SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2255/02

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Kommissionen

(17. juli 2002)

Om: Støtte til korkproduktionen i EU

Fra det øjeblik korken høstes i korkegeplantagen gennemgår den en omfattende og arbejdsintensiv forarbejdning, inden den når frem til slutforbrugeren. Kork er opført på den liste over produkter, som bestemmelserne i EF-traktatens artikel 32 finder anvendelse på, og Portugal og Spanien er de to EU-lande med den største produktion. Korkproduktionen i disse lande går for størstedelens vedkommende til landbrugsfødevareindustrien (propper mv.). Det er i den forbindelse hævet over enhver tvivl, at korksektoren i de producerende regioner spiller en betydningsfuld miljømæssig, økonomisk og social rolle.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan Fællesskabets korkpolitik i øjeblikket fungerer, såvel hvad angår de markedsmæssige aspekter som udviklingen af landdistrikterne og skovbruget? Vil Kommissionen forbedre og eventuelt revidere denne politik med henblik på at sikre sektorens fremtid i EU? Er Kommissionen klar over, at dens fortsatte eksistens i EU er truet, hvis den ikke modtager mere støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. september 2002)

Der er i øjeblikket ingen særlig ordning for markedet for korkprodukter.

På grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger(1) omfatter programmerne for udvikling af landdistrikterne for perioden 2000-2006 finansiel støtte til private skovejere eller kommuner til forvaltning og bæredygtig udvikling af korkegebestande, bevarelse af ressourcerne og skovrejsning på landbrugsjord for at opretholde korkegeskovenes økonomiske, sociale og økologiske rolle i landdistrikterne. Der ydes også støtte til erhvervsfaglig uddannelse for at give personer, der er beskæftiget inden for skovbruget, bedre færdigheder og øget kompetence.

Ovennævnte programmer viderefører og udbygger den indsats, der blev indledt på grundlag af Rådets forordning (EØF) nr. 2080/1992 af 30. juni 1992 om en fællesskabsordning med støtte til skovbrugsforanstaltninger i landbruget(2). Den støtte, Fællesskabet i henhold til denne forordning ydede i perioden 1994-1999, bidrog til forbedring af over 100 000 ha eksisterende korkegeskov i Spanien og Portugal og plantning af yderligere 100 000 ha i disse medlemsstater i samme periode.

Der er desuden ydet en betydelig indsats på fællesskabsplan inden for Fællesskabets rammeprogrammer for forskningen. Disse forskningsaktiviteter skal bidrage til at gøre Fællesskabets korksektor som helhed og navnlig dens små og mellemstore virksomheder (SMV) mere konkurrencedygtige. Som et eksempel kan det nævnes, at Kommissionen for nogle måneder siden præsenterede et meget vellykket program for forbedring af korklim og korksterilisation (en særlig mikrobølgebehandling mod bakterier og svamp), der fik en mærkbar positiv virkning for anvendelsen af europæisk kork.

Kommissionen mener, at strukturstøtten via programmerne for regionaludvikling og udvikling af landdistrikterne kan danne et sammenhængende sæt foranstaltninger til styrkelse af udviklingen af korksektoren inden for Fællesskabet. I den midtvejsrevision af den fælles landbrugspolitik, Kommissionen for nylig har foreslået(3), forudses det også i fremtiden at afsætte flere midler til politikken for udvikling af landdistrikterne. Det er imidlertid medlemsstaternes og regionernes opgave at træffe beslutning om de specifikke foranstaltninger og de finansielle midler til aktiviteter vedrørende kork inden for ovennævnte programmer. I betragtning af korksektorens økologiske, sociale og økonomiske betydning vil Kommissionen naturligvis være åben over for forslag fra medlemsstaterne om andre specifikke initiativer til støtte for denne sektor inden for de nuværende programmer og finansielle rammer.

(1) EFT L 160 af 26.6.1999.

(2) EFT L 215 af 30.7.1992.

(3) KOM(2002) 394 endelig udg.