ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3201/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Finansiering af byplanpilotprojekter

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Adskillige af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommuner i den autonome region Valencia.

Hvor stort et beloeb vil Kommissionen afsaette til finansieringen af byplanpilotprojekter i overensstemmelse med artikel 10 i EFRU-forordningen? Hvor stor en del af midlerne kan taenkes at tilfalde projekter indsendt af Spanien, og navnligt projekter indsendt af kommuner i den autonome region Valencia?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3206/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Dato for afgoerelse om stoette til projekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Et af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommunen Gandía (Valencia).

Hvornaar traeffer Kommissionen beslutning om, hvorvidt Gandía-projektet er berettiget til stoette fra Faellesskabet efter artikel 10 i EFRU-forordningen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3092/96 af Joaquim Miranda (GUE/NGL) til Kommissionen (6. november 1996)

Om: Stoette til markafgroeder

Den portugisiske regering har inden for rammerne af reformen af den faelles landbrugspolitik forelagt et projekt om regionalisering af stoette til markafgroeder.

Projektet blev ikke godkendt af Kommissionen. Der anmodes derfor om detaljeret orientering om foelgende:

1. Med hvilken begrundelse er den portugisiske regerings projekt om regionalisering af stoette til markafgroeder ikke blevet godkendt?

2. Hvilke krav stilles der i henhold til EF-direktiverne, for at projektet kan godkendes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. november 1996)

Udarbejdelsen af regionaliseringsplaner i forbindelse med ydelse af udligningsgodtgoerelser for markafgroeder henhoerer under medlemsstaternes kompetence. Kommissionen skal ikke godkende planerne formelt, men skal kontrollere, at de er udarbejdet efter objektive kriterier, der er relevante for den paagaeldende medlemsstat, og at de paa grundlag af de foreliggende oplysninger sikrer, at det historiske gennemsnitsudbytte overholdes i forbindelse med planen.

Portugal indgav i maj 1996 en ny regionaliseringsplan, som ikke gav Kommissionen vished for, at det historiske gennemsnitsudbytte blev overholdt. Paa anmodning af Kommissionen indgav Portugal i september 1996 en ny regionaliseringsplan ledsaget af data, som bevirkede, at Kommissionen ikke modsatte sig denne nye plan for hoesten 1997. Kommissionen tilkendegav sin holdning over for Portugal ved skrivelse af 31. oktober 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3136/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Forslag om en »bit-afgift«

Professor Luc Soete, der er formand for Ekspertgruppen om Informationssamfundet, der er nedsat af Kommissionen, har i et interview med det italienske dagblad »L'Unità« af 28.10.1996 genfremsat sit forslag om en »bit-afgift«, dvs. en afgift paa de bit, der anvendes til kommunikation via computer, isaer Internettet.

Er Kommissionen orienteret om dette forslag?

Gaar den ind for forslaget og paa hvilken maade?

Anser den det ikke for nyttigt at fremme en offentlig debat med Parlamentet om dette spoergsmaal, der er saa betydningsfuldt for friheden og demokratiet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (19. december 1996)

Spoergsmaalet om den saakaldte »bit-afgift« er omtalt i den foerst interimsberetning fra januar 1996 fra ekspertgruppen paa hoejt plan vedroerende de sociale og samfundsmaessige aspekter af informationssamfundet med betegnelsen: »Building the European Information Society for us all« ('opbygning af et europaeisk informationssamfund til gavn for os alle'). Kommissionen er ogsaa klar over eksistensen af dokumentet »The Bit and Tax: The Case for further Research« ('bit og beskatning - en sag, som skal udforskes naermere'), som udsendtes den 12. august 1996 af formanden for denne gruppe med henblik paa yderligere kommentarer og reaktioner.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at analysere dette spoergsmaal under behoerig hensyntagen til baade fordele og ulemper ved en saadan afgift.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2732/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Dyr i zoologiske haver

I forbindelse med forslag til Raadets henstilling om hold af vilde dyr i zoologiske haver (KOM(95)0619) har Kommissionen med henblik paa gennemfoerelse af naerhedsprincippet trukket sit forslag af 31. juli 1991 til Raadets direktiv om fastsaettelse af mindstestandarder for dyrehold i zoologiske haver tilbage og erstattet det med det foreliggende forslag til Raadets henstilling.

