ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1112/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(8. april 1998)

Om: EU-importforbud af oksekoed

1. Vedroerer EU's begrundelse for forbud mod import af koed af hormonbehandlet kvaeg kun paavisningen af sundhedsskadelige rester i de anvendte hormoner? Dersom yderligere argumenter anfoeres, anmoder jeg om deres praecise benaevnelse.

2. Hvilke kvalificerede og anerkendte videnskabsmaend arbejder inden for hvilke omraader for EU's argumentation paa dette omraade?

3. Ved SPS-foranstaltningerne er der naesten udelukkende tale om at undgaa sundhedsrisici. Stiller EU-Kommissionen derudover yderligere krav? I bekraeftende fald, hvilke krav drejer det sig om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. juni 1998)

1. Forbuddet mod at anvende visse hormoner med oestrogene, androgene og gestagene virkninger i husdyravlen i EF og forbuddet mod at indfoere koed af kvaeg, der er behandlet med disse vaeksthormoner, er baseret paa den potentielle risiko, som restkoncentrationer af disse hormoner i koed indebaerer for forbrugerne. Da disse foranstaltninger blev vedtaget, skoennede Parlamentet, at de videnskabelige data om disse substanser langtfra var fuldstaendige, og at der derfor herskede betydelig tvivl om deres anvendelse og virkninger paa menneskers sundhed. Appelorganet erkendte, at de af EF fremlagte beviser var relevante, men det tilkendegav ogsaa, at de videnskabelige beviser ikke var tilstraekkeligt specifikke i den foreliggende sag, dvs. at de ikke var fokuseret nok paa det genotoksiske og karcinogene potentiel af de paagaeldende hormoner, naar de anvendes specifikt til vaekstfremme, og isaer paa de potentielle virkninger af restkoncentrationer af hormoner i koed.

2. Under hensyn til appelorganets konklusioner er Kommissionen begyndt at tilvejebringe de videnskabelige data, der er noedvendige for at foretage en risikovurdering, som er mere specifikt knyttet til restkoncentrationer af disse seks hormoner og deres metaboliter i koed, naar de anvendes til at fremme dyrs vaekst. I den forbindelse har Kommissionen frigivet midler til internationalt anerkendte videnskabsfolk, som skal tilvejebringe de manglende data.

3. Som naevnt af det aerede medlem vedroerer de sundhedsmaessige og plantesundhedsmaessige foranstaltninger udelukkende risikoen for menneskers, dyrs og planters sundhed, og forbuddet mod at indfoere koed af hormonbehandlede dyr falder fuldstaendigt inden for rammerne af disse foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2755/98 af Graham MATHER til Kommissionen. Kommissionens personale



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0153



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2755/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (10. september 1998) Om: Kommissionens personale Kan Kommissionen forelaegge en oversigt over alle tjenestemaend paa direktoerniveau eller hoejere i Kommissionen med angivelse af nationalitetsfordelingen? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (28. september 1998) Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1972/98

af Antonio Trizza (NI) til Kommissionen

(15. juni 1998)

Om: Italiensk lovforslag om markedsfoering af jomfruolivenolie og jomfruolivenolie ekstra

Italiensk lovforslag nr. 4698 (vedtaget af Deputeretkammerets og Senatets Staaende Landbrugsudvalg den 26. maj 1998), som indeholder bestemmelser om markedsfoeringen af jomfruolivenolie ekstra, jomfruolivenolie og olivenolie, repraesenterer den konkrete gennemfoerelse af faellesskabsdirektiverne om maerkning af samt praesentationsmaader og reklame for levnedsmidler (direktiv 89/395/EOEF(1) og 89/396/EOEF(2)).

Formaalet med lovforslaget er at beskytte forbrugeren for ikke at vildlede ham med hensyn til produktets oprindelsessted og herkomst.

Af lidet klare aarsager har Kommissionen kraevet, at der tilgaar medlemsstaterne notifikation om lovforslaget, og saaledes anbragt spoergsmaalet i kategorien for de bestemmelser, der kan betragtes som "tekniske standarder og forskrifter" i henhold til direktiv 83/189/EOEF(3). Ved "teknisk standard" forstaas i henhold til direktiv 94/10/EOEF(4) produktionsmetoder og -procedurer.

Kommissionen har, maaske ved en fejl, anmodet om faa lovforslaget taget af bordet, idet den har overset, at formaalet ganske enkelt er at fastlaegge nogle bestemmelser for en korrekt markedsfoering af produkter under hensyntagen til deres oprindelse og fremstillingssted.

