SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1827/99

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(13. oktober 1999)

Om: Strukturstøtte til private virksomheders markedsføring og uddannelse af personale

Hvad vil Kommissionen gøre for at forhindre den konkurrenceforvridnng og spild af EU's ressourcer, der er en følge af, at EU yder tilskud til private virksomheders markedsføring, interne uddannelse og rationaliseringsforanstaltninger?

Den danske presse har i indeværende uge berettet om EU-strukturfondstilskud, som er ydet til private danske virksomheder. Der er tale om tilskud til uddannelse af privat ansat personale, til virksomhedsrationalisering og reklamefremstød.

Det har vakt opsigt, at enkelte virksomheder med bistand fra konsulenter, der har sat sig ind i hvilke formuleringer og plus-ord, der får EU's administration til at bevilge penge, har fået udbetalt disse tilskud. Midlerne er tildelt helt tilfældige virksomheder med konkurrenceforvridning til følge. Jeg har modtaget en 16 siders reklametryksag udsendt af Landsforeningen af Danske Plantehandlere i 1.230.000 eksemplarer, dvs. til næsten alle husstande i Danmark. Husstandsomdelte tryksager er en af de former for ressourcespild, mange borgere ønsker at begrænse. Denne tryksag bærer EU's logo og teksten: Kampagne finansieret med støtte fra Det Europæiske Fællesskab.

Den strukturstøtte, der tilfalder Danmark, er meget begrænset, og der findes langt mere provokerende eksempler på urimelig brug af strukturfondsstøtten i de lande, som modtager massive tilskud. Hvis EU bevilgede penge til at forbedre den danske folkeskole eller til at udbygge lægeuddannelsen på vore universiteter, ville det uden tvivl virke positivt på landets borgere, men gaveydelser til tilfælde, private virksomheder, betalt med europæiske skatteyderes penge, er en provokation, der understreger, at Kommissionen ikke overholder EU's regler om at undgå konkurrenceforvridning og ikke interesserer sig for, hvad den får for pengene, men alene sætter som mål at få bevillingerne brugt.

Supplerende svar fra Michel Barnier på Kommissionens vegne

(19. april 2000)

Det er et af Fællesskabets og dermed også Kommissionens vigtigste mål at forhindre konkurrenceforvridning, spild og misbrug af Fællesskabets ressourcer i strukturfondene.

Tilskud fra strukturfondene forvaltes i overensstemmelse med konkurrencepolitikkens regler. F.eks. kan der ydes tilskud til investeringer, men ikke til drift, der findes særlige regler for støtte til små og mellemstore virksomheder og der er fastsat begrænsninger med hensyn til, hvilke områder der kan modtage tilskud.

Desuden forvaltes fondene på en decentraliseret måde under iagttagelse af nationale regler og fællesskabsreglerne om finansforvaltning og -kontrol.

Medlemsstaterne har med hensyn til de aktioner, der støttes af strukturfondene, aftalt, at fremme af nye produktive investeringer skal prioriteres for at skabe indkomst og nye jobs i de svagere regioner.

Endelig har medlemsstaterne for at maksimere virkningerne af strukturfondenes interventioner besluttet at indføre bestemmelser om, hvilke typer tilskud de enkelte regioner kan modtage. Disse bestemmelser forhindrer, at tilskud fra mål nr. 2 (som Danmark modtog i perioden 1994-1999 for Nordjylland og Lolland) anvendes til medfinansiering af investeringer i infrastrukturer inden for grunduddannelserne, fordi regionerne under mål nr. 2 allerede er forholdsvis velforsynede i denne henseende. Strukturfondene kan derfor kun yde tilskud til infrastrukturer inden for grunduddannelserne i Fællesskabets svageste regioner (mål nr. 1-regionerne).