ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2331/01

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(31. juli 2001)

Om: Diskriminerende sprogkrav

Ifølge visse oplysninger praktiseres der muligvis en forskelsbehandling på grundlag af sprog i Kommissionen eller i tjenester, der er tilknyttet Kommissionen, såsom Tacis' og Phares informationscentre og kontoret for faglig bistand for programmerne Socrates, Leonardo og Youth.

I forskellige annoncer, som disse kontorer har offentliggjort, kræves der engelsk som modersmål, hvorved alle de andre fællesskabssprog stilles ringere.

Mener Kommissionen ikke, at stillingsopslag som ovennævnte, hvor der kræves engelsk som modersmål, er diskriminerende i en sammenhæng, hvor respekt for arbejdstagernes frie bevægelighed er af afgørende betydning?

Agter Kommissionen at træffe nogen afgørelse herom for at undgå denne form for forskelsbehandling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(8. oktober 2001)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-4100/00(1), E-0779/01(2), E-1681/01 og E-1682/01(3) af Bart Staes og E-1356/01 af Vitaliano Gemelli(4).

(1) EFT C 174 E af 19.6.2001, s. 233.

(2) EFT C 235 E af 21.8.2001, s. 245.

(3) Se side 18.

(4) EFT C 350 E af 11.12.2001, s. 132.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2812/01

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(10. oktober 2001)

Om: Bedøvelsesgeværer

Vil Kommissionen redegøre for proceduren for tildeling af CE-standardmærket samt oplyse, hvilket generaldirektorat der i sidste instans er ansvarligt for denne procedure?

Kan den give nærmere oplysninger om, hvor mange fabrikanter af bedøvelsesvåben der på nuværende tidspunkt anvender CE-mærket på deres produkter?

Hvad agter den at gøre for at forhindre fabrikanter af bedøvelsesvåben i at benytte CE-mærket som salgsfremmende middel?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanenpå skriftlige forespørgsler E-2812/01 og E-2841/01

(6. november 2001)

Kommissionen henviser de ærede medlemmer til sit svar på skriftlig forespørgsel P-2783/01 af Glyn Ford(1).

(1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 209.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2712/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(3. oktober 2001)

Om: Ødelæggelse af en biotop under Natura 2000-nettet i Elafonissos på Kreta

I Elafonissos på Kreta (Chania amt) i et område, som er beskyttet af Natura 2000-nettet, og som er blevet optaget i Life-programmet, har Pelekanos kommune i sommeren 2001 iværksat arbejder med henblik på opførelse af en parkeringsplads. Dette medfører, at en vigtig biotop bliver ødelagt, hvilket har fået beboerne til at reagere.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at træffe, for at den pågældende biotop, som er beskyttet af Natura 2000-nettet, kan blive bevaret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(12. november 2001)

Den græske ø Elafonissos og kyststrækningen over for denne er af de græske myndigheder begge officielt blevet foreslået udnævnt til lokaliteter af fællesskabsbetydning (kodenumre hhv. GR 4340002 og 4340015) som led i det europæiske økologiske Natura 2000-net i medfør af habitat-direktivet (Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter)(1). Desuden var der allerede forinden blevet udarbejdet en række forvaltningsmæssige foranstaltninger for Elafonissos' vedkommende som led i et LIFE-Nature projekt.

Ansvaret for bevaring af dette område påhviler de græske myndigheder, som skal træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at forebygge, at de aktiviteter, der finder sted, ikke medfører en forringelse af området. Blandt andet skal der tages hensyn til den udarbejdede forvaltningsplan.

Det ærede medlem anmodes derfor venligst om at fremkomme med mere nøjagtige enkeltheder vedrørende dette spørgsmål, så Kommissionen kan foretage den nødvendige efterforskning og herigennem blive i stand til at besvare spørgsmålet.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2477/01

af Carlos Carnero González (PSE) til Rådet

(14. september 2001)

Om: Retssag i Egypten mod borgere anklaget for homoseksualitet

I august 2001 har man i Egypten indledt den bebudede retssag mod dusinvis af borgere, der anklages for homoseksualitet.