Hvorledes retfaerdiggoer Kommissionen den naesten ultimative tone, den har benyttet i sine meddelelser til det italienske landbrugsministerium, naar tages i betragtning, at den europaeiske landbrugspolitik tager sigte paa at beskytte forbrugeren og opprioritere og beskytte lokale produkter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(3. juli 1998)

Det lovforslag, det aerede parlamentsmedlem henviser til, fastlaegger specifikke krav til maerkning af jomfruolivenolie og jomfruolivenolie ekstra med henblik paa salg i Italien, som er strengere end faellesskabsdirektiverne paa omraadet. Eftersom saadanne krav kan sidestilles med "tekniske specifikationer", jf. artikel 1 i Raadets direktiv 83/189/EOEF af 28. marts 1983 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter, har de italienske myndigheder i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat med dette direktiv, den 4. maj 1998 formelt underrettet Kommissionen om det naevnte forslag.

Efter artikel 9, stk. 1, i direktivet skal de italienske myndigheder udsaette vedtagelsen af det meddelte forslag i en periode paa tre maaneder, som i det foreliggende tilfaelde udloeber den 5. august 1998, saaledes at Kommissionen og de oevrige medlemsstater forinden kan fremsaette indsigelser overfor dette og saaledes undgaa, at der opstaar hindringer for vareudvekslingen i Faellesskabet.

Manglende overholdelse af denne procedure medfoerer i henhold til Domstolens kendelse af 30. april 1996 (sag C-194/94; Sml. 1996, s. 2 201), at de bestemmelser, der fastsaettes, ikke kan anvendes overfor tredjemand.

(1) EFT L 186 af 30.6.1989, s. 17.

(2) EFT L 186 af 30.6.1989, s. 21.

(3) EFT L 109 af 26.4.1983, s. 8.

(4) EFT L 100 af 19.4.1994, s. 30.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2237/98

af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Jagt paa stor skallesluger (mergus merganser)

Hvis Bayerns Landdag om kort tid vedtager et beslutningsforslag af 25. juni 1998 fra sit miljoeudvalg, vil det fremover igen vaere muligt at jage den store skallesluger i Bayern. Ifoelge ornitologiske studier findes imidlertid kun 300 ynglende par af denne art i Bayern. Mergus merganser er i Tyskland opfoert som saerlig truet art paa "den roede liste".

1. Paa grundlag af bestemmelserne i direktivet om beskyttelse af vilde fugle (79/409/EOEF)(1) og bilag II hertil overlader EU det til medlemsstaterne at afgoere, om den store skallesluger maa jages. Finder EU virkelig, at antallet af store skalleslugere i Bayern er tilstraekkeligt stort og grundene til at tillade jagt paa disse sjaeldne fugle tilstraekkeligt underbyggede til at retfaerdiggoere dette skridt fra den bayriske delstatsregerings side?

2. Har Kommissionen kendskab til udviklingen i bestanden af stor skallesluger i Tyskland og specielt i Bayern? Hvilken konkret viden ligger Kommissionen i bekraeftende fald inde med, og hvorledes vurderer den denne viden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(30. juli 1998)

1. I henhold til artikel 7, stk. 3, i Raadets direktiv 79/409/EOEF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle kan der kun drives jagt paa de arter, der er naevnt i bilag II/2, i de medlemsstater, hvorunder de er angivet. Da denne art ikke er anfoert for Tysklands vedkommende, kan jagten paa den i dette land kun tillades som en undtagelse i overensstemmelse med betingelserne i direktivets artikel 9.

2. Kommissionen er klar over den bevarelsesmaessige status for arten mergus merganser, som anses for at vaere gunstig paa europaeisk plan. Dog er dette ikke tilfaeldet i hver eneste medlemsstat, hvor denne art forekommer som ynglefugl, og ifoelge den offentliggjorte videnskabelige faglitteratur herom er bestanden i Tyskland blevet formindsket. De tyske myndigheder boer noeje overveje dette, naar de traeffer forholdsregler, som kan beroere mergus merganser.

(1) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1623/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(27. maj 1998)

Om: Det femte rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (finansiel bevilling)

Spoergsmaalet vedroerer aendret forslag til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse om femte rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) og aendret forslag til Raadets afgoerelse om det femte rammeprogram for det europaeiske atomenergifaellesskabs (Euratom) indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002) (KOM(97) 0439 endel. - 97/0119 COD - 97/0120 CNS)(1).

