ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2819/01

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(10. oktober 2001)

Om: Fremme af alternative energikilder

Den formelle vedtagelse af Parlamentets og Rådets direktiv til fremme af elektricitet fremstillet af alternative energikilder er nu klar. Der er enighed om, at ikke-separat indsamlet husholdningsaffald ikke skal fremmes i forbindelse med en fremtidig støtteordning, hvis dette undergraver hierarkiet.

Hvornår kan vi forvente, at Kommissionen redegør for sin holdning til den fremtidige støtteordning, og hvordan vil den omfatte sorteret affald?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(14. november 2001)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet blev vedtaget den 27. september 2001 og træder i kraft på datoen for sin offentliggørelse.

I henhold til nævnte direktivs artikel 4 skal Kommissionen senest fire år efter direktivets ikrafttræden forelægge en veldokumenteret rapport om de erfaringer, der er gjort med anvendelsen og sameksistensen af de forskellige nationale ordninger. I denne rapport vurderer Kommissionen de nationale ordningers bidrag til at nå de opstillede mål, herunder deres omkostningseffektivitet. Rapporten skal om nødvendigt ledsages af et forslag fra Kommissionen til en fællesskabsramme for ordninger for støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder.

Af de ovenfor anførte grunde vil Kommissionen ikke på kortere sigt fremsætte forslag til en fællesskabsramme for støtteordninger som omhandlet i artikel 4. Der skal først indhøstes praktiske erfaringer med direktivets gennemførelse og de nationale støtteordninger, inden der træffes afgørelse om, hvordan separat indsamlet husholdningsaffald skal behandles i et eventuelt fremtidigt forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2476/01

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(13. september 2001)

Om: Skabelse af en særlig europæisk enhed for imødegåelse af demonstrationer

Den tyske indenrigsminister, Otto Schily, forelagde for nylig et forslag, som fik støtte fra hans italienske kollega, Claudio Scajola, om oprettelse af en særlig enhed, hvis hovedopgave skulle være at imødegå demonstrationer af ballademagere, der vil bekæmpe globaliseringen.

Dette forslag, der suppleres af yderligere planer, såsom (se Rådets afgørelse af 13. juli 2001) oprettelse af arkiver i hvert land over bestemte personer eller myndighedernes overvågning af disse personer på grund af indblanding i lignende demonstrationer, mangler ethvert retsgrundlag og strider imod bestemmelserne om personers frie bevægelighed inden for Den Europæiske Union. Kan Kommissionen i sin egenskab af fællesskabsrettens vogter oplyse, hvorvidt det ovennævnte forslag er i overensstemmelse med Amsterdamtraktatens bestemmelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(22. oktober 2001)

Kommissionen er bekendt med et forslag, som den tyske forbundsregering har forelagt Rådet vedrørende oprettelse af særlige enheder, som skal garantere sikkerheden ved Det Europæiske Råds møder og andre tilsvarende begivenheder. Rådet har endnu ikke vedtaget dette forslag.

Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt Kommissionen i sin egenskab af fællesskabsrettens vogter finder forslaget foreneligt med Amsterdam-traktaten, ønsker Kommissionen først at understrege, at opretholdelse af den offentlige orden og sikkerheden henhører under medlemsstaternes kompetence som omhandlet i artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Union samt i artikel 64 (tidl. artikel 73l) i EF-traktaten. I det tyske dokument stilles der forslag om oprettelse af fællesstandarder for træning og udrustning af medlemsstaternes eksisterende særlige enheder, som har til opgave at sikre den offentlige sikkerhed og orden. Dette er foreneligt med artikel 30, stk. 1, litra a), b), c) og d), i traktaten om Den Europæiske Union.

Hvad angår det ærede medlems påstand om, at de foranstaltninger, som Rådet nåede til enighed om den 13. juli 2001, mangler ethvert retsgrundlag, ønsker Kommissionen at påpege, at disse foranstaltninger er baseret på eksisterende lovtekster specielt bestemmelserne i konventionen til gennemførelse af Schengen-aftalen (artikel 46) samt fælles aktion 97/339/RIA vedtaget af Rådet den 26. maj 1997 på grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union vedrørende samarbejde om offentlig orden og sikkerhed(1).