Det er beklageligt, at Kommissionen har fulgt Raadets majoritetsorientering og trukket direktivforslaget tilbage og foreslaaet en henstilling. Og dette er endda sket imod EOEF's holdning i 1991 og de udtrykkelige retningslinjer fra Europa-Parlamentet, som i begyndelsen af 1995 havde anmodet om direktivets vedtagelse. Med en henstilling vil det blive vanskeligt at opnaa konkrete resultater, og derfor er der risiko for, at man tillader en yderligere forvaerring af situationen i visse europaeiske zoologiske haver med de deraf foelgende lidelser for dyrene og risici for publikum, hvilket kun vil styrke den del af den offentlige mening, som allerede i dag oensker, at samtlige zoologiske haver bliver lukket.

Vil Kommissionen derfor paa ny forelaegge Raadet forslaget til direktiv om hold af vilde dyr i zoologiske haver?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. november 1996)

Som det allerede er oplyst i Kommissionens meddelelse til Raadet af 12. december 1995 ((KOM(95) 619 endelig udg. )), har Kommissionen, af hensyn til naerhedsprincippet, besluttet at traekke sit forslag fra 1991 om minimumsstandarder for dyrehold i zoologiske haver tilbage.

Kommissionen er imidlertid enig med det aerede medlem om, at den generelle situation i Faellesskabets zoologiske haver kun kan forbedres, saafremt medlemsstaterne vedtager lovgivning paa omraadet, og har derfor fremsat forslag til Raadets henstilling herom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3109/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Perlevine og hedvine

Visse vinprodukter er endnu ikke reguleret paa EU-plan.

Vil Kommissionen:

1. Udstede en forordning om produktion og afsaetning af perlevine og hedvine og om anvendelse af champagneproplukker i forbindelse med perlevine og vine med kontrolleret oprindelsesbetegnelse og fra saerlige geografiske omraader?

2. For saa vidt angaar hedvine udstede et direktiv, der ogsaa omfatter vine fremstillet efter passito-metoden og »Vin Santo«, og som omhandler et EF-garantimaerke med angivelse af disse vines geografiske oprindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. december 1996)

1. Kommissionen oensker at praecisere, at:

a) der for hedvine findes EF-bestemmelser for produktion og afsaetning (forordning (EOEF) nr. 4252/88 ((EFT L 373 af 31.12.1988. )));

b) der for perlevine endnu ikke findes EF-bestemmelser, og at der derfor henvises til de producerende medlemsstaters nationale normer for produktion og afsaetning af perlevine i Faellesskabet. Denne situation har, selv om den ikke er perfekt, ikke medfoert alvorlige problemer for produkternes omsaetning i Faellesskabet.

Med hensyn til vine fremstillet efter passito-metoden og »Vin santo« kan medlemsstaterne vedtage de paataenkte foranstaltninger i forbindelse med forordningen om oprindelsesbetegnelser. Det skal her erindres om, at Kommissionen i 1988 ((Dok. KOM(88) 120 endelig udg. )) sammen med prispakken bl.a. forelagde Raadet et forslag om i forordning (EOEF) nr. 822/87 ((EFT L 84 af 27.03.1987. )) at indfoeje bestemmelser om vin af overmodne druer. Dette forslag blev ikke vedtaget paa grund af medlemsstaternes afvigende meninger om ovennaevnte vines kendetegn.

2. Kommissionen mener, at Raadets vedtagelse af reformen af vinsektoren vil goere det muligt senere bedre at loese disse problemer paa EF-niveau.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3649/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Lorraine



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3649/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Lorraine Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Lorraine og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3669/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Haute- Normandie



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0095



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3669/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Haute-Normandie Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Haute-Normandie og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3653/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Auvergne



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0092



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3653/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Auvergne Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Auvergne og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2669/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: BSE

Europa-Kommissionen har ikke i tilstraekkelig grad begrundet dens beslutning om at ophaeve forbuddet mod eksport af saed fra Det Forenede Kongerige. Tvaertimod anser vi det for nyttigt at skaerpe kontrollen med situationen i dette land.

