ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2443/02

af Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(28. august 2002)

Om: Den colombianske statsrevisions rapport om Colombia-planen

Den colombianske statsrevision anfører i sin tredje evalueringsrapport om Colombia-planen,

- at der er begået administrative uregelmæssigheder i forbindelse med Colombia-planen for narkotikabekæmpelse

- at det ikke er lykkedes at ramme narkotikahandelen gennem tvangsrydningsprogrammet, idet det samlede område med ulovlige kokaafgrøder stadig er på 163 000 ha, og dyrkningen øges hurtigere, end afgrøderne kan ryddes. I perioden 2000-2002 har man således sprøjtet 152 000 ha, men alligevel har kokaafgrøderne bredt sig til områder, hvor der tidligere dyrkedes kaffe

- at Colombia-planen er utilfredsstillende ud fra et miljømæssigt synspunkt.

Den Europæiske Union bidrager til planen med 31 mio. dollar.

- Agter Kommissionen på den baggrund at tage skridt til at stille samarbejdet med den colombianske narkotikabekæmpelsesplan i bero?

- Hvilke reformer agter den i modsat fald at foreslå for at undgå yderligere spild af de europæiske skatteborgeres penge?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(20. september 2002)

EU støtter den colombianske regerings forsøg på at stoppe volden i landet, men bidrager ikke til den såkaldte Colombia-plan. EU har forelagt sin egen bistandspakke, som blev offentliggjort den 24. oktober 2000 i Bogota. På det tredje møde i gruppen til støtte for fredsprocessen i Colombia, der blev afholdt den 30. april 2001 i Bruxelles, bekræftede Kommissionens medlem med ansvar for eksterne forbindelser, at EU's bistand beløber sig til 140 mio. EUR (105 mio. EUR i programmerbar bistand og 35 mio. EUR i ikke-programmerbar bistand).

Som det fremgår af Kommissionens landestrategipapir(1), er EU's bistand koncentreret om:

- støtte til igangværende colombianske aktiviteter til fordel for fred

- bekæmpelse af årsagerne til konflikt

- humanitær bistand til konfliktens ofre.

Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt EU's bistandspakke vil blive holdt adskilt fra Colombia-planen, vil Kommissionen gerne understrege, at den colombianske regering er helt klar over, at EU har forbehold over for visse dele af Colombia-planen. Derudover har Kommissionen ikke til hensigt at deltage i initiativer af militær karakter inden for rammerne af bistandspakken.

(1) Se http://europa.eu.int/comm/external_relations/colombia/csp/index.htm.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3495/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(10. december 2002)

Om: Anlæggelse af en golfbane i O Grove (Galicien), i et Natura 2000-område

På Sirandela-bjerget (O Grove) i Galicien kan anlæggelsen af en golfbane på skråningen af bjerget give anledning til alvorlige, økologiske skader. På dette bjerg er adskillige dyrearter beskyttet inden for rammerne af Natura 2000-programmet, herunder tillige floraen i dette geografiske område. Det kommende golf-kompleks tager hverken hensyn til områdets biodiversitet, eksistensen af O Vao-sandtangen eller Umia-Grove-området, hvorfor det kan forårsage ganske betydelige økologiske skader.

Har Kommissionen overvejet at bede Galiciens regionale regering og den spanske stats miljøministerium om de nødvendige oplysninger til at opklare dette spørgsmål? Er projektet finansieret for EF-midler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(27. januar 2003)

Det ærede medlem har givet udtryk for sin bekymring, for så vidt angår gennemførelsen af et projekt i form af anlæggelse af en ny golfbane i O Grove i Galicien.

Ifølge de oplysninger, det ærede medlem er fremkommet med, vil denne golfbane blive anlagt i umiddelbar nærhed af Sirandela-bakkerne. Med disse oplysninger alene har det ikke været muligt at fastslå golfbanens nøjagtige beliggenhed, men det ser ud til, at projektet godt kan blive realiseret umiddelbart uden for Natura 2000-lokaliteten ved navn Complexo Ons O Grove, ES1140004, men ganske tæt herpå.

