ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1497/97 af Pervenche Berès (PSE) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Energi - elektricitetsvaerker

Kan Kommissionen forelaegge en fortegnelse over eksisterende og planlagte elektricitetsvaerker i den Europaeiske Union?

I denne fortegnelse bedes for hver produktionsenhed angivet energikilde, den nuvaerende produktionskapacitet og den forventede kapacitet om 5 og 10 aar.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (16. juni 1997)

Medlemsstaterne fremsender fortrolige oplysninger om elvaerker og investeringsprojekter i elforsyningssektoren til Kommissionen.

Rapporten fra Unipede-Eurelectric med titlen »Programmes and prospects for the Europe-an electricity sector« indeholder oplysninger vedroerende en raekke forskellige investe-ringsprojekter, som det aerede medlem herigennem kan faa indsigt i. Kommissionen tilstil-ler direkte det aerede medlem samt Europa-Parlamentets generalsekretariat denne rapport.

Oplysninger om de eksisterende elvaerker foreligger i specialiserede publikationer samt i forskellige databaser, som er oprettet i henhold til kommercielle kontrakter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1773/97 af Werner Langen (PPE) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: EU-midlerne til Rheinland-Pfalz siden 1994

Gennem hvilke projekter og fonde har Rheinland-Pfalz modtaget faellesskabsmidler, og hvor meget har der vaeret tale om:

1. til fremme af beskaeftigelsen og bekaempelse af langtidsledigheden fra

a) Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling?

b) Den Europaeiske Socialfond?

c) EUGFL og andre EU-midler?

2. til fremme paa forsknings- og udviklingsomraadet til

a) universiteter og hoejere laereanstalter?

b) det private erhvervsliv?

3. til fremme af forbindelserne og handelen med de oest- og centraleuropaeiske lande?

4. fra programmerne til fordel for energi- og miljoesektoren?

5. fra programmerne til fordel for unge?

6. fra programmerne paa uddannelsesomraadet?

7. til kvindeprojekter?

8. til kulturelle projekter?

9. Hvordan vurderer EU foranstaltningernes succes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (30. juni 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1408/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: Stoette fra Den Europaeiske Socialfond til omskoling og genindslusning af arbejdstagere

Den 1. oktober 1996 forpligtede Kommissionen sig i sit svar paa skriftlig forespoergsel E-2219/96 ((EFT C 365 af 4.12.1996, s. 94. )) til snarest muligt at forelaegge oplysninger vedroerende stoette fra Den Europaeiske Socialfond til et beloeb af 4.500 mia lire til omskoling og genindslusning af arbejdstagere ved virksomhederne Iritecna/Fintecna.

Kan Kommissionen, da der i mellemtiden er gaaet over et halvt aar, oplyse, om den er i stand til at meddele resultaterne af sine efterforskninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. juni 1997)

Kommissionen beklager den forsinkede besvarelse af skriftlig forespoergsel E-2219/96 fra det aerede medlem, men den har haft store vanskeligheder i forbindelse med fremskaffelse af oplysninger fra de italienske myndigheder.

Selskabet Iritecna overtog Fintecna i juli 1993. Dette nye selskab har modtaget en finansiering paa 4.767 mio lire, hvoraf 3.023 mio lire blev udbetalt mellem den 2. april 1991 og den 18. februar 1994. Yderligere oplysninger herom sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

Disse midler er blevet anvendt til finansiering af interventioner vedroerende uddannelse af arbejdsloese voksne og voksne, der er ansat i store, mellemstore eller smaa virksomheder, uddannelse af unge og langtidsledige samt omskoling af voksne, der allerede har beskaeftigelse.

