ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1421/00

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(5. maj 2000)

Om: Korruption inden for Kommissionen (tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte midler)

Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt der er sket med inddrivelsen af BEF 5,5 millioner fra Berthelot og af alle de uretmæssigt udbetalte midler i forbindelse med Leonardo-projektet, og er Kommissionen indstillet på at udarbejde en rapport til Europa-Parlamentet om omfanget af uretmæssigt udbetalte midler, forsøgene på at undgå afsløring, og om hvilke resultater der er nået resultater med hensyn til inddrivelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(4. juli 2000)

I december 1999 sendte Kommissionen to debetnotaer på et samlet beløb af 5,5 mio. BEF til René Berthelot (forfaldsdato den 31. januar 2000). Disse debetnotaer blev afvist, men Kommissionen accepterede ikke de argumenter, der blev fremført af Berthelots advokater. Da René Berthelot døde i marts 2000, blev der sendt en rykker og et påkrav til hans retssuccessorer i henholdsvis marts og april 2000. Da Kommissionen ikke havde modtaget nogen betaling, indledte den inkassoprocedure.

Hvad angår Leonardo da Vinci-programmet, fandt Kommissionen i forbindelse med revisionen af det kontor, der hjalp den med gennemførelsen af programmet (kontoret for faglig bistand til gennemførelse af Leonardo-programmet (BAT Leonardo)), frem til og inddrev de beløb, der svarede til udgifter, der blev betegnet som uberettigede. I begyndelsen af februar 1999 havde Kommissionen til orientering videresendt fire sager om dette kontors arbejde til en domstol i Bruxelles. Undersøgelsen er stadig i gang, og Kommissionen er endnu ikke blevet underrettet om resultaterne. Kommissionen har ikke påvist uregelmæssigheder i forvaltningen af de projekter, den på stedet har ført tilsyn med som led i programmet. I øvrigt udsteder Kommissionen efter at have foretaget kontrol regelmæssigt ordrer til støttemodtagere om tilbagebetaling af beløb, der svarer til udgifter, den finder uberettigede.

I forbindelse med dechargeproceduren har Kommissionen allerede aflagt beretning for den kompetente ordfører for Parlamentets budgetkontroludvalg om situationen for Leonardo-programmet samt om opfølgningen af aktiviteterne og reglerne om videnskabelige besøgende. Kommissionen har også tilsendt budgetkontroludvalget alle rapporter, den har udarbejdet om dette emne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1145/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Kommissionen har forelagt Rådet og Europa-Parlamentet et omfattende forslag om de foranstaltninger, der er nødvendige for at føre kontrol med BSE og andre TSE (jf. pkt. 71). Kommissionen vil udarbejde forslag til passende undersøgelsesprogrammer.

1. Agter Kommissionen at erstatte ad hoc-foranstaltninger i forbindelse med BSE og andre TSE med en omfattende lovgivning for derved at skabe klarhed? I benægtende fald, hvordan vil Kommissionen skabe klarhed med hensyn til BSE og TSE?

2. Agter Kommissionen at anvende de forbedrede svejtsiske metoder for opsporing af BSE i EU? I benægtende fald, hvorfor vælger Kommissionen ikke at anvende de forbedrede BSE-teknikker, der er udviklet i Svejts?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 og E-1162/00

(9. juni 2000)

De spørgsmål, det ærede medlem har rejst, er ved at blive undersøgt med henblik på fremsættelse af lovgivningsforslag i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastsat i hvidbogen om fødevaresikkerhed.

Det ville være uhensigtsmæssigt på dette stadium at foregribe detaljerne i de enkelte forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1548/00

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) til Kommissionen

(18. maj 2000)

Om: Det indre marked

Den 5. april meddelte Kommissionen, at den havde taget retslige skridt over for banker i fire af Den Europæiske Unions medlemslande, nemlig i Tyskland, Frankrig, Italien og Spanien, som mistænktes for at have hævet gebyrerne for omveksling af pengesedler i eurozonen efter euroens indførelse.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at standse denne praksis?

Hvilke midler vil der blive taget i brug for at holde forbrugerne skadesløse?

Hvornår kan man påregne, at der indføres et område med fælles betaling og omveksling i Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. juni 2000)

Det ærede medlem rejser et spørgsmål, der tager udgangspunkt i et nyhedstelegram af 5. april 2000. Kommissionen kan dog ikke bekræfte oplysningerne i spørgsmålet.

