ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3404/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: ILO-program til bekaempelse af udnyttelse af boern paa arbejdsmarkedet i Latinamerika

Mellem 20 og 25 mio boern under tretten aar udnyttes paa arbejdsmarkedet i Latinamerika. Dette fremgaar af oplysninger fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), der som led i kampen mod denne svoebe har udarbejdet det saakaldte internationale program til udryddelse af boernearbejde (IPEC), hvortil der er afsat 12,5 mio USD.

Formaalet med IPEC er at yde stoette til projekter, som skal kunne finansiere sig selv, naar de ikke laengere modtager midler udefra: Der taenkes her paa projekter, som er i traad med de forskellige nationale planer til bekaempelse af boernearbejde, og som er omfattet af udviklingspolitikker.

Vil Kommissionen oplyse, om Den Europaeiske Union som saadan deltager i IPEC-programmet under Den Internationale Arbejdsorganisation, og om Kommissionen mener, at den boer fremsaette forslag om, at Unionen skal tildeles en vaesentlig rolle under programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (21. januar 1997)

Den sidste rapport fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) om boernearbejde »Child Labour: targeting the intolerable« omtaler, som det aerede medlem naevner, meget hoeje tal for boernearbejde i mange regioner, herunder Latinamerika.

IPEC-programmet (International programme on the elimination of child labour) omfatter i oejeblikket tyve deltagerlande, i hvilke der gennemfoeres handlingsprogrammer, og tolv giverlande, herunder flere medlemsstater.

Kommissionen har inden for rammerne af sit bilaterale samarbejde besluttet sig til at deltage i IPEC-programmet i Pakistan. Den forbereder for tiden sammen med ILO samfinansiering af et pilotprojekt, der tager sigte paa at afskaffe boernearbejde i dette land. Programmet forventes at blive indledt i 1997.

I Latinamerika deltager Kommissionen ikke i Den Internationale Arbejdsorganisations tilsvarende program, men den stoetter igangsaetning af en lang raekke projekter, som har til formaal at beskytte boern, og som isaer er rettet mod boern, der lever paa gaden i de store byer. For foerste halvaar af 1996 alene beloeber denne stoette sig til 3 mio. ECU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2454/96 af Gijs de Vries (ELDR) til Raadet (25. september 1996)

Om: Valg i Bosnien-Hercegovina

1. I hvilke medlemsstater har tidligere indbyggere i Mostar, der er flygtet til udlandet, kunnet afgive deres stemme ved lokalvalget i Mostar her i sommer?

2. Hvorfor er det ikke i overensstemmelse med traktatens afsnit V blevet besluttet, at flygtninge fra Mostar kunne udoeve deres stemmeret i alle medlemsstater?

3. Er det i overensstemmelse med traktatens afsnit V blevet besluttet, at bosniske flygtninge, som bliver i Unionen, skal kunne stemme i alle medlemsstater ved valget den 14. september?

4. Har alle medlemsstater ogsaa reelt givet de forblevne flygtninge denne ret?

Svar (13. februar 1997)

Paa grundlag af en aftale mellem samtlige parter i Mostar, som blev undertegnet den 25. maj 1996 efter forhandlinger mellem EU-administratoren for Mostar og parterne, kunne tidligere indbyggere i Mostar ved lokalvalget afgive deres stemme i Tyskland, Sverige, Norge og Schweiz, dvs. de lande, hvor stoerstedelen af flygtningene fra Mostar opholdt sig midlertidigt paa det tidspunkt, hvor lokalvalget blev afholdt. EU ydede desuden oekonomisk stoette til bustransport af vaelgere, der boede i udlandet, og som oenskede at afgive deres stemme i Mostar.

