ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0502/01

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(22. februar 2001)

Om: BSE, trichlorfon og crufomat

Har Kommissionen kendskab til, om der foretages nogen forskning i årsagerne til BSE, som undersøger de eventuelle virkninger af de systemiske insektmidler trichlorfon og crufomat, der bruges som behandling mod bremseinfektion og hævdes i overdosis at forårsage åndedrætsbesvær og en vaklende gangart (Black's veterinærordbog)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(30. marts 2001)

Kommissionens Videnskabelige Styringskomité, der udarbejder udtalelser vedrørende transmissible spongiforme encephalopatier, vedtog den 26. juni 1998 en udtalelse om en eventuel sammenhæng mellem BSE (bovin spongiform encephalopati) og organiske fosfater, der anvendes som pesticider mod ekto- og endoparasitter i kvæg. I udtalelsen konkluderede man, at der ikke findes noget bevis for, at der findes en sådan sammenhæng. Denne udtalelse kan lige som alle de øvrige videnskabelige udtalelser ses på følgende internetadresse:

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/ssc/index_en.html.

Den Videnskabelige Styringskomité har mandat til permanent at overvåge nye udviklinger inden for BSE-området, som kan påvirke sundheden og forbrugerbeskyttelsen. Alle nye oplysninger, som kommer frem, herunder eventuel ny forskning eller belæg

for de insektmidler, det ærede medlem henviser til, vil blive evalueret af Den Videnskabelige Komité. I den forbindelse kan det oplyses, at oplysninger om en eventuel sammenhæng mellem behandling med organiske fosfater mod bremser og BSE, som for nylig er blevet fremlagt for Kommissionen, er blevet videresendt til sekretariatet for Den Videnskabelige Komités faste ad hoc-gruppe for transmissible spongiforme encephalopatier (TSE)/BSE.

Kommissionen har ikke kendskab til nogen form for forskning inden for BSE-området, som tager de mulige virkninger af de systemiske insektmidler trichlorfon og crufomat i betragtning. Det kan imidlertid ikke på forhånd udelukkes, at en sådan forskning udføres med national støtte, men at Kommissionen ikke har fået meddelelse herom.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0692/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. marts 2001)

Om: Gennemførelsen af projekter, der har modtaget støtte fra den anden fællesskabsstøtteramme

Med den anden fællesskabsstøtteramme gennemførtes følgende projekter i følgende områder:

a) Inofita:

1) Biologisk rensning af kommunalt spildevand,

2) biologisk rensning af industriaffald fra områdets industrianlæg,

b) Schimatari:

1) Biologisk rensning af kommunalt spildevand,

2) biologisk rensning af industriaffald fra områdets industrianlæg.

På baggrund af, at disse projekter, herunder især de biologiske rensningsanlæg til rensning af industriaffald, ifølge oplysninger på grund af omkostningerne kun gennemføres, hvis der er planlagt kontrol, bedes Kommissionen besvare følgende:

Hvor meget er der udbetalt i støtte til samtlige ovennævnte projekter?

Kan Kommissionen bekræfte, at de ovennævnte anlæg fungerer gnidningsløst?

Har Kommissionen mulighed for at foretage kontrolundersøgelser uden varsel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(4. maj 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0109/01

af Heidi Hautala (Verts/ALE) til Kommissionen

(1. februar 2001)

Om: Forbedret konstruktion af køretøjer til transport af visse dyr

Som Kommissionen vil vide blev der i juli 1997 efter et meget hårdt arbejde og høring af de interesserede parter offentliggjort et forslag om ændring af direktiv 70/156/EØF(1) om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil til transport af visse dyr. Parlamentet reagerede positivt herpå og stillede adskillige ændringsforslag i sin betænkning, som blev vedtaget i juli 1998. Mange af disse ændringsforslag blev godkendt af Kommissionen, og der blev offentliggjort et ændret forslag i april 1999.

Er Kommissionen i betragtning af dens seneste beretning, hvori de fortsatte problemer vedrørende dyrs velfærd under transport belyses, og i betragtning af at nogle af disse problemer forårsages af køretøjer, der er konstrueret uhensigtsmæssigt, enig i, at forslaget til direktiv om fastlæggelse af bestemmelser for en forbedret konstruktion af køretøjer til transport af dyr bør prioriteres? Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt den agter at tage, således at der kan fastlægges en fælles holdning med Rådet uden yderligere forsinkelser, og således at der kan ske fremskridt med hensyn til denne vigtige retsakt?

