ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0258/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(7. februar 2002)

Om: Møntningsgevinstprognose for 2002

1. Vil Kommissionen beregne, hvor stor en møntningsgevinst der tilfalder hver enkelt medlemsstats centralbank, på grundlag af en prognose for 2002 (der tager højde for Den Europæiske Centralbanks nye fordelingsnøgle for møntningsgevinsten) eller ved at anvende den nye nøgle på den faktiske møntningsgevinst i 2001?

2. Vil den udtrykke dette som en del af BNP i hvert enkelt tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(20. marts 2002)

1. Det Europæiske Centralbanksystem (i det følgende: Eurosystemet) har til opgave at beregne de monetære indtægter (ofte benævnt møntningsgevinsten). Centralbankerne i Eurosystemet skal anvende koefficienterne i den justeringsordning, som Styrelsesrådet blev enige om i december 2001. Sådanne beregninger afhænger endvidere af rentesatsforventninger, som Kommissionen har besluttet, at den ikke vil offentliggøre regelmæssigt, da Den Europæiske Centralbank (ECB) har det fulde ansvar for fastsættelsen af rentesatserne i eurozonen. De afhænger endvidere i høj grad af prognosen for udviklingen i det monetære grundlag i eurozonen i 2002, som formentlig er vanskelig at beregne på grund af de særlige omstændigheder (f.eks. overgangen til euroen og en periode med dobbeltvalutaer).

Kommissionen er derfor ikke i stand til at anstille noget skøn over de enkelte medlemsstaters monetære indtægter. Det anføres, at selv centralbankerne inden for Eurosystemet har tilkendegivet, at de ikke endnu kan fremkomme med nogen endelige beregninger (f.eks. Bundesbanks direktør Welteke ved pressekonferencen den 13. december 2001).

Hvad angår den formel, der anvendes ved fordelingen af de monetære indtægter, understreges det, at den fordelingsnøgle, der gælder for de monetære indtægter i 2002, er fastsat til 1, dvs. det gamle og nye fordelingsmønster er ens i 2002 (se nærmere i De Europæiske Fællesskabers Tidende(1).

2. Under henvisning til svaret på ovennævnte spørgsmål foreligger der ikke sådanne oplysninger.

(1) EFT L 337 af 20.12.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0322/02 af John Purvis (PPE-DE) til Kommissionen. Forberedelser til mødet i Det Europæiske Råd i Barcelona.



EF-Tidende nr. 277 E af 14/11/2002 s. 0035 - 0035



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0322/02 af John Purvis (PPE-DE) til Kommissionen (12. februar 2002) Om: Forberedelser til mødet i Det Europæiske Råd i Barcelona Det Europæiske Råd opfordrede under sit møde i Lissabon i 2000 Rådet og Kommissionen til inden udgangen af 2000 at aflægge rapport om den igangværende revision af EIB's og EIF's finansielle instrumenter med henblik på at omdirigere midlerne, så der ydes støtte til iværksættere, højteknologivirksomheder og mikrovirksomheder samt andre initiativer med risikovillig kapital, der foreslås af EIB. Har Kommissionen aflagt rapport herom? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (25. marts 2002) Ja, Kommissionen har sammen med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) udarbejdet en meddelelse fra Kommissionen med titlen Revisionen af EU's særlige finansielle instrumenter for SMV'er(1), som blev positivt modtaget af Ecofin-Rådet den 7. november 2000. (1) KOM(2000) 653 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0856/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(27. marts 2002)

Om: Drab begået af Ariel Sharons tropper i de palæstinensiske flygtningelejre

Som bekendt kan konflikten mellem Israel og Palæstina kun bringes til ophør, efter at alle voldshandlinger er indstillet, og de to stater har anerkendt hinanden. Der findes imidlertid en særdeles grusom form for vold, som i straffemæssig henseende kan sammenlignes med den, der overgik jøderne i Europa for 60 år siden. Den praktiseres af Ariel Sharons tropper, som i går endnu en gang dræbte 22 personer i en flygtningelejr i Palæstina og herudover tilbageholdt tusindvis af palæstinensere på infam vis.