(1) EFT L 147 af 5.6.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1220/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(24. april 2001)

Om: Løfter om ansættelser som led i et projekt finansieret af Kommissionen trukket tilbage af det statslige selskab for kulturel udvikling af Agrinio

Det statslige selskab for kulturel udvikling af Agrinio (DEPAA), der er ansvarlig for gennemførelsen af foranstaltningen skabelse og forvaltning af nye strukturer hhv. nye afdelinger i allerede eksisterende vuggestuer og/eller børnehaver og/eller fritidshjem, der modtager støtte fra såvel Regionaludviklingsfonden som Socialfonden, indledte ved afgørelse nr. 75/4-11-1999 en udvælgelsesprocedure med henblik på besættelse af stillinger i de ovennævnte institutioner. Ved bedømmelseskomitéens afgørelse nr. 88/18-12-1999 godkendtes de kandidater, som opfyldte de kriterier, som denne komité havde fastlagt, og der blev underskrevet

arbejdskontrakt. Pludselig trak DEPAA's bestyrelse med sin afgørelse nr. 1/12-1-2000 bedømmelseskomitéens afgørelse nr. 88/18-12-1999 tilbage, og udvalgte med afgørelse nr. 3/15-1-2000 andre kandidater til ansættelse uden først at trække den arbejdskontrakt, der var indgået med de tidligere anerkendte ansøgere, tilbage. Ved afgørelse nr. 246/2000 blev de forbigåede kandidaters klager delvis imødekommet, og DEPAA er nu forpligtet til at betale erstatning.

Kommissionen bedes besvare følgende:

1. Er Kommissionen informeret om det ovennævnte problem?

2. Er de afgørelser, der er truffet af DEPAA, i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne?

3. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sørge for, at disse programmer gennemføres på mere gennemskuelig vis?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(29. juni 2001)

Kommissionen har anmodet de græske myndigheder om at blive informeret om den sag, der omtales af det ærede medlem.

Det viser sig, at denne foranstaltning alligevel ikke er blevet finansieret af Den Europæiske Socialfond, og at strukturfondsbestemmelserne ikke finder anvendelse i denne sag.

I øvrigt henhører vurderingen af ansøgere med henblik på indgåelse af en arbejdskontrakt, såvel som eventuelle opsigelser af sådanne kontrakter, under landets egen ret, og det er op til den nationale domstol og/eller forvaltning at løse alle former for stridsspørgsmål, der måtte hidrøre fra den omtalte sag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1727/01

af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(14. juni 2001)

Om: Sjældne sygdomme

Hvorledes ser situationen ud med hensyn til sjældne sygdomme i forbindelse med indsatsen til fremme af folkesundheden? Hvorledes agter Kommissionen at sikre, at der tages fat på sådanne sygdomme og hvilke yderligere krav vil der blive fremsat om forslag på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. september 2001)

EF-handlingsprogrammet for 1999-2003 vedrørende sjældne sygdomme er et vigtigt led i samordningen af EU's politik på folkesundhedsområdet. Programmet blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet den 29. april 1999(1) og er et ud af otte fællesskabshandlingsprogrammer vedrørende folkesundhed.

I de kommende måneder vil der blive offentliggjort en fælles indkaldelse af forslag for 2002 vedrørende de otte nuværende programmer, bl.a. om sjældne sygdomme. Kommissionen vil i forbindelse med gennemførelsen af disse programmer sørge for, at de forskellige tiltag supplerer hinanden og stemmer overens med anvendelsesområde og målsætninger i Fællesskabets sundhedsstrategi og forslaget til et nyt folkesundhedsprogram(2), som blev forelagt sidste år for at sikre en mere målrettet indsats og en bedre synergi mellem de forskellige tiltag.

Dette program skal erstatte de otte nuværende folkesundhedsprogrammer og har følgende tre hovedaktionslinjer:

- bedre sundhedsinformation

- hurtig reaktion på sundhedsrisici og

- håndtering af sundhedsdeterminanter.

Når det nye folkesundhedsprogram er vedtaget, bliver de nuværende otte programmer ophævet. Indsatsen mod sjældne sygdomme fortsættes under det nye program.

EU's strategi for sjældne sygdomme har også udviklet sig inden for to andre politikker:

- Der forskes i sjældne sygdomme under Fællesskabets rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, og i forslaget til det næste rammeprogram (2002-2006) er der i lighed med det femte rammeprogram en udtrykkelig henvisning til sjældne sygdomme.

- Inden for lægemiddelpolitikken indgår Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 141/2000 af 16. december 1999 om lægemidler til sjældne sygdomme(3) nu i Fællesskabets regelværk og er som sådan til konkret gavn for patienter med sjældne sygdomme.

(1) Nr. 1295/99/EF (EFT L 155 af 22.6.1999, s. 1).

(2) KOM(2000) 285 endelig udg. af 16.5.2000.

