ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1882/96 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Tatoveringer og det indre marked

Er Kommissionen bekendt med, at reglerne for brugen af farvestoffer til tatovering ikke er harmoniseret inden for Unionen? Dette foerer til skel mellem medlemsstater, der anvender forskellige regler. Er der planer om en saadan harmonisering, og i bekraeftende fald hvornaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (7. oktober 1996)

Kommissionen er bekendt med, at reglerne for brugen af farvestoffer til tatovering ikke er harmoniseret paa EF-plan. Kommissionen skal i den forbindelse goere opmaerksom paa, at det staar medlemsstaterne frit for - alt under overholdelse af EF-traktatens regler - at vedtage eller bibeholde nationale bestemmelser, naar der ikke er foretaget harmonisering paa EF-plan. De af det aerede medlem naevnte forskelle mellem de nationale regler er saaledes ikke i sig selv i strid med EF-retten, men maa dog ikke foere til en afskaermning af de nationale markeder. En national bestemmelse, der har den virkning, at den frie udveksling af varer inden for Faellesskabet haemmes, boer derfor - for at vaere i overensstemmelse med traktatens bestemmelser om frie varebevaegelser - vaere berettiget af de hensyn, der er naevnt i EF-traktatens artikel 36, f.eks. beskyttelse af sundheden, og staa i rimeligt forhold til det tilsigtede maal eller til kravet herom.

Kommissionen skal i det omfang, den ikke har de fornoedne oplysninger, opfordre det aerede medlem til at fremlaegge alle relevante oplysninger om de barrierer, som det aerede medlem omtaler, saaledes at Kommissionen i givet fald kan traeffe de fornoedne foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1684/96 af Mair Morgan (PSE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Maerkning af foderstofprodukter

Agter Kommissionen at fremsaette lovbestemmelser, der tvinger producenter til at maerke alle saekke med foderstoffer med oplysninger om deres sammensaetning for at undgaa en eventuel gentagelse af en katastrofe som bovin spongiform encephalopathy (BSE)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. juli 1996)

Som Kommissionen allerede har anfoert i sine svar paa skriftlig forespoergsel E-932/96 ((EFT C 345 af 15.11.1996, s. 18. )) fra Shaun Mark Spiers og P-1232/96 ((EFT C 322 af 28.10.1996. )) fra Glenys E. Kinnock, er en aendring af reglerne for maerkning af foderstoffer under gennemfoerelse, saaledes at opdraetterne altid informeres om arten af de forskellige bestanddele, der indgaar i de foderstoffer, de fodrer deres dyr med.

De paataenkte foranstaltninger, der meget snart vil blive forelagt for Den Staaende Foderstofkomité, skulle styrke den foreliggende lovgivning betydeligt. Direktiv 79/373/EOEF ((EFT L 86 af 6.4.1979. )) indeholder allerede specifikke bestemmelser for oplysningerne om de bestanddele, der indgaar i foderblandinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1748/96 af Michl Ebner (PPE) til Raadet (5. juli 1996)

Om: Decentraliseret og foederativ civil- og katastrofebeskyttelse

I Den Europaeiske Union findes der endnu ingen faelles civil- og katastrofebeskyttelse.

Katastrofebeskyttelse udgoer en stadig vigtigere prioritet, da faren for naturkatastrofer oeges paa grund af det moderne samfund og bebyggelse i farlige omraader.

Har Raadet taget nogen som helst initiativer med henblik paa at opbygge en katastrofebeskyttelse?

Er Raadet endvidere af den opfattelse, at en saadan katastrofebeskyttelse skal opbygges via de lokale myndigheder og delstaterne, henholdsvis de regionale forvaltninger, i decentraliseret og foederativ form?

Svar (29. oktober 1996)

Det tilkommer ikke Raadet at udtale sig om medlemsstaternes interne tilrettelaeggelse af civilbeskyttelse og katastrofeberedskab.

