ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4087/98

af José Mendes Bota (PPE) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Lagos og det europaeiske statsborgerskabs dag

I oktober 1996 foreslog formanden for kommunalbestyrelsen i Lagos (Portugal) i en skrivelse til medlem af Kommissionen, João Deus Pinheiro, at den 9. maj blev erklaeret for det europaeiske statsborgerskabs dag, ligesom han tilboed, at hans smukke by kunne damme rammen om hoejtideligholdelsen af denne dag.

Da Europa-Parlamentet i juli 1998 foreslog, at den 9. maj skulle vaere en maerkedag i hele EU, bedes Kommissionen goere rede for, hvordan den har reageret paa forslaget, og hvilke muligheder der er for, at der under dens tilsyn og i samarbejde med Lagos kommune i 1999 kan ske en hoejtideligholdelse af denne dag, som betoed indledningen af det europaeiske samarbejde.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(12. marts 1999)

Efter Kommissionens opfattelse er tiden nu inde til at se naermere paa, hvordan den 9. maj hoejtideligholdes, bl.a. i lyset af Den Europaeiske Unions seneste og fremtidige udvikling efter Amsterdam-traktatens vedtagelse. Denne gennemgang skal ses som et led i bestraebelserne paa en tilnaermelse mellem Unionen og borgerne under overholdelse af subsidiaritetsprincippet.

Kommissionen har derfor sammen med medlemsstaterne indledt overvejelser om dette emne med henblik paa at fremsaette konkrete forslag. Disse overvejelser indebaerer naturligvis, at der maa tages hensyn til Parlamentets holdninger til spoergsmaalet.

Kommissionen har ikke i oejeblikket til hensigt for 1999 at tage saerlige initiativer i tilknytning til nogen bestemt by i Unionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2703/98

af Luisa Todini (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Jordskaelv i Marche og Umbrien - Kommissionens afgoerelse

Under et officielt besoeg i Umbrien den 19.-20. juli 1998 forsikrede kommissaeren med ansvar for regionalpolitik, Monika Wulf-Mathies, de lokale myndigheder om, at Kommissionen senest den 31. juli 1998 ville undertegne afgoerelserne om omprogrammering af maal 5b for regionerne Umbrien og Marche.

Efter kontakt til en medarbejder i kabinettet for kommissaeren med ansvar for landbrug og regionaludvikling, Franz Fischler, ser det ud til, at undertegningen af disse afgoerelser ikke vil finde sted inden udgangen af juli, men foerst efter sommerferien.

Kan Kommissionen, saafremt det forholder sig saaledes, oplyse, hvorfor den ikke har vedtaget de omtalte afgoerelser inden den fastsatte dato, til trods for kommissaer Wulf-Mathies forsikringer herom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. september 1998)

Kommissionen vedtog den 4. august 1998(1) beslutningerne om aendring af de samlede programmeringdokumenter for maal 5b i regionerne Marche og Umbrien. Italien blev den 5. august 1998 underrettet om disse beslutninger, der samtidig blev fremsendt til orientering til de to beroerte regioners praesidenter.

(1) Kommissionens beslutning C(1998) 2335 af 4.8.1998 om aendring af Kommissionens beslutning C(94) 3485 om godkendelse af det samlede programmeringsdokument for Faellesskabets strukturinterventioner i regionen Umbrien vedroerende maal 5b og Kommissionens beslutning C(1998) 2336 af 4.8.1998 om aendring af Kommissionens beslutning C(95) 736 om godkendelse af det samlede programmeringsdokument for Faellesskabets strukturinterventioner i regionen Marche vedroerende maal 5b.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3986/98

af Heidi Hautala (V) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Fordelingen af importkvoter for champignoner

Udbuddet af europaeiske champignoner er maengde- og kvalitetsmaessigt begraenset, og det er koncentreret omkring kun nogle faa leverandoerer. Hoesten i EU er paa det seneste blevet forringet af bl.a. en sygdom i Nederlandene. Herudover er champignoneksporten til De Forenede Stater steget, hvilket har mindsket udbuddet paa det indre marked.

Importen af kinesiske champignoner er blevet begraenset, og man har ikke kunnet daekke efterspoergslen i de nye medlemslande. De traditionelle importoerers situation og konkurrenceevne er blevet forringet som foelge af importkvoter. Importoererne ansoeger om og koeber importlicenser. Det er uklart, hvordan disse fordeles i de enkelte medlemslande.