(1) EFT L 42 af 23.2.1970, s. 1.

Svar afgivet af Erkki Liikanen på Kommissionens vegne

(15. marts 2001)

Kommissionen deler det ærede parlamentsmedlems opfattelse af, at forbedring af transportvilkårene for dyr er af stor betydning. Derfor forelagde Kommissionen i juli 1997 et forslag til direktiv om typegodkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil til transport af visse dyr(1).

Dette direktiv vil bidrage til at sikre, at de tekniske forudsætninger for bevarelse af dyrenes velfærd under transport eksisterer.

Direktivforslagets krav er udarbejdet på grundlag af EF-traktatens artikel 95 (tidligere artikel 100A), og omfatter en total harmonisering af de relevante tekniske forskrifter for køretøjer beregnet for transport af visse dyr. Denne fremgangsmåde er i overensstemmelse med den generelle fremgangsmåde på sektoren for motorkøretøjer som etableret i rammedirektivet om typegodkendelse af motorkøretøjer i Fællesskabet (Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970, senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/40/EF af 26. juni 2000(2)).

Efter Parlamentets førstebehandling den 16. juli 1998 blev et ændret forslag vedtaget den 2. marts 1999(3) og fremsendt til Rådet.

Det svenske formandskab agter at nå frem til en fælles holdning i løbet af den indeværende formandskabsperiode.

(1) EFT C 290 af 24.9.1997.

(2) EFT L 203 af 10.8.2000.

(3) EFT C 110 af 21.4.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0252/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. februar 2001)

Om: Electrabel og liberaliseringen af energimarkedet i de flamske regioner

De europæiske (del)stater skulle inden den 19. februar 1999 have gennemført direktiv 96/92/EF(1) om fælles regler for det indre marked for elektricitet i deres nationale lovgivning.

Direktivet fastlægger rammerne for den gradvise indførelse af konkurrence i elektricitetssektoren og opstiller fælles regler for produktion, transmission og distribution af elektricitet:

- generelle regler for elektricitetssektorens organisation og funktion,

- to valgmuligheder for indførelse af konkurrence i produktionen,

- to valgmuligheder for tilrettelæggelse af systemadgangen,

- drift af transmissionssystemer,

- drift af distributionssystemer og

- regnskabsmæssig adskillelse og gennemsigtige regnskaber (med hensyn til produktion, transmission og distribution).

Energileverandøren Electrabel indfører en ny virksomhedsstruktur for at bevare sit greb om distributionssystemet for elektricitet i de flamske regioner. Med dette tiltag vil Electrabel formelt opfylde direktivets krav. Dette vil dog ikke ændre noget ved situationen i praksis, og derfor er direktivets målsætninger reelt ikke gennemført.

Er Kommissionen bekendt med Electrabels plan om at bevare sig greb om distributionssystemet for elektricitet i de flamske regioner ved hjælp af en ny virksomhedsstruktur, der formelt opfylder direktivets krav, men som reelt ikke ændrer noget ved situationen i praksis? Hvilke skridt vil Kommissionen i bekræftende fald tage for at sørge for, at elektricitetsdistributionen i de flamske regioner opfylder direktivets krav? Vil Kommissionen i benægtende fald hurtigst muligt gøre sig bekendt med Electrabels plan og således hindre, at gennemførelsen af direktiv 96/92/EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet i de flamske regioner ikke bliver umuliggjort fra første færd?

(1) EFT L 27 af 30.1.1997, s. 20.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(5. april 2001)

Det er Kommissionen, der som led i sin generelle kompetence er ansvarlig for håndhævelsen af fællesskabsretten, herunder også gennemførelsen i national lovgivning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet(1).

Derfor følger Kommissionen årvågent omsætningen af vedkommende direktiv. Den har således tilstillet Belgien en åbningsskrivelse i september 2000 og en begrundet udtalelse ved beslutning af 21. december 2000.

Det er nu op til den belgiske regering at sikre, at direktivets omsætning til national lovgivning får retsvirkning i hele landet.

For så vidt angår den regnskabsmæssige adskillelse mellem de forskellige aktiviteter (produktion, transmission og distribution), er dette en væsentlig forudsætning for det indre markeds korrekte funktion. Kommissionen afventer en komplet omsætning af direktivet, bl.a. udpegningen af en administrator af transmissionsnettet og indførelsen af en sådan regnskabs- og forvaltningsmæssig adskillelse, som foreskrevet i den gældende fællesskabsret.

