ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1816/97 af John Corrie (PPE) til Kommissionen (28. maj 1997)

Om: AVS-beslutningen om jagt paa de store aber og oedelaeggelse af de tropiske skove

Hvordan reagerede Kommissionen paa beslutningen om jagt og drab paa de store aber og oedelaeggelse af de tropiske skove i Central- og Vestafrika, som blev vedtaget paa Den Paritetiske Forsamling AVS-EU i marts 1996?

Hvad agter Kommissionen at goere for at stoette formaalet med beslutningen og sikre, at henstillingerne heri tages til foelge i fuldt omfang og paa behoerig vis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (30. juni 1997)

Fortaering af abekoed indgaar i den traditionelle levevis hos den befolkning, der lever i Centralafrikas skove. I praksis er bekaempelsen af krybskytteri saerlig vanskelig paa grund af omraadets utilgaengelighed og regionens store udstraekning.

Kommissionen har imidlertid i 1992-1996 sammen med de centralafrikanske landes regeringer i forbindelse med det regionale samarbejde med Centralafrika gennemfoert den foerste fase af Ecofac-programmet - som til dato har modtaget 26,5 mio. ECU i stoette under den 6. Europaeiske Udviklingsfond (EUF) (»Bevarelse og rationel udnyttelse af de skovmaessige oekosystemer i Centralafrika«).

I projektet er der fastlagt seks beskyttelseszoner, som tager sigte paa at bevare saerligt truede dyrearter, saasom store aber. Endvidere blev der forberedt saerlige sensibiliseringskampagner og oplysende publikationer til de lokale befolkninger om spoergsmaalet om de truede dyrearter.

I 1996 finansierede Kommissionen endvidere et projekt om vildtopdraet i Gabon for at lette presset paa vildtbestanden.

Den anden fase af Ecofac-programmet, der startede i 1997, har modtaget 16 mio. ECU til fortsaettelse og udbygning af disse foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1634/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: CAT-konventionen og Kenya

Kan Kommissionen bekraefte, at Kenya for nylig har ratificeret CAT-konventionen mod tortur?

Er Kommissionen bekendt med, at NGO'er fortsat rapporterer, at de kenyanske politimyndigheder anvender tortur?

Er Kommissionen rede til via sin delegation at kraeve, at CAT-konventionen integreres i den kenyanske lovgivning og forbindes med effektive kontrolinstrumenter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (10. juni 1997)

Kommissionen kan bekraefte, at Kenya har ratificeret De Forenede Nationers (FN) konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedvaerdigende behandling eller straf.

Kommissionen er i oejeblikket ved i naert samarbejde med medlemsstaterne at benytte enhver lejlighed til over for Kenyas regering at understrege den betydning, som Kommissionen tillaegger den naere sammenhaeng mellem udviklingspolitikken og samarbejdet og overholdelsen af de grundlaeggende menneskerettigheder, anerkendelsen og gennemfoerelsen af de demokratiske principper, konsolideringen af retsstaten og den strenge opretholdelse af god regeringsfoerelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1371/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Raadet (18. april 1997)

Om: Faellesskabets referencelaboratorier og Kommissionens arbejde

Naar Europa-Kommissionen skal forberede sit arbejde, har den mulighed for at modtage raadgivning fra Faellesskabets referencelaboratorier.

Hvad mener Raadet om kvaliteten af det arbejde, som udfoeres af referencelaboratorier, der skal raadgive Kommissionen?

Hvilke kriterier benytter Raadet for at give tilladelse til oprettelse af referencelaboratorier?

Har man overvejet muligheden for i fremtiden at oprette andre referencelaboratorier for at yde Kommissionen en mere omfattende og bedre raadgivning?

Hvordan sikrer man sig, at Kommissionen foelger henstillingerne fra de referencelaboratorier, der raadgiver den?

Hvilke foranstaltninger kan Raadet vedtage, hvis Kommissionen ikke foelger henstillingerne fra referencelaboratorierne?

Kan Raadet oplyse, efter hvilken procedure man ansoeger om et nyt referencelaboratorium?

Svar (14. juli 1997)

Det er Kommissionen, der skal opstille kriterier for de referencelaboratorier, som den benytter i sit arbejde, og beslutte, om deres henstillinger skal foelges.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1902/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Groenbog om almen uddannelse - erhvervsuddannelse - mobilitet i Det Europaeiske Faellesskab

Der henvises til »Groenbogen om almen uddannelse - erhvervsuddannelse - forskning: hindringer for mobiliteten i Det Europaeiske Faellesskab« (KOM(96)0462).

