SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3382/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Raadet (23. oktober 1997)

Om: Cypern

I Kommissionens Agenda 2000 (KOM(97)2000) er der igen en omtale af Cypern, som endog er mere praecis end udtalelsen fra 1993.

Samtidig erkendes det dog, at »de bestraebelser, der siden da har vaeret udfoldet, hovedsagelig i FN-regi paa at naa frem til en politisk loesning...., har ikke givet stoerre resultater«.

Mener Raadet ikke, at dette er et udpraeget »europaeisk problem«, som burde finde en europaeisk loesning, og at det er egoistisk og hyklerisk, at vi som europaeere overlader den slags til det internationale samfund?

Mener Raadet ikke, at det selv, naar det nu maa fastslaas, saadan som Agenda 2000 goer, at der altid vil vaere »to befolkningssamfund og to zoner«, boer maegle mellem de to og derved maaske tage det foerste skridt i retning af en mere retfaerdig og mere rationel graensedragning, saaledes at der for eksempel bliver rettet op paa den uhyrlige deling af byen Nicosia?

Mener Raadet ikke, at Cypern er et sted, der er saerlig velegnet til at anvende formlen »faelles holdning« umiddelbart fulgt op af den logiske »faelles aktion« i stedet for den nuvaerende og beskaemmende »faelles mangel paa aktion«?

Svar (12. februar 1998)

1. Den Europaeiske Union laegger paa den ene side staerk vaegt paa en loesning af Cypern-spoergsmaalet i overensstemmelse med resolutionerne fra De Forenede Nationers Sikkerhedsraad, der gaar ud paa at oprette en foederation af to befolkningsgrupper og to zoner, og paa den anden side paa Cyperns tiltraedelse af Den Europaeiske Union.

Raadet (almindelige anliggender) gav paa samlingen i september 1997 udtryk for beklagelse over, at der ikke var sket nogen fremskridt under de samtaler, som fandt sted i juli i Troutbeck og i august i Glion i FN-regi. Det erindrede ved denne lejlighed om, at disse samtaler udgoer en udviklingsproces, hvis maal er at naa frem til en global afgoerelse paa Cypern-spoergsmaalet. Det er inden for disse rammer, at spoergsmaalet om graensedragningen skal loeses.

Formandskabet er fast besluttet paa at bidrage konstruktivt til at finde en loesning paa Cypern-spoergsmaalet. Det har i det forloebne halvaar aflagt besoeg i Athen og i Ankara; det har haft en samtale med udenrigsminister Kasoulides i Luxembourg; det har haft lejlighed til at moedes med hr. Cordovez i New York, og der har vaeret afholdt et ministermoede inden for rammerne af den strukturerede dialog med Cypern.

Formandskabets repraesentant for Cypern foelger situationen noeje fra dag til dag og har et naert samarbejde med de oevrige internationale aktoerer.

2. Det Europaeiske Raad besluttede paa sit moede den 12.-13. december 1997 i Luxembourg, at tiltraedelsesforhandlingerne med Cypern skulle begynde i foraaret 1998.

Det er af den opfattelse, at Cyperns tiltraedelse vil gavne alle befolkningsgrupper og medvirke til fred og forsoning. Tiltraedelsesforhandlingerne vil bidrage positivt til at finde en politisk loesning paa Cypern-problemet gennem de samtaler i FN-regi, som skal finde sted med henblik paa oprettelse af en foederation bestaaende af to befolkningsgrupper og to zoner. I denne sammenhaeng har Det Europaeiske Raad udtrykt oenske om, at den cypriotiske regerings vilje til at lade repraesentanter for det tyrkisk-cypriotiske samfund indgaa i den delegation, som skal deltage i tiltraedelsesforhandlingerne, bliver realiseret. Formandskabet og Kommissionen vil tage de noedvendige kontakter med henblik paa, at dette oenske bliver fulgt op.

3. Raadet maa derfor afvise betegnelsen »faelles mangel paa aktion« i betragtning af de bestraebelser, som det sammen med Kommissionen udfolder, for at bidrage til den bedste loesning paa Cypern-spoergsmaalet.