ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2723/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Rensning af Santander-bugten

I loebet af kort tid indledes arbejderne i forbindelse med den samlede rensning af Santander-bugten.

Arbejderne er planlagt til gennemfoerelse i tre faser til en samlet pris paa over 14 mia pesetas. Af de tre faser er den foerste blevet tildelt.

Hvor stor en del af det samlede beloeb vil blive finansieret af EU?

Fra hvilke fonde (EFRU eller Samhoerighedsfonden) eller fra hvilken budgetpost vil midlerne blive ydet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (15. oktober 1997)

De spanske myndigheder indgav den 3. maj 1996 en ansoegning om samfinansiering af den foerste fase af arbejderne i forbindelse med projektet »Saneamiento integral de la Bahía de Santander«. Budgettet for den foerste fase af arbejderne er vurderet til 4 030 millioner pesetas. Denne ansoegning blev godkendt af Kommissionen den 14. juli 1997. Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling samfinansierer den foerste fase med 17,72 mio. ECU (2 821 millioner pesetas) ud af de 25,32 mio. ECU, der udgoer de totale omkostninger.

I forbindelse med den anden fase af projektet er der blevet indgivet en ansoegning den 29. april 1997 angaaende samfinansiering fra Samhoerighedsfonden. De totale omkostninger i forbindelse med den anden fase er paa 4 750 millioner pesetas. Sagen er for oejeblikket til behandling.

Medlemsstaten har ikke givet Kommissionen oplysninger om finansieringen af projektets tredje fase.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3118/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (9. oktober 1997)

Om: Direktiver om pensionsordninger

1. Deler Raadet mange aeldreforeningers formodninger om, at vaerdien af talrige pensioner inden for Den Europaeiske Union vil falde i foruroligende grad med indfoerelsen af euroen?

2. Har Raadet kendskab til udtalelserne fra den tidligere nederlandske finansminister og nuvaerende KBO-formand, Van Amelsvoort, der erklaerer, at en inflation af den europaeiske valuta kan foraarsages paa grund af loenkrav i Frankrig og Italien, da pensionerne i disse lande betales direkte ud af skatteindkomsterne og da disse lande ikke uden skatteforhoejelse vil kunne betale pensionerne til den »graa boelge«?

3. Er Raadet klar over, at en foelge af det i spoergsmaal 2 anslaaede vil vaere, at pensionsfondenes reserver i en raekke lande i Den Europaeiske Union, herunder Tyskland og Benelux-landene, paa langt sigt vil miste milliarder i vaerdi? I bekraeftende fald, hvilke foranstaltninger agter Raadet at traeffe for at forhindre disse uoenskede virkninger?

4. Er Raadet rede til at paalaegge Kommissionen at forelaegge direktiver, som alle medlemsstaternes pensionsordninger skal opfylde, saaledes at alle europaeiske medlemsstaters pensionsordninger kan sammenlignes proportionalt efter deres vaerdi?

Svar (19. januar 1998)

1., 2. og 3. Raadet er ikke enigt i den opfattelse, at indfoerelsen af euroen som saadan vil beroere vaerdien af gaeldende pensionsordninger i medlemsstaterne eller vil skabe inflation, der udhuler deres koebekraft. Tvaertimod tager traktatens bestemmelser sigte paa at sikre, at euroen bliver en lavinflationsvaluta, og Raadet har for nylig vedtaget bindende regler i henhold til stabilitets- og vaekstpagten for at sikre sunde budgetpolitikker i medlemsstaterne i OEMU'ens tredje fase, hvilket skulle fjerne inflationistiske pres i den forbindelse.

