ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2035/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Bevarelse af kulturarven i Italien

Det er en kendt sag, at Italien raader over mere end halvdelen af verdens historiske og kunstneriske kulturarv. Ikke desto mindre synes den italienske stat ikke i stand til at gennemfoere en fuldstaendig optaelling af disse vaerker, selv om der i 1994 produceredes hundredtusind kartotekskort og de eksisterende oplysninger blev lagt over paa edb, i en situation med de talrige tyverier (alene sidst aar forsvandt mere end 2.000 vaerker, saaledes at der nu er naesten 34.000 forsvundne vaerker i forhold til de 32.500 i 1994) og paa trods af politiets fortsatte indsats for at genfinde vaerkerne.

Den uerstattelige vaerdi af disse vaerker viser den enorme skade, som disse episoder af tyveri, afpresning, ulovlige udgravninger og ulovlig handel med kunstvaerker har for ikke alene Italien, men for hele verden.

Kommissionen bedes derfor soerge for en bedre kontrol og en bedre bevarelse af denne kulturarv ved at oprette en slags »europaeisk overvaagning« fra medlemsstaternes side af kunstvaerkerne med henblik paa en lettere identificering af disse og isaer af de ulovligt eksporterede kunstvaerker.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (3. oktober 1996)

I overensstemmelse med artikel 36 i EF-traktaten paahviler det de enkelte medlemsstater at traeffe foranstaltninger til beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkaeologisk vaerdi og isaer til optaelling deraf.

Raadet har med henblik paa gennemfoerelsen af det indre marked vedtaget forordning (EOEF) nr. 3911/92 af 9. december 1992 om udfoersel af kulturgoder ((EFT L 395 af 31.12.1992. )) og direktiv nr. 93/7/93 af 15. marts 1993 om tilbagelevering af kulturgoder, som ulovligt er fjernet fra en medlemsstats omraade ((EFT L 74, af 27. 3.1993. )).

Fra begyndelsen af 1996 og som led i 4. forskningsrammeprogram er der blevet igangsat et treaarsprojekt (Grasp), hvis sigte er at udvikle et telematisk system til registrering af forsvundne eller stjaalne goder og til udbygning af samarbejdet mellem politiet i en raekke medlemsstater.

I forbindelse med faellesskabsprogrammet for udveksling af oplysninger mellem administrationerne i Europa (IDA), som blev vedtaget af Raadet den 6. november 1995 (Raadets afgoerelse 95/468/EF ((EFT L 269 af 11.11.1995. ))), vil Faellesskabet stoette et projekt vedroerende ulovlig handel med kulturgoder. Formaalet med dette projekt er paa grundlag af resultaterne fra Grasp at etablere et driftsklart telematisk system med henblik paa at hindre denne ulovlige handel.

Kommissionen arbejder med stoette fra regeringskonferencen og som led i overfoerslen af visse omraader til Faellesskabet paa at effektivisere bedrageribekaempelsen. Den foreslaar saaledes, at der oprettes en database med henblik paa udover at beskytte Faellesskabets finansielle interesser at bekaempe bedrageri, der hindrer en tilfredsstillende gennemfoerelse af Faellesskabsretten (f.eks. lovgivningen af eksport af kulturgoder).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2088/96 af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Radongas

Naturligt forekommende radongas anerkendes i Det Forenede Kongerige som en vaesentlig aarsag til kraeft. Vil Kommissionen oplyse mig om de nuvaerende normer i EU-landene med hensyn til, hvilke niveauer der anses for acceptable for denne gas i naerheden af boligkvarterer, naar den forefindes?

Er Kommissionen indstillet paa at overveje bestemmelser paa dette omraade for at sikre en passende beskyttelse af EU-borgerne mod denne sundhedsrisiko?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. september 1996)

Den 21. februar 1990 fremsatte Kommissionen en henstilling om beskyttelse af befolkningen mod indendoers eksponering for radon (90/143/EURATOM ((EFT L 80 af 27.3.1990. ))). I denne henstilling indfoeres der en referencevaerdi for radongaskoncentration paa 400 Bq/m3 i forbindelse med udbedrende foranstaltninger i eksisterende bygninger og en konstruktionsgraensevaerdi paa 200 Bq/m3 i fremtidige bygninger.

