ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1424/98

af Frode Kristoffersen (PPE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Phare-programmets gennemfoerelse

Mener Kommissionen, at det eksisterende Phare-program opfylder sit formaal, blandt andet set i lyset af kritikken af, at Phare i dets nuvaerende konstruktion ikke raader over tilstraekkelig teknisk ekspertise. En saadan mangel giver ifoelge kritikken mulighed for favorisering af visse firmaer, fordi konkurrerende firmaer ikke har tilstraekkelig mulighed for at diskutere egne produkters funktion og egenskaber paa det relevante tekniske niveau med licitations-udskriverne.

Samtidig bedes Kommissionen oplyse, hvorvidt den omstaendelige procedure omkring honorering af indgaaede kontrakter fungerer tilfredsstillende, herunder ogsaa til rette tid.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(12. juni 1998)

Kommissionen har tilstraekkelig adgang til teknisk ekspertise, der leveres af saavel interne som eksterne eksperter. Der tages eksterne eksperter i brug, naar dette er hensigtsmaessigt. Udbudsprocedurerne blev udbygget i 1997. Desuden indfoerte Kommissionen i 1997 standardudbud og dokumentation for kontrakter i forbindelse med Phare. Der blev derved sikret stoerre stringens paa en lang raekke omraader, herunder evalueringsprocedurerne for udbuddene, sammensaetningen af evalueringsudvalgene for udbuddene, feedback til de bydende og strengere regler med henblik paa at undgaa interessekonflikter.

Ved gennemfoerelsen af Phare respekterer Kommissionen finansforordningens(1) bestemmelser, herunder bestemmelserne om offentlige udbud i forbindelse med kontrakter om bygge- og anlaegsarbejder og om leverancer. Hvad angaar kontrakter om tjenesteydelser, anvendes bestemmelserne i finansforordningens artikel 118 (som revideret i oktober 1995)(2), hvorved det sikres, at alle potentielle leverandoerer af tjenesteydelser har mulighed for at konkurrere paa lige fod. Naar et program er godkendt, offentliggoeres et resumé af dets formaal og budgetmaessige fordeling i De Europaeiske Faellesskabers Tidende efterfulgt af en offentliggoerelse af en mere detaljeret beskrivelse paa Internettet paa det tidspunkt, hvor de individuelle tjenesteydelsesprojekter udbydes. Dette bidrager til at sikre, at alle firmaer har samme adgang til den relevante information. De potentielle leverandoerer af tjenesteydelser opfordres til at give deres interesse i projekternes gennemfoerelse til kende. Firmaer, som opfylder de mindstekrav, der stilles til praekvalifikation, vil derefter kunne optages paa en "short list".

Maalet er under alle omstaendigheder at indgaa kontrakterne hurtigt, men Kommissionen skal ogsaa paase, at konkurrencen er loyal, og den hverken kan eller vil tilsidesaette gennemsigtighedskravene. Det er klart noedvendigt, at der ved indgaaelsen af kontrakter og afholdelsen af udbud afsaettes tilstraekkelig tid til, at der tages det fornoedne hensyn til gennemsigtigheds- og loyalitetskravene.

(1) EFT L 356 af 31.12.1977.

(2) EFT L 240 af 7.10.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2318/98

af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Raadet

(28. juli 1998)

Om: Den europaeiske trojka i Tibet

Under henvisning til, at en delegation fra EU, bestaaende af en trojka fra ambassadoerer i Peking fra den 1. til den 4. maj 1998 aflagde informationsbesoeg i Tibet og til at der under trojkaens besoeg i Lhasa-faengslet skulle vaere opstaaet tumulter, som medfoerte syv faengslede tibetanske munkes doed, som var faengslet der og kvaestelse af en halv snes andre fanger; under henvisning til at EU's formandskab to maaneder efter dette besoeg, omend det netop har vedtaget retningslinjerne for programmet for forbindelserne mellem EU og Kina, ikke har offentliggjort beretning om dette besoeg, men som svar paa et spoergsmaal den 23. juni 1998 under hoeringen i Europa-Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder via minister Lloyd paa Raadets vegne svaret, at denne beretning er "under udarbejdelse".

