SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2273/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(3. august 2001)

Om: Udenrigspolitikken over for Makedonien

EU's udenrigskoordinator, Javier Solana, har i løbet af de seneste uger med stor effektivitet ført forhandlinger i forbindelse med konflikten i Makedonien. Solanas repræsentant, François Léotard, har nu forelagt en plan, ifølge hvilken albansk skal anerkendes som officielt sprog, flere albanere skal ansættes i de offentlige myndigheder, beslutningsprocessen skal decentraliseres, og grundloven skal ændres. Forudsætninger herfor er, at de albanske oprørere afvæbnes. Følgende spørgsmål bedes besvaret:

1. Mener Rådet ikke, at en ensidig afvæbning af de albanske oprørere på forhånd tegner til at mislykkes? Er Rådet med andre ord af den overbevisning, at kun en afvæbning af alle irregulære grupper og således også de makedonske reservister, hvis antal vurderes til 10 000, og af forskellige grupper af civile, rummer en chance for fred?

2. Tror Rådet, at et minimalistisk forslag som det af François Léotard forelagte har nogen som helst chance for at blive godkendt af de albanske forhandlere?

3. Er Rådet indstillet på at forelægge en plan, ifølge hvilken Makedonien bliver en forbundsstat med lige rettigheder for albanske og slaviske makedoniere og med anerkendelse af andre etniske mindretals rettigheder med henblik på at tilvejebringe reelle muligheder for en fredelig sameksistens?

Svar

(17. december 2001)

De seneste begivenheder udgør i sig selv et svar på det ærede parlamentsmedlems forespørgsel, navnlig hvad angår punkt 1 og 2 i forespørgslen. Ohrid-rammeaftalen af 13. august, der blev undertegnet takket være den ihærdige indsats ydet af generalsekretær/højtstående FUSP-repræsentant Javier Solana, hvilket det ærede parlamentsmedlem også erkender og de bestræbelser, der er udfoldet på stedet af Den Europæiske Unions særlige repræsentant, François Léotard, og den amerikanske udsending, James Pardew, er en stor succes for Den Europæiske Union og for det europæiske diplomati i almindelighed.

På nuværende tidspunkt fortsætter de internationale bestræbelser på at opnå en gradvis gennemførelse af rammeaftalen via to spor, dels det politiske spor, der går på en hurtig vedtagelse af de planlagte reformer (forfatningsmæssige, politiske og økonomiske ændringer, hovedsagelig til fordel for minoriteterne), som i første omgang varetages af Den Europæiske Union og dennes særlige repræsentant i Skopje, og dels det egentlige sikkerhedsspor i NATO's regi med Operation Essential Harvest, der fra 27. september 2001 er afløst af Operation Amber Fox.

Den Europæiske Union påser meget nøje og i samordning med de øvrige tilstedeværende organisationer, at aftalerne gennemføres i deres fulde udstrækning så hurtigt som muligt. Med henblik herpå har Den Europæiske Union foruden at udvide François Léotards stab på stedet tilsluttet sig generalsekretær/højtstående FUSP-repræsentant Javier Solanas forslag om at øge tilstedeværelsen af EUMM (European Union Monitoring Mission) i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien med 35 (OSCE har mangedoblet antallet af observatører).

Med hensyn til punkt 3 i det ærede parlamentsmedlems forespørgsel betragter Den Europæiske Union rammeaftalen af 13. august som en garanti for tilbagevenden til fred, stabilitet og national forsoning mellem alle samfundsgrupper takket være de forfatningsmæssige ændringer, der har til formål at konsolidere rettighederne for alle de etniske minoriteter, navnlig den store albanske minoritet, der udgør næsten en tredjedel af befolkningen, under overholdelse af den territoriale integritet og enheden i landet. Et af midlerne til at nå frem til dette mål er decentralisering og indførelse af lokalt selvstyre.

Rådet gav på sin samling den 8.-9. oktober 2001 udtryk for betænkelighed ved, at der ikke er sket tilstrækkelige fremskridt i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien med hensyn til iværksættelsen af rammeaftalen af 13. august. Rådet mindede om sin holdning til dette spørgsmål, rettede en opfordring til landets parlament om snarest muligt at vedtage alle de forfatningsmæssige og lovgivningsmæssige bestemmelser i aftalen, som parterne er nået til enighed om, og dermed gøre det muligt fuldt ud at iværksætte rammeaftalen, og det understregede på ny, at det er besluttet på aktivt at medvirke til, at dette kan ske. Rådet understregede dog ligeledes, at dets bistand til de reformer, som myndighederne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er ved at gennemføre, er betinget af, at den parlamentariske proces til revision af forfatningen gennemføres med et tilfredsstillende resultat. I den forbindelse konstaterede Rådet, at betingelserne for at indkalde donorkonferencen til møde ikke er opfyldt.

Endelig kan Rådet oplyse det ærede parlamentsmedlem om, at generalsekretær/højtstående FUSP-repræsentant Javier Solana flere gange har været i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien for at give en ny impuls til den parlamentariske proces og på denne måde har kunnet bidrage til visse fremskridt, herunder for så vidt angår det centrale spørgsmål om præamblen til forfatningen.