Det behandler dog forslag vedroerende det europiske samarbejde paa dette omraade. Det er endvidere bekendt med, at der inden for rammerne af Kommissionens faellesskabsinitiativprogrammer, som f.eks. Interreg-programmet (strukturfonde), er mulighed for at samarbejde om forbyggelse af katastrofer og organisering af hjaelpearbejde, med aktiv deltagelse af de lokale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1894/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Bybarometer

I sin vejledning om fornyende foranstaltninger i forbindelse med regionaludvikling foreslog Kommissionen indfoerelsen af et »bybarometer« til maaling af livskvaliteten i byerne, som kunne indgaa i et indeks over saerligt vigtige indikatorer.

Er forslaget kommet ud over tegnebordsstadiet, og hvor langt er Kommissionen i bekraeftende fald naaet hermed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (5. September 1996)

Kommissionen laegger stor vaegt paa oplysninger om den sociooekonomiske og miljoemaessige situation i byerne, baade for at vurdere de nuvaerende politikkers indvirkning og for at muliggoere en effektiv overvaagning af livskvaliteten i byomraaderne. Det »bybarometer«, som det aerede medlem omtaler, er en af de udkastede ideer, og det er i den forbindelse noedvendigt at indsamle og analysere en raekke data for de forskellige aspekter af levevilkaarene i vore byer.

I denne henseende har Kommissionen fastlagt et arbejdsprogram for indikatorer, som vil blive givet i udbud. Dette arbejdsprogram omfatter en forsoegsfase, som vil blive ivaerksat i et betydeligt antal europaeiske byer. Udbuddet forventes offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende foerst paa efteraaret 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2366/96 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: OEMU og arbejdsloeshed i byggebranchen

Kan Kommissionen godtage den konklusion i en nylig rapport fra byggebranchens sammenslutning paa europaeisk plan (ECIF), at over en kvart million arbejdspladser vil gaa tabt i EU's byggesektor inden udgangen af 1997 som foelge af anvendelsen af de begraensninger for offentlig laantagning og gaeld, der er led i konvergenskriterierne forud for OEMU?

Hvis dette ikke er tilfaeldet, vil Kommissionen saa anfoere de argumenter, der danner grundlag for tilbagevisningen af ECIF-tallene, og de konkrete oplysninger, som argumenterne bygger paa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (15. november 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2099/96 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: GD XX's inspektion i regionen Lazio

Under henvisning til mine forespoergsler E-2387/95 ((EFT C 311 af 22.11.1995, s. 52. )) af 1. september 1995 og E-3649/95 ((EFT C 112 af 14.4.1996, s. 56. )) af 12. januar 1996 vedroerende den inspektion, som direktoratet for finanskontrol (GD XX) foretog hos Filas (finansforvaltningen i regionen Lazio) den 9. til 13. januar 1995, og da de nationale myndigheder endnu ikke har modtaget et officielt resultat heraf, og da Kommissionen har haft tid nok til at levere de oenskede oplysninger, anmodes den om at oplyse, hvor langt man er med undersoegelsen, samt hvor lang tid der endnu vil gaa, foer den kan afsluttes?

mangler

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (7. oktober 1996)

Som Kommissionen allerede har gjort opmaerksom paa i sine svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsler E-2387/95 og E-3649/95 er resultaterne af den kontrol, Kommissionen har foretaget i henhold til artikel 23 i Raadets forordning (EOEF) nr. 4253/88, som aendret ved Raadets forordning nr. 2082/93 ((EFT L 193 af 31. 7. 1993. )), indeholdt i en fortrolig Kommissions-rapport, hvoraf et eksemplar fremsendes til Revisionsretten.

Resultaterne af den kontrol paa stedet, som blev foretaget i Lazio-regionen, omtales i en interimsrapport, som skal undersoeges naermere.