4. Spoergsmaalet om en eventuel reform af pensionsordningerne i medlemsstaterne, navnlig paa baggrund af demografiske forandringer, undersoeges i oejeblikket i Den OEkonomisk-politiske Komité. Denne komité har imidlertid endnu ikke fremsat sine konklusioner i dette spoergsmaal, der skal forelaegges Raadet. Desuden har Europa-Parlamentet selv i sin beslutning om konvergenskriterierne for OEMU'en og finansieringen af sikringsordningerne for nylig anmodet Kommissionen om at forelaegge det en rapport om demografiske tendenser i forbindelse med de forskellige former for eksisterende pensionsforsikringsordninger. Dette spoergsmaal var genstand for en orienterende droeftelse paa samlingen i Raadet (arbejds- og socialministrene) i Luxembourg den 12. juni 1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3680/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. Erhvervsturisme



EF-Tidende nr. C 158 af 25/05/1998 s. 0176



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3680/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (19. november 1997) Om: Erhvervsturisme I 1996 modtog Kommissionen en rapport om erhvervsturisme udarbejdet af Horwath og Axe; hvad noejagtigt er der blevet gjort for at gennemfoere henstillingerne i denne rapport? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (5. december 1997) Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-3391/97 ((Se side 96. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3492/97 af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen (29. oktober 1997)

Om: Agenda 2000

I Agenda 2000 foreslaas gradvis afvikling over en overgangsperiode af regioner, der i oejeblikket er berettigede under maal nr. 1, men som overstiger 75%-graensen. Det foreslaas ligeledes, at omraader, der i oejeblikket er berettigede under maal nr. 2 og 5b, som ikke vil vaere berettigede ifoelge de fremtidige udvaelgelseskriterier, ogsaa skal oppebaere oekonomisk stoette i en overgangsperiode. Hvordan stiller Kommissionen sig til laengden af disse overgangsperioder, og skal de vaere lige lange for maal nr. 1-omraader og andre maalomraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (1. december 1997)

Kommissionen har foreslaaet at styrke den geografiske koncentration med det formaal at nedbringe procentdelen af den stoetteberettigede befolkning i EU under maal 1 og 2 fra 51% til et tal, der ligger mellem 35 og 40%.

Denne koncentration skulle opnaas ved en streng anvendelse af 75%-graensen for maal 1 og ved hjaelp af forenklede, gennemsigtige og specifikke kriterier for de forskellige typer maalomraader, der er omfattet af det nye maal 2.

For de regioner, som paa nuvaerende tidspunkt er stoetteberettigede under maal 1, 2 og 5b, og som ikke opfylder de kommende kriterier for stoetteberettigelse, foreslaar Kommissionen en overgangsperiode, i hvilken stoetten fra strukturfondene gradvis nedsaettes. Hvad angaar maal 1, forventes denne stoette at blive omfattende og langvarig i overgangsperioden. Overgangsordningen for det nye maal 2 antages at blive af kortere varighed. De naermere bestemmelser for de to overgangsperioder bliver praeciseret i de forslag til nye forordninger om strukturfondene, som Kommissionen fremlaegger i starten af 1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3227/97 af Dominique SOUCHET til Kommissionen. Godkendelse af markedsføring af plantebeskyttelsesmidler



EF-Tidende nr. C 158 af 25/05/1998 s. 0063



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3227/97 af Dominique Souchet (I-EDN) til Kommissionen (9. oktober 1997) Om: Godkendelse af markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler Idet der henvises til Domstolens dom af 12. november 1996 i sag nr. C-201/94 om farmaceutiske produkter, bedes Kommissionen oplyse, om den kompetente myndighed i en medlemsstat i de tilfaelde, hvor der er foert bevis for, at et plantebeskyttelsesmiddel, som er godkendt til markedsfoering i en anden medlemsstat, og et plantebeskyttelsesmiddel, som den allerede har godkendt til markedsfoering, fremstilles af den samme virksomhed eller dennes licenshavere, og at de to plantebeskyttelsesmidler uden at vaere fuldstaendig identiske i det mindste er fremstillet efter samme formel med anvendelse af det samme aktive stof og desuden har de samme fysisk-kemiske egenskaber, er forpligtet til, medmindre det strider mod hensyn til beskyttelse af menneskets liv og helbred, at godkende markedsfoeringen af et saadant importeret plantebeskyttelsesmiddel? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. november 1997) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-2431/97 fra Edouard des Places ((EFT C 134 af 30.4.1998, p. 8. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3599/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: Information om oksekoed

