ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1437/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Farer for mindretalsskolerne i Tyrkiet

Det forlyder, at Tyrkiets regering har til hensigt at erstatte den obligatoriske femaarige skolegang med en otteaarig. Denne bestemmelse, som er truffet af militaere kredse i landet, er en alvorlig trussel mod de tre graeske, de ni armenske og det ene joediske gymnasium, der endnu eksisterer i Tyrkiet, og er et yderligere bevis paa, at landet ikke respekterer de rettigheder, der tilkommer de mindretal, der er bosat paa dets territorium.

Kan Kommissionen oplyse, om den har kendskab til dette spoergsmaal, og om den har til hensigt at reagere paa de tyrkiske myndigheders forsoeg paa en yderligere begraensning af retten til undervisning blandt de minoritetsgrupper, hvis boern er elever i de foernaevnte skoler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (2. juni 1997)

Forslaget om at udvide den obligatoriske skolegang fra 5 til 8 aar var allerede fremme i den 6. tyrkiske femaarsplan (1990-1995). Denne reform er igen paa dagsordenen i den 7. femaarsplan (1996-2000).

Det tyrkiske undervisningsministerium har stillet et forslag herom. Forslaget er endnu ikke godkendt af den tyrkiske regering paa grund af uoverensstemmelser herom i regeringskoalitionen.

Ifoelge de oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, skal den tyrkiske administration i oejeblikket vaere i faerd med at udarbejde en aendret udgave af forslaget.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1207/97 af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: Forskelsbehandling af akademikere

Inden for den italienske retsorden er der stadig dybtgaaende forskelle i den juridiske og oekonomiske behandling af akademikere, saerlig inden for det nationale sundhedsvaesen; der er saerlig en uberettiget forskelsbehandling af akademikere inden for det nationale sundhedsvaesen, akademikere inden for oekonomi og handel, retsvidenskab og statskundskab, hvilket er stillinger, der er oprettet i medfoer af D.P.R. 761/1979.

Kan Kommissionen oplyse, om der i det foreliggende tilfaelde ikke er forudsaetning for en intervention, som kan afskaffe en fuldstaendig ubegrundet forskelsbehandling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (14. maj 1997)

Det problem, som det aerede medlem goer opmaerksom paa, synes at dreje sig om et internt anliggende, der ikke henhoerer under faellesskabsretten. Der er ud fra problemstillingen ikke tale om et graenseoverskridende anliggende - dvs. en forskelsbehandling ud fra nationalitet eller paa grund af, at eksamensbeviset er opnaaet i en anden medlemsstat - der kunne berettige en eventuel indgriben fra Kommissionens side.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1520/97 af Caroline JACKSON til Kommissionen. Information til blinde via brailleskrift



EF-Tidende nr. C 367 af 04/12/1997 s. 0129



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1520/97 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (5. maj 1997) Om: Information til blinde via brailleskrift Vil Kommissionen oplyse, om den har planer om i fremtiden at goere information om Kommissionens programmer for handicappede, som eventuelt er relevante for blinde og svagtseende tilgaengelig via brailleskrift? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (29. maj 1997) Alle Kommissionens officielle dokumenter om integration af handicappede (program, rapport, resolution, europaeisk vejledning, etc.) og tidsskrifterne Helioscope og Helios Flash har i et stykke tid ogsaa vaeret tilgaengelige for blinde og svagtseende i form af disketter paa de forskellige forhaandenvaerende sprog. Interesserede kan henvende sig til Kommissionen for at faa udleveret »diskette«-udgaven af de dokumenter, de maatte oenske, med henblik paa at omsaette dem til brailleskrift eller udskrive dem saaledes, at de er tilpasset til svagtseende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1185/97 af Arlindo Cunha (PPE) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Direkte udligningsstoette

Ifoelge Kommissionens regnskaber, jf. Revisionsrettens aarsberetning for 1995, s. 62, EFT C 340 af 12.11.1996, beloeb de samlede udgifter til direkte prisudligningsstoette i 1995 sig til 18.750,1 mio ecu.

Kan Kommissionen oplyse om antallet af stoetteberettigede og om det samlede beloeb, der er modtaget i stoette inden for hver af nedenstaaende kategorier - for hele EU og for hver enkelt medlemsstat?

50.000-100.000 ecu 100.000-500.000 ecu 500.000-1.000.000 ecu over 1.000.000 ecu.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. april 1997)

Da Kommissionen refunderer medlemsstaternes udgifter paa grundlag af en maanedlig, samlet erklaering pr. budgetpost og pr. medlemsstat, raader den ikke over den oenskede fordeling af udgifterne.

