ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0579/03

af Frank Vanhecke (NI) til Kommissionen

(28. februar 2003)

Om: Mandatfordeling i Europa-Parlamentet

På topmødet i København for nylig blev der indgået en rammeaftale om mandatfordelingen efter udvidelsen af Den Europæiske Union. Belgien har i øjeblikket 25 mandater, 14 i valgkredsen i Flandern og 11 i valgkredsen i Vallonien. Efter udvidelsen får Belgien kun 22 mandater. Som overgangsforanstaltning, og mens der ventes på Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse er der imidlertid planlagt en gradueret tilpasning af det antal mandater, de nuværende medlemsstater hver skal have ret til ved valget til Europa-Parlamentet næste år. Således oplyser forskellige dagblade, at Belgien ved valget i 2004 får 24 mandater og først ved valget i 2009 går ned på 22.

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange mandater de nuværende medlemsstater hver får ved valget i juni 2004? Og ved valget i 2009?

Har Kommissionen i denne forbindelse rettet henstillinger til medlemsstaterne om den eventuelle ligelige fordeling mellem de forskellige valgkredse i de enkelte medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(2. april 2003)

Det følger af Nice-traktaten og tiltrædelsestraktaten, som vil blive undertegnet den 16. april 2003 i Athen, at det antal Europa-Parlamentetsmedlemmer, som skal vælges i hver af de nuværende medlemsstater i 2004, er som følger:

- Belgien 24

- Danmark 14

- Tyskland 99

- Grækenland 24

- Spanien 54

- Frankrig 78

- Irland 13

- talien 78

- Luxembourg 6

- Nederlandene 27

- Østrig 18

- Portugal 24

- Finland 14

- Sverige 19

- Kongerige 78

Disse tal vil ikke blive ændret, før der sker en yderligere ændring i de relevante artikler i traktaterne. I forbindelse med en mulig tiltrædelse af flere medlemsstater på et senere tidspunkt vil fordelingen af mandater i et EU med mere end 25 medlemsstater skulle fastlægges i en kommende tiltrædelsestraktat under hensyntagen til de bestemmelser og principper, der er fastlagt i Nice-traktaten.

Kommissionen har ikke rettet henstillinger til medlemsstaterne om fordelingen af mandater inden for de enkelte medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1426/03

af Ulrich Stockmann (PSE) til Kommissionen

(23. april 2003)

Om: Den Europæiske Unions støtte til henholdsvis renovering af byer og bevarende byfornyelse

Der står på indeværende tidspunkt omkring 1,3 mio. boliger tomme i Østtyskland. Grundene hertil er først og fremmest den høje arbejdsløshed, den dermed forbundne afvandring samt den demografiske udvikling. Den bevarende fornyelse af de huse, der står tomme, og hele bydele er dyr, da ikke kun bygningerne skal rives ned, men fordi det f.eks. er nødvendigt at omdimensionere eksisterende forsyningsnet (vand, spildevand, gas osv.) for hele byen, lukke skoler eller mindske den administrative kapacitet. Kommunerne er dog ikke i stand til selv at bære disse finansielle byrder, da deres budget og deres handlingsmargen indskrænkes som følge af nedgangen i indkomstskatten. Den fuldstændige byfornyelse, som er betinget af befolkningsnedgangen, er dog ikke kun et østtysk problem, det bliver også mere og mere fremtrædende i de østeuropæiske kandidatlande og vil blive yderligere forstærket i de kommende år. Det drejer sig følgelig om et fænomen, der berører hele Europa.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at løse problemet med renovering af byer og byfornyelse? Hvilke muligheder ser Kommissionen for at etablere et støtteinstrument som et led i strukturfondene for finansielt at fremme renovering af byer og byfornyelse, da f.eks. fællesskabsinitiativet Urban kun kan finde anvendelse på visse punkter i forbindelse med innovative projekter? Finder Kommissionen det muligt og hensigtsmæssigt at indføre en omdimensioneret horisontal foranstaltning eller yde støtte til de pågældende byer med mål-1-midler? Hvorledes vurderer Kommissionen muligheden for at organisere møder mellem de personer, som berøres af fænomenet, med henblik på at drøfte løsningsmuligheder og strategier og fremme udveksling af henholdsvis erfaringer og den bedste fremgangsmåde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(27. maj 2003)

Kommission finder, at spørgsmålet om renovering af byer og byfornyelse generelt hører ind under de lokale myndigheders kompetence og de enkelte medlemsstaters lovgivning.

Strukturfondene, navnlig EFRU, har hidtil koncentreret sig om at yde støtte til socio-økonomisk udvikling, dvs. til investeringer i produktionsapparatet med henblik på oprettelse eller sikring af varige arbejdspladser, investeringer i infrastrukturer og i udvikling af lokalt potentiale.