De programmer, der fremmer sprogundervisningen for unge og voksne, har ingen betydning, hvis man ikke taenker paa fremtiden. Det er noedvendigt at koncentrere indsatsen paa de helt unge og fremme undervisningen i faellesskabssprog i skolerne i hele Faellesskabet samt i videst muligt omfang sikre elevernes frihed til at vaelge, hvilke sprog de skal laere.

Ud over at fremme undervisningen i faellesskabssprog i skolerne boer Kommissionen give eleverne mulighed for at faa adgang til fag, der fremmer den europaeiske opbygning og integration.

En ny handlingslinje, som boer overvejes, ville vaere en indfoerelse paa faellesskabsplan og i alle skoler af et saerligt fag, som afspejler de retningslinjer, der er blevet belyst i ovenstaaende punkt, og som er faelles og ens for alle elever i Faellesskabet.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-1900/97, E-1901/97, E-1902/97, E-1903/97 og E-1904/97 (22. juli 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1385/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: Adgang for handicappede og stoetten til transeuropaeiske net

Har Kommissionen overvejet at goere den fremtidige stoette til de transeuropaeiske net afhaengig af handicappede personers frie adgang dertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (10. juni 1997)

Parlamentet og Raadet vedtog Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet (TEN) (beslutning nr. 1692/96/EF) den 23. juli 1996 ((EFT L 228 af 9.9.1996. )). I henhold til disse retningslinjer skal nettet inden for et omraade uden indre graenser sikre en varig mobilitet for personer og gods paa de bedst mulige samfunds og sikkerhedsmaessige vilkaar samt tilbyde brugerne infrastruktur af hoej kvalitet paa acceptable oekonomiske vilkaar. Denne maalsaetning gaelder ogsaa for handicappede personer.

For saa vidt angaar samfinansiering af TEN-transportprojekter af faelles interesse i henhold til Raadets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Faellesskabets finansielle stoette inden for transeuropaeiske net ((EFT L 228 af 23.9.1995. )) boer man laegge maerke til, at der ikke er nogen specielle krav om, at der skal vaere fuld adgang for bevaegelseshaemmede personer. Beslutninger vedroerende bygning af transportinfrastruktur, herunder valg af tekniske standarder, er foerst og fremmest medlemsstaternes ansvar.

Man boer dog tage forbedret adgang til de transeuropaeiske net for bevaegelseshaemmede personer med i overvejelserne, naeste gang de eksisterende instrumenter gennemgaas med henblik paa en revision.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1284/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (10. april 1997)

Om: Klorindhold i vandet i svoemmehaller og badeanstalter

1. Hvorledes vurderer Raadet sundhedsrisikoen ved trihalogenmethan (THM) i svoemmehaller?

2. Hvornaar paataenker Raadet af indfoere faelles graensevaerdier paa EU-plan for klorindholdet i vandet i svoemmehaller og badeanstalter, og paa hvilket niveau kommer disse til at ligge?

3. Hvad paataenker Raadet at goere mod den sundhedsrisiko, som personalet i svoemmehaller og badeanstalter udsaettes for paa grund af kloroformbelastningen ved vandoverfladen?

4. Hvorledes ser Raadet paa anvendelsen af anti-skimmelmidler, der er produceret paa basis af klor, til fjernelse af skimmelsvampe paa vaegge?

Svar (14. juli 1997)

Raadet er opmaerksom paa den sundhedsrisiko, som kan vaere forbundet med anvendelsen af trihalogenmethan (THM) og klor i vandet i svoemmehaller og badeanstalter og brugen af klorbaserede anti-skimmelmidler til fjernelse af skimmelsvampe paa vaegge i svoemmehaller og badeanstalter.

Raadet har dog ikke paa nuvaerende stadium kendskab til forslag fra Kommissionen om indfoerelse af faelles graensevaerdier for disse stoffer som led i opfyldelsen af de maalsaetninger, som det aerede medlem henviser til.

Ikke desto mindre vil Raadet dog gerne goere det aerede medlem opmaerksom paa, at

- de stoffer, som skal anvendes i desinficeringsmidler for fremtiden - naar direktivet om markedsfoering af biocidholdige produkter ((Raadets faelles holdning af 20.12.1996,EFT C 69 af 5.3.1997, s. 13.)) er blevet vedtaget - skal vaere opfoert paa en positivliste i bilaget til dette direktiv, efter en vurdering af de risici, som de kan indebaere for isaer menneskers sundhed, og