Agter Kommissionen at sikre samhoerighed mellem behovene for en integreret holdning i det femte rammeprogram og koncentration af og indbyrdes gennemfoerlighed af forskningsaktiviteter generelt, fremme af store infrastrurprojekter og noegleaktioner som Faellesskabets nye opbygning er baseret paa. Kan den med henblik herpaa fastlaegge en raekke kvalitative og kvantitative parametre for udvikling og kontrol af aktioner, der er forbundet med disse noegleaktiviteter, navnlig forbedring af beskaeftigelsessektoren, den potentielle absorberingsgrad, strategisk synlighed og den europaeiske dimension, den indbyrdes gennemfoerlighed af Faellesskabets aktioner, euroaeiske og nationale aktioner, tilstedevaerelsen af smaa og mellemstore virksomheder inden for sektoren, eventuel inddragelse af nye virksomheder, nye arbejdspladser og nye erhverv.

(1) EFT C 291 af 25.9.1997, s. 15-16.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1953/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Europaeisk patentansoegning vedroerende meningitisbakterier

Har Kommissionen kendskab til de ansoegninger, som Humane Genome Sciences har indgivet til Det Europaeiske Patentkontor, og som oensker at komme foerst med hensyn til at "eje" hele den genetiske sekvens af den bakterie, som fremkalder meningitis? Hvad er Kommissionens holdning til betaenkelighederne blandt forskere om, at det, saafremt dette godkendes, kan medfoere, at der skal betales afgifter for hver behandling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(4. august 1998)

Kommissionen er bekendt med de ansoegninger om de paagaeldende patenter, som Human Genome Sciences, INC har indgivet. Kommissionen kan konstatere, at disse patentansoegninger endnu ikke har vaeret underkastet en undersoegelse, og herunder navnlig ikke af Det Europaeiske Patentkontor, og det tilkommer ikke Kommissionen at vurdere, om opfindelser, hvorom der endnu kun er indgivet en ansoegning, er patenterbare. Det er i givet fald op til Det Europaeiske Patentkontor at tage stilling til, om betingelserne for patenterbarhed er opfyldt, og til omfanget af den beskyttelse, som kan tillaegges opfindelsen.

Kommissionen skal dog bemaerke, at metoder til terapeutisk behandling samt diagnostiske metoder ikke er patenterbare i Europa. I den forbindelse skal det naevnes, at Kommissionen ikke er af den opfattelse, at der skal betales afgifter for enhver behandling, der beror paa den patenterbare opfindelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1829/98

af Klaus Rehder (PSE) til Kommissionen

(12. juni 1998)

Om: Hampdyrkning

Hamp spiller i Den Europaeiske Union en stadig vigtigere rolle som fornyeligt raastof og ved miljoebeskyttelsen, saaledes gennem dyrkning paa braklaegningsarealer og gennem forsoeg som f.eks. i Graekenland at afgifte forurenede jordarealer ved hjaelp af hampdyrkning. Dyrkningen af fornyelige raastoffer er hidtil blevet stoettet med midler fra EU.

1. Paataenker Europa-Kommissionen fortsat at betale praemier for fornyelige raastoffer?

2. Vil der fortsat ydes praemier til braklaegningsarealer?

3. Findes der specielle praemier til hampdyrkning og i bekraeftende fald, hvor store er disse?

4. Hvor store er hampdyrkningsarealerne i oejeblikket i de europaeiske lande, og i hvilken stoerrelsesorden regnes der med, at hampdyrkningen oeges?

5. Hvilke videnskabelige forsoeg i forbindelse med hampdyrkningen foretages der i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. juli 1998)

1. Godtgoerelsen for arealer, der udtages i forbindelse med markafgroedeordningen, udbetales til de landbrugere, som dyrker afgroeder til andre formaal end konsum paa disse arealer.

2. Kommissionen har som led i Agenda 2000(1) foreslaaet, at baade obligatorisk braklaegning og frivillig udtagning bevares. De saaledes udtagne arealer kan paa visse betingelser anvendes til at dyrke raavarer, der forarbejdes til produkter, som ikke direkte er bestemt til konsum.

3. I henhold til Raadets forordning (EOEF) 1308/70 af 29. juni 1970 om den faelles markedsordning for hoer og hamp(2) kan der ydes hektarstoette for hamp, der dyrkes i Faellesskabet. For hoestaaret 1997/98 blev produktionsstoetten for hamp af Raadet fastsat til 716,63 ECU pr. ha. Raadet har besluttet at nedsaette stoetten med 7,5 % for 1998/99. Stoetten for hamp ydes kun, hvis den dyrkes af certificerede froe af arter, hvis indhold af euforiserende stoffer (THC, tetrahydrocannabinol) ikke overstiger 0,3 %. Fra 2001/2002 nedsaettes graensen dog til 0,2 %.