(3) EFT L 18 af 22.1.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2461/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. september 2001)

Om: Medlemsstaternes tendens til storhedsvanvid ved udvidelse af deres centrale lufthavne og bæredygtig udvikling i Den Europæiske Union

Hvad er Kommissionens strategiske holdning til medlemsstaternes tendens til storhedsvanvid ved udvidelse af deres centrale lufthavne og med dem deres vigtigste flyselskaber ud fra et perspektiv, som endog omfatter et forsøg på at centralisere den økonomiske magt, sådan som det sker i den spanske stat med Madrid i forhold til den nødvendige decentralisering af lufttrafikken i overensstemmelse med de målsætninger og programmer for bæredygtig udvikling, som Den Europæiske Union officielt har antaget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(19. oktober 2001)

Beslutninger om udvidelse af lufthavnskapacitet falder hovedsageligt under medlemsstaternes kompetence. Udvidelse af kapaciteten i bestemte centrallufthavne er et af de mulige svar på behovet for større lufthavnskapacitet. Sådanne projekter skal overholde forpligtelserne i Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet(1), ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997(2) som sikrer, at medlemsstaternes myndigheder integrerer miljøhensyn i planlægning og gennemførelse af en ny lufthavnskapacitet.

Kommissionen identificerer i sin nyligt offentliggjorte hvidbog Den europæiske transportpolitik frem til 2010: de svære valg(3), manglen på lufthavnskapacitet som et af de vigtigste problemer for lufttransport i Europa. Hvidbogen går ind for en afbalanceret strategi, som ikke kun skal bygge på opførelse af ny infrastruktur, men også udnytte den eksisterende kapacitet bedre samt fremme af intermodalitet mellem lufttransport og jernbanetransport.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985.

(2) EFT L 73 af 14.3.1997.

(3) KOM(2001) 370 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2338/01

af Graham Watson (ELDR) til Rådet

(3. august 2001)

Om: Begrænsning af religionsfriheden

Valget af religion er en grundlæggende frihedsrettighed og derfor en grundlæggende menneskerettighed i henhold til EU-charteret om grundlæggende rettigheder. Mener Rådet på baggrund heraf, at den lov, som Frankrig har vedtaget vedrørende begrænsning af religionsfrihed (tekst nr. 676, vedtaget den 30. maj 2001), krænker ovennævnte charters bestemmelser?

Svar

(6. december 2001)

Rådet minder det ærede parlamentsmedlem om erklæring nr. 11 knyttet til Amsterdam-traktaten om kirkers og konfessionsløse organisationers status, hvori Den Europæiske Union erklærer, at den respekterer og ikke anfægter den status i henhold til national lovgivning, som kirker og religiøse sammenslutninger eller samfund har i medlemsstaterne. I samme erklæring tilføjer Den Europæiske Union, at den ligeledes respekterer filosofiske og konfessionsløse organisationers status.

I det foreliggende tilfælde er Rådet ikke orienteret om den sag, som det ærede parlamentsmedlem henviser til.

I øvrigt minder Rådet det ærede parlamentsmedlem om, at bortset fra tilfælde, hvor der indbringes en sag for Rådet i henhold til artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union, tilkommer det ikke Rådet at udtale sig om medlemsstaternes respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2041/01 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen. Svar på forespørgsel E-3951/00.



EF-Tidende nr. 081 E af 04/04/2002 s. 0001 - 0001



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2041/01 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (13. juli 2001) Om: Svar på forespørgsel E-3951/00 Jeg henviser til min skriftlige forespørgsel af 4. december 2000 om anvendelse af EU-midler i Spanien (E-3951/00(1)). Da De i Deres svar af 22. december meddeler, at Kommissionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, beder jeg Dem om at fremsende mig disse oplysninger. (1) EFT C 136 E af 8.5.2001, s. 239. Samlet supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodipå skriftlige forespørgsler E-3951/00-og E-2041/01 (23. november 2001) I forlængelse af sit svar af 22/12/2000(1) fremsender Kommissionen nu de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat (1) EFT C 136 E af 8.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2544/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2001)

Om: Fremme af udnyttelsen af vindenergi

EU erklærer ofte sin hensigt om at fremme udnyttelsen af de miljøvenlige energiformer, såsom vindenergien. Som led heri er der blevet skabt adskillige vindmølleparker, især i lande med et stort vindpotentiale, såsom Grækenland. Ikke desto mindre er mange af generatorerne i disse vindmølleparker sat ud af drift med det resultat, at de forbliver inaktive og frembyder et nærmest nedslående syn i områder, som ikke har andre energiressourcer, såsom f.eks. på Skiros, Ikaria, Evia, Kreta m.m.

