SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3299/95 af Christoph Konrad (PPE) til Kommissionen (9. december 1995)

Om: Den Europaeiske Unions dereguleringspolitik

1. Er dereguleringspolitikken efter Kommissionens opfattelse en fast bestanddel af EU-politikken?

2. Vil Kommissionen udpege et medlem af Kommissionen, som er ansvarlig for dereguleringspolitikken?

3. Vil Kommissionen for at sikre et dynamisk og fleksibelt arbejdsmarked traekke arbejdstidsdirektivet og direktivet om atypisk arbejde tilbage?

4. Vil Kommissionen sikre, at den fuldstaendige gennemgang af den eksisterende faellesskabsret fortsaettes, og at hoering af erhvervslivet bliver en fast bestanddel af EU-politikken, og vil Det Europaeiske Raad fremover regelmaessigt blive underrettet om, hvor langt man er naaet paa dereguleringspolitikkens omraade?

5. Vil Kommissionen til fremme af innovationer og konkurrencedygtighed traekke forslagene om beskyttelse af personoplysninger og fjernsalg tilbage?

6. Vil Kommissionen aendre direktiv 84/360/EOEF ((EFT nr. L 188 af 16.7.1984, s. 20. )) for at undgaa restriktioner og yderligere omkostninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (4. marts 1996)

1. Siden Det Europaeiske Raads moede i Edinburgh har Kommissionen indledt en revision af de eksisterende EU-bestemmelser, der er blevet beskrevet i en raekke rapporter, hvoraf den seneste om administrativ forenkling ((KOM(95)580 af 22.11.1995. )) omhandler anvendelsen af naerheds- og proportionalitetsprincippet, forenkling og kodificering og indeholder en detaljeret beskrivelse af, hvilke initiativer der er blevet ivaerksat i 1995, og hvilke initiativer der prioriteres hoejst i 1996. Den har ligeledes i november 1995 taget stilling ((SEK(95)2121 endelig ugd. af 29.11.1995. )) til forslagene i Molitor-gruppens rapport ((KOM(95)288 endelig udg. af 21.6.1995. )). I forbindelse med det integrerede program til fordel for smaa og mellemstore virksomheder og haandvaerksfagene ((KOM(94)207 endelig udg. af 3.6.1994. )) har den nedsat et udvalg til forbedring og forenkling af erhvervsklimaet. Udvalget har allerede paabegyndt sit arbejde og blandt andet i juni 1995 afholdt et forum i Paris om de betingelser, der skal vaere til stede, for at en forenklingspolitik skal lykkes; debatten koncentrerede sig om virksomhedens indledende fase. Desuden godkendte Kommissionen den 16. januar 1996 de generelle retningslinjer for lovgivningspolitikken ((SEK(95)2255 af 16.1.1996. )), en kortfattet udgave af de eksisterende retningslinjer, der har til formaal at sikre teksternes kvalitet og sammenhaeng og en aaben, veltilrettelagt og koordineret udarbejdelsesproces og oeget opfoelgning og evaluering.

2. Kommissionen soerger for, at ovennaevnte generelle retningslinjer anvendes og videreudvikles, og det paahviler den enkelte kommissaer, navnlig den kommissaer, der er ansvarlig for erhvervspolitik, at foere dem ud i livet.

3. Kommissionen har ikke til hensigt at foreslaa en tilbagetraekning af arbejdstidsdirektivet og direktivet om atypisk arbejde, som den mener boer danne udgangspunkt for et juridisk minimumsgrundlag for sundheden og sikkerheden i arbejdsretten i det indre marked. Desuden giver disse direktiver medlemsstaterne stor handlefrihed. Arbejdstidsdirektivet giver for eksempel mulighed for arbejdstider paa op til 12 timer, hvis blot der holdes et passende antal pauser.

4. Revisionen af den eksisterende EU-ret er en permanent proces. Kommissionen vil som anfoert i rapporten om administrativ forenkling fortsaette gennemgangen af EU-retten inden for de rammer, der blev fastlagt i forbindelse med praesentationen af »Bruxelles-programmet« i december 1993, herunder en noeje overholdelse af gaeldende EU-ret.

Kommissionen vil soerge for at hoering af organisationernes repraesentanter og de beroerte miljoeer som hidtil finder sted baade i forbindelse med udarbejdelse af forslag til retsakter og i forbindelse med en eventuel revision af de eksisterende tekster. Som det stadig stigende antal groen- og hvidboeger fra Kommissionen vidner om, er aabne hoeringer af afgoerende betydning for Kommissionens lovgivningspolitik. Hoering af erhvervslivet er allerede blevet en fast bestanddel af EU-politikken. Saaledes er for eksempel smaa og mellemstore virksomheders nationale organisationer og EU-organisationer blevet opfordret til at udtale sig om omsaetningen af Molitor-rapportens henstillinger i praksis og til at fremsaette forslag.

Kommissionen vil fortsat holde Det Europaeiske Raad orienteret om, hvor langt man er naaet med tilpasning og kodificering af den eksisterende lovgivning - som anfoert i rapporten om administrativ forenkling - gennem sin aarsberetning.

5. Kommissionen har ikke til hensigt at traekke sit forslag om fjernsalg tilbage. Det har til formaal at skabe en noedvendig lovmaessig ramme i forbindelse med udviklingen af alle former for fjerntransaktioner, herunder navnlig dem, der vedroerer ny teknologi.

Kommissionen har heller ikke til hensigt at foreslaa en tilbagetraekning af direktivet om beskyttelse af personoplysninger ((Europa-Parlamentet og Raadets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af saadanne oplysninger, EFT nr. L 281 af 23.11.1995. )), der udgoer en integrerende del af det indre marked, og som netop er blevet vedtaget af Europa-Parlamentet og Raadet.

6. Kommissionen har for at nedbringe omkostningerne for virksomhederne vedtaget et forslag til Raadets direktiv om integreret forebyggelse og bekaempelse af forurening ((Forslag til Raadets direktiv om integreret forebyggelse og bekaempelse af forurening, KOM(95)88 endelig udg. )) til erstatning for direktiv 84/360/EOEF.