Kan Kommissionen offentliggoere sin statistik over fordelingen af importkvoterne for champignoner pr. medlemsland? Ud fra hvilket grundlag tildeles licenserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. februar 1999)

EF-toldkontingenterne for Agaricus-svampekonserves forvaltes ved hjaelp af importlicenser, som udstedes til importoererne i medlemsstaterne, efterhaanden som de anmoder herom, jf. Kommissionens forordning (EF) 2125/95, senest aendret ved forordning (EF) 2493/98 af 18. november 1998 om aabning og forvaltning af toldkontingenter for svampekonserves(1).

Medlemsstaterne modtager med regelmaessige mellemrum meddelelse om udnyttelsen af disse kontingenter. For 1998 saa tallene saaledes ud (i tons, draenet nettovaegt): Belgien 33, Danmark 290, Tyskland 15 963, Graekenland 275, Spanien 73, Frankrig 474, Italien 7 496, Nederlandene 9 422, OEstrig 2 658, Portugal 30, Finland 301, Sverige 2 299, i alt 39 315. Af de samlede toldkontingenter paa i alt 68 215 tons i 1998 udgoer de uudnyttede toldkontingenter 28 900 tons.

I modsaetning til, hvad det aerede medlem haevder, viser EF's statistikker ikke nogen stigning i eksporten af svampekonserves til De Forenede Stater. Derimod er produktionspriserne faldet i de senere aar, idet der er opstaaet betydelige lagre som foelge af et stagnerende forbrug. Producenterne er saaledes fuldt ud i stand til at daekke EF's behov saavel kvantitativt som kvalitativt.

(1) EFT L 309 af 19.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2404/98

af Ria Oomen-Ruijten (PPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Europaeisk forbud mod anvendelse af bekaempelsesmidlet "Drion"

Er Kommissionen bekendt med, at forekomsten af bekaempelsesmidlet "Drion" i Maas-flodens vand skaber problemer for drikkevandsforsyningen i Nederlandene?

Hvornaar vil evalueringsudvalget offentliggoere sin udtalelse vedroerende et forbud mod Drion?

Kan der forventes initiativer og/eller henstillinger vedroerende et frivilligt ophoer med anvendelse af Drion, saaledes som dette er tilfaeldet i Nederlandene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(23. oktober 1998)

I henhold til den forpligtelse, der er fastsat i Raadets direktiv 91/692/EOEF af 23. december 1991 om standardisering og rationalisering af rapporterne om gennemfoerelse af en raekke miljoedirektiver(1), har Nederlandene fremsendt en rapport for perioden 1993-1995 om en raekke vanddirektiver, herunder Raadets direktiv 80/778/EOEF af 15. juli 1980 om kvaliteten af drikkevand(2). Dataene bliver i oejeblikket vurderet af Kommissionen gennem temacentret for ferskvand under Det Europaeiske Miljoeagentur. Resultaterne vil foreligge i loebet af de kommende maaneder. Drionbaserede pesticider er et problem for visse vandleverandoerer i Nederlandene, isaer i aspargessaesonen. Disse leverandoerer loeser delvis dette problem ved at overvaage tilgangen af raavand i store oplagringsbassiner og ved at lukke for tilgangen, naar det er noedvendigt.

Paa EU-plan er reglerne for markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler fastlagt i Raadets direktiv 91/414/EOEF af 15. juli 1991 om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler(3). 90 aktive stoffer er omfattet af en liste, der er udarbejdet i henhold til Kommissionens forordning (EOEF) 3600/92 af 11. december 1992, hvori fastlaegges de detaljerede regler for gennemfoerelse af foerste trin af det arbejdsprogram, der omtales i artikel 8, stk. 2 i Raadets direktiv 91/414/EOEF om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler(4). Drion, som er det aktive stof, det aerede medlem formentlig henviser til, er ikke omfattet af denne liste, men vil blive overvejet til en kommende liste. Kommissionen er klar over, at naevnet for godkendelse af pesticider i Nederlandene (CTB) har til hensigt at forbyde alle produkter, der indeholder Drion paa grund af persistens med virkning fra 1. december 1998, med mindre brugerne kan bevise, at miljoepaavirkningen er ubetydelig. En endelig afgoerelse forventes i begyndelsen af 1999.

Kommissionen vil gennemgaa de enkelte stoffer i henhold til bestemmelserne i direktiv 91/414/EOEF gennem prioritetslister. Der planlaegges ikke i oejeblikket paa EU-plan frivillige aftaleordninger paa dette omraade.