Kan Kommissionen oplyse, om den ved, hvor mange af de generatorer, som den har ydet støtte til, og som er blevet installeret i vindmølleparker i Grækenland, der er i drift i dag? Hvor mange af disse generatorer er sat ud af drift? Præcist hvilke beløb har EU stillet til rådighed til installering af vindgeneratorer i Grækenland? Hvilke organer er disse midler blevet udbetalt til?

Har Kommissionen undersøgt, hvorfor disse generatorer i så stor udstrækning er blevet en fiasko? Hvilke initiativer har Generaldirektoratet for Forskning taget for at fremme denne miljøvenlige energiform, og hvad er der i forbindelse med det nye program, som skulle efterfølge det femte rammeprogram, blevet stillet i udsigt med henblik på at sikre, at der konstant vil være tilstrækkelige ressourcer til rådighed, og det vil være muligt at undgå sådanne situationer som den, der f.eks. opstod ved nedskæringen af bevillingerne til den miljøvenlige nukleare fusion i det foreløbige budgetforslag for 2002?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af af Loyola de Palacio

(26. oktober 2001)

Kommissionen indsamler alle nødvendige oplysninger for at besvare spørgsmålet i detaljer. Den meddeler resultatet af undersøgelserne hurtigst muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2024/01

af Paul Lannoye (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Dyreforsøg

Der henvises til, at EU-lovgivning som f.eks. Rådets forordning 793/93(1) og Rådets direktiv 86/609(2), 67/548(3), 91/414(4) og 98/8(5) nu som en selvfølge understreger, at dobbelttestning på hvirveldyr bør undgås og med henblik herpå enten kræver eller opfordrer til udveksling af oplysninger.

- Hvilke skridt agter Kommissionen på baggrund heraf at tage inden for de forskellige sektorer, hvor der finder dyreforsøg sted, for at sikre, at dobbelttestning ikke finder sted?

- Hvad er omfanget of dobbelttestning i hver enkelt af disse sektorer?

- Hvilke planer af lovgivningsmæssig og/eller administrativ art har Kommissionen med henblik på at sikre, at dobbelttestning ophører?

(1) EFT L 84 af 5.4.1993, s. 1.

(2) EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1.

(3) EFT B 196, af 16.8.1967, s. 1.

(4) EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.

(5) EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. oktober 2001)

I de direktiver, det ærede medlem henviser til, betones det ganske rigtigt, at man bør undgå at udføre samme forsøg to gange. Ifølge direktiv 67/548/EØF, 91/414/EØF og 98/8/EF(1) kan medlemsstaterne ydermere indføre nationale forholdsregler, der gør det obligatorisk at deles om forsøgsdata, og flere medlemsstater har da også gjort dette. I henhold til Rådets direktiv 86/609/EEF(2) kontrollerer Kommissionen anvendelsen af forsøgsdyr ved regelmæssig indhentning af statistiske oplysninger om brugen af dyr til forsøg i Fællesskabet.

I den nyligt offentliggjorte hvidbog med titlen Strategi for en ny kemikaliepolitik(3) foreslås det, at man udbreder den eksisterende bedste praksis til hele Fællesskabet. I hvidbogens tiltag 5F hedder det:

Lovgivningen bør indeholde specifikke bestemmelser om, at gentagelse af undersøgelser, der indebærer forsøg med hvirveldyr, bør undgås. Den, der gentager en undersøgelse, undtages ikke fra pligten til at godtgøre den part, som besidder ejendomsretten til den første undersøgelse.

Kommissionen tror på, at dette vil kunne bidrage til at bringe dobbelttestning til ophør.

(1) Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer; Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter.

(2) Rådets direktiv 86/609/EØF af 24. november 1986 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål.

(3) KOM(2001) 88 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2339/01

af Pat Gallagher (UEN) til Rådet

(3. august 2001)

Om: Europarådets charter for mindretalssprog og regionale sprog

Kan Rådet medgive, at de 40 regionale sprog og mindretalssprog, der tales i Europa, er en afgørende del af Europas kulturarv og derfor bør beskyttes og

fremmes? Er det enig i, at hver medlemsstats og hvert ansøgerlands undertegnelse af Europarådets charter for mindretalssprog og regionale sprog er et nødvendigt led i bevarelsen af kulturelle særpræg?

Svar

(6. december 2001)

Med hensyn til regionale sprog og mindretalssprog vil Rådet gerne minde om det mål, som er nedfældet i traktatens artikel 151, stk. 1, og ifølge hvilket Fællesskabet bidrager til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet det respekterer den nationale og regionale mangfoldighed .

