ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0294/96 af Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen (7. februar 1996)

Om: Privatisering af skibsvaerftet Setenave i Setúbal i Portugal

I forbindelse med den komplicerede procedure for privatisering af portugisiske skibsvaerfter er der tilsyneladende taget endnu et konkret skridt.

Efter at skibsvaerftet Lisnave er overtaget af Mello-gruppen, og efter etableringen af konsortiet med deltagelse af Lisnave, Soponata og norske kapitalinteresser med henblik paa driften af Setenave, er en fuldstaendig privatisering af de paagaeldende skibsvaerfter umiddelbart forestaaende paa grundlag af en direkte aftale uden den offentlige og internationale obligatoriske licitation, hvilket er ensbetydende med en tilsidesaettelse af Solisnor og en direkte overfoersel til Lisnave; resultatet er en styrkelse af Mello-gruppen paa omraadet bygning og reparation af skibe i Portugal, hvilket bringer den paa linje med Mitrena i Margueira.

Da arbejdstagerne inden for den paagaeldende sektor og deres fagforeninger er de grupper, der rammes foerst og haardest af denne form for »monopoliserende overtagelser«, og da rygtet siger, at Kommissionen for nylig skulle have taget skridt til afholdelse af et moede i Bruxelles med repraesentanter for den portugisiske regering og Mello-gruppen, bedes Kommissionen oplyse foelgende: Har saadan et moede fundet sted og - i bekraeftende fald - med hvilken begrundelse, hvorledes forloeb moedet, og hvad var resultatet heraf?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (den 4. marts 1996)

Der er ganske rigtigt i forbindelse med omstruktureringsprogrammet for skibsbygnings- og skibsreparationsindustrien i Portugal sket en overfoersel af Mitrena's skibsreparationsaktiviteter til Margueira. Denne igangvaerende transaktion fordrer stoette fra den portugisiske regering til socialplanen og de investeringer, som er noedvendige for at tilpasse reparationsanlaeggene i Margueira. Stoetten blev godkendt af Kommissionen i juni 1995.

Det sidste element i omstruktureringen bestaar i en privatisering af Mitrena-anlaegget gennem salg til en privat virksomhed. Da den virksomhed, der for oejeblikket har driften af anlaegget i koncession, er Solisnor, et datterselskab 100% ejet af Lisnave, har den portugisiske regering valgt at anvende en direkte salgsprocedure i overensstemmelse med artikel 6 i den portugisiske lov nr. 11/90 om privatiseringsprogrammet for virksomheder, der er blevet nationaliseret efter den 25. april 1974.

Anvendelsen af denne lov blev godkendt af Kommissionen i juli 1993, dog med det forbehold, at den portugisiske regering, naar den benytter en direkte salgsprocedure, forudgaaende skal anmelde salgsbetingelserne til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3.

Den portugisiske regering har i overensstemmelse med denne beslutning anmeldt salgsbetingelserne for salget af Margueira-anlaegget til virksomheden Lisnave. Der har allerede fundet bilaterale kontakter mellem Kommissionen og de portugisiske myndigheder sted, og kontakten vil blive fulgt op med henblik paa at afklare visse forhold. Mello-koncernen deltager ikke i disse bilaterale moeder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0753/96 af Anne André-Léonard (ELDR) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Finansiel stoette til projekter vedroerende forbrugerbeskyttelse i 1996

Kommissionen har i en bekendtgoerelse med titlen »Finansiel stoette til projekter vedroerende forbrugerbeskyttelse i 1996«, offentliggjort i EFT C 19 af 23.1.1996, oplyst alle betingelserne for adgang til en saadan stoette.

Af Kommissionens meddelelse fremgaar det, at sidste frist for ansoegning om stoette er fastsat til den 31. januar 1996.

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes det inden for denne frist (fra den 23. januar til den 31. januar) er muligt at faerdiggoere ansoegninger om stoette og indsende dem til Kommissionens kompetente tjenestegrene?