Kommissionen undersøgte i februar 1999 en række banker for at kontrollere, om der i forbindelse med euroens indførelse var blevet indgået gebyraftaler. Kommissæren for konkurrence meddelte i februar 2000 i forbindelse med et parlamentsudvalgsmøde, at man havde fundet tegn på sådanne aftaler, og at man ville træffe de nødvendige foranstaltninger. Det er på nuværende tidspunkt i proceduren imidlertid ikke muligt at oplyse noget som helst om de pågældende medlemsstater eller enheder.

Kommissionen beskriver i sin meddelelse om detailbetalinger i det indre marked(1), hvorledes der skal ske en gradvis gennemførelse af et indre marked for betalinger. Formålet er at gøre de grænseoverskridende betalinger lige så hurtige, billige og sikre som de indenlandske. Det kræver både betydelige infrastrukturforbedringer og tid at automatisere disse betalinger. Kommissionen forventer imidlertid, at der løbende vil ske fremskridt, og at situationen vil være betydeligt forbedret pr. 1. januar 2002.

(1) KOM(2000) 36 endelig udg. (http://europa.eu.int/comm/internal_market/fr/finances/payment/2k-108.htm).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1267/00

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(19. april 2000)

Om: Strukturfondsmidler til den autonome region Valencia

Under hensyntagen til de kriterier, der blev fastlagt på topmødet i Berlin, bedes Kommissionen oplyse, hvor stor beløb, der vil blive tildelt den autonome region Valencia fra strukturfondene i perioden 2000-2006?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(25. maj 2000)

Det er ikke muligt på nuværende tidspunkt nøjagtigt at angive, hvor stort et beløb den selvstyrende region Valencia vil modtage fra strukturfondene i perioden 2000-2006. F.eks. er forhandlingerne med de spanske myndigheder om mål 1-interventionerne i Spanien endnu ikke afsluttet, og Kommissionen kan ikke på nuværende tidspunkt fastsætte størrelsen af de beløb, som den nævnte region vil få bevilget i henhold til EU-initiativerne Interreg, Urban, Equal og Leader.

Med hensyn til mål 1 har Kommissionen sendt et forslag til de enkelte medlemsstater om, hvordan bevillingerne skal fordeles mellem medlemsstatens støtteberettigede regioner. Forslagene er udarbejdet ved hjælp af den metode, Kommissionen anvender til at fordele mål 1-bevillingerne mellem medlemsstaterne. Kommissionen sender direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat en kopi af forslaget vedrørende Spanien.

Det bør imidlertid understreges, at der er tale om et vejledende forslag. Den endelige fordeling vil blive fastlagt efter aftale mellem den berørte medlemsstat og Kommissionen i forbindelse med vedtagelsen af EF-støtterammen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2100/00 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen. Delfindød i EU-farvande.



EF-Tidende nr. 089 E af 20/03/2001 s. 0149 - 0149



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2100/00 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen (30. juni 2000) Om: Delfindød i EU-farvande Vil Kommissionen på baggrund af, at hundreder af delfiner i EU-farvande fanges og drukner og på baggrund af min skriftlige forespørgsel E-0935/00(1) nu udarbejde og offentliggøre en handlingsplan med en stram tidsplan for at løse problemet og forhindre delfiners død enten ved at anvende forbedrede videnskabelige teknikker eller ved at forbyde anvendelsen af flydetrawl, således som det allerede sker i nogle medlemsstater? (1) EFT C 53 E af 20.2.2001, s. 42. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. august 2000) På EU-fiskeriministrenes møde den 16. juni 2000 gav Kommissionen udtryk for sin store bekymring over dette og lignende spørgsmål. Til opfølgning heraf vil Kommissionen meget snart tage kontakt med medlemsstaterne og anmode dem om at meddele den, hvad de på nationalt plan har gjort og vil gøre for at begrænse bifangster af hvaler ved erhvervsfiskeri. Kommissionen oplyste endvidere, at den vil lægge stor vægt på yderligere forskning og overveje, hvad der kan gøres i den nærmeste fremtid.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1741/00

af Andrew Duff (ELDR) til Rådet

(5. juni 2000)

Om: Regeringskonferencen

I en tale i Bruxelles den 10. maj lovede den franske minister med ansvar for europæiske anliggender at samarbejde aktivt og i god tro med Europa-Parlamentet.

Hvorfor mener Moscovici i så fald, at afgørelser om Parlamentets egne arbejdsforhold ikke kan overlades til Parlamentet?

Hvilke krav skal et internationalt parlaments mødested efter hans opfattelse navnlig opfylde?

Hvordan bidrager mødestedet Strasbourg til Europa-Parlamentets effektivitet?