Kun hver medlemsstats udbetalende organer raader over disse oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1388/97 af Daniel Féret (NI) til Kommissionen (10. april 1997)

Om: Gennemfoerelse af stoetten til udryddelse af BSE

Gennem aendringsskrivelse nr. 1 blev artikel B1-210 i 1997-budgettet forhoejet med 700 mio ECU til stoette til Det Forenede Kongerige til udryddelse af BSE.

Kommissionen bedes oplyse, hvordan disse udgifter er blevet forpligtet, og hvilke beloeb der hidtil er blevet udbetalt til Det Forenede Kongerige over EU's budget til bekaempelse af BSE?

Kommissionen bedes ligeledes naermere redegoere for, hvordan de britiske myndigheder har anvendt disse beloeb? Svarer Det Forenede Kongeriges indsats, som er blevet finansieret gennem disse midler, paa tilfredsstillende vis til maalsaetningen for de afsatte bevillinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne ved Franz Fischler (6. maj 1997)

Budgetkonto B1-210 vedroerer ikke foranstaltninger til udryddelse af bovin spongiform encephalopati (BSE), men eksportrestitutioner for oksekoed. Denne budgetkonto blev ikke forhoejet i aendringsskrivelse nr. 1/1997.

I aendringsskrivelse nr. 1/1997 foreslog Kommissionen en forhoejelse af kapitel B1-21 (oksekoed) med 1,402 mio. ECU for at tage hensyn til omkostningerne ved de hasteforanstaltninger, der blev foreslaaet i juli 1996 for oksekoed (1,381 mio. ECU), samt omkostningerne ved prisfastsaettelsen for 1996/97 (21 mio. ECU).

Med hensyn til finansiering af foranstaltningerne til udryddelse af BSE i Det Forenede Kongerige er EF-tilskuddet fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen, begraenset til 70% af den udbetalte godtgoerelse til kompensation for handelsvaerdien af de dyr, der slagtes i forbindelse med de noedslagtningsprogrammer, som Raadet besluttede i april 1996, og som Det Forenede Kongerige ivaerksatte.

Foelgende udgifter blev afholdt i 1996 og 1997 og er opfoert paa 1997-budgettet:

>TABLE>

Da Det Forenede Kongerige har haft vanskeligheder med at etablere logistikken for programmet for destruktion af dyr paa over 30 maaneder, der slagtes i forbindelse med de foranstaltninger, der blev vedtaget som foelge af BSE-krisen, hvilket medfoerte forsinkelser i programmet, og da ivaerksaettelsen af programmet for selektiv slagtning ogsaa blev forsinket, blev en del af bevillingerne for regnskabsaaret 1996 overfoert til regnskabsaaret 1997.

Formaalet med disse foranstaltninger er at undgaa enhver risiko for menneskers kontakt med BSE-agensen ved at traekke slagtekroppene ud af foedekaeden for slagtede dyr paa over 30 maaneder og formindske antallet af fremtidige BSE-tilfaelde ved at slagte dyr, der anses for at kunne vaere fodret med inficeret foder (selektiv slagtning). Der er foretaget inspektioner i Det Forenede Kongerige for at kontrollere, om foranstaltningerne anvendes korrekt. Der blev konstateret problemer i forbindelse med programmet for slagtning af dyr paa over 30 maaneder som naevnt ovenfor. De fleste problemer er blevet loest tilfredsstillende. Den selektive slagtning er lige begyndt, og det er endnu for tidligt at udtale sig om dens forloeb.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1574/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Det europaeiske forum om invaliditet

Det nye uafhaengige europaeiske forum om invaliditet moedtes for foerste gang i Dublin i november. Forummet anmodede det irske formandskab om i EF-traktaten at indfoeje en omtale af handicappedes rettigheder.

Forummet vedtog rapporten »Hvordan kan handicappede personer i EU opnaa lige muligheder som borgere?«, som klargoer en raekke punkter vedroerende spoergsmaalet om indfoejelse af en bestemmelse om forskelsbehandling i traktaten.

Kommissionen bedes oplyse, hvorfor der ikke er blevet vedtaget et nyt program om invaliditet til erstatning for HELIOS II, og Kommissionen opfordres til at udarbejde en raekke nye forslag herom.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (17. juni 1997)

Kommissionen forelagde den 30. juli 1996 en meddelelse om en ny faellesskabsstrategi paa handicapomraadet ((Dok. KOM(96) 406 endelig udg. )). Heri tages der hensyn til Helios II-programmets afslutning pr. 31. december 1996, og der fastsaettes nye forslag til aktioner, Kommissionen kan forelaegge paa grundlag af den endelig evaluering af Helios II-programmet.

