SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1735/02

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(17. juni 2002)

Om: Cost-benefit i forbindelse med informationskontorerne i medlemsstaterne

Ifølge Eurobarometer 56.3 af 24. maj 2002 har 80 % af EU-borgerne endnu ikke hørt om Den Europæiske Unions informationskontorer. Kun 3 % af borgerne benytter Unionens informationskontorer i medlemsstaterne som kilde til information om Den Europæiske Union.

1. Hvor stort et beløb går til drift af Unionens forskellige informationskontorer, herunder Kommissionens og Parlamentets repræsentation, i medlemsstaterne? Kan Kommissionen give en oversigt pr. informationsenhed og pr. budgetpost?

2. Mener kommissionen de omkostninger, der går til drift af informationskontorerne, står i et rimeligt forhold til den brug, borgerne gør af dem?

3. Hvordan har Kommissionen til hensigt atter at bringe balance i cost-benefit-forholdet, for så vidt angår disse informationskontorer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(27. september 2002)

De samlede udgifter til driften af Kommissionens 23 repræsentationskontorer beløb sig i 2000 til 22 216 764 EUR, der fordelte sig som følger:

- Budgetpost A-4200:driftsomkostninger: 13 587 018

- Budgetpost A-1112:lokalt ansatte: 7 683 253

- Budgetpost A-4100, 4110, 7001, 7004, 1410, 4020, 4030, 7004, 7010, 7020 og 7060:yderligere personaleudgifter: 946 493

Med vedtagelsen af en meddelelse om nye rammer for samarbejde om aktiviteter vedrørende informations- og kommunikationspolitikken i Den Europæiske Union(1) i 2001 blev levering af information til den brede befolkning et prioriteret område for Kommissionens repræsentationer. De øvrige prioriterede områder er videregivelse af oplysninger og rådgivning om den politiske situation i medlemsstaterne samt samarbejde med og overvågning af de nationale, regionale og lokale medier. Repræsentationskontorerne tilrettelægger desuden besøg fra medlemmer af Kommissionen, de fremmer og sætter gang i debatten om europæiske spørgsmål, og de gennemfører oplysningskampagner om centrale emner, der fastlægges af Kommissionen og Parlamentet, såsom euroen og udvidelsen.

I en anden meddelelse med titlen En informations- og kommunikationsstrategi for den Europæiske Union(2) bebudes det, at repræsentationerne fremover vil arbejde tæt sammen med Parlamentet og medlemsstaterne, hvilket vil gøre det muligt for dem at nå ud til og vække interessen hos en større del af befolkningen.

Kommissionen glæder sig over det ærede medlems interesse i Eurobarometer-undersøgelsen og vil gerne samtidig henlede opmærksomheden på følgende aspekter af samme undersøgelse:

- Hvad angår rangeringen som kilde til information om EU, kommer Kommissionens og Parlamentets eksterne kontorer lige efter medierne, internettet og diskussioner i familien, og de ligger højere på listen end nationale informationskontorer, fagforeninger og andre organisationer som for eksempel forbrugersammenslutninger. Det er også værd at bemærke, at 25 % af alle borgere aldrig viser interessere for information om EU. Dette er netop grunden til, at Kommissionen den 2. juli vedtog sin meddelelse om en ny strategi, som skulle stimulere interessen, bekæmpe ligegyldigheden og fremme dialogen med borgerne om europæiske spørgsmål.

- Med hensyn til antallet af borgere, der har hørt om EU's informationstjenester, varierer tallene meget fra medlemsstat til medlemsstat. Dette skyldes naturligvis en række faktorer, herunder uddannelsesmæssige, kulturelle og politiske forskelle. Kommissionen erkender dog, at der er behov for yderligere tiltag i alle medlemsstaterne, og at information skal leveres så tæt på borgerne som muligt.

Det fremgår således af den nye meddelelse, at det mest effektive middel til at informere borgerne og vække deres interesse er at tilpasse informationen til virkeligheden og måden at anskue tingene på lokalt set samt til de forskellige udvalgte målgruppers interesser. Det er klart, at repræsentationskontorerne vil spille en uvurderlig rolle i denne del af den nye strategi.

I lyset af de meget forskelligartede opgaver, som Kommissionens repræsentationer varetager, og i betragtning af udviklingen i disses rolle er det vanskeligt at foretage en nøjagtig costbenefitanalyse af arbejdet med at informere om EU. Det er dog klart, at der kan og bør ske forbedringer. Kommissionen er overbevist om, at samarbejdet med Parlamentet og medlemsstaterne sammen med vedtagelsen af den nye meddelelse om en informations- og kommunikationsstrategi for Den Europæiske Union og den gradvise gennemførelse af forslagene deri vil sikre en mere effektiv levering af information til borgerne.

(1) KOM(2001) 354 endelig udg.

(2) KOM(2002) 350 endelig udg.