(1) EFT L 377 af 31.12.1991.

(2) EFT L 229 af 30.8.1980.

(3) EFT L 230 af 19.8.1991.

(4) EFT L 366 af 15.2.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3454/98

af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen

(9. november 1998)

Om: Staaende arbejdsgruppe om sikker transport af radioaktive stoffer

Efter anmodninger fra Parlamentet nedsatte Kommissionen i 1982(1) en staaende arbejdsgruppe, som skulle behandle emner vedroerende transport af radioaktive stoffer. Kommissionen offentliggoer jaevnligt meddelelser om denne arbejdsgruppes beretninger - den seneste meddelelse er fra april 1998. Disse meddelelser giver imidlertid ikke fyldestgoerende oplysninger om, hvad der bliver diskuteret i den permanente arbejdsgruppe. Som foelge af transportskandalen i forsommeren 1998 kraevede Parlamentet gentagne gange, at Kommissionen skulle goere protokollerne fra den staaende arbejdsgruppes moeder tilgaengelige for Parlamentet.

1. Hvor opbevares protokollerne fra den staaende arbejdsgruppes moeder?

2. Hvornaar og paa hvilken maade agter Kommissionen langt om laenge at efterkomme Parlamentets krav om indsigt i disse protokoller?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(24. februar 1999)

Den staaende arbejdsgruppe om sikker transport af radioaktive stoffer bestaar af eksperter fra medlemslandene, som er udpeget af deres sikkerhedsmyndigheder og kompetente myndigheder. Eksperterne udtaler sig paa egne vegne, og de udtrykker deres synspunkter i al fortrolighed.

Det arbejde, gruppen paatager sig, bestaar udelukkende af meningsudvekslinger og er af ren raadgivende og forberedende karakter med henblik paa udoevelsen af Kommissionens befoejelser.

Derfor er den staaende arbejdsgruppes moedeprotokoller kun gjort tilgaengelige for gruppens medlemmer og for Kommissionens tjenestegrene.

Kommissionen kan nu, efter samraad med den staaende arbejdsgruppe, meddele, at moedeprotokollerne fremover ogsaa vil vaere tilgaengelige for Parlamentets Udvalg om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi.

(1) EFT C 40 af 15.2.1998, s. 42.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3145/98

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Maalgruppers mulighed for at paavirke gennemfoerelsen af Kommissionens udvekslingsprogrammer

Kommissionen har oeget arbejdsmarkedets parters rolle i undervisnings-, ungdoms- og laerlingeudvekslingsprogrammerne for perioden 2000-2006. Det er imidlertid vigtigt for udviklingen og gennemfoerelsen af programmerne, at deres endelige maalgrupper faar stoerre indflydelse paa dem.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at fremme brugerdemokrati og aabenhed og for at sikre, at de endelige maalgrupper inddrages i forvaltningen og gennemfoerelsen af programmerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(27. november 1998)

Maalgrupperne, som det aerede medlem hentyder til, inddrages allerede fuldstaendigt i Kommissions programmer i forbindelse med uddannelse og ungdom. Den del af offentligheden, som disse programmer er bestemt for, og som modtager stoette, er meget omfattende. Maalgruppernes behov og interesser kan, hvad angaar beslutningsprocesserne paa faellesskabsplan, komme til udtryk i de organer, der sorterer under Raadet og Europa-Parlamentet, og - med hensyn til forvaltningen af arbejdsprogrammerne - i forvaltningskomitéerne (komitologi), samt i de nationale instanser med ansvar for den praktiske gennemfoerelse i de deltagende lande.

I forbindelse med Sokratesprogrammet afholder Kommissionen desuden regelmaessige hoeringer af visse maalgrupper(1), som f.eks. sammenslutninger af europaeiske universiteter eller sammenslutninger, der er aktive inden for uddannelsesomraadet.

For saa vidt angaar Leonardo da Vinci-programmet(2), deltager arbejdsmarkedets parter i egenskab af repraesentanter for arbejdstagere og -givere i gennemfoerelsen af programmet paa 2 plan. Paa faellesskabsplan er de repraesenteret i programudvalget (komitologi). Paa det nationale plan opfordres forvaltningsstrukturerne til at involvere arbejdsmarkedets parter i gennemfoerelsen af programmet. Derudover kan forvaltningsstrukturerne i de enkelte medlemsstater involvere andre repraesentanter for den del af offentligheden, der modtager stoette i forbindelse med programmet, under hensyntagen til national praksis.

