ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1375/96 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: EU-godkendte markeder

Kommissionen bedes oplyse, hvor mange EU-godkendte markeder der er blevet indberettet af de kompetente myndigheder i a) Det Forenede Kongerige, b) Frankrig, c) Spanien, d) Italien og e) Irland til Kommissionen som kraevet i artikel 3, stk. 8, i direktiv EOEF/64/432 ((EFT L 121 af 29.7.1964 (dansk specialudgave, 1. serie (63-64) s. 154). )).

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (23. september 1996)

I forlaenge af Kommissionens svar af 8. juli 1996 er den nu i stand til at give det aerede medlem foelgende oplysninger:

De britiske myndigheder har godkendt 141 samlepladser for husdyr med henblik paa handel inden for EU. Ca. to tredjedele af disse samlepladser er markeder. De franske myndigheder har meddelt Kommissionen, at 167 samlepladser hidtil er blevet godkendt, hvoraf tre er markeder. Den liste, der er blevet sendt til Kommissionen, er kun foreloebig. Irland har meddelt Kommissionen, at der er blevet godkendt 117 samlepladser, herunder 107 markeder. Kommissionen beklager at maatte meddele det aerede medlem, at de spanske og italienske myndigheder ikke har besvaret Kommissionens anmodning om ajourfoerte oplysninger paa dette omraade inden for den fastsatte frist.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1957/96 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (17. juli 1996)

Om: Smugleri med plutonium

1. Raadet bedes redegoere for den modstridende forklaring i forbindelse med smugleri med plutonium til Muenchen i 1994.

2. Euratom haevder, at det var blevet informeret herom af den tyske forbundsregering den 10. august 1994. Forbundsregeringen haevder derimod, at den allerede havde givet Euratom meddelelse herom den 27. juli 1994. Hvem har loejet? Forbundsregeringen eller Euratom?

3. Hvorledes kan Raadet forklare, at der kun har fundet smugleri med plutonium sted i 12 medlemsstater, og mest aabenlyst i Forbundsrepublikken Tyskland?

4. Kan Raadet udelukke, at den tyske efterretningstjeneste bevidst har foregivet, at der har fundet smugleri med plutonium sted i Forbundsrepublikken?

Svar (7. november 1996)

Raadet henviser det aerede parlamentsmedlem til svaret paa skriftlig forespoergsel nr. E-3082/95 om beslaglaeggelse af plutonium i Muenchen lufthavn (EFT C 112 af 17.4.1996, s. 21).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2281/96 af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Kvaliteten af badevandet i Holland

Ifoelge Kommissionens 13. beretning om kvaliteten af badevandet i 1995 var for Hollands vedkommende kun 0% af maaleresultaterne for vandet ved kysten og 18% af maaleresultaterne for vandet inde i landet i overensstemmelse med de paabudte kvalitetskrav.

Har Kommissionen truffet foranstaltninger til at afhjaelpe denne situation?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2281/96 og E-2282/96 (25. september 1996)

Den utilfredsstillende situation med hensyn til badevandskvaliteten i Nederlandene er netop ganske rigtigt blevet fastslaaet i Kommissionens beretning om badevandets kvalitet set i forhold til 1995, som er blevet offentliggjort for ganske nylig.

Kommissionen har besluttet sig til at forhoere sig hos de nederlandske myndigheder vedroerende dette problem i form af en aabningsskrivelse, som er det foerste skridt i den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 169.

Hvad angaar den daarlige badevandskvalitet i det indre af Tyskland, har Kommissionen, efter igennem nogen tid at have konstateret denne situation, indledt en overtraedelsesprocedure, herunder en begrundet udtalelse, som er den sidste etape i den indledende tvistemaalsprocedure, som er fastsat i henhold til traktatens artikel 169, og som allerede er blevet officielt meddelt. Denne procedure gaar nu sin gang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2070/96 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Udbetaling af godtgoerelse til portugisiske fiskere

Ved afgoerelse 95/451/EF ((EFT L 264 af 7.11.1995, s. 28. )) godkendte Raadet et forslag fra Kommissionen om godtgoerelse til fiskere, der havde maattet indstille fiskeriet i farvandet omkring Marokko (KOM(95)0469).