Hvilke foranstaltninger vil Rådet træffe i forhold til disse handlinger, som indgyder alle retsindige mennesker en følelse af rædsel og skam?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-0856/02 og E-0859/02

(22. juli 2002)

Rådet vil ikke kommentere den specifikke påstand, som det ærede parlamentsmedlem henviser til, da det ikke har alle de nødvendige oplysninger. Formandskabet understregede i sin erklæring på Den Europæiske Unions vegne af 20. april 2002 vigtigheden af det initiativ, FN's generalsekretær har taget til at indhente præcise oplysninger om begivenhederne i flygtningelejren i Jenin. Den Europæiske Union har desuden indtrængende henstillet, at organisationer, der yder medicinsk og humanitær bistand, øjeblikkeligt får adgang til de palæstinensiske befolkningsgrupper, som fastsat i FN's Sikkerheds resolution 1405 af 19. april 2002. Sikkerhedsrådet giver udtryk for sin bekymring over den frygtelige situation, disse befolkningsgrupper befinder sig i.

EU har flere gange opfordret begge parter til at bryde voldscyklussen. Formandskabet og den højtstående repræsentant opfordrede den 10. april 2002 i en fælles erklæring med FN's Generalsekretær, USA og Rusland bl.a. Israel til at afstå fra overdreven magtanvendelse og til at gøre sit yderste for at sikre civilbefolkningens beskyttelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0795/02

af Feleknas Uca (GUE/NGL) til Kommissionen

(20. marts 2002)

Om: Forbud mod sammenslutningen af Alevi- og Bektashi-institutioner i Tyrkiet

Den 13. februar 2002 forbød 2. distriktsdomtol sammenslutningen af Alevi- og Bektashi-institutioner på grund af påståede overtrædelser af Tyrkiets foreningslovgivning. Omkring 20 mio. mennesker i Tyrkiet tilhører den alevitiske trosretning.

I forbindelse med forbudet refererer domstolen til foreningslov nr. 2098, ifølge hvis paragraf 5 krænkelser af enheden mellem det tyrkiske folk og dets land, som gennemføres for et sprog, en race, en religion eller en befolkningsgruppe, er strafbare.

Disse bestemmelser er uforenelige med et pluralistisk og demokratisk samfund og strider mod retten til tros- og meningsfrihed.

1. Er Kommissionen bekendt med forbudet mod denne trosretning?

2. Hvorledes ser kommissionen på Tyrkiets foreningsret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(29. april 2002)

Kommissionen er bekendt med, at civilretten i Ankara den 13. februar 2002 har forbudt kultursammenslutningen af Alevi og Bektashi-institutionerne.

Kommissionen har noteret sig bemærkningerne fra anklageren, hvorefter det i henhold til artikel 14 og 24 i den tyrkiske forfatning og artikel 5(1) i foreningsloven ikke er muligt at oprette en sammenslutning med navnet Alevi eller Bektashi i Tyrkiet.

Sammenslutningen har for nylig indgivet appel til kassationsdomstolen. Kommissionen var allerede på dette tidspunkt blevet informeret om, at appellen ville blive afvist og sagen forelagt Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.

Kommissionen har i sin periodiske rapport allerede gjort opmærksom på lovens restriktive karakter og ligeledes dens restriktive anvendelse. Dette spørgsmål behandles regelmæssigt i den politiske dialog mellem Den Europæiske Union og Tyrkiet.

Den sidste række lovændringer, der blev vedtaget af den tyrkiske nationalforsamling den 26. marts 2002, indeholder visse ændringer af foreningsloven, men dog ikke af artikel 5, stk. 5, der dannede grundlag for det nylige forbud mod kultursammenslutningen af Alevi og Bektash-institutionerne. Kommissionen er derfor fortsat kritisk med hensyn til, hvorledes foreningsfriheden bliver overholdt i Tyrkiet.