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange projekter den har faaet forelagt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (25. april 1996)

Offentliggoerelsen af teksten om tildeling af finansiel stoette til gennemfoerelse af projekter vedroerende forbrugerbeskyttelse for regnskabsaaret 1996 er faktisk blevet forsinket. Derfor har Kommissionen, selvom den har modtaget et stort antal (300) ansoegninger om stoette, besluttet at udsaette fristen til den 31. maj 1996 for ikke at afstedkomme negativ behandling af nogen organisation. Den nye meddelelse om dette vil blive offentliggjort om kort tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0742/96 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Statslige stoetteordninger i svinesektoren

Raekken af ulovlige stoetteordninger i svinesektoren og illoyal stoette til producenterne i visse medlemsstater i EU er velkendt. Stabiporc i Frankrig, monetaer stoette pr. so i Irland, groenne D-mark-refusioner i Tyskland, »slagte«praemier i Tyskland, Holland og Belgien og praeferentielle laaneordninger for unge landmaend. Alle disse stoetteordninger har skabt en meget stor uligevaegt i svinesektoren i EU. Selv om mange af de »stoetteordninger«, som svineavlere i andre medlemsstater har adgang til, anses for lovlige, virker dette uretfaerdigt for de smaa svineavlere i Det Forenede Kongerige.

Hvordan overvaager (kontrollerer?) Kommissionen, hvad der sker i denne sektor, og hvad agter den at goere for at afhjaelpe denne uligevaegt, som langsomt fortraenger de britiske svineavlere fra markedet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. april 1996)

Kommissionens befoejelser til at kontrollere statsstoette i svinesektoren har hjemmel i artikel 21 i Raadets forordning (EOEF) nr. 2759/75 ((EFT L 282 af 01.11.1975. )). Artiklen foreskriver, at EF-traktatens artikel 92 til 94 finder anvendelse paa svinesektoren. Artikel 93, stk. 3, kraever, at medlemsstaterne betids underretter Kommissionen om enhver paataenkt indfoerelse eller aendring af stoetteforanstaltninger, saa den kan fremsaette sine bemaerkninger hertil. Desuden kraever den, at Kommissionen indleder proceduren i artikel 92, stk. 2, hvis den er af den opfattelse, at det paataenkte er uforeneligt med faellesmarkedet.

Hvad angaar stoetten »Stabiporc« har Kommissionen truffet beslutninger, der kraever, at udbetalte beloeb, som er uforenelige med EF-bestemmelserne, skal tilbagesoeges med rente. Med hensyn til slagtning af svin er det Kommissionens politik at tillade, at der ydes godtgoerelse, hvis der anvendes en slagtepolitik som led i sygdomsbekaempelse. Kommissionens politik tillader endvidere statsstoette til at hjaelpe unge landbrugere, jf. Raadets forordning (EOEF) nr. 2328/91 ((EFT L 218 af 06.08.1991. )). De groenne DM-refusioner i Tyskland blev godkendt i henhold til forskellige raadsforordninger og -beslutninger. Kommissionen er imidlertid ikke vidende om nogen oekonomisk stoette pr. so i Irland og opfordrer det aerede medlem til at godtgoere, at der eksisterer eller overhovedet paa noget tidspunkt har eksisteret en saadan stoette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0258/96 af Luigi Moretti (ELDR) til Raadet (12. februar 1996)

Om: Et repraesentationskontor i Bruxelles

Alle de store aviser har bragt nyheden om aabningen af et lille repraesentationskontor med fire ansatte i Bruxelles. Denne omstaendighed har faaet den italienske statsadvokat til at indlede en undersoegelse af, hvorvidt der er tale om en forbrydelse mod statens integritet, uafhaengighed og enhed, hvilket efter straffeloven kan straffes med livsvarigt faengsel.

Er Raadet bekendt med denne foruroligende sag?