(1) EFT L 27 af 30.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0210/01

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Fremtidige fiskeriaftaler

Har Kommissionen fået mandat til at indlede forhandlinger om nye fiskeriaftaler med tredjelande? Hvilke lande har den i bekræftende fald indledt forhandlinger med?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0175/01 og E-0210/01

(8. marts 2001)

Kommissionen skal herved meddele det ærede medlem, at den endnu ikke har fået mandat til at indlede forhandlinger om nye fiskeriaftaler med tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0209/01

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Fiskerflådens overkapacitet

Kommissionen skønner, at EU's fiskerflåde er mindst 40 % for stor i forhold til de til rådighed stående fiskeressourcer. Hvilke planer vil Kommissionen foreslå for at imødegå dette alvorlige problem?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0176/01 og E-0209/01

(9. marts 2001)

Ifølge rapporterne fra to uafhængige ekspertgrupper, der blev nedsat for at rådgive Kommissionen under udarbejdelsen af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden (FUP), er fiskeridødeligheden alt for stor for fiskebestandene i EU-farvandene. Den må reduceres med 40 %, for at fiskebestandene kan forvaltes på et bæredygtigt grundlag.

Som reaktion på ekspertgruppernes konklusioner foreslog Kommissionen betydelige nedskæringer i fiskeriindsatsen både for FUP III (1992-1996) og FUP IV (1997-2001). Begge gange fandt Rådet imidlertid Kommissionens oprindelige nedskæringsforslag for strenge.

De nedskæringer i fiskeriindsatsen, der blev opnået i forbindelse med FUP III og FUP IV, var ikke tilstrækkelige til at opveje virkningerne af den teknologiske udvikling, som gør flåden stadig mere effektiv. Derfor mener Kommissionen, at EU-flåden fortsat er alt for stor i forhold til de til rådighed værende ressourcer.

Kommissionen har til hensigt at tackle dette problem ved at foreslå yderligere permanente nedskæringer i fiskeriindsatsen efter FUP IV.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0379/01 af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen. Næstformand Loyola de Palacio og høraffæren i Spanien.



EF-Tidende nr. 235 E af 21/08/2001 s. 0194 - 0194



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0379/01 af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen (15. februar 2001) Om: Næstformand Loyola de Palacio og høraffæren i Spanien Er Kommissionen bekendt med, at næstformand Loyola de Palacio som borger ved en spansk domstol har indgivet anmeldelse for at få placeret det strafferetlige ansvar i høraffæren i Spanien? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (22. marts 2001) Ja, Kommissionens formand er orienteret om, at Loyola de Palacio har indgivet anmeldelse ved en spansk domstol for at få det strafferetlige ansvar i høraffæren placeret.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0166/01

af Karin Riis-Jørgensen (ELDR) til Kommissionen

(29. januar 2001)

Om: Statsstøtte til hollandske drivhusgartnere

Ifølge både det danske fødevareministerium og det hollandske landbrugsministerium fremgår det, at hollandske drivhusgartnere har modtaget 574 mio. dkr. i støtte. Årsagen til den tildelte støtte betegnes af den hollandske landbrugsminister som et energispareprogram.

Jeg tillader mig derfor at spørge kommissæren ligeud: Kan denne hollandske ordning med støtte til drivhusgartnere opfattes som andet end ren og skær statsstøtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. marts 2001)

Kommissionen er ikke i stand til at udtale sig om, hvorvidt de DKK 574 mio., som angiveligt skulle være ydet i støtte til nederlandske drivhusgartnere i forbindelse med et energispareprogram, udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87-89 (tidl. artikel 92-94). Det er nødvendigt med yderligere oplysninger om den påståede støtte og de betingelser, der er knyttet til den, for at Kommissionen kan udtale sig herom.

