ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1423/96 af Juan Colino Salamanca (PSE) og Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Den alvorlige situation inden for den europaeiske biavl

Raadet for Den Europaeiske Union har siden 1994 kraftigt opfordret Kommissionen til at forelaegge et konkret forslag vedroerende denne sektor, der i de senere aar har befundet sig i en vanskelig situation paa grund af de negative virkninger af importen.

Kommissionen har endnu ikke svaret paa hverken Raadets, faellesskabsproducenternes eller Europa-Parlamentets anmodninger.

Hvornaar agter Kommissionen at ivaerksaette de finansielle instrumenter og -budgetmekanismer, der er noedvendige for at skabe passende foranstaltninger inden for denne sektor?

Agter Kommissionen at tage hensyn til de foranstaltninger, som Europa-Parlamentet har foreslaaet i beslutning A4-0116/94 ((EFT C 43 af 20.2.1995, s. 130. ))?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. juni 1996)

De aerede medlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1182/96 fra Salvador Jové Peres og Laura González Álvarez ((EFT C 305 af 15.10.1996, s. 58. )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1182/96 af Salvador JOVÉ PERES , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ til Kommissionen. Biavl



EF-Tidende nr. C 305 af 15/10/1996 s. 0058



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1182/96 af Salvador Jové Peres (GUE/NGL) og Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen (15. maj 1996) Om: Biavl Under saavel det spanske som det italienske formandskab har biavl vaeret et prioriteret sagsomraade. Hvornaar - og med hvilket indhold - agter Kommissionen at forelaegge et forslag herom? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. juni 1996) I oktober 1994 opfordrede Raadet Kommissionen til saa hurtigt som muligt at forelaegge konkrete forslag i forlaengelse af reflektionsrapporten vedroerende europaeisk biavl ((KOM(94) 256 endelig udg. )). Et foreloebigt udkast til rammeforordning, som bygger paa konklusionerne i ovennaevnte reflektionsrapport, er for oejeblikket til hoering i Kommissionens forskellige tjenestegrene. Et af formaalene med denne hoering er at undgaa enhver risiko for dobbeltfinansiering af de foranstaltninger, der eventuelt skal foreslaas af de forskellige EF-fonde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1410/96 af Jan Wiebenga (ELDR) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Transport af kokain via de franske Antiller

1. Af en artikel i den nederlandske avis De Telegraaf fremgaar det, at kokaintransporter naesten uhindret kan komme ind i Den Europaeiske Union navnlig via de franske Antiller ((De Telegraaf af 3. februar 1996. )). Kan disse franske oeer henregnes til Den Europaeiske Unions territorium og ligeledes til det omraade, hvor den saakaldte Schengen-aftale finder anvendelse?

2. Er Kommissionen rede til at laegge pres paa den franske regering for at sikre, at disse huller i Den Europaeiske Unions og Schengen-omraadets ydre graenser lukkes hurtigst muligt?

3. Har Europol (den europaeiske narkotikaenhed) tilstraekkelige befoejelser til at kunne gribe ind i denne sag og er denne organisation virkelig aktiv i bekaempelsen af disse ulovlige transporter?

4. Har man indledt udarbejdelsen af aktionsplan med deltagelse af alle medlemsstater, som har forbindelser med Vestindien og Sydamerika, med henblik paa at bringe tilfoerslen af kokain og andre narkotika fra disse omraader til ophoer? I bekraeftende fald hvor langt er man kommet? I benaegtende fald deler Kommissionen spoergerens opfattelse, at det er tvingende noedvendigt at udarbejde en saadan aktionsplan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (25. juni 1996)

Kommissionen er ikke vidende om, at der skulle foreligge en situation som den i det aerede medlems forespoergsel beskrevne paa de franske Antiller, der som fransk oversoeisk departement udgoer en fuldgyldig del af EU's territorium. I henhold til Schengen-aftalens artikel 138, gaelder denne aftales bestemmelser kun i den europaeiske del af Frankrig.