Medlemsstaterne har reageret forskelligt paa denne henstilling, bl.a. afhaengig af de saerlige karakteristika ved forekomsten af radon i miljoeet i den enkelte medlemsstat. I de tilfaelde, hvor der er indfoert referencevaerdier, er de som helhed i overensstemmelse med retningslinjerne i henstillingen. Eftersom den retlige stilling og konsekvenserne af saadanne referencevaerdier er forskellige, er det ikke relevant at foretage en rent numerisk sammenligning.

Kommissionen foelger aktivt med i, hvordan henstillingen gennemfoeres i medlemsstaterne. Det er imidlertid op til de nationale myndigheder at soerge for, at der i forbindelse med en generel politik for beskyttelse af befolkningens sundhed sker en reduktion af eksponeringen for radon.

Raadets nyligt reviderede direktiv om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling (96/29/EURATOM ((EFT L 159 af 29.6.1996. ))) gaelder bl.a. for naturlige straalekilder, herunder radon, hovedsagelig med hensyn til eksponering paa arbejdspladsen, men ikke radon i boliger, som er omfattet af ovennaevnte henstilling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1384/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Import af avocadoer fra Mexico

Den massive import af mexicanske avocadoer til Den Europaeiske Union skaber alvorlige vanskeligheder for avocadoproducenterne i EU, som ikke kan konkurrere med de lave priser paa avocadoer fra Mexico.

Det skyldes, at produktionsomkostningerne for avocadoer i Mexico er betydeligt lavere end vores som foelge af de sociooekonomiske forhold i Mexico, som goer det muligt at anvende meget billig arbejdskraft. Den mexicanske avocados endelige kvalitet er imidlertid meget daarligere end den europaeiske som foelge af den meget lange transporttid.

Er Kommissionen klar over, at medens vort marked oversvoemmes af mexicanske avocadoer til lave priser og af daarlig kvalitet som foelge af den uretfaerdige sociooekonomiske situation i Mexico, er de europaeiske avocadoer ved at falde ned fra traeerne paa grund af overmodenhed, fordi landmaendene har maattet vente saa lang tid paa en nedgang i importen fra Mexico?

Agter Kommissionen at traeffe nogen foranstaltninger for at bedre denne situation?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1384/96 og E-1385/96 (11. juli 1996)

Kommissionen kan rent faktisk konstatere, at EF-importen af avocadoer steg i 1994 og 1995, hvor den udgjorde 105 552 t. Disse aar med stigning foelger imidlertid efter to aar med fald. De Tolvs import var paa 90 145 t i 1991, og den relative stigning i perioden 1991-1995 var kun paa 16%.

Den mexicanske eksport har vaeret stigende, og landet blev i 1995 EF's vigtigste leverandoer. Denne fremgang har til dels fundet sted paa bekostning af den anden leverandoer, Israel, hvis markedsandel er faldende, medens den tredje leverandoer, Sydafrikas, salg har vaeret stagnerende. Disse tre lande staar alene for naesten 90% af EF's import.

Konventionaltoldsatsen ved import af avocadoer er paa 7,5% fra den 1. juni til den 30. november og paa 4% i resten af aaret ((Kommissionens forordning (EF) nr. 3009/95 af 22. december 1995 om aendring af bilag I til Raadets forordning (EOEF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den faelles toldtarif - EFT L 319 af 30.12.1995. Produktkode: 0804 40. )). Dette produkt nyder saaledes godt af en stoerre beskyttelse i EF's dyrkningsperiode.

Paa denne baggrund er det Kommissionens opfattelse, at den mexicanske import ikke vil kunne forstyrre EF-markedet, og den agter ikke at traeffe saerlige foranstaltninger for avocadodyrkningen.

