ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2282/98

af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Bjoernejagt og naturbeskyttelsesdirektivet

For nylig blev en mand i Finland draebt af en bjoern ikke langt fra beboede omraader. Og stadig oftere sker det, at bjoerne naermer sig menneskelig beboelse, hvilket har affoedt diskussion om, hvorvidt mennesker kan faerdes i sikkerhed i naturen og i tyndt befolkede omraader. Samtidig har Kommissionen imidlertid under henvisning til foranstaltningerne i naturbeskyttelsesdirektivet opfordret Finland til at begraense udstedelsen af jagttilladelser, hvilket har skabt voldsom diskussion i medierne. Tilsyneladende finder Kommissionen bjoernenes liv vigtigere end menneskenes.

Under henvisning til ovenstaaende anmodes Kommissionen om at oplyse, hvorledes den vil sikre en fornuftig fortolkning af naturbeskyttelsesdirektivet, saaledes at der tillades jagt paa bjoerne, der har vist sig at vaere til fare for mennesker. Agter Kommissionen ikke at aendre sin rigoristiske holdning, maa man betragte den som ansvarlig for tabet af menneskeliv.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(29. oktober 1998)

Kommissionen oensker at minde det aerede medlem om, at Raadets direktiv 92/43/EOEF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (naturbeskyttelsesdirektivet)(1) giver mulighed for en specifik fravigelse af hensyn til offentlig sikkerhed. I henhold til artikel 16 har medlemsstaterne i et saadant tilfaelde lov til at fravige bestemmelserne om at beskytte dyrearter, herunder den brune bjoern.

Kommissionen har som det foerste kontrolleret, at den finske jagtlovgivning opfylder direktivet, og den har opfordret Finland til at revidere landets gennemfoerelse heraf, saaledes at lovgivningen er i fuld overensstemmelse med naturbeskyttelsesdirektivet. Spoergsmaalet om antallet af jagttilladelser falder uden for rammerne af denne oevelse og er derfor endnu ikke blevet vurderet. Kommissionen er af den opfattelse, at Finland i henhold til naturbeskyttelsesdirektivet har den noedvendige handlefrihed til at tillade, at bjoerne draebes for at beskytte menneskeliv.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3288/98

af David Hallam (PSE) til Kommissionen

(9. november 1998)

Om: Regler for kreditoplysningsbureauer

Agter Kommissionen at udarbejde retsakter med henblik paa indfoerelse af faelles kontrol med kreditoplysningsbureauernes arbejde paa det indre marked, saaledes at bureauerne forpligtes til at goere deres sagsakter tilgaengelige for dem, de vedroerer, til at korrigere eventuelle fejlagtige oplysninger i sagsakterne og til at yde passende erstatning til dem, der er blevet stillet daarligt som foelge af formidling af ukorrekte oplysninger til andre organer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(14. december 1998)

Spoergsmaalet om privatpersoners rettigheder med hensyn til kreditoplysningsbureauers oplysninger om dem er omfattet af den eksisterende EU-lovgivning i form af Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af saadanne oplysninger(1) (databeskyttelsesdirektivet). Medlemsstaterne skulle have gennemfoert dette direktiv pr. 25. oktober 1998.

Direktivet sikrer, at privatpersoner har adgang til oplysninger om dem samt ret til at berigtige disse oplysninger. De har desuden ret til at faa at vide, hvilken "logik" der anvendes under databehandlingen, specielt naar der traeffes afgoerende beslutninger paa et rent maskinelt grundlag - et vigtigt spoergsmaal, naar man tager i betragtning, hvor kompliceret kreditvaerdighedsvurderingen er. Hvis resultatet af en rent maskinel beslutning er negativt for den paagaeldende persons vedkommende, skal denne have lejlighed til at goere rede for sine synspunkter. Personer, der har lidt skade som foelge af unoejagtige data eller brud paa andre bestemmelser i direktivet har ret til erstatning.

Kommissionen vil fortsat holde oeje med, om der er behov for yderligere bestemmelser paa dette omraade paa baggrund af de krav, som det indre marked stiller.