De 13 selskaber, som indgaar i Iritecna Holding, har gennemfoert uddannelseskurserne, som blev samfinansieret af Den Europaeiske Socialfond (ESF). Der er tale om foelgende selskaber:

Morteo Soprefim SPA Ponteggi Dalmine SPA Italtekna SPA Autostrade SPA FMI SPA Idrotekna SPA Ingegner Leone Nuova Mecfond SPA Castalia SPA Mededil SPA Condotte SPA Infrasud SPA Innse SPA Tagliaferri SPA
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1426/97 af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Harmonisering af den elektriske spaending

Er Kommissionen klar over misforholdet mellem de spaendinger, som tillades til elforsyning i CENELEC HD 472 S1, og dem, der er godkendt til afproevning af el-husholdningsartikler i European Standards og opfoert i lavspaendingsdirektivet, og at dette misforhold betyder, at disse artikler meget vel kan blive brugt ved spaendingsforsyninger, der er hoejere end dem, de er blevet afproevet ved?

Hvad vil Kommissionen foreslaa, at der goeres for at tilskynde CENELEC til at behandle dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (20. juni 1997)

I 1988 vedtog CENELEC, Det Europaeiske Standardiseringsudvalg for Elektroteknik, den harmoniserede standard HD 472 S1 (nominelle spaendinger for den offentlige elforsynings lavspaendingsnet). Den nominelle spaending i alle lande i Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES) vil i flere omgange og efter en overgangsperiode, som udloeber i 2003, have udviklet sig hen mod en standardspaending paa 230 V +/- 10%. Der vedtages muligvis strengere tolerancekrav senere.

Kommissionen er af den opfattelse, at CENELEC udmaerket er klar over behovet for at undersoege virkningerne af denne harmonisering paa produktstandarderne, og navnlig sikkerhedsstandarderne for elektrisk udstyr, der er omfattet af direktiv 73/23/EOEF ((EFT L 77 af 26.3.1973. )) (lavspaendingsdirektivet). Selv om sikkerhedsstandarderne faktisk har ret store sikkerhedsmarginer, lader det til at vaere noedvendigt, at vurdere virkningen af aendringerne for proevningen af produkter. Disse proevninger bygger hovedsageligt paa den foreskrevne spaending, der er angivet af fabrikanten, med henblik paa at undgaa forskelle, som paavirker visse produkters funktionelle kendetegn.

CENELEC er i naert samarbejde med Den Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC) ved at overveje indfoerelse af de noedvendige aendringer i standarderne paa et senere tidspunkt.

Kommissionen er derfor overbevist om, at sammenhaengen mellem HD 472 S1 og de standarder, som udarbejdes af de tekniske produktudvalg og er naevnt i lavspaendingsdirektivet, sikres tilstraekkeligt af de involverede standardiseringsorganer. Paa nuvaerende tidspunkt har Kommissionen derfor ingen grund til at henvende sig til CENELEC.

I oejeblikket foreligger der desuden ikke Kommissionen nogen oplysninger om sikkerhedsproblemer, der skyldes manglende sammenhaeng mellem HD 472 S1 og de forskellige beroerte produktstandarder. Faktisk er der hidtil ikke nogen medlemsstater, som via anvendelse af direktivets sikkerhedsforanstaltninger har anfaegtet en eller flere af de harmoniserede standarder, som direktivet henviser til. Det lader derfor til, at medlemsstaterne mener, at de sikkerhedsmarginer, der anvendes ved afproevningen giver et korrekt generelt sikkerhedsniveau for det elektriske udstyr.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1262/97 af Franz Linser (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Visse oestrigske skatter og afgifters overensstemmelse med faellesskabsretten

Den 30.7.1996 stillede MEP Wolfgang Nussbaumer en forespoergsel (P-2271/96 ((EFT C 60 af 26.2.1997, s. 58. ))) til Dem angaaende artikel 33 i »Raadets sjette direktiv (77/388/EOEF ((EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1. ))) af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter - Det faelles mervaerdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag«.

Af dette direktiv fremgaar det, at der ved siden af omsaetningsafgifterne ikke maa indfoeres momslignende skatter, gebyrer og afgifter.

Kommissionen kunne paa davaerende tidspunkt ikke besvare spoergsmaalet om, hvorvidt det oestrigske beregningsgrundlag for de obligatoriske medlemmer af branchesammenslutningerne, spiritusafgifterne og i delstaten Vorarlberg afgiften paa turisme er i overensstemmelse med den gaeldende faellesskabsret.