Kommissionen vil imidlertid fortsat foelge udviklingen paa dette marked opmaerksomt, og den minder om, at de nye bestemmelser i reformen af den faelles markedsordning for frugt og groentsager skulle goere det muligt at udarbejde foranstaltninger, som vil kunne forbedre EF-producenternes konkurrenceevne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2373/96 af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Det foreloebige budgetforslag 1997

Under artikel A-300 modtager Det Europaeiske Atomenergifaellesskab tilskud fra Det Europaeiske Faellesskab til driften af Forsyningsagenturet. Kan Kommissionen paa den baggrund oplyse Europa-Parlamentet om, hvilke aktiviteter Det Europaeiske Atomenergifaellesskab gennemfoerer, og hvilke resultater der er opnaaet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (4. oktober 1996)

Raadet for Det Europaeiske Atomenergifaellesskab (Euratom) besluttede paa sit treogtyvende moede den 1. og 2. februar 1960 enstemmigt, at Kommissionen skulle udsaette opkraevningen af den afgift, som oprindeligt var fastsat i artikel 54 i Euratom-traktaten til daekning af Forsyningsagenturets driftsudgifter. Siden har et tilskud til afbalancering af overslaget over agenturets indtaegter og udgifter vaeret opfoert paa konto A-300 i Kommissionens budget. Det daekker agenturets driftsudgifter med undtagelse af udgifterne til personale og leje af kontorlokaler, som daekkes af Kommissionens budget.

Det aerede medlem henvises for saa vidt angaar agenturets aktiviteter foerst og fremmest til kapitel VI i Euratom-traktaten. Desuden sendes en trykt kopi af agenturets praesentationstekst paa Internet, samt dets sidste aarsberetning direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

De henvises med hensyn til spoergsmaal om Euratoms generelle aktiviteter til foerste afsnit i Euratom-traktaten, og med hensyn til »opnaaede resultater« til de relevante afsnit i Kommissionens almindelige beretning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1568/96 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Kogalskab

Kogalskab optager millioner af forbrugere, som med rette eller ej, i de seneste uger har nedsat deres forbrug af oksekoed.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvornaar det foerste tilfaelde blev konstateret i Det Forenede Kongerige samt hvorledes sygdommen overfoeres?

2. Kan Kommissionen oplyse, hvor mange personer der hidtil er direkte ramt af denne sygdom, og hvilke specialcentre, der kan forebygge og helbrede sygdommen, der findes i Europa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. september 1996)

1. Bovin spongiform encephalopati (BSE) blev erkendt som en specifik kvaegsygdom i november 1986. Nogle kreaturer i Det Forenede Kongerige kan have haft BSE inden den tid, uden at sygdommen har vaeret erkendt.

Den mest sandsynlige videnskabelige forklaring for BSE's oprindelse er, at det infektive agens fandtes i foder med indhold af koed- og benmel af droevtyggeroprindelse. Koed- og benmelet med det infektive agens var ikke tilstraekkeligt behandlet til at inaktivere agenset. BSE-agenset kommer hoejst sandsynligt fra scrapie, der er en beslaegtet sygdom hos faar. Der foreligger imidlertid nylige statistiske oplysninger, som viser, at der kan forekomme vertikal overfoersel, selvom der ikke er nogen biologisk forklaring paa, hvorledes overfoerslen sker. Hvis der virkelig forekommer vertikal overfoersel fra moderdyr til kalv, vil det sandsynligvis vaere i meget lille omfang.

2. Creutzfeldt-Jakobs sygdom (CJD) er en sjaelden sygdom med ukendt oprindelse. Det menes ikke, at der er en viral etiologi involveret. Forekomsten er ca. 1 tilfaelde pr. 1 million mennesker om aaret i samtlige lande. Den nye variant af denne sygdom, der foerste gang blev beskrevet i marts 1996, er langt mindre almindelig, og der har hidtil kun vaeret konstateret 12 tilfaelde i hele verden. Der er ikke paavist nogen sammenhaeng mellem denne nye variant og BSE, selv om denne idé har vaeret udkastet.