Kommissionen vil forelaegge den endelige evalueringsrapport om Helios II-programmet for Parlamentet og Raadet i naer fremtid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0337/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - Udgifter til forbrugsstoette i Graekenland

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Af disse udgifter tegnede forbrugsstoetten sig for 268,6 mio og 166,0 mio ecu i henholdsvis 1995 og 1996.

Hvor meget er der i alt ydet i form af forbrugsstoette til olivenolie i Graekenland?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1347/97 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Kvindelige tjenestemaend i Kommissionen

I betragtning af at 27,3% af Europa-Parlamentets medlemmer er kvinder, og at 25% af Kommissionens medlemmer er kvinder, hvor mange procent af de ansatte tjenestemaend i loenklasse A i Kommissionen er kvinder?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-1347/97, E-1349/97, E-1350/97 og E-1351/97 (29. maj 1997)

Antallet af kvinder i de forskellige kategorier i Kommissionen var pr. marts 1997 saaledes:

>TABLE>

Disse tal omfatter kun fastansatte tjenestemaend, der afloennes over driftsbudgettet. Personale, der afloennes over forskningsbudgettet, midlertidigt ansatte og hjaelpeansatte er altsaa ikke omfattet.

Det skal bemaerkes, at Kommissionen har sat aarlige maal for ansaettelse af kvinder for at foroege antallet af kvinder paa alle niveauer i kategori A, herunder i lederstillinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0070/97 af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen (24. januar 1997)

Om: Lande, som drager fordel af landbrugsstoetten og af forsknings- og udviklingspolitikken

I den foerste beretning om samhoerigheden (KOM(96)0542) hedder det overraskende og i modstrid med alle vidnesbyrd, at samhoerighedslandene drager stoerst fordel af den faelles landbrugspolitik og forsknings- og udviklingspolitikken (se s. 87). Hvad bygger Kommissionen denne udtalelse, som svaekker maalsaetningerne for den oekonomiske og sociale samhoerighed og navnlig for strukturfondene, paa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne ved Monika Wulf-Mathies (7. marts 1997)

Udgangspunktet for Kommissionens analyse i samhoerighedsberetningen om Faellesskabets forsknings- og udviklingspolitik (F& U) og den faelles landbrugspolitik er erkendelsen af, at hver politik har sine egne specifikke maalsaetninger. Begge tager hovedsagelig sigte paa at forbedre effektiviteten, mens den faelles landbrugspolitik har specifikke maalsaetninger som fastsat i EF-traktatens artikel 39. Samtidig har begge politikker ved forfoelgelsen af disse maalsaetninger forskellig virkning paa regioner og sociale grupper. I samhoerighedsberetningen, hvor det erkendes, at samhoerighed ikke er hovedformaalet med disse politikker, blev denne virkning soegt belyst.

Beretningen redegoer objektivt om resultaterne af ekstern forskning i den faelles landbrugspolitiks regionale virkninger. Forskningen bekraefter, at den faelles landbrugspolitik generelt resulterede i positive overfoersler til de landdistrikter, der hoerer til de fattigste i EF. Den gavner ogsaa isaer de fattigste medlemsstater med undtagelse af Portugal, selvom situationen i Portugal har bedret sig siden reformen af den faelles landbrugspolitik i 1992. Med hensyn til F& U-politikken viser beretningen, at EF-midlerne saa absolut har tendens til at koncentrere sig paa kontrakter med hovedcentrene i de mere velstaaende medlemsstater. Samtidig har EF's F& U-politik bidraget til samhoerighed, for saa vidt udgifterne er stoerst i de fattigste medlemsstater og regioner i sammenligning med deres F& U-sektors stoerrelse, og saaledes hjulpet dem til at udvikle deres forskningskapacitet.

I samhoerighedsberetningens konklusioner anbefaler Kommissionen forbedringer i baade F& U-politikken og den faelles landbrugspolitik. Kommissionen bekraefter sin hensigt at fortsaette den proces, der blev indledt ved reformen af den faelles landbrugspolitik i 1992, isaer ved indfoerelse af en mere integreret fremgangsmaade ved hjaelp til landdistrikter med vaegt paa miljoemaessige og sociale aspekter.

