ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2399/01 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Tilbagetagelse af beføjelser.



EF-Tidende nr. 364 E af 20/12/2001 s. 0252 - 0252



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2399/01 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (20. august 2001) Om: Tilbagetagelse af beføjelser Kan Kommissionen oplyse, om en medlemsstat har ret til ensidigt at tilbagetage beføjelser til sit nationale parlament, efter at disse beføjelser er afgivet til Den Europæiske Unionen i medfør af traktaterne? Hvilken status har en medlemsstat, der tilbagetager beføjelser, efter Kommissionens opfattelse? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (7. september 2001) Kompetencefordelingen mellem Den Europæiske Union og medlemsstaterne er fastlagt i traktaten om Den Europæiske Union samt traktaten om De Europæiske Fællesskaber. Disse traktater kan ikke ændres ensidigt. En ændring af de respektive beføjelser kan kun besluttes ved en ændring af traktaterne efter proceduren i artikel 48 (tidligere artikel N) i traktaten om Den Europæiske Union.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1200/01

af Arlindo Cunha (PPE-DE) til Kommissionen

(4. april 2001)

Om: Godkendelse af vaccine til vildkaniner

Vildkaninen (oryctolagus cuniculus) på Den Iberiske Halvø er tæt på udryddelse på grund af to forfærdelige sygdomme, dieback og myxomatose.

Til bekæmpelse af disse sygdomme kan der anvendes en økologisk rekombinant vaccine, som er fremstillet af Lapinvac-F1, der endnu ikke er blevet godkendt af Det Europæiske Lægemiddelagentur.

Kommissionen bedes derfor orientere om, hvor langt man er nået med godkendelsen af denne vaccine, som bør finde sted hurtigst muligt for at hindre en katastrofe.

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen på skriftlige forespørgsler E-0916/01 og P-1200/01

(11. maj 2001)

De to kaninsygdomme, det ærede medlem nævner, er ikke blandt de sygdomme, som medlemsstaterne obligatorisk skal anmelde til Kommissionen, og vildkaninen er ikke en truet art.

Den videnskabelige bedømmelse af individuelle ansøgninger om tilladelse til salg af veterinærmedicinske produkter indgivet til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering i overensstemmelse med Rådets forordning 2309/93 af 22. juli 1993 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk agentur for lægemiddelvurdering(1) foretages af Det Videnskabelige Udvalg for Veterinærlægemidler. Derefter modtager Kommissionen inden for en given tidsramme en udtalelse fra udvalget vedrørende produktets kvalitet, sikkerhed og virkning og udarbejder på grundlag af denne et forslag til beslutning, der skal vedtages i henhold til den i artikel 73 af ovennævnte forordning omhandlede procedure. Kommissionen kan ikke på nogen måde gribe ind i den videnskabelige bedømmelsesproces.

(1) EFT L 214 af 24.8.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2072/01

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: EU-retsgrundlag for forfølgelse af højreekstremistiske aktiviteter

Højreekstremisme er et fænomen, der findes i hele Europa, og som ikke er begrænset til enkelte stater. I mange tilfælde dømmes højreekstremister i en medlemsstat, hvorefter de fortsætter deres højreekstremistiske aktiviteter i et andet EU-land.

1. Hvilke retlige normer findes der med henblik på at forbyde højreekstremistiske aktiviteter i hele EU?

2. Overvejer Kommissionen et direktivforslag for at muliggøre, at højreekstremistiske personer forfølges i hele EU?

3. Hvilke bestemmelser findes der på internationalt plan med henblik på at muliggøre retsforfølgning af højreekstremister også uden for EU?

4. Overvejer Kommissionen, såfremt der endnu ikke findes sådanne bestemmelser, at tage initiativ hertil?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(6. september 2001)

Der findes ingen retsregler, der på unionsplan forbyder højreekstremistisk virksomhed som sådan.