Svar

(28. september 2000)

Som det ærede medlem vil forstå, kan Rådet kun udtale sig om specifikke sager, når det er nået frem til et kollektivt synspunkt eller en afgørelse. Med hensyn til Europa-Parlamentets mødested er dette fastsat i litra a) i protokollen til traktaten om fastlæggelse af hjemstedet for De Europæiske Fællesskabers institutioner. Det ville klart være upassende, om Rådet som institution kommenterer synspunkter, som enkelte medlemmer har givet udtryk for.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1861/00

af Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) til Kommissionen

(9. juni 2000)

Om: Særlige beskyttelsesområder for fugle i den selvstyrende region Valencia

Den selvstyrende region Valencia har været tre år om at opfylde EU's bestemmelser om særlige beskyttelsesområder for fugle.

Det valencianske selvstyre prøver nu efter en klage fra Kommissionen at udvide det areal, der skal udpeges til særlige beskyttelsesområder, til de områder, som allerede er beskyttede, men ikke desto mindre adskiller den påtænkte beskyttelse sig meget fra EU's kriterier. Ifølge den rapport, som SEO-Birdlife i sin tid udarbejdede for Kommissionen, skulle der på valenciansk område udpeges et areal på ca. 736 637 ha, men heraf vil det valencianske selvstyre kun beskytte 266 049 ha.

Med denne fordeling af de særligt beskyttede områder reduceres det beskyttede areal, og områder af stor betydning som Marjal d'Almenara, store dele af bjergene omkring Alicante og La Marína samt havnene Morella og Beceit falder uden for beskyttelsen.

Hvordan vil Kommissionen gennemtvinge, at politikken for de særligt beskyttede områder gennemføres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(19. juli 2000)

Kommissionen er ikke klar over, hvor stort et areal rådet for den selvstyrende region Valencia agter at udpege som særligt beskyttet område for fugle.

Som nævnt af det ærede medlem, har Kommissionen indledt en overtrædelsesprocedure mod Spanien for manglende eller ufuldstændig udpegning af fugleområder i Spanien som helhed. Denne procedure omfatter naturligvis også den selvstyrende region Valencia. Som traktatens vogter vil Kommissionen ikke tøve med at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at EF-retten efterleves på hele det spanske territorium.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1251/00

af Alejandro Cercas (PSE) til Kommissionen

(14. april 2000)

Om: Retssikkerhed og menneskerettigheder for en gruppe jødiske borgere i Iran

Europa-Parlamentet (i beslutning vedtaget i september 1999) og forskellige samfundsmedier har ved flere lejligheder beskæftiget sig med risikoen for, at en gruppe iranske jøder, der er anklaget for spionage, bliver retsforfulgt og måske endda dømmes til døden. Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger der er truffet, eller hvilke initiativer Kommissionen kunne overveje at tage for at sikre, at disse borgeres menneskerettigheder i hvert fald respekteres, og navnlig at de garanteres en retfærdig rettergang?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten på skriftlige forespørgsler E-1088/00, E-1209/00 og E-1251/00

(24. maj 2000)

Kommissionen følger nøje situationen på menneskerettighedsområdet i Iran. I den omfattende dialog mellem EU og Iran har spørgsmålet om menneskerettigheder en vigtig plads, og det bliver altid rejst af EU.

Hvad angår de 13 iranske jøder og 8 muslimer, der er tilbageholdt i Shiraz og anklaget for spionage, har såvel EU som nogle af medlemsstaterne rettet en række henvendelser til de iranske myndigheder inden for det seneste år. Iranske repræsentanter har lovet, at de anklagede vil få en fair og åben rettergang, og de iranske myndigheder kan ikke være uvidende om, at hvis retssagen får et negativt udfald, vil det udløse en stærk international reaktion. Tre af de tilbageholdte jøder blev for nylig løsladt mod kaution.

EU har ved gentagne lejligheder understreget over for de iranske myndigheder, at det er vigtigt, at de anklagede får en fair og åben rettergang med tilstedeværelse af forsvarer. Det er beklageligt, at tidligere løfter om en åben retssag ikke er blevet imødekommet.

Selv om styret i Iran er følsomt over for internationalt pres, er det nødvendigt at undgå at skabe et indtryk at indblanding udefra, hvilket ikke vil tjene de anklagedes interesser. Det er dog klart, at udfaldet af denne retssag og den internationale vurdering af, hvordan den er blevet ført, vil være afgørende for udsigterne til en forbedring af forbindelserne med Iran.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1631/00

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Tilbud fra Geoffrey Weston og Klays Pahlich Udgivelse af Danube Watch magazines

Har Kommissionen kontrolleret, om den udbudsprocedure, der blev indledt for tildeling af ovenstående kontrakt, baseret på tilbud fremsat den 7. oktober 1998, er i fuld overensstemmelse med Kommissionens bestemmelser?