Ifoelge denne afgoerelse skulle enhver fisker, der var i denne situation, kunne modtage foelgende godtgoerelse:

- Fra 1.5.1995 til 31.8.1995: 454 ecu/md (ca. 90.000 esc/md)

- Fra 1.9.1995 til 31.12.1995: 620 ecu/md (ca. 120.000 esc/md)

I moedeperioden i Strasbourg i april 1996 rettede jeg under droeftelsen af den nye fiskeriaftale mellem EU og Marokko en forespoergsel til kommissionsmedlemmet om maaden, hvorpaa disse godtgoerelser ville blive ydet i Portugal. Kommissionsmedlemmet erklaerede paa det tidspunkt, at hun ikke var informeret om spoergsmaalet, men at hun ville anmode de portugisiske myndigheder om oplysninger.

Jeg har hidtil ikke modtaget nogen oplysninger fra kommissionsmedlemmet og har derfor set mig noedsaget til at stille denne skriftlige forespoergsel.

Ifoelge de foreliggende oplysninger har den portugisiske regering til alle fiskere udbetalt hele den sum, de var berettiget til, under 2. del af den periode, hvor de havde vaeret tvunget til at indstille fiskeriet, dvs. mellem den 1.9.1995 og 30.11.1995 (det tidspunkt, hvor fiskeriet kunne genoptages).

I perioden 1.5.1995 til 31.8.1995 udbetalte den portugisiske regering til hver fisker i den indledende fase kun 52.000 escudos pr. maaned; senere udbetalte den efter godkendelsen af 19.4.1996 (!?) yderligere 18.832 escudos pr. person pr. maaned. Den portugisiske regering skylder saaledes hver fisker, der har maattet indstille fiskeriet ved Marokko, endnu ca. 18.000 esc/md. i de fire maaneder efter dette tidsrum.

Kan Kommissionen bekraefte disse oplysninger? Hvilke omgaaende foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe, hvis den ovenfor beskrevne situation er i overensstemmelse med de virkelige forhold, saa de portugisiske fiskere kan faa udbetalt hele den godtgoerelse, som de er blevet tilkendt, og som f.eks. deres spanske kolleger forlaengst har modtaget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (5. september 1996)

Efter artikel 4 i Raadets beslutning 95/451/EF af 26. oktober 1995 ((EFT L 264 af 7.11.1995. )) udarbejdede Portugal en aktionsplan fordelt paa to perioder:

- for den foerste periode (fra 1. maj 1995 til 31. august 1995) er der fastsat udbetaling af en godtgoerelse til fiskerne paa 70 070 Escudos pr. mand pr. maaned;

- for den anden periode (fra 1. september 1995 til 30. november 1995) er der fastsat udbetaling af en godtgoerelse til fiskerne paa 120 000 Escudos pr. mand pr. maaned.

I disse to perioder modtager rederne for deres del en stoette for midlertidigt aktivitetsophoer i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EOEF) nr. 3699/93 ((EFT L 346 af 31.12.1993. )).

Overholdelse af de fastlagte betingelser og udbetaling af de fastsatte godtgoerelser henhoerer under medlemsstatens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2067/96 af Fernand Herman (PPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Varemaerkefalsk

Vil Kommissionen oplyse, om hver enkelt medlemsstat i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 3, stk. 7, i Raadets forordning (EF) nr. 3295/94 ((EFT L 341 af 30.12.1994, s. 8. )) af 22. december 1994 har udpeget de myndigheder, der er befoejet til at modtage og behandle de anmodninger, der indgives til toldvaesenet?

Vil Kommissionen for hver enkelt af disse myndigheder oplyse navn og oevrige data?

Til eksempel kan det oplyses, at det belgiske toldvaesen i forbindelse med beslaglaeggelse af varemaerkeforfalskede varer svarer varemaerkeindehaverne, at der ikke er nogen klagemuligheder.