(1) EFT L 281 af 23.11.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2997/98

af Franz Linser (NI) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Gennemfoerelse af projektet om en "Brennerbasistunnel"

Kommissionen har i sin hvidbog om en strategi for et effektivt og moderne jernbanesystem i EU understreget, at intensiveret anvendelse af jernbanerne som oekonomisk alternativ til landevejstransporten giver mulighed for effektivt at bekaempe problemet med overbelastning af vejene. Den oestrigske delstat Tirol er den region i Den Europaeiske Union, der er haardest ramt af transittrafikken over Alperne. Inden for rammerne af TEN er der planlagt bygning af en Brennerbasistunnel, der skal goere det muligt at overflytte en stor del af den gods- og persontrafik, der gaar gennem Tirol, til jernbanerne.

1. Mener Kommissionen, at det tidspunkt, hvor det er noedvendigt at paabegynde bygningen af denne tunnel, nu er kommet?

2. Hvordan skal i bekraeftende fald de straekninger i Italien og Tyskland, der skal sikre trafikken frem til Brenner-tunnelen, da etableres?

3. Hvilke grunde taler i benaegtende fald imod paabegyndelse af byggeriet snarest muligt, og hvornaar skal det i givet fald ellers paabegyndes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(10. november 1998)

I Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet (Europa-Parlamentets og Raadets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996(1)), som udgoer en generel referenceramme, der skal anspore medlemsstaterne til at gennemfoere projekter af faelles interesse, indgaar anlaeggelsen af en ny hoejhastighedstog (ud over den allerede eksisterende jernbanelinje) fra den tysk-oestrigske graense (Kufstein) via Woergl og Innsbruck over den oestrigsk-italienske graense (Brennerpasset) til Fortezza. Dette projekt er medtaget blandt de 14 saerlig hoejt prioriterede projekter, som Det Europaeiske Raad vedtog paa sit topmoede i Essen.

Efter faelles erklaeringer fra de beroerte medlemsstaters regeringer samt en raekke omfat-tende gennemfoerlighedsundersoegelser skal Innsbruck og Fortezza knyttes sammen via Brennerbasistunnelen. Tunnelprojektet saavel som udbygningen af til- og frakoersels-vejene udgoer et langsigtet projekt, som vil blive gennemfoert etapevis, afhaengigt af kapacitetskravene. Mens bygge- og anlaegsarbejderne i forbindelse med foerste etape (straekningen fra Kufstein til Innsbruck) efter planerne skal indledes i 1999, kan arbejdet med Brennerbasistunnelen ("Baureifplanung") foerst igangsaettes, naar alle de tekniske undersoegelser er blevet gennemfoert. Denne etape indbefattet omfattende geologiske og geotekniske undersoegelser, er vaesentlig for udstedelsen af byggetilladelsen fra de italienske og oestrigske myndigheder.

Den tyske, italienske og oestrigske regering samt Kommissionen er enedes om, at disse undersoegelser boer igangsaettes snarest muligt. De noedvendige forberedelser hertil er i gang. Kommissionen er tilfreds med, at samtlige involverede parter saetter alt ind paa at gennemfoere projekteringsfasen saa hurtigt og effektivt som muligt, saa bygge- og anlaegsarbejderne kan indledes snarligst.

(1) EFT L 228 af 9.9.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3041/98

af W.G. van Velzen (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Oplagring af atomaffald fra atomkraftreaktoren i Petten (Nederlandene)

Sikkerheden i forbindelse med oplagringen af hoejradioaktivt atomaffald fra hoejfluxreaktoren i Petten i Nederlandene kan blive bragt i fare som foelge af manglende oplagringskapacitet. Det nederlandske energiforskningscentrum (ECN), som driver Kommissionens atomkernereaktor i Petten, forventer, at oplagringskapaciteten vil vaere fuldstaendig udnyttet ved aarets udgang. Affaldet skal saaledes oplagres rettidigt et andet sted. Oplagringsstedet i Covra, som er det centrale oplagringspunkt i Zeeland, er endnu ikke faerdigt, og der er endnu ikke opnaaet tilladelse til midlertidig oplagring.