Agter Raadet at traeffe foranstaltninger - og i givet fald hvilke - for at faa belyst, om der er nogen rimelig begrundelse for disse undersoegelser, der af offentligheden og spoergeren betragtes som et udslag af et ondsindet og antieuropaeisk sindelag, der er i fuldstaendig modstrid med Maastricht-traktatens aand?

Hvorledes agter Raadet at besvare de anmodninger vedroerende denne sag, som flere parlamentsmedlemmer fremsatte under forhandlingen om redegoerelsen for det italienske formandskabs program paa Europa-Parlamentets plenarmoede i Strasbourg den 17. januar 1996?

Med hvilke foranstaltninger vil Raadet saette en stopper for aktioner af denne art, der - paa et rent politisk-intimiderende grundlag - har til formaal at afskraekke folk fra private initiativer og desavouere den opbygning af et samlet Europa, der var Maastricht-traktatens signatarstaters oenske?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0244/96, E-0258/96, E-0309/96 og E-0584/96 (3. juni 1996)

Raadet har ikke faaet forelagt det emne, de aerede parlamentsmedlemmer omtaler, og heller ikke spoergsmaalet om aabning af informationskontorer fra andre regioner, da saadanne anliggender falder uden for Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0176/96 af Kenneth Coates (PSE) til Kommissionen (1. februar 1996)

Om: Miljoebeskyttelse - den kumulative effekt af kulminedrift i aabent brud

Hvorledes kan man haandhaeve kravene i direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )), om de »kumulative« virkninger af udviklingsprojekter underkastes bestemmelserne om vurdering af indvirkningen paa miljoeet?

Hvilke forskningsresultater og oplysninger ligger Kommissionen inde med desangaaende, navnlig hvad angaar en raekke isolerede aabne bruds kumulative indvirkning paa det lokale miljoe i en konkret lokalitet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (11. marts 1996)

I henhold til direktiv 85/337/EOEF kraeves der foretaget miljoerisikovurderinger i forbindelse med projekter, som maa forventes at kunne faa en vaesentlig indvirkning paa miljoeet som foelge af bl.a. deres art, dimensioner og placering (artikel 2). Det er noedvendigt noeje at betragte hvert enkelt projekt i relation til miljoeforholdene i det omraade, for projektet foreslaas placeret. Der boer derfor tages hensyn til de eksisterende miljoeforhold, herunder dem, der er betinget af andre tilsvarende projekter i omraadet, naar man tager stilling til, om et bestemt projekt henhoerer under direktivets anvendelsesomraade. Saafremt dette maatte vaere tilfaeldet, kraeves der i henhold til direktivet, alt afhaengigt af hvert enkelt tilfaelde, foretaget en vurdering af de direkte og indirekte virkninger af et projekt, herunder kumulative virkninger (artikel 3 og bilag III). Hvor det er blevet fastslaaet, at direktivet finder anvendelse i overensstemmelse med den her foretagne analyse, kan dets bestemmelser haandhaeves ved hjaelp af de mekanismer, medlemsstaten har etableret med sin gennemfoerelseslovgivning.

Kommissionen raader ikke over nogen forskningsresultater vedroerende de kumulative virkninger af kulmindedrift i flere aabne brud i samme omraade. Ikke desto mindre erkender Kommissionen, at der boer tages mere hensyn til de indirekte og de kumulative virkninger og til samspillet mellem de forskellige faktorer i de miljoerisikovurderinger, der foretages i medlemsstaterne, og den overvejer at igangsaette en saerlig undersoegelse desangaaende. Desuden er Kommissionen nu i gang med at udarbejde et forslag til et direktiv om strategisk miljoevurdering, som i sin nuvaerende form ogsaa vil omfatte planer og programmer inden for udvindingssektoren. Der er ved at blive foretaget en raekke »case studies« i relation til dette forslag, hvor man bl.a.vil se paa spoergsmaalet om vurderingen af de kumulative virkninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0535/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Stoette fra Den Europaeiske Socialfond

Vil Kommissionen kunne stoette et forslag om omdirigering af stoette fra Den Europaeiske Socialfond mellem forskellige forvaltningsorganer, herunder f.eks. lokale myndigheder, uddannelses- og virksomhedsraad, institutioner for videregaaende uddannelser og frivillige organisationer inden for forskellige regioner, hvor et forvaltningsorgan er ude af stand til fuldt ud at udnytte stoetten i et bestemt aar?