Anlæggelse af golfbaner er hverken medtaget i bilag I eller i bilag II til Rådets direktiv 85/337/EØF(1) af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF(2).

Ifølge de disponible oplysninger er det ikke muligt at bevise, at projektet i form af anlæggelsen af en golfbane skulle have nogen væsentlig indvirkning på Natura 2000-lokaliteten.

Kun i tilfælde af at dette projekt skulle kunne få en mærkbar effekt på en Natura 2000-lokalitet, vil bestemmelserne i artikel 6 i Rådets direktiv 92/43/EØF(3) af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter kunne finde anvendelse.

For så vidt angår anmodning om en eventuel fællesskabsfinansiering via Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at den ikke ligger inde med oplysninger om de enkelte projekter, medlemsstaterne måtte have udvalgt.

Som konklusion har Kommissionen ingen informationer med hensyn til dette projekt. I betragtning af at det ikke har været muligt at finde den nøjagtige fastsatte beliggenhed af denne fritidsmæssige infrastruktur, vil Kommissionen nu anmode om yderligere oplysninger fra de spanske myndigheder, navnlig for så vidt angår de følger, projektet i givet fald vil kunne få på Natura 2000-lokaliteten, og for så vidt angår den mulige fællesskabsfinansiering.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985.

(2) EFT L 73 af 14.3.1997.

(3) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2824/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(8. oktober 2002)

Om: Tropiske skove og andre skove i udviklingslandene bevarelse og bæredygtig forvaltning

Den 7. november 2000 vedtog Parlamentet og Rådet forordning (EF) nr. 2494/2000(1) om foranstaltninger til fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove og andre skove i udviklingslandene. Denne forordning sigter mod at yde betragtelige finansielle midler som støtte til initiativer til bevarelse og bæredygtig forvaltning af skove i udviklingslande; dette vedrører ikke blot de berørte stater, men også internationale organisationer, stater, regioner og regionale myndigheder, decentrale instanser, offentlige agenturer, private erhvervsdrivende og virksomheder, kooperativer, lokalsamfund, ikke-statslige organisationer og sammenslutninger, der repræsenterer de lokale befolkninger, navnlig befolkninger, der er afhængige af skovene.

Dette finansielle instrument, hvormed EU kan bidrage til gennemførelse af bæredygtig udvikling i Syden, er trådt i kraft for næsten to år siden. Hvordan forklarer Kommissionen, at dette ikke oplyses på webstedet Funding opportunities under 'Tropical Forests and Environment Budget Lines under Generaldirektoratet for Udvikling, og at der her stadig anføres forældet information om, at Kommissionen ikke kan yde finansiel støtte til projekter på dette område, så længe Europa-Parlamentet og Rådet ikke har vedtaget en ny forordning?

Ifølge bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2494/2000 vedtager Kommissionen hvert andet år strategiske retningslinjer og prioriteringer for de aktiviteter, der skal gennemføres de kommende år og underretter Europa-Parlamentet herom. Er disse strategiske retningslinjer og prioriteringer allerede fastlagt? Hvornår informeres Parlamentet i bekræftende fald herom? Hvorfor er de i benægtende fald endnu ikke fastlagt?

(1) EFT L 288 af 15.11.2000, s. 6.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(18. november 2002)

Kommissionen beklager, at det websted, som det ærede medlem henviser til, ikke var ajourført, hvilket er meget pinligt. Informationen er i mellemtiden blevet ajourført, så det fremgår, at den nye forordning er vedtaget og ved at blive gennemført.