(1) I artikel 5, stk. 5, i foreningslovgivningen bestemmes det, at det er forbudt at oprette en forening, der har til formål at iværksætte aktiviteter til gunst for eller i navn af en region, race, social klasse, religion eller sekt..
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1712/02

af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen

(13. juni 2002)

Om: Højtideligholdelse af Europadagen i skolerne i EU

Regionalstyret i den autonome provins Balearerne har erklæret den 9. maj (Europadagen) for skemafri dag i skoler, gymnasier og på højere læreanstalter i regionen og har pålagt dem at afsætte denne dag til aktiviteter, som har tilknytning til EU.

Kan Kommissionen oplyse, om der findes tilsvarende initiativer i andre lande eller regioner i EU? Vil Kommissionen acceptere at forelægge et forslag om, at den 9. maj i EU afsættes til aktiviteter, som vedrører opbygningen af Europa i alle skolerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(24. juli 2002)

Kommissionen råder ikke over en sammenfattende undersøgelse, som viser hvilke medlemsstater eller regioner, som har erklæret, at den 9. maj skal være en skemafri dag, som det er obligatorisk at hellige aktiviteter, som har tilknytning til EU.

Kommissionen hilser ikke desto mindre det initiativ, som den autonome provins Balearerne har taget, velkommen. Men Kommissionen har for nærværende ingen planer om at gøre dette til en generel praksis.

Det er sandsynligt, at mange skoler vælger den 9. maj som en symbolsk dato, men man kan også tænke sig, at man vælger at drøfte den europæiske integration på en anden dato. I 2001 deltog tusinder af skoler f.eks. i en europæisk Comenius-uge mellem den 24. og 27. november; denne dato var blevet fastlagt i samarbejde med de nationale kontorer i de 30 lande, som deltager i Socrates-programmet. I 2003 har flere af Parlamentets repræsentanter i EU-konventet foreslået, at den 21. marts helliges drøftelser af EU's fremtid i alle europæiske gymnasieskoler.

Kommissionen støtter også inden for rammerne af sine muligheder og beføjelser andre initiativer i skolerne (Europa i skolen, Det Europæiske Ungdomsparlament osv.) Hver enkelt medlemsstat har helt og holdent selv ansvaret for at udforme sit uddannelsessystem og indholdet af sine læseplaner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1888/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(1. juli 2002)

Om: Erhvervsuddannelse i Grækenland

I Grækenland modtager de arbejdsløse, som deltager i erhvervsuddannelseskurser, der er omfattet af støtte, først støtten udbetalt 8 til 10 måneder efter uddannelsens afslutning. Lærerne derimod får først deres penge 2 eller 3 år efter, at uddannelsesprogrammet er afsluttet.

1. Finder Kommissionen, at det er tilfredsstillende, at der går så lang tid, inden de arbejdsløse og lærerne får deres penge?

2. Er den tilfreds med resultaterne af erhvervsuddannelsen i Grækenland, hvad den anden fællesskabsstøtteramme angår?

Svar afgivet af Anna Diamantopoulou på Kommissionens vegne

(19. august 2002)

1. I perioden 1994-1999 indførte det græske arbejdsministerium efter aftale med Kommissionen en række fælles regler og forordninger for administration, kontrol og evaluering af samt tilsyn med de erhvervsuddannelser, hvortil Den Europæiske Socialfond ydede støtte gennem fællesskabsstøtterammen for Grækenland.

I henhold til disse regler skal de studerendes støtte udbetales af kursusudbyderen straks efter uddannelsens afslutning.

De årlige udgifter til erhvervsuddannelserne under de forskellige operationelle programmer blev betalt på grundlag af anmodninger om endelig betaling, som medlemsstaten indsendte til Kommissionen seks måneder efter det pågældende års afslutning.