Jeg har foerst for nylig faaet kendskab til indholdet af det informationsmateriale, der omdeltes paa den foerste europaeiske »European Quality Beef«-kongres (Venezia, april 1997), hvor der uddeltes pressemeddelelser, der var trykt paa papir med baade EU-flaget som hoved og paaskriften »Finansieret med stoette fra Det Europaeiske Faellesskab«, og som bar titlerne »Hvorfor koed er et noedvendigt naeringsmiddel« og »Vegetarkost som en risikofaktor i forbindelse med tuberkulose i Det Forenede Kongerige«, idet forfatteren til sidstnaevnte var J. D. Maxwell.

Har Kommissionen kendskab til dette informationsmateriale, og deler den den opfattelse, der gives udtryk for heri?

Er Kommissionen klar over, at Istituto di Autodisciplina Pubblicitaria, som er medlem af AEEP (den europaeiske alliance for etik i reklamevirksomhed), flere gange har forbudt, at koed defineres som »et noedvendigt naeringsmiddel«, helt bortset fra, at almindelig sund fornuft siger, at oplysninger af denne art, hvis de var sandfaerdige, ville vaere ensbetydende med doeden for omkring 10 mio mennesker i EU-landene og for i hundredvis af millioner i hele verden? I modsaetning til ovenstaaende stoetter undersoegelser gennemfoert af Verdenssundhedsorganisationen og af Committee on Medical Aspects of Food Policy (resultaterne af sidstnaevnte undersoegelse offentliggjordes i Financial Times af 15.9.1997) den paaviste »fare« ved for stor indtagelse af koed, som kan medfoere hjerte-kar-sygdomme og kraeft.

Hvornaar agter Kommissionen at stoette en informationskampagne til fordel for en ernaering, der begraenser eller helt fjerner indholdet af animalske proteiner i kosten, og paa denne maade fremme den europaeiske levnedsmiddelproduktion, der gaar i denne retning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. december 1997)

Kommissionen skal goere det aerede medlem opmaerksom paa, at selvom den deltog i finansieringen af den europaeiske kongres om oksekoed i Venedig, er den ikke ansvarlig for de indlaeg, som blev afholdt af de forskere, der var inviteret til kongressen.

Kommissionen vurderer, at adgangen til animalske og vegetabilske produkter skulle goere det muligt for den enkelte at vaelge en sund, afbalanceret og varieret kost og saaledes faa daekket sine ernaeringsmaessige behov.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3374/97 af Markus Ferber (PPE) til Raadet (23. oktober 1997)

Om: Dokumentation for tilslutning til en lovpligtig sygeforsikring ved forelaeggelse af formularen E 111

For at blive immatrikuleret ved et fransk universitet, som f.eks. Konservatoriet i Paris, skal studenter forelaegge formularen E 111 til dokumentation af, at de er tilsluttet en lovpligtig sygeforsikring. Personer, der har en privat forsikring og er stoetteberettigede, er ikke i besiddelse af en saadan formular.

Alligevel kraeves der forelagt en saadan formular ved immatrikulation, og dokumentation for en privat sygeforsikring og hjaelpekasse anerkendes ikke.

Vil Raadet oplyse, hvilke forholdsregler det vil traeffe for at sikre, at dokumentation for tilslutning til en privat sygekasse anerkendes?

