ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2293/00

af James Nicholson (PPE-DE) til Rådet

(11. juli 2000)

Om: Humanitær bistand til Sydsudan.

Vil Rådet kommentere sin beslutning om at stoppe den humanitære bistand til Sydsudan og oplyse, hvilke protester det har fremsat i forbindelse med den sudanske regerings brud på menneskerettighederne?

Svar

(9. november 2000)

Det ærede parlamentsmedlem gøres opmærksom på, at Rådet aldrig har truffet beslutning om at indstille den humanitære bistand til Sydsudan. I en erklæring fra formandskabet af 8. marts 2000 gav Den Europæiske Union imidlertid udtryk for sin alvorlige bekymring over, at SPLM/SRRA byder ong'erne sådanne forhold at arbejde under i områderne i Sydsudan, at mange af disse organisationer har valgt at trække sig ud. EU anmodede SPLM/SRRA om at overveje at genoptage forhandlingerne med ong'erne hurtigst muligt for at skabe forhold, der gør det muligt for ong'erne at fortsætte den humanitære indsats frit og i overensstemmelse med humanitær folkeret.

Den Europæiske Union har i de seneste år regelmæssigt taget spørgsmålet om menneskerettighedssituationen i Sudan op både i Menneskerettighedskommissionen i Genève og i andre kompetente instanser under De Forenede Nationer samt siden november 1999 direkte med de sudanske myndigheder som led i den fornyede dialog EU-Sudan. Navnlig de møder i forbindelse med den fornyede dialog EU-Sudan, der har været afholdt indtil nu, har gjort det muligt åbent og konstruktivt at komme ind på talrige spørgsmål vedrørende menneskerettighederne i Sudan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3227/00

af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen

(17. oktober 2000)

Om: Europa-Kommissionens kontrol med virksomhedssammenlægninger

Kommissær Monti har flere gange givet udtryk for, at han går ind for en ændring af forordningen om kontrol med virksomhedssammenlægninger, med henblik på at øge Europa-Kommissionens beføjelser. Flere ting taler til fordel herfor.

Det drejer sig bl.a. om forlydenderne i Spanien om en fusion af Endesa og Iberdrola, et projekt, som den spanske regering åbenbart har samtykket i. I påkommende tilfælde må man ikke glemme, at de fusionerende virksomheder udfolder to tredjedele af deres aktiviteter i Spanien, hvorfor de ikke har fællesskabsdimension. På den anden side godkendes virksomhedssammenlægninger i Spanien ikke af et uafhængigt organ, som f.eks. konkurrencedomstolen, men af regeringen selv.

Mener Kommissionen, at den bør have beføjelse til at kontrollere virksomhedssammenlægninger, når disse vedrører virksomheder i strategiske sektorer, som kun udfolder sine aktiviteter i et enkelt land?

Har Kommissionen taget standpunkt til planerne om fusion af de to vigtigste elektricitetsvirksomheder i Spanien? Mener Kommissionen, at denne fusion vil kunne påvirke konkurrencen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(9. november 2000)

I sin rapport(1) fra juni 2000 om anvendelse af tærskelværdierne i fusionsforordningen(2), der er fremsendt til Europa-Parlamentet, anførte Kommissionen med hensyn til fusioner af virksomheder, der har over 2/3 af deres omsætning i én eller samme medlemsstat, at hvad angår 2/3-reglen er det Kommissionens erfaring, at en række transaktioner med klare grænseoverskridende virkninger undtages fra fusionsforordningen på grund af dette kriterium mldr Det må dog konstateres, at de foreliggende oplysninger ikke er tilstrækkelige til at drage nogen endelige konklusioner. Der er derfor behov for flere oplysninger og analyser, inden der kan drages nogen konkret konklusion og foreslås specifikke ændringer.

Da Kommissionen på grund af de manglende oplysninger ikke engang kan danne sig en foreløbig mening, kan den ikke udtale sig om den pågældende fusion.

(1) KOM(2000) 399 endelig udg.

(2) http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2404/00 af Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) til Rådet. Omkomne flygtninge ved EU's ydre grænser.