2. Resultaterne af erhvervsuddannelserne, hvad angår fællesskabsstøtterammen for 1994-1999, vil blive gennemgået i deres helhed, når den efterfølgende kontrol er afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1452/02

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) til Kommissionen

(23. maj 2002)

Om: Piskesmældsyndromet

Som det fremgår af Kommissionens svar af 21. marts 2002 på et tidligere spørgsmål E-0310/02(1) er piskesmældsyndromet et af bilsektorens vigtigste sikkerhedsproblemer. Kommissionen siger endvidere, at det i forbindelse med det fjerde rammeprogram blev besluttet at fremme forskningsinititativer med henblik på udvikling af nye ryglæn og nakkestøtter.

Det femte femårige rammeprogram er nu afsluttet. Hvornår kan der forventes resultater, konkrete aktioner og ny lovgivning med henblik på forebyggelse af piskesmældsyndromet?

(1) EFT C 205 E af 29.8.2002, s. 111.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(26. juni 2002)

I sit svar dateret den 21. marts 2002 oplyste Kommissionen det ærede parlamentsmedlem, at fællesskabslovgivningen vedrørende nakkestøtter allerede blev ændret i 1997 for at tage højde for de vigtigste forskningsresultater i TNO (Nederlandenes organisation for anvendt videnskabelig forskning). Kommissionen understregede også, at yderligere forbedringer var nødvendige med henblik på at forebygge piskesmældsskader mere effektivt.

Forsknings- og teknologiudviklingsprogrammer med fokus på piskesmældssproblemerne gennemføres over hele verden og også inden for det fjerde og femte rammeprogram, som omfatter følgende to projekter:

- Piskesmæld I: Mindskelse af nakkeskader og de omkostninger for samfundet, som opstår i forbindelse med påkørsel bagfra (projekt afsluttet i oktober 2000).

- Piskesmæld II: Udvikling af nye konstruktions- og afprøvningsmetoder med henblik på beskyttelse mod piskesmældsskader i forbindelse med kollisioner mellem køretøjer (projekt påbegyndt i marts 2001).

Det overordnede formål med disse projekter er at bidrage til udviklingen af en ny generation af køretøjer, som yder bedre beskyttelse mod nakkeskader ved at forbedre konstruktionen af ryglæn og nakkestøtter, men også at udvikle en ny tilgang til fastholdelsessystemer generelt.

De hidtil opnåede resultater giver mange muligheder og er meget lovende. Der er stadig en række vigtige ubesvarede spørgsmål, som f.eks. hvad det er for mekanismer, der forvolder skade på nakken. Derfor er det på nuværende tidspunkt vanskeligt at udtale sig om resultaterne af det igangværende forskningsarbejde og om indførelsen af den deraf følgende nye lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0917/02

af Giles Chichester (PPE-DE) til Kommissionen

(5. april 2002)

Om: SIDEX

Har Kommissionen modtaget alle relevante oplysninger om LNM/Ispats køb af SIDEX, og har den sikkerhed for, at alle krav om forelæggelse af oplysninger er opfyldt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. maj 2002)

I medfør af Rådets og Kommissionens afgørelse 94/907/EF, EKSF, Euratom af 19. december 1994 om indgåelse af Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side(1) forpligtede Rumænien sig til at sikre gennemsigtighed i forbindelse med statsstøtte til stålindustrien gennem en fuldstændig og løbende udveksling af oplysninger om støttens størrelse, intensitet og formål samt en detaljeret omstruktureringsplan.

For så vidt angår Sidex SA Galati modtog Kommissionen i oktober 2001 et dossier fra de rumænske myndigheder for privatisering og forvaltning af statslig ejendom vedrørende privatiseringen af dette selskab. Kommissionen bad om yderligere oplysninger, hvilket den fik i april 2002. Den er på nuværende tidspunkt ved at analysere disse oplysninger og vil om nødvendigt anmode de rumænske myndigheder om flere oplysninger eller præcisioner.