Unionen er imidlertid grundlagt på principperne om frihed, demokrati, overholdelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet. Ifølge artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) overholder Unionen rettigheder, således som de garanteres ved den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettighederne, og således som de følger af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner. Bekendtgørelsen af chartret om de grundlæggende rettigheder bekræftede Unionens forpligtelse på dette område.

Kommissionen fordømmer derfor enhver form for vold eller racistisk eller fremmedfjendsk ytring, der udgør en overtrædelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder.

På det strafferetlige plan vedtog Rådet den 15. juli 1996 en fælles aktion på grundlag af TEU's artikel K.3 vedrørende en indsats mod race- og fremmedhad. Ifølge denne skal medlemsstaterne indføre straf for en række racistiske og fremmedfjendske adfærdsformer eller i mangel heraf forpligte sig til for disse adfærdsformer at afvige fra princippet om dobbelt anklage.

Kommissionen agter i år at fremsætte et forslag til retsakt (rammebeslutning), der skal træde i stedet for ovennævnte fælles aktion. Denne akt skal indeholde definitioner, anklager og fælles sanktioner med hensyn til forbrydelser i forbindelse med race- og fremmedhad. Det er op til medlemsstaterne at træffe de nødvendige foranstaltninger for at efterkomme rammebeslutningens bestemmelser, når Rådet har vedtaget denne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0410/01

af Karla Peijs (PPE-DE) til Kommissionen

(15. februar 2001)

Om: Forbud mod private virksomheders certificeringsmærker

Den såkaldte Blue Guide anfører, for så vidt angår forbuddet mod private virksomheders certificeringsmærker, at den frivillige mærkning generelt ikke må vedrøre aspekter, der allerede omfattes af CE-mærkets anvendelsesområde.

Er Kommissionen klar over, at dette generelle forbud mod tredjeparts mærkning på områder, der omfattes af CE-mærket, medfører, at forholdet mellem regel og undtagelser i direktivets tekst om, hvad der er tilladt og forbudt, vendes om, og at de europæiske virksomheder, der som tredjepart foretager sådan certificering, trues på deres eksistens?

Hvorledes begrunder Kommissionen, at den med et retligt uforpligtende dokument (Blue Guide) foretager et så omfattende indgreb i markedsstrukturene uden at inddrage Europa-Parlamentet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(3. september 2001)

CE-mærket er et obligatorisk overensstemmelsesmærke, som produkter, der er omfattet af direktiverne efter den nye metode og den globale metode, skal være forsynet med, inden de markedsføres og/eller tages i brug. CE-mærket angiver, at et produkt opfylder bestemmelserne i alle relevante direktiver. Desuden er CE-mærket det eneste mærke, der kan anbringes på et produkt for at angive, at det opfylder alle relevante fællesskabsdirektiver.

Det er tilladt at forsyne et produkt med andre mærker, forudsat at disse mærker ikke kan forveksles med CE-mærkets betydning eller form, og de ikke gør CE-mærket mindre synligt eller letlæseligt.

Dette er beskrevet nærmere i Vejledning i anvendelsen af de direktiver, der er udarbejdet på grundlag af den nye metode og den globale metode(1). I vejledningens afsnit 7.4. om CE-mærkning og andre mærker hedder det: Med henblik på realiseringen af målsætningerne om teknisk harmonisering skal mærkninger og mærker, der supplerer CE-mærkningen, opfylde en anden funktion end den, CE-mærkningen opfylder. De bør således tilføre en merværdi, idet de angiver overensstemmelse med andre målsætninger end dem, CE-mærkningen er relateret til.

Vejledningen blev i sin tid udarbejdet af Kommissionen for at bidrage til en bedre forståelse af direktiverne efter den nye metode.

Den indebærer ikke noget generelt forbud med hensyn til tredjemands mærkning. Det bør bemærkes, at vejledningen hverken kan erstatte en retsakt eller ændre det, som lovgiver har vedtaget, men at den derimod kan afklare betydningen, omfanget og de praktiske konsekvenser af de direktiver, den vedrører.