ECN mener, at sikkerheden omkring oplagringen af atomkraftaffald i Petten ikke maa bringes i fare og meddeler, at det vil nedlukke atomkraftreaktoren, naar det tidspunkt naermer sig, hvor oplagringskapaciteten er opbrugt.

1. Har Kommissionen kendskab til dette problem?

2. Hvilken rolle vil Kommissionen spille i forbindelse med loesningen af dette problem?

3. Overvejer Kommissionen eventuelt at hjaelpe et andet EU-land i forbindelse med loesningen af dette problem?

4. Hvem overtager da ansvaret for transporten og finansieringen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(20. november 1998)

1. Kommissionen er klar over problemet. Dens faelles forskningscenter (FFC) er som ejer og licensindehaver ansvarligt for hoejfluxreaktorens drift. En stor del af reaktordriften udfoeres paa kontrakt af ECN (nu NRG) i Petten.

2. Kommissionen har overvejet flere loesninger paa problemet. I 1996 blev der truffet ordninger for oplagring af brugt braendsel og affald i form af en kontrakt med Covra, som blev underskrevet i juli 1996. Kontrakten omfatter midlertidig oplagring af affald. Det er rigtigt, at oplagringspladsen endnu ikke staar til raadighed, da tilladelsen endnu ikke er udstedt. Den naestbedste loesning er at oplagre affaldet (det brugte braendsel) i reaktorbygningens bassin, hvor der stadig er oplagringsmulighed.

3. Affaldsbehandlingen foretages paa nationalt plan. Der er ingen eksempler paa samarbejde paa faellesskabsplan om oplagring af nukleart affald. Desuden indebaerer enhver form for oparbejdning, som foregaar paa kontrakt med en anden medlemsstat, f.eks. Frankrig, at det derefter tiloversblevne affald sendes tilbage til Nederlandene til endelig oplagring.

4. Ansvaret for transporten af det brugte affald fra Petten til Covra overtages af FFC.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2835/98

af Niall Andrews (UPE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Sellafield

Har Kommissionen kendskab til det seneste udslip i Det Irske Hav fra atomoparbejdningsanlaegget Sellafield, og har den forhoert sig hos den britiske regering desangaaende? Hvilket svar fik den i givet fald fra den britiske regering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(22. oktober 1998)

Kommissionen er ikke bekendt med, at der for nylig skulle vaere sket et udslip i Det Irske Hav fra Sellafield-oparbejdningsanlaegget.

Den vil dog henvende sig til de britiske myndigheder for at faa naermere oplysninger i sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3675/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: 1999 - budgettet

Under titlen "Et budget for skatteborgerne" vedtog Europa-Parlamentet budgetforslaget under foerstebehandlingen. Man havde foerst og fremmest bestraebt sig paa at foretage besparelser paa udgiftssiden. Budgetposterne til Europa-Parlamentet blev dog foroeget med 1,7 % i forhold til sidste aar. Dette blev bl.a. begrundet med de omkostninger, der er forbundet med det kommende valg.

1. Hvilke haandgribelige foranstaltninger drejer det sig om, og hvor store er disse forhoejelser rent konkret?

2. Hvem vil faa adgang til disse tillaegsbevillinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(5. januar 1999)

Det er Kommissionens opfattelse, at sagen ligger uden for dens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3191/98 af Arthur NEWENS til Kommissionen. EU's bistand til landene i det tidligere Sovjetunionen



EF-Tidende nr. C 142 af 21/05/1999 s. 0103



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3191/98 af Arthur Newens (PSE) til Kommissionen (27. oktober 1998) Om: EU's bistand til landene i det tidligere Sovjetunionen Vil Kommissionen give en oversigt over den samlede bistand, som EU aarligt har ydet til hver enkelt af staterne i det tidligere Sovjetunionen siden dettes oploesning samt en oversigt over de kategorier, inden for hvilke der er ydet bistand?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3434/98

af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Skovbrande i den oestligste del af Rusland