Kommissionen har forhørt sig hos de nederlandske myndigheder om eventuelle støtteforanstaltninger, som måtte været truffet til at kompensere den nederlandske landbrugssektor, og særlig drivhusgartnerne, for de stigende energipriser. Ved brev af 19. januar 2001 bekræftede de nederlandske myndigheder, at der endnu ikke er truffet sådanne foranstaltninger. Der er planer om visse foranstaltninger til at mindske energiafhængigheden og CO2-udslippet. De konkrete foranstaltninger kendes endnu ikke. De nederlandske myndigheder har forsikret Kommissionen om, at den vil blive underrettet om alle sådanne foranstaltninger i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, (tidl. artikel 93).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0082/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(29. januar 2001)

Om: Obligatoriske tester for sporing af BSE-tilfælde hos dyr, som er mere end 30 måneder gamle, og som er slagtet i Galicien

Hvordan er situationen i begyndelsen af 2001 med hensyn til gennemførelsen af disse obligatoriske tester i Galicien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(20. marts 2001)

Efter den seneste udvikling i BSE-epidemien i Fællesskabet i slutningen af år 2000 indførte man fra og med den 1. januar 2001 systematiske tester af alt kvæg på over 30 måneder, som indgår i fødekæden, for yderligere at styrke forbrugernes beskyttelse mod BSE.

I begyndelsen af i år blev medlemsstaterne bedt om at sende en rapport til Kommissionen om den aktuelle situation med hensyn til gennemførelsen af de ny BSE-relaterede fællesskabsforanstaltninger. Spanien meddelte, at kravet om at teste alt kvæg på over 30 måneder, som slagtes med henblik på konsum, var blevet gennemført.

Som en del af en ny række inspektionsbesøg, som påbegyndes i marts 2001, har Kommissionen til hensigt at foretage et inspektionsbesøg for at kontrollere gennemførelsen af foranstaltningerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0045/01

af Christos Zacharakis (PPE-DE) til Kommissionen

(16. januar 2001)

Om: Tyrkiskcyprioters bortførelse af en græskcypriot

Den 13. december blev den græskcypriotiske byggeentreprenør Panikos Tziakourmas bortført, da han befandt sig på de britiske basers område. Ifølge rapporten fra politiet ved de britiske baser på Cypern blev bortførelsen begået af en gruppe ukendte tyrkiskcypriotiske mænd, hvorefter P. Tziakourmas af bortførerne blev bragt til det tyrkisk besatte område og efterladt dér i selskab med halvandet kilo indisk kannabis, som blev anbragt ved siden af ham. Straks efter indfandt det såkaldte tyrkiskcypriotiske politi sig på stedet og pågreb ham, idet de sigtede ham for at være i besiddelse af narkotika. Tziakourmas har et uplettet strafferegister i enhver henseende og har i de seneste ti år beskæftiget tyrkiskcypriotiske arbejdere.

Eftersom der i forbindelse med bortførelsen og tilbageholdelsen af P. Tziakourma er tale om terror og gidseltagning og dermed overtrædelse af folkeretten samt den europæiske konvention om menneskerettigheder, og på baggrund af de forpligtelser, som Tyrkiet har indgået over for Den Europæiske Union, hvad angår demokratisering og respekt for menneskerettighederne, de gældende fællesskabsbestemmelser og retsstatsprincipperne, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at lægge pres på Tyrkiet med henblik på omgående løsladelse af P. Tziakourma?

2. Hvilke virkninger har denne omstridte handling for udviklingen henimod Tyrkiets tiltrædelse af EU og den økonomiske støtte, som EU har til hensigt at yde for at lette denne tiltrædelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(16. februar 2001)

Kommissionen er bekendt med omstændighederne omkring tilbageholdelsen af den græsk-cypriotiske byggeentreprenør Panikos Tziakourmas den 13. december 2000. Det forlyder, at Panikos Tziakourmas blev bortført fra de østbritiske basers område. Følgelig har den britiske regering taget sagen op over for lederen af det tyrkisk-cypriotiske samfund og myndighederne i Ankara. Kommissionen følger fortsat situationen nøje.

Et af kriterierne for medlemskab, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i København i 1993, er, at ansøgerlandene sikrer retsstatsprincippet og respekten for menneskerettighederne. I denne kontekst er det en vigtig faktor, at Tyrkiet opfylder sine forpligtelser som medlem af Europarådet. Kommissionen overvåger nøje, om alle ansøgerlandene opfylder disse forpligtelser, og rapporterer regelmæssigt til Parlamentet og medlemsstaterne om udviklingen på disse områder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0385/01 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. EU-midler.