(1) Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, C-22-99-014-EN-C.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1546/01

af Peter Sichrovsky (NI) til Kommissionen

(14. maj 2001)

Om: Den franske About-lov

Mener Kommissionen, at About-lovforslaget, som skal styrke de strafferetlige bestemmelser rettet mod sammenslutninger eller grupperinger, som ved deres strafbare handlinger forstyrrer samfundsordenen eller udgør en fare for andre personer vedtaget af det franske senat torsdag den 3. maj er i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i Menneskerettighedskonventionen af 4. november 1950?

Er denne lov ikke en krænkelse af religionsfriheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Vitorino

(15. juni 2001)

Det tilkommer ikke Kommissionen at tage stilling til dette spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0751/01

af Marialiese Flemming (PPE-DE) til Kommissionen

(7. marts 2001)

Om: Regioner

Hvad mener Kommissionen om følgende krav fra Regionsudvalget?

- Beslutningskompetencen skal gives tilbage til borgerne, og der skal etableres en klar afgrænsning af kompetencen mellem de forskellige niveauer (EU, nationalstater, regioner og kommuner).

- EU skal ikke defineres endeligt, hvilket ville medføre en udvidelse af EU's kompetence.

- Regionerne skal accepteres som grundenheder for frie valg til Europa-Parlamentet.

- Regionernes Europa skal ikke kun repræsenteres af Regionsudvalget, derimod skal der udvikles nye beslutningsformer under medvirken af de regionale organisationer på lokalt plan.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(30. marts 2001)

Unionens foranstaltninger er baseret på en række beføjelser, som udtrykkeligt er tildelt den i traktaterne, og som udøves under anvendelse af subsidiaritetsprincippet, der er defineret i artikel 5 (tidl. artikel 3b) i EF-traktaten og i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. I overensstemmelse med erklæring nr. 23, som Det Europæiske Råd vedtog i Nice i december 2000, skal der finde en bred debat sted på europæisk plan, der inddrager alle berørte parter som forberedelse til Det Europæiske Råd i Laeken og med henblik på afholdelse af en ny regeringskonference i 2004; spørgsmålet om kompetencefordeling bør indgå i denne debat.

Kommissionen vil bidrage hertil med en række særlige initiativer, bl.a. i samarbejde med Parlamentet, og fremlægge en hvidbog om nye styreformer, der vil blive vedtaget i løbet af sommeren. I den forbindelse deler Kommissionen dog ikke det synspunkt, at en endelig definition af EU nødvendigvis vil føre til en udvidelse af unionens kompetence.

Kommissionen har ikke nogen initiativbeføjelse med hensyn til bestemmelserne om valg af Europa-Parlamentet. I henhold til EF-traktatens artikel 190 (tidligere artikel 138), stk. 4, er det Parlamentet, der skal udarbejde et forslag til afholdelse af almindelige direkte valg ifølge en i alle medlemsstater ensartet fremgangsmåde. Dets forslag skal godkendes af Rådet med enstemmighed efter samstemmende udtalelse fra Parlamentet, der er tiltrådt af et flertal af dets medlemmer, og forslaget skal vedtages af alle medlemsstater i overensstemmelse med deres forfatningsmæssige bestemmelser.

Kommissionen støtter Regionsudvalgets krav om at blive hørt på alle de områder, hvor det er hjemlet i EF-traktaten. Der benyttes ofte høringsprocedurer for de enkelte regioner vedrørende initiativer, der specielt vedrører disse, naturligvis under fuld overholdelse af de bestemmelser og med respekt for de strukturer, der gælder for den enkelte medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0667/01 af Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) til Kommissionen. Det Europæiske Råd i Lissabon og accepterede indikatorer.



