SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1889/96 af Luigi Florio (UPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Kommissionens bygninger

1. Hvor mange bygninger raader Kommissionen i oejeblikket over, naar man medregner Kommissionens kontorer i medlemsstaterne?

2. Hvor mange bygninger raader Kommissionen i oejeblikket over i lande uden for EU?

3. Beliggenhed (adresser) og stoerrelse for de enkelte kontorer under punkt 1 og 2?

4. Formaalet med hvert enkelt af disse kontorer?

5. Kommissionens raadighedsret over de enkelte bygninger (er Kommissionen ejer, eller bor den til leje osv.)?

6. Saafremt bygningen ikke er Kommissionens ejendom, udgifterne til hver enkelt ejendom i 1994 og i 1995?

7. Antallet af ansatte i hver enkelt bygning?

8. Telefonudgifterne for hver enkelt bygning i 1994 og i 1995?

9. Elektricitetsudgifterne for hver enkelt bygning i 1994 og i 1995?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (18. september 1996)

Kommissionen kan nu i fortsaettelse af sit svar af 15. juni 1996 ((EFT C 305 af 15.10.1996, s. 123. )) oplyse foelgende:

1. Kommissionen raader i oejeblikket over 61 bygninger i Bruxelles, 13 i Luxembourg og 23 i medlemsstaterne.

2. Den raader i oejeblikket over 233 bygninger af meget forskellig stoerrelse i tredjelande til sine delegationer.

3. Adresserne paa de forskellige bygninger, der er naevnt i 1 og 2, findes for Bruxelles og luxembourg i Kommissionens telefonbog ((Dette dokument sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat. )), og for de oevrige steder i Kommissionens organisationsplan (2).

For Bruxelles og Luxembourg indgaar de enkelte bygningers areal i de meddelelser, der hvert aar meddeles Parlamentet som led i budgetproceduren (2). For de oevrige steder inden for Den Europaeiske Union findes de tilsvarende oplysninger i en oversigt, der sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

4. De fleste af Kommissionens bygninger anvendes til kontorer, andre anvendes til beboelse for delegationscheferne, konferencecentre, sociale aktiviteter, vuggestue, boernehave, koekken eller lager. Hver enkelt bygnings anvendelse er oplyst i de dokumenter, som sendes direkte til det aerede parlamentsmedlem og til Parlamentets generalsekretariat.

5. I oejeblikket ejer Kommissionen 5 bygninger i Bruxelles, 6 i medlemsstaterne og 45 i tredjelande, der anvendes til delegationerne. Den lejer alle de oevrige.

6. Kommissionens husleje i 1994 og 1995 for de bygninger, som den ikke ejer, findes for Bruxelles og Luxembourg i de oplysninger, der hvert aar tilstilles Parlamentet som led i budgetproceduren (2). For bygningerne i medlemsstaterne findes oplysningerne i et dokument, der sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat. For tredjelande er huslejen for 1995 anfoert i et dokument, der sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.

7. Antallet af personer i hver bygning er anfoert i de dokumenter, der er sendt direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.

8. Kommissionens telefoncentraler i Bruxelles og Luxembourg goer det ikke muligt at opstille en opgoerelse for hver enkelt bygning. Samlet androg udgifterne i 1994 henholdsvis 14,6 mio. ECU og 1,8 mio. ECU og i 1995 13,3 mio. og 1,8 mio. Telefonudgifterne i medlemsstaterne er fordelt paa de enkelte steder angivet i det dokument, der sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat. For tredjelande var de samlede udgifter 4,8 mio. ECU i 1994 og 4,9 mio. i 1995.

9. Eludgifterne for 1994 og 1995 er angivet i de dokumenter, der sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat. For tredjelande androg de samlet 1,4 mio. ECU i 1994 og 1,5 mio. i 1995.