Der findes ikke nogen specifik behandling af denne fatale sygdom. De syge plejes normalt paa almindelige hospitalers og sygehuses neurologiske afdelinger.

Forebyggende foranstaltninger mod eksponering af mennesker for BSE-agenset traeffes paa slagterier og forarbejdningsvirksomheder under tilsyn af medlemsstaternes veterinaertjenester.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1987/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Kommissionens forslag vedroerende emissioner og braendstof

Som bekendt offentliggjorde Kommissionen for nylig sit maal i forbindelse med begraensning af forureningen fra bilernes udstoedning samt forbedring af braendstoffernes kvalitet.

Det er ligeledes velkendt, at den samlede maengde af privatbiler og erhvervskoeretoejer i mange EU-lande teknologisk set er foraeldede, og at der er opstaaet roere som foelge af, at disse koeretoejer i stor udstraekning vil blive ubrugelige efter gennemfoerelsen af Kommissionens forslag. Kommissionen bedes paa denne baggrund besvare foelgende:

1. Er der planer om at indfoere incitamenter til at erstatte privatbiler og erhvervskoeretoejer med nye, som bruger bedre og mere miljoevenligt braendstof?

2. Foreligger der nogen vurderinger af, hvor meget udgifterne for braendstof til dieseldrevne koeretoejer til vare- og personbefordring vil stige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (10. september 1996)

De forslag vedroerende reduktion af nye motorkoeretoejers udstoedning og forbedring af braendstoffernes kvalitet, som Kommissionen vedtog den 18. juni 1996 ((Dok. KOM(96) 248. )), samt de supplerende forslag med henblik paa at sikre ordentlig vedligeholdelse af den eksisterende bilpark noedvendiggoer ikke saerlig tilpasning af koeretoejer, der allerede er i brug.

For saa vidt angaar de foreslaaede foranstaltninger vedroerende braendstoffernes kvalitet, noedvendiggoer disse foerst og fremmest en investeringsmaessig indsats med henblik paa tilpasning af raffineringsanlaeggene. De nye braendstoffer vil uden tekniske problemer kunne benyttes af alle biler, saavel fabriksnye som gamle.

Kommissionen er dog fuldt ud klar over, at der i et begraenset antal medlemsstater er en omfattende bilpark bestaaende af saerdeles gamle koeretoejer, hvilket vil kunen udgoere en teknisk hindring for den totale fjernelse af blyholdig benzin inden aar 2000. Foelgelig har Kommissionen, selv om de praktiske erfaringer, der er gjort indtil nu, ikke har godtgjort, at der skulle vaere tale om naevnevaerdige problemer, forudset den mulighed, at der kan gives to aars dispensation til medlemsstater, der maatte have saerlige vanskeligheder i denne forbindelse.

Under alle omstaendigheder vil udskiftningen af den aeldre bilpark samt markedsfoeringen af specielle braendstoffer, som forventes at ville reducere luftforureningen, vaere af stor betydning paa miljoeomraadet for de medlemsstater, som det aerede medlem naevner.

Det paahviler derfor de enkelte landes myndigheder at lade sig inspirere af de foranstaltninger, der er ivaerksat i de oevrige medlemsstater i overensstemmelse med naerhedsprincippet. Ekstraudgifterne til forbedring af dieselolien i overensstemmelse med Kommissionens forslag er anslaaet til 1,8 ECU pr. 1000 l braendstof i gennemsnit og kommer dermed til at medfoere en beskeden foroegelse af udgifterne til braendstof.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2061/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Miljoevenlige dieselbraendstoffer

Vil Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet for at fremme anvendelsen af miljoevenlige dieselbraendstoffer saasom »city diesel«?

Skal dette spoergsmaal medtages i forhandlingerne om en miljoeafgift?