EF-Tidende nr. 318 E af 13/11/2001 s. 0097 - 0097



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0667/01 af Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) til Kommissionen (6. marts 2001) Om: Det Europæiske Råd i Lissabon og accepterede indikatorer Det Europæiske Råd i Lissabon i 2000 opfordrede Rådet og Kommissionen til at fremme en bedre forståelse af social udstødelse gennem fortsat dialog og udveksling af oplysninger og god praksis på grundlag af alment accepterede indikatorer. Er disse indikatorer opstillet og i bekræftende fald hvilke? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (30. april 2001) Det Europæiske Råd i Lissabon opfordrede Rådet og Kommissionen til at fremme en bedre forståelse af social udstødelse gennem fortsat dialog og udveksling af oplysninger og god praksis på grundlag af alment accepterede indikatorer og vedtog, at udvalget for social beskyttelse skal deltage i fastlæggelsen af disse indikatorer. I den forbindelse har udvalget for social beskyttelse oprettet en undergruppe vedrørende indikatorer, som skal bidrage til arbejdet vedrørende udvælgelse og udvikling af indikatorer. Undergruppen, som mødtes for første gang den 20. februar 2001, forbereder udvalgets drøftelser vedrørende dette område på det tekniske plan. Udviklingen med hensyn til fastlæggelsen af indikatorer vedrørende social udstødelse beskrives i en rapport, som skal forelægges på Det Europæiske Råds møde i Laeken i slutningen af 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1204/01

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen

(19. april 2001)

Om: Tilladelse til vaccination mod mund- og klovsyge

Hvornår rettede den britiske regering for første gang formel henvendelse til Den Stående Veterinærkomité vedrørende eventuel vaccination mod mund- og klovsyge i Det Forenede Kongerige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(19. juni 2001)

Det Forenede Kongerige rejste spørgsmålet om en eventuel vaccination mod mund- og klovsyge ved mødet i Den Stående Veterinærkomité den 27. marts 2001.

Samme dag sendte landbrugs-, fiskeri- og fødevareministeriet en fax til Kommissionen, hvori man anmodede om en undersøgelse af de omstændigheder, hvorunder en vaccination af kvæg mod mund- og klovsyge kunne finde sted i Det Forenede Kongerige, og af de betingelser, der ville blive anvendt, hvis en sådan vaccination fandt sted.

Den 28. marts 2001 afgav Den Stående Veterinærkomité en positiv udtalelse om udkastet til beslutning om dette spørgsmål, som derefter blev vedtaget af Kommissionen som beslutning 2001/257/EF af 30. marts 2001 om fastsættelse af betingelserne for bekæmpelse og udryddelse af mund- og klovsyge i Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 13 i direktiv 85/511/EØF(1).

(1) EFT L 91 af 31.3.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1745/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(15. juni 2001)

Om: Ralleios-gymnasiet i Piræus

Arkæologiske fund af enestående historisk og videnskabelig værdi, vidnesbyrd om den hippodrom, der blev anlagt som led i den antikke byplan og nu befinder sig i Piræus' centrum, trues ifølge klager fra det arkæologiske fakultet ved Athens universitet samt den græske arkæologforening af ødelæggelse, fordi Kulturministeriet, der har afvist et forslag fra Piræus' Arkæologiske Styrelse, har besluttet at bygge Ralleios-gymnasiet med finansiering fra EU's anden fællesskabsstøtteramme. Byens indbyggere har udtrykt deres modstand mod projektet med en henvendelse til den øverste forvaltningsdomstol foruden, at de har klaget til Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender.

1. Har EU, der finansierer projektet, undersøgt de virkninger, som bygningen af skolen vil få for en så vigtig del af den europæiske kulturarv?

2. Er de alternative muligheder for placering af Ralleios-gymnasiet, som byens egne myndigheder har foreslået, blevet undersøgt, eftersom det foreslåede projekt ikke opfylder de foreskrevne betingelser for en skole (manglende skolegård)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(13. juli 2001)

Det ærede parlamentsmedlem henvises til Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel H-0395/01 fra Konstantinos Alyssandrakis i spørgetiden i Europa-Parlamentet anden mødeperiode i maj 2001(1).