Det nationale og regionale valg den 14. september blev organiseret og koordineret af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE). OSCE koordinerede desuden organiseringen af en mulighed for at afgive stemme i lande, hvor mere end 5 000 bosniske statsborgere har midlertidigt ophold, idet den baserede sin afgoerelse paa tal fra UNHCR. Bosniske statsborgere havde derfor inden for Den Europaeiske Union mulighed for at afgive stemme i OEstrig, Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige. For bosniske statsborgere i andre lande tilboed OSCE efter aftale med den provisoriske valgkommission bistand gennem sin flygtningevalgstyringsgruppe til de flygtninge, der maatte oenske det.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3633/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Konto B3-4104: Foranstaltninger til fordel for aeldre og deres familiemedlemmer

Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto

B3-4104: Foranstaltninger til fordel for aeldre og deres familiemedlemmer?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3638/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Konto B3-4310: Sundhedsbeskyttelse, hygiejne og sikkerhed paa arbejdspladsen, herunder stoette til Den Internationale Arbejdsorganisation

Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto

B3-4310: Sundhedsbeskyttelse, hygiejne og sikkerhed paa arbejdspladsen, herunder stoette til Den Internationale Arbejdsorganisation?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2754/96 af Freddy Blak (PSE) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Kriminalisering af homoseksualitet

Da man for tre aar siden forhandlede med Rumaenien om landets indtraeden i Europaraadet, var det en betingelse at Rumaenien skulle afkriminalisere homoseksualitet. Rumaenien er nu ved at genindfoere en lov, der kriminaliserer koenslig omgang mellem personer af samme koen - en lov som forbyder organisationer at beksaeftige sig med homoseksuelles kaar.

Det er helt uacceptabelt at faengsle mennesker paa grund af deres seksuelle orientering, hvilket Europa-Parlamentet ogsaa ved flere lejligheder har givet udtryk for bl.a. via Roth-betaenkningen, der blev vedtaget af Europa-Parlamentet i februar i 1994.

Hvad vil Raadet goere i denne sag, og vil Rumaeniens kraenkelse af menneskerettighederne have indflydelse paa associeringsaftalen med landet?

Svar (13. februar 1997)

I forlaengelse af moedet i Associeringsudvalget den 10. oktober, hvor man droeftede det spoergsmaal, som det aerede medlem naevner, kom det frem at det rumaenske parlament tilsyneladende har aendret landets tidligere lovgivning paa omraadet og har vedtaget en lovgivning gaaende ud paa, at homoseksuelle forbindelser mellem voksne kun er strafbare, hvis de foregaar offentligt eller vaekker anstoed.

Raadet bemaerker, at spoergsmaalet navnlig henhoerer under Europaraadets kompetenceomraade. Rumaenien har nemlig vaeret medlem at Europaraadet siden oktober 1993. Da Rumaenien blev medlem af Europaraadet, paatog landet sig visse forpligtelser med hensyn til overholdelsen af menneskerettighederne. Overholdelsen af disse forpligtelser overvaages bl.a. af Den Parlamentariske Forsamling under Europaraadet i henhold til dennes instruks nr. 508. Rumaenien ratificerede den europaeiske menneskerettighedskonvention den 20. juni 1994, og overholdelsen af forpligtelserne i henhold dertil overvaages noeje af de organer, der er oprettet under denne konvention.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3632/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Konto B3-4103: Foranstaltninger til bekaempelse af fattigdom og social udstoedelse

Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto

B3-4103: Foranstaltninger til bekaempelse af fattigdom og social udstoedelse?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3617/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Finansiering af visse foreninger over faellesskabsbudgettet

Kan Kommissionen for 1995-budgettet fremlaegge fuldstaendige oplysninger om, hvilke beloeb (alle budgetposter) der er givet til den franske fagforeningsorganisation:

- Confédération Française des Travailleurs Chrétiens (CFTC)

paa nationalt plan saavel som i de forskellige departementer og regioner?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3392/96 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Budgetdisciplin - forskudsbetalinger fra EUGFL- Garantisektionen

I Raadets beslutning 94/729/EF ((EFT C 293 af 12.11.1994, s. 14. )) om budgetdisciplin af 31. oktober 1994 fastlaegger Raadet, at Kommissionen kan nedsaette eller midlertidigt indstille udbetalingen af de maanedlige forskud vedroerende EUGFL, Garantisektionen, hvis faellesskabsforskrifter er overtraadt, eller hvis faellesskabsmidlerne tydeligvis er anvendt uretmaessigt.

