SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0420/03

af Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2003)

Om: Fartøjet Stemnitsa

EU's kommende ansvarlige for søfartssikkerhed, Willem de Ruiter, har til finske medier udtalt, at den sikkerhedsrisici, som er forårsaget af olietankskibet Stemnitsa, der sejler i Østersøen, er en sag mellem Finland og Rusland, som EU ikke kan gribe ind i.

Kommissionen bedes præcisere, hvorfor EU ikke skulle kunne foretage sig noget i denne sag. Stemnitsa sejler under græsk flag, så sagen kan næppe anses for alene at angå Finland og Rusland. Desuden skal det bemærkes, at Østersøen praktisk taget er et indre EU-farvand: Allerede i henhold til programmet om den nordiske dimension er beskyttelsen af Østersøen et spørgsmål af central betydning.

Ifølge de Ruiters udtalelser findes der ikke på fællesskabsniveau bestemmelser om isforstærkning på olietankskibe. Jeg vil dog gerne gøre opmærksom på, at der i EU's nordligste egne hvert år forekommer is, som er et vilkår, der er betinget af naturen. Det kan derfor næppe påstås, at EU ikke er berørt af dette spørgsmål.

Hvilke initiativer vil Kommissionen iværksætte for at hindre, at olietankskibe, der som Stemnitsa savner en tilstrækkelig isforstærkning, sejler under isforhold, som de ikke beregnet til, og som udgør en betydelig sikkerhedsrisiko?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-0384/03, P-0408/03, E-0410/03 og E-0420/03

(14. marts 2003)

Kommissionen er opmærksom på vanskelighederne ved at navigere i Den Finske Bugt og deler de finske myndigheders betænkeligheder ved de risici, der er forbundet med søtransport af kulbrinter i vinterperioden.

Kommissionen har på nært hold fulgt den situation, som er opstået, da olietankskibet Stemnitsa anløb Primorski-terminalen. Den har meddelt de russiske myndigheder sin bekymring i lyset af de ekstraordinært vanskelige isforhold i Den Finske Bugt.

Efter Erika- og Prestige-katastrofen har Kommissionen ved flere lejligheder fremhævet, at det haster med at træffe alle nødvendige harmoniserede foranstaltninger for at forebygge nye katastrofer i EU's farvande, herunder i Det Baltiske Hav. Inden for rammerne af aftalen om forbindelserne mellem EU og Rusland er der etableret kontakter med de russiske myndigheder for at sikre overholdelsen af de foranstaltninger, som EU har indført for at gøre olietransporter ad søvejen mere sikre navnlig forbuddet mod at transportere svær fuelolie i enkeltskrogede olietankskibe.

Dog må det fremhæves, at EU rent juridisk ikke har kompetence til at regulere passagen i internationalt farvand af fartøjer, som transporterer potentielt farlige laster, selv om denne passage foregår nær medlemsstaternes kyster, og selv om denne passage finder sted under de isforhold, som hersker i Det Baltiske Hav i vinterperioden.

Derfor finder Kommissionen det nødvendigt at få ændret den internationale havret for at skabe en bedre ligevægt mellem den frie bevægelighed og interesserne for kystmedlemsstaterne, som skal kunne beskytte deres kyster mod miljøkatastrofer.

Kommissionen har anmodet alle EU's nabolande og sine væsentligste partere om at skærpe foranstaltningerne for at forbedre den internationale ret med hensyn til forurening fra skibe. Den har opfordret alle medlemsstater til aktivt at støtte tilpasningen af havrettens bestemmelser til de nye krav til søfartssikkerhed i det 21. århundrede inden for FN, Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) og andre kompetente instanser.

Endelig ønsker Kommissionen at præcisere, at artiklerne i pressen ikke nødvendigvis er udtryk for Kommissionens holdning og heller ikke, i det konkrete tilfælde, for holdningen hos den administrerende direktør for det europæiske agentur for søfartssikkerhed.

Angående det specifikke spørgsmål om navigering under isforhold må det bemærkes, at der ikke findes nogen fællesskabslovgivning på området, og at en sådan ikke vil kunne omfatte fartøjer i transit, som ikke anløber EU-havne. Inden for rammerne af de foranstaltninger, som EU allerede har truffet for at undgå ulykker med olietankskibe, kan direktivet om overvågning og kontrol af skibsfarten give de kompetente myndigheder mulighed for at hindre fartøjer i at stå til søs under vanskelige klimaforhold. Direktivet giver også medlemsstaterne øgede beføjelser til at skride ind over for en truende ulykke eller forurening.

Kommissionen er under alle omstændigheder parat til fuldt ud at støtte de finske myndigheder med henblik på at opnå en aftale med kyststaterne omkring Den Finske Bugt om sikkerhedsregler for transport af kulbrinter ad søvejen under isforhold.