Har Kommissionen opgivet at goere sin pligt med hensyn til at overvaage, at medlemsstaterne gennemfoerer de forordninger, Unionen har udstedt, korrekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. oktober 1996)

Raadets forordning (EF) nr. 3295/94 af 22. december 1994 om foranstaltninger med henblik paa at forbyde overgang til fri omsaetning, udfoersel, genudfoersel og henfoersel under en suspensionsprocedure af varemaerkeforfalskede og piratkopierede varer og Kommissionens forordning (EF) nr. 1367/95 af 16. juni 1995, hvori der fastsaettes gennemfoerelsesbestemmelser ((EFT L 133 af 17.6.1995. )) herfor, har vaeret gaeldende siden den 1. juli 1995.

Medlemsstaterne har, jf. artikel 3, stk. 8, i forordning (EF) nr. 3295/94 og artikel 5, stk. 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1367/95, sendt Kommissionen navn og adresse paa de myndigheder som indehavere af intellektuelle ejendomsrettigheder - eller disses repraesentanter - kan rette henvendelse til for at faa haandhaevet deres rettigheder paa grundlag af gaeldende bestemmelser. Det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat faar denne liste tilsendt direkte.

Med hensyn til vanskelighederne i forbindelse med det belgiske toldvaesen agter Kommissionen at tage kontakt for at indhente naermere oplysninger om omstaendighederne i denne forbindelse, og i givet fald at tage sagen op paa grundlag af proceduren i EF-traktatens artikel 169. I henhold til Kommissionens oplysninger kan der rejses sag ved de belgiske domstole hvis toldvaesenet naegter at gribe ind. Herudover kan der rejses sag ved domstolene vedroerende overtraedelser af den intellektuelle ejendomsret.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2562/96 af Yves VERWAERDE til Kommissionen. Beslutninger truffet af Kommissionen, jf. traktatens artikel 92 og 7, vedrørende den audiovisuelle og filmsektoren



EF-Tidende nr. C 365 af 04/12/1996 s. 0119



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2562/96 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (23. september 1996) Om: Beslutninger truffet af Kommissionen, jf. traktatens artikel 92 og 7, vedroerende den audiovisuelle og filmsektoren Under henvisning til traktatens artikel 92 og 7 bedes Kommissionen oplyse, hvilke beslutninger den har truffet vedroerende den audiovisuelle og filmsektoren? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (8. oktober 1996) De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2301/96 af Richard HOWITT til Kommissionen. Frister for udbetaling af tilskud til private handicaporganisationer i forbindelse med HELIOS 2



EF-Tidende nr. C 365 af 04/12/1996 s. 0106



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2301/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. august 1996) Om: Frister for udbetaling af tilskud til private handicaporganisationer i forbindelse med HELIOS 2 Har Kommissionen opstillet tidsfrister for udbetaling af tilskud til private handicaporganisationer (NGO'er) i forbindelse med »HELIOS 2«-programmet? Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvorfor der er indtruffet maerkbare forsinkelser i udbetalingen af NGO-tilskud, hvilket har givet anledning til alvorlige problemer hvad angaar NGO'ernes deltagelse i programmet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (3. oktober 1996) I henhold til de i stoetteaftalerne anfoerte betingelser udbetales tilskuddene 60 dage efter de to parters underskrivelse af aftalen. De naevnte forsinkelser er indtruffet, fordi der er tale om tildeling af offentlige midler, hvilket noedvendiggoer visse kontrolforanstaltninger for at sikre, at beloebene anvendes til de rette formaal og opfylder principperne om god oekonomistyring.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1893/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Fjernarbejde

Hvorfor har Kommissionen brudt sit skriftlige loefte om at udarbejde en henstilling vedroerende fjernarbejde, naar det er almindelig kendt, at mange, der arbejder hjemme (herunder kvinder), udnyttes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (24. september 1996)

Kommissionen har fuldtud erkendt behovet for, at der paa europaeisk niveau straebes efter en forbedring af arbejdsbetingelserne for det store antal personer, der arbejder hjemme, ved at lade hjemmearbejde indgaa i prioriteringerne for socialpolitikken i Kommissionens sociale handlingsprogram paa mellemlang sigt (1995/1997) ((KOM(95) 134. )).