De strategiske retningslinjer og prioriteringer for de aktiviteter, der skal gennemføres i henhold til bestemmelsen i forordning (EF) nr. 2494/2000(1), vil snarest blive vedtaget af Kommissionen. Disse vil blive tilsendt Europa-Parlamentet til information.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2494/2000 af 7. november 2000 om foranstaltninger til fremme af bæredygtig forvaltning af tropiske skove og andre skove i udviklingslandene, EFT L 288 af 15.11.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3911/02

af Dirk Sterckx (ELDR) til Kommissionen

(14. januar 2003)

Om: Anvendelse af direktiv 2000/14/EF på køleanlæg i lastbiler

Lastbilchaufførers obligatoriske hviletider er igen blevet et aktuelt spørgsmål i forbindelse med revisionen af den europæiske forordning om sociale bestemmelser inden for vejtransport. I praksis synes det ikke altid muligt at tage denne meget nødvendige hviletid. Således forårsager køleanlæg på lastbiler støjgener på parkeringspladser, hvor der overnattes. I direktiv 2000/14/EF(1) om støjemission fra maskiner til udendørs brug fastlægges der for sådanne køleanlæg kun en obligatorisk mærkning og ingen støjemissionsgrænse.

Kommissionen bedes oplyse, hvorfor køleanlæg ikke er underkastet en støjemmissionsgrænse, og om det ikke ville være hensigtsmæssigt at tilpasse direktivet, således at lastvognschauffører ikke længere udsættes for disse støjgener?

(1) EFT L 162 af 3.7.2000, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(28. februar 2003)

Da Kommissionen fremsatte sit forslag til direktiv 2000/14/EF(1) om støjemission i miljøet fra maskiner til udendørs brug, forelå der kun mangelfulde data med hensyn til fastsættelse af grænseværdier for støjemissioner fra køleanlæg ombord på køretøjer. Dette udstyr blev derfor optaget under anvendelsesområdet for artikel 13 i direktivet, i henhold til hvilken der kun kræves støjmærkning af maskinernes garanterede lydeffektniveau.

Kravene med hensyn til støjbeskyttelse i medfør af dette direktiv går ud på at beskytte borgernes sundhed og miljøet, men sigter dog ikke specielt mod støjbeskyttelse på arbejdspladsen, herunder den støj, lastvognschauffører udsættes for i lastbiler med køleanlæg (kølevogne).

I henhold til artikel 20 i direktivet skal der gennemføres en revisionsproces i form af regelmæssige rapporter fra 2005 og frem fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om Kommissionens erfaringer med gennemførelsen og forvaltningen af direktivet, herunder også en angivelse af, om nogle maskiner henhørende under anvendelsesområdet for artikel 13 skal flyttes til artikel 12, hvilket kræver overensstemmelse med støjgrænseværdierne.

I forbindelse med denne revisionsproces vil Kommissionen vurdere, om de disponible data, herunder data, der er indsamlet i medfør af direktivet, kan give anledning til, at der skal foretages en revision ved at indføre støjgrænseværdier i forbindelse med køleanlæg i motorkøretøjer.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/14/EF af 8. maj 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om støjemission i miljøet fra maskiner til udendørs brug, EFT L 162 af 3.7.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3757/02

af Bernd Lange (PSE) til Kommissionen

(23. december 2002)

Om: Klart definerede miljømålsætninger på transportområdet

I EU's 6. miljøhandlingsprogram (artikel 5, stk. 2, litra d) opfordres Kommissionen til i forbindelse med målsætningen med en reduktion på 8 % af drivhusemissionerne senest i slutningen af 2002 at forelægge klart definerede miljømålsætninger for et bæredygtigt transportsystem. En ekspertgruppe under Kommissionen har foreslået klart definerede målsætninger for 3 områder (drivhusgasser, luftkvalitet og støj).

Rådet har for sit vedkommende på samlingen den 6. december 2002 anerkendt disse tre områder drivhusgasser, emissioner af giftige stoffer og støj som vigtige for transportområdet og bekræftet nødvendigheden af miljøbeskyttelsesmålsætninger på transportområdet på kort og lang sigt.

Hvor langt er man nået med forhandlingerne i Kommissionen? Hvornår agter Kommissionen at forelægge et forslag til klart definerede miljøbeskyttelsesmålsætninger på transportområdet?