Ifoelge Kommissionens oplysninger blev de oestrigske myndigheder anmodet om de informationer, som er noedvendige for den indgaaende vurdering af de naevnte afgifter.

Jeg beder Dem derfor meddele mig resultatet af denne vurdering.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-1262/97 og E-1281/97 (3. juni 1997)

Kommissionen har endnu ikke tilstraekkelige oplysninger til at kunne traeffe en endelig afgoerelse om, hvorvidt disse afgifter er i overensstemmelse med faellesskabsretten.

Den oestrigske lovgivning, som det aerede medlem goer opmaerksom paa, og som vedroerer afgifter, der skal erlaegges af obligatoriske medlemmer af branchesammenslutningerne (KU1), er dog paa nuvaerende tidspunkt genstand for et praejudicielt spoergsmaal, der er stillet Domstolen (sag C-318/96) angaaende fortolkningen af artikel 33 i Raadets sjette direktiv (77/388/EOEF) af 17. maj 1977 om mervaerdiafgifter ((EFT L 145 af 13.6.1977. )). Som foelge heraf er det nu op til Domstolen at fastlaegge kriterier for fortolkningen af artikel 33 i Raadets sjette momsdirektiv, saa de oestrigske myndigheder, der er fremkommet med den praejudicielle henvisning, faar mulighed for at vurdere, om der er overensstemmelse mellem de naevnte afgifter og faellesskabsretten.

Kommissionen vil fortsaette med at vurdere de to andre naevnte afgifter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1598/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Underenterprise i tekstilindustrien

Af Kommissionens meddelelse til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om underentreprisens konkurrenceevne i tekstil- og beklaedningsindustrien i Den Europaeiske Union (KOM(96)0210) fremgaar det, at der er behov for at tilskynde til internationalt samarbejde og partnerskabsaftaler, en bedre koordinering af indsatsen og synergi paa regionalt, nationalt og europaeisk plan.

Vil Kommissionen i denne forbindelse tage maalsaetningerne for handelspolitikken over for udlandet op til fornyet overvejelse med henblik paa at goere aabningen af markederne i tredjelande til en prioriteret betingelse for aabningen af markederne i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (19. juni 1997)

Paa baggrund af den voksende internationalisering af industristrukturerne er industrielt samarbejde med tredjelande et effektivt middel til stimulering af samkvemmet med disse partnere for saa vidt angaar investeringer, teknologioverfoersel og innovation, hvilket paa et senere stadium kan lette adgangen til deres markeder. Faellesskabets virksomheder benytter sig i stadig hoejere grad af denne fremgangsmaade for bedre at kunne udnytte deres konkurrencefordele.

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at det er noedvendigt at koordinere initiativerne vedroerende det internationale samarbejde paa regionalt, nationalt og EU-plan. Den er af den opfattelse, at etableringen af transeuropaeiske net samt af en dialog med saavel de lokale myndigheder som virksomhederne selv er den sikreste vej til succes for denne politik og for realiseringen af de opstillede maal.

AAbningen af markederne i tredjelande er en topprioritet inden for Faellesskabets handelspolitik. Retningslinjerne for denne politik er angivet i Kommissionens meddelelse om »de globale udfordringer, der knytter sig til verdenshandelen: Den Europaeiske Unions strategi til sikring af markedsadgang« ((KOM(96) 53 )).

I forbindelse med de bilaterale aftaler, der skal forhandles eller fornyes, indgaar aabning af markederne som et vaesentligt element i de forhandlingsdirektiver, Raadet giver Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1315/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Overtraedelse af faellesskabsbestemmelserne om miljoeindvirkning i forbindelse med et anlaeg til forbehandling og midlertidig oplagring af skadeligt giftigt affald i Campolungo (Ascoli Piceno).