- at forslaget til aendring af direktivet om kvaliteten af drikkevand ((EFT C 131 af 30.5.1995, s. 5.)), indeholder nye parametre for bl.a. bromodichloromethan og chloroform paa grund af deres kraeftfremkaldende virkning og fastsaetter bindende parametervaerdier for disse stoffer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1256/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Utilstraekkelig kontrol inden for kernekraft

Ved en naermere undersoegelse viser det sig, at straalingsbeskyttelsen af de eksterne medarbejdere og hjaelpepersonalet i den nukleare sektor giver anledning til bekymring. De laegelige attester overdrages i nye personers varetaegt hvert tredje aar, og oplysningerne i attesterne kommer for sent frem, hvilket goer det umuligt for den behandlende laege at finde en noejagtig opgoerelse over den straalingsmaengde, som medarbejdere i kernesektoren har vaeret udsat for.

1. Vil Kommissionen tage initiativ til et direktiv, der skal beskytte medarbejderne ved kernekraftanlaeg og forbyde, at statslige instanser overdrager befoejelser til servicevirksomheder inden for straalingsbeskyttelse?

2. Vil Kommissionen tage initiativ til et direktiv, hvorefter de forskellige virksomheder, der tager sig af vedligeholdelsesopgaver inden for kernekraftsektoren, skal opfoeres i saerlige registre?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-1243/97 og E-1256/97 (16. maj 1997)

De grundlaeggende principper for beskyttelse af arbejdstagere, der i deres arbejde er udsat for ioniserende straaling, fremgaar af Raadets direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1996 om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerheds-normer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, der er forbundet med ioniserende straaling ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. )). Dette direktiv skal traede i kraft inden den 13. maj 2000 og bl.a. erstatte direktiv 80/836/Euratom ((EFT L 246 af 17.9.1980, s. 1. )) om de grundlaeggende normer for beskyttelse, som stadigvaek danner retsgrundlaget for den nugaeldende nationale straalingsbeskyttelseslovgivning.

I erkendelse af den saerlige situation for arbejdstagere, der er udsat for straaling under arbejdet, men som ikke er fast ansat ved et kernekraftanlaeg, vedtog Raadet direktiv 90/641/Euratom ((EFT L 349 af 13.12.1990, s. 21. )) om straalebeskyttelse af eksterne arbejdstagere, der udsaettes for risici for ioniserende straaling under deres arbejde i et kontrolleret omraade. Dette direktiv er baseret paa behovet for at have en helt klar definition af forpligtelserne for eksterne virksomheder og anlaeg med hensyn til de saerlige arbejdsvilkaar, der goer sig gaeldende for eksterne arbejdstagere, uden at dette dog maa paavirke den indsats, de selv skal goere for at beskytte sig.

Baade direktivet om grundlaeggende sikkerhedsnormer og det supplerende direktiv om eksterne arbejdstagere forpligter medlemsstaterne til at etablere fyldestgoerende radio-logiske overvaagningssystemer, herunder individuelle laegejournaler og dosisregistreringer

Kommissionen har taget mange initiativer og vil fortsat udfolde alle taenkelige bestraebelser for at stoette og bistaa medlemsstaterne ved den praktiske gennemfoerelse af de respektive krav for at sikre bedst mulig straalingsbeskyttelse af alle arbejdstagere, der er udsat for ioniserende straaling i deres arbejde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1268/97 af Alessandro Danesin (UPE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Annullering af bidraget til 1996-festivalen »Cartoons on the bay«

De ansvarlige for Media-programmet (GD X) har annulleret bidraget til 1996-festivalen »Cartoons on the bay«, som var blevet lovet SACIS i slutningen af sidste aar og bekraeftet af lederen af Media-programmet, Jacques Delmoly, i forbindelse med indgivelsen i januar 1996 af ansoegningen om bidrag til 1997-festivalen.

»Cartoons on the bay« er et arrangement, som lige siden den foerste festival har vaeret af stor international betydning, har erobret en betydelig plads blandt arrangementer af den art og dermed goer Europa aere. Festivalen udgoer et vaesentligt markedsinitiativ inden for tegnefilmsprogrammer, som aktivt og positivt stoetter uafhaengige europaeiske producenters og distributoerers initiativer. Festivalen har netop af den grund haft en meget stor betydning i presse og fjernsyn.

Annulleringen af bidraget har skabt regnskabsmaessige problemer for arrangementet, eftersom SACIS paa grundlag af de givne forsikringer havde soerget for at udstyre standen »Media-Desk Italia« og »europaeisere« festivalen og organisere marketing-initiativer for uafhaengige europaeiske producenter og distributoerer.