Kan Kommissionen give en oversigt over tilfaelde, hvor den siden har gjort brug af denne mulighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. januar 1997)

I artikel 13 i Raadets beslutning 94/729/EF af 31. oktober 1994 om budgetdisciplin er det fastsat, at Kommissionen kan nedsaette eller midlertidigt indstille de maanedlige forskud til medlemsstaterne, hvis den konstaterer, at EF-reglerne er overtraadt eller EF-midlerne tydeligvis er anvendt uretmaessigt.

Kommissionen har benyttet disse befoejelser flere gange, foerste gang ved beslutningen om de maanedlige forskud, der skulle udbetales til medlemsstaterne i begyndelsen af december 1994. Forskuddene blev nedsat for flere medlemsstater som foelge af, at Kommissionen havde konstateret manglende overholdelse af de betalingsfrister ((De frister, inden for hvilke medlemsstaterne skal udbetale EF-stoetten til stoettemodtagerne. )) og lofter, der er fastsat i reglerne. De fleste af de nedsaettelser af forskuddene, som Kommissionen besluttede for regnskabsaarene 1995 og 1996, vedroerte ligeledes nedsaettelser som foelge af manglende overholdelse af betalingsfrister og lofter.

Kommissionen sender direkte det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat en oversigt over de nedsaettelser og indstillinger af forskud, der blev besluttet i henhold til artikel 13 i beslutning 94/729/EF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3135/96 af Michel Rocard (PSE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Menneskerettighedssituationen i Bulgarien

Er Kommissionen bekendt med, at der er sket en foruroligende forvaerring af menneskerettighedssituationen i Bulgarien?

Hvordan agter Kommissionen at reagere paa denne udvikling, der stiller sig hindrende i vejen for Bulgariens fremtidige integrering i Den Europaeiske Union, eftersom landet ikke opfylder de krav, Det Europaeiske Raad opstillede paa sit moede i Koebenhavn i 1993 om, at ansoegerlandene skal opnaa »institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (17. januar 1997)

Konstitutionen vaerner om Bulgariens status som et parlamentarisk demokrati, garanterer dets borgeres rettigheder og grundlaeggende frihed, definerer en lovgivende, udoevende og doemmende magt og omfatter en domstol. Der blev for nylig afholdt praesidentvalg, og CSCE's (Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa) observatoerer roste den eksemplariske professionalisme, der praegede valghandlingerne.

Med hensyn til spoergsmaalet om menneskerettighederne generelt saa har Bulgarien ratificeret de fleste internationale og regionale konventioner vedroerende menneskerettigheder og mindretal, og der er noteret en betydelig forbedring af situationen i de sidste fem aar. Rapporter fra ikke-statslige organisationer for nylig viser dog en forvaerring af forholdene, specielt daarlig behandling af fanger.

Den alvorlige oekonomiske krise i Bulgarien har haft omfattende virkninger for de samfundsoekonomiske forhold, specielt for arbejdsloese, pensionister og andre ugunstigt stillede grupper i samfundet, ogsaa visse mindretalsgrupper.

Alt tyder paa, at de vedvarende vanskelige oekonomiske forhold i stigende grad skaber samfundsoekonomiske opsplitninger mellem etniske bulgarere, etniske tyrkere, pomak- og roma-befolkningen. Kommissionen benytter enhver lejlighed til at goere de bulgarske myndigheder opmaerksomme paa menneskerettighedsproblematikken.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3452/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Roma-sigoejnere

Har Kommissionen stadig til hensigt at udarbejde en hvidbog om Roma-folket?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (14. januar 1997)

Situationen for sigoejnere, navnlig i Central- og OEsteuropa er genstand for en undersoegelse, der netop er ivaerksat af Kommissionen.