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring over den trussel, indfoerslen af kokain i Faellesskabet udgoer, men Kommissionen har ingen juridiske befoejelser til at oeve indflydelse paa medlemsstaternes haandhaevelse af narkotikapolitikken.

Det boer i denne sammenhaeng understreges, hvor vigtig en rolle den europaeiske narkotikaenhed spiller i bekaempelsen af narkotikahandlen, og at den foelgelig boer fortsaette sit arbejde.

Paa opfordring af Det Europaeiske Raad i Madrid har Raadet og Kommissionen nu paabegyndt udarbejdelsen af en rapport samt forslag til foranstaltninger i Latinamerika og Vestindien, herunder etablering af et samarbejde med henblik paa narkotikabekaempelse mellem EU og Latinamerika, herunder de karaibiske AVS-lande og OLT (oversoeiske lande og territorier).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1318/96 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Udvaelgelsesproeve for tjenestemaend i Den Europaeiske Union

Hvad er aarsagen til, at Kommissionen i mere end to aar slet ikke har afholdt en almindelig udvaelgelsesproeve for tjenestemaend i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (20. juni 1996)

Kommissionen gaar ud fra, at det aerede medlem henviser til almindelige udvaelgelseproever til ansaettelse i de foerste loenklasser i kategori A. Den seneste udvaelgelsesproeve til A7 og A8, der var aaben for borgere fra alle

medlemsstater, blev afholdt i juli 1993. Disse udvaelgelsesproever blev afsluttet i august 1994, hvor der blev oprettet en reserveliste med 600 navne.

I 1995 oenskede Kommissionen foerst og fremmest at ansaette borgere fra OEstrig, Sverige og Finland. Der blev afhold udvaelgelsesproever til loenklasse A7 og A8 for borgere fra de nye medlemsstater og oprettet en reserveliste med 287 navne.

Det har ikke vaeret noedvendig at afholde yderligere udvaelgelsesproever for borgere fra alle medlemsstaterne, da der allerede er mange navne paa den nuvaerende reserveliste for kategori A. Kommissionen vurderer i oejeblikket, hvordan og hvornaar udvaelgelsesproeverne skal afholdes fremover, isaer i betragtning af behovet for et taettere samarbejde institutionerne imellem paa dette omraade.

Angaaende andre stillingsgrupper har Kommissionen, ofte i samarbejde med andre institutioner, afholdt udvaelgelsesproever til LA, B og C for borgere fra alle medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0873/96 af Martina Gredler (ELDR) til Kommissionen (17. april 1996)

Om: Risici i forbindelse med opfoerelsen af en tankskibsterminal i Panzano bugten

Virksomheden Società Nationale Azienda Metanodotti (SNAM) har planer om at opfoere den stoerste tankskibsterminal i verden i Panzano bugten (mellem Triest og Monfalcone). De termiske effekter, der opstaar ved ekspansionen af den leverede gas, skal udlignes ved hjaelp af varmevekslere, der nedsaenkes i havvandet. Derved saenkes havvandets temperatur i et stoerre omraade. Den oegede belastning med suspenderede stoffer paa grund af anlaegsarbejderne udgoer en yderligere indvirkning paa havets biologi.

Stoettes projektet som led i programmer og via fonde, der finansieres helt eller delvis af Den Europaeiske Union? Hvilke programmer og fonde er der i bekraeftende fald tale om? Over hvilke konti paa budgettet sker finansieringen? I hvilken udstraekning stoettes projektet, dele af projektet eller infrastrukturer (veje, roerledninger osv.), der fremmer projektet?

Kan Kommissionen udelukke, at dette projekt strider mod andre politiske maalsaetninger, navnlig maalet om fremme af en oekonomisk og oekologisk baeredygtig udvikling?