Med hensyn til F& U gaar Kommissionen ind for, at der laegges stoerre vaegt paa formidling af forskningsresultater i EF og udvikling af en forskningsplan, der er mere afstemt efter de svageste regioners staerke sider. Kommissionen agter at offentliggoere en meddelelse i loebet af i aar for at udlaegge sine synspunkter om, hvordan politikken paa dette omraade kan yde et stoerre bidrag til samhoerighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1299/97 af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Omfanget af projektet »ASIA - ECOBEST« i Centralasien

Kommissionen har besluttet sig for at deltage, ogsaa oekonomisk, i et projekt til fremme af teknologier til beskyttelse af miljoeet i Asien, det saakaldte »ASIA - ECOBEST«-projekt, som instituttet RIET i Singapore skal staa for. I denne forbindelse ville det vaere interessant at vide:

I hvilken grad vil dette projekt beroere lande i Centralasien, navnlig Kasakhstan, Kirgisistan, Usbekistan, Tadsjikistan, Turkmenistan og Mongoliet, i betragtning af de miljoemaessige mangler, som praeger disse lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (5. juni 1997)

RIET og Asia-Ecobest er blevet og bliver fortsat finansieret via budgetpost B7-3010 for oekonomisk samarbejde med Syd- og Sydoestasien. De lande, som det aerede medlem naevner, falder ikke ind under denne budgetpost.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1208/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Raadet (4. april 1997)

Om: Drabet paa den italienske statsborger Giacomo Turra i Colombia

Den 4. september 1995 blev den italienske statsborger Giacomo Turra paa grusom vis myrdet af nogle politifolk i byen Cartagena (Colombia). Han var rejst til dette land for at studere og havde ioevrigt aldrig vaeret mistaenkt eller beskyldt for at udoeve kriminelle aktiviteter.

Siden dette tidspunkt har de colombianske civile og militaere myndigheder med undtagelse af den offentlige anklager trods gentagne forsikringer om oensket om samarbejde paa enhver maade boykottet alle undersoegelser og forhindret, at de politifolk, som havde vaeret hovedpersonerne i den doedbringende gennemprygling, blev stillet for retten.

Kan Raadet oplyse:

1. om der officielt er taget skridt til at kraeve af de colombianske myndigheder, at der kastes fuldt lys over Giacomo Turras doed og at hans mordere stilles for retten?

2. om Raadet ikke anser det for hensigtsmaessigt at ivaerksaette foranstaltninger, ogsaa i form af trusler om sanktioner mod Colombia, for at forhindre, at faellesskabsborgernes liv og sikkerhed bliver udsat for fare paa grund af den kriminelle og skandaloese optraeden, der udoeves af medlemmer af det colombianske nationale politikorps?

Svar (16. juni 1997)

Raadet er ikke i besiddelse af oplysninger i sagen om Giacomo Turra, som det aerede parlamentsmedlem rejser. Raadet vil overveje, hvilke foranstaltninger der eventuelt maatte vaere hensigtsmaessige, naar det har faaet yderligere oplysninger stillet til raadighed.

Raadet foelger til stadighed situationen i Colombia noeje. Det er meget bekymret over den vanskelige menneskerettighedssituation, der goer sig gaeldende i landet, herunder sikkerheden for udenlandske besoegende. Raadet vil fortsaette med at goere de colombianske myndigheder opmaerksom paa dets bekymringer med hensyn til retssikkerheden, menneskerettighederne og demokratiet, ligesom det hidtil har gjort.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1194/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Kloning

Selv om de forsoeg, der har fundet sted i Skotland og New Zealand, har udvidet graenserne for den biogenetiske forskning, har de ogsaa rejst problemet om, hvorvidt der skal indfoeres begraensninger for forskning og videnskabelige forsoeg.

Selv om kloningen udgoer en vigtig videnskabelig landvinding, maa den ud fra en etisk synsvinkel undersoeges, tilpasses og reguleres i et samfund med store behov og begraensede midler.

Kommissionen opfordres til

1. at nedsaette et videnskabeligt udvalg, der skal undersoege de etiske og retlige foelger og mulige scenarier som foelge af kloning

2. at vedtage et direktiv, som indtil videre skal bekraefte konklusionerne i Europaraadets resolution af 16. marts 1989 og resultaterne af den foerste bioetiske konvention, som denne organisation vedtog i december 1996, og som indeholdt et forbud mod kloning af dyr og mennesker

3. at vedtage et direktiv, som paalaegger videnskaben begraensninger med henblik paa overholdelse af etiske vaerdier og hindre videnskabelig manipulation af mennesker.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-1016/97 og E-1194/97 (21. Maj 1997)