Kommissionens henstilling, som blev bebudet i dette handlingsprogram, maatte udskydes for at afvente faerdiggoerelsen af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) aktiviteter paa dette omraade. Paa baggrund af resultaterne af ILO's konference i juni, hvor en international konvention og en henstilling om hjemmearbejde blev vedtaget, vil Kommissionen tage sin fremgangsmaade op til fornyet overvejelse under hensyntagen til den seneste udvikling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1505/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Noedsituation i Italien som foelge af tuberkulose

Forespoergeren understregede allerede i sin forespoergsel P-0831/96, at den stigende forekomst af smitsomme sygdomme - heriblandt tuberkulose, som man troede var udryddet - havde antaget foruroligende dimensioner i visse regioner og lande.

Oplysningerne i den seneste rapport fra Istituto Superiore di Sanitá (det oeverste institut for sundhed) og fra WHO (Verdenssundhedsorganisationen) oeger foruroligelsen og noedvendigheden af en hurtig intervention.

I Italien rammer tuberkulose ca. 18.000 mennesker om aaret. Beslutningstagerne taler om en noedsituation, fordi disse tilfaelde ofte er resistente over for visse molekyler eller alle molekylerne i de antibiotika, der er i handelen. Der tales ikke om doedsfald i den tredje verden, men i byer som Torino, Milano, Genova og New York. Udbredelsen af AIDS og til dels ogsaa af »immigrationseffekten« goer problemet alvorligere.

1. Agter Kommissionen at kraeve, at sundhedskontrollen ved de europaeiske graenser goeres strengere og mere effektiv?

2. Vil Kommissionen anmode de nationale sundhedsmyndigheder om at intensivere forebyggelsen og behandlingen af smitsomme sygdomme, der let breder sig?

3. Vil Kommissionen ivaerksaette et europaeisk projekt til forebyggelse af disse sygdomme?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (8. juli 1996)

Tuberkulose er et alvorligt folkesundhedsproblem. Verdenssundhedsorganisationen (WHO) skoenner, at over 30 mio. mennesker i de kommende ti aar vil doe af tuberkulose, hvis de nuvaerende tendenser fortsaetter. Desuden er fremkomsten af tuberkuloseformer, der er resistente over for behandling, foruroligende.

1. Lige som andre smitsomme sygdomme standser tuberkulose ikke ved statsgraenserne. Det er derfor illusorisk at tro, at dette problem kan loeses ved sundhedskontrol ved Faellesskabets ydre graenser. I oevrigt henhoerer kontrollen under hver enkelt medlemsstats kompetenceomraade.

2. I alle medlemsstaterne udgoer forebyggelse og behandling af tuberkulose en vigtig del af folkesundhedsprogrammerne. Paa kommissionsplan kan projekter til forebyggelse af tuberkulose finansieres inden for rammerne af programmet »AIDS og visse andre smitsomme sygdomme« ((EFT L 95 af 16.4.1996. )). En undersoegelse af, hvordan denne sygdom kan kontrolleres paa EU-plan, vil i oevrigt blive finansieret i forbindelse med godkendte projekter for 1996.

3. Kommissionen har fremsat forslag til afgoerelse om oprettelse af et netvaerk til epidemiologisk overvaagning af og kontrol med smitsomme sygdomme i Det Europaeiske Faellesskab ((EFT C 123 af 26.4.1996. )). Paa listen i bilaget over sygdomme, der foreslaas omfattet af netvaerket, er tuberkulose anfoert.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1872/96 af Salvador Garriga Polledo (PPE) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: De Olympiske Lege i Atlanta

Kan Kommissionen oplyse det praecise omfang af den stoette, EU har ydet til De Olympiske Lege i Atlanta med bevillinger fra De Europaeiske Faellesskabers budget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (24. september 1996)

Der er ikke blevet ydet stoette direkte over Faellesskabets budget til de olympiske lege i Atlanta.

Derimod har Kommissionen (Det Europaeiske Faellesskabs Kontor for Humanitaer Bistand) afsat 3,9 mio. ECU til »Atlanta Olympic Aid 1996« - det humanitaere program i forbindelse med de olympiske lege i Atlanta.