(1) EFT L 357 af 31.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1981/02

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Ventelister i den offentlige sundhedstjeneste i Rom og i Italien

I Italien har man nu i lang tid debatteret det alvorlige problem med de såkaldte ventelister til den gratis offentlige sundhedstjeneste, som er et problem, der kan blive særlig alvorligt i tilfælde af nødsituationer eller ved særlige sygdomsbilleder. Der er f.eks. talrige tilfælde med patienter, som har været nødt til at vente mere end seks måneder for at få foretaget nogle analyser.

Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål:

1. Er der eksempler på god praksis i denne forbindelse?

2. Findes der kommissionsdokumenter herom eller har Kommissionen foretaget undersøgelser?

3. Kan det give udtryk for sin generelle holdning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(27. august 2002)

Kommissionen er opmærksom på, at ventetiden inden for sundhedsvæsnet giver anledning til problemer i en række medlemsstater. På nuværende tidspunkt råder den imidlertid ikke over oplysninger om ventelister. Som led i det nye handlingsprogram inden for folkesundhed, som er blevet vedtaget af Parlamentet og Rådet for nylig, er det dog planen, at der skal oprettes et overordnet sundhedsoplysningssystem, som eventuelt kan give grundlag for en uddybning af nogle af de spørgsmål, der her rejses.

Desuden håber Kommissionen, at medlemsstaternes besvarelser af et nyligt udsendt spørgeskema om sundhedspleje og langvarig ældrepleje vil give et vist overblik over problemet og i givet fald give et fingerpeg om, hvorledes det kan gribes an.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0986/02

af Sérgio Marques (PPE-DE) til Kommissionen

(12. april 2002)

Om: Første interimsrapport om samhørigheden

Den første interimsrapport om samhørigheden (januar 2002) indeholder oplysninger om BNP pr. indbygger på Madeira i forhold til EF-gennemsnittet (72 %), som giver anledning til både overraskelse, tilfredshed og bekymring. Den fremgang, der er sket desangående, er nemlig meget større, end hvad man ventede som følge af den ændring, der blev foretaget i 1999 af metoden til beregning af nationalregnskabet. Der er således sket en udvikling i Madeiras BNP fra 54,5 % af fællesskabsgennemsnittet (i henhold til anden rapport om samhørigheden fra 2001) til 72 % som nævnt i den seneste statusrapport om samhørigheden.

Kommissionen bedes på den baggrund oplyse følgende:

1. Hvilke ændringer i metoden til beregning af nationalregnskabet forklarer denne betydelige udvikling i den autonome region Madeiras BNP?

2. I hvilken udstrækning har hver af de nye ændringer bidraget til denne udvikling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(17. maj 2002)

Portugals regionale regnskaber, der figurerer i den første interimsrapport om den økonomiske og sociale samhørighed, som Kommissionen vedtog den 30. januar 2002(1), er en følge af anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (SEK 95)(2). De data, der figurerede i den anden rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, der blev vedtaget den 31. januar 2001(3), var en følge af anvendelsen af den tidligere ordning for de nationale regnskaber (SEK 79).

Alle medlemsstater ajourfører for tiden deres data under anvendelse af den nye ordning for nationale og regionale regnskaber (SEK 95). Portugals nationale statistiske institut offentliggjorde i juli 2001 de første skøn over denne nye række økonomiske regnskaber, og regnskaberne blev sendt til EU's statistiske kontor (Eurostat) på samme tidspunkt.

De metodologiske forskelle mellem de to ordninger forklarer i stor udstrækning ændringerne i situationen for BNP pr. indbygger i den autonome region Madeira. Den nye ordning er mere fuldstændig og dermed mere up-to-date end den tidligere, bl.a. med hensyn til data om servicesektoren. De data, der lige er offentliggjort, er dog begrænset til årene 1995 ff. De kan derfor undergå ændringer. De vigtigste ændringer i forhold til de tidlige offentliggjorte skøn ses inden for turisme, finansielle serviceydelser (frizone) og ejendomsmarkedet.

(1) KOM(2002) 46 endelig udg.

(2) EFT L 310 af 30.11.1996.