Svar (15. januar 1998)

Raadet noterer, at studerende i oejeblikket ikke er omfattet af forordning 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger paa arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Faellesskabet (seneste udgave offentliggjort i EFT L 28 af 30. januar 1997). Dette er ogsaa blevet bemaerket i Kommissionens Groenbog om hindringer for mobiliteten, som blev droeftet paa samlingen i Raadet (uddannelse) den 26. juni 1997.

Kommissionen har imidlertid forelagt et forslag til aendring af forordningen med henblik paa at udvide dens anvendelsesomraade til bl.a. at omfatte studerende. Forslaget behandles i oejeblikket i Raadets instanser.

Det skal bemaerkes, at det i henhold til traktatens artikel 127 og artikel 6, som det fremgaar af Domstolens retspraksis, er forbudt at udoeve nogen form for forskelsbehandling af medlemsstaternes statsborgere med hensyn til adgang til erhvervsuddannelse i Faellesskabet.

Det skal i oevrigt bemaerkes, at det i Raadets direktiv 93/96/EOEF af 29. oktober 1993 om opholdsret for studerende hedder, at »medlemsstaterne (giver) opholdsret til enhver studerende, som er statsborger i en medlemsstat... Det er en forudsaetning, at den studerende er indskrevet ved en anerkendt uddannelsesinstitution med henblik paa hovedsagelig at foelge en erhvervsuddannelse. Den studerende skal desuden vaere omfattet af en sygeforsikringsordning, der daekker samtlige risici i vaertsmedlemsstaten«.

Det paahviler Europa-Kommissionen at drage omsorg for, at faellesskabslovgivningen gennemfoeres korrekt, og det er i sidste instans Domstolen der skal vaerne om lov og ret ved fortolkningen og anvendelsen af EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3406/97 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (28. oktober 1997)

Om: Innoverende EFRU-projekter

Kommissionen har for tidsrummet 1995-1999 udvalgt otte aktions- eller samarbejdsomraader som led i de innoverende projekter under EFRU (EFRU-forordningens artikel 10). Der er tale om foelgende otte omraader: nye beskaeftigelsesmuligheder, kultur og kulturvaerdier, fremme af teknologisk udvikling, informationssamfundet, fysisk planlaegning, bypolitik og tvaerregionalt samarbejde baade mellem medlemsstater og med tredjelande.

Kan Kommissionen paa hvert af de naevnte omraader og for hver enkelt medlemsstat (eller i givet fald tredjeland) oplyse antallet af indsendte projekter og antallet af hidtil godkendte projekter med angivelse af det bevilgede beloeb?

Hvilke beloeb paataenkes afsat til hvert af de otte omraader i tidsrummet 1995-1999?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (9. december 1997)

Oversigter med de oenskede oplysninger om seks af de otte naevnte omraader sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. Hidtil er der blevet afsat ca. 133 mio. ECU til disse seks omraader fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling ud af et budget paa 190 mio. ECU for perioden 1995-1999. Visse projekter modtager ogsaa stoette fra Den Europaeiske Socialfond eller PHARE. Af de 1 483 projekter, der er indgivet under de seks omraader, er 161 blevet godkendt. Programmerne vedroerende internt tvaerregionalt samarbejde (RECITE II, budget 110 mio. ECU) og eksternt tvaerregionalt samarbejde (ECOS-OUVERTURE, budget 70 mio. ECU) mangler stadig at blive faerdiggjort.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3513/97 af Jup Weber (ARE) til Kommissionen (29. oktober 1997)

Om: Den Europaeiske Unions skovbrugsstrategi

Europa-Parlamentet vedtog den 30. januar 1997 en beslutning om Den Europaeiske Unions skovbrugsstrategi (A4-0414/96 ((EFT C 55 af 24.2.1997, s. 22. ))). Denne beslutning indeholder et krav til Kommissionen om at udarbejde et lovgivningsmaessigt forslag inden januar 1999 i overensstemmelse med, inter alia, foelgende henstillinger:

Paa internationalt niveau boer Kommissionen stille forslag paa foelgende omraader:

- Den Europaeiske Unions aktive rolle i forhandlingerne om samhandel paa skovbrugsomraadet,

- forelaeggelse af en handlingsplan til bekaempelse af oekologisk og social dumping i forbindelse med import af trae til EU,

- en aktiv indsats for en international konvention om beskyttelse af skovene,

- loesning af problemerne i forbindelse med oekologisk certificering,

- stoette til en skovbeskyttelsespolitik i lande i en overgangsfase og i udviklingslandene.

