SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0793/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(13. marts 2001)

Om: Krise inden for husdyrbrug og reform af markafgrøderne

Den situation, som husdyrbrugene befinder sig i som følge af kogalskabsepidemien bliver stadig mere uudholdelig. De økonomiske nødløsninger eller andre former for nødløsninger, som udtænkes og foreslås, angriber ikke ondets rod, for det forudsætter indgreb, der har til formål at sikre fremtiden for husdyravlen og generobre forbrugernes tillid.

Ud over den øjeblikkelige hjælp og med henblik på at sikre fødevaresikkerheden og produkternes kvalitet, anser Kommissionen den da ikke for nødvendigt:

- kraftigt at stimulere den videnskabelige forskning med henblik på at udvikle metoder til at foretage BSE-tests på levende kvæg?

- at gå over til en ny husdyrsavlsmodel med kvalitetsfoder, foder af vegetabilsk oprindelse og afgrøder med højt proteinindhold som f.eks. olieplanter, lucerne og kløver?

- følgelig at ændre hele regelsættet vedrørende markafgrøder og arealer, der er trukket ud af produktionen, for at give landbrugsvirksomhederne mulighed for at fremstille foder til kvæg på arealer, der ligger brak og er uproduktive til ingen nytte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. maj 2001)

Kommissionen lancerede i 1996 en EU-handlingsplan for forskning i overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) med et budget på 50 mio. ECU til fremme af forståelse, påvisning og bekæmpelse af TSE'er, såsom bovin spongiform encephalopati (BSE) hos køer og Creutzfeldt-Jakobs syge (CJD) hos mennesker. Omkring 150 laboratorier er i øjeblikket med i 54 EU-finansierede forskningsprojekter vedrørende TSE-sygdomme og arbejder med spørgsmål som diagnose, smitstof, behandling, forebyggelse og risikovurdering.

Især har udviklingen af diagnostiske tests på levende kvæg og mennesker været en væsentlig prioritet for den EU-finansierede forskning. De igangværende forskningsaktiviteter sigter mod at udforske mulighederne for at udvikle og bruge surrogatmarkører, men også reagenser som antistoffer, der specifikt kan påvise markører for BSE-infektion.

Endvidere har Kommissionen den 15. december 2000 og den 16. februar 2001 afholdt to møder for en gruppe af nationale eksperter i TSE-forskning med henblik på at analysere igangværende forskningsaktiviteter, tilskynde til informationsudveksling mellem forskningshold og afdække, hvilke igangværende forskningsemner, det er nødvendigt at styrke samt identificere nye forskningsområder.

I forbindelse med nye forskningsområder er muligheden for en særlig målrettet indkaldelse vedrørende TSE-forskningsemner ved at blive undersøgt, og forskning i udvikling af BSE-tests på levende kvæg, kan indgå som en del af en sådan indkaldelse.

For så vidt angår nødvendigheden af at vende tilbage til modeller for husdyravl, der er mere i overensstemmelse med forbrugernes forventninger, har Kommissionen foreslået at fremme en biologisk produktionsmåde gennem braklægning af jord til produktion efter denne metode af foderbælgplanter, såsom lucerne og kløver.

Efter anmodning fra Landbrugsministerrådet i december 2000 har Kommissionen sendt det og Europa-Parlamentet sin analyse af udviklingen i udbud af og efterspørgsel efter proteinrige planter ledsaget af en evaluering af de mest avancerede muligheder, herunder anvendelse af udtagne jorde for at fremme produktionen af vegetabilske proteiner(1).

Hver af mulighederne vil kun i begrænset omfang opfylde de ekstra behov, og de er hovedsagelig beregnet til drøvtyggere og ikke til svin og fjerkræ. Endvidere står ekstraomkostningerne ikke i forhold til omkostningerne ved import af tilsvarende produkter.

(1) KOM(2001) 148 endelig udg.: Muligheder for at fremme dyrkningen af vegetabilske proteiner i EU.