1. Hvorledes agter Raadet at offentliggoere denne beretning, da der er gaaet noejagtig to maaneder efter aflaeggelsen af dette besoeg?

2. Er det korrekt, at dette dokument er faerdigt, men er blokeret, idet man ikke kan undgaa at henvise til de alvorlige begivenheder i Lhasa-faengslet, som medlemmer af trojkaen uden tvivl har vaeret vidne til?

Svar

(9. november 1998)

Den beretning, som det aerede parlamentsmedlem omtaler, blev offentliggjort den 19. juni 1998. Trojka-delegationen, der var i Tibet i dagene 1.-10. maj, besoegte ganske rigtigt Drapchi-faengslet i Lhasa den 4. maj. Den aflagde en detaljeret beretning om dette besoeg, idet den indledningsvis anfoerte foelgende bemaerkninger om de begivenheder, som angiveligt skulle have fundet sted:

"'Det vigtigste spoergsmaal var behandlingen af politiske fanger. Der har siden vaeret forlydender om, at der var opstaaet omfattende tumulter i faengslet den 1. maj. Delegation var ikke bekendt med disse forlydender, da den besoegte faengslet. De tibetanske myndigheder havde givet udtryk for nogen skepsis med hensyn til besoeget (se afsnit 8), men der blev ikke givet nogen begrundelse herfor, og delegationen fik det indtryk, at dette var et spoergsmaal om forhandlingstaktik fra de tibetanske myndigheders side. Delegationen blev ogsaa briefet, hvilket den fandt usaedvanligt, i fri luft uden for den indre faengselsport, foer det egentlige faengselsbesoeg. Imidlertid var der ingen synlige tegn paa eftervirkningerne af et oproer, og faengselsmyndighederne omtalte naturligvis ikke, at en saadan haendelse skulle have fundet sted. Saa vidt det kunne fastslaas, var bevogtningen normal, og der var ingen synlige tegn paa, at der var indsat ekstra vagtpersonale eller paa, at beredskabet var blevet foroeget.'"

I august 1998 blev formandskabet og visse medlemsstater bekendt med forlydender om tumulter og om op til ti doede foer, under og efter trojkaens besoeg. Det har endnu ikke vaeret muligt at faa disse forlydender bekraeftet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2661/98 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. Frist for gennemførelse af Ecovia- projektet



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0131



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2661/98 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Frist for gennemfoerelse af Ecovia-projektet Kan Kommissionen i forlaengelse af punkt 3 i svaret paa min skriftlige forespoergsel E-1670/98(1) oplyse, til hvilken dato fristen for gennemfoerelsen af Ecovia-projektet, der i foerste omgang var fastsat til den 30. april 1998, er udsat? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. september 1998) Paa nuvaerende tidspunkt er fristen for gennemfoerelsen af Ecovia-projektet udsat til den 30. september 1998. (1) EFT C 50 af 22.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2535/98

af André Fourçans (PPE) til Raadet

(1. september 1998)

Om: De europaeiske finansmarkeders aktiviteter

Naar euroen kommer, vil det medfoere en stadig voksende integrering af de europaeiske finansmarkeder. Et foerste tegn herpaa var meddelelsen for nylig om alliancen mellem boerserne i London og Frankfurt.

Mener Raadet, at der med disse nye rammebetingelser, som efterhaanden vil finde deres endelige form, boer tilstraebes en staerkere harmonisering af reglerne for de europaeiske finansmarkeders aktiviteter, eller mener det, at det ville vaere klogt at arbejde hen imod oprettelse af en europaeisk kontrolinstitution i lighed med den amerikanske Fondsboers- og Valutakommission?