For saa vidt angaar programmet Ungdom(3), er der sat fokus paa de unges aktive deltagelse i programmet. Heraf foelger, at unge frivillige, ungdomsgrupper og ungdomsledere selv udarbejder de projekter, der modtager stoette i forbindelse med programmet. Ydermere har Kommissionen til hensigt, idet den stoetter sig til de sidste 10 aars erfaring, at inddrage disse maalgrupper i aktiviteterne gennem EU's Ungdomsforum, men ogsaa gennem besoeg paa stedet, og gennem loebende evaluering.

Endelig er Kommissionen ved at undersoege andre maader, som kan taenkes at styrke unges aktive deltagelse dels i det politiske og sociale liv, dels i flere af beslutningsprocesserne paa lokalt, nationalt og EU-plan.

(1) KOM(98) 329 endelig udg.

(2) EFT C 309 af 9.10.1998.

(3) EFT C 311 af 10.10.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4058/98 af Anita POLLACK EU- støtte til det sydlige England (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 348 af 03/12/1999 s. 0009



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4058/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (13. januar 1999) Om: EU-stoette til det sydlige England Vil Kommissionen detaljeret redegoere for al EU-stoette, der er modtaget i den nye sydoestengelske region siden juli 1994, bl.a. strukturstoette, social stoette, Life, forskning og forskellige andre former for faellesskabsstoette, disses bestemmelse, beloeb, partnere og en kort beskrivelse af projekterne? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (19. januar 1999) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3048/98

af Mirja Ryynaenen (ELDR) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Problemer for de finske landbrugere paa grund af forsinket kortlaegning af landbrugsareal

De finske landbrugsmyndigheder havde ikke faaet det af EU kraevede landbrugsarealregister klar, inden stoettekontrollen for denne vaekstperiode paabegyndtes. Derfor har man ikke kunnet indlede krydskontrollen, der bygger paa arealregistret, foer august. Den vaesentligste aarsag til denne situation er, at det irske firma, der var blevet udvalgt efter en licitation, som kraevet af EU, ikke havde arealkortene til registrene klar til det fastsatte tidspunkt. Problemet bestod i fejlagtigt optegnede parceller og dermed forkert udmaalte arealer. Eksempelvis var skovrydningsomraader afmaerket som marker. Der var ikke tid nok til at anfoere landbrugernes rettelser til arealangivelserne, og derfor har man ikke kunnet anvende kortene i forbindelse med stoettekontrollen i aar.

Kommissionen har anmodet Finland om at fordoble antallet af gaarde, der skal areal-kontrolleres, fordi krydskontrollen ifoelge Kommissionen skal planlaegges i meget god tid. Efter Kommissionens opfattelse betyder dette aabenbart, at krydskontrollen skal udfoeres inden udvaelgelsen af de gaarde, der skal kontrolleres paa stedet. De finske myndigheder mener ikke, at dette krav er i overensstemmelse med bestemmelserne.

Ejendommelig nok stillede Kommissionen foerst krav om oeget stoettekontrol i juli, hvilket har medfoert, at mange gaarde modtager deres EU-stoette meget senere end normalt. Dette afstedkommer urimelige oekonomiske og menneskelige problemer for de finske landbrugere, som i aar har oplevet det ringeste hoestudbytte i aartier.

Hvad agter Kommissionen paa denne baggrund at goere for at lette situationen for de landbrugere, der er i vanskeligheder, og for at loese et problem, som landbrugerne ikke selv er skyld i?

Svar afgivet af Franz Fischler paa Kommissionens vegne

(28. oktober 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-2826/98 fra fr. Heidi Hautala.(1)

Godtgoerelserne for markafgroeder skal efter reglen udbetales mellem den 16. oktober og den 31. december alt efter hoesttidspunktet. Efter de oplysninger, Kommission ligger inde med, vil denne frist blive overholdt af de finske myndigheder. Kommissionen, som baade laegger vaegt paa sit ansvar for at sikre en effektiv kontrol og paa, at godtgoerelserne til landbrugerne bliver udbetalt inden for de gaeldende frister, mener ikke, at den kraevede styrkelse af kontrollen paa stedet vil medfoere forsinkelser i udbetalingen af stoette til de finske landbrugere.

(1) Se side 13.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3803/98

af Luigi Moretti (NI) til Kommissionen

(4. december 1998)

Om: Radio- og tv-sendemaster i boligkvarterer

I den italienske presse er der i den seneste tid offentliggjort forskellige artikler om de sundhedsskadelige indvirkninger af magnetiske boelger fra radio- og tv-sendemaster.