Agter Kommissionen at overholde den tidsplan, der er fastsat i det 6. miljøhandlingsprogram? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(11. februar 2003)

I hvidbogen fra 2001 om Fællesskabets transportpolitik(1) anførte Kommissionen bl.a., at det, for at man kan nå det endelige mål i form af bæredygtig transport, er nødvendigt at definere konkret, hvad man forstår ved et bæredygtigt transportsystem, for at kunne rådgive de politiske beslutningstagere hensigtsmæssigt, og det er nødvendigt at arbejde videre på i videst muligt omfang at kvantificere de opstillede mål. Kommissionen vil i dette øjemed offentliggøre en meddelelse i 2002 for at præcisere disse mål. En sådan opfordring var der ligeledes i det sjette handlingsprogram på miljøområdet.

I Rådets konklusioner af 6. december 2002 nævnes det, at der på tre områder, nemlig drivhusgasser, emissioner af forurenende stoffer og støj, er behov for en yderligere indsats fra såvel medlemsstaternes som Fællesskabets side. Arbejdet er nu i gang i alle tre sektorer.

I de samme konklusioner hilser Rådet med tilfredshed, at Kommissionen aktivt fortsætter sit arbejde med at drøfte muligheden for på EU-niveau at indføre vejledende lang- og mellemfristede miljømål for transportsektoren.

I løbet af 2002 har Kommissionen arbejdet videre med begrebet miljømål for transportsektoren, bl.a. baseret på rådgivning fra dens blandede ekspertgruppe for transport og miljø, som ledes i fællesskab af Generaldirektoratet for Transport og Energi og Generaldirektoratet for Miljø.

Som sagerne står nu, diskuteres det stadig internt i Kommissionen, hvordan man hensigtsmæssigt kan gå frem ved fastsættelse af målene. Derfor indgår den bebudede meddelelse nu i Kommissionens arbejdsprogram for 2003, og den forventes at foreligge i løbet af 2003. I den skal der fastlægges generelle principper for anvendelsen af miljømål i transportpolitikken, ligesom de miljøproblemer, som sådanne mål med fordel kan benyttes på på fællesskabsplan, skal udpeges.

(1) KOM(2001) 370 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3319/02

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(22. november 2002)

Om: Finansiering via EUF af bjærgningen af Le Joola

Senegal modtager 209 mio. EUR fra den niende EUF, som bl.a. skal bruges til finansiering af forbedringer inden for transport og infrastruktur. Genetableringen af færgeforbindelsen Ziguinchor/Karabane-Dakar er af stor økonomisk betydning for Casamance, den sydlige del af Senegal, og for landet i almindelighed. Det er farligt at rejse over land, og det er næsten umuligt at rejse gennem Gambia.

Bjærgningen af Le Joola vil eventuelt kunne gennemføres ved hjælp af denne støtte. Det drejer sig om genetablering af transportforbindelser. Færgen ligger nu fast på et sted, som er farligt for Senegals fiskerbåde og anden søtrafik. Senegals regering har endvidere selv meddelt (ejerskab), at den vil prioritere bjærgningen af Le Joola.

Er Kommissionen enig i, at bjærgningen af Le Joola er nødvendig for at genetablere infrastrukturen i regionen?

Mener Kommissionen, at Senegals regering ved at prioritere bjærgningen af Le Joola opfylder ownership-kriteriet?

Vil Kommissionen undersøge, om bjærgningen af Le Joola kan finansieres via EUF som et led i forbedringen af transport og infrastruktur?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(7. januar 2003)

Genoprettelsen af søfartsforbindelsen mellem Dakar og Ziguinchor er af stor økonomisk og politisk betydning for Casamance-regionen og Senegal i almindelighed. Imidlertid synes bjærgningen og reparationen af Joola ikke at være en omkostningseffektiv måde at genoprette denne forbindelse på, og derfor vil der skulle findes andre alternativer. Senegals regering fokuserer åbenbart på at købe to ny skibe med støtte fra det tyske udviklingssamarbejde og andre mulige donorer, og det vil kunne komme til at tage ca. to år. I mellemtiden kigger regeringen efter en privat operatør, der kan levere og forvalte sine egne skibe.