Vil Kommissionen under henvisning til

- at der i Ascoli Piceno Kommune er givet tilladelse til maal nr. 2-finansiering af et anlaeg til forbehandling og midlertidig oplagring af skadeligt giftigt affald, uden at projektet har vaeret genstand for den i direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) fastsatte miljoeindvirkningsvurdering,

- at dette projekt i dets nuvaerende udformning er i strid med samtlige bestemmelser i naevnte direktiv, og at et saadant anlaeg vil blive opfoert i naerheden af floden Tronto -

1. oplyse, hvorledes den agter at intervenere mod den aabenlyse kraenkelse af faellesskabsbestemmelserne vedroerende miljoeindvirkning, efter at den allerede har bevilget de midler, der kunne taenkes brugt til den planlagte losseplads,

2. oplyse, om ikke den agter at anmode Regionen Marche om at anfoere, hvad der har faaet den til aabenlyst ikke at overholde kriterierne for maal nr. 2's anvendelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (5. juni 1997)

Det faelles programdokument (DOCUP) for maal 2 i 1994-1996 for regionen Marche indeholder bl.a. en foranstaltning til opfoerelse af et anlaeg til behandling af industriaffald.

Gennemfoerlighedsundersoegelsen for projektet goeres til genstand for en naermere vurdering i de regionale tekniske organer og skal godkendes af de lokale myndigheder i Marche-regionen.

Bl.a. inden for rammerne af den saerlige komité for opfoelgning af DOCUP Marche vil Kommissionen tilse, at Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) overholdes, herunder, at der foretages en miljoevurdering af dette projekt inden eventuel godkendelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1201/97 af Anthony WILSON til Rådet. Razzia i MED TV, den kurdiske sprogkanal på satellit- tv



EF-Tidende nr. C 391 af 23/12/1997 s. 0052



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1201/97 af Anthony Wilson (PSE) til Raadet (4. april 1997) Om: Razzia i MED TV, den kurdiske sprogkanal paa satellit-tv Ved Raadet, hvorvidt afgoerelsen om at foretage en razzia i MED TV, den kurdiske sprogkanal paa satellit-tv, som fandt sted den 18. september 1996, udelukkende blev foretaget paa grundlag af den oplysning, som tyrkiske interne sikkerhedstjenester fremkom med? Svar (14. juli 1997) Raadet har ingen oplysninger om de haendelser, der omtales i forespoergslen, som desuden ikke henhoerer under dets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1755/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Infrastrukturer for automatisk distribution

For hver dag udbygges infrastrukturerne for automatisk distribution, uden at sektoren bliver reguleret, saaledes at servicekvaliteten for forbrugerne er sikret. Misbrug er udbredt, og forbrugernes magtesloeshed med hensyn til at goere brug af deres rettigheder er total.

Hvilke foranstaltninger undersoeger Kommissionen for at beskytte forbrugerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (27. juni 1997)

Der findes et vist antal direktiver, som finder anvendelse paa forbrugeraftaler.

Generelle tekster, der sigter mod at beskytte forbrugeren i forbindelse med aftaler, der indgaas med erhvervsdrivende, som f.eks. direktivet om urimelige kontraktvilkaar i forbrugeraftaler ((Raadets direktiv 93/13/EOEF af 5. april 1993 om urimelige kontraktvilkaar i forbrugeraftaler, EFT L 95 af 21.4.1993. )) eller forslaget til direktiv om koeb af forbrugsvarer og forbrugsgarantier ((Forslag til Europa-Parlementets og Raadets direktiv om koeb af forbrugsvarer og forbrugsgarantier, EFT C 307 af 16.10.1996. )), finder ligeledes anvendelse paa koebekontrakter, der er indgaaet ved hjaelp af automatisk distribution. Derimod finder Kommissionens direktiv om fjernsalg ((Direktiv 97/7/EF af 20. maj 1997 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler vedroerende fjernsalg, EFT L 144 af 4.6.1997. )) ikke anvendelse ved koeb af varer fra automater eller fra automatiserede forretningslokaler. Hvad angaar angivelse af priser, stammer undtagelserne med hensyn til forpligtelse til at angive prisen pr. maaleenhed fra et aendringsforslag fra Parlamentet, som Kommissionen har taget op i sit aendrede forslag til direktiv om angivelse af priser ((Udtalelse fra Kommissionen om aendring af Kommissionens forslag, dok. KOM(97)136, endelig udg. af 4.4.1997. )).