Man anmoder Kommissionen om endnu i lang tid at bibeholde de saerlige bestemmelser vedroerende britisk oksekoed og oksekoedsprodukter samt skaerpe de foreloebige betingelser vedroerende ophaevelsen af forbuddet, indfoerelse af effektive registrerings- og individualiseringssystemer og angivelse af oprindelse paa britiske oksekoedsprodukter i et ubestemt tidsrum.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. november 1996)

Beslutningen om, at tyresaed ikke skal vaere omfattet af Kommissionens beslutning 96/239/EF om visse hasteforanstaltninger til beskyttelse mod bovin spongiform encephalopati ((EFT L 139 af 12.6.1996. )), blev truffet efter udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité. Efter en gennemgang af resultaterne af saavel forsoeg som epidemiologiske undersoegelser konkluderede denne komité, at tyresaed ikke udgoer nogen risiko for dyresundheden.

Kommissionen vil fortsat foelge situationen og vil traeffe foranstaltninger i overensstemmelse med udtalelserne fra videnskabeligt hold. Der er allerede foretaget flere inspektioner i Det Forenede Kongerige, og disse inspektioner vil fortsaette. Desuden skal de britiske myndigheder hver anden uge aflaegge rapport om BSE-situationen og om gennemfoerelsen af foranstaltninger og kontrolresultater og derved holde Kommissionen og medlemsstaterne underrettet. Disse rapporter er ogsaa stillet til raadighed for Parlamentets midlertidige undersoegelsesudvalg vedroerende BSE.

I Raadets direktiv 92/102/EOEF ((EFT L 355 af 5.12.1992. )) er der fastlagt EF-regler for identifikation og registrering af dyr. Erfaringen har vist, at disse regler ikke er blevet gennemfoert paa tilfredsstillende maade. Kommissionen har derfor for nylig vedtaget forslag ((KOM(96) 460 endelig udg. )) til to raadsforordninger, det ene om et system til identifikation og registrering af kvaeg og det andet om maerkning af oksekoed og oksekoedsprodukter. Formaalet med disse forslag er at muliggoere en hurtig identifikation og sporing af de enkelte kreaturer og at fastsaette regler for visse varedeklarationer paa oksekoed og oksekoedsprodukter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2774/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og Unionens repraesentation udadtil

Den irske europaminister og raadsformand Gay Mitchell forklarede i sin tale i Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spoergsmaal den 25. september 1996, at formandskabet havde forelagt regeringskonferencen et udkast, hvorefter det bliver en pligt for medlemsstaterne at tale med én stemme i international sammenhaeng vedroerende alle ekstern-oekonomiske anliggender, endog saadanne, som ikke falder ind under Faellesskabets enekompetence.

I den forbindelse huskes det, at mange under konflikten mellem Canada og medlemsstaterne om fiskerirettigheder chokeredes over at konstatere, at Den Europaeiske Union repraesenteret af Kommissionen i Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav kun talte én stemme - noejagtig lige som Cuba - selv om flere medlemsstater i dette omraade raader over gamle traditionelle rettigheder, der burde har vaeret adderet. Denne situation, som under daekke af bedre koordinering i virkeligheden resulterer i en strukturel og systematisk svaekkelse af Unionen, gentager sig i talrige andre internationale kredse.

