SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2273/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. december 1999)

Om: Internationale adoptioner

Det røre, som i de seneste dage er opstået på grund af medlemmerne af en sekt under navnet foruroligede kristne, henleder opmærksomheden på problemerne i forbindelse med internationale adoptioner, især fra de østeuropæiske lande. Blandt de 25 medlemmer af sekten er de 6 adopterede børn med særlige behov fra Rumænien. Disse børn burde normalt leve i et sikkert miljø i stedet for at blive bragt fra Grækenland til Israel som en del af en gruppe voksne med ukendte hensigter, som ifølge pressen ønsker at begå selvmord ved årtusindskiftet og derved bringe deres eget liv i fare.

Europa-Parlamentet har givet udtryk for den opfattelse, at de ukontrollerede internationale adoptioner ligesom seksuelt misbrug udgør et stort problem, især for børn fra de østeuropæiske lande. Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning om forbedring af retsbestemmelserne og samarbejdet mellem medlemsstaterne vedrørende adoption af mindreårige af 12. december 1996(1) Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at træffe retlige foranstaltninger til beskyttelse af børn i forbindelse med international adoption.

Hvilke omgående foranstaltninger vil Kommissionen på baggrund af det voksende antal tilfælde af misbrug, forsømmelse og overtrædelse af børnenes rettigheder træffe med henblik på strengere retlige rammer for internationale adoptioner?

(1) EFT C 20 af 20.1.1997, s. 176.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(21. januar 2000)

Kommissionen takker det ærede medlem for at have henledt dens opmærksomhed på tilfælde af misbrug, forsømmelse og krænkelse af børns rettigheder. Det ærede medlem spørger direkte, hvilke omgående foranstaltninger Kommissionen vil træffe med henblik på strengere retlige rammer for internationale adoptioner.

Kommissionen mener, at der allerede findes en retlig ramme om internationale adoptioner. En effektiv gennemførelse af alle de pågældende instrumenter vil være medvirkende til at forebygge krænkelser af børns rettigheder.

På lovgivningsområdet henviser Kommissionen især til Haag-konventionen af 29. maj 1993 om beskyttelse af børn og om samarbejde i forbindelse med international adoption. Alle medlemsstaterne er medlemmer af Haag-konferencen om international civilret. Ifølge konferencens sekretariat i Haag er konventionen af 29. maj 1993 blevet ratificeret af 27 af Haag-konferencens medlemmer, heraf kun syv EU-lande. Grækenland har endnu ikke undertegnet konventionen. Rumænien og Israel, som det ærede medlem omtaler, har derimod ratificeret konventionen. I sin beslutning af 12. december 1996 om forbedring af retsbestemmelserne og samarbejdet mellem medlemsstaterne vedrørende adoption af mindreårige, som det ærede medlem citerer, udtrykte Europa-Parlamentet forståelse for vigtigheden af denne konvention og opfordrede medlemsstaterne til at ratificere den.

Hvad angår ikke-lovgivningsmæssige tiltag, henviser Kommissionen til Daphne-initiativet, som den lancerede i 1997, og som i dag er afløst af EF-handlingsprogrammet Daphne (2000-2004), der trådte i kraft den 1. januar 2000. Målet med Daphne-programmet er at bidrage til at sikre en høj grad af beskyttelse af det fysiske og psykiske helbred ved at beskytte børn, unge og kvinder mod vold (herunder vold i form af seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug), ved at forebygge vold og ved at yde støtte til voldsofre med særligt henblik på at forhindre nye voldelige overgreb. Det skal bemærkes, at dette EF-handlingsprogram står åbent for associerede lande i Centraleuropa, altså blandt andre Rumænien, som det ærede medlem henviser til.