EF-Tidende nr. 103 E af 03/04/2001 s. 0146 - 0146



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2404/00 af Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) til Rådet (11. juli 2000) Om: Omkomne flygtninge ved EU's ydre grænser Hvor mange omkomne flygtninge blev der fundet ved EU's ydre grænser i 1999 og de første seks måneder af 2000, og hvor mange tilskadekomne flygtninge blev der fundet (opdelt efter måned, flygtningenes oprindelsesland, findestedet (land, region) og former for skader)? Svar (7. november 2000) Rådet er ikke i besiddelse af de oplysninger, som det ærede parlamentsmedlem anmoder om.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2577/00

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Rådet

(26. juli 2000)

Om: Anvendelse af rektificeret most til skade for den sicilianske vinsektor

Den sicilianske vinsektor er inde i en vigtig fase med ekspansion og forbedring af sine produkter, hvis kvalitet nyder anerkendelse verden over. De kompetente fællesskabsmyndigheder belaver sig nu på at vedtage bestemmelser, som vil tillade brugen af rektificeret koncentreret most udvundet af druer høstet uden for vindyrkningszone C III A og C III B. Disse bestemmelser ville få en negativ indvirkning på hele den sicilianske vinsektor og på vinsektoren i andre Middelhavsregioner.

Kan Rådet:

1. bekræfte rigtigheden af oplysningen om den nært forestående vedtagelse af ovennævnte bestemmelser?

2. i bekræftende fald træffe foranstaltninger med henblik på en nyudformning af de pågældende bestemmelser for at undgå, at de sicilianske vinvirksomheder påføres alvorlige økonomiske skader?

Svar

(10. november 2000)

Den fælles markedsordning for vin omfatter ikke bestemmelser om, at der kun må anvendes rektificeret koncentreret most udvundet af druer høstet i bestemte vindyrkningszoner. Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin(1) indeholder i afsnit III, kapitel III, der vedrører støtte til bestemte anvendelser, bestemmelser om særlig støtte til blandt andet rektificeret koncentreret most (artikel 34, litra b)). Det hedder desuden i denne artikel, at ydelsen af støtten kan forbeholdes produkter fra vindyrkningszonerne C III, hvis det uden denne foranstaltning ikke er muligt at opretholde samhandelsmønstret for most og for vin til forskæring.

Disse nye regler har været gældende siden den 1. august 2000, og Kommissionen har inden for rammerne for sin kompetence til fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser vedtaget forordning (EF) nr. 1623/2000 af 25. juli 2000(2).

Da det er Kommissionen, der har kompetence på området, tilkommer det ikke Rådet at udtale sig om gennemførelsesforordningens anvendelsesområde.

(1) EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1.

(2) EFT L 194 af 31.7.2000, s. 45.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2089/00

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2000)

Om: Det Europæiske Sprogår

Under mødeperioden i april 2000 vedtoges betænkningen af Graça Moura, hvori der blev givet grønt lys for Kommissionens forslag til afgørelse om at erklære 2001 for Europæisk Sprogår.

I denne afgørelse er der ikke udtrykkeligt taget højde for de sprog, som kun er officielle i en del af EU, idet det overlades til medlemsstaterne at afgøre, hvorvidt disse sprog er omfattet af foranstaltningerne i afgørelsen eller ej.

Hvorledes agter Kommissionen i betragtning af, at de sprog, som kun er officielle i en del af EU, også indgår i EU's kulturarv og derfor skal beskyttes og fremmes, at sikre, at disse er omfattet af foranstaltningerne som led i Det Europæiske Sprogår?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(27. september 2000)

De sprog, der udtrykkelig nævnes i artikel 1 i forslag til afgørelse om indførelse af Det Europæiske Sprogår(1), er de officielle sprog samt letzeburgesch og irsk og andre sprog, der måtte blive identificeret af medlemsstaterne i forbindelse med afgørelsens gennemførelse. Kommissionen vil respektere medlemsstaternes beslutning om, hvilke andre sprog end dem, der udtrykkelig er nævnt, der skal omfattes af foranstaltningen.

En stor del af de aktiviteter, der skal gennemføres i sammenhæng med Det Europæiske Sprogår, bør imidlertid være neutrale i spørgsmålet om, hvilke sprog der indgår i aktiviteterne. Den europæiske oplysningskampagne vil som hovedemne have betydningen af sproglig mangfoldighed og fremme af sprogindlæring generelt. Kampagnen vil fremme indlæring af alle sprog.

Kommissionen er af den opfattelse, at der skal dækkes så mange sprog som muligt i tilfælde, hvor foranstaltningen er målrettet mod bestemte sprog.

(1) EFT C 56 E af 29.2.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2384/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Rådet. Frister for svar på skriflige forespørgsler..