Kommissionen vil dog ikke udelukke muligheden for at undersøge, om strukturfondene som led i byfornyelsesforanstaltninger for fremtiden kan yde støtte til boligprojekter på visse betingelser, såfremt dette kan ske i samtlige medlemsstater.

Kommissionen støtter allerede gemmen programmer som Urbact og Orate udveksling af erfaring og bedste praksis mellem byer og finder, at denne indsats bør fortsætte eller øges for fremtiden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0831/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(18. marts 2003)

Om: Frosinone Kommunes udnyttelse af midler fra det decentraliserede samarbejdsprogram

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af midler, der er stillet til rådighed af EU.

Af opgørelsen fremgår det, at udvælgelsen af projekter blandt nogle lokale myndigheder foregår foruroligende langsomt og ineffektivt.

Også Kommissionen har flere gange gjort opmærksom på de lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Der er specielt i visse lokalsamfund, heriblandt Frosinone Kommune, hårdt brug for at kunne udnytte EU-midlerne til støtte for bæredygtige udviklingsforanstaltninger, der varetages af aktører i EU og i udviklingslandene. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Frosinone Kommune har forelagt projekter med henblik på opnåelse af støtte fra det decentraliserede samarbejdsprogram?

2. om Frosinone Kommune har opnået støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet udnyttet?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 og E-1003/03

(6. maj 2003)

EU's vigtigste programmer for decentralt samarbejde er dem, der medfinansieres inden for enhedsprogrammeringsdokumenterne eller Interreg-programmerne under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU).

Kommissionen henviser desangående det ærede medlem til svarene på skriftlig forespørgsel nr. E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 og E-1125/03. For Interreg-samarbejdsprogrammerne er den myndighed, der er ansvarlig for koordineringen på nationalt plan, Ministeriet for Infrastruktur og Transport.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0337/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. februar 2003)

Om: Støtte til Grundig AG

Ifølge Europolitique af 14. december 2002 har Kommissionen godkendt en støtte på ca. 40 mio. EUR fra delstaten Bayern til den tyske virksomhed Grundig AG.

Det understreges, at denne støtte udelukkende ydes for at sætte virksomheden i stand til at fortsætte sine aktiviteter i periode på 6 måneder, og i denne periode skal den træffe afgørelse om sin fremtid, idet der skal fremlægges en plan for virksomhedens omstrukturering eller likvidation.

Det forlyder endvidere i artiklen, at Grundig AG var tæt på at være insolvent i august 2002.

Eftersom der er tale om en virksomhed, som har fabrikker i forskellige medlemsstater, herunder Portugal, og i betragtning af, at den beskæftiger ca. 5000 ansatte, bedes Kommissionen give oplysninger om virksomhedens nuværende finansielle situation og dens fremtidsudsigter.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(20. marts 2003)

Kommissionen godkendte den 11. december 2002 redningsstøtte til Grundig AG i Nürnberg. Den anmeldte støtte, en garanti på 90 % for et lån på 45 mio. EUR fra den tyske stat til Bayern, skulle sætte Grundig i stand til at fortsætte aktiviteterne i seks måneder, indtil der blev truffet beslutning om virksomhedens fremtid.

Kommissionen fandt, at garantien på 90 % udgjorde statsstøtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og skulle vurderes som ad hoc-støtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. I medfør af rammebestemmelserne godkender Kommissionen redningsstøtte som engangsstøtte til en kriseramt virksomhed i det tidsrum, der er nødvendigt for at udarbejde en plan for omstrukturering eller likvidation. Støtten skal bestå af kontant støtte på markedsbetingelser og skal begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at holde virksomheden kørende i op til højst seks måneder.

Da redningsstøtten til Grundig opfyldte betingelserne i disse rammebestemmelser, gav Kommissionen tilladelse til, at Tyskland ydede denne garanti i det ønskede tidsrum. Samtidig forpligtede Tyskland sig til senest seks måneder efter godkendelsen af redningshjælpen at anmelde en eventuel omstruktureringsplan eller likvidationsplan til Kommissionen eller bevis for, at lånet var blevet tilbagebetalt. Indtil Kommissionen modtager denne anmeldelse, råder den ikke over de oplysninger, det ærede medlem anmoder om.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0943/03

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(26. marts 2003)

Om: Meddelelse fra Kommissionen til borgerne

Den 27. juni 2001 vedtog Kommissionen en meddelelse om nye rammer for samarbejde om aktiviteter vedrørende informations- og kommunikationspolitikken i Den Europæiske Union.

I denne proces indgik der bl.a. udsendelse af breve stilet til bestemte personer. Den succes, der blev opnået hermed i de enkelte tilfælde, hvor metoden blev benyttet, har været meget sigende, idet det blev særdeles godt modtaget af borgerne.