(3) KOM(2001) 24 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1904/02

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(25. juni 2002)

Om: MOX-transport fra Japan til Det Forenede Kongerige

Er Kommissionen overbevist om, at der er truffet de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger med henblik på den tilbagesendte MOX-transport fra Japan til den britiske havn Barrow-in-Furness, der forventes at ankomme i august/september 2002?

Kan Kommissionen redegøre for, hvilke sikkerhedsforanstaltninger der er truffet, og om alle nødvendige beskyttelsesforanstaltninger er truffet for at beskytte europæisk territorium og de europæiske farvande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(17. juli 2002)

Kommissionen har hverken ansvar for eller juridiske beføjelser til at vurdere de sikkerhedsarrangementer der benyttes ved tilbagesendelse af blandet oxidbrændsel (MOX) til Det Forenede Kongerige.

Ansvaret for at regulere sikkerheden ved civile nukleare operatørers transport af følsomme kategorier af nukleart materiale påhviler i Det Forenede Kongerige Office of Civil Nuclear Security (OCNS). I denne sammenhæng er dette organ den tilsynsmyndighed briterne har udpeget i henhold til konventionen om fysisk beskyttelse af nukleart materiale for så vidt angår forsendelser til og fra oversøiske destinationer.

Hvad særlig angår tilbagesendelse af MOX-brændsel fra Japan, falder dette ind under OCNS' tilsynsansvar. Myndigheden har gennemgået alle sikkerhedsordninger, specielt i lyset af terroranslaget i september 2001 i USA. Disse sikkerhedsordninger blev desuden gennemgået af de amerikanske og japanske myndigheder. Alle sikkerhedsmyndighederne var overbevist om at sikkerhedsordningerne er rigeligt robuste til at de kan modstå enhver potentiel trussel.

Efter de oplysninger der foreligger for Kommissionen, synes de trufne sikkerhedsforanstaltninger tilstrækkelige. Det ærede medlems opmærksomhed henledes dog på konventionen om fysisk beskyttelse af nukleart materiale, og særlig det afsnit der vedrører fortrolighed omkring oplysninger vedrørende sikkerhedsforanstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1212/02

af James Provan (PPE-DE) til Kommissionen

(29. april 2002)

Om: Reform af den fælles fiskeripolitik

Vil Kommissionen være villig til at se på indlægget fra den britiske gruppe af fritidshavfiskere (Recreational Sea Angling Group) vedrørende havfiskeri af fiskebestandene i vores farvande og være villig til at drøfte deres forslag om politik og forvaltning af fiskebestandene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(4. juni 2002)

Kommissionen er fuldt ud klar over fritidshavfiskeriets betydning og bidrag i visse kystområder. Kommissionen mener imidlertid, at fritidshavfiskeriet generelt set bør reguleres af medlemsstaterne selv, fordi de er de nærmeste til det, og fordi der i mange tilfælde ikke indgår en klar grænseoverskridende dimension.

Det betyder imidlertid ikke, at Fællesskabet ikke bør være opmærksom på denne form for fiskeri. I nogle tilfælde er det klart, at fritidsfiskeriet kan have en EU-dimension, fx. når de arter, der fanges, i forvejen forvaltes af Fællesskabet, eller når fritidsfiskernes indflydelse på visse arters dødelighed er af en vis betydning. I sådanne tilfælde finder Kommissionen, at EU-indgriben kan være nødvendig, og medlemsstaterne kan blive pålagt at træffe foranstaltninger vedrørende fritidshavfiskeriet i overensstemmelse med EU's politik.

Med hensyn til fritidshavfiskernes deltagelse i Fællesskabets beslutningsproces er øget inddragelse af de berørte parter en af prioriteringerne i reformen af den fælles fiskeripolitik. I denne sammenhæng og såfremt Kommissionen tager initiativer vedrørende fritidshavfiskeri eller andet fiskeri som fritidsfiskerne er direkte involveret i, vil de blive betragtet som en vigtig høringspartner.