(1) Skriftlig forespørgsel af 15.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0488/01

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(22. februar 2001)

Om: Lancashire Carrefour

Som led i det program med unge som målgruppe (Action aimed at young people), der køres af Kommissionens GD X, var Lancashire Rural Information and Promotion Carrefour et af de fem projekter, ved hjælp af hvilke informationen om Europa i landdistriktsskoler skulle vurderes.

1. Hvor mange skoler i Lancashire henvendte man sig til, og hvilke aldersgrupper indgik i vurderingen?

2. Hvor mange skoler svarede?

3. Hvilke spørgsmål blev der stillet?

4. Hvilken rapport har Kommissionen udarbejdet som en analyse af svarene fra Det Forenede Kongerige?

5. Vil Kommissionen forelægge kopier af de af GD X udsendte skrivelser og en kopi af sine konklusioner?

Hvor stort er budgettet til og hvad er formålet med Carrefour-projektet? Hvad agter Kommissionen at gøre for at afhjælpe de mangler, som spørgeskemaet afslørede?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(8. maj 2001)

1. Treoghalvtreds skoler i Lancashire og Cumbria modtog med posten et spørgeskema. Man henvendte sig til aldersgruppen 11 til 18 år.

2. 30 % af spørgeskemaerne blev besvaret.

3. De væsentligste områder, der var dækket af spørgeskemaet, var:

- Hvad var skolernes væsentligste kilder til information om EU?

- Hvor ofte blev kilderne anvendt?

- Betalte skolerne for oplysninger?

Skolerne blev bedt om:

- at evaluere kilderne med hensyn til medier, adgang, pris, kvalitet, relevans.

- at oplyse, hvordan de brugte og formidlede information.

- at oplyse, hvilke EU-oplysninger, de havde brug for, og i hvilke formater/medier.

4. Ved projektets afslutning blev der udarbejdet en projektrapport. Et resume af rapportens konklusioner blev offentliggjort på side 29 i en brochure med titlen Rural information and promotion carrefours: At the very heart of Europe.

5. Spørgeskemaets indhold er som beskrevet under punkt 3. Individuelle svar er ikke blevet bevaret.

Carrefour-budgetterne er varierende. Kommissionens støtte til Lancashire Carrefour var på 10 000 ECU i 1997, hvor projektet blev afsluttet; nu er den på 15 000 ECU.

Formålet med carrefour-ordningen er at give information om Fællesskabet og dets politikker og programmer til befolkningen i landdistrikterne, at fremme dialog og samarbejde mellem de forskellige parter, som er aktive på regionalt plan, og mellem de forskellige regioner i Europa, at deltage i debatten om Unionen og at skabe feedback til Kommissionen om virkningen af dens aktiviteter.

En af de væsentlige pointer, der blev rejst af skolerne vedrørte skabelse af bevidsthed om Unionen i den nationale undervisningsplan. Den nationale undervisningsplan er imidlertid den britiske regerings anliggende.

The Central Bureau for International Education and Training (en del af British Council) koordinerer informationsstrømmen om Unionen til uddannelsessektoren i Det Forenede Kongerige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0423/01 af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Rådet. USA's udenrigspolitik.



EF-Tidende nr. 261 E af 18/09/2001 s. 0113 - 0114



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0423/01 af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Rådet (20. februar 2001) Om: USA's udenrigspolitik Hvad er Rådets holdning til de officielle erklæringer, som den nye amerikanske vicepræsident, Dick Cheney, har fremsat om den fremtidige amerikanske politik over for Cuba og Irak og hans hensigt om at overbevise de øvrige lande i verden om, at de bør acceptere antimissilskjoldet, kendt under navnet NMD-systemet? Svar (30. maj 2001) Med hensyn til spørgsmålet om antimissilskjoldet (NMD) henledes det ærede medlems opmærksomhed på svaret på skriftlig forespørgsel nr. E-0552/01 om USA's missilforsvar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1008/01

af Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. marts 2001)