Den endelige rapport om denne kontrol vil blive fremsendt til Revisionsretten og de deri indeholdte resultater vil blive gjort til genstand for en opfoelgning fra Kommissionen i samarbejde med medlemsstatens ansvarlige myndigheder, saa man kan soerge for, at sagen bringes i orden i tilfaelde af eventuelle fejl eller uregelmaessigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1776/96 af Erich Schreiner (NI) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: EF-traktatens artikel 157 i kommissaer Fischlers konkrete tilfaelde

Medlemmerne af Europa-Kommissionen skal garantere deres fuldkomne uafhaengighed og har pligt til at udvise tilbageholdenhed med hensyn til opnaaelse af visse fordele (EF-traktatens artikel 157).

Hvorledes vil Kommissionen i den forbindelse forklare, at en af dens medlemmer, kommissaer Fischler, i over et aar har haft et politisk kontor i Wien i Schenkenstrasse 8-10, hvis leje og loebende udgifter betales af det oestrigske Landbrugsministerium, mens kontorets leder, fru Mag. Baumgartner, betales af den oestrigske Industrisammenslutning?

Vil Kommissionen minde kommissaer Fischler om hans tjenestepligt og opfordre ham til at lukke dette i EU usaedvanlige politiske kontor hhv. henstille til ham selv at daekke udgifter og loenninger i forbindelse med hans kontor via hans dertil beregnede rundhaandede tillaeg?

I bekraeftende fald hvornaar?

I benaegtende fald hvorfor ikke?

Er der planer om at opfordre kommissaer Fischler til at refundere Landbrugsministeriet hhv. Industrisammenslutningen de fordele, han med urette har nydt godt af?

Hvornaar sker en saadan opfordring i bekraeftende fald, og hvornaar vil kommissaer Fischler derefter refundere Landbrugsministeriet hhv. Industrisammenslutningen hvilket beloeb?

I benaegtende fald hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (13. september 1996)

Det er ikke korrekt, at medlem af Kommissionen Frans Fischler har et politisk kontor i Wien, som det aerede medlem paastaar i sit spoergsmaal.

Sandheden er, at den oestrigske forbundsregering har aabnet et kontor i Schenkengasse efter en beslutning truffet paa regeringsmoedet den 4. april 1995 for, som det siges i denne beslutning, at lette samarbejdet med kommissionsmedlem Frans Fischler.

Samarbejdet med medlemsstaterne er et vigtigt element i udoevelsen af kommissionsmedlemmernes opgaver, og det strider ikke mod princippet om uafhaengighed i henhold til artikel 157, stk. 2 i EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2412/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: ESF maal 4

Hvad vil der ske med de 250 mio £, som Det Forenede Kongerige er berettiget til, hvis Det Forenede Kongerige fortsat naegter at anvende maal 4-midlerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (23. oktober 1996)

Den 19. januar 1994 traf Kommissionen beslutning om den vejledende fordeling mellem medlemsstaterne af de ressourcer, der er til raadighed for maal nr. 3 og 4 under Den Europaeiske Socialfond (ESF) uden for maal nr. 1 omraader for perioden 1994-1999. Det Forenede Kongeriges andel blev sat til 3 377 MECU (i 1994-priser). Det paagaeldende tal svarer til det beloeb, der er til raadighed for Det Forenede Kongerige i 6-aars programmeringsperioden under den faelles finansieringsramme for maal nr. 3 og 4.

Med de aendrede regler for strukturfondene, som blev godkendt i juli 1993 ((EFT L 193 af 31.7.1993. )), har medlemsstaterne nu en vis fleksibilitet med hensyn til at fremsaette forslag om de beloeb, der afsaettes til maal nr. 3 og 4. De britiske myndigheder indgav ikke en plan for udgifter under maal nr. 4, men der blev godkendt et samlet programmeringsdokument for maal nr. 3 for treaarsperioden 1994-1996. ESFs bevilling til det samlede programmeringsdokument for maal nr. 3 beloeb sig i alt til 1 501 MECU (i 1994-priser).

