SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0637/00

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. marts 2000)

Om: Anerkendelse af kurdere som mindretal og Tyrkiets tiltrædelse

Siden topmødet i Helsinki i december 1999 er Tyrkiet accepteret som ansøgerland med henblik på tiltrædelse af EU. Betingelserne for medlemsskabet er demokratisering, forbedring af menneskerettighedssituationen og overholdelsen af kriterierne i København-aftalen. Sidstnævnte indebærer anerkendelsen af

kulturelle mindretals rettigheder. Europa-Parlamentet har allerede givet udtryk for nødvendigheden af, at kurdernes rettigheder som befolkning i Tyrkiet anerkendes. Anerkendelsen af kurderne som mindretal udgør et skridt henimod opnåelse af kulturelle rettigheder.

Kriterierne i København-aftalen er ikke ret detaljerede, hvilket giver mulighed for fortolkning. Ifølge minister Ecevits redegørelser under Helsinki-konferencen gjorde Tyrkiet en indsats for at gennemføre demokratisering. Hvad angår spørgsmålet om anerkendelse af det kurdiske sprog er premierministerens holdning imidlertid den, at Tyrkiet først vil ændre holdning med hensyn til Sydøst-tyrkiet, når separatismen der på stedet ophører med at bestå. Sådanne erklæringer antyder, at Ecevit i fuldt omfang vil benytte sig af den grå zone hvad angår eventuel anerkendelse af kulturelle rettigheder for kurderne.

Der er risiko for, at vage løfter fra Tyrkiets side vil kunne bevirke tiltrædelse af Unionen. Det er imidlertid klart, at de foranstaltninger, som den tyrkiske stat indtil nu har truffet, ikke er tilstrækkelige, hverken for at Tyrkiet kan betragtes som et demokratisk land eller for at kurdernes rettigheder som mindretal, endsige som folk, er garanteret.

Kan Kommissionen gøre rede for sin holdning m.h.t., i hvor høj grad, Tyrkiet opfylder kriterierne for tiltrædelse? Hvad er Kommissionens holdning med hensyn til kurdernes rettigheder som kulturelt mindretal? På hvilken måde mener Kommissionen at kunne bedømme, i hvilket omfang Tyrkiet opfylder kriterierne i København-aftalen og om kurdernes rettigheder som kulturelt mindretal anerkendes? Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at holde øje med udviklingen i Tyrkiet med hensyn til tiltrædelsen og de dermed forbundne kriterier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(27. marts 2000)

I sin sidste rapport, som blev vedtaget i oktober 1999(1), konkluderede Kommissionen, at den seneste udvikling bekræfter, at Tyrkiet, til trods for at de grundlæggende betingelser for et demokratisk system er til stede, stadig ikke opfylder de politiske kriterier i København-aftalen. Der er alvorlige problemer med hensyn til respekten for menneskerettigheder og beskyttelsen af mindretal [mldr].

Med hensyn til spørgsmålet om tyrkiske statsborgere af kurdisk oprindelse gentog den periodiske rapport den i rapporten fra 1998 anførte opfattelse, ifølge hvilken en civil løsning kunne omfatte en vidtgående anerkendelse af kurdernes kulturelle identitet, herunder større tolerance for de former, i hvilke denne identitet kommer til udtryk, forudsat at dette ikke giver anledning til separatisme eller terrorisme.

En central del af den nye førtiltrædelsesstrategi for Tyrkiet, der blev lanceret på Det Europæiske Råds møde i Helsinki i december 1999, var det tiltrædelsespartnerskab, som skal forberedes af Kommissionen før vedtagelsen i Rådet. Dette tiltrædelsespartnerskab har navnlig til formål at fastlægge de prioriteter, der skal iværksættes for Tyrkiet på alle områder i København-kriterierne (herunder det politiske område) for at forberede Tyrkiet på EU-medlemskab. Hvorledes disse prioriteter for tiltrædelsespartnerskabet realiseres, vil løbende blive overvåget i de relevante instanser, såsom associeringsudvalget, og i de periodiske rapporter.

(1) KOM(1999) 514 endelig udg.