Muligheden for at uddybe dette emne og, i givet fald, at forelaegge en meddelelse vil blive behandlet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3925/96 af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen (10. januar 1997)

Om: Kraenkelse af etableringsfriheden (artikel 58 ff. i Rom-traktaten)

Med cirkulaere nr. 559/c 22103, 12015 af 2.7.1996 fra det italienske indenrigsministerium om »Udenretslig inddrivelse af tilgodehavender. Gaeldende bestemmelser« vedtog politichefen at samle alle virksomheder, der uanset deres organisation tilbyder sig som mellemmaend i forbindelse med overtagelse eller behandling af andres anliggender, herunder kommissionaerer og mandatarer, under betegnelsen offentlige handelsagenturer eller handelskontorer.

Denne udvidelse af betegnelsen, foreskrevet ved administrativ foranstaltning og ikke formaliseret ved en national lov, bevirker, at kongeligt dekret 733/1931, som bl.a. fastsaetter mulighed for kun at handle paa den provins' omraade, hvor tilladelsen er udstedt, finder anvendelse paa agenturer for inddrivelse af tilgodehavender.

Dette indebaerer en indlysende restriktion af etableringsfriheden, jf. EF-traktatens artikel 58 ff.

Vil Kommissionen kontrollere, om den italienske stat kraenker etableringsfriheden?

Agter Kommissionen i tilfaelde af en kraenkelse at udoeve sin egen ret/pligt til at kritisere de italienske myndigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. februar 1997)

Kommissionen vil etablere de kontakter, der er noedvendige for at indsamle naermere oplysninger om de naevnte forhold, og skal, hvis det viser sig paakraevet, behandle sagen inden for rammerne af proceduren i EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3482/96 af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Gennemfoerelse af DAC-retningslinjer

Komiteen for Udviklingsbistand (DAC) under Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) har vedtaget syv saet retningslinjer vedroerende udvikling og miljoe.

I betragtning af at Kommissionen er fuldgyldigt medlem af DAC, er disse retningslinjer juridisk bindende?

Skulle dette ikke vaere tilfaeldet, i hvilket omfang og paa hvilken maade anvender Kommissionen DAC's retningslinjer i sine udviklingsprojekter og -programmer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (14. januar 1997)

Komitéen for Udviklingsbistand (DAC) under Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) har ganske rigtigt vedtaget en serie paa ni retningslinjer for miljoe og bistand. Disse retningslinjer er ikke retligt bindende for medlemmerne af DAC, men udgoer alligevel henstillinger, som medlemmerne har forpligtet sig til at indarbejde i deres egne strategiske retningslinjer og fremgangsmaader inden for miljoe og udviklingsbistand.

Hovedsigtet med OECD's retningslinjer er at bistaa de politisk ansvarlige og ledende embedsmaend saavel i donororganerne som i udviklingslandene med at forberede regionale og internationale strategier, programmer og projekter paa miljoeomraadet. I denne sammenhaeng har Kommissionen soerget for at rundsende samtlige OECD/DAC-retningslinjer til de geografiske og tekniske enheder, som det paahviler at gennemfoere Faellesskabets udviklingssamarbejdsaktioner, samt til Kommissionens delegationer.

Med hensyn til analyse af miljoevirkningerne er Kommissionens saerlige retningslinjer inspireret af OECD's retningslinjer og afspejler henstillingerne deri, ikke alene hvad angaar konsekvensanalyser, men ogsaa hvad angaar en raekke temaer vedroerende nationale miljoestrategier og tvangsflytning og genbosaettelse af befolkninger.

De tematiske retningslinjer vedroerende forvaltning af kemiske produkter, bekaempelse af parasitter, formindskelse af virkningerne af naturkatastrofer, beskyttelse af hav- og kystmiljoeer og udnyttelse af fugtige zoner anvendes ogsaa regelmaessigt af Kommissionen ved planlaegningen og gennemfoerelsen af de udviklingsprojekter, hvortil den bidrager.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2620/96 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (14. oktober 1996)

Om: Kommissionens beslutning 96/239/EF, 96/362/EF og 96/449/EF

Kommissionen har ved beslutning 96/239/EF ((EFT L 78 af 28.3.1996, s. 47. )), 96/362/EF ((EFT L 139 af 12.6.1996, s. 17. )) og 96/449/EF ((EFT L 184 af 24.7.1996, s. 43. )) tilladt eksport af gelatine fra britisk kvaeg paa betingelse af, at bestemte strenge procedurer foelges.