Kommissionen droefter i oejeblikket med de britiske myndigheder, hvordan de resterende ressourcer skal anvendes i perioden 1997-1999. Den endelige fordeling af ressourcer mellem maal nr. 3 og 4 er et af de vaesentligste punkter i disse droeftelser. Selvom de britiske myndigheder indgav en ny plan for maal nr. 3 i februar 1996, har Kommissionen endnu ikke modtaget en plan for maal nr. 4.

Gennemfoerelse af effektive foranstaltninger til at foregribe og dermed forhindre tab af arbejdspladser betyder, at maal nr. 4, som skal lette arbejdstagernes tilpasning til omlaegninger inden for industrien og aendringer i produktionssystemerne, indgaar som et afgoerende led i den mere aktive beskaeftigelsesstrategi, der udarbejdes inden for rammerne af konklusionerne fra Det Europaeiske Raads moede i Essen. Kommissionen vil derfor fortsat soege at sikre, at der tildeles ressourcer af et rimeligt omfang til maal nr. 4 i Det Forenede Kongerige i perioden 1997-1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2597/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Sundhed, sikkerhed og arbejdstidsdirektivet

Er Kommissionen opmaerksom paa, at transnationale olieselskaber, der opererer i Europa, tilsyneladende er ude af stand til at oprette et repraesentativt organ vedroerende arbejdstidsdirektivet?

Er Kommissionen ikke enig i, at en saadan tilsyneladende manglende evne ikke kan vaere grund nok til at omgaa arbejdstagerrepraesentanternes ret til fuld deltagelse i forhandlingen af aftaler om kontrol og begraensning af arbejdstiden af sundheds- og sikkerhedshensyn?

Svar afgivet paa Komissionens vegne af Padraig Flynn (24. oktober 1996)

Kommissionen er klar over, at virksomhedsorganisationer inden for offshore-sektoren fremfoerer, at de ikke kan tage del i den sociale dialog paa europaeisk plan. Det vil derfor vaere svaert i denne sektor paa europaeisk plan at naa frem til aftaler om kontrol og begraensning af arbejdstiden af hensyn til sundheden og sikkerheden. Kommissionen haaber dog, at arbejdsgiver- og arbejdstagerrepraesentanter i medlemsstaterne vil vaere i stand til at opnaa enighed paa rette kollektive niveau omkring saadanne aftaler, hvor dette ikke allerede har fundet sted.

Kommissionen er i faerd med at udarbejde en hvidbog om de sektorer og aktiviteter, der er holdt ude fra arbejdstidsdirektivet 93/104/EOEF af 23. november 1993 ((EFT L 307 af 13.12.1993. )) herunder »andre aktiviteter paa havet«. Hvidbogen anfoerer Kommissionens betragtninger om, hvad der videre skal ske paa dette omraade. Baade fagorganisationer paa europaeisk niveau og organisationer, der repraesenterer olieselskaberne, vil blive opfordret til at fremkomme med deres synspunkter til dette oplaeg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1960/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Deregulering paa arbejdsmarkedet

Er Kommissionen klar over, at midlertidigt ansatte arbejdstagere, der arbejder for vikarbureauer, kan goeres ansvarlige for finansielle krav, der fremsaettes mod den virksomhed, de arbejder for, selv om saadanne krav ikke kan fremsaettes over for fastansatte arbejdstagere i den samme virksomhed?

Har Kommissionen kendskab til lignende problemer i andre medlemsstater, der er opstaaet som foelge af oeget deregulering af arbejdsmarkedet? Forudses der beskyttende lovgivning, som kan forhindre denne form for forskelsbehandling, paa europaeisk plan i kapitlet om socialpolitikken?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. september 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til den situation, det aerede medlem beskriver vedroerende risikoen for, at midlertidig ansatte arbejdstagere goeres ansvarlige for finansielle krav, der fremsaettes mod den virksomhed, de arbejder for efter at vaere blevet henvist dertil af et vikarbureau. Kommissionen understreger i oevrigt, at da der ikke findes en faellesskabslovgivning om dette specifikke spoergsmaal, maa dens undersoegelse foerst og fremmest dreje sig om den lovgivning og praksis, der er gaeldende i medlemsstaterne.

