SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0904/00

af Anna Karamanou (PSE) og Minerva Malliori (PSE) til Kommissionen

(25. marts 2000)

Om: Voldsom forøgelse af narkotikamisbruget blandt europæiske skoleelever

Ifølge årsberetningen fra FN's komité for kontrol med narkotika er europæiske skoleelevers misbrug af cannabis vokset eksplosivt: 1/3 af eleverne på mellemskoleniveau i Frankrig, 25 % af de trettenårige elever i Storbritannien og 69 % af de unge, der deltager i teknofester i Tyskland har prøvet dette rusmiddel, og der er konstateret en stigning i forbruget af sammensatte narkotiske stoffer (Ecstasy, LSD) som følge af, at de unge forbinder disse stoffer med fornøjelige sammenkomster. Det nævnes endvidere i beretningen, at Albanien har udviklet sig til en stor producent af cannabis, som hovedsagelig eksporteres til Grækenland, Italien og Slovenien. Det bør endvidere bemærkes, at udbredelsen af oplysninger vedrørende dyrkningen af denne plante samt dens producenter via Internettet har medført, at den private fremstilling af narkotika er vokset eksplosivt. Ved Kommissionen, hvilke faktorer der har ført til dette kolossalt øgede forbrug af indisk cannabis? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet med henblik på at gennemføre lovgivningen og EU's forenede indsats for at bekæmpe misbruget af de forskellige narkotiske stoffer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(18. maj 2000)

Kommissionen er bekendt med oplysningerne i INCB's (Det internationale narkotikakontrolråd) årsrapport. Den øgede brug af cannabis og syntetisk narkotika blandt skoleelever fremgår også af EMCDDA's (Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, der er beliggende i Lissabon) årsrapport. Andelen af 15-16-årige i Fællesskabet, der angiver, at de anvender cannabis, svinger mellem 5 og 40 %, medens andelen af dem, der har prøvet syntetiske narkotiske stoffer (amfetamin, ecstasy, LSD), svinger mellem 1 og 13 %.

Hvad forsyningssituationen angår, bekræfter de sidste Europol-rapporter, at der foregår storstilet cannabisdyrkning i Albanien, men samtidig slås det fast, at 85 % af den cannabis, der beslaglægges i Fællesskabet, stammer fra Marokko. Stigende cannabisproduktion og fremstilling af syntetisk narkotika i Fællesskabet er også problemer, der peges på i Kommissionens meddelelse om et fællesskabsprojekt til narkotikabekæmpelse (2000-2004), som udgør grundlaget for Fællesskabets narkotikabekæmpelsesstrategi (2000-2004), som blev godkendt på Det Europæiske Råd i december. Herudover samarbejder Kommissionen med det portugisiske formandskab om udarbejdelsen af en fællesskabshandlingsplan om narkotika (2000-2004),

der vil komme til at indeholde konkrete foranstaltninger med henblik på opfyldelsen af de målsætninger, der er opstillet i Fællesskabets narkotikabekæmpelsesstrategi. Strategien og handlingsplanen opstiller fælles rammer for narkotikabekæmpelsesforanstaltninger i Fællesskabet.

Strategien understreger ligeledes betydningen af at tage den moderne teknologis, som f.eks. Internettets, udfordringer op. Internettet kan imidlertid også anvendes til at begrænse narkotikaefterspørgslen.

Som de ærede medlemmer uden tvivl forstår, er det ikke muligt i dette svar at gøre rede for de underliggende grunde til narkotikamisbrug. Baggrunden for narkotikamisbrug er en kompleks blanding af sociale, økonomiske og kulturelle faktorer. Generelt anvendes ecstasy-lignende syntetisk narkotika oftest i klubber og til fester, hvor der danses, i weekenden. Den øgede brug af cannabis blandt unge står i forbindelse med forskellige ungdomskulturer, og narkotika anvendes ofte i stedet for alkohol. Der er behov for nyskabende efterspørgselshæmmende foranstaltninger, således at man kan tage hensyn til disse forskellige grupper af narkotikabrugeres specifikke karakteristika.

Lovgivning på narkotikaområdet henhører hovedsageligt under medlemsstaternes kompetence. På trods af forskelle i lovgivningen vedrørende narkotikaafhængighed og narkotikarelateret kriminalitet, er der stigende sammenfald medlemsstaternes foranstaltninger imellem. Der er kun behov for harmonisering af lovgivningen, hvis der er tale om et lovgivningsmæssigt tomrum, som det er tilfældet med kontrollen med de nye former for syntetisk narkotika. Den fælles aktion vedrørende nye former for syntetisk narkotika(1) kan anvendes til at føre kontrol med forskellige stoffer i samtlige medlemsstater. Den er allerede blevet anvendt i forbindelse med kontrol af stoffet 4-MTA. Kommissionen har endvidere til hensigt at igangsætte en undersøgelse vedrørende fælles definitioner, sigtelser og straffe i forbindelse med narkotikahandel.

(1) EFT L 167 af 25.6.1997.