SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2018/02

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. juli 2002)

Om: Fortsatte hindringer for skibsfarten på Donau som følge af krigen i Serbien i 1999

1. Kan Kommissionen bekræfte, at af de tre broer over Donau mellem den serbiske by Novi Sads centrum og Petrovaradin på den sydlige bred, som blev ødelagt under krigen i 1999, er kun den midterste, Varadinski Most mellem Bulevar Mihajla Pupina og Beogradska Ulica, blevet erstattet af en ny, mens den store vestlige bro ved Bulevar Oslobodjenja er blevet erstattet af en meget befærdet pontonbro (Most na Barzama ved Ulica Maksima Gorkog), mens den østlige kombinerede jernbane- og vejbro er blevet erstattet af en midlertidig bro til jernbanetransporten vest for resterne af den gamle.

2. Hvilke følger har tilstedeværelsen af en pontonbro og en midlertidig bro i Novi Sad, hvor transittrafikken ad de indre vandveje mellem på den ene side EU-medlemsstaterne Nederlandene, Tyskland og Østrig samt kandidatlandene Slovakiet og Ungarn og på den anden side kandidatlandene Rumænien og Bulgarien mod hhv. øst og syd?

3. Findes der uden for Novi Sad andre lokaliteter, f.eks. mellem Smederevo og Kovin øst for Beograd, hvor gennemsejlingsbredden eller -højden og dermed fartøjernes tilladte omfang som følge af ødelæggelserne under krigen og på grund af ruiner, midlertidige broer og skibsvrag stadig er ringere end den størrelse, der gælder i kraft af bredden af sluserne i dæmningen ved Jernporten (Djerdap) mellem Kladovo i Serbien og Dobreta-Turnu Severin i Rumænien?

4. Hvordan er udsigten til, at Donaus kapacitet for transittrafik ad de indre vandveje kan nå op på kapaciteten i 1999, og til at kapaciteten af forbindelserne over floden føres tilbage til det gamle niveau?

5. Hvordan foregår finansieringen af de i punkt fire nævnte aktiviteter? Hvilke opgaver har EU i denne forbindelse påtaget sig, og hvilke opgaver vil den yderligere påtage sig i betragtning af, at Donau er en hovedfærdselsåre for godstransport i et udvidet EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(13. august 2002)

1. Der blev ødelagt tre broer i Novi Sad under NATO's luftangreb i april 1999. Vej/jernbanebroen (Zezelj) og den større vejbro (Petrovaradin) blev genopbygget under Forbundsrepublikken Jugoslaviens (FRJ's) tidligere præsident Milosevic inden valget i september 2000. Forbundsrepublikken Jugoslavien har deltaget i samarbejdet omkring gennemførelsen af Donau-kommissionens (hovedsageligt EU-finansierede) projekt med henblik på at få genoptaget sejladsen ved at fjerne brorester og ueksploderede bomber og Kommissionen har derfor vedtaget at gå i gang med et EU-finansieret projekt om genopbygning af den tredje, bredeste bro (Sloboda). Den 23 juli blev der undertegnet kontrakter på dette arbejde, som er det største enkeltstående EU-finansierede projekt i Serbien, og arbejdet vil blive påbegyndt i efteråret, når oprydningsprojektet er afsluttet. Det omfattende genopbygnings- og anlægsarbejde vil vare indtil 2004. Den pontonbro, som for øjeblikket benyttes til denne trafik, vil blive fjernet senest da.

2. Det er klart, at pontonbroen og de afgifter, der skal betales for at få den åbnet, er en hindring for fri international sejlads, som er vedtaget i Beograd-konventionen om Donau. Men broens fortsatte eksistens, tidsplanen over åbning af broen og de hertil knyttede afgifter er aftalt mellem det kompetente organ, Donau-kommissionen, og FRJ. Gennemførelsen af memorandummet fra november 2001 mellem Donau-kommissionen og FRJ indebærer i praksis, at der er en tidsplan for regelmæssig åbning af broen, hvorved trafikken allerede har kunnet øges, og det er en fordel ikke blot for de lande, som det ærede medlem henviser til, men for alle de ti stater, som Donau løber igennem, og for hele regionen.

3. Det har Kommissionen ikke noget kendskab til, eftersom det snarere er et spørgsmål for Donau-kommissionen, der er den internationale organisation, der er ansvarlig for sejladsen på Donau. Under alle omstændigheder er det den stat, som den internationale vandvej passerer igennem på netop det sted, der har ansvaret for at fjerne alle forhindringer, der måtte være, og at sikre, at vilkårene respekteres. Når det er besluttet at bidrage med ekstern finansiering til at fjerne forhindringer ved Novi Sad, skyldes det de ekstraordinære omstændigheder omkring ødelæggelserne.

4. For trafikkapaciteten som sådan har der været en vis omledning til andre transportformer, mens sejladsen var blokeret. Donau-kommissionen melder dog om stigende anvendelse af Donau, efter at sejlkanalen blev åbnet ved udgangen af sidste år. Hvad angår forbindelserne over floden er to af broerne som tidligere omtalt allerede blevet genopbygget, og indtil genopbygningen af den tredje bro er afsluttet, vil der være en pontonbro.

5. At det er vigtigt at få genoptaget sejladsen på Donau afspejler sig også i den politiske og finansielle støtte, som Kommissionen yder. EU bidrager med indtil 85 % / 22 mio. EUR af udgifterne til Donau-kommissionens projekt til rydning af sejlrenden i Donau, som nærmer sig sin afslutning. Der er også afsat midler til genopbygning af Sloboda-broen på i alt 34 mio. EUR. Mere generelt vil Kommissionen gerne støtte mulighederne for transport ad indre vandveje, især på Donau, med henblik på at udvikle transportforbindelser mellem kandidatlandene og nuværende medlemsstater. ISPA(1), det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument, er tilgængeligt for de ti kandidatlande i Central-, Øst- og Sydøsteuropa til finansiering af transportinfrastrukturprojekter, som har tilknytning til de prioriterede paneuropæiske transportkorridorer, som Donau-floden (korridor VII) er en vigtig del af. Kommissionen er netop for øjeblikket ved at se på en ansøgning fra de rumænske myndigheder om støtte fra ISPA til forbedring af sejlbarheden på Donau. Der modtages gerne tilsvarende projekter, som er velforberedte og fuldt ud overholder kriterierne i ISPA-forordningen, fra andre lande, som er støtteberettigede under ISPA.

For yderligere oplysninger om, hvor langt oprydningsprojektet er nået, og mere generelt, hvordan det ser ud med sejladsen på Donau nu, henvises det ærede medlem til Donau-kommissionens netsted: www.dunacom.org og til Kommissionens pressemeddelelser samt baggrundsmateriale fra 29. november 2001(2). For yderligere oplysninger om Sloboda-broprojektet henvises det ærede medlem til Det Europæiske Genopbygningsagenturs netsted: www.ear.eu.int (Genopbygningsagenturet står for EU-bistand i Forbundsrepublikken Jugoslavien) og især til pressemeddelelsen fra 23. juli 2002(3) om underskrivelse af kontrakterne på Sloboda-broen.

(1) Instrument for Structural Policies for PreAccession.

(2) IP/01/1689.

(3) IP/02/1123.