Den europæiske offentligheds logiske indignation over en sådan proces, der er i modstrid med så grundlæggende værdier som retten til frit at vedkende sig sin seksuelle observans, kræver, at Unionen træffer målrettede politiske foranstaltninger over for de egyptiske myndigheder.

Undertegnede ønsker at erindre om, at EU og Egypten har indgået en associeringsaftale, der som grundlæggende princip har fuld respekt for menneskerettighederne, hvilket ovennævnte retssag og eksistensen af de vilkårlige love, der ligger til grund for den, er en klar overtrædelse af.

Hvilke foranstaltninger har Rådet i den forbindelse truffet for at protestere over for den egyptiske regering med henblik på at opnå, at retssagen annulleres, og de tiltalte løslades?

Har Rådet over for Egyptens regering givet udtryk for sit synspunkt om, at lovgivningen omgående bør ændres for at sikre de egyptiske borgeres ret til frit at vedkende sig deres seksuelle observans?

Svar

(10. december 2001)

Rådet følger nøje udviklingen i Queen Boat-sagen, efter at 54 mand er blevet arresteret i Egypten. I forbindelse med middagen efter undertegnelsen af Euro-Middelhavs-associeringsaftalen EU-Egypten den 25. juni 2001 i Luxembourg rejste Rådet over for udenrigsminister Ahmed Maher menneskerettighedssituationen i Egypten, navnlig sagerne i forbindelse med hr. Ibrahim og fr. El Sadawi samt Queen-Boat-sagen.

Rådet understreger også over for sine Middelhavspartnere, at Barcelona-erklæringen, som de har underskrevet, forpligter dem til handle i overensstemmelse med verdenserklæringen om menneskerettigheder og De Forenede Nationers pagt. Det hedder i verdenserklæringens artikel 2, at enhver har krav på alle de rettigheder, som nævnes i erklæringen, uden forskelsbehandling. Artikel 2 i Euro-Middelhavs-associeringsaftalen EU-Egypten nævner ligeledes parternes respekt for menneskerettighederne og de demokratiske principper, som de er stadfæstet i verdenserklæringen om menneskerettighederne, og som ligger til grund for deres interne og internationale politik og udgør et væsentligt element i aftalen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1611/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. juni 2001)

Om: Støtte til European Movement på Malta

Hvor stort et beløb har EU indtil videre betalt som økonomisk bidrag til European Movement på Malta og hvilken støtte agter man at give denne organisation i fremtiden både i form af økonomisk støtte og som ressourcer af anden art?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugenpå skriftlige forespørgsler E-1610/01, E-1611/01, E-1612/01 og E-1613/01

(27. juli 2001)

Det er op til de maltesiske myndigheder at tage stilling til om maltesisk skal være officielt sprog; dette spørgsmål vil blive taget op sidst i forhandlingerne, under punktet Institutioner. Alle ansøgerlande, der ønsker at deres sprog skal være officielt EU-sprog, har pligt til at oversætte regelværket på egen bekostning. Kommissionen kan i givet fald yde faglig bistand for at hjælpe sådanne lande med at etablere de strukturer dette arbejde forudsætter. Malta har uden herved at tage definitiv stilling til spørgsmålet meddelt Kommissionen at oversættelsen af regelværket til maltesisk er påbegyndt.

EU har ikke hidtil betalt tilskud til EU-bevægelsen på Malta. Kommissionen har ikke for øjeblikket planer om at yde tilskud, finansiering eller anden form for støtte til denne bevægelse.

Kommissionen betragter det ikke som sin opgave at søge at overbevise Maltas befolkning om at det vil være en positiv ting for landet at blive optaget i EU. Efter Kommissionens mening er det op til Maltas befolkning at tage stilling til dette spørgsmål. Kommissionen vedtog i maj 2000 en kommunikationspolitik vedrørende udvidelsen, omfattende såvel Malta som de øvrige ansøgerlande.