Den 5. november 1998 stillede jeg en skriftlig forespoergsel til Kommissionen om disse sendemasters skadelighed i beboede omraader.

Kommissionen anmodes om straks at behandle problemet opmaerksomt og kontrollere disse strukturers skadelighed.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn

(22. januar 1999)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-3491/98(1).

(1) Se side 77.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3899/98

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Kommissaer Emma Boninos deltagelse i Bilderberg-moedet i 1998

I forbindelse med Bilderberg-moedet, som kommissaer Bonino deltog i i Turnberry, Skotland, den 14.-17. maj 1998, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvordan var sammensaetningen af de samlede omkostninger i forbindelse med rejsen? Blev omkostningerne refunderet med det samme? Hvis ikke, hvem betalte dem?

2. Eftersom Bilderberg normalt betaler for den luksurioese indkvartering, boer kommissaeren saa angive dette i en erklaering?

3. Modtog kommissaeren de fastsatte dagpenge for de dage, turen varede?

4. Tog kommissaeren fri paa grund af fravaer i forbindelse med denne tur?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3767/98 af Susan WADDINGTON til Kommissionen. Behandling af borgere under grænsekontrol



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0126



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3767/98 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (11. december 1998) Om: Behandling af borgere under graensekontrol Hvilke foranstaltninger traeffer Unionen for at sikre, at medlemsstaternes graensekontrolmyndigheder respekterer minoritetsgruppers rettigheder, navnlig borgere fra etniske mindretal, naar de paagaeldende myndigheder foretager identitetskontrol, interviews, kropsvisitering eller andre lignende aktiviteter?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3702/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Partnerskabsprogrammet "Twinning"

Ifoelge pressemeddelelser vil de foerste embedsmaend fra EU-medlemsstaterne i januar 1999 blive udstationeret i ansoegerlandenes ministerier for at bistaa disse med opbygningen af deres administrative og institutionelle kapacitet. Denne overflytning er aabenbart begraenset til omraaderne landbrug, miljoe, finanser samt retlige og indre anliggender. Kommissionen skal paa grundlag af projektforslag fra de central- og oesteuropaeiske lande og tilsvarende tilbud fra EU-medlemsstaterne forestaa koordineringen af partnerskaberne.

- Har Kommissionen tal paa, hvor mange projekter der rent faktisk vil blive startet op i 1999?

- Kan Kommissionen oplyse, hvilke fagomraader disse projekter koncentreres paa?

- Har Kommissionen endvidere oplysninger om, hvor mange projekter oestrigske embedsmaend deltager i?

- Kan Kommissionen allerede nu vurdere stoerrelsen af det tilskud, der vil tilflyde dette program fra Phare-bevillingerne (fordelt paa fagomraader), og udgifterne for de deltagende EU-medlemsstater (med OEstrig som eksempel)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(15. januar 1999)

Kommissionen forelagde i maj 1998 medlemsstaterne en liste over rundt regnet hundrede partnerskabsprojekter og opfordrede dem til at give deres interesse i et eventuelt samarbejde til kende. Den modtog 360 svar, og der er til dato givet meddelelse om partnere i forbindelse med 80 projekter. Det konkrete samarbejdsmandat er under udarbejdelse. I mellemtiden er der forelagt medlemsstaterne en yderligere liste over 39 projekter med tilknytning til 1998-programmeringen. Der kan derfor drages den konklusion, at der i 1999 vil blive udstationeret henved 100 nationale tjenestemaend i de central- og oesteuropaeiske lande.

Projekterne angaar landbrug, finanser, retsvaesen, indre anliggender og miljoe, hvortil skal laegges forberedelser til administration af strukturressourcer. Der er to begrundelser for at opstille denne begraensede liste. Det blev i samtlige partnerskabsrapporter understreget, at de central- og oesteuropaeiske lande har utilstraekkelig forvaltningskapacitet paa disse omraader, og Kommissionen foeler sig forpligtet til i den indledende fase at holde initiativet inden for rimelige graenser, indtil procedurerne og reglerne er fastlagt paa korrekt vis.

I den aktuelle situation er OEstrig ansvarligt for tre partnerskaber og vil yde et bidrag til yderligere ni. De tilskud, som via Phare-programmets midler anvendes til de partnerskaber, som OEstrig deltager i, andrager 4 mio. euro. Principielt betales alle omkostninger ved partnerskaberne tilbage til medlemsstaterne.