EF-Tidende nr. 174 E af 19/06/2001 s. 0262 - 0262



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0385/01 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (15. februar 2001) Om: EU-midler Hvor stort et beløb er der i alt blevet anvendt i eller allokeret til den sydøstlige del af Det Forenede Kongerige i form af EU-tilskud og -finansiering i hvert af de sidste år, for hvilke der står tal til rådighed? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (23. marts 2001) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0583/01

af Sergio Berlato (UEN) til Kommissionen

(1. marts 2001)

Om: Erstatning til tvangsarbejdere

Som følge af forhandlingerne mellem repræsentanter for den tyske industri og sammenslutningen af ofre for tvangsarbejde i Tyskland i den sidste verdenskrig godkendte den tyske Bundestag den 17. juli 2000 en lov om etablering af en fond på 10 000 mia. DM til udbetaling af erstatning til personer, som blev tvangsdeporteret og interneret for at arbejde i de tyske fabrikker i denne periode. Også De Forenede Stater har udøvet pression med henblik på at der blev oprettet en sådan fond gennem kollektive civile retssager, hvilket har ført til en aftale mellem USA og Forbundsrepublikken Tyskland om erstatning til tvangsarbejderne i den tyske krigsindustri.

I denne aftale er der fastsat erstatning til borgere fra Ukraine, Ungarn, Belarus og det tidligere Tjekkolovakiet, men ikke til italienske borgere. Det må ikke glemmes, at som følge af aftalen af 1944 mellem den sociale italienske republik og det nazistiske Tyskland blev tusindvis af italienske soldater og civile, som var fanger og internerede under krigen, tvangsarbejdere og blev tvunget til at arbejde i krigsindustrien.

Italienerne kan således blive udelukket fra adgang til de økonomiske godtgørelser, som bevilligedes gennem fonden til borgerne fra de andre lande, som har deltaget direkte i forhandlingerne. Den italienske regering har derfor en moralsk pligt til at gribe ind, for at de italienske tvangsarbejdere så hurtigt som muligt kan få tilkendt en rimelig og værdig erstatning.

Kommissionen bedes oplyse, om den har til hensigt at gribe ind over for den italienske stat for at erfare, hvilke initiativer den eventuelt har foretaget for at italienske tvangsarbejdere fra den anden verdenskrig kan opnå fuld og rimelig kompensation fra den tyske stat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Prodi

(30. april 2001)

Forespørgselens genstand ligger uden for Kommissionens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0728/01

af Ari Vatanen (PPE-DE) til Kommissionen

(6. marts 2001)

Om: Begrænsninger for afgiftsfritagelse for indførte biler ved flytning

Da Kommissionen i 1998 forelagde en åbningsskrivelse om beskatning af de brugte køretøjer, der indførtes til Finland fra andre lande, anmodede den samtidig om, at den blev orienteret om andre forhold i sagen, der var i modstrid med fællesskabsretten.

Kommissionen har allerede taget stilling til uregelmæssighederne for indførsel af brugte køretøjer. De forskrifter, som begrænser indførsel af biler ved flytning til Finland, stiller også krav om foranstaltninger fra Kommissionens side.

Den finske lov om beskatning af indførte biler ved flytning begrænser den afgiftsfrie indførsel af biler i modstrid med direktiv 83/183/EØF(1):

- begrænsning på 80 000 FIM for afgiftsfritagelse for indførte biler ved flytning,

- køretøjet skal forinden have befundet sig 72 dage i Finland,

- begrænsning af antallet af afgiftsfrie indførte biler ved flytning til én,

- krav om at importøren skal være fyldt 18 år,

- krav om at indføre bilen i forbindelse med flytningen,

- kriterierne for afgiftsfritagelse ved ægteskab og arv er ikke medtaget i loven om beskatning af biler,

- en urimelig lang begrænsning for efterfølgende overdragelse af den i forbindelse med flytningen indførte bil.

Disse begrænsninger begrænser den frie bevægelighed for personer i EU. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre den afgiftsfrie indførsel af biler ved flytning i Finland?

(1) EFT L 105 af 23.4.1983, s. 64.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(9. april 2001)

Kommissionen deler det ærede medlems synspunkt at det er til skade for den frie bevægelighed for personer hvis Rådets direktiv

83/183/EØF af 28. marts 1983 om afgiftsfritagelse ved privatpersoners endelige indførsel af personlige ejendele fra en medlemsstat ikke er gennemført fuldt ud. Spørgsmålet om, hvorvidt dette direktiv er blevet gennemført fuldt ud, er blevet grundigt undersøgt af Kommissionens tjenestegrene som led i besøg hos den finske administration.

Kommissionen fortsætter sin undersøgelse af hvorvidt Finlands lovgivning og praksis på området opfylder kravene i EF-bestemmelserne.