SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0784/02

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(20. marts 2002)

Om: Forebyggende kræftundersøgelser

Som Kommissionen sikkert ved, er over halvdelen af verdens befolkning kvinder. I Den Europæiske Union rammes hver ottende kvinde af brystkræft. Ifølge en nyere meddelelse fra WHO dør hvert 7. minut en kvinde af denne sygdom i EU, og brystkræft er den hyppigste dødsårsag for kvinder mellem 35 og 55 år.

I den forbindelse er det uacceptabelt, at der er forskel på patienternes behandlingsniveau i EU. Nu skyldes problemet ikke omkostningerne, men ganske simpelt struktureringen af den medicinske behandling. Derfor er det vigtigt at understrege, at kvalitative forbedringer på sigt vil mindske omkostningerne for de europæiske sociale sikringsordninger.

Hvornår kan vi, stillet over for disse udfordringer, håbe på:

- oprettelse af standardiserede onkologiske registre, der vil kunne forbedre udvekslingen af oplysninger mellem videnskabsmænd og forskere med en sammenlignelig og centraliseret database (med EHLASS-databasen, der blev oprettet på europæisk niveau vedrørende ulykker i hjemmet og i fritiden, som forbillede)

- en meget større, mere intensiv og hurtigere erfaringsudveksling vedrørende eksisterende former for behandling af alle kræfttyper

- oprettelse af forsknings- og undersøgelsescentre for brystkræft i størrelsesordenen et center pr. 300 000 europæiske indbyggere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(29. april 2002)

Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at den siden iværksættelsen af det første handlingsprogram for kræftbekæmpelse i 1987 har oprettet og medfinansieret et Europæisk Netværk af Cancerregistre (ENCR), som koordineres af WHO og Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC) i Lyon, Frankrig. Det er lykkedes for dette netværk i fællesskab at udarbejde europæiske normer for sammenlignelighed af de data om kræftforekomst og dødelighed som følge af kræft, der indsamles via nationale eller regionale befolkningsbaserede cancerregistre af høj kvalitet i EU-landene. Disse normer danner for øjeblikket mønster for andre medicinske registre, der er oprettet senere, f.eks. det europæiske overvågningssystem for ulykker i hjemmet og i fritiden (EHLASS). Netværket dækker ca. 50 % af alle EU-borgerne. Der er udviklet to forskellige databaser, nemlig EUCAN-databasen, der er tilgængelig for offentligheden på internettet, og EuroCim-databasen inklusive analyseværktøjer for videnskabsfolk, der beskæftiger sig med cancerepidemiologi.

Det hedder i EF-traktatens artikel 152, stk. 5, at Fællesskabets indsats på folkesundhedsområdet fuldt ud skal respektere medlemsstaternes ansvar for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling. EF-traktaten giver således ikke Kommissionen mulighed for at oprette tværfaglige centre for forskning i og behandling af brystkræft i medlemsstaterne eller at kræve, at medlemsstaterne gør dette. Fællesskabet har imidlertid støttet og vil fortsat støtte, at europæisk kræftbehandling gøres endnu bedre, hovedsageligt gennem Fællesskabets forskningsprogrammer.

Endvidere har Det Europæiske Brystkræftnetværk (EBCN), som med mange års støtte fra programmet for kræftbekæmpelse har haft held til at forbedre forebyggelsen af brystkræft i EU, udvidet sit arbejdsområde til også at omfatte bedre behandling og pleje af de europæiske kvinder, som har fået påvist brystkræft efter en undersøgelse på de deltagende screeningcentre. Dette netværk har udarbejdet de velkendte europæiske retningslinjer for sikring af kvaliteten i forbindelse med mammografiscreening (European Guidelines for Quality Assurance Mammographic Screening), som Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle

Publikationer i Luxembourg offentliggjorde i tredje udgave i juli 2001(1). Visse medlemsstater, der hidtil ikke har haft nationale programmer for påvisning af brystkræft, er nu begyndt at oprette landsdækkende screeningprogrammer på grundlag af de europæiske retningslinjer.

(1) ISBN 92-894-1145-7.