Svar

(3. november 1998)

Der goeres opmaerksom paa, at Det Europaeiske Raad i Cardiff i juni 1998 opfordrede "Kommissionen til at forelaegge en handlingsramme inden Det Europaeiske Raad i Wien med henblik paa at forbedre det indre marked inden for finansielle tjenesteydelser, navnlig ved at undersoege effektiviteten af gennemfoerelsen af den nuvaerende lovgivning og paavise svagheder, der eventuelt kraever en aendring af lovgivningen".

I denne aand har Kommissionen netop forelagt et forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om adgang til at etablere og udoeve virksomhed som e-pengeinstitut og tilsyn med en saadan virksomhed.

Endvidere har Kommissionen som foelge af sin handlingsplan for det indre marked netop forelagt to forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af direktiv 85/611/EOEF om visse institutter for kollektiv investering i vaerdipapirer (investeringsinstitutter).

For tiden har Raadet ikke faaet forelagt andre forslag fra Kommissionen om EF-harmonisering inden for bank- eller boerssektoren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2491/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Udnyttelsen af fiskekvoter

Kan Kommissionen give praecise tal for det omfang, hvori fiskekvoter - uden for kvotebytninger - udnyttes af statsborgere fra andre medlemsstater end den, der oprindeligt tildelte kvoten? Kan den i bekraeftende fald ogsaa oplyse, hvilke lande der er tale om, og hvor udbredt denne praksis er?

Kan den specifikt give aktuelle tal for det omfang, hvori nederlandske statsborgere udnytter kvoter, som oprindeligt er blevet tildelt andre lande?

Svar afgivet af Emma Bonino paa Kommissionens vegne

(10. september 1998)

Kommissionen beklager at maatte meddele det aerede medlem, at den desvaerre ikke kan give de oenskede oplysninger. Det skyldes, at oplysningerne ikke foreligger.

I forbindelse med forvaltning af den samlede tilladte fangstmaengde (TAC) og kvoteordningen skal det kun oplyses, hvor stor en samlet maengde af hver bestand de fartoejer, der foerer de enkelte medlemsstaters flag, fanger. Det er de eneste oplysninger, der konsekvent sendes til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3089/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Tyrkisk militaer blokade af et ortodokst kloster

Det ortodokse kloster Mor Gabriel i Tyrkiet er et af verdens aeldste med en historie, som gaar laengere end 1600 aar tilbage. I dette kloster er der indtil vore dage blevet undervist i den ortodokse tro og aramaeisk sprog, og det er ogsaa det aandelige hjem for tre millioner ortodokse syrere. I de sidste maaneder er det i store amerikanske aviser (som f.eks. "Los Angeles Times" i udgaven af 21. august 1998 og andre) blevet oplyst, at den islamiske regionale administrator for den region, hvor klosteret befinder sig, Fikret Gueven, proever paa - med forskellige kneb - at bringe undervisningsvirksomheden for de 30 elever, som studerer i klosteret, til ophoer.

De tyrkiske myndigheder, som har gennemfoert den bekendte tyrkiske racistiske lov, ifoelge hvilken det er forbudt for ikke tyrkiske statsborgere at blive ordineret til praest, soeger nu fuldstaendig at toemme klosteret for laerere i den kristne tro. For nylig er der oven i koebet i landsbyen Haberli ved siden af klosteret blevet placeret et kontrolpunkt for den tyrkiske haer (som bevogtes med tanks), hvor man noterer navnene paa de troende, som oensker at besoege klosteret.

Kommissionen bedes oplyse, hvad der er dens holdning til dette, samt hvad den har til hensigt at goere, fordi det nu er klart, at Tyrkiet udnytter den passivitet, EU udviser, hver gang der sker kraenkelse af rettighederne for de ikke muslimske mindretal, som endnu lever paa tyrkisk territorium, og at det benytter sig af det til at foretage endnu grovere terrorisering og forfoelgelse af dem.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(10. november 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2159/98 fra Katerina Daskalaki(1).