Af disse grunde er beslutningen om at annullere bidraget uforstaaelig. Det er uheldigt, at beslutningen om at annullere bidraget foerst traeffes nu naesten et aar efter dets tilkendelse og netop umiddelbart forud for den nye festival og oven i koebet i en skrivelse paa seks linjer.

Denne adfaerd fra GD X's side rammer denne sektor negativt og skaber en praecedens, som goer forbindelserne mellem generaldirektoratet og sektorens virksomheder usikre.

Vil Kommissionen derfor oplyse grundene til denne beslutning, som i oejeblikket forekommer uforstaaelig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (16. maj 1997)

SACIS' vanskeligheder i forbindelse med afholdelsen i 1996 af »Cartoons on the Bay«, som det aerede medlem redegoer for, skyldtes faktisk en misforstaaelse med hensyn til spoergsmaalet om, hvorvidt visse udgifter var stoetteberettigede og kunne faa stoette i henhold til MEDIA-programmet i 1997. Denne misforstaaelse mellem Kommissionen og SACIS er senere fjernet.

MEDIA programmet har prioriteret stoette til tegnefilmsektoren i syv aar, og vil stadig have store beloeb til raadighed for at kunne sikre bedre udvikling og spredning af europaeiske tegnefilm. En vaesentlig del af denne strategi hviler paa den finansielle stoette, som Kommissionen giver arrangementer, der goer det muligt at fremme saadanne produktioner og lette deres adgang til markedet.

Kommissionen forstaar den levende interesse, det aerede medlem naerer for festivalen »Cartoons on the Bay«. Der var derfor ogsaa en repraesentant for Kommissionen tilstede i Amalfi, udover at der tildeltes finansiel stoette til afholdelsen af arrangementet i aar, hvor vedkommende kunne overraekke en pris for den bedste europaeiske produktion af tegnefilm (filmen hed »The Sun is a Yellow Giraffe« af Antonia Ringbom fra Finland).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1953/97 af Brendan DONNELLY til Kommissionen. Genanvendelse af radioaktive genbrugsmetaller til fødevareemballage



EF-Tidende nr. C 391 af 23/12/1997 s. 0144



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1953/97 af Brendan Donnelly (PPE) til Kommissionen (4. juni 1997) Om: Genanvendelse af radioaktive genbrugsmetaller til foedevareemballage Hvilke sikkerhedsforanstaltninger og hvilken kontrol har Kommissionen foretaget for at sikre, at radioaktive genbrugsmetaller, som anvendes i produktionen af emballage til mad- og drikkevarer er fuldstaendig ufarlige for forbrugerne? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. juli 1997) Det aerede medlem henvises til Kommissionens samlede svar paa skriftlige forespoergsler P-1650/97 og P-1654/97 fra Kirsten Jensen med flere ((EFT C 373 af 9.12.1997, s. 152. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2025/97 af Anne McIntosh (PPE) til Kommissionen (11. juni 1997)

Om: Arbejdsloeshed i EU's servicesektor

Er Kommissionen enig i, at Den Europaeiske Socialfond (ESF) for oejeblikket kun bistaar ugunstigt stillede omraader inden for industrisektoren, og at der ogsaa er et stigende behov for at udvide stoetten til dem, der mister deres arbejde i servicesektoren?

For oejeblikket kommer maal 3-staette fra Socialfonden unge, der soeger ud paa arbejdsmarkedet for foerste gang, og personer, som er truet af udelukkelse fra arbejdsmarkedet, og kvinder, der vender tilbage til arbejdsmarkedet, til gode. Kunne vi ikke ogsaa hjaelpe dem, der har mistet deres arbejde, og hvis jobs kan vaere truet i serviceerhvervene?

Vil Kommissionen derfor overveje at udvide ESF-programmet til servicesektoren, for at stoetten kan maalrettes mod bekaempelse af arbejdsloesheden navnlig i forbindelse med servicevirksomhed omkring havne og inden for turistsektoren?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (3. juli 1997)

I henhold til gaeldende bestemmelser kan stoette fra Den Europaeiske Socialfond (ESF) ydes til alle sektorer.

Maal nr. 3-interventioner er foerst og fremmest rettet mod arbejdsloese, navnlig arbejdsloese, der er truet af langtidsledighed (artikel 1 i Raadets forordning (EOEF) nr. 2084/93 ((EFT L 193 af 31.7.1993. )) vedroerende Den Europaeiske Socialfond). Foranstaltninger under maal nr. 3 sigter paa at fremme lige muligheder og at lette den erhvervsmaessige integrering af arbejdsloese, af unge og af personer, der er udsat for udelukkelse fra arbejdsmarkedet inden for alle erhvervssektorer, dvs. servicesektoren saavel som industrisektoren. Foranstaltninger under maal nr. 3 er rettet baade mod personer, der soeger arbejde for foerste gang, og arbejdstagere, der har mistet deres arbejde.