EF-Tidende nr. 103 E af 03/04/2001 s. 0142 - 0142



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2384/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Rådet (24. juli 2000) Om: Frister for svar på skriflige forespørgsler. Vil Rådet i betragtning af sine forsinkede svar på de skriflige forespøgsler E-0570/00, E-0571/00, E-0572/00/ og E-0573/00 af 14. februar 2000 og E-0917/00 af 8. marts 2000 gøre rede for sin nuværende politik vedrørende frister for svar på skriftlige forespsørgsler? Svar (7. november 2000) Rådet minder det ærede parlamentsmedlem om, at det allerede har besvaret denne forespørgsel i forbindelse med svarene på forespørgsel E-1299/00, E-1300/00 og P-1541/00. Rådet bekræfter, at det bestræber sig på at opnå den balance, der blev beskrevet i den forbindelse med hensyn til udarbejdelse af svar på de forespørgsler, som det får forelagt af medlemmerne af Europa-Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2940/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2000)

Om: Afskaffelse af skatteprivilegier for diplomater

Under henvisning til forespørgsel E-1996/99(1) vil jeg gerne takke for kommissærens konklusion, at denne type privilegier, der er fastlagt i Wienerkonventionen for diplomater fra en medlemsstat, der er stationeret i en anden medlemsstat, ikke længere er berettiget på det indre marked og burde afskaffes.

Da Kommissionen derfor er af den opfattelse, at disse skattefordele er utidssvarende, hvilket dels fremgår af Kommissionens beslutning af 29. september 1999 dels af foranstaltningerne til afskaffelse af duty free shops inden for Den Europæiske Union, bedes den oplyse, om den ikke kunne tage initiativ til den nødvendige enstemmige rådsbeslutning til ændring af den forældede Wienerkonvention fra 1961?

(1) EFT C 219 E af 1.8.2000, s. 63.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. november 2000)

Som allerede angivet i svaret på skriftlig forespørgsel E-1996/99 fra det ærede medlem(1), vil et fællesskabsinitiativ om skatteprivilegier for diplomater berøre medlemsstaternes anvendelse af Wienerkonventionen. Vedtagelsen af et forslag fra Kommissionen i denne retning kræver en enstemmig afgørelse i Rådet, hvilket forekommer usandsynligt. På denne baggrund har Kommissionen ikke for øjeblikket til hensigt at forelægge et sådant forslag. De gældende fællesskabsbestemmelser hindrer dog ikke de enkelte medlemsstater i at begrænse privilegierne for diplomater, som foreslået af det ærede medlem.

(1) EFT L 219 E af 1.8.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3107/00

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(27. september 2000)

Om: Menneskerettigheder og demokrati i Nigeria

Vil Kommissionen oplyse, hvordan der vil blive ydet støtte til menneskerettigheder og demokrati i Nigeria, når der ikke er adgang til den tidligere budgetpost, som var opført til Nigeria?

Vil finansieringsniveauet blive opretholdt, og vil tilsagn om at oprette en menneskerettighedsfond i lighed med den, EU har støttet i Sydafrika, blive fulgt op?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(25. oktober 2000)

Der vil fortsat blive ydet støtte til menneskerettigheder og demokrati i Nigeria under den generelle budgetpost B7-7020 menneskerettigheder og demokrati i udviklingslandene, navnlig AVS-landene, som det er tilfældet for de øvrige lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) (med undtagelse af det sydlige Afrika, som er omfattet af budgetpost 7021). Denne budgetpost tager sigte på tilskyndelsesforanstaltninger. Foranstaltninger til at fremme menneskerettigheder og demokrati kan ligeledes finansieres gennem Den Europæiske Udviklingsfond, hvilket sker i andre lande. Tre projekter til et samlet beløb af 1,7 mio. EUR er under forberedelse for Nigeria og skal finansieres under budgetpost B7-7020 på budgettet for 2000. Disse projekter skal støtte det civile samfund og fængselsvæsenet. Et fjerde projekt for faglig bistand til et beløb af 310 000 EUR skal finansieres over budgetpost B7-7020A.

Kommissionen er bevidst om Nigerias politiske og geografiske betydning og mener, at det er vigtigt at forbedre kvaliteten af menneskerettighedsprojekterne i landet, bl.a. ved at forlænge og styrke den faglige bistand på stedet. Bistandens størrelse afhænger af kvaliteten af de projekter, der forelægges til finansiering. Kvaliteten af de projekter, der er forelagt vedrørende Nigeria, enten spontant eller som følge af indkaldelsen af forslag i juni 1999, har imidlertid været skuffende.

Hvad angår forslaget om at oprette en menneskerettighedsfond, mener Kommissionen, at de nuværende omstændigheder er anderledes end dem, der gjorde sig gældende i 1996, hvor man besluttede at oprette en fond i Sydafrika. Desuden har denne fond ændret sig siden da. Den er nu en sydafrikansk ikke-statslig organisation (ngo) med ansvar for at gennemføre Fællesskabets program for menneskerettigheder i Sydafrika. Den er imidlertid også berettiget til støtte fra medlemsstaterne og lokale institutioner og får ikke længere faglig bistand fra Kommissionen.