Er Kommissionen sikker paa, at projektet ikke hindrer opnaaelsen af Den Europaeiske Unions politiske maal, navnlig med hensyn til udvikling af turismen og beskyttelse af klimaet?

Kan overholdelsen af EU's retsforskrifter garanteres, navnlig direktiv 79/409/EOEF ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )) (direktivet om beskyttelse af vilde fugle) eller direktiv 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )) (direktivet om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter), selv om man maa frygte en saenkning af havets temperatur, belastning med suspenderede stoffer eller en oeget risiko for tankskibsulykker i den nordlige del af Adriaterhavet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (5. juni 1996)

Kommissionen har til dato ikke modtaget nogen anmodning om finansiering af det projekt, som det aerede medlem bringer paa bane.

Den raader saaledes ikke over tilstraekkelig mange oplysninger til at kunne foretage en naermere bedoemmelse af dette projekt, som principielt henhoerer under de italienske myndigheders kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1262/96 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Atleter og sportsfolk som arbejdstagere

Som resultat af EU-traktaterne anses atleter og sportsfolk i stigende grad for at vaere arbejdstagere.

Har Kommissionen paa den baggrund overvejet, om denne status som arbejdstager kan komme i modstrid med de gaeldende dopingregler, der kan udelukke sportsfolk fra at udoeve deres erhverv?

Har Kommissionen endvidere overvejet at klargoere de gaeldende regler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (18. juli 1996)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1151/96 af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Den Europaeiske Socialfond - Det Forenede Kongerige

I forlaengelse af svaret paa spoergsmaal H-0231/96 ((Europa-Parlamentets forhandlinger (april 1996). )) bedes Kommissionen besvare det oprindelige spoergsmaal, der blev stillet, dvs.: Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at goere udbetalingen af midler fra Den Europaeiske Socialfond i Det Forenede Kongerige mere punktlig, og hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe i sin egenskab af vogter af traktaterne for at sikre, at midler fra EU overfoeres rettidigt til uddannelsesinstitutionerne, saa at medlemsstaterne ikke laengere kan tillade, at disse midler staar og traekker renter paa staternes konti i centralbankerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (26. juni 1996)

I svaret paa det aerede medlems mundtlige forespoergsel H-231/96 blev der givet en beskrivelse af det system, der anvendes ved udbetaling af midler fra Den Europaeiske Socialfond til de enkelte medlemsstater.

Bortset fra det allerfoerste forskud, der udbetales ved godkendelsen af hvert enkelt program, kraever frigivelsen af yderligere midler fra Den Europaeiske Socialfond, at medlemsstaten indsender en anmodning om udbetaling paa grundlag af noejagtige, revisionsduelige data vedroerende de faktiske udgifter, der allerede er afholdt af modtagerne i overensstemmelse med programmets prioriteter og finansplan. Hvor hurtigt midlerne kan frigives, afhaenger derfor baade af projektledernes evne til at anvende de midler, de allerede har modtaget, saaledes som det var planlagt, og deres evne til at indsende de noedvendige anmodninger hurtigt og af medlemsstatens evne til at behandle disse anmodninger om udbetaling hurtigt.

Det er hovedsagelig medlemsstaterne, der har ansvaret for denne forvaltningsproces. Kommissionen tog dog for nylig initiativ til at afholde et seminar for de myndigheder i Det Forenede Kongerige, der beskaeftiger sig med disse spoergsmaal, herunder repraesentanter for kontoret i Skotland, for at redegoere for Socialfondens finansielle procedurer. Som foelge heraf forventes Det Forenede Kongeriges myndigheder at vaere i stand til at forelaegge de noedvendige anmodninger med en passende dokumentation, saaledes at Kommissionen kan afslutte det endelige regnskab for 1994 og foretage de foerste udbetalinger af forskud for 1996 inden udgangen af juli.