De resterende problemer er enten af teknisk art og falder derfor uden for Faellesskabets kompetence eller vedroerer produktsikkerhed eller produktansvar og er saaledes daekket af de to direktiver, der finder anvendelse paa disse omraader ((Raadets direktiv 92/59/EOEF af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed, EFT L 228 af 11.8.1992; Raadets direktiv 85/374/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om produktansvar, EFT L 210 af 7.8.1985. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1244/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (8. april 1997)

Om: Forhoejelse af benzinpriserne

Ved aarets begyndelse besluttede olieselskaberne i Italien at forhoeje benzinpriserne med mellem 15 og 20 ITL.

Raaoliepriserne udtrykt i lire er derimod faldende, og prisforhoejelserne er saaledes ubegrundede.

1. Vil Kommissionen traeffe foranstaltninger til at forhindre uberettigede forhoejelser?

2. Vil Kommissionen ivaerksaette en undersoegelse af aarsagerne til de gennemfoerte forhoejelser?

3. Vil Kommissionen anmode Faellesskabets tjenestegren for bekaempelse af svig om at undersoege problemet med prisforhoejelser paa benzin?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (2. juni 1997)

I Italien er detailpriserne paa benzin blevet liberaliseret siden den 1. oktober 1993. Disse priser genspejler blandt andet udviklingen med hensyn til omkostningsberegningen for olieprodukternes vedkommende paa de frie markeder, og der er taget hensyn til de omkostninger, der er forbundet med distributionen af produkterne.

I henhold til den nugaeldende lovgivning i Italien kan landets industriministerium i tilfaelde af ubegrundede prisforhoejelser for forbrugsvarers vedkommende indkalde olieselskaberne.

Som led i gennemsigtigheden for olieproduktprisernes vedkommende foelger Kommissionen hver uge noeje udviklingen i priserne bortset fra afgifter og skatter i samtlige femten medlemsstater. Kommissionen kan kun intervenere over for en medlemsstat, saafremt dennes gaeldende lovbestemmelser herom ikke er i overensstemmelse med EF-traktatens bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1834/97 af Nicole Fontaine (PPE) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Bildistributionsnettet

Kommissionen har udarbejdet en groenbog om vertikale begraensninger i EU's konkurrencepolitik.

Denne groenbog tjener som refleksionsgrundlag for Kommissionen, der agter at tage sin nuvaerende konkurrencepolitik op til overvejelse, ja endog revidere den, bl.a. med hensyn til distributionsnettene. I naevnte dokument praeciserer Kommissionen, at bildistributionsnettet ikke indgaar i dens overvejelser.

Mener Kommissionen, at bilsektoren fortsat skal have en saerlig undtagelsesordning? Hvorfor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (6. juni 1997)

Kommissionen vedtog i 1995 en ny gruppefritagelsesforordning (EF) 1475/95 for bilsektoren ((EFT L 145 af 29.6.1995. )).

En anvendelsesperiode paa syv aar er et minimum til at garantere retssikkerheden i sektoren. Det blev derfor besluttet, at denne sektor ikke skulle vaere omfattet af groenbogen om vertikale begraensninger i EU's konkurrencepolitik ((KOM(96) 721. )).

Diskussionen af en mulig forlaengelse af gruppefritagelsesforordningen vil blive taget op, naar det bliver aktuelt.

Hvad angaar generelle spoergsmaal om vertikale begraensninger vil der selvfoelgelig blive taget hensyn til resultatet af den offentlige hoering vedroerende groenbogen, naar fremtiden for distributionssystemet i bilsektoren skal overvejes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1956/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Kommissionen (28. maj 1997)

Om: Palaestinensere i graenseomraadet Libyen/Egypten

Siden oktober 1995 er nogle hundrede palaestinensere, der er forblevet i Libyen, tvunget til at opholde sig i lejre langs graensen til Egypten. For nylig har de libyske myndigheder oploest en lejr med over 250 palaestinensere.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvilken skaebne palaestinenserne i graenseomraadet mellem Libyen og Egypten gaar i moede?