Som det er det aerede medlem bekendt, har Kommissionen straks reageret og omgaaende indkaldt den etiske og bioteknologiske raadgivergruppe, som er et uafhaengigt organ under Kommissionen, og som skulle kunne fremsaette en udtalelse herom i loebet af maj maaned. Der er tale om at foretage tilbundsgaaende overvejelser angaaende de etiske foelgevirkninger af kloning generelt set og set i lyset af den seneste tids forsoeg. Raadgivergruppen har endvidere besluttet at afholde en rundbordsdroeftelse om dette emne. Hertil indkaldes en raekke af Europa-Parlamentets medlemmer samt repraesentanter for Kommissionens tjenestegrene, forskere paa hoejt plan samt sagens parter. Kommissionen ansporer kraftigt raadgivergruppen til at tage dette initiativ i form af en aaben dialog.

Desuden verificerer Kommissionen de eventuelle foelgevirkninger heraf for Faellesskabets politik samt Kommissionens muligheder for at gribe ind i det omfang, dens befoejelser paa omraadet tillader det.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1246/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (8. april 1997)

Om: Arbejdsulykker

Antallet af arbejdsulykker i Italien ligger paa ca. 1 mio om aaret, og af dette tal havde 1.153 doedelig udgang i 1996.

Beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed navnlig gennem forbedring af arbejdsmiljoeet er et af maalene i artikel 2 i aftalen om socialpolitik, der er indgaaet mellem Det Europaeiske Faellesskabs medlemsstater (med undtagelse af Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland), og som er vedfoejet protokollen om socialpolitik, der vedtoges i Maastricht sammen med traktaten.

1. Er Kommissionen i besiddelse af oplysninger om arbejdsulykker i alle Unionens medlemsstater i 1996?

2. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe som led i samarbejdet med medlemsstaterne med det formaal at bekaempe ovennaevnte problem, der i vid udstraekning skyldes den manglende respekt for elementaere sikkerhedsforanstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. juni 1997)

Kommissionen skal goere det aerede parlamentsmedlem opmaerksom paa, at maalsaetningen om at forbedre navnlig arbejdsmiljoeet for at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed siden den europaeiske faellesakts ikrafttraeden har vaeret nedfaeldet i artikel 118A i EF-traktaten og ikke blot i protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken.

1. Nej. Arbejdsulykkesstatistikkerne for de enkelte medlemsstater foreligger endnu ikke for 1996. Kommissionen har i Statistics in focus, serien Population and social conditions nr. 2, 1997, offentliggjort de foerste resultater af projektet til harmonisering af arbejdsulykkesstatistikkerne i Faellesskabet for 1993. Resultaterne for 1994 skal efter planen offentliggoeres i loebet af 1997. Det reelle gennemsnitlige antal arbejdsulykker med over tre dages uarbejdsdygtighed til foelge, er paa 4,8 millioner for Faellesskabet som helhed i 1993. I 1993 er det europaeiske totalindeks over forekomsten af arbejdsulykker paa 4.505 pr. 100.000 personer beskaeftiget inden for de seks faelles hovedbrancher.

2. En del af Kommissionens ansvar bestaar i at kontrollere, at medlemsstaterne rent faktisk indarbejder Faellesskabets arbejdsmiljoedirektiver korrekt i national ret. I henhold til subsidiaritetsprincippet er det op til medlemsstaterne - i dette tilfaelde de nationale arbejdstilsyn - at soerge for, at gennemfoerelsen af direktivets bestemmelser kontrolleres og overvaages paa passende maade.

Det boer imidlertid understreges, at Kommissionen i 1995 (afgoerelse 95/319/EF) officielt og formelt oprettede Udvalget af Arbejdstilsynschefer ((EFT L 188 af 9.8.1995. )), der som en af sine hovedopgaver har at fremme samarbejde og oeget udveksling af erfaringer mellem de nationale arbejdstilsynsordninger med hensyn til kontrol med haandhaevelsen af den afledte faellesskabsret vedroerende arbejdsmiljoe for at sikre en ensartet og konsekvent haandhaevelse af denne inden for Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0794/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner

Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost A-3058 (Andre tilskud) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (25. april 1997)

Paa Parlamentets anmodning er Kommissionen for tiden i faerd med at udarbejde en omfattende og detaljeret rapport om alle de tilskud, der er bevilget i 1996 over budgettets kapitel A-30.

Kommissionen henviser det aerede medlem til denne rapport, der vil blive sendt til Parlamentets budgetkontroludvalg, saa snart den foreligger.