Har Kommissionen kendskab til saadanne ordninger i andre medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (29. marts 1996)

Tilsynsudvalget for maal nr. 3 fordeler de aarlige finansielle bevillinger mellem de forskellige sektorer i overensstemmelse med de prioriteringer og forholdsregler, der er opstillet i det samlede programmeringsdokument (SPD) mellem de forskellige sektorer. Hvis der for et givet aar er ubrugte midler, kan tilsynsudvalget give tilladelse til at disse midler omfordeles paa regionalt plan, under forudsaetning af at de regionale koordinationsgrupper har anbefalet dette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0651/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Anvendelsen af bevillingerne til programmet Byprojekt mod Racisme

Kan Kommissionen forelaegge oplysninger om anvendelsen af bevillingerne til programmet Byprojekt mod Racisme (GD V, Afdelingen for Migrantpolitik og Fremme af Arbejdstagernes Frie Bevaegelighed) i 1993, 1994 og 1995, isaer hvad angaar udbetalinger til organisationer, der opererer i Forbundsrepublikken Tyskland?

Kan Kommissionen ogsaa naermere angive, om de paagaeldende organisationer er velgoerende foreninger, offentlige organer eller kommercielle foretagender?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (7. maj 1996)

Kommissionen vil foerst og fremmest gerne oplyse det aerede parlamentsmedlem om, at programmet Byprojekt mod Racisme blev lanceret i 1995. Der har derfor ikke vaeret nogen samfinansiering af projekter i 1994.

Ud af i alt 30 projekter inden for Faellesskabet i 1995 blev fem projekter i Tyskland samfinansieret, hvoraf de tre blev ledet af offentlige organisationer og to af nonprofit foreninger. Kommissionen goer opmaerksom paa, at paa dette aktionsomraade tager den ikke del i finansieringen af projekter, der forestaas af kommercielle foretagender.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0648/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Vandingsprojektet Baixio de Irecê

I Irecê-regionen i den brasilianske delstat Bahia er der planer om et kaempemaessigt vandingsprojekt, som har faaet navnet Baixio de Irecê-projektet.

I oejeblikket arbejdes der allerede paa et lille pilotprojekt, uden at delstaten Bahia har givet den miljoetilladelse, der er obligatorisk, for at et saadant forehavende kan paabegyndes.

Har Kommissionen kendskab til dette projekt og dets finansiering?

Deltager Kommissionen selv i finansieringen af dette projekt eller af pilotprojektet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (3. april 1996)

Kommissionen takker det aerede medlem for hans interesse for de samarbejdsforanstaltninger, der er ivaerksat i de latin-amerikanske lande.

Den takker ham ligeledes for de indsendte oplysninger om vandingsprojektet Baixo de Irecê, som den overhovedet ikke deltager i, og som den ikke har nogen specifikke oplysninger om.

Kommissionen anmoder det aerede medlem om, saafremt han anser det for relevant, at tilsende den supplerende oplysninger om det naevnte projekt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0331/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Forslag til regeringskonferencen - Borgernes rettigheder

Hvis der skal skabes et virkeligt borgernes Europa, er det indlysende, at der i traktaten skal indfoejes en praecis liste over borgernes grundlaeggende rettigheder, der skal omfatte beskyttelse mod forskelsbehandling paa ethvert grundlag.