Da dette projekt er finansieret af Phare og Tacis, er Kommissionen da enig i, at kontrakten fuldt ud bør være i overensstemmelse med EU's revisionskrav?

Da programkoordineringsenheden for Donau (PCU Donau) kan tilslutte sig, at mine ovenanførte vælgere havde udgivet et yderst kvalitetsbetonet blad, hvilken begrundelse har Kommissionen da for at tage kontrakten fra dem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(10. juli 2000)

Kommissionen havde ingen kontrakt med det ærede medlems vælgere i forbindelse med udgivelsen af Danube Watch. Den omtalte kontrakt var indgået mellem virksomheden Arquus Verlag (Geoffrey Westons og Klays Pahlichs arbejdsgiver) og UNOPS (FN's kontor for projekttjenesteydelser). Denne kontrakt udløb i oktober 1998.

Betingelserne for Phare-tjenesteydelseskontrakten Danube project coordination unit 98/99 forpligter kontrahenten (Nederlandenes økonomiske institut) til at trykke yderligere 3 numre af Danube Watch. FN's udviklingsprogram (UNDP) og den østrigske forbundskanslerens kontor besluttede at finansiere yderligere henholdsvis 2 og 1 nummer, og de besluttede ligeledes at følge den procedure, som Kommissionens kontrahent havde valgt i forbindelse med udvælgelse af en virksomhed til at trykke og distribuere disse numre. En sådan fremgangsmåde er fuldt ud i overensstemmelse med de betingelser, der er gældende for tjenesteydelseskontrakter under Phare-programmet.

Kommissionen er enig i, at Nederlandenes økonomiske institut i fuldt omfang skal overholde finanskontrolbestemmelserne og revisionskravene som beskrevet i Kommissionens almindelige betingelser for kontrakter om tjenesteydelser, der finansieres af Phare- eller Tacis-midler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2721/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Statsstøtte til fabriksindustrien.



EF-Tidende nr. 089 E af 20/03/2001 s. 0218 - 0219



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2721/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (1. september 2000) Om: Statsstøtte til fabriksindustrien Hvor stort et beløb anslår Kommissionen, at der er udbetalt i statsstøtte pr. ansat i fabriksindustrien i hver enkelt medlemsstat hvert år i de seneste fem år, for hvilke der foreligger tal? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (27. september 2000) I henhold til de data, som medlemsstaterne har leveret til ottende oversigt over statsstøtte i Den Europæiske Union(1), der vedrørte perioden fra 1994 til 1998, beløber den årlige statsstøtte pr. arbejdstager i fremstillingsindustrien i hver medlemsstat sig til følgende beløb: >TABELPOSITION> (1) KOM(2000) 205 endelig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2267/00

af Nirj Deva (PPE-DE) til Kommissionen

(7. juli 2000)

Om: AVS-stater

Hvad er de samlede årlige udgifter til vedligeholdelse af de bygninger i de enkelte AVS-stater, hvor EU-kontorerne er placeret?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten på skriftlige forespørgsler E-2265/00, E-2266/00, E-2267/00 og E-2268/00

(28. august 2000)

De ønskede oplysninger sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1751/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(31. maj 2000)

Om: Placering af en underjordisk højspændingsledning i et beboet område

Indbyggerne i Rio kommune, som har henvendt sig til Statsrådet, protesterer imod beslutningen om at lægge Vestgrækenlands og Peloponnes' hovedledning for transport af højspændingselektricitet i området Kastellokampos, langs Fidias-vejen, hvor der vil blive lagt to kabler med en spænding på 175 000 volt i kun én meters dybde.

Eftersom disse kabler skal lægges meget tæt på huse i et område, der udelukkende er beboelsesområde, og de derfor har skabt alvorlig bekymring med hensyn til indbyggernes sundhed og fremtidig opståen af kræftsygdomme, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Er de nødvendige tekniske undersøgelser og miljørisikovurderinger blevet foretaget, og er der givet de nødvendige tilladelser til projektet?

2. Kan Kommissionen skride ind og sørge for, at beslutningen om kablets placering i et beboet område tages op til revision, og at der gøres forsøg på at finde en anden løsning, som ikke truer indbyggernes sundhed og samtidig bevarer den økologiske balance?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(19. juli 2000)

Projekter for placering af underjordiske højspændingskabler omfattes ikke af anvendelsesområdet for direktiv 85/337/EØF som ændret ved direktiv 97/11/EF(1).