4. Medlemsstaterne har givet meddelelse om foelgende arealer med hamp i hoestaaret 1997/98:

>TABELPOSITION>

I 1998/98 forventes de tilsaaede arealer at naa op paa mellem 35 000 og 40 000 ha.

5. Der er nu startet et forskningsprojekt, der samfinansieres af Faellesskabet i forbindelse med FAIR programmet for 1994-1998. Det har til formaal at udvikle forbedrede kultivarer med et indhold af THC paa naesten nul, at forbedre dyrkningsforvaltning, hoestteknikker og fiberudvinding, at bestemme den optimale fiberkvalitet til bestemte anvendelsesformaal og at udvikle nye innovative produkter.

(1) KOM(97) 2000 endelig udg.

(2) EFT L 146 af 4.7.1970.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2585/98

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(29. juli 1998)

Om: Menneskerettighedskraenkelser i Bahrain

Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger den overvejer i lyset af de vedvarende kraenkelser af menneskerettighederne, der finder sted i Bahrain, og som internationale menneskerettighedsorganisationer har sat fokus paa.

Saerligt foruroligende er oploesningen af og den eventuelle retssag mod advokatforeningen, nedlaeggelsen af arbejdsforbud mod flere journalister og den fortsatte faengsling af oppositionsledere, der har vaeret tilbageholdt i over to aar uden at vaere blevet stillet for en domstol.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(10. september 1998)

Kommissionen har ikke indgaaet nogen bilaterale aftaler med Bahrain, som kan danne ramme for en dialog om menneskerettighedsspoergsmaal. Spoergsmaal vedroerende menneskerettigheder og demokrati behandles imidlertid i Det Faelles Raad for Faellesskabet og Samarbejdsraadet for Golfstaterne (GCC), der blev nedsat i 1989(1). Kommissionen opfordrer Bahrain og de andre GCC-lande til at fremme demokrati og til at undertegne og fuldt ud anvende de internationale overenskomster paa menneskerettighedsomraadet.

Den forstaerkede politiske dialog mellem Faellesskabet og GCC har siden 1996 udgjort et nyt forum for forelaeggelse af spoergsmaal om menneskerettigheder og demokrati for myndighederne i GCC.

Disse spoergsmaal om menneskerettigheder og demokrati kan ogsaa tages op under forhandlingerne om en frihandelsaftale.

(1) Raadets afgoerelse af 20. februar 1989; 89/147/EOEF - EFT L 54 af 25.2.1989.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1548/98

af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen

(19. maj 1998)

Om: Radioaktivt affald fra Georgia til Skotland

1. Er Kommissionen klar over, at der med hensyn til denne overenskomst bestaar en hemmelig aftale mellem De Forenede Stater og Det Forenede Kongerige om forarbejdning og oplagring af radioaktivt affald fra Georgia til Skotland (Dounreay)?

2. Er det sandt, at fabrikken i Dounreay i Skotland er omstridt, og endnu saa sent som sidste aar er blevet alvorligt kritiseret af det internationale inspektorat for atomkraftanlaeg?

3. Paa hvilken maade mener Kommissionen at kunne faa indflydelse paa denne afgoerelse til fordel for en sikrere forarbejdning og oplagring af radioaktivt affald fra Georgia?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(3. juli 1998)

Kommissionen blev i april 1998, altsaa foer transporten af det nukleare materiale fra Georgien til Skotland fandt sted, af Det Forenede Kongeriges myndigheder underrettet om, at man var ved at indgaa en overenskomst mellem De Forenede Stater og Det Forenede Kongerige. Herunder redegjordes der ogsaa for, at dette var en ikke-kommerciel aftale, med rod i ikke-spredningsaftalen. Det var hensigten at bruge det paagaeldende nukleare materiale til fremstilling af medicinske isotoper.

Kommissionen har ikke kunnet finde oplysninger om nogen kritik af Dounreay-anlaegget fra et internationalt inspektorat for kernekraftanlaeg inden for det sidste aar. Dog ved Kommissionen, at det britiske inspektorat for kernekraftanlaeg for nylig beordrede en undersoegelse foretaget som foelge af en stroemafbrydelse til visse centrale anlaeg i Dounreay i begyndelsen af maj 1998.