Hvordan vil Kommissionen overbevise medlemsstaterne om noedvendigheden af en saadan foranstaltning, og hvilken modstand forventer den at moede fra medlemsstater, der er imod, at der indfoejes en saadan liste i traktaten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (25. april 1996)

Kommissionen har gjort det klart i sin udtalelse om regeringskonferencen, at man paa konferencen maa soerge for, at der i traktaten indarbejdes bestemmelser, der forbyder forskelsbehandling af enhver art og fordoemmer racisme og fremmedhad.

Kommissionen vil i forlaengelse af sin udtalelse spille en aktiv rolle paa konferencen og fremlaegge sit syn paa borgernes rettigheder, og den forventer at moede stor stoette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0722/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Offentliggoerelse af dokumenter fra Kommissionen

Kommissionen anmodes om naermere oplysninger vedroerende den procedure, den anvender med henblik paa at give trykkerier i Den Europaeiske Union mulighed for at afgive tilbud i forbindelse med offentliggoerelse af Kommissionens dokumenter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (23. april 1996)

Trykkeriaftalerne, som Publikationskontoret udbyder i underleverance, er for stoerstedelens vedkommende tildelt paa basis af kontrakter, som i henhold til bestemmelserne i faellesskabsdirektiverne og GATT-aftalen systematisk udbydes i licitation. Disse udbud offentliggoeres i Supplement til De Europaeiske Faellesskabers Tidende og i databasen TED ('Tender Electronics Daily').

Enkelte, mindre punktaftaler bliver undertiden tildelt efter indkaldelse af bud i henhold til bestemmelserne i finansforordningen ((Senest aendret ved Raadets forordning (EF, Euratom, EKSF) nr. 2335/95 af 18. september 1995 - EFT nr. L 240 af 7. oktober 1995. )) vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0225/96 af Angela Sierra González (GUE/NGL), Laura González Álvarez (GUE/NGL) og María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen (9. februar 1996)

Om: Indvirkningen paa miljoeet af omfartsvejen ved Laguna (Tenerife)

Den 2. oktober 1995 besvarede Kommissionen skriftlig forespoergsel E-1886/95 ((EFT nr. C 326 af 6.12.1995, s. 10. )) om indvirkningen paa miljoeet af omfartsvejen ved Laguna.

Kommissionen tilkendegav i sit svar, at den ville »rette henvendelse til de spanske myndigheder med henblik paa at faa disses kommentarer hertil«.

Mener Kommissionen ikke, at det haster med at faa undersoegt, om de kanariske myndigheder anvender faellesskabsretten paa miljoeomraadet korrekt, foer der sker uoprettelige skader?

Har Kommissionen modtaget de oplysninger, den har anmodet om?

Kan Kommissionen i oevrigt oplyse, om de naevnte amlaegsarbejder paa nogen maade finansieres af faellesskabsmidler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. april 1996)

Kommissionen har faktisk rettet forskellige henvendelser til de spanske myndigheder med henblik paa at faa naermere oplysninger om de forhold, de aerede medlemmer omtaler.

De spanske myndigheder har for nylig givet Kommissionen deres kommentarer. Da Kommissionen ikke finder dette svar tilfredsstillende, har den udbedt sig yderligere oplysninger.

Kommissionen skal ikke undlade at underrette de aerede medlemmer, saa snart de oenskede informationer foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0482/96 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Forsoeg i forbindelse med kosmetiske midler

Hvilke konkrete foranstaltninger agter Kommissionen eventuelt at traeffe og hvornaar i overensstemmelse med dens forpligtelser i henhold til direktiv 93/35/EOEF ((EFT nr. L 151 af 23.6.1993, s. 32. )) og 86/609/EOEF ((EFT nr. L 358 af 18.12.1986, s. 1. )), da den ikke er i stand til at forelaegge en detaljeret analyse af de forsoeg, der paa indevaerende tidspunkt foretages i EU, saaledes at der kan skabes garanti for, at der udvikles forsoegsmetoder, hvor der ikke anvendes levende dyr, og at disse goeres retsgyldige som tilfredsstillende alternative metoder inden 1998?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (25. april 1996)