Hvilken rolle planlaegger Kommissionen at spille i dette proaktive forsoeg paa at beskytte miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (16. september 1996)

Kommissionen vedtog den 18. juni 1996 en ny strategi med henblik paa at nedbringe emissionerne fra vejstransport ((KOM(96) 248. )); sigtet hermed er at opfylde meget strenge maalsaetninger for luftkvaliteten i henseende til carbonmonoxid, benzen, nitrogendioxid, partikler og ozon.

Med denne strategi vil man frem til aar 2010 kunne nedbringe emissionerne fra vejstransport med 60-70%. Strategien omfatter et forslag til reduktion af emissionerne fra personbiler og et om braendstoffers kvalitet. I loebet af 1996 og 1997 vil der blive forelagt andre forslag til ny lovgivning, som er affoedt af Auto Oil-programmet, nemlig for vare- og lastbiler og om periodisk syn.

Hvad angaar fremme af renere dieselolie, giver foernaevnte direktivforslag om braendstoffers kvalitet medlemsstaterne mulighed for undtagelsesvis at kraeve markedsfoering af »specialbraendstoffer« i de omraader, hvor luftkvalitetsnormerne ikke kan opfyldes alene ved hjaelp af faellesskabsforanstaltningerne.

For oejeblikket har medlemsstaterne mulighed for at benytte differentierede afgiftssatser for at stoette udviklingen af »renere« braendstof. For at kunne goere det skal de af Raadet have dispensation paa grundlag af artikel 8, stk. 4, i Raadets direktiv 92/81/EOEF ((EFT L 316 af 31.10.1992, s. 12. )). En raekke medlemsstater har allerede nu faaet tilladelse til at anvende lavere punktafgiftssatser for »groen« diesel.

Som foelge af, at forhandlingerne om det aendrede forslag til direktiv om CO2/energiafgift har vaeret blokeret siden maj 1995 ((KOM(95) 172. )), gav Raadet den 11. marts 1996 Kommissionen mandat til at udarbejde nye forslag til beskatning af energi. Kommissionen vil i denne forbindelse tage fornoedent hensyn til, at det skal vaere lettere for medlemsstaterne at differentiere afgiftssatserne efter de paagaeldende produkters miljoemaessige kvalitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1809/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Lastbilchauffoerers problemer under passage af OEstrig

I henhold til oplysninger i den graeske fagpresse (TPOXOI KAI TIR) skal de oestrigske myndigheder have tvunget mange internationale lastvognschauffoerer til at koere deres vogne til uautoriserede og ikke tilstraekkeligt udstyrede vaerksteder for at ordne ikke-eksisterende eller ubetydelige tekniske problemer, som politifolk med nidkaerhed forsoeger at finde frem til. Hele processen foerer til store udgifter og tab af tid for transportoererne.

Er Kommissionen bekendt med dette spoergsmaal og hvilke foranstaltninger agter den at traeffe, saaledes at denne besynderlige praksis fra de oestrigske myndigheders side bringes til ophoer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (20. september 1996)

Alle medlemsstater har i henhold til faellesskabslovgivningen pligt til at foretage regelmaessige teknisk kontrol af koeretoejer, der er indregistreret paa deres territorium, og har desuden myndighed til at foretage teknisk kontrol af koeretoejer af anden nationalitet, som koerer paa deres territorium, forudsat at disse stikproevekontroller ikke udgoer nogen forskelsbehandling. Det gaelder, hvis disse kontroller afsloerer alvorlige mangler ved de paagaeldende koeretoejer, har myndighederne - af sikkerheds- eller miljoemaessige grunde - ret til at kraeve, at koeretoejet sendes til det naermeste bilvaerksted for dér at faa udfoert de noedvendige reparationer, inden det fortsaetter rejsen.

Kommissionen har ikke hoert noget om, at udenlandske lastvogne har haft saerlige problemer paa oestrigsk territorium.

