ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3088/96 af Ben Fayot (PSE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Transportselskabet Transervice

Selskabet Transervice udfoerer transportopgaver for Kommissionen i Luxembourg.

I maj og juni 1996 udbetalte Transervice ikke loen til sine medarbejdere. Da selskabet hverken har den tilladelse til at drive forretningsvirksomhed eller den transporttilladelse, der kraeves efter luxembourgsk lov, har man ikke kunnet indstaevne det for arbejdsretten. Tilsyneladende fungerer selskabet fortsat normalt i Tyskland.

Har Kommissionen ikke pligt til, naar den overdrager opgaver til private virksomheder, at kontrollere, at disse virksomheder overholder reglerne paa arbejdsmarkedet og de nationale procedurer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (9. december 1996)

I henhold til en kontrakt undertegnet den 22. december 1993 har Kommissionen ladet flyttearbejde udfoere af selskabet Transervice, der er etableret i Luxembourg.

Dette selskab er indskrevet ved kredsretten i Luxembourg som transport- og flyttefirma den 29. juli 1988 (Sektion B, Nummer 28465). Det er oprettet ved en luxembourgsk notar i Mersch (»Gesellschaftsgruendung vom 21. Juli 1988«). Det luxembourgske ministerium for middelstanden tildelte det autorisation nr. 58614 af 22. marts 1989, fornyet den 22. januar 1991 med nummer 58614 A efter aendring i ledelsen.

Naar Kommissionmen modtager svar paa sine udbud, frasorterer den systematisk de virksomheder, hvis juridiske situation ikke er tilfredsstillende, der udviser uregelmaessigheder med hensyn til betaling af socialsikringsbidrag, skatter og afgifter, der har begaaet alvorlige professionelle fejl eller som risikerer domfaeldelse som foelge af overtraedelser, der giver anledning til tvivl om den professionelle etik.

Det skal endvidere bemaerkes, at Kommissionen ikke har nogen forbindelser, hverken kommercielle eller andre, med det selskab, der er etableret i Tyskland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2789/96 af Antonio Tajani (UPE) og Riccardo Garosci (UPE) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Den italienske regerings indfoerelse af Europa-afgiften

I forbindelse med vedtagelsen af de nye finansforanstaltninger vedtog den italienske regering at indfoere en »Europa-afgift«.

Denne nye uretfaerdige skat, som ministerpraesident Prodi ansaa for at vaere noedvendig for, at Italien kunne vaere med i den foerste etape af Den Monetaere Union, har ikke praecedens i de andre europaeiske lande.

Den nye afgift vil faa negative virkninger for landets oekonomi samt hele finanssektoren, idet den er baseret paa en afgiftsstramning og ikke paa beskaeringer af de offentlige udgifter, i modsaetning til hvad de andre medlemsstater har gjort for at opfylde Maastricht-kriterierne.

Har Kommissionen paa nogen maade meddelt, foreslaaet eller ligefrem tvunget den italienske regering til at indfoere »Europa-afgiften«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (7. november 1996)

Kommissionen har for nyligt meddelt Italien, at det er noedvendigt at goere yderligere fremskridt med henblik paa at konsolidere den finansielle situation. Den har imidlertid ikke fremsat noget specielt forslag eller kraevet nogen saerlig intervention. Det er derfor helt udelukket, at beslutningen om at indfoere en »Europa-afgift« er foreslaaet, endsige paalagt af Kommissionen.

Kommissionen understreger i oevrigt, at den i forbindelse med de brede retningslinjer for den oekonomiske politik altid har soegt at reducere udgifterne frem for at oege beskatningen i bestraebelserne for at forbedre medlemsstaternes budgetmaessige situation.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3656/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Nord- Pas-de-Calais



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0092



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3656/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Nord-Pas-de-Calais Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Nord-Pas-de-Calais og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2823/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Afskaffelse af afgiftsfrie butikker

Kommissionen har fastsat juni 1999 som dato for lukning af alle afgiftsfrie forretninger, hvilket vil medfoere tab af over 100.000 arbejdspladser og alle de faciliteter, der tilbydes forbrugere fra tredjelande.

Kommissionen bedes oplyse, om den agter at tage planen for lukning af de afgiftsfri forretninger op til fornyet overvejelse og undersoege en plan med det formaal at bevare beskaeftigelsen og beskytte europaeiske forbrugeres interesser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (13. december 1996)

Kommissionen vil gerne goere opmaerksom paa, at ordningen for afgiftsfrit salg inden for Faellesskabet, som ifoelge planen skal vaere afskaffet den 30. juni 1999, blev indfoert ved to raadsdirektiver om moms og punktafgifter, der blev vedtaget som led i gennemfoerelsen af det indre marked. Af relevans er ogsaa direktiv 91/680/EOEF, der supplerer den faelles momsordning, og som med henblik paa afskaffelsen af skattemaessige barrierer aendrer direktiv 77/388/EOEF ((EFT L 376 af 31.12.1991. )) og direktiv 92/12/EOEF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplaegning og omsaetning heraf samt om kontrol hermed ((EFT L 76 af 23.3.1992. )).