Kan Kommissionen oplyse, om denne direkte henvendelse til borgerne i form af personlige breve er et middel, som Kommissionen fortsat vil gøre brug af i sin informationspolitik for at bringe EU nærmere til borgerne, som allerede har forståelse for den betydning, som Kommissionen har for deres hverdag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(14. april 2003)

Som det ærede medlem påpegede i sit tidligere spørgsmål E-2552/01(1) kan direkte kommunikation med borgerne ved hjælp af personlige breve være en meget effektiv måde at kommunikere på. Målrettet post er derfor fortsat en mulighed, der skal udnyttes, når det er hensigtsmæssigt.

Det skal imidlertid påpeges, at omkostningerne i forbindelse med sådanne forsendelser er temmelig høje, og nylige undersøgelser bekræfter, at de fleste borgere (64 %) foretrækker at modtage oplysninger via fjernsynet(2). Kommissionen fokuserer derfor mere på de audiovisuelle informationsmidler. Som foreslået i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en informations- og kommunikationsstrategi for Den Europæiske Union(3) arbejder Kommissionen i stadig højere grad i partnerskab med Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne i forbindelse med prioriterede emner for at skabe bevidsthed om EU. I forbindelse med disse partnerskaber overvejes det naturligvis, hvilke midler der er de mest hensigtsmæssige for at nå ud til borgerne.

(1) EFT C 134 E af 6.6.2002.

(2) Stardardeurobarometer 58 udsendt i marts 2003, http://europa.eu.int/comm/public_opinion/.

(3) KOM(2002) 350 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1002/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Siena Kommunes udnyttelse af midler fra det decentraliserede samarbejdsprogram

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Siena Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte for bæredygtige udviklingsaktioner og -initiativer iværksat af fællesskabsoperatører i samarbejde med udviklingslandene.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Siena Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra det decentraliserede samarbejdsprogram?

2. om Siena Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 og E-1003/03

(6. maj 2003)

EU's vigtigste programmer for decentralt samarbejde er dem, der medfinansieres inden for enhedsprogrammeringsdokumenterne eller Interreg-programmerne under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU).

Kommissionen henviser desangående det ærede medlem til svarene på skriftlig forespørgsel nr. E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 og E-1125/03. For Interreg-samarbejdsprogrammerne er den myndighed, der er ansvarlig for koordineringen på nationalt plan, Ministeriet for Infrastruktur og Transport.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1191/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Ancona Kommunes udnyttelse af midler fra sportsprogrammet for handicappede

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen over de midler, der var stillet til rådighed af EU.

Det fremgår af denne opgørelse, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation, for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Ancona Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at integrere handicappede via sporten.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. har Ancona Kommune har projekter i håb om at opnå støtte fra sportsprogrammet for handicappede?

2. har Ancona Kommune fået bevilget støtte til disse projekter?

3. er de pågældende midler blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 og E-1203/03

(23. april 2003)

Kommissionen er slet ikke i tvivl om, at sport spiller en vigtig rolle for handicappedes integrering, men den råder ikke over noget særligt program på dette område.

Hvad angår Den Europæiske Fond for Regionaludviklings eventuelle medfinansiering af projekter i nævnte italienske kommuner, anmodes det ærede medlem om at læse Kommissionens svar på hendes skriftlige forespørgsler E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) til E-1124/03 og E-1125/03(4).

(1) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 96.

(2) Se side 160.

(3) EUT C 268 E af 7.11.2003, s.172.

(4) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0301/03

af Sérgio Marques (PPE-DE) til Kommissionen

(7. februar 2003)

Om: Lukning af skotøjsfabrikken C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i Castelo de Paiva kommune, Portugal

Den multinationale virksomhed C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i Castelo de Paiva kommune, Portugal, bekendtgjorde den 10. januar 2003, at den ville lukke sin fabrik, der beskæftiger 588 arbejdstagere, som dermed vil blive arbejdsløse.

Virksomheden begrunder selv beslutningen om lukning med import af overlæder fra Indien og Rumænien, med det formål at opretholde en konkurrencedygtig prisstruktur (i Press Release udsendt af Clark's administration den 10. januar 2003).

Clark etablerede sig i Castelo de Paiva i 1988 og har modtaget både national støtte og fællesskabsstøtte, og i maj 2000 undertegnede virksomheden en protokol med byrådet, hvori den forpligtede sig til at videreføre sin fabrikation til mindst 2007 til gengæld for omfattende kommunale investeringer.

Castelo de Paiva er en kommune i det indre Portugal, som er kendetegnet ved stor økonomisk sårbarhed, og lukningen af denne virksomhed vil derfor få ødelæggende økonomiske og sociale følger.