Inden for rammerne af 9. EUF er der øremærket ressourcer til to vigtige prioriteter, nemlig regionalt betydningsfulde veje og vand og sanitet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3727/02

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Stimulusberigede bure til æggelæggende høner

Har Kommissionen kendskab til den undersøgelse, der blev gennemført af Dawkins og Hardie i 1989, og hvoraf det fremgår, at høner i gennemsnit har brug for 1 272 cm2 for at kunne vende sig, 893 cm2 for at kunne strække vingerne ud og 1 876 cm2 for at kunne baske med vingerne? I EU-direktivet om mindstekrav til beskyttelse af æggelæggende høner (1999/74/EF(1)) fastsættes der med den nuværende formulering kun såkaldte stimulusberigede bure på 600 cm2 pr. høne, når udfasningen af konventionelle æglægningsbure er afsluttet i 2012. Det fremgår af videnskabelig litteratur, at disse stimulusberigede bure ikke vil bedre hønernes velfærd i nævneværdig grad i forhold til de konventionelle bure.

Det vil være tragisk, hvis en mulighed for at fremme dyrevelfærden i Europa forpasses ved, at EU giver landbrugerne lov til at erstatte æglægningsburene med stimulusberigede bure, som ikke giver hønerne nogen mulighed for at bevæge sig på den måde, som er naturlig for dem.

Vil Kommissionen derfor foreslå og støtte et forbud mod disse stimulusberigede bure, når direktivet om æggelæggende høner tages op til revision i 2005 hvilket Tyskland allerede har gjort med virkning fra 2012?

(1) EFT L 203 af 3.8.1999, s. 53.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. februar 2003)

Da Den Videnskabelige Veterinærkomité udarbejdede sin rapport om æglæggende høners velfærd, henviste den bl.a. til den af Dawkins og Hardy gennemførte undersøgelse i 1989, som det ærede medlem omtaler. Kommissionen benyttede denne rapport, der blev offentliggjort den 30. oktober 1996, som videnskabeligt grundlag for udarbejdelsen af forslaget om forbedring af forskrifterne for beskyttelse af æglæggende høner.

I Rådets direktiv 1999/74/EF af 19. juli 1999 om mindstekrav til beskyttelse af æglæggende høner opfordres Kommissionen til at forelægge Rådet en rapport om de forskellige produktionssystemer for æglæggende høner senest den 1. januar 2005. Denne rapport vil blive baseret på en videnskabelig udtalelse, der omfatter alle anvendte systemer, herunder stimulusberigede bure. Endvidere må der tages hensyn til de økonomiske følger af direktiv 1999/74/EF, bl.a. baseret på en omfattende undersøgelse, der finansieres af Kommissionen og starter i 2003. På grundlag heraf vil Kommissionen derpå evaluere de forskellige muligheder for om nødvendigt at forbedre de nuværende EF-forskrifter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2226/02

af Nuala Ahern (Verts/ALE) til Kommissionen

(23. juli 2002)

Om: Bevillinger for 2001 over budgetpost B7-6200, Miljø og tropiske skove

Kan Kommissionen bekræfte, at den ikke var i stand til at forpligte alle bevillinger for 2001 under budgetpost B7-6200, Miljø og tropiske skove, på grund af forsinkelser, der var opstået som følge af dårlig kommunikation mellem Generaldirektoratet for Udvikling, Generaldirektoratet for Miljø og Samarbejdskontoret EuropeAid med det resultat, at de ressourcer, der var afsat til en bæredygtig forvaltning af skovenes økosystemerne i Centralafrika, blev væsentligt reduceret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(25. oktober 2002)

Kommissionen beklager, at der ikke blev disponeret over en del af 2001-bevillingen på budgetpost B7-6200. I betragtning af emnets vigtighed og den omstændighed, at visse forslag næsten var helt igennem godkendelsesproceduren, enedes Kommissionens tjenestegrene om en ekstraordinær fremførsel af over 7 mio. EUR af det tildelte beløb, som ellers ville være gået tabt for programmet.

Kommissionen erkender, at økosystemerne i Centralafrika er af stor betydning og støtter fortsat bevarelse og bæredygtig forvaltning af skovene i Congo-bækkenet. De to forslag vedrørende økosystemerne i Congo-bækkenet, som ikke blev godkendt i 2001, er siden blevet vedtaget, og ressourcerne til regionen er således ikke blevet væsentligt reduceret.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3752/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(20. december 2002)

Om: Palladium

Microsoft vil i den næste version af Windows indbygge en virtuel slot kaldet Palladium. Ifølge Microsoft er formålet at beskytte pc'er mod virusser og spamming. Den skal også kunne sætte en stopper for ulovlig kopiering af software. Palladium vil også indeholde en individuel identifikationskode for pc'en. Nu er man bange for, at en identifikationskode som den, Microsoft har udviklet, også vil obstruere konkurrenternes software.

1. Hvordan vil Kommissionen sikre, at Microsoft ikke misbruger Palladium til at lægge hindringer i vejen for konkurrenterne? Skaber Palladium problemer for udviklingen af frit software/open source-udviklingen?

2. Kun software, der accepteres af Palladium, kan fungere på pc'er med Palladium. Har en virksomhed, der selv sælger software, lov til at opstille reglerne herfor? Er det ikke Kommissionen som myndighed, der skal fastlægge reglerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(12. februar 2003)

1. Kommissionen er bekendt med Mircrosofts Palladium-initiativ. Dette projekt befinder sig stadig på et tidligt stadium. På den baggrund og uden at der foreligger en formel klage foretager Kommissionen ikke en undersøgelse af Palladium. Kommissionen er dog fuldt ud klar over den potentielle virkning af sådanne teknologier som for eksempel Palladium på en række områder, herunder udviklingen af open source-software, brugerstyring og brugerrettigheder, privatlivets fred og levering af indhold. Kommissionen er forpligtet til at handle inden for sine beføjelser til fordel for innovation og indgår aktivt i en dialog med alle parter, der fremfører synspunkter om Palladium.

2. Palladium er endnu ikke indarbejdet i nogen Microsoft-produkter på markedet, og det er derfor for tidligt for Kommissionen at vurdere dets virkninger. Som den myndighed, der har ansvaret for konkurrencespørgsmål, skal Kommissionen sikre, at adfærden på markedet er i overensstemmelse med Fællesskabes konkurrenceregler, således at der opnås markedsresultater, som er til gavn for forbrugere, konkurrence og innovation.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2467/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(29. august 2002)

Om: Støtte C 35/02 tilpasning af det nationale skattesystem til de særlige forhold i den selvstyrende region Azorerne

Jeg anmoder atter Kommissionen om et svar på min forespørgsel E-1703/02(1), eftersom jeg i stedet for et svar kun har modtaget følgende kommentar: Det ærede medlems anmodning vil blive behandlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) 1049/2001(2) af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter.

Det var naturligvis på grundlag af den ovennævnte retsakt som har været gældende siden 3. december 2001, at jeg stillede min forespørgsel, som jeg fortsat venter svar på.

Det drejer sig om dokumentation, hvis eksistens Kommissionen har givet meddelelse om i De Europæiske Fællesskabers Tidende, utvivlsomt fordi bestemmelserne i den ovennævnte forordnings artikel 4, som Kommissionen i øvrigt på ingen måde har påberåbt sig, ikke ville have kunnet finde anvendelse.

På denne baggrund afventer jeg derfor stadigvæk et svar på min forespørgsel E-1703/02, naturligvis i overensstemmelse med forordning 1049/2001.

(1) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 129.

(2) EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(4. oktober 2002)

Kommissionen har omhyggeligt undersøgt det ærede medlems forespørgsel om aktindsigt i korrespondancen mellem Kommissionens tjenestegrene og de portugisiske myndigheder i forbindelse med den foreløbige undersøgelse af en statsstøtteordning. Den kan imidlertid kun bekræfte, at en sådan forespørgsel skal behandles i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter og med de hensigtsmæssige procedurer.

Kommissionen vil derfor snarest kontakte det ærede medlem.