Denne politik har tre målsætninger:

- at forbedre kendskabet til EU

- at gøre rede for hvad optagelse indebærer

- at forklare hvordan forberedelsen af optagelsen hænger sammen med afviklingen af forhandlingerne.

Sigtet er at fortsætte med at informere Maltas og de øvrige ansøgerlandes befolkning på objektiv måde. Samtidig imødekommer man befolkningens og de folkelige sammenslutningers ønske om en fyldestgørende informering således at der kan tages stilling til spørgsmålet om Maltas optagelse i EU med klart kendskab til hvad dette indebærer. Hertil ydes der i perioden frem til 2004 1 mio. EUR (200 000 EUR i 2001 og 300 000 EUR i 2002).

EU's delegation på Malta har allerede én lokalt ansat ekspert inden for faglig bistand, og det er planen at ansætte endnu én. Dette ekstrapersonale får i hovedsagen til opgave at administrere førtiltrædelsesstøtten (38 mio. EUR i tidsrummet 2000-2004) og at følge med i Maltas fremskridt med hensyn til gennemførelsen af regelværket.

Man har netop indledt forhandlingerne om miljøet med Malta, og Kommissionen kan ikke på nuværende tidspunkt udtale sig om, hvilke resultater de vil munde ud i.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2336/01

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. juli 2001)

Om: EIB-lån til Tyrkiet

I henhold til Rådets beslutning og efter høring af Europa-Parlamentet har Den Europæiske Investeringsbank bevilget et lån med EU-garanti til Tyrkiet på 600 mio. EUR til genopbygning efter ødelæggelser forårsaget af jordskælv. Det ser ud til, at af dette beløb vil 225 mio. EUR ikke blive brugt i 2002, fordi der ikke er stillet forslag om indbetaling til garantifonden. Hvordan begrunder Kommissionen, at dette prioriterede program ikke fremmes i år 2002? Er det meningen, at man på denne måde vil prioritere andre anvendelser, som skal garanteres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(28. september 2001)

Kommissionen overvåger i tæt samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) gennemførelsen af TERRA-lånet til Tyrkiet, for hvis vedkommende Rådet har godkendt et særligt mandat med garanti fra Unionen (i alt 600 mio. EUR, hvorom der skal indgås kontrakter inden for en treårig periode fra begyndelsen af 2000 til begyndelsen af 2003).

Ved udgangen af 2000 var der i forbindelse med en række projekter indgået forpligtelser for det samlede disponible beløb på 600 mio. EUR, hvoraf der allerede var undertegnet kontrakter til et beløb af 375 mio. EUR, således at der stadig stod et beløb på 225 mio. EUR, hvorom der skal indgås kontrakter senest i begyndelsen af 2003, til rådighed til yderligere undertegnelse.

Mandatet er godkendt af Rådet (interinstitutionel sag 1999/0212(CNS), afgørelse 12929/1/99), og den dermed forbundne långivning er i henhold til afgørelsen dækket af en garanti fra Kommissionens side, som skal omfatte alle kontrakter, der undertegnes i medfør af mandatet; de midler, der er afsat til dette formål, kan derfor ikke overføres til andre foranstaltninger, men forbliver disponible til kontrakter, der skal undertegnes inden for rammerne af TERRA-mandatet. Det beløb på 225 mio. EUR, som stadig står til rådighed til kontrakter, der skal undertegnes senest i begyndelsen af 2003, er dækket af Unionens garanti som fastsat i mandatet.

Hvad angår udløsningen af Kommissionens garanti, skal EIB ifølge den relevante procedure hvert år forelægge Kommissionens tjenestegrene prognoser for lånenes udbetaling. De tilsvarende garantimidler overføres derefter på grundlag af de nævnte prognoser.

