SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0462/01

af Anna Karamanou (PSE) til Rådet

(14. februar 2001)

Om: Den opblussede albanske nationalismes trussel mod freden på Balkan

Som Europa-Parlamentets ordfører, hvad angår gennemførelsen af handlingsplanen til fordel for Albanien og de omkringliggende områder og ud fra mit kendskab til de

vanskeligheder, som den albanske regering står overfor under bestræbelserne på at styrke de demokratiske institutioner, udtrykker jeg min alvorlige foruroligelse over alt det, der er foregået i den senere tid i Sydserbien, Kosovo og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, hvor væbnede grupper af albanere angriber KFOR- og politistyrker samt begår voldelige overgreb mod tilbageblevne serbere i området.

Det er tydeligt, at den nye strategi, der følges af den videreudviklede UCK, Kosovos befrielseshær, og hvis mål er at ændre grænserne på Balkan med et uafhængigt Kosovo og senere samling af alle albanere i et Storalbanien, er en alvorlig trussel mod freden på Balkan og hele Europa.

Hvilke foranstaltninger agter Rådet på baggrund af den alvorlige risiko for destabilisering af området som følge af de ekstremistiske og nationalistiske organisationer at træffe for rettidigt at bidrage til en nedtrapning af krisen?

Svar

(10. juli 2001)

Rådet ser med stærk alvor på de tiltagende uroligheder i den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM), som truer med at destabilisere landet og regionen. Det fordømmer endvidere den fortsatte voldsanvendelse i Kosovo, som navnlig går ud over minoritetsgrupper.

Politiske krav bør fremsættes fredeligt og i overensstemmelse med demokratiske principper. Det Europæiske Råd i Stockholm fastslog utvetydigt, at der ikke er nogen fremtid i vort Europa for dem, der følger intolerancens, nationalismens og voldens vej. EU vil kun støtte dem, der klart vælger fred, demokrati, forsoning og regionalt samarbejde. Rådet erindrede om, at EU går stærkt ind for principperne om grænsernes ukrænkelighed og territorial integritet i landene i området.

Det Europæiske Råd bekræftede på ny sin solidaritet med præsident Trajkovski og FYROM's regering i den nuværende krise og opfordrede dem indtrængende til fortsat at reagere med tilbageholdenhed for at undgå en eskalering af den militære aktivitet. Det understregede desuden, at det er uomgængeligt nødvendigt at gå videre med de effektive interne politiske reformer og at konsolidere et ægte multietnisk samfund. EU er rede til at støtte denne proces som led i den betydelige bistand, EU allerede yder FYROM. Bistanden omfatter grænseforvaltningsprojekter; støtte til flygtninge; hjælp med lokalstyre i hele landet, herunder et program til forbedring af infrastrukturen på kommunalt plan; arbejde vedrørende mindretalsrettigheder, herunder væsentlige bidrag til det nye sydøsteuropæiske universitet i Tetovo; støtte til reformer og efteruddannelse inden for retsvæsenet med vægt på mindretalsrettigheder og hjælp med den forestående folketælling. Undertegnelsen den 9. april 2001 af stabilitets- og associeringsaftalen med FYROM, som er den første, der undertegnes med et land i området, vil skabe rammerne for yderligere støtte.

Det Europæiske Råd anmodede lederne af det etniske albanske samfund i FYROM om at give et vedvarende tilsagn om støtte til den demokratiske proces, afstandtagen fra vold og et løfte om at dialogere; de blev anmodet om at respektere dette tilsagn, når de forfølger deres legitime mål om at konsolidere FYROM's multietniske samfund. Det opfordrede de albanske politiske ledere i Kosovo til fortsat utvetydigt at tage afstand fra ekstremisterne, til at fordømme vold betingelsesløst og til at respektere princippet om grænsernes ukrænkelighed lige som den albanske regering. EU hilser dennes stærke holdning velkommen.

Det Europæiske Råd anmodede den højtstående repræsentant Javier Solana om at følge situationen i regionen, at holde nær kontakt med dens ledere og i samråd med Kommissionen at stile anbefalinger til Rådet.

EU støtter ubetinget den politiske dialog, der er indledt i det sydlige Serbien. Rådet bifalder således, at repræsentanterne for serberne i FRJ har undertegnet en våbenstilstandsaftale med repræsentanterne for de etniske albanere i det sydlige Serbien, hvilket er et væsentligt skridt, samt at der er indledt samtaler inden for rammerne af Kovic-planen for at nå frem til en forhandlet løsning. Det Europæiske Råd i Stockholm gav udtryk for, at det påskønner FRJ'S og de serbiske myndigheders beredvillighed til at løse konflikten fredeligt. Det opfordrede alle parter til at træffe reelt tillidsskabende foranstaltninger, herunder løsladelse af alle kosovo-albanske politiske fanger. EU er rede til at bistå i denne proces, også ved at udvide EUMM's tilstedeværelse i området. Kommissionen er allerede begyndt at levere særlig økonomisk og humanitær bistand (2 mio. EUR) til området.

EU holder regelmæssigt øje med sikkerhedssituationen. Rådet bifaldt på samlingen den 19. marts 2001 højtstående repræsentant Solanas interimsrapport om yderligere EU-indsats i det sydøstlige Serbien og opfordrede ham til i samarbejde med formandskabet og Kommissionen at fortsætte udarbejdelsen af en EU-strategi for dette område.

EU lægger stor vægt på, at FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 om Kosovo gennemføres i fuldt omfang. Endelig vil Rådet gerne erindre om den omfattende støtte, som EU stiller til rådighed med henblik på stabilisering og udvikling i Kosovo. EU-medlemsstaterne har ydet det største bidrag til KFOR og har stillet politi og retsvæsen til rådighed, ligesom de har ydet størstedelen af midlerne til OSCE's indsats med henblik på oprettelse af institutioner og civilsamfund. EU har været den største yder af humanitær bistand, og er fortsat hovedaktør inden for genopbygning og økonomisk udvikling, ikke blot i finansiel henseende, men også gennem sit ansvar/lederskab for søjle 4 under UNMIK.

EU har imidlertid gjort det klart, at yderligere bistand skal gå hånd i hånd med kosovarernes vilje til at undertrykke etnisk vold og deres bestræbelser på at opnå en forsoning.