Denne beslutning blev truffet af Raadet i 1991, og de beroerte erhvervssektorer samt medlemsstaterne har saaledes mulighed for gradvist at forberede den nye situation.

Kommissionen skal endvidere henvise det aerede medlem til Kommissionens svar paa den skriftlige forespoergsel E-2573/96 fra Amadeo Amadeo og skriftlig forespoergsel E-2690/96 fra José Barros Moura om samme emne ((Se side 31 )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3654/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Limousin



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0092



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3654/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Limousin Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Limousin og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2735/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Planlaegningsmetoder i elektricitets- og gasdistributionssektoren

I forslag til Raadets direktiv om indfoerelse af rationelle planlaegningsmetoder i elektricitets- og gasdistributionssektoren (KOM(95)0369 ((EFT C 1 af 4.1.1996, s. 6. ))) sigter direktivet mod at forbedre energieffektiviteten inden for elektricitets- og gasdistributionssektoren gennem indfoerelse af rationelle planlaegningsmetoder, gennem bedre muligheder for investering i energiforsyning og nedsaettelse af energiefterspoergslen. Desuden er formaalet med direktivet at naa Faellesskabets maal inden aar 2000 gaaende ud paa en stabilisering af den samlede CO2-emission i Faellesskabet paa samme niveau som 1990.

Vi finder det noedvendigt at gaa videre end dette maal. Det er desuden vigtigt at forbedre energieffektiviteten hos slutforbrugeren ligeledes gennem planlaegningsmetoder. Den integrerede ressourceplanlaegning kommer fra USA og skal anvendes til at styre efterspoergslen; Kommissionen bedes oplyse, om den ikke finder det hensigtsmaessigt ogsaa i EU at anvende integreret ressourceplanlaegning.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (27. november 1996)

Kommissionens direktivudkast om indfoerelse af nationale planlaegningsmetoder inden for el- og gasdistributionssektoren er klart ment som et bidrag til Faellesskabets CO2-maalsaetning for aar 2000. Med denne foranstaltning skabes der ligeledes et moenster inden for el- og gasdistributionssektoren, hvorefter forbrugerne tilbydes energieffektivitetsservice paa samme grundlag som selve energiforsyningen. Selv om denne foranstaltning ikke specielt omtales som integreret ressourceplanlaegning, er der ingen tvivl om at overholdelse af direktivet i praksis indebaerer anvendelse af ressourceplanlaegningsknaphed overalt i Faellesskabet. Dette vil paa laengere sigt paa positive virkninger for miljoeet (efter aar 2000) og energipolitikken i al almindelighed, og vil paa perfekt vis supplere Faellesskabets oevrige forslag vedroerende det indre energimarked.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3076/96 af Markus Ferber (PPE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Fremme af forskeres mobilitet som led i det fjerde forskningsrammeprogram

Fra forskellig side i Tyskland er jeg blevet spurgt, hvilken betydning forskeres mobilitet inden for det fjerde forskningsrammeprogram har.

Kan Kommissionen omgaaende besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvordan modtages og gennemfoeres programmet i medlemsstaterne?

2. Hvilke lande udsendes der forskere til?

3. Efter hvilke kriterier eller kvalifikationer udvaelges forskere til programmet?

4. Hvilke forskningsomraader nyder saerlig fremme som led i programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (20. december 1996)

1. Programmet for forskeruddannelse og -mobilitet er blevet positivt modtaget af medlemsstaterne, navnlig de akademiske kredse og det europaeiske forskermiljoe.

2. De forskere, der deltager i programaktiviteterne, kan begive sig til en hvilken som helst anden medlemsstat end deres hjemland og til de lande, der er associeret med programmet.

3. Det grundlaeggende kriterium for udvaelgelsen af projekter, der kan drage nytte af stoetten i medfoer af programmet, herunder ogsaa udvaelgelsen af forskerne, er hoej videnskabelig kvalitet.

4. Programmet for forskeruddannelse og -mobilitet omfatter alle omraader inden for eksakte videnskaber, naturvidenskab, oekonomi og management samt alle de omraader inden for samfundsvidenskab og humaniora, der kan bidrage til virkeliggoerelsen af Faellesskabets maalsaetninger inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3089/96 af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Ulovlig landgang paa oeen Lampedusa

Sicilien og navnlig den lille oe Lampedusa, der ligger midt i Middelhavet, er i de seneste aar blevet et brohoved for den ulovlige indvandring i Europa fra den nordafrikanske kyst. Bare i de sidste to aar er mere end 8.000 personer gaaet i land paa Lampedusa efter at vaere sejlet ud fra havnebyen Sfax i Tunesien for siden for en stor dels vedkommende at soege videre til hjertet af Europa (Frankrig, Tyskland og Belgien). Denne trafik er muliggjort af de lempelige love udstedt af de italienske myndigheder, som efter et forgaeves forsoeg paa at identificere de ulovlige indvandrere noejes med at udstede en udvisningsordre, der foerst skal effektueres to uger senere, hvorved de ulovlige indvandrere saa at sige efterