ved grænsen mellem EU og Rusland. Det ville være łnskværdigt af hensyn til en forbedret kvalitet af
samarbejdet i grænseområderne og en bedre koordinering af Tacis og Interreg, at forvaltningen af Interreg-og Tacis-CBC-projekterne blev overfłrt til regionalt plan, f.eks. til Euregioen. Det er mindstekrav, atregionerne anmodes om en udtalelse om de foreslåede Tacis-CBC-projekter fra Euregioen eller mod-tagerområdet, hvis beslutningerne stadig træffes i Bruxelles.
1. Hvordan har De i samarbejde med kommissæren med ansvar for eksterne forbindelser, Chris Patten,
arbejdet for en bedre koordinering af Tacis- og Interreg-programmerne for at effektivisere samarbejdet igrænseområderne mellem EU og Rusland?
2. Hvordan forholder Kommissionen sig til det forsłg, som Euregioen Karelia har foreslået, hvor
Euregioens forvaltningskomite træffer programbaserede afgłrelser om projekter på regionalt plan bådefor Interreg- og Tacis-CBC-programmet?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier
(28. september 2000)
Kommissionen har påtaget sig at forbedre koordineringen af EU-initiativet Interreg og Tacis CBC-program-
met (det grænseoverskridende samarbejdsprogram under Tacis). Trods de klare forskelle mellem dendecentraliserede, regionale fremgangsmåde, der kendetegner Interreg, og den centraliserede, eksternestłtteordning, som anvendes for at gennemfłre Tacis-CBC, er der helt klart mulighed for yderligere
koordinering.
På programniveau vil der fortsat være et nært samarbejde under udarbejdelsen af begge programmer, og
det vil derfor være muligt at harmonisere de tiltag, hvortil der skal ydes stłtte på begge sider af grænsen iprogrammeringsperioden.
På projektniveau vil berłrte organisationer og myndigheder, herunder de finske myndigheder, blive
rådspurgt om projektforslag for at undgå risikoen for dobbeltfinansiering og for at finde frem tilmuligheder for komplementaritet. Samtidig vil man tilskynde til mere offentlighed omkring projekternefor at sikre, at de forskellige procedurer forstås fuldt ud på begge sider af grænsen. Desuden vil projekter,der stłttes gennem et af programmerne være hłjt prioriteret under udvælgelsesprocessen i forbindelse meddet andet program.
Hvad angår Euregio Karelens forslag til en forsłgsordning med fælles beslutningstagning om Interreg og
Tacis-CBC, forekommer det noget forhastet i betragtning af den finansieringsmåde, som for łjeblikketbenyttes i forbindelse med Tacis-CBC. Kommissionen vil imidlertid fortsat fłlge gennemfłrelsen af Interregog Tacis-CBC nłje med henblik på at gå over til en decentraliseret gennemfłrelsesordning, når det ermuligt.
(2001/C 136 E/018) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2313/00
af Maurizio Turco (TDI) til Kommissionen
(11. juli 2000)
Om: Hvidbogen om »Reformen af Kommissionen«
Under henvisning til hvidbogen »Reformen af Kommissionen« (KOM(2000) 200) og særlig bilag 4 i fłrste
del (en tidstabel for handlingsplanen) samt de tidsfrister, der er fastsat i anden del, kan Kommissionen daoplyse, om alle de aktioner er gennemfłrt, som var berammet til juni 2000, hvilke der eventuelt skalafsluttes, og hvilke tidsfrister, der er fastsat for gennemfłrelsen?8.5.2001 DA C 136 E/17 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Kan Kommissionen, særlig hvad angår reformen af finanskontrollen, besvare fłlgende spłrgsmål:
 Hvilke overgangsforanstaltninger er berammede? Er de alle blevet gennemfłrt? I modsat fald, hvilke
frister er fastsat for gennemfłrelsen heraf?
 Hvor mange interne og eksterne hłringer er der afholdt af hver enhed i det fłrste halvår i år og sidste
år?
 Hvilke procedurer er fastsat for rekrutteringen af den nye interne revisionstjeneste (IAS), som blev
oprettet i begyndelsen af maj? Hvorledes er dens hierarkiske opbygning?
 Hvilken specifik erfaring har Claude Chene, som ledede komitØen til udvælgelse af revisioner under
IAS?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer
(13. oktober 2000)
Vedrłrende gennemfłrelsen af aktionerne i del II i hvidbogen om »Reformen af Kommissionen« (1) henvises
der til dokumentet om gennemfłrelsen af de enkelte aktioner pr. 10. juli 2000, der blev vedtaget afKommissionen den 26. juli 2000 (
2).
I henhold til reformen skal det aktuelle system med centraliseret forudgående finanskontrol erstattes af et
system, hvor de operative kontorer, der er specifikt styrket med henblik herpå, og som får råd og
vejledning af en central finanstjeneste, overtager det fulde ansvar for deres egen finansstyring og internekontrol. Det udfłrte arbejde kontrolleres af en uafhængig intern revisionstjeneste. Styrkelsen af de opera-tive afdelinger med de mange foranstaltninger, der er fastsat i hvidbogen, er på plads, og Kommissionenhar foreslået, at ansvaret for den interne revision hurtigst muligt adskilles fra ansvaret for den cen-traliserede forudgående finanskontrol. Sidstnævnte funktion vil blive opretholdt, indtil finansforordningenaf 21. december 1977 vedrłrende De europæiske Fællesskabers almindelige budget (
3) er blevet omarbejdet.
Nedenstående oversigt viser den revision, der er foretaget af Finanskontrollen i de omhandlede perioder:
Aktivitet1. halvår
19992. halvår
1999
Direktorat A
 Interne politikker og centraladministration 13 6
I alt A 13 6
Direktorat B
 Fiskeri 2 1
 Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for
Landbruget (EUGFL)  Udviklingssektionen 4 8
 Socialfonden og socialpolitik 14 15 Regionalfonden 9 9
 Samhłrighedsfonden 3 1
 EKSF-midler 3 2 Andre 6 5
I alt B 41 41
Direktorat C
 EUGFL  Garantisektionen 21 10 Egne ressourcer 8 11
 Eksterne politikker 11 15
 Det indre marked 3 6
I alt C 43 42
Andre
 Intern revision (alle enheder) 9 13
I alt 106 102
Den indledende rekruttering til den interne revisionstjeneste skete på grundlag af en intern indkaldelse af
interessetilkendegivelser fra medarbejdere i Kommissionen med de fornłdne erfaringer og kvalifikationer.Denne procedure blev fulgt for at fremskynde udvælgelsen, inden de specifikke stillinger blev fastlagt. Et adC 136 E/18 DA 8.5.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende
hoc-udvælgelsespanel bestående af kompetente og erfarne ledende revisorer foretog udvægelsen, og 18
medarbejdere blev derefter overfłrt til tjenesten. Der er nu opslået yderligere 11 stillinger for revisonsper-sonale inden for Kommissionen og interinstitutionelt. De vil blive besat efter de normale procedurer.
Med hensyn til forvaltningsstrukturen kan det anfłres, at stillingen som leder af tjenesten (A1) blev opslået
i De Europæiske Fællesskabers Tidende den 12. juli 2000, stillingen som stedfortrædende leder (A2) blevbesat ved Kommissionens beslutning af 26. juli med udnævnelse af Tony Writht, de fłrste to overordnederevisorer (A3) blev udnævnt pr. 1. september 2000. De sidste overordnede tre revisorer vil blive udpeget,når lederen af tjenesten er udnævnt.
Claude ChŒne, der er leder af Kommissionens task force for den administrative reform, blev valgt som
formand for panelet på grund af sit indgående kendskab til konteksten, udfordringerne og målsætningerne
for Kommissionens reformprogram. Som eksperter på revisionsområdet er valgt tre hłjtkvalificerede
revisorer: den ledende interne revisor i Den Europæiske Investeringsbank, lederen af revisionskontoret iGeneraldirektoratet for Beskæftigelse og en revisor for Revisionsretten med særligt kendskab til metodologi.
(1) KOM(2000) 200 endelig.
(2) SEK(2000) 1305.
(3) EFT L 356 af 31.12.1977.
(2001/C 136 E/019) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2316/00
af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen
(11. juli 2000)
Om: Underordning af bekæmpelsen af aids i Sydafrika i forhold til den europæiske lægemiddelindustris
interesser
1. Avisen »Trouw« af 22. juni 2000 offentliggjorde en alarmerende artikel af Sietse Bosgra fra det
nederlandske institut for det sydlige Afrika og Ellen t Hoen fra »Læger uden grænser«. I artiklen hedder det,at lægemiddelindustrien med stłtte fra Den Europæiske Union er ved at organisere en lægemiddellobby,ved hjælp af hvilken den sydafrikanske regering indtrængende skal anmodes om at ændre sin lovgivning,
hvilket vil være til skade for den medicinske behandling af aids-patienter. Har Kommissionen kendskab til
denne artikel?
2. I artiklen henvises der til en skrivelse fra det tidligere medlem af Kommissionen, Leon Brittan, af
23. marts 1998, til den daværende vicepræsident Mbeki, hvori han giver udtryk for sin bekymring medhensyn til den seneste sydafrikanske lovgivning, fordi denne ville skade den europæiske lægemiddel-industris interesser.
Har Kommissionen kendskab til denne skrivelse?3. Det siges, at denne skrivelse bevidst blev holdt hemmelig. Kan Kommissionen bekræfte dette, og i
bekræftende fald hvad mener Kommissionen, at grunden hertil er?
4. Er Kommissionen rede til at forelægge denne skrivelse for Europa-Parlamentet?
5. Hvis kommissær Brittan rent faktisk fremsatte de ovennævnte bemærkninger i denne skrivelse, er
Kommissionen da rede til at tage sin holdning op til fornyet overvejelse og trække den tilbage?
6. Er Kommissionen ligeledes enig i, at der błr głres alt for at bekæmpe aids-tragedien i Sydafrika,
(hvor der hvert år fłdes 60 000 błrn med aids-virusen), og at den fłrste forudsætning for et positivtresultat er, at der stilles tilstrækkelige og billige lægemidler til rådighed?
7. Er Kommissionen rede til at træffe foranstaltninger til at sikre, at både błrn og deres forældre
modtager den hjælp, som de har brug for til bekæmpelse af aids-epidemien, og at de menneskeligeinteresser błr prioriteres langt hłjere end lægemiddelindustriens stræben efter profit?8.5.2001 DA C 136 E/19 De Europæiske Fællesskabers Tidende