I overensstemmelse med Parlamentets henstillinger besluttede Kommissionen den 16. maj 2000 at afvikle de kontorer for faglig bistand, der er knyttet til programmerne for de eksterne forbindelser. Det er svært at forene denne beslutning, som udgør et vigtigt trin i reformen af forvaltningen af bistanden til tredjelande, med oprettelsen af en ny menneskerettighedsfond i Nigeria.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2722/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Indkomster inden for landbruget

Hvor stor har den gennemsnitlige årsindkomst (i ecu/euro) været i landbrugserhvervet i de seneste ti år?

Hvilken andel af den nationale gennemsnitlige indkomst repræsenterer dette beløb i hver enkelt medlemsstat for hvert år i de seneste ti år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(13. oktober 2000)

Landbrugsindkomst kan defineres på mange måder. Til sammenligning af indkomsten af landbrugsaktiviteter i medlemsstaterne anvender Kommissionen normalt realnettoværditilvæksten i faktorpriser pr. årsarbejdsenhed, der foreligger for alle medlemsstater. Denne parameter omfatter indkomst af landbrugsaktiviteter, men er ikke fuldt ud repræsentativ for en landbrugers samlede indkomst. For det første er betalte lejeudgifter, rentebeløb og lønninger ikke fratrukket. For det andet kan landbrugeren modtage anden indkomst som f.eks. løn, sociale tilskud, indkomst af aktiviteter uden for landbruget, eller betale afgifter, sociale bidrag osv. Indkomst pr. indbygger udtrykkes på grundlag af en årsarbejdsenhed, der i store træk svarer til fuld beskæftigelse.

Landbrugsindkomstens andel af landbrugsbefolkningens samlede disponible indkomst og indkomstelementer som lejeindtægter, rentebeløb og løn varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. Disse elementer bør sammen med den harmoniserede beregning af indkomsten i medlemsstaterne haves i erindring, når man forsøger at drage konklusioner af sammenligninger af indkomsten.

Den gennemsnitlige landbrugsindkomst i de 15 medlemsstater i perioden 1990-1998 er vist i de tabeller, som sendes direkte til det ærede medlemsstat og Parlamentets sekretariat (beløb i euro og købekraftstandard). Der gives ikke indkomststatistikker for 1999, da oplysningerne for dette år fortsat kun er foreløbige. Indkomststatistikkerne for 1999 er endvidere udarbejdet efter en ny metodologi for landbrugsoplysningerne. Der foreligger ikke oplysninger for en længere periode for alle medlemsstater efter den nye metodologi.

Hvad det andet spørgsmål angår, bør det understreges, at landbrugsindkomstens andel af den gennemsnitlige nationale indkomst, som defineret ovenfor, ikke udgør nogen meningsfuld indikator af den relative situation for mennesker, der er beskæftiget i landbruget. Den for landbruget anvendte indkomstindikator kan ikke sammenlignes med den gennemsnitlige indkomst pr. indbygger i den øvrige økonomi, herunder i sektorer, hvor lønninger udgør den vigtigste indkomstkilde, da landbrugsindkomsten udgør både landbrugerens indkomst (af hans arbejde) og indkomsten eller fortjenesten for hans virksomhed (denne indkomst omtales som en blandet indkomst i de nationale statistikker). Endelig er antallet af mennesker, der driver landbrug, udtrykt i volumen, dvs. i årsarbejdsenheder, mens sådanne statistikker ikke udarbejdes for andre erhvervssektorer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2106/00 af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Rådet. 1995-konventionen om beskyttelsen af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser.



EF-Tidende nr. 103 E af 03/04/2001 s. 0063 - 0063



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2106/00 af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Rådet (30. juni 2000) Om:1995-konventionen om beskyttelsen af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser Hvilke aktioner agter Rådet at iværksætte for at sikre ratificeringen af 1995-konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser i betragtning af, at denne burde have været gennemført i 1998, og at ratificeringen vil blive meningsløs, når først Kommissionen har fremsat et forslag til fællesskabsretsakt? Svar (7. november 2000) Rådet fortsætter med at opfordre de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til snarest muligt at ratificere konventionen, der blev undertegnet i 1995, og dens protokoller. Rådet finder ikke, der er grund til at overveje de mulige konsekvenser af et initiativ fra Kommissionen til en fællesskabsretsakt på området, så længe et sådant initiativ ikke er blevet taget eller officielt bebudet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3002/00

af Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) til Kommissionen

(20. september 2000)