Som det tidligere er forklaret, ligger ansvaret for udbetalingen af midler fra Socialfonden til de enkelte modtagere ligeledes hos medlemsstaternes myndigheder. Det kraeves af dem, i henhold til artikel 21 i samordningsforordningen (EOEF)2082/93 ((EFT L 193 af 31.7.1993. )) om udbetalinger fra strukturfondene, at de sikrer sig, at modtagerne faar udbetalt deres tilgodehavende senest tre maanedet efter medlemsstatens modtagelse af midlerne. Myndighederne i Det Forenede Kongerige har i almindelighed overholdt denne frist. Kommissionen har for nylig mindet kontoret i Skotland om dets pligter i denne henseende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0623/96 af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (6. marts 1996)

Om: Integration af miljoehensyn i Kommissionens arbejdsprogram

I det nyligt vedtagne miljoehandlingsprogram (KOM(95)647/4, 19. januar 1996) fremhaeves behovet for at integrere miljoehensyn i andre politikker (landbrug, transport, energi, industri og turisme), ligesom muligheden for at goere miljoevurderinger til en del af beslutningsgrundlaget belyses. Imidlertid genfindes disse betragtninger ikke i Kommissionens arbejdsprogram for 1996 og de heri prioriterede hovedomraader.

Er der i forbindelse med udpegningen af de enkelte hovedomraader i Kommissionens arbejdsprogram allerede foretaget en miljoemaessigt vurdering af prioriteringer samt konsekvenser og i givet fald paa hvilket grundlag?

Hvorledes vil Kommissionen forklare den manglende overensstemmelse mellem det reviderede 5. miljoehandligsprogram og arbejdsprogrammet for 1996 for saa vidt angaar behovet for at integrere miljoehensyn i faellesskabspolitikken?

Agter Kommissionen at indfoere miljoevurderinger af f.eks. fremtidige handlingsprogrammer og lovgivningsforanstaltninger i lighed med de nuvaerende konsekvensanalyser for smaa og mellemstore virksomheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. maj 1996)

De foranstaltninger, Kommissionen vedtog i juni 1993 med henblik paa at sikre, at miljoehensyn integreres i Kommissionens foranstaltninger, indeholder allerede kravet om at vurdere virkningerne paa miljoeet af foranstaltninger, der skal indgaa i Kommissionens arbejdsprogram. Med sin vedtagelse af Parlamentets og Raadets afgoerelse om revision af det femte miljoehandlingsprogram »Mod en baeredygtig udvikling« ((KOM(95)647 endelig udg. )) gentog Kommissionen sin forpligtelse om at integrere miljoeet og baeredygtig udvikling i nye og gaeldende sektorpolitikker og -foranstaltninger og at fortsaette med at traeffe de praktiske foranstaltninger med henblik herpaa i overensstemmelse med de i juni 1993 vedtagne foranstaltninger.

Foranstaltninger, som maatte faa vaesentlige virkninger paa miljoeet er fastlagt i Kommissionens arbejdsprogram. Udvaelgelsen af disse omraader vil ske i forbindelse med arbejdsprogrammets udarbejdelse. Vurderingerne har til hensigt at udgoere en integrerende del af det strategiske beslutningstagningsforloeb i Kommissionen og kraever ikke nogen separat procedure eller noget separat dokument. Begrundelsen, der ledsager et givent forslag, skal beskrive virkningerne paa miljoeet og omkostninger og fordele for miljoeet.

Kommissionen vil om kort tid offentliggoere sit arbejdsprogram for 1996 sammen med et teknisk bilag i De Europaeiske Faellesskabets Tidende og i en saerudgave af EU-Bulletinen. I bilaget vil blive anfoert de omraader, der maatte faa vaesentlige virkninger paa miljoeet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1127/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Udvidelse af Jean Monnet-bygningen

I sit svar paa skriftlig forespoergsel E-0415/96 ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 36.)) kommer Kommissionen ikke med noget udtoemmende svar paa punkt 1 i Cellais forespoergsel, dvs. paa spoergsmaalet om, hvorvidt det er rigtigt, at der er anmodet om et alternativ til udvidelsen af Jean Monnet-bygningen?