Hvad handicap-olympiaden angaar, yder Kommissionen et finansielt bidrag paa 350 000 ECU til holdene fra medlemsstaterne, der andrager omkring 1200 deltagere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2625/96 af Stefano De Luca (UPE), Marco Formentini (ELDR), Luigi Moretti (ELDR), Carlo Secchi (PPE), Riccardo Garosci (UPE), Giacomo Santini (UPE) og Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Retspolitiets kraenkelse af parlamentsmedlemmers rettigheder

Forlydender om, at retspolitiet i Milano under ransagning hos et politisk parti skal vaere gaaet til angreb paa medlemmer af det italienske parlament og Europa-Parlamentet og have foretaget ransagning af parlamentsmedlemmernes kontorer uden forudgaaende tilladelse fra de respektive parlamenter, vaekker stor bekymring uanset aarsagen til retsundersoegelsen.

Forudsat at nyhedsmediernes oplysninger bliver bekraeftet, anmodes Kommissionen om at oplyse, om den agter at klage til den italienske regering over denne alvorlige episode, der blot er et eksempel paa en efterhaanden almindelig tendens i visse afdelinger af retsvaesenet, der gennem retsundersoegelser forsoeger at ramme politiske og andre indflydelsesrige maal, hvorved de svaekker de demokratiske institutioner og bringer deres trovaerdighed over for borgerne i fare. Med denne adfaerd er der endvidere fare for, at den skroebelige balance mellem statsmagtens parter, der er nedfaeldet i den italienske forfatning, forskubbes, hvilket vil skabe alvorlig tvivl om den politiske friheds fortsatte bestaaen.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (22. oktober 1996)

Spoergsmaalet hoerer ikke under Faellesskabets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1541/96 af Salvador Jové Peres (GUE/NGL) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Kontrol med bovin spongiform encephalopati (BSE)

Kommissionen definerede den 27. juni 1994 de animalske hoejrisikoprodukter og de anerkendte behandlingsmetoder med henblik paa at inaktivere BSE-agenser. I beslutningen af 6. marts 1995 tilkendegav Kommissionen imidlertid, at det »ikke paa nuvaerende tidspunkt er muligt naermere at bestemme processer, som kan garantere, at (BSE-)agenserne bliver totalt inaktiveret ved kommerciel foderstofproduktion«.

1. Har Kommissionen paa baggrund af disse beslutningers sundhedsmaessige begrundelse vurderet de risici, som tidligere revurderinger af de videnskabelige resultater har medfoert? I hvilket omfang agter Kommissionen at paatage sig risici for folkesundheden ved eventuelle revurderinger?

Der henvises til Kommissionens forslag om at ophaeve blokaden mod talg, gelatine og tyresaed.

2. Hvilke nye elementer ligger til grund for Kommissionens forslag om delvis ophaevelse af blokaden mod gelatine, talg og tyresaed fra Det Forenede Kongerige?

3. Kan Kommissionen fremsende den videnskabelige dokumentation, der ligger til grund for forslaget om delvis ophaevelse af blokaden? Kan Kommissionen fremsende en beskrivelse af de nye videnskabelige forsoeg, der er udfoert, og deres resultater sammen med oplysning om, hvem der har gennemfoert dem, og hvorledes de vurderes af de kompetente videnskabelige instanser?

4. Mener Kommissionen, at den dokumentation, som den eventuelt modtager fra repraesentanter for erhvervslivet, der har interesser i sektoren, (rapporter udarbejdet af sammenslutninger af gelatinefabrikanter) er tilstraekkelig?

5. Kan Kommissionen fremsende en vurdering fra de kompetente videnskabelige instanser af gennemfoerelsen af planen for udryddelse af BSE i Det Forenede Kongerige?