Under maal nr. 4 ydes stoette til foranstaltninger for arbejdstagere, der er i arbejde, navnlig arbejdstagere, der er truet af arbejdsloeshed. I ESF-forordningen fastsaettes det, at maal nr. 4 skal omfatte »oekonomien som helhed uden prioritering af industrier eller saerlige sektorer«. Det hedder desuden, at »foranstaltninger under maal nr. 4 er rettet mod aarsagerne til problemerne i forbindelse med industrielle aendringer, herunder tjenesteydelser«.

ESF bidrager naturligvis ogsaa til opfyldelsen af strukturfondenes maal 1, 2, 5b og 6 under de driftsprogrammer, der ivaerksaettes under disse maal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1376/97 af Giacomo Santini (UPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Landbrugsforsoegscentret i Bolzano-provinsen

Land- og Skovbrugsforsoegscentret for Bolzano-provinsen har sit saede i Alto Adige (i Italien) i Leimburg-omraadet syd for Bolzano.

Dette center, der finansieres med offentlige midler, producerer store maengder frugt, hvoraf kun en minimal del kan retfaerdiggoeres ud fra de maal, der er fastsat for forskning og faglig bistand.

Centret producerer 4.000 t aebler, 200 t druer til vin, 100 t kiwi, 30 t paerer og mindre maengder ferskner, brombaer, ribs og kastanier.

Stoerstedelen af denne produktion sendes ud paa markedet og skaber faktisk illoyal konkurrence i forhold til de private producenter, som selv maa baere produktionsomkostningerne, medens centret drager fordel af betydelige offentlige tilskud til daekning af omkostningerne.

Kan Kommissionen via sine kompetente tjenestegrene oplyse, om der her er tale om overtraedelse af EU's konkurrenceregler og direktiverne for landbrugsmarkedet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. maj 1997)

Kommissionen har taget det aerede medlems oplysninger til efterretning. Den italienske regering vil blive anmodet om at fremkomme med alle oplysninger, som kan goere det muligt for Kommissionen at kontrollere, om stoetten til det i spoergsmaalet naevnte forsoegscenter udgoer statsstoette i henhold til EF-traktatens artikel 92, stk. 1, og i bekraeftende fald vurdere foreneligheden heraf med det faelles marked som omhandlet i samme artikel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1404/97 af Jean-Claude Pasty (UPE) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: Renault-sagen (EU-stoette til en fabrik i Spanien)

Det Franske Presseagentur gengav den 3. marts 1997 foelgende udtalelse fra kommissaer Karel VAN MIERT: Jeg har meddelt mine kolleger i Kommissionen, at jeg vil blokere denne sag, indtil Renault aendrer sin hidtidige adfaerd (i Vilvorde)... Det er i det foreliggende tilfaelde helt klart, at de offentlige midler i dette tilfaelde skal bruges til at flytte en rentabel virksomhed til et andet sted i Den Europaeiske Union. Det er absurd, at man lukker en rentabel fabrik som fabrikken i Vilvorde (i den flamske del af Bruxelles), og at man foretager supplerende investeringer i Spanien for offentlige midler for at oege bilernes kvalitet, isaer da kvaliteten af de biler, der fabrikeres i Vilvorde, er fremragende.

1. Finder Kommissionen ikke, at den belgiske kommissaer ved aabent at tage parti for en belgisk fabrik mod en spansk fabrik tilhoerende samme industriforetagende har tilsidesat den pligt til at vaere upartisk og objektiv, som paahviler ham ifoelge traktaten?

2. Hvilke kriterier har kommissaeren lagt til grund for at optraede i stedet for virksomhedens chef og haevde, at denne eller hin fabrik er rentabel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (12. juni 1997)

Som Kommissionen gentagne gange har haft lejlighed til at goere opmaerksom paa i forbindelse med svar paa skriftlige eller mundtlige spoergsmaal fra medlemmer af Parlamentet, (se bl. a. svaret fra Jean Rey paa mundtligt spoergsmaal nr. 10/68 fra Habib-Deloncle og Kommissionens svar paa skriftlige forespoergsler nr. 44/83 fra Poul-Henri Gendebien og nr. 1682/85 fra Jaak Vandemeulebroucke), er medlemmerne af Kommissionen politikere med en politisk funktion, som, hvis de overholder de forpligtelser, der er forbundet med denne funktion, fortsat er frit stillet til paa eget ansvar at give udtryk for deres personlige mening.