Ifoelge de dokumenter, som Kommissionen har forelagt, indgaar udarbejdelse af en skovbrugsstrategi ikke i Kommissionens arbejdsprogram for det kommende aar.

Vil formanden for Kommissionen oplyse, om arbejdet med at udvikle en skovbrugsstrategi allerede er paabegyndt. Hvis dette er tilfaeldet, vil han saa oplyse om fremskridtene i dette arbejde med henblik paa at overholde den frist, som Parlamentet har fastsat, og hvor halvdelen af tiden allerede er gaaet.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. november 1997)

Det aerede medlem henviser til den beslutning, Parlamentet vedtog den 30. januar 1997, og hvori det opfordrer Kommissionen til at fremlaegge et lovgivningsmaessigt forslag om en europaeisk skovbrugsstrategi senest to aar efter datoen for vedtagelsen af naevnte beslutning.

Kommissionen foretager i oejeblikket i snaevert samarbejde med medlemsstaterne en indgaaende undersoegelse af, hvilke maal og midler der skal indgaa i en saadan strategi, selv om den ikke er udtrykkeligt naevnt i Kommissionens arbejdsprogram for 1998.

Kommissionen agter at overholde den frist, der er fastsat i Parlamentets beslutning, og at forelaegge Parlamentet en skovbrugsstrategi i begyndelsen af 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3273/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Forslag om udryddelse af graa egern

Ifoelge det italienske dagblad »L'Unità« af 27.7.1997 har Storbritannien og Belgien forelagt en anmodning for Den Europaeiske Union med henblik paa et program til udryddelse af graa egern, da de er bekymrede over, at disse dyr erobrer stadig stoerre omraader til skade for det indfoedte roede egern. I Italien er et projekt fra Universitetet i Torino, som er blevet autoriseret af det nationale institut for den vilde fauna, blevet blokeret af domstolene som foelge af overtraedelse af de nationale jagtbestemmelser. Har Kommissionen finansieret disse eller lignende projekter med henblik paa udryddelse af graa egern?

Mener Kommissionen ikke, at dette oekologiske problem, som er opstaaet gennem tiltag, der ikke er vedtaget af dyrene selv, ud fra uafhaengige eksperters udtalelser bedst kan loeses gennem finansiering af ublodige programmer med henblik paa at flytte de graa egern til andre opholdssteder eller begraense deres forplantningsmuligheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (6. november 1997)

Graa egern (Sciurus carolinensis) er en fremmed art, som er blevet indfoert til Europa. De er naturligt hjemmehoerende i nordamerikanske loevskove. De bredte sig i naturen i Det Forenede Kongerige engang i 1890-erne. I 1913 indfoertes de til Irland og for relativt kort tid siden til Italien.

Denne art er ikke anfoert i bilagene til Raadets direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )). Foelgelig henhoerer beskyttelsen af denne ikke under Faellesskabets kompetence.

Der findes ingen dokumentation for skadelig vekselvirkning mellem de graa egern og arter eller levesteder af betydning for Faellesskabet. Paa den anden side er den skadelige indvirkning paa det indfoedte roede egern (Sciurus vulgaris) velkendt og dokumenteret.