Overførslen af garantimidlerne på de 225 mio. EUR, hvorom der skal indgås kontrakter inden udgangen af 2002, vil blive foretaget af Kommissionen i begyndelsen af 2001, efter at den har modtaget EIB's prognoser for lånets anvendelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2397/01

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(20. august 2001)

Om: Transport af dyr i Spanien

For nylig har Kommissionen offentliggjort en rapport om en undersøgelsesrejse til Spanien, der fandt sted i maj og juni 2000, og som vedrørte dyretransporter. Rapporten afslører en lang række problemer, bl.a. overfyldte køretøjer, transport af uegnede dyr samt lange transporter med lastbiler, der ikke opfylder kravene i Rådets forordning (EF) nr. 411/98(1) om supplerende normer vedrørende dyrebeskyttelse, for lastbiler, der benyttes til befordring af dyr ved over otte timers transporttid. Kvæg fra andre medlemsstater transporteres gennem Spanien og befordres derefter videre til Nordafrika på roll-on-roll-off-skibe. De fleste af de ruteplaner, som Kommissionen fik forevist i den spanske udskibningshavn, vedrørte transporter af over 100 timers varighed. De spanske myndigheder stiller ingen krav om, at dyrene læsses af og får 24 timers hviletid i afskibningshavnen.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre, at Spanien håndhæver fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af dyr under transport på korrekt vis?

(1) EFT L 52 af 21.2.1998, s. 8.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(27. september 2001)

Den nævnte kommissionsrapport og henstillingerne i den er et af de prioriterede instrumenter, der anvendes til at forbedre gennemførelsen af Fællesskabets lovgivning på dyrevelfærdsområdet. Derudover har Kommissionen allerede indledt overtrædelsesprocedurer mod Spanien på grund af de mangler, som fremgår af en tidligere undersøgelsesrapport.

Kommissionen har til hensigt at gribe yderligere ind over for de spanske myndigheder for at sikre, at de retter op på den mangelfulde gennemførelse af fællesskabslovgivningens regler om beskyttelse af dyr under transport som nævnt i den rapport, det ærede medlem henviser til.

Kommissionen er for øjeblikket i færd med at undersøge de spørgsmål, som de spanske myndigheder har rejst vedrørende den rette fortolkning af de bestemmelser, som det ærede medlem henviser til.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2821/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(10. oktober 2001)

Om: Definition af begreberne myndig og mindreårig i EU

Der hersker forskellige opfattelser i EU-landene, hvad angår aldersgrænserne for, hvornår man anses for at være myndig eller mindreårig. I nogle EU-lande, såsom f.eks. Grækenland, kan der udstedes identitetskort til personer under atten år, men de samme personer kan først stemme efter at være fyldt atten år. Personer, der er fyldt femten år, kan anses for egnede til at søge beskæftigelse. Også Kommissionen anerkender tilsyneladende denne aldersgrænse, eftersom den i sin publikation med titlen Europas enhed, solidaritets mellem befolkningerne og regionernes mangfoldighed Anden Rapport om den økonomiske og sociale samhørighed (som indledes med et forord af kommissær Barnier) på side 16 anfører, at EU's arbejdsstyrke omfatter personer i alderen 15-64 år, for hvilke der også gives oplysninger om arbejdsløshedsniveauet.

Kan Kommissionen oplyse, hvornår mennesker anses for at være myndige hhv. mindreårige i alle de øvrige medlemsstater?

Ville det kunne lade sig gøre at harmonisere denne aldersgrænse i hele EU for at begrænse den forvirring, som hersker på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(20. november 2001)

Fællesskabet har ikke kompetence til at behandle det rejste spørgsmål, som udelukkende henhører under de nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2633/01

af Gian Gobbo (TDI) til Rådet

(20. september 2001)

Om: Anti-vestlige demonstrationer i Tyrkiet

De tragiske attentater i USA tvinger EU til at overveje sin udenrigspolitik og navnlig sit forhold til den islamiske verden, der i stadig højere grad er påvirket af en offentlig mening, der er erklæret antivestlig.

Et tankevækkende eksempel på denne holdning oplevedes tirsdag den 11. september i Istanbul, hvor det minuts stilhed, der blev erklæret under fodboldkampen mellem Galatasary og Lazio for at mindes ofrene for attentaterne i New York, blev forhindret af en pibekoncert. Denne beklagelige episode understreger med altid tydelighed den afstand, der er mellem store dele af det tyrkiske samfund og de europæiske værdier og følelser, og den absurditet, der omgiver forslaget om Tyrkiets tiltrædelse af EU.