Hvorledes vil formandskabet baere sig ad med at sikre sig, at det forslag, det forelaegger som beskrevet ovenfor, ikke blot forstaerker de ulemper, som nu er konstateret?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2765/96, E-2766/96, E-2767/96, E-2768/96, E-2769/96, E-2770/96, E-2771/96, E-2772/96, E-2773/96, E-2774/96, E-2775/96 og E-2776/96 (30. januar 1997)

Det er ikke Raadets opgave at udtale sig om de forskellige forslag, der er under behandling paa regeringskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2708/96 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (9. oktober 1996)

Om: Sporvejssystemet i Dublin

Tidligere paa aaret blev talsmaend for kommissionsmedlem Wulf Mathies i de irske aviser citeret for at have sagt, at Norddublin vil blive udelukket fra foerste fase i Luas-sporvejsprojektet, som delvis finansieres af EU. Talsmaendene sagde, at Kommissionen havde anmodet de irske myndigheder om at gennemfoere en socio-oekonomisk undersoegelse for at vurdere, om der er et ligesaa akut behov for sporveje i Norddublin som i Syddublin, og om det vil vaere berettiget at udelukke Norddublin fra foerste fase af projektet.

Kommissionen bedes redegoere for, hvilke kontakter den har haft med de irske myndigheder i denne sag? Har de irske myndigheder gennemfoert eller indvilliget i at gennemfoere en socio-oekonomisk evaluering som foreslaaet af Kommissionen? Hvilken begrundelse har de irske myndigheder givet for at udelukke Norddublin fra projektets foerste fase?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (15. november 1996)

Kommissionen har haft snaever kontakt med de irske myndigheder, lige siden der blev givet meddelelse om projektet. Den er repraesenteret i en styringsgruppe, som er blevet nedsat for at foere tilsyn med det. En af styringsgruppens foerste opgaver har vaeret at ivaerksaette en fuldstaendig socio-oekonomisk costbenefitundersoegelse af de tre ruter, der for oejeblikket overvejes.

Denne undersoegelse blev ivaerksat i faellesskab af Kommissionen og de irske myndigheder og blev udfoert af et uafhaengigt eksternt konsulentfirma. Arbejdet startede i juni 1996, og en slutrapport blev udarbejdet i loebet af oktober. Efter fremkomsten af denne rapport blev der opnaaet enighed med de irske myndigheder om at gaa videre med de sydlige og vestlige ruter af foerste fase af sporvejssystemet i Dublin, da disse blev anset for de bedste loesninger, baade fra et teknisk og transportoekonomisk synspunkt. Det blev imidlertid ogsaa aftalt at anlaegge den nordlige rute saa hurtigt som muligt og senest umiddelbart efter faerdiggoerelsen af de to andre ruter. Med denne aftale vil anlaeggelsen af den nordlige rute blive fremskyndet med mindst to aar.

Grunden til, at en af ruterne maa udelukkes fra denne foerste fase af sporvejssystemet, findes i det operationelle transportprogram ((Operational Programme for Transport 1994-1999, s. 47/8 (ISBN - 7076 0462 1/1994). )), der blev opnaaet enighed om mellem Kommissionen og de irske myndigheder i juli 1994: »Det grundlaeggende sporvejssystem vil koste ca. 371 mio. ECU. Dette system kan ikke anlaegges fuldt ud med de 247 mio. ECU, der er foreslaaet til sporvejssystemet under dette program. Det vil vaere noedvendigt med en laengere tidsramme end den, der er fastsat i programmet (1994-1999) for at afslutte anlaeggelsen af det grundlaeggende sporvejssystem. Der gennemfoeres for oejeblikket detaljerede undersoegelser for at bestemme den optimale kombination af sporvejsforbindelser, der kan anlaegges i perioden 1994-1999«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3087/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Konsekvenserne af en ophaevelse af handelsflaadepoolen Antwerpen

Er Kommissionen bekendt med de arbejdsmaessige og sociale konsekvenser, som den eventuelle ophaevelse af handelsflaadepoolen i Antwerpen vil faa for de spanske soemaend, der arbejder i den belgiske flaade eller under luxembourgsk flag?

Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen traeffe for at undgaa de negative virkninger, som ophaevelsen kan medfoere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (10. januar 1997)

Kommissionen er ikke bekendt med en eventuel ophaevelse af handelsflaadepoolen i Antwerpen. Ansvaret for en stillingtagen til problemer, der maatte opstaa i denne forbindelse, ligger hos de belgiske myndigheder og arbejdsmarkedsparterne.