Siden sidste foraar har den sibiriske urskov (tajgaen) i den oestligste del af Rusland (oeen Sakhalin og Jabarovsk-regionen) vaeret plaget af et stort antal brande. En toer og varm sommer, kraftige vinde og manglen af enhver form for midler til at bekaempe disse brande har foert til, at mere end 1,8 mio. ha skov er braendt. Ud over dette helt uoverskuelige tab er enestaaende dyrearter i overhaengende fare, saasom Ussuri-tigeren, hvis reservat er blevet haerget 80 %. Endnu i dag fortsaette disse brande ukontrolleret deres haergen med tab af biologisk mangfoldighed til foelge og den negative indflydelse paa verdens klima, som dette betyder.

Har Kommissionen kendskab til denne situation?

Vil Kommissionen bidrage med en eller anden form for finansiel og/eller materiel bistand for at rette op paa denne oekologiske katastrofe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(8. december 1998)

Kommissionen er klar over problemet med skovbrande i Den Russiske Foederation, ikke blot i Sakhalin- og Khabarovsk-omraadet men ogsaa andre steder. 1 til 3 millioner hektar lider skade eller gaar tabt hvert aar paa grund af brande.

Kommissionen har som led i 1997 - handlingsprogrammet udarbejdet et projekt, der specifikt er rettet mod dette problem, og som gaar i gang i de kommende uger. Det gaar under betegnelsen "Forbedring af systemerne for bekaempelse af skovbrande", og hovedmaalet er at saette det russiske brandvaesen i stand til at reagere hurtigere og bedre paa skovbrande. Tre regionale centre vil drage direkte eller indirekte fordel af projektet (Pushkino, Krasnojarsk og Khabarovsk).

Det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat vil faa tilsendt en naermere beskrivelse af projektet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3347/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(16. november 1998)

Om: Ureglementeret bevarelse af Istituto Poligrafico Italianos monopol

Med sin dom i sag C-44/96 har De Europaeiske Faellesskabers Domstol for nylig paalagt OEstrig at afvikle det monopol paa levering af varer og tjenesteydelser til statsforvaltningen, som forvaltedes af Strohal Rotationsdruck. Ifoelge faellesskabsbestemmelserne kan statsforvaltningerne saaledes ikke indroemme eksklusive rettigheder i forbindelse med leveringen af papirmateriale og trykkeritjenesteydelser til den offentlige forvaltning, undtagen for nogle faa undtagelsers vedkommende (vaerdipapirer, stempelmaerker og lovsamlinger). Mens andre europaeiske lande som f.eks. Frankrig og Det Forenede Kongerige allerede har afsluttet processen med privatisering af de offentlige selskaber, der havde monopol paa leveringen af varer og tjenesteydelser til statsforvaltningerne, er situationen i Italien derimod forblevet uaendret. Faktisk giver forlydender i pressen os god grund til at tro, at lederen af Istituto Poligrafico Italiano, som sidste aar registrerede et tab paa over 600 mia, agter at faa daekket gruppens gaeld ved hjaelp af et regeringsdekret, hvorefter der skal overfoeres ca. 1.000 mia i offentlige midler, og hvori det paa ny slaas fast, at instituttet har eneret paa leveringen af tryksager og papirmateriale til statsforvaltningen.

Kan Kommissionen oplyse:

- om ikke naevnte dekret er at ligestille med statsstoette?

- om ikke der er tilstraekkelig grund til at indlede overtraedelsesprocedure mod den italienske stat, som holder fast ved bevarelsen af et beskyttet marked paa dette omraade i aabenlys strid med faellesskabsbestemmelserne om fri konkurrence?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(15. december 1998)

Kommissionen anmodede de italienske myndigheder om oplysninger om formodet statsstoette til Poligrafico i april 1997. De oplysninger, der ved flere lejligheder blev givet af de italienske myndigheder, har ikke overbevist Kommissionen om, at der ikke er tale om statsstoette.