Vil Rådet bl.a. på denne baggrund anmode de nationale tyrkiske myndigheder om klart at fordømme sådanne anti-vestlige demonstrationer?

Svar

(10. december 2001)

Forstyrrelsen af det minuts stilhed, der blev erklæret for at mindes ofrene for attentaterne i New York under fodboldkampen mellem Galatsaray og Lazio i Istanbul den 11. september 2001, var afgjort en beklagelig episode. Det står imidlertid fast, at denne linje ikke følges af den tyrkiske regering, som uden forbehold har tilsluttet sig det internationale samfunds harme og solidaritet efter begivenhederne den 11. september. Rådet afviser de konklusioner, som det ærede medlem synes at drage.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2441/01

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. september 2001)

Om: Forskningsreaktoren FRM-II i Garching

Den belgiske atomforskningsreaktor BR-2 i Mol omstilles sandsynligvis i 2006 som led i RERTR-programmet fra højt beriget uran, der kan anvendes til fremstilling af atomvåben, som brændsel til lavt beriget uran som brændsel. Det selskab, der driver BR-2-reaktoren, har for nylig i USA bestilt 32 kg højt beriget uran, der kan anvendes til fremstilling af atomvåben, med den begrundelse, at lageret af brændsel kun ville række til år 2004.

Det velanskrevne amerikanske Nuclear Control Institute (NCI) har imidlertid beregnet, at lageret af brændsel i BR-2-reaktoren er tilstrækkeligt til at forsyne reaktoren frem til omstillingstidspunktet i 2006 og endog længere.

Med den yderligere leverance af højt beriget uran, der er bestilt, ville BR-2-reaktoren skabe et overskud af uran, der kan anvendes til fremstilling af atomvåben, i Europa.

1. Har Kommissionen kendskab til de beskrevne forhold?

2. Er Kommissionen informeret om, hvad overskuddet af højt beriget uran, der kan anvendes til fremstilling af atomvåben, skal bruges til?

3. Kan det udelukkes, at det overskydende brændsel overdrages til andre europæiske forskningsreaktorer, navnlig den nye tyske forskningsreaktor FRM-II, som på grund af Schumer-ændringsforslaget ikke fra USA forsynes med højt beriget uran, der kan anvendes til fremstilling af atomvåben?

4. Er Kommissionen klar over, at denne form for anskaffelse af højt beriget uran til reaktorer, som ikke forsynes af USA, kunne indebære en omgåelse af det internationale RERTR-program, og at materiale, der kan anvendes til fremstilling af atomvåben, vil kunne stilles til rådighed for andre forskningsreaktorer i Europa uden om den amerikanske kontrol?

5. Hvad vil Kommissionen foretage sig for at forhindre denne mulighed for illegal anskaffelse af højt beriget uran i Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(23. oktober 2001)

Kommissionen kender via Forsyningsagenturet til de omtalte forhold lige såvel som til den holdning, der indtages af NCI, som er en ikke-statslig organisation hjemmehørende i USA. Det belgiske selskab har til de amerikanske kontrolmyndigheder (US Nuclear Regulatory Commission) indgivet en detaljeret begrundelse for de mængder, det agter at bestille. Der er ingen mulighed for, at materialet omdirigeres til andre formål end dem, der er tilladt i henhold til betingelserne for levering som fastsat af de amerikanske myndigheder. Intet af det materiale, der leveres af USA til europæiske brugere, kan slippe uden om den gældende kontrol. Alt radioaktivt materiale er omfattet af den nukleare samarbejdsaftale mellem USA og Euratom. Foranstaltninger til hindring af illegale leverancer har været i kraft længe, forstået således at Kommissionen og Forsyningsagenturet ved at håndhæve Euratom-traktatens bestemmelser sikrer, at der ikke finder illegale leverancer sted til forskningsreaktorer eller omledning til illegal anvendelse af højt beriget uran.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2720/01

af Niels Busk (ELDR) til Kommissionen

(26. september 2001)

Om: Produktionsafgift i Frankrig

Ifølge Journal Officiel de la Republique Française af 24. december 1995 afkræver Interbev ud over den faste produktionsafgift på slagtekreaturer også en afgift på 0,084 FRF på importeret oksekød (fransk oksekød er forudsat dækket via produktionsafgiften på slagterierne).