En vaesentlig bekymring med hensyn til det graa egerns udbredelse paa Kontinentet (i Italien og andre steder, hvor det er blevet udsat i det fri) er, at det kan brede sig og herved blive en betydelig trussel mod andre arter af vildtlevende dyr. Dette er den vaesentligste aarsag til, at der er truffet foranstaltninger til vis kontrol med populationerne af denne fremmede art. Der findes saa vidt vides ingen projekter eller programmer, finansieret af Faellesskabet, hvorigennem der er ydet direkte stoette til denne form for foranstaltninger.

Alternative kontrolmetoder saasom svangerskabsforebyggende midler undersoeges for tiden paa nationalt plan.

Det maa konkluderes, at forvaltningen af det graa egerns populationer henhoerer under de nationale myndigheders kompetenceomraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3235/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Finansiering af tredjelande over EU's progam for medlemsstaterne

Skoent hensigten med udgiftsomraade III (»interne politikker«) i de finansielle overslag er at stoette EU-medlemsstaternes virksomhed, godkendes til stadighed aftaler med og finansiering af lande, der i forhold til EU er tredjelande, over programmer, som er udformet med henblik paa og vedroerer EU-medlemsstaternes behov. Dette finder sted, selv om der allerede findes et udgiftsomraade IV (»foranstaltninger udadtil«), som udelukkende vedroerer stater uden for EU, og som allerede modtager generoes finansiering herfra.

Kommissionen bedes oplyse, hvad der er aarsagerne til ovennaevnte faenomen, samt om den eventuelt overvejer at begraense overfoersel af midler til lande uden for EU fra programmer, hvis formaal er at daekke de allerede betydelige behov inden for Unionen selv.

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (18. december 1997)

Adskillige faellesskabsprogrammer indenfor undervisning, uddannelse og ungdom (Leonardo da Vinci, Socrates, Ungdom for Europa), der hoerer under udgiftsomraade 3 (»interne politikker«) i de finansielle overslag, er for nylig blevet aabnet for deltagelse af de associerede tredjelande.

Den gradvise aabning anses som en vigtig del af deres forberedelse til en eventuel optagelse i Faellesskabet. Et saadant samarbejde giver de associerede lande og deres borgere muligheden for at goere sig bekendt med Faellesskabets politikker og arbejdsmetoder, hvilket vil goere vedtagelsen af gaeldende faellesskabsret paa de forskellige omraader lettere.

De gaeldende finansieringmekanismer er indrettet saaledes, at udgifterne til de associerede tredjelandes deltagelse daekkes af deres egne bidrag, der hvert aar indbetales til Faellesskabets almindelige budget i overensstemmelse med deltagelsesbetingelserne. Disse ekstraindtaegter, der udelukkende skal daekke deltagelsesudgifterne, skal saaledes laegges til midlerne under udgiftsomraade 3 i de finansielle overslag.

Bestemmelserne aabner i visse tilfaelde mulighed for, at Faellesskabet kan supplere tredjelandenes bidrag. Dette tilskud skal daekkes af midler fra udgiftsomraade 4 (isaer fra PHARE-programmet) og ikke udgiftsomraade 3.

Paa denne maade beroeres bevillingerne til finansiering af programmer, der oprindeligt var bestemt til at daekke Faellesskabets interne behov, ikke af tredjelandes deltagelse deri.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3010/97 af Graham WATSON til Kommissionen. Bæredygtige landbrugsprojekter



EF-Tidende nr. C 134 af 30/04/1998 s. 0057



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3010/97 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Baeredygtige landbrugsprojekter Har Kommissionen kendskab til »Tir Cymen«-ordningen i Wales, som yder stoette til baeredygtigt landbrug? Har den planer om at stoette lignende ordninger? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. november 1997) Tir Cynem-programmet er blevet godkendt og medfinansieret af Kommissionen under forordning (EOEF) nr. 2078/92 om miljoevenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje ((EFT L 215 af 30.7.1992. )). Kommissionen har godkendt over 120 programmerne vedroerende landbrug og miljoe i hele Faellesskabet. En rapport om anvendelsen af forordningen er under udarbejdelse.