I betragtning af at denne beslutning om lukning er i modstrid med det sociale ansvar, der påhviler virksomheder, bedes Kommissionen oplyse følgende:

- Hvor store beløb er der blevet bevilget fra EU's fonde til virksomheden Clark Fábrica de Calçado, Lda. i Castelo de Paiva, og hvornår?

- På hvilke betingelser er de nævnte EU-midler blevet bevilget til virksomheden?

- Hvis virksomheden Clark overtræder forpligtelserne i forbindelse med tildeling af EU-støtte, hvordan agter Kommissionen da at reagere for at forhindre lukningen og sikre, at fabrikationen i Castelo de Paiva opretholdes og arbejdspladserne dermed sikres?

- Hvilke politiske skridt agter Kommissionen at tage for at forhindre og i sidste instans straffe denne form for handlinger, der hyppigt begås af virksomheder, der etablerer sig på Den Europæiske Unions område, hvor de nyder godt af fællesskabets fonde, og som efter at have udnyttet alle hermed forbundne fordele og goder, ikke mindst med hensyn til menneskelige ressourcer, flytter deres aktivitet?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopouloupå skriftlige forespørgsler E-0286/03, E-0287/03,E-0288/03, E-0289/03, E-0290/03, E-0301/03 og E-0441/03

(12. marts 2003)

De ærede medlemmer henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-0089/03 af Regina Bastos(1).

(1) Se side 67.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2201/03

af Marie-Arlette Carlotti (PSE) til Kommissionen

(27. juni 2003)

Om: Overvågning af præsidentvalget i Mauretanien

Præsidentvalget er planlagt til at finde sted i november. Forberedelserne til dette afgørende valg er præget af en markant undertrykkelse uden fortilfælde af personer inden for hele det politiske og religiøse miljø.

Mauretanien har som bindeled mellem middelhavslandene og Afrika syd for Sahara stor betydning for regional balance.

Dette præsidentvalg kan blive afgørende for stabiliteten og genindførelsen af retssamfundet i Mauretanien.

Dette forudsætter, at planlægningen og udviklingen heraf foregår på en uhindret, gennemsigtig og demokratisk måde.

Som led i støtten til udvikling af demokratiske processer bør EU overvåge, om valget gennemføres korrekt, ved hjælp af logistiske hjælpemidler og ved at sende valgobservatører til Mauretanien.

Agter Kommissionen at sende valgobservatører til Mauretanien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(17. juli 2003)

Kommissionen deler det ærede medlems analyse af betydningen af det præsidentvalg, der skal afholdes i Mauretanien i løbet af november 2003. Den er ligeledes bekymret over den bølge af arrestationer, som fandt sted før statskupsforsøget i begyndelsen af juni 2003, og over den måde arrestationerne forløb på og de efterfølgende afskedigelser.

Hvad angår spørgsmålet om at sende valgobservatører til Mauretanien, udsender EU mellem 8 og 10 observatørdelegationer om året. Kommissionens meddelelse om EU-bistand til valghandlinger og valgovervågning samt Rådets konklusioner og Parlamentets beslutning herom (G. C. Favas betænkning) understreger, at EU er nødt til at begrænse sine årlige valgovervågninger. Efter høring af Rådets geografiske grupper og Parlamentets valgkoordinationsgruppe er der derfor blevet udarbejdet en liste over de lande, hvor der først og fremmest bør foretages valgovervågning. Mauretanien figurerer ikke blandt de prioriterede lande i 2003. Kommissionen har desuden ikke modtaget nogen officiel anmodning fra den mauretanske regering om at sende internationale valgobservatører til landet, hvilket er en uomgængelig betingelse for at udsende en EU-observatørdelegation.

Kommissionen ser positivt på at styrke den politiske dialog med de mauretanske myndigheder for at vise dem, at EU lægger stor vægt på respekten for de elementære retsregler og afholdelsen af frie og gennemsigtige demokratiske valg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0885/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(21. marts 2003)

Om: Fiumicino Kommunes udnyttelse af midler fra programmet for sport for handicappede

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Fiumicino Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til integration af handicappede ved hjælp af sport. Kan Kommissionen derfor oplyse

1. om Fiumicino Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra programmet for sport for handicappede?

2. om Fiumicino Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 og E-1203/03

(23. april 2003)

Kommissionen er slet ikke i tvivl om, at sport spiller en vigtig rolle for handicappedes integrering, men den råder ikke over noget særligt program på dette område.

Hvad angår Den Europæiske Fond for Regionaludviklings eventuelle medfinansiering af projekter i nævnte italienske kommuner, anmodes det ærede medlem om at læse Kommissionens svar på hendes skriftlige forespørgsler E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) til E-1124/03 og E-1125/03(4).

(1) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 96.

(2) Se side 160.

(3) EUT C 268 E af 7.11.2003, s.172.

(4) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 117.