1. Hvor mange virksomheder i Det Forenede Kongerige har hidtil erklaeret, at de kan opfylde disse strenge betingelser for behandling af gelatine fra kvaeg?

2. Hvem kontrollerer, at disse betingelser overholdes i de paagaeldende virksomheder?

3. Hvilke resultater har denne kontrol givet, og hvor kan man faa resultaterne oplyst?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. november 1996)

1. Ingen.

2. Enhver virksomhed, der oensker at producere gelatine fra kvaeg slagtet i Det Forenede Kongerige med henblik paa forsendelse til andre medlemsstater eller til tredjelande, kan kun faa tilladelse til at goere dette, hvis den fungerer under officiel dyrlaegekontrol og i overensstemmelse med betingelserne i bilaget til Kommissionens beslutning 96/239/EF som aendret ved Kommissionens beslutning 96/362/EF. Foer gelatine kan sendes fra en saadan virksomhed, maa Kommissionen endvidere gennemfoere en inspektion til kontrol af overholdelsen af beslutningens bestemmelser. Den dato, hvor forsendelse maa indledes, fastsaettes saa af Kommissionen efter hoering af medlemsstaterne i Den Staaende Veterinaerkomité.

3. Da ingen virksomheder har anmodet om godkendelse, har en saadan kontrol ikke fundet sted.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2297/96 af Ursula Schleicher (PPE) til Raadet (27. august 1996)

Om: Konklusionerne fra Raadets moede den 18. juni 1996 om overfoersel af spongiform encephalopati

Raadet anbefalede i konklusionerne fra moedet den 18. juni 1996bl.a. en udvidelse af den epidemiologiske overvaagning af Jakob-Creutzfeldt-sygdommen til at omfatte alle medlemsstater under anvendelse af de procedurer, der allerede benyttes i 5 medlemsstater«.

Betyder denne formulering, at der i alle Den Europaeiske Unions medlemsstater vil blive indfoert anmeldelsespligt for Jakob-Creutzfeldt-sygdommen?

Hvis dette ikke er tilfaeldet, hvilke foranstaltninger overvejer Raadet da at traeffe med henblik paa at indfoere en saadan anmeldesespligt?

Svar (13. februar 1997)

Raadet har i sine konklusioner vedroerende overfoerbare spongiforme encephalopatier (BSE), som det aerede parlamentsmedlem naevner, fremsat visse anbefalinger med hensyn til de foranstaltninger, det foreslaar med henblik paa at modvirke reelle eller potentielle risici i forbindelse med disse sygdomme; det kunne bl.a. ske ved at udvide epidemiovervaagningen af Jakob-Creutzfeldt-sygdom til alle medlemsstaterne paa grundlag af de metoder, som er ivaerksat af 5 medlemsstater.

Disse anbefalinger er ikke i sig selv bindene, men er udtryk for et politisk oenske, som isaer er stilet til Kommissionen og medlemsstaterne. Paa nuvaerende tidspunkt maa det aerede medlems foerste spoergsmaal derfor besvares negativt.

Med hensyn til det andet spoergsmaal minder Raadet om, at forslaget til Europa-Parlamentets og Raadets beslutning, baseret paa EF-traktatens artikel 129, om oprettelse af et netvaerk til epidemiologisk overvaagning af og kontrol med smitsomme sygdomme i Det Europaeiske Faellesskab foreskriver indberetning af en raekke smitsomme sygdomme, herunder de, der overfoeres via ikke-konventionelle agenser, bl.a. Jakob-Creutzfeldt-sygdom. Dette forslag som Europa-Parlamentet for nylig har afgivet udtalelse om, er under behandling i Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3307/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Irland?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.