(1) EFT C 31 af 5.2.1999, s. 128.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2409/98

af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen

(17. juli 1998)

Om: Kommissionens tilstedevaerelse i Macao

Europa-Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Kinas Nationale Folkekongres besoeger Folkerepublikken Kina cirka hvert andet aar. Det seneste besoeg fandt sted i slutningen af maj og den foerste uge af juni i aar.

Ligesom ved tidligere lejligheder samarbejdede Kommissionens kontor i Beijing med forskellige aspekter fra logistisk hjaelp til informationsmoeder, og navnlig deltog Kommissionens repraesentant i flere af de officielle moeder. En medarbejder fra kontoret ledsagede delegationen under hele besoeget indtil Dalian.

Siden sin oprettelse har Europa-Parlamentets delegation to gange haft Macao med paa sin rejserute, i 1991 og i aar fra loerdag den 6. juni om aftenen til soendag den 7. midt paa eftermiddagen, og inden for dette tidsrum havde den moeder med guvernoeren, med Macaos lovgivende raad (Legco) og med lederne af nogle projekter, som EU yder stoette til. Under hele opholdet i Macao var der ingen repraesentation fra Kommissionens kontor i Hong Kong, skoent Macao hoerer under dets ansvarsomraade.

Mener Kommissionen, at dens tilstedevaerelse i Macao ikke hoerer under Hong Kong-kontorets ansvarsomraade? Betragter man denne tilstedevaerelse som ligegyldig? Hvad er aarsagerne til, at kontoret i Hong Kong ikke var repraesenteret, naar det deltog i moedet med konsulerne, som fandt sted i Hong Kong?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(17. september 1998)

Kommissionens kontor i Hong Kong er ogsaa akkrediteret Macao. Kontoret opretholder naer kontakt med myndighederne i Macao og foelger bl.a. en raekke programmer, som Kommissionen gennemfoerer i Macao.

Parlamentets delegation, som det aerede medlem henviser til, besoegte Macao og Hong Kong den 6.-8. juni 1998. Kommissionens kontor i Hong Kong tilrettelagde programmet for delegationen i naert samarbejde med Parlamentets sekretariat. Delegationens moeder med de lokale myndigheder og institutioner i saavel Hong Kong som Macao blev arrangeret i samarbejde med Kommissionens kontor i Hong Kong.

Blandt andet tilrettelagde kontoret det moede, som Parlamentets delegation havde med lederne af EU's diplomatiske mission i Hong Kong, og deltog selv heri. Paa dagsordenen for moedet var der punkter, som baade vedroerte Hong Kong og Macao.

Uheldigvis kunne Kommissionens kontor i Hong Kong af personalemaessige aarsager ikke deltage i moedet i Macao.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2034/98

af Marie-Noëlle Lienemann (PSE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Reduktion af arbejdstiden

Hvordan har Kommissionen i sin henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Faellesskabets oekonomiske politikker - KOM(98)0279 - kunnet fastslaa, at "en obligatorisk og generel reduktion af arbejdstiden... kan... have negative konsekvenser og derfor boer undgaas", vel vidende, at to medlemsstater allerede har vedtaget at indfoere en 35 - timers uge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(22. september 1998)

Kommissionen agter ikke at blande sig i medlemsstaternes politik, hvis denne udelukkende henhoerer under de nationale befoejelser. Kommissionen har til hensigt at overholde naerhedsprincippet.

Kommissionen er imidlertid sat til at vogte over Faellesskabets interesser, hvorunder hoerer den oekonomiske politik. Det Europaeiske Raad og Raadet (oekonomi- og finansministrene) har anmodet Kommissionen om at soerge for en mere vidtgaaende samordning af de oekonomiske politikker med henblik paa at sikre den heldige indfoerelse af den faelles moentenhed og en betydelig oegning af beskaeftigelsen i Faellesskabet. I denne aand har Kommissionen udarbejdet henstillingen om de overordnede retningslinjer for den oekonomiske politik i 1998.