6. Hvad har vejet tungest i forbindelse med Kommissionens forslag? Den videnskabelige dokumentation for beskyttelsen af forbrugerne eller Det Forenede Kongeriges politiske pression?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. august 1996)

Kommissionen er i gang med at undersoege de af det aerede medlem forelagte spoergsmaal og vil svare, naar resultaterne foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2032/96 af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Data vedroerende THORP-oparbejdningsanlaegget i Det Forenede Kongerige

Kan Kommissionen oplyse, om de data, den af Det Forenede Kongeriges regering og British Nuclear Fuels (BNFL) faar om THORP-oparbejdningsanlaegget, stilles til raadighed for undersoegelse enten ved Parlamentet og/eller offentligheden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (16. september 1996)

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem, at de data, den har faaet forelagt i medfoer af Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3227/76 ((EFT L 363 af 31.12.1976, s. 1. )) i forbindelse med THORP-genoparbejdningsanlaegget, er klassificerede oplysninger, og som under henvisning til Euratom-traktatens artikel 194 ikke kan frigives til Europa-Parlamentet eller den brede offentlighed.

Almindelige oplysninger, som meddeles Kommissionen i henhold til Euratom-traktatens artikel 37, modtages ligeledes af denne som fortrolige oplysninger. Enhver beslutning om at offentliggoere saadanne data maa derfor traeffes af den paagaeldende medlemsstat og ikke af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1856/96 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Weekend-koereforbud i Ungarn

Er Kommissionen klar over, at der i Ungarn pr. 1. juni 1996 er indfoert et weekend-koereforbud for lastvogne? Ungarerne mener, at dette vil aflaste miljoeet, og toldembedsmaendene paa begge sider af graensen startede i god tid inden weekenden, nemlig allerede torsdag den 6. juni, med at naegte lastvognene tilladelse til at koere igennem.

Er Kommissionen bekendt med, at der som foelge heraf opstod en koe af hundreder af lastbiler ved graenseovergangene mellem Rumaenien og Ungarn, og at utallige lastvognschauffoerer, heraf omkring hundrede nederlandske, derfor var tvunget til at vente i timevis under ulidelige forhold, der bl.a. skyldtes temperaturer paa omkring 40°C samt mangelen paa sanitaere installationer og restaurationer?

Mener Kommissionen ikke, at miljoeforureningen netop forvaerres ved koedannelser, og at en spredning af fragttrafikken over hele ugen faar denne til at glide lettere, hvorved miljoeet belastes mindre?

Kan Kommissionen oplyse, om den i lyset af udvidelsen af EU med de oesteuropaeiske lande, hvor de lange ventetider oven i koebet skyldes toldembedsmaendenes daarlige uddannelse og udstyr, vil soerge for, at de nye medlemsstater inden tiltraedelsen skal give garanti for, at graenseovergangene fungerer paa den bedst mulige maade med henblik paa, at disse for chauffoererne og miljoeet saa belastende situationer kan undgaas i fremtiden?

Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (17. september 1996)

Kommissionen er bekendt med de vanskeligheder, som den ungarske regerings beslutning om at forbyde lastvognstrafik i landet i weekenderne har afstedkommet. Kommissionen vil som led i de ordninger, der er fastlagt i Europaaftalen, snarest henvende sig til de ungarske myndigheder og anmode dem om at give en detaljeret redegoerelse for grundlaget for denne beslutning og eventuelt finde frem til andre loesninger.

Det er Kommissionens opfattelse, at man boer undgaa dannelse af lange koeer ved graenseovergangene, da disse paa alle maader har negative virkninger. Desuden mener den, at de paagaeldende problemer kan loeses ved at udforme et samlet hele af koordinerede foranstaltninger.

Paa grund af disse problemer ved flere graenseovergange i Central- og OEsteuropa har Kommissionen som led i Phare-programmet igangsat en raekke aktioner for at finde en loesning. En mere glidende trafikafvikling vil blive en af de positive foelger heraf.

I Ungarn finansierer Phare for tiden flere projekter med henblik paa genopbygning af en raekke graenseovergange mellem Ungarn og Rumaenien, isaer i Artand og Gyula. Formaalet er skabe en bedre infrastruktur (udvidelse, nye parkeringsomraader, toldbehandlingsfaciliteter), at modernisere told- og trafikkontroludstyret. Desuden ydes der faglig bistand og uddannelsesmaessig stoette, saa der kan tilvejebringes en tilnaermelse mellem det ungarske toldsystem og toldsystemet i EU.