Finder Kommissionen det i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen, at oksekød produceret i andre EU-lande pålægges en ekstra produktionsafgift, som ikke pålægges nationalt produceret kød, når der i forvejen er pålagt afgift i afsenderlandet?

Finder Kommissionen det i overensstemmelse med GATT-aftalen, at oksekød fra tredjelande pålægges en produktionsafgift ud over de internationalt aftalte importbelastninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. november 2001)

Kommissionen er bekendt med indholdet i den franske lovgivning, som omtales af det ærede medlem. Den har derfor henvendt sig til de franske myndigheder, for at disse kan oplyse om enkelthederne i forbindelse med den afgift, der her er tale om. Da det drejer sig om en skattelignende afgift, der tilsyneladende skal finansiere brancheorganisationen Interbev, behandles spørgsmålet for øjeblikket i forbindelse med bestemmelserne om statsstøtte på landbrugsområdet. I henhold til Kommissionens faste praksis betragtes en afgift, som også pålægges de importerede varer fra andre medlemsstater, normalt som identisk med en toldafgift eller som en diskriminerende afgift i henhold til Domstolens retspraksis.

Da Kommissionen for øjeblikket behandler sagen, kan den ikke på nuværende tidspunkt udtale sig om præcise enkeltheder i forbindelse med afgiften og om eventuelle virkninger af denne på konkurrencen, dvs. på handelen i og uden for EU. Kommissionen informerer det ærede medlem om resultatet af behandlingen af sagen.

Hvad angår afgifter på varer fra tredjelande, ser Kommissionen ikke ikke nogen grund til at mene, at foranstaltningerne ikke skulle være i overensstemmelse med Fællesskabets forpligtelser i henhold til GATT/WTO-bestemmelserne særlig artikel II og III i GATT-aftalen fra 1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1404/01

af Philip Bradbourn (PPE-DE) til Kommissionen

(11. maj 2001)

Om: Vurdering af virkningerne for erhvervslivet

Kan Kommissionen oplyse, hvilke lovgivningsdokumenter der har været underkastet en vurdering af deres virkning for erhvervslivet, siden den trådte i kraft i 1986, og kan den give en oversigt over, hvilke virkninger sådanne vurderinger har haft for lovgivningen?

Hvordan opfatter Kommissionen vurderingerne af virkningerne for erhvervslivet i forhold til forslagene om beslutningsstrukturen i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(22. oktober 2001)

Kommissionen må med beklagelse meddele, at de ønskede oplysninger ikke foreligger centraliseret hos Kommissionen. En fyldestgørende besvarelse af spørgsmålet ville kræve uforholdsmæssig store undersøgelser, der ligger uden for rammerne af et svar på en skriftlig forespørgsel.

Med hensyn til anden del af spørgsmålet finder Kommissionen, at det erhvervskonsekvensanalysesystem, der blev indført i 1986, har vist sig at være et værdifuldt redskab til at vurdere lovgivningens virkninger for virksomhederne, især små og mellemstore virksomheder (SMV). På baggrund af de erkendte mangler og den brede debat om styringssystemer, herunder især forenkling på lovgivningsområdet, iværksatte Kommissionen i september 2000 et pilotprojekt for at tage det eksisterende konsekvensanalysesystem op til revision. Projektet løber til februar 2002 og de første konklusioner foreligger i efteråret 2001. Formålet med pilotprojektet er at forbedre det eksisterende system (med særlig vægt på ekstern konsultation og økonomisk analyse) samt at bidrage med erfaringer til den debat, der er affødt af hvidbogen om styreformer i EU, som blev vedtaget af Kommissionen den 25. juli 2001(1).

(1) KOM(2001) 428 endelig udg.