Kommissionen besluttede derfor ved beslutning af 28. oktober 1998 at indlede den i EF-traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure. Herved vil Kommissionen kunne vurdere, om der er tale om statsstoette, og i paakommende tilfaelde, om denne er forenelig med faellesmarkedet, i forbindelse med kapitaltilfoerslerne til fordel for Cartiere Miliani di Fabriano, der kontrolleres af Poligrafico, og eksklusivaftalerne med selve Poligrafico om levering af varer og tjenesteydelser til staten.

Paa grundlag af bemaerkningerne fra den italienske regering vil Kommissionen vurdere foranstaltningerne i overensstemmelse med EF-traktatens statsstoettebestemmelser, saerlig artikel 92 og 93.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2840/98

af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Caulerpa taxifolia

Kan Kommissionen give oplysninger om, hvorledes arbejdet med udvinding af algen caulerpa taxifolia, der finansieres over Life-programmet, er skredet frem i indevaerende aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(28. oktober 1998)

LIFE-programmet udvalgte i 1995 et multinationalt projekt om kontrol af udbredelsen af caulerpa taxifolia i Middelhavet (og ikke udvindingen heraf), der koordineres af en fransk, videnskabelig organisation Groupement d'intérêt scientifique (GIS) Posidonie.

Dette projekt har stoetteberettigede omkostninger paa 968.000 ecu og finansieres af Faellesskabet med op til 50 %. Det omfatter fire aktioner, der daekker opsporing og opfoelgning af nye algeforekomster (offentlige dokumenter, der skal bevises, retningsgivende model for udbredelse, rapporter om status for denne udbredelse); demonstration af teknikker til udryddelse af algen, navnlig varmt saltvand, kobberioner gennem en elektrolytisk proces og gennem ionbyttermembraner; afdaekning af nedbrydningsprodukter fra caulerpa og eventuel akkumulering heraf i foedekaederne samt bevidstgoerelse af befolkningen og beslutningstagerne og uddannelse af videnskabsfolk paa Malta, i Tunesien og i Algeriet i kortlaegning og opfoelgning af algen.

Projektet forloeber planmaessigt og forventes afsluttet i februar 1999. Projektkoordinatoren offentliggoer regelmaessigt dokumenter, hvori der goeres status over projektet og algens udbredelse.

Blandt de nyeste publikationer vil foelgende formentlig interessere det aerede parlamentsmedlem:

- Meinesz A., Cottalorda J.M., Chiaverini D., Cassar N. & Vaugelas J. de, 1998 - Suivi de l'invasion de l'algue Caulerpa Taxifolia en Méditerranée: situation au 31 décembre 1997 - LEML-UNSA Publ. - 238 sider (under trykning);

- Boudouresque C.F., Meinesz A. & Gravez V., 1998 - Scientific papers and documents dealing with the alga Caulerpa Taxifolia introduced to the Mediterranean. Tiende udgave. GIS Posidonie publishers, Marseille, Fr - 66 sider.

Det er ligeledes muligt at kontakte projektkoordinatoren direkte (Professor C.F. Boudouresque - GIS Posidonie - Parc scientifique et technique de Luminy - Case 901 - F13288 Marseille cedex 09).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3298/98

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(9. november 1998)

Om: Direktiv om bygning af skydebaner

Det forlyder, at Kommissionen har planer om at udstede et direktiv, der skal fastsaette ensartede regler for bygning af skydebaner i hele Europa. I den forbindelse er der bortset fra sikkerhedsforskrifterne ogsaa tale om finansielle bestemmelser, nemlig hoeje kautioner. En saadan kaution kunne bringe bygning af en ny skydebane i fare.

I overensstemmelse med subsidaritetsprincippet, jf. EF-traktatens artikel 3B, kan man principienl ogsaa stille sig det spoergsmaal, om der i det hele taget kan udstedes saadanne regler paa EU-plan.

