutioners medlemmer og personale overholder de gaeldende normer for offentligt ansatte, adfaerdskodekser og regulativer, samt at gennemsigtighed og aabenhed i enhver henseende opretholdes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(29. april 1999)

Med henblik paa at faa et samraad i gang mellem de tre institutioner har Kommissionen forelagt formaendene for Raadet og Parlamentet de tre adfaerdskodekser for henholdsvis medlemmerne af Kommissionen, forholdet mellem Kommissionsmedlemmerne og tjenestegrenene samt de etiske regler for tjenestemaend.

Adfaerdskodeksen for tjenestemaend afspejler paa overskuelig maade de etiske og faglige adfaerdsregler, der kan udledes af bestemmelserne i den faelles vedtaegt for de tre institutioner.

Det paahviler de enkelte institutioner at soerge for overholdelsen af de forskellige regler, der gaelder for de paagaeldende tjenestemaends opfoersel, saavel i som uden for institutionerne.

For saa vidt angaar eksterne forhold er det den europaeiske ombudsmand, der er kompetent til at behandle de klager over tilfaelde af fejl eller forsoemmelser foretaget af Faellesskabets tre institutioner, der fremsaettes af unionens borgere eller fysiske og juridiske personer, der har bopael i en medlemsstat. Den ret brede definition af begrebet "fejl eller forsoemmelser" giver ombudsmanden kompetence til at doemme alle klager, der anfaegter en administrativ afgoerelse.

Ombudsmanden er saaledes allerede kompetent i alle de tilfaelde, der staar opfoert i del 5 i adfaerdskodeksen for tjenestemaend "Lydhoerhed og i offentlighedens tjeneste", der er udarbejdet af Kommissionen.