2. Kan Kommissionen oplyse, hvilken skaebne de 250 palaestinensere, der for nylig er hentet tilbage til Tripolis, gaar i moede?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (18. juni 1997)

1. Ifoelge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget indtil nu, er problemet for de palaestinensere, der opholder sig i graenseomraadet Libyen/Egypten, fuldstaendig loest paa dette tidspunkt. Efter sigende opnaaede praesident Arafat paa det sidste ministertopmoede i Den Arabiske Liga i Kairo den 30.-31. marts 1997, at Libyens myndigheder gik med til at tillade en sikker hjemrejse for de sidste palaestinensere, der var holdt tilbage i graenseomraadet. Inden dette tilsagn blev opnaaet, var det lykkedes de fleste beroerte palaestinensere at komme vaek enten til Vestbredden og Gaza-striben eller til andre arabiske lande.

2. Kommissionen har ikke modtaget nogen rapporter, heller ikke fra de ikke-statslige organisationer, der har fulgt problemet, om hvordan det er gaaet de palaestinensere, der har faaet tilladelse til at vende tilbage til Libyen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1159/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. marts 1997)

Om: Europa-Kommissionens informationsbus

Hvorfor kunne man ikke faa nogen oplysninger om medlemmer af Europa-Parlamentet og deres rolle, da Kommissionens informationsbus besoegte Southend College i min valgkreds den 6. og 7. marts 1997? Skyldes det, at Kommissionen ikke anser Parlamentet for en ligevaerdig partner i Den Europaeiske Union? Eller skyldes det, at der i en informationsbus paa 30 t ikke var tilstraekkelig plads til oplysningsmateriale om medlemmer af Europa-Parlamentet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (6. maj 1997)

Den informationsbus, det aerede medlem omtaler, besoegte rent faktisk South East Essex college i Southend-on-Sea den 6. marts 1997. Medlemmets tilstedevaerelse i bussen tiltrak flere besoegende end saedvanlig og blev vaerdsat hoejt. Der var tilstraekkeligt mange relevante publikationer, men maaske blev det aerede medlems opmaerksomhed ikke i tilstraekkelig grad henledt paa dem.

De publikationer, der transporteres rundt i informationsbussen, udvaelges paa en saadan maade, at de tilfredsstiller de besoegendes informationsbehov. Skoleelever og universitetsstuderende har behov for at forstaa, hvordan alle EU-institutionerne fungerer og deres repraesentanters rolle paa europaeisk plan. Derfor medtages foelgende publikationer, der indeholder detaljerede oplysninger om Parlamentet og Europa-Parlamentets medlemmer, altid i informationsbussen (O.a.: i England):

Parlamentets publikationer

The European Parliament (Europa-Parlamentet - ikke-oversat) Your Voice in Europe (din stemme i Europa - ikke oversat) Europe at a Glance (Europa med faa ord - ikke oversat) Valgkredsbrochure (indeholder en liste over Europa-Parlamentets medlemmer samt et kort over europaeiske valgkredse i Det Forenede Kongerige) Demokrati som faellesnaevner (United in Democracy)

Kommissionens publikationer

Your ministers decide on Europe (dine ministre beslutter for Europa, fact sheet - ikke oversat) Europa i ti lektioner (Europe in ten points) Faellesskabsrettens ABC (The ABC of Community law) Working together: the institutions of the Community (De Europaeiske Faellesskabers institutioner)

Hver skole og hvert universitet, hvor der aflaegges besoeg, faar en kopi af videokassetten »the Parliament at work« (Parlamentet i arbejde). The European profiles CD-rom (CD-rom europaeiske profiler), der giver detaljerede oplysninger om Parlamentet og en beskrivelse af hvert enkelt britisk medlem af Europa-Parlamentet, kan ogsaa faas.