SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1288/96 af Luigi Caligaris (UPE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Finansiering af havne over budgetmidler til de transeuropaeiske net

Budgetposten til de transeuropaeiske net paa transportomraadet, der vedtoges med Raadets forordning (EF) nr. 2236/95 ((EFT L 228 af 23.9.1995, s. 1. )), giver mulighed for medfinansiering af havneprojekter baade med hensyn til gennemfoerlighedsundersoegelser og selve arbejdets udfoerelse.

Medlemsstaterne har nu indsendt deres ansoegninger om finansiering af havneinfrastrukturer til Kommissionen, der skal vurdere og udvaelge, de projekter der kan betragtes som vaerende »af faelles interesse«.

Kan Kommissionen - da stoerstedelen af midlerne over budgettet i indevaerende regnskabsaar skal anvendes til de 14 prioriterede projekter - oplyse, hvor stor vaegt den under de transeuropaeiske net agter at tillaegge udvikling af havne?

Hvilke kriterier er efter Kommissionens mening egnede til at vurdere, hvilke projekter der er »af faelles interesse«?

Hvilke geografiske omraader er efter Kommissionens mening af strategisk betydning for udviklingen af transportruter ad soevejen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (20. juni 1996)

Kommissionen er for oejeblikket ved at gennemgaa alle de havneprojekter og havneinfra-strukturprojekter, hvortil medlemsstaterne har anmodet om finansiel stoette fra budgetposten for det transeuropaeiske transportnet for aaret 1996, for at finde ud af, hvorvidt de opfylder de betingelser og kriterier, der er fastsat i Raadets forordning (EF) nr. 2236/95 ((Raadets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18.9.1995 om generelle regler for Faellesskabets finansielle stoette inden for transeuropaeiske net (EFT L 228 af 23.9.1995. )). Kommissionen vil medtage saerligt udvalgte projekter blandt de udkast til foranstaltninger, der skal forelaegges det udvalg af repraesentanter for medlemsstaterne, som er nedsat i medfoer af den naevnte forordning. Kommissionen ofrer herunder ganske saerlig opmaerksomhed paa samfinansiering af gennemfoerligheds-undersoegelser, da denne stoetteform ventes at faa en relativt stor virkning for projekternes videre forloeb. Dog er det antal havneprojekter og havneinfrastrukturprojekter samt gennemfoerlighedsundersoegelser, der kan komme i betragtning, og det hertil afsatte beloeb yderst begraenset. De fjorten transportprojekter, der paa Det Europaeiske Raads moede i Essen fik tildelt hoejeste prioritet, tegner sig for 75 procent af de disponible midler, der staar til raadighed paa transportnet-budgettet (hvad Det Europaeiske Raad noterede sig paa moedet i Cannes paa grundlag af Kommissionens overslag). Parlamentet har i sine kommentarer til 1996-budgettet ligeledes anmodet om denne koncentration af budgetmidlerne omkring de hoejt prioriterede projekter. Ved at fremsaette forslag til fordeling af restbeloebet fra 1996-budgettet vil Kommissionen ofre behoerig opmaerksomhed paa samtlige elementer i det transeuropaeiske transportnet (d.v.s. alle transportformer samt trafikstyring). Dette kommer til at bidrage til skabelsen af et effektivt integreret transportsystem, som faar minimale negative foelgevirkninger for miljoeet, og hvor samtlige elementer, herunder ogsaa havnene, kan videreudvikle deres konkurrencemaessige fordele.

Kommissionens afgoerelser vedroerende tildelinger fra 1996-budgettet er endnu ikke truffet. Dette kan foerst ske, naar der er vedtaget den parlaments- og raadsbeslutning om Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet, der netop nu er genstand for droeftelser i forligsudvalget ((Faelles holdning (EF) nr. 22/95 fastlagt af Raadet den 28.9.1995 med henblik paa vedtagelse af Europa-Parlamentets og Raadets beslutning om Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet - EFT C 331 af 8.12.1995. )).

Udvaelgelsen af havneprojekter og havneinfrastrukturprojekter af faelles interesse baseres paa de kriterier, der er nedfaeldet i retningslinjerne for udvikling af det transeuropaeiske transportnet.

Kommissionens fremgangsmaade er baseret paa behovet for, dér hvor det er hensigtsmaes-sigt, at fremme omlaegningen af godstransporten fra landevejen til soevejen i de mere taet befaerdede regioner i Faellesskabet samt til og fra yderligt beliggende omraader. Dog boer man i forbindelse hermed huske paa, at lancering og videreudvikling af skibsfartsforbin-delser fortsat er en rent forretningsmaessig beslutning fra de paagaeldende virksomheders side.

Skibsfartens internationale karakter kraever udvikling af skibfartsforbindelser til og fra de regioner, der graenser op til Faellesskabet. De vigtigste naboregioner rent skibsfartsmaes-sigt set er OEstersoeegnene, Middelhavsomraadet og landene omkring Sortehavet, af hvilken aarsag Kommissionen da ogsaa har optaget officielle kontakter til disse omraader. Der er nedsat en raekke forskellige arbejdsgrupper vedroerende skibstransport for hver enkelt af disse tre regioner med det formaal at finde frem til omraader for yderligere udvidet samarbejde og tage fat paa behandlingen af spoergsmaal af faelles interesse inden for skibsfart og havnevirksomhed. Gruppernes arbejde sigter hovedsagelig mod at vedtage og administrere fleraarige arbejdsprogrammer, hvilket danner baggrunden for Faellesskabets stoette til soetransportprojekter som led i hhv. PHARE-, TACIS- og MEDA-programmerne.