Om: Ratificering af ILO-konvention nr. 182

ILO-konvention nr. 182 af 17. juni 1999 vedrører forbud mod og omgående indsats for afskaffelse af de værste former for børnearbejde. Kan Kommissionen angive, hvilke medlemsstater der har undertegnet og ratificeret denne konvention?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at iværksætte, med henblik på at ILO-konvention nr. 182 bliver ratificeret af og gennemført i alle medlemsstaterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(5. juni 2001)

Kommissionen henviser det ærede medlem til svaret på skriftlig forespørgsel E-0299/01 af Hanja Maij-Weggen(1). Ifølge Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) har Danmark, Spanien, Irland, Italien, Luxembourg, Portugal, Finland og Det Forenede Kongerige nu ratificeret ILO-konvention 182.

(1) EFT C 187 E af 3.7.2001, s. 213.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0427/01

af Massimo Carraro (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE) og Armando Cossutta (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. februar 2001)

Om: Overførsel af Nuclear Safetys personale fra Det Fælles Forskningscenter i Ispra til Petten

I Kommissionens svar af 7.12.2000 på Europa-Parlamentets forespørgsel (P-3619/00(1)) udtalte den, at den ingen planer havde om at gribe forstyrrende ind i FFC's drift og beføjelser i Ispra, samt at den ville bestræbe sig på at undgå en nedskæring af personalet.

Er kommissær Busquin i denne forbindelse klar over, at det i januar 2000 pludselig blev besluttet at overføre Nuclear Safety's virksomhed og personale fra Ispra til Petten?

Kan Europa-Kommissionen redegøre for, hvorfor denne beslutning er blevet truffet?

Af hvilken grund har Kommissionen ikke anset det for hensigtsmæssigt først at høre Parlamentet?

Hvilke indvirkninger får denne beslutning for personalet i Ispra?

(1) EFT C 151 E af 22.5.2001, s. 196.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(17. april 2001)

I svar på skriftlig forespørgsel P-3619/00 af 7. december 2000 gav Kommissionen ingen forsikringer om, at den ville undgå omrokeringer af personalet.

Som led i den revision af de prioriterede arbejdsområder, som blev indledt i begyndelsen af 2000, godkendte Kommissionen på sit møde den 26. juli 2000 faktisk anbefalingerne fra Reformgruppen, der var nedsat med henblik herpå.

I forbindelse hermed bad Kommissionen den ansvarlige kommissær Philippe Busquin om at pålægge FFC at foretage en feasibility-undersøgelse af en lukning af Petten-anlægget, alternativt at påregne en nedskæring på 200 stillinger ved indskrænkning af samtlige FFC's aktiviteter.

C er afsluttet, og dens konklusioner blev forelagt for Kommissionen i form af en meddelelse, der blev godkendt den 22. januar 2001(1).

I feasibility-undersøgelsens konklusioner anbefales det bl.a. at overføre aktiviteterne vedrørende undersøgelsen af reduktion af emissioner fra biler fra Petten til Ispra og at overføre afdelingen for reaktorsikkerhed fra Ispra til Petten. Dette skyldes, at man ønsker at skabe bedre sammenhæng mellem aktivitetsområderne i FFC's forskellige anlæg.

Da det drejer sig om en intern omrokeringsforanstaltning inden for Kommissionens tjenestegrene, har den ikke konsulteret de øvrige institutioner angående denne personaleoverførsel.

Med udgangspunkt i Reformgruppens konklusioner agter Kommissionen at foreslå budgetmyndigheden en ændring af FFC's stillingsfortegnelse fra 2002.

FFC's øvrige aktiviteter har været underkastet detaljeret revision, og de fremkomne forslag med henblik på at koncentrere aktiviteterne skulle sikre FFC's beståen på lang sigt i kraft af dets opgave, der går ud på at bidrage med videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets politikker.

(1) K(2001)125 af 22.1.2001.