Det skal dog over for det ærede parlamentsmedlem påpeges, at det ikke tilkommer Rådet at udtale sig om, hvorvidt et land bør undertegne Europa-Rådets pagt om regionale sprog og mindretalssprog, idet dette må være op til hvert enkelt land, som er medlem af Europa-Rådet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2065/01

af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Det fælles europæiske luftrum

Hvad er de nøjagtige årsager til forsinkelserne i forbindelse med gennemførelsen af det fælles luftrum?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-2064/01, E-2065/01 og E-2066/01

(17. september 2001)

Kommissionen har forklaret baggrunden for sit initiativ vedrørende det fælles luftrum i sine svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsler nr. P-0312/01(1) og P-2062/01(2).

Kommissionen er klar over, at der er behov for at fremsætte forslag til foranstaltninger meget hurtigt for at afhjælpe forsinkelser og tage fat på problemerne med tilrettelæggelse af den eksisterende lufttrafikstyring og den har derfor indledt sit arbejde endnu før afslutningen på rapporten fra gruppen på højt plan, som er nævnt i tidligere svar, med henblik på at forberede den tekniske baggrund for eventuelle lovgivningsforslag.

I forbindelse hermed er der givet en række forskellige undersøgelser i opdrag, hvis resultater findes på netadressen: http://europa.eu.int/comm/transport/themes/air/english/single_eur_sky_en.html; og som drøftedes på en offentlig workshop i slutningen af maj 2001.

Kommissionen forventer nu at kunne fremsætte forslag til retsakter lige efter sommerpausen.

Kommissionen mener derfor ikke, at der har været tale om forsinkelse, for så vidt angår forberedelsen af forslagene vedrørende det fælles luftrum.

I betragtning af Kommissionens erfaringer på området flytransport, hvor flere af dens forslag er blevet forsinket i Rådet på grund af vanskelighederne vedrørende deres anvendelse på lufthavnen i Gibraltar, håber den, at Det Forenede Kongerige og Spanien kan love, at disse vanskeligheder ikke opstår i forbindelse med forslagene om det fælles luftrum.

Kommissionen bemærker sig, at der er ved at blive etableret kontakter mellem de pågældende medlemsstater om dette spørgsmål, og udtrykker håbet om, at disse kontakter vil munde ud i en snarlig enighed. Dog kan Kommissionen, da den ikke deltager i disse drøftelser, ikke oplyse det ærede medlem om, hvor langt disse drøftelser er nået, eller hvad de måtte indebære.

(1) EFT C 235 E af 21.8.2001.

(2) EFT C 350 E af 11.12.2001, s. 237.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2040/01

af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Negligering af vindenergi i forslag til næste rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (2002-2006)

Hvad er begrundelsen for, at Kommissionen under afsnittet om Bæredygtig udvikling og globale miljø- og klimaændringer i Europa-Kommissionens forslag til næste rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling(1) (2002-2006) fuldstændigt har negligeret betydningen af vindenergi som vedvarende energikilde?

(1) KOM(2001) 94.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(13. september 2001)

Kommissionens forslag til nyt rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og det senere fremsatte særprogramforslag er for tiden til behandling i Parlamentet og Rådet efter den fælles beslutningsprocedure. Efter disse forslag skal der ydes tilskud til forskning, teknologiudvikling og demonstration inden for vedvarende energi, herunder vindenergi, under det udvalgte forskningstema Bæredygtig udvikling og globale miljø- og klimaændringer. På kort og mellemlangt sigt vil Kommissionen koncentrere sin indsats om at forskyde den faktiske energibalance over mod mere bæredygtige systemer hvor kraftvarmeproduktion kombineres med nye og vedvarende energikilder, og om at øge de vedvarende energikilders andel fra 6 til 12 procent frem til 2010. Forskningen vil koncentrere sig om hvordan man kan øge omkostningseffektiviteten og pålideligheden af de vigtigste nye og vedvarende energikilder, og om hvordan de kan kombineres med konventionel energiproduktion. På længere sigt er målet at udvikle vedvarende og forureningsfrie energikilder der kan integreres effektivt i en bæredygtig sammensætning af energiforsyningen, både til stationære anvendelser og i transporten.

Efter det nye rammeprogramforslag kan forskning, teknologiudvikling og demonstration inden for vedvarende energikilder også indgå i aktiviteter til støtte for EU's politikker og i aktiviteter der skal styrke det europæiske forskningsrum ved samordning af Fællesskabets og medlemsstaternes aktiviteter. Fællesskabets forskning forventes at blive et middel til at få et samarbejde i stand mellem ledende aktører, og det vil styrke Europas stilling i den internationale konkurrence.