Saafremt Kommissionen modtager detaljerede klager med specifikke eksempler paa beviselige overgreb fra politiets side eller diskriminering mod udenlandske lastvogne i OEstrig eller andre medlemsstater, vil den undersoege dette naermere og reagere i overensstemmelse hermed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1954/96 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Følgerne af patentering af dyr



EF-Tidende nr. C 385 af 19/12/1996 s. 0067



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1954/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (16. juli 1996) Om: Foelgerne af patentering af dyr Hvilke foelger har patenteringen af dyr for det marked, der befinder sig i et senere omsaetningsled, som f.eks. laegemiddelmarkedet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. oktober 1996) Som svar paa det aerede medlems forespoergsel mener Kommissionen ikke, at patenteringen af dyr vil kunne influere negativt paa laegemiddelmarkedet, det vaere sig hverken paa laegemidlernes pris, kvalitet og forskelligartethed. Tvaertimod mener Kommissionen, at de paagaeldende opfindelser vil vaere til fordel for markedet for nye laegemidler, navnlig fordi forskere herved har mulighed for bedre at kunne studere visse sygdomme ved hjaelp af transgeniske dyr, der bruges som forsoegsdyr med henblik herpaa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2120/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Tidlig afsloering og diagnosticering af BSE-tilfaelde og ECJ

Storbritanniens regering har i alle sine erklaeringer fastslaaet, at der ikke fandtes videnskabelige beviser for overfoersel af BSE til mennesker, og at det var noedvendigt at vinde forbrugernes tillid.

Der er dog ingen tvivl om, at for at genvinde forbrugernes tillid er det ikke nok at haeve den totale eller delvise embargo for eksporten af koed og afledte produkter. Det vigtigste er at informere forbrugerne klart om de sanitaere kontrolforanstaltninger, der vil blive truffet for at sikre, at koed og afledte produkter er helt fri for smittebaerere af sygdommen BSE.

Der synes ikke i oejeblikket at findes nogen laboratorietest, der sikrer afsloering af BSE, og at den eneste sanitaere kontrol er histopatologiske proever fra hvert enkelt slagtet dyr.

Hvor laenge er en dyrlaege om at foretage denne sundhedskontrol?

Er der i Det Forenede Kongerige stillet krav om en individuel og dyrlaegeovervaaget kontrol paa slagterierne med et register over disse kontroller sammen med en identifikation af hvert enkelt stykke kvaeg, der slagtes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. september 1996)

Det er klart, at en laboratorietest, der kunne identificere tilstedevaerelsen af BSE-agenset hos et dyr, mens det er i live eller ved slagtningen, ville vaere et nyttigt vaerktoej til at forhindre, at mennesker eksponeres for agenset, og derved ville forbedre forbrugernes tillid.

Imidlertid findes der ikke nogen praktisk test, der kan goere dette. De for oejeblikket foreliggende metoder er tidkraevende og er ikke egnede til brug ved slagtning, men kun til bekraeftelse af kliniske tilfaelde eller dyr paa et meget sent stadium i inkubationstiden. Arbejdet hindres af mangel paa kendskab til agensets art. De eksisterende metoder bygger paa identifikation af andre sygdomsmarkoerer, fx histopatologiske forandringer eller tilstedevaerelse af abnormt protein i vaevsbiopsiproever eller vaesker som fx cerebrospinalvaeske. Der er ikke hidtil identificeret nogen markoer i blod eller andet lettere tilgaengeligt materiale. I hvert fald ét laboratorium har udviklet en test, som er nyttig til at forudsige scrapie hos faar ved at benytte mandelmateriale. Dette vil blive evalueret i henseende til BSE.

I mellemtiden er det ikke muligt at foretage rutinetest paa slagterier. Det er grunden til, at Det Forenede Kongeriges og Kommissionens politik er baseret paa den antagelse, at alle kreaturer over 6 mdr. i Det Forenede Kongerige er potentielt inficeret. Der traeffes saa foranstaltninger til at fjerne de vaev, som kunne rumme infektivitet, dvs. det specificerede bovine materiale.

Kommissionen vil goere alt, hvad den kan, for at bistaa forskning og udvikling af en egnet test i fremtiden.