SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2398/99

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Anvendelse af kloakslam som gødning

I flere EU-medlemsstater, herunder Belgien, anvendes spildevandsslam fra rensningsanlæg som gødning i landbruget. Dette slam er ofte alvorlig forurenet med tungmetaller. Forskningsresultater (Adeline MONTCHARMONT, Les risques snaitaires lés à lépandange des boures de stations d'épuration urbaines, Ecole nationale vétérinaire de Lyon, thése nr. 31, 1999) viser, at kloakslam også kan være smittet med bakterier, virus og parasitter. Disse to forhold nødvendiggør en grundigere undersøgelser og en hensigtsmæssig indsats på alle niveauer.

1. I hvilke medlemsstater anvendes spildevandsslam fra rensningsanlæg som gødning i landbruget?

2. Hvilke medlemsstater har indført restriktioner med hensyn til anvendelse af dette slam som gødning?

3. Hvordan forholder Kommissionen sig til anvendelse af spildevandsslam fra rensningsanlæg som gødning i landbruget i betragtning af slammets indhold af tungmetaller og bakterier, virus og parasitter?

4. Overvejer Kommissionen et initiativ med hensyn til anvendelse af spildevandsslam fra rensningsanlæg som gødning i landbruget i betragtning af dets indhold af tungmetaller og bakterier, virus og parasitter? I bekræftende fald, hvornår mener Kommissionen at kunne afslutte udarbejdelsen af dette initiativ? I benægtende fald, hvorfor ikke?

5. Mener Kommissionen, at der bør indføres et forbud mod anvendelse af kloakslam som gødning i betragtning af dets indhold af tungmetaller og bakterier, virus og parasitter? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(4. februar 2000)

Landbrugets anvendelse af slam fra rensningsanlæg, dvs. spredning på landbrugsjord som jordforbedringsmiddel eller organisk gødning, er reguleret ved Rådets direktiv 86/278/EØF af 12. juni 1986 om beskyttelse af miljøet, navnlig jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget af slam fra rensningsanlæg(1). Direktivet tager sigte på at undgå skadelige virkninger for jord, planter, dyr og mennesker, samtidig med at der tilskyndes til en korrekt anvendelse af dette slam. Der fastsættes maksimalgrænseværdier for koncentrationerne af visse tungmetaller (cadmium, kobber, kviksølv, bly, nikkel og zink) i slammet. For at undgå spredning af patogener til miljøet og kontaminering af dyr og afgrøder fastsætter direktivet samtidig en række begrænsninger for, i hvilke perioder og på hvilke afgrøder slammen må anvendes.

Ud fra de oplysninger, som Kommissionen ligger inde med, anvender alle medlemsstaterne slam fra rensningsanlæg på landbrugsjorder. Omfanget varierer fra meget lidt i Grækenland til op til 65 % i Danmark. Disse forskelle er betinget af mange faktorer, f. eks. hvorledes affald håndteres, i hvilken grad landbrugerne og forbrugerne har eller ikke har tillid til sådan praksis, om der foretrækkes andre kilder til organisk gødning. Der er dog ingen medlemsstater, som direkte har forbudt anvendelse af slam i landbruget.

Selv om man ved at anvende slam fra rensningsanlæg kan genvinde næringsstoffer så som nitrogen, kalium og phosphor og organiske stoffer, som er slammets hovedbestanddele, er der sandsynlighed for, at det er forurenet af tungmetaller, organiske forbindelser og patogene mikroorganismer. Hvad angår sidstnævnte, foreskriver direktiv 86/278/EØF, at inden slam anvendes i landbruget, skal det være behandlet. Formålet med denne behandling er at forhindre, at sådanne patogener får miljø- og sundhedsmæssige virkninger. For tungmetalernes vedkommende, kræves der efter direktivet gennemført analyser af slammet og jorderne, for at sikre at de grænseværdier, der er fastsat i bilag IA, ikke overskrides.

Kommissionen overvejer for øjeblikket en revision af direktiv 86/278/EØF for at bringe det i overensstemmelse med den tekniske udvikling og den videnskabelige viden. Med henblik herpå har den indledt konsultationer med eksperter fra medlemsstaterne, erhvervslivet og de ikke-statslige organisationer (NGO'er). Nogle af de områder, der kan tænkes taget op, er definitionen af behandlet slam, grænseværdierne for tungmetaller de fleste af medlemsstaterne har ved gennemførelsen af direktivet fastsat grænser efter strengere normer overvågelse af organiske forbindelser af human oprindelse og beskyttelse af jorden mod ophobning af tungmetaller på lang sigt. Kommissionen har lanceret en række undersøgelser for at indsamle relevant videnskabelig og teknisk viden med henblik på revisionen af direktivet. Bl. a. er foranstaltninger til at undgå forurening ved kilden af spildevand og slam et område af stor betydning. Kommissionen er på nuværende tidspunkt ikke i stand til fortælle det ærede parlamentsmedlem, hvornår dette revisionsarbejde vil være afsluttet.

Kommissionen kan ikke se, at der skulle være nogen videnskabelig grund til at forbyde anvendelse af slam fra rensningsanlæg i landbruget, forudsat at det behandles, analyseres og overvåges på en forsvarlig måde. De patogener, der kan findes i slam fra rensningsanlæg, findes som oftest også i dyregødning. Cadmium er en urenhed i phosphorgødning, og kobber og zink er almindeligt brugt i forbindelse med husdyropdræt. Slam kan frembyde problemer for miljøet, uanset hvilken måde man vælger at håndtere det. Vejen frem består i at nedbringe forureningen af spildevandsslam ved kilden ved at have en bedre produktpolitik og en effektiv politik for udledning af industrielt spildevand. Det er i den retning, Kommissionens bestræbelser går.

(1) EFT L 181 af 4.7.1986.