Hvad angaar punkt 3 bekraefter Kommissionen, at udgifterne til analysen af specifikationerne og til tilsynet med opfoerelsen af Hochtief-bygningen alligevel er noedvendige.

Vil Kommissionen paa denne baggrund oplyse:

1. hvorfor der bruges betydelige beloeb paa at analysere specifikationerne, naar man allerede ved, at der i Hochtief-bygningens stueetage vil blive indrettet et kaempestort hypermarked?

2. om sameksistensen i samme bygning af kaempestore private kommercielle arealer og kontorer til 800 tjenestemaend indgaar i Kommissionens specifikationer?

3. om det er noedvendigt at bruge penge for at kontrollere dette aspekt af specifikationerne

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (6. juni 1996)

Kommissionen kan paa nuvaerende tidspunkt desvaerre ikke give det aerede medlem et mere udtoemmende svar.

Men den kan dog oplyse, at den oensker at sikre sig, at tilbudsgiveren reelt har mulighed for at koebe den grund, hvorpaa projektet skal opfoeres. Saa laenge der ikke er opnaaet klarhed i dette meget grundlaeggende spoergsmaal, vil Kommissionen vaere tilbageholdende med at betragte tilbuddet som gaeldende.

Indtil videre har Kommissionen ikke modtaget noget praecist svar i saa henseende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0921/96 af José Torres Couto (PSE) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Den Europaeiske Socialfond - forsinkelse af betalingerne/kompensation

Under en offentlig hoering, der blev afholdt af Udvalget om Sociale Anliggender og Beskaeftigelse om ESF, redegjorde kommissaer Papandreou nogle maaneder inden udloebet af hendes embedsperiode for de betydelige forsinkelser i overfoerslerne af bevillinger fra EU for hver medlemsstat i 1988-89, som opstod paa grund af et »langvarigt og irriterende« sammenbrud i EDB-systemet (jf. rapport udfaerdiget om ovennaevnte hoering).

Kan Kommissionen oplyse, hvor laenge dette sammenbrud varede? Helt noejagtigt hvor laenge varede de efterfoelgende forsinkelser af overfoerslerne af ESF-midler til Portugal?

Hvilke kompenserende foranstaltninger blev fastsat af Kommissionen til afhjaelpning af de som foelge heraf opstaaede tab med henblik paa at beskytte virksomhedernes legitime rettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (7. juni 1996)

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at Den Europaeiske Socialfonds beslutninger og udbetalinger af forskud til Portugal for aarene 1988 og 1989 fandt sted paa foelgende datoer:

>TABLE>

Der har saaledes ikke vaeret nogen forsinkelser i Den Europaeiske Socialfonds udbetalinger til Portugal i de paagaeldende aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0982/96 af Brigitte Langenhagen (PPE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Det endelige momssystem i Det Europaeiske Faellesskab

Paataenkes det at lade artikel 15, stk. 4, litra b, og stk. 5 fra det sjette momsdirektiv af 17. maj 1977 indgaa uaendret i den endelige momslovgivning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. juni 1996)

Ifoelge artikel 15, stk. 4, i sjette momsdirektiv (direktiv 77/388/EOEF, som aendret ((EFT L 384 af 30.12.1992. ))) skal Kommissionen hurtigst muligt fremsaette forslag til EF-beskatning med henblik paa fastsaettelse af anvendelsesomraadet og de naermere regler for gennemfoerelsen af den afgiftsfritagelse for forsyninger til fartoejer, som er fastlagt i ovennaevnte artikel.

Kommissionen er i oejeblikket ved at udarbejde et nyt endeligt momssystem, hvilket medfoerer en grundig og systematisk gennemgang af de mange forskellige momsordninger. Inden sommer vil Kommissionen fremlaegge en rapport indeholdende retningslinjer for det oenskede momssystem samt et arbejdsprogram for overgangen til det endelige momssystem.