Raadets direktiv 93/35/EOEF om sjette aendring af kosmetikdirektivet fastsaetter, at medlemsstaterne skal forbyde markedsfoering af kosmetiske midler, der indeholder »bestandele eller forbindelser heraf, der er blevet afproevet paa dyr efter den 1. januar 1998 for at opfylde dette direktivs krav«. Det fastsaettes endvidere i direktivet, at »Kommissionen hvert aar skal forelaegge en rapport for Parlamentet og Raadet om de fremskridt, der goeres med hensyn til udvikling, validering og juridisk godkendelse af metoder, der kan anvendes i stedet for dyreforsoeg«.

Kommissionen oversendte sin aarsrapport for 1994 til Parlamentet og Raadet den 16. december 1994. En af konklusionerne er, at man med rimelighed kan haabe paa, at in vitro-alternative metoder, som yder samme beskyttelse for forbrugeren som tilsvarende dyreforsoeg, vil staa til raadighed i naer fremtid paa en raekke specifikke omraader. Endvidere fremgaar det af rapporten, at det snart vil vaere muligt at faa endelige produkter afproevet udelukkende in vitro takket vaere den eksisterende viden om bestandelenes toksicitet.

Kommissionen forbereder nu sin rapport for 1995, som vil blive vedtaget i naer fremtid og oversendt til Parlamentet og Raadet. Denne rapport vil indeholde de detaljer, Kommissionen har vaeret i stand til at indsamle fra medlemsstaterne, og informationer om de fremskridt, der er gjort indtil nu, og om udsigterne for fremtiden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0705/96 af Eolo Parodi (UPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Indfoersel af oel fra tredjelande

I forbindelse med import af oel fra tredjelande til Italien udsteder et kontor, der er officielt anerkendt af de italienske myndigheder, et produktionscertifikat vedroerende oprindelseslandet, som imidlertid ikke kraeves af de andre EU-medlemsstater.

Dette har til foelge, at visse kvaliteter oel foerst skal transporteres igennem en af de andre EU-medlemsstater, foer de frit kan indfoeres i Italien uden udstedelse af noget certifikat.

1. Mener Kommissionen ikke, at de tekniske begraensninger, der gaelder i Italien, er i modstrid med direktiv 92/83/EOEF ((EFT nr. L 316 af 31.10.1992, s. 21. ))?

2. Mener Kommissionen endvidere ikke, at denne fremgangsmaade har alvorlige negativt virkninger for de italienske importoerer af oel fra tredjelande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (16. april 1996)

Det aerede medlem henviser sandsynligvis til det overensstemmelsescertifikat, som Italien kraever ved indfoersel af oel fra tredjelande, paa grundlag af artikel 19 i lov nr. 1354 af 16. august 1962, aendret ved artikel 7 i lov nr. 329 af 14. juli 1974.

Kommissionen mener, at forpligtelsen til at fremlaegge et saadant certifikat, med det formaal at sikre sig, at det importerede oel opfylder de egenskaber, der kraeves i den italienske lovgivning, ikke er i uoverensstemmelse med direktiv 92/83/EOEF, som begraenser sig til at harmonisere strukturen for visse af medlemsstaternes afgifter.

Kommissionen henleder imidlertid det aerede medlems opmaerksomhed paa bestemmelsen i artikel 58, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 2913/92 om indfoerelse af en EF-toldkodeks ((EFT nr. L 302 af 19.10.1992. )). I denne bestemmelse fastsaettes der mulighed for at anvende visse restriktioner enten i medfoer af national ret eller faellesskabsretten. I det naevnte tilfaelde, drejer det sig om restriktioner af national karakter. Kommissionen er dog af den opfattelse, at de italienske myndigheder boer undersoege, om det er relevant at opretholde disse certifikater, under hensyntagen til de styrende principper for det indre markeds funktion.