Det tilkommer derfor Kommissionen i fuld uafhaengighed at fremkomme med en udtalelse om alle tiltag inden for den oekonomiske politik, der kan have en maerkbar virkning for Faellesskabets oekonomi som helhed eller for gennemfoerelsen af de oekonomiske maal, der er sat i EF-traktaten for den oekonomiske politik (EF-traktatens artikel 2). Nedsaettelse af arbejdstiden indgaar i denne kategori af foranstaltninger inden for den oekonomiske politik. Det er derfor normalt, at Kommissionen udtaler sig om emnet, men under overholdelse af naerhedsprincippet.

Kommissionen mener, at en nedsaettelse af arbejdstiden ikke maa svaekke de europaeiske virksomheders konkurrenceevne. Men denne holdning i almindelighed er ikke uforenelig med nationale tiltag vedroerende nedsaettelse af arbejdstiden med henblik paa bevarelse af den europaeiske konkurrencedygtighed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2429/98 af Frédéric STRIBY til Kommissionen. EU-støtte til Alsace, særlig amtet Haut-Rhin (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0095



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2429/98 af Frédéric Striby (I-EDN) til Kommissionen (30. juli 1998) Om: EU-stoette til Alsace, saerlig amtet Haut-Rhin Vil Kommissionen oplyse foelgende: 1. Hvor stort et beloeb andrager den samlede EU-stoette til Alsace siden januar 1995, saerlig til amtet Haut-Rhin? 2. Til hvilke projekter og fra hvilke fonde er denne stoette blevet bevilget? 3. Hvilke konkrete projekter er blevet gennemfoert til fordel for foelgende omraader, og hvor stort et beloeb androg stoetten i hvert enkelt tilfaelde: - ungdom? - uddannelse? - fremme af beskaeftigelsen? - universiteter? - F& U? - kultur? - venskabsbyer? - graenseoverskridende samarbejde? - oekonomisk udvikling? - information af borgerne? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (28. oktober 1998) Som supplement til sit svar af 22. september 1998(1) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger. Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. (1) EFT C 50 af 22.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2321/98

af José Apolinário (PSE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EF-initiativet Interreg

Kan Kommissionen under hensyntagen til princippet om oekonomisk og social samhoerighed og dets klare foelgevirkninger for regionalpolitikken oplyse, i hvilken udstraekning omraaderne i det indre Portugal rent faktisk har vaeret omfattet af Interreg-initiativet? Hvilke midler blev der stillet til raadighed i perioden 1994-1999, og hvilke midler paaregnes bevilget til Interreg-initiativet i Portugal i perioden 2000-2006?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(15. september 1998)

Det beloeb, der er stillet til raadighed for de portugisiske og spanske myndigheder under Faellesskabets INTERREG II-initiativ for perioden 1994-99, er paa ca. 570 mio. ECU.

Heraf er der afsat 208 mio. ECU til delprogrammet for Portugal og 363 mio. ECU til delprogrammet for Spanien.

Tildelingen af stoette til de indre regioner i Portugal blev fastlagt ved vedtagelsen af initiativet, da det besluttedes, at dette udelukkende skulle daekke graenseomraaderne (paa NUTS III-niveau: Minho-Lima, Cavado, Alto Trás-os-Montes, Douro, Beira Interior Norte, Cova da Beira, Beira Interior Sul, Alto Alentejo, Alentejo Central, Baixo Alentejo og Algarve).

Hvad angaar perspektiverne for perioden 2000-2006, foreslaar Kommissionen at begraense EF-initiativerne til kun tre, hvoraf det ene skal vedroere tvaerregionalt samarbejde. Kommissionen foreslaar ligeledes, at 5% af de finansielle ressourcer anvendes til EF-initiativer. Paa nuvaerende tidspunkt er det ikke muligt at praecisere fordelingen af stoette paa de enkelte lande under disse initiativer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2693/98

af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Papua Ny Guinea ramt af et jordskaelv maalt til 7 grader paa Richterskalaen

Det jordskaelv, som ramte havbunden ved Papua Ny Guineas nordvestlige kyst, har draebt tusinder af mennesker, heraf mange boern. Boelgerne, som blev op til 10 meter hoeje, jaevnede fuldstaendig en straekning paa omkring tredive kilometer, hvor der laa mange landsbyer, med jorden.