Kommissionen finder det derfor uhensigtsmaessigt og overilet paa nuvaerende tidspunkt at fremsaette kommentarer vedroerende EF-beskatning med hensyn til anvendelsesomraadet og de naermere regler for en bestemt afgiftsfritagelse. Under disse omstaendigheder, og indtil ikrafttraedelse af faelles regler, har medlemsstaterne fortsat mulighed for at begraense anvendelsesomraadet for den fastlagte afgiftsfritagelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0410/96 af Gianni Tamino (V) og Carlo Ripa di Meana (V) til Raadet (29. februar 1996)

Om: Homoseksuelles rettigheder i Italien

Den 8. februar 1994 vedtog Europa-Parlamentet beslutning A3-0028/94 ((EFT C 61 af 28.2.1994, s. 40. )), hvori det bl.a. kraever, at der saettes en stopper for forskelsbehandlingen af homoseksuelle i forhold til retlige og administrative bestemmelser paa omraaderne socialforsorg, adoptionsret, arv og bolig. Beslutningen er et vigtigt skridt i indsatsen for de homoseksuelles menneskerettigheder og borgerlige frihedsrettigheder.

I april 1995 vedtog byraadet i Verona imidlertid et forslag, der afviser indholdet i EP's beslutning og forpligter kommunalforvaltningen til at afholde sig fra foranstaltninger, der har til formaal at ligestille homoseksuelle par med almindelige familier bestaaende af en mand og en kvinde. Denne beslutning staar stadig ved magt og er det eneste italienske eksempel paa en anti-homoseksuel retsakt.

1. Hvilke foranstaltninger har Raadet hidtil truffet for at gennemfoere den omtalte beslutning fra EP (A3-0028/94)?

2. Kender Raadet til andre eksempler paa kommunal- eller regionalforvaltninger i EU, der har truffet beslutninger i aaben modstrid eller polemik med EP's beslutning?

3. Vil det efter Raadets opfattelse vaere muligt og fornuftigt med en reaktion fra dets side i tilfaelde som det beskrevne?

4. Vil Raadet i lyset af ovenstaaende ivaerksaette eller stoette informationskampagner om dette spoergsmaal?

Svar (16. juli 1996)

De aerede parlamentsmedlemmer henvises til svar paa skriftlig forespoergsel nr 2353/95 fra Luciano VECCHI ((EFT C 122 af 25.4.1996, s.2. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0877/96 af Clive Needle (PSE) til Kommissionen (17. april 1996)

Om: Separat maerkning af mekanisk udskaaret koed

Den britiske regering forelagde i oktober 1994 EU's permanente levnedsmiddelkomité et dokument, hvori man foreslog, at mekanisk udskaaret koed skulle anses for i saa hoej grad at vaere forskelligt fra andet koed, at det skulle maerkes separat. Et flertal af medlemsstaterne tilsluttede sig dette synspunkt, men Kommissionen har endnu ikke tilkendegivet sin opfattelse.

Vil Kommissionen nu tilkendegive sin opfattelse i spoergsmaalet om separat angivelse af mekanisk udskaaret koed paa etiketten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (20. maj 1996)

Efter moedet i Det Staaende Levnedsmiddeludvalg i oktober 1994 har Kommissionen afholdt en raekke moeder med eksperter fra medlemsstaterne med henblik paa at tage stilling til maerkningen af mekanisk udskaaret koed. Der er opnaaet principiel enighed om, at maerkningen af saadant koed udtrykkeligt boer angives, at det er mekanisk udskaaret.

Kommissionen og medlemsstaterne droefter stadig, hvilken fremgangsmaade der er bedst egnet til dette formaal.

Kommissionen skal nok soerge for, at det aerede medlem underrettes om resultatet af disse droeftelser.