For saa vidt angaar det mere generelle problem om en smidiggoerelse af arbejdsmarkedet, er Kommissionen opmaerksom paa, i hvilket omfang denne smidiggoerelsesproces ledsages af en passende sikkerhed for de beroerte arbejdstagere.

Dette oenske om at sikre en ligevaegt mellem de sociale og oekonomiske aspekter har ligget til grund for vedtagelsen af direktiv 91/383/EF af 25. juni 1991 om supplering af foranstaltningerne til forbedring af sikkerheden og sundheden paa arbejdsstedet for arbejdstagere, der har et tidsbegraenset ansaettelsesforhold eller et vikar ansaettelsesforhold ((EFT L 206 af 29.7.1991. )). Det er i oevrigt det samme oenske om ligevaegt, der danner grundlag for Kommissionens initiativ for nylig vedroerende aftalen om socialpolitikken i forbindelse med arbejdstidens tilrettelaeggelse og arbejdstagernes sikkerhed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1823/96 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Nye fiskerfartøjer - Spanien 1994-1999



EF-Tidende nr. C 385 af 19/12/1996 s. 0048



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1823/96 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (5. juli 1996) Om: Nye fiskerfartoejer - Spanien 1994-1999 Kommissionen bedes i forbindelse med faellesskabsstoetterammen for Kongeriget Spanien oplyse, hvor mange nye fartoejer, der skal bygges (eventuelt med angivelse af antal og BRT i alt) for at af- eller bekraefte den paastand, som en ledende skikkelse i en portugisisk havfiskerforening har fremsat offentligt, ifoelge hvilken Spanien skulle ligge inde med en plan for bygning af 1.400 nye fiskerfartoejer. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (6. september 1996) Inden for rammerne af det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet og EU-stoetterammen for Spanien traeffes der strukturforanstaltninger for fiskerisektoren som led i et EU-program, der er aftalt i et partnerskab mellem Kommissionen og den spanske regering. Foranstaltningerne omfatter fornyelse af fiskerflaaden omfattende 85 600 bruttoregistertons. Dette muliggoer bygning af 1 155 nye fiskerfartoejer. Under alle omstaendigheder bliver der, hvis der sker en tilgang af moderne fartoejer til den spanske fiskerflaade, blive tale om udskiftning uden kapacitetsforoegelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1982/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Oplysninger vedroerende oksekoed

1. Hvor hoeje er tallene for produktion, eksport og import af oksekoed for de enkelte medlemsstater?

2. Hvilke lande stammer det oksekoed, der forhandles i de enkelte medlemsstater, fra?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. september 1996)

1. Produktion af og samhandel med oksekoed pr. medlemsstat i 1995

1 000 tons

>TABLE>

2. Med hensyn til de oksekoedlagre, der er disponible i handelen, har Kommissionen kun oplysninger om de lagre, der er omfattet af stoette til privat oplagring eller oplagret efter offentlige interventionsopkoeb. Den 31. december 1995 omfattede de offentlige lagre af oksekoed foelgende maengder:

tons

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1678/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: EUROSTAT

Har EUROSTAT underlagt erhvervelsen af comtext paa CD-rom i den kvartaarlige biblioteksudgave begraensninger med hensyn til hvilken brug der eventuelt bliver gjort af informationerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Y. de Silguy (5. september 1996)

Publikationerne fra EU-institutionerne er beskyttet af ophavsretten, uanset om dette klart er angivet. Dette gaelder saavel for trykte publikationer som for publikationer, der udgives i anden form. Saaledes er koebernes anvendelse af materialet i Eurostats Comext-CD-ROM (kvartals- eller biblioteksudgave) underlagt lovene om ophavsret og de internationale aftaler om ophavsret i henhold til licensaftalens vilkaar (enkeltbruger, enkelt arbejdsstation eller lokalnet) for den type produkt, der er koebt.