Om: Den tyske lov om skattenedsættelser udlodninger fra tyske investeringsforeninger, hvis indskud er placeret i aktier, beskattes kun af 50 % af beløbet

Det fremgår af en artikel i Frankfurter Allgemeine Zeitung af 2.9.2000, at den tyske lov om skattenedsættelser, der træder i kraft den 1.1.2001, stiller udenlandske investeringsforeninger, hvis indskud er placeret i aktier, dårligere i forhold til investeringsforeninger, der er oprettet efter tysk ret. I Tyskland vil kun halvdelen af aktieudbyttet fremover blive beskattet, mens udlodninger fra ikke-tyske investeringsforeninger, hvis indskud er placeret i aktier, beskattes efter den hidtidige ordning, dvs. af det fulde beløb.

1. Hvordan vurderer Kommissionen disse nye bestemmelser i den tyske skatteret på baggrund af ligebehandlingsprincippet i EF-retten og forbuddet mod forskelsbehandling?

2. Hvad agter Kommissionen eventuelt at foretage sig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(15. november 2000)

Kommissionen vil gerne gøre det ærede medlem opmærksom på, at flere udenlanske investeringsforeninger har forelagt den spørgsmålet om skattereglerne for investeringsforeninger, hvis indskud er placeret i aktier.

1. På nuværende tidspunkt vil Kommissionen understrege, at den er bekendt med den lov, der er nævnt i artiklen i Frankfurter Allgemeine Zeitung af 2. september 2000, som det ærede medlem henviser til. Med udgangspunkt i de relevante fællesskabsbestemmelser, bl.a. princippet om ikke-forskelsbehandling, er Kommissionen ved at foretage en grundig undersøgelse af skattereglerne for aktieudbyttet fra tyske investeringsforeninger i forhold til udenlandske investeringsforeninger.

2. Afhængigt af resultaterne af ovennævnte undersøgelse vil Kommissionen i givet fald lade sagen følge den i EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169) omhandlede procedure.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2421/00

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(11. juli 2000)

Om: Reformen af den fælles markedsordning for ris

Kommissionen vedtog den 7. juni et forslag til reform af den fælles markedsordning for ris, som indebærer eliminering af prisinterventionsmekanismen og forøgelse af den direkte støtte, herunder ris inden for rammerne af den fælles markedsordning for markafgrøder. Det lader desuden til, at der er ønske om at benytte denne foranstaltning til at kunne forhøje tolden på ris med oprindelse i tredjelande.

Interventionsprisen er af grundlæggende betydning for at kunne beskytte sektoren mod import fra tredjelande, som opererer med mere konkurrencedygtige priser på verdensmarkedet, og det er muligt, at forøgelsen af støtten ikke kompenserer for tabene som følge af elimineringen af interventionsprisen, hvilket betyder ringere rentabilitet for denne sektor. Ris er desuden allerede underkastet en ordning, hvorved der sker diskrimination i forhold til andre markafgrøder.

Hvorledes agter Kommissionen på denne baggrund at råde bod på denne diskrimination af ris i forhold til andre markafgrøder? Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at foreslå med henblik på, at reformen af den fælles markedsordning for ris ikke medfører en uligevægt på markedet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(1. august 2000)

Forslaget til reform af den fælles markedsordning for ris går ud på at medtage ris(1) i støtteordningen for visse markafgrøder samt at afskaffe interventionsprisen.

Kommissionen mener ikke, at dette forslag giver anledning til nogen form for forskelsbehandling af ris i forhold til de øvrige kunstvandede afgrøder, der vil kunne skabe uligevægt på markedet. Det tager sit udgangspunkt i en forhøjelse af udbetalingen pr. overfladeenhed på de aktuelle 52,65 pr. ton til 63 pr. ton, hvilket svarer til den støtte, der er fastsat for alle kornarter fra 2001/2002, mulighed for at vedtage

undtagelsesvise forholdsregler i tilfælde af forstyrrelse af markedet, efter at man har afskaffet interventionsmekanismen, samt endelig en forhøjelse af beskyttelsen udadtil og af fællesskabspræferencen ved at anvende den generelle ordning med faste takster. Dette aspekt af forslaget skal der forhandles om med leverandørlandene.

Disse foranstaltninger gør det sideløbende med braklægningen af jorderne muligt at opnå en vis ligevægt mellem udbud og efterspørgsel, idet man samtidig bevarer de risdyrkende landbrugeres indkomster.

(1) KOM(2000) 278 endelig udg.