Er det rigtigt, at Kommissionen har planer om at tage initiativ til at harmonisere bygning af skydebaner?

Kan Kommissionen i givet fald beskrive detaljerne?

Hvorledes begrunder Kommissionen sin kompetence paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(6. januar 1999)

Kommissionen har ingen planer om at udstede et direktiv om ensartede regler for bygning af skydebaner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2370/98

af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Praemier for tyrekalve i Spanien

Hvilke grunde er der til, at den forhoejelse af antallet af praemieberettigede tyrekalve i Spanien, som Raadet (landbrug) afgav tilsagn om i oktober 1997 (650.000), er blevet sat ned til 603.000, saaledes som der opnaaedes enighed om i juni 1998?

Er Kommissionen sig bevidst, at disse tal, baade det, som er lovet, og det, som der er opnaaet enighed om, ligger langt under det reelle tal for slagtede tyrekalve i Spanien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. september 1998)

De 603 674 praemieberettigede tyre svarer til det tal, som Raadet (landbrugsministrene) aftalte i oktober 1996, hvilket indebaerer en stigning paa 9,5 % i forhold til det tidligere gaeldende loft. Dette tal skal ses i forhold til et nedsaettelse paa ca. 20 % for samtlige medlemsstater. Det samme raad forpligtede sig i oevrigt i forbindelse med den langsigtede reform til isaer at undersoege de medlemsstater, der har ansoegninger, der er betydeligt hoejere end deres regionale lofter, og hvor forholdet mellem loft og antal slagtede dyr er lavere end EF-gennemsnittet, for herefter at udarbejde et forslag, der skal traede i kraft pr. 1. januar 1997.

Kommissionen foreslog for at muliggoere overholdelsen af Raadets frist i forbindelse med de tilknyttede foranstaltninger i prispakken for 1998/99 en forhoejelse af loftet til 649 896 praemieberettigede dyr. Dette tal udgoer en overskridelse paa hoejst 10 % af det antal praemieansoegninger for tyre, som Spanien meddelte. Raadet (landbrugsministrene) i juni 1998 trak dette forslag tilbage og henviste paa ny beslutningen om dette spoergsmaal i forbindelse med Spanien og Portugal til droeftelserne af Agenda 2000(1), og det fastsatte fristen for anvendelse til det produktionsaar, der begynder den 1. juli 1999.

Kommissionen kender udmaerker den spanske situation. Den forelagde derfor forslaget i ovennaevnte prispakke.

(1) KOM(97) 2000 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2805/98

af John Cushnahan (PPE) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: Auto-olie-programmet

I henhold til auto-olie-foreslagene, der blev vedtaget i juni 1998, vil blyholdig benzin blive forbudt i EU pr. 1. januar 2000 med mulighed for undtagelse for medlemsstaterne indtil 2005. Kan Kommissionen oplyse, hvilke medlemsstater har anmodet om undtagelse, og om Irland er et af disse lande? Kan Kommissionen ligeledes oplyse, hvilke kriterier der anvendes til at traeffe afgoerelse om saadanne undtagelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(23. oktober 1998)

I henhold til artikel 3, stk. 3 i Parlamentets og Raadets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998(1) om benzin- og dieselbraendstoffers kvalitet til aendring af Raadets direktiv 93/12/EOEF(2) kan en medlemsstat, undtagelsesvis og efter anmodning, der skal fremsendes til Kommissionen senest den 31. august 1999, faa lov til fortsat at give tilladelse til markedsfoering af blyholdig benzin indtil senest den 1. januar 2005.

Medlemsstaten skal kunne paavise, at indfoerelse af et forbud ville medfoere alvorlige, samfundsoekonomiske problemer eller ikke ville foere til samlede miljoe- eller sundhedsmaessige fordele blandt andet paa grund af klimasituationen i den paagaeldende medlemsstat.

Indtil videre har ingen medlemsstater anmodet om undtagelse.

(1) EFT L 350 af 28.12.1998.

(2) EFT L 74 af 27.3.1993.