Kommissionen vil fremdeles sikre, at kapitel III i Euratom-traktaten samt den paagaeldende foelgelovgivning overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1502/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Informationssamfundet og den oekonomiske og sociale samhoerighed

Paa et moede den 23.1.1997 i Europa-Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik i forbindelse med Kommissionens forelaeggelse af "Samhoerighed og Informationssamfundet" (KOM(97) 0007 af 22.1.1997), henviste kommissaer Wulf-Mathies til, at der ville ske finansiering af 10 informationssamfundsprojekter inden for rammerne af det interregionale samarbejde.

Kan Kommissionen oplyse om alle projekter i forbindelse med informationssamfundet, som hidtil er blevet samfinansieret af Kommissionen inden for rammerne af faellesskabsinitiativerne, samt dem, som vil blive det inden udloebet af den nuvaerende programlaegningsperiode, med angivelse af de begunstigede regioner, de samlede omkostninger ved gennemfoerelsen og Faellesskabets samfinansiering?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1500/98 og E-1502/98

(22. juni 1998)

En liste over de projekter vedroerende informationssamfundet, der er ivaerksat som led i innovative aktioner i henhold til artikel 10 i forordningen om Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)(1) i programmeringsperioden 1994-1999 sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets Generalsekretariat.

Afsnittet vedroerende informationssamfundet omfatter to typer aktioner:

- RISI 1: regionale strategier for informationssamfundet

- RISI 2: gennemfoerelse af pilotprojekter i flere regioner.

Aktionerne er blevet ivaerksat i samarbejde med Den Europaeiske Socialfond, der medfinansierer otte RISI 1 - projekter og to RISI 2 - projekter.

De ni (og ikke ti) pilotprojekter, der er naevnt i det aerede medlems skriftlige forespoergsel 1502/98, er de saakaldte RISI 2 - anvendelser, som finansieres ifoelge artikel 10 i EFRU-forordningen. De omfatter ikke aktiviteter i forbindelse med EF-initiativerne. De forventede udgifter (i ECU) til interventioner i forbindelse med informationssamfundet som led i EF-initiativer for perioden 1994-1999 er vist i foelgende tabel.

>TABELPOSITION>

(1) EFT L 193 af 31.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1340/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: EURO 1999

Det anfoeres paa side 110 i Kommissionens rapport fra den 25. marts 1998 om konvergenssituationen og de dertil knyttede anbefalinger i forbindelse med overgangen til OEMU's tredje fase, at regeringerne faktisk i de senere aar har udvist en tendens til at nedbringe laangivningen og fremskynde tilbagebetalingen af de kreditter, de havde i omloeb. De har ligeledes nedbragt de likvide midler i bankerne og i hoejere grad benyttet sig af transaktioner, som har gjort det muligt at konsolidere gaeld og forpligtelser i den offentlige sektor.

Kan Kommissionen oplyse, hvilken type transaktioner det drejer sig om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(3. juni 1998)

I forbindelse med kontrol af budgetkonvergensen defineres gaeld som offentlig bruttogaeld konsolideret paa tvaers af og inden for hver sektor i det offentlige.

Det er derfor kun den offentlige gaeld til de resterende dele af oekonomien, som kommer i betragtning, mens de offentlige forpligtelser, som svarer til de finansielle aktiver inden for den offentlige sektor, ikke medregnes. For at beregne den offentlige gaelds stoerrelse i henhold til ovennaevnte definition medregnes den offentlige gaeld inden for selve den offentlige sektor derfor ikke.

I de senere aar har medlemsstaterne begraenset deres offentlige gaeld gennem oeget konsolidering, som bestaar i at faa offentlige institutioner med store portefoeljer af finansielle aktiver til at investere en stadig stoerre del af deres aktiver i statspapirer. For eksempel har de sociale kasser og fonde i Danmark og Finland i de senere aar omstruktureret deres portefoeljer, saa de nu har en stoerre beholdning af offentlig gaeld. I 1995 naaede disse konsolideringstransaktioner i Finland op paa 4,5 % af bruttonationalproduktet (BNP).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2038/98

af Klaus Haensch (PSE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Tildeling af EU-bevillinger til Oberhausen, Nordrhein-Westfalen

Kan Kommissionen oplyse foelgende vedroerende tildeling af EU-bevillinger til Oberhausen by, Nordrhein-Westfalen:

1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Oberhausen fra oevrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller - som direkte stoette - til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre baerende institutioner?

2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hjaelp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret?

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(25. september 1998)

Som supplement til sit svar af 6. juli 1998(1) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-2036/98(2).

(1) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 130.

(2) EFT C 386 af 11.2.1998.