SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0241/00

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Rådet

(4. februar 2000)

Om: Grækenlands udgifter til gennemførelse af Schengen-aftalen

Grækenland har i de senere år ihærdigt bestræbt sig på at skabe den nødvendige infrastruktur til gennemførelse af Schengen-aftalen. Som led i disse bestræbelser har det oprettet Grænsevagttjenesten, styrket grænsekontroltjenesterne med 756 yderligere politifolk og havnetjenesten med 500 officerer og havnebetjente, og der er blevet bestilt og indkøbt avanceret teknologisk udstyr. Den græske stat har anskaffet transportable kameraer til termisk afbildning til overvågning af grænserne, apparater til teletransmission af fotofoniske billeder med henblik på at spore falske dokumenter, kikkertsystemer til natlig overvågning og kontrol samt apparater til mekanisk læsning af rejsedokumentation. Der er endvidere indkøbt hurtigtsejlende patruljebåde fra Sverige og USA og patruljekøretøjer (af typen Jeep 4x4) til mere effektiv overvågning af de hundredvis af kilometer lange grænser til lands og til vands, hvor Grækenland grænser op til lande, der ikke er medlemmer af EU og parter i Schengen-aftalen. Som det klart fremgår, har Grækenland for at kunne opfylde sine forpligtelser allerede anskaffet eller bestilt højteknologiske systemer og redskaber, der har været forbundet med store udgifter, eftersom landet udelukkende grænser op til ikke-EU-medlemmer, hvoraf nogle (f.eks. Tyrkiet og Albanien) belaster Grækenland med en kraftig tilstrømning af illegale indvandrere.

Det bør bemærkes, at andre lande, der deltager i Schengen-aftalen, såsom f.eks. Luxembourg, ikke alene lige fra aftalens ikrafttræden har været fri for økonomiske byrder men oven i købet er blevet lettet, eftersom de sikkerhedsstyrker, der hidtil har været placeret ved grænserne til de øvrige lande, som allerede er parter i Schengen-aftalen, er trukket tilbage. Kan Rådet oplyse, om de lande, der deltager i Schengen-aftalen, har modtaget støtte til anskaffelse af det nødvendige udstyr, om Grækenland har indgivet en tilsvarende officiel anmodning til EU, og hvor stort et beløb Grækenland har modtaget i støtte?

Svar

(10./11. april 2000)

De medlemsstater, der anvender Schengen-reglerne, modtager ikke fællesskabsstøtte til finansieringen af gennemførelsen af de foranstaltninger, der skal træffes ved deres grænser i henhold til Schengen-konventionen. Dette var også tilfældet, inden Amsterdam-traktaten trådte i kraft, dvs. medens Schengen-samarbejdet byggede på beslutningsprocedurer, som ikke var EU's.

Spørgsmålet om udbetaling af en godtgørelse blev rejst af bl.a. Grækenland under forhandlingerne med de stater, der havde tilsluttet sig gruppen af Schengen-lande, efter at gennemførelseskonventionen var blevet undertegnet i 1990, men det blev faktisk fastslået, at der ikke var hjemmel i konventionen til udbetaling af en sådan godtgørelse.

Siden Schengen-reglerne blev integreret i EU, har Rådet ikke modtaget anmodning fra Grækenland om deltagelse i finansieringen. Det bør imidlertid bemærkes, at Det Europæiske Råd i Tammerfors har opfordret til et tættere samarbejde og gensidig teknisk bistand mellem medlemsstaternes grænsekontroltjenester f.eks. i form af udvekslingsprogrammer og teknologioverførsel, navnlig for så vidt angår søgrænserne, og til, at ansøgerlandene hurtigt inddrages i dette samarbejde.