Under visse omstaendigheder er gengivelse af materiale, som er beskyttet af ophavsretten, tilladt ifoelge loven. De former for gengivelse, der falder uden for disse omstaendigheder, kraever forudgaaende skriftlig tilladelse. Tilladelser i forbindelse med ophavsret og licenser varetages paa institutionernes vegne af Kontoret for De Europaeiske Faellesskabers Officielle Publikationer. Skriftlig anmodning om tilladelse skal sendes hertil.

Naar det gaelder informationsmarkedet, tilstraebes en prisfastsaettelse for statistiske publikationer, der opfylder en raekke krav. Den skal give lige adgang for alle, isaer for virksomheder, der satser paa at formidle EU-information (under hensyntagen til vilkaarene for ophavsretten), stoette udviklingen af kommercielle informationstjenester varetaget af private enheder eller offentlige statistiske institutter paa grundlag af information fra den offentlige sektor, undgaa praksis, der kan laegge hindringer i vejen for nationale statistiske institutters salgsaktiviteter og sikre, at ophavsretten respekteres, baade hvad angaar de videregivne data og disses vedligeholdelse, organisation og anden tilfoert vaerdi.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1996/96 af Per Gahrton (V) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Kogalskab i andre EU-lande end Storbritannien

Ifoelge beretninger i massemedierne er det regnet ud, at titusinder af koeer blev eksporteret til de andre EU-lande i de aar, hvor risikoen for spredning af BSE var saerlig stor. Ifoelge statistiske skoen i et veterinaertidsskrift maa dette have medfoert et betydeligt antal (flere tusinde) tilfaelde af BSE i andre EU-lande, hvilket da er langt flere tilfaelde end oplyst i medierne.

Er Kommissionen klar over dette? Anser Kommissionen disse oplysninger for paalidelige? I benaegtende fald, hvorfor ikke? Hvis Kommissionen anser oplysningerne for paalidelige, hvilke foranstaltninger er der da blevet hhv. vil der blive truffet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. oktober 1996)

Det er korrekt, at kvaeg i betydeligt omfang blev sendt fra Det Forenede Kongerige til andre medlemsstater og tredjelande, foer risikoen i forbindelse med bovin spongiform encephalopati (BSE) blev anerkendt, og det er sandsynligt, at nogle af dem var inficeret med sygdommen. Antallet af dyr, der ville have udviklet BSE, er meget vanskeligt at vurdere, da mange af dem sandsynligvis er doede eller er blevet slagtet, foer sygdommen blev udviklet.

BSE skal anmeldes i EU, og Kommissionen har ingen grund til at tro, at mistaenkte tilfaelde ikke anmeldes til medlemsstaternes myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2117/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Det sundhedsmaessige ansvar for overfoersel af sygdommen BSE

Kan det, i betragtning af at der er gaaet ti aar, siden det med sikkerhed blev fastslaaet, at der var tale om en epidemi af bovin spongiform encefalopati, uden at det er lykkedes »de kompetente myndigheder« i Storbritannien paa deres eget omraade at kontrollere spredningen af epidemien og heller ikke at forhindre dens udbredelse til andre lande i EU, oplyses, hvem der i Storbritannien er »de kompetente myndigheder« paa dette omraade, og om regeringen har indledt en undersoegelse, efterforskning eller indgivet en officiel anmeldelse for at placere ansvaret paa det administrative og retlige omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. september 1996)

Den myndighed, der er kompetent med hensyn til foranstaltninger til bekaempelse af BSE i Det Forenede Kongerige, er statens veterinaertjeneste under ministeriet for landbrug, fiskeri og levnedsmidler. Den nyligt oprettede nationale koedhygiejnetjeneste er ansvarlig for gennemfoerelsen af visse foranstaltninger paa slagterierne.

Kommissionen er ikke bekendt med nogen officiel handling af den naevnte art.