Er Kommissionen bekendt med situationens alvor? Har Kommissionen allerede indledt noedhjaelpsarbejdet? I modsat fald oenskes det oplyst, om Kommissionen planlaegger at foelge en strategi, der giver mulighed for at afhjaelpe foelgerne af dette jordskaelv paa havbunden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(17. september 1998)

Umiddelbart efter at tidevandsboelgen havde ramt Papua Ny Guinea den 17. juli 1998, sendte Kommissionen noedhjaelp til de beroerte omraader. Denne noedhjaelp var paa vej til Bougainville-oeen i forbindelse med en anden noedhjaelpsaktion. Den foerste noedhjaelp omfattede medicin og genopbygningspakker, toej og andre strengt noedvendige artikler.

Desuden har Kommissionen stillet humanitaer hjaelp til raadighed for katastrofeofrene paa i alt 500 000 ECU. Hjaelpen skulle goere europaeiske ikke-statslige organisationer (ngo'er) i stand til at yde ekstra noedhjaelp i form af medicin, foedevarer og rent vand.

Der kom imidlertid hurtigt en overvaeldende international reaktion paa naturkatastrofen saavel fra regeringer (isaer i Australien, New Zealand, Frankrig og Japan) som fra ikke-statslige organisationer og enkeltpersoner. I en meddelelse fra slutningen af juli maaned erklaerede FN's kontor for koordination af humanitaere anliggender og det hold, der var udsendt fra kontoret til Papua Ny Guinea, at alt akut behov for noedhjaelp var imoedekommet. Denne information blev bekraeftet af mange andre kilder.

I lyset at de aendrede forhold som foelge af den ekstraordinaert store internationale indsats og efter at have konsulteret de ngo'er, der skulle staa for hjaelpen fra EU, og de relevante FN-organer og FN's delegation i Papua Ny Guinea, besluttede Kommissionen at omfordele de midler, der var afsat hertil, til andre, mere akutte kriser andre steder i verden.

I betragtning af oprydnings- og genopbygningsarbejdet, der skal udfoeres i det omraade, der blev ramt af tidevandsboelgen, vil Kommissionen tage det fornoedne hensyn til enhver konkret anmodning, som maatte blive fremsendt af regeringen i Papua Ny Guinea.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2171/98

af Hiltrud Breyer (V) til Raadet

(10. juli 1998)

Om: Kraenkelse af EF-retten under castor-transporter

Vil Raadet oplyse, hvilke foranstaltninger det vil traeffe i anledning af medlemsstaternes kraenkelse af EU's bestemmelser om straalingsbeskyttelse som fastsat i Raadets direktiv 92/3/Euratom(1) og 96/29/Euratom(2) i forbindelse med castor-transporter?

Svar

(19. oktober 1998)

I artikel 21 i Raadets direktiv 92/3/Euratom om overvaagning af og kontrol med overfoersel af radioaktivt affald mellem medlemsstaterne samt ind i og ud af Faellesskabet(3) og i artikel 55 i Raadets direktiv 96/29/Euratom om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling(4) fastsaettes det, at medlemsstaterne straks underretter Kommissionen om de love og administrative bestemmelser, der er noedvendige for at efterkomme disse direktiver.

Kommissionen skal derfor soerge for, at medlemsstaterne overholder de bestemmelser, der er fastlagt i disse to direktiver.

(1) EFT L 35 af 12.2.1992, s. 24.

(2) EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1.

(3) EFT L 35 af 12.2.1992, s. 24.

(4) EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1.