Som følge af en nylig modtaget klage vil Kommissionen imidlertid gennemgå vurderingen af miljøvirkningerne af det samlede DEI-projekt (DEI er en offentlig elvirksomhed) for energioverførsel i den pågældende region.

(1) Rådets direktiv 97/11/CE af 3. marts 1997 om ændring af direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, EFT L 73 af 14.3.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2744/00

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Agenter for ejendomsformidling

Sektoren for ejendomsformidling er vokset betydeligt i de seneste år, såvel hvad angår omsætning som antallet af ansatte. Kan Kommissionen på denne baggrund forelægge alle relevante oplysninger om de nye europæiske bestemmelser om agenter for ejendomsformidling, særlig hvad angår egnethedsprøver til udøvelse af dette hverv?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(3. oktober 2000)

For så vidt angår gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, er erhvervet som ejendomsmægler omfattet af Rådets direktiv 89/48/EØF af 21. december 1988 om indførelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregående uddannelser af mindst tre års varighed(1) og Rådets direktiv 92/51/EØF af 18. juni 1992 om anden generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser til supplering af direktiv 89/48/EØF(2). Hvilket af de to direktiver der finder anvendelse, afhænger af, hvilket uddannelsesniveau der kræves i den medlemsstat, hvor ejendomsmægleren har erhvervet sine kvalifikationer (oprindelseslandet), og i den medlemsstat, hvor vedkommende ønsker at udøve erhvervet (værtslandet).

De to direktiver harmoniserer ikke de uddannelseskrav, der gælder for ejendomsmæglere. Det står således enhver medlemsstat frit for at regulere erhvervet ved lov på sit område og f.eks. fastsætte, at udøvelse af erhvervet er betinget af, at den pågældende er i besiddelse af et eksamensbevis eller bestemte kvalifikationer. De to direktiver fastsætter dog, at en person, der er fuldt kvalificeret til at udøve erhvervet i sit oprindelsesland, generelt også kan udøve samme erhverv i en anden medlemsstat, hvor adgangen til eller udøvelsen af erhvervet er reguleret ved lov. Så længe uddannelseskravene ikke er harmoniseret, kan værtslandet dog hvis der er væsentlige forskelle mellem den uddannelse, en person har fulgt, og den uddannelse, der er foreskrevet i værtslandet kræve, at den vandrende arbejdstager dokumenterer sin erhvervserfaring eller underkaster sig en udligningsforanstaltning, f.eks. en egnethedsprøve eller en prøvetid. Den pågældende har dog generelt ret til at vælge mellem de to foranstaltninger.

Den generelle ordning for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer fungerer i det store hele tilfredsstillende, hvorfor Kommissionen ikke har planer om at ændre principperne for den.

(1) EFT L 19 af 24.1.1989.

(2) EFT L 209 af 24.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1499/00

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Rådet

(15. maj 2000)

Om: Risikoen ved NATO-kampflys overflyvninger af atomkraftværker i det vestlige Slovakiet

NATO-kampfly overflyver de potentielt særdeles risikofyldte atomkraftværker i det vestlige Slovakiet, hvilket kan bekræftes af, hvad talrige mennesker i værkernes umiddelbare nærhed har set og hørt

Blandt de anlæg, der er i farezonen i forbindelse med evt. nedstyrtende NATO-kampfly, kan nævnes atomkraftværkerne i Jaslovske Bohunice og Mochovce med i alt fem WWER 440-reaktorer af forældet sovjetisk konstruktion, som alle er uden tilstrækkelig sikker indeslutning, samt det atomare anlæg Jaslovske Botunice A1 med ubeskyttede objekter og mangelfulde lagre med højradioaktive materialer og nukleare affaldsstoffer, 20 tons brugt atombrændsel, der ikke kan oparbejdes, samt en betydelig større mængde brugte brændselselementer, der har ophobet sig siden begyndelsen af 1980'erne.

Det vestlige Slovakiet med de nævnte atomkraftværker overflyves i øjeblikket af NATO-kampfly og benyttes til optankning, og disse risikofyldte overflyvninger af atomanlæggene, der kan iagttages på alle mulige forskellige tidspunkter, foruroliger naturligvis i høj grad befolkningen i dette lille, fattige land. En katastrofe i hjertet af Europa, som kunne antage endnu større omfang end Tjernobyl-katastrofen, kan ikke udelukkes.

Hvordan vurderer Rådet disse store problemer?

Hvilke skridt har Rådet taget som et forsvar mod dette store risikopotentiale?

Svar

(26. september 2000)

Rådet er ikke kompetent til at udtale sig om spørgsmål vedrørende NATO's aktiviteter og deres eventuelle konsekvenser som nævnt af det ærede medlem.