SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4076/98

af Nana Mouskouri (PPE) og Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Finansiering af programmerne "ekstraundervisning" via bevillingerne til uddannelse inden for rammerne af EF-stoetterammen for Graekenland

Det graeske undervisningsministeriums saakaldte "undervisningsreform" omfatter bl.a. indfoerelse af "ekstraundervisningsprogrammer", og foerst og fremmest i "enhedsgymnasiet". Formaalet med disse timer er isaer at hjaelpe de svageste elever til at tilpasse sig kravene i enhedsgymnasiet ved at give dem ekstra hjaelp i overgangsperioden.

Det, at der undervises i en lang raekke fag i mange timer og under anvendelse af samme indlaeringssystem, har imidlertid givet anledning til kritik. Er man saaledes i faerd med at oprette en sekundaer skole? Gennemfoerelsen af ekstraundervisningen giver derfor anledning til en raekke spoergsmaal.

De kriterier, der er blevet lagt for valg af de laerere, der skal give denne ekstraundervisning, bliver i virkeligheden ofte misligholdt, enten af objektive aarsager (f.eks. i smaa provinsbyer, hvor der ikke findes laerere med de formelle kvalifikationer) eller af subjektive aarsager (man vaelger blot visse af skolens laerere, uden at forsoege at finde andre), hvorfor det som regel er de samme personer, der underviser baade om formiddagen og om eftermiddagen. Man kan saaledes spoerge sig selv - og det goer ministeren ogsaa - om det, der ikke opnaas om morgenen, naar alt kommer til alt kan opnaas om eftermiddagen, og oven i koebet finansieret med 25 mia. drakmer fra Faellesskabernes budget.

Ville det ikke vaere en ide at fastlaegge visse kriterier, som skal overholdes noeje med det formaal, at der udvaelges godt kvalificerede laerere, og tilmed laerere, som endnu ikke har faaet fast ansaettelse, hvorved man bl.a. ogsaa kan bekaempe arbejdsloesheden? Foreligger der officielle oplysninger om antallet af elever, der deltager i ekstraundervisningen, paa baggrund af hvilke man endvidere kan bedoemme dennes effektivitet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(24. februar 1999)

Det graeske undervisningsministerium organiserer ekstraundervisningsprogrammer til stoette for eleverne i enhedsgymnasiet, som er hjoernestenen i den nyligt gennemfoerte undervisningsreform. Denne foranstaltning er inkluderet i ovennaevnte operationelle program (Uddannelse og indledende erhvervsuddannelse under den graeske EF-stoetteramme) og medfinansieres af Den Europaeiske Socialfond. En pilotfase blev implementeret i de sidste maaneder af skoleaaret 1997-98 og programmets overvaagningsudvalg besluttede for kort tid siden at forlaenge den til skoleaaret 1998-99 og 1999-2000.

Undervisningsministeriet har udfaerdiget detaljerede instruktioner om ekstraundervisningsprogrammernes organisering og styring, fag, timer per fag per uge, undervisningsmetoder, maal, udvaelgelse af elever og antal per klasse saavel som laerernes kvalifikationer, udvaelgelse og afloenning. Ministeriet har ogsaa organiseret uddannelsesprogrammer for laererne og andet personale, som er involveret i implementeringen.

Det er undervisningsministeriets opfattelse, at ovennaevnte ekstraundervisning ikke er en gentagelse af den almindelige undervisning, men udgoer supplerende undervisning af eleverne i nye faerdigheder, som kraeves af enhedsgymnasiet.

Ifoelge de graeske myndigheder er konklusionerne fra sidste aars pilotfase meget opmuntrende, baade med hensyn til elevernes interesse, deltagelse og den overordnede organisering.

Programmets overvaagningsudvalg har besluttet, at ekstraundervisningen og hvor effektiv den har vaeret evalueres, naar den nuvaerende programmeringsperiode udloeber.

Det aerede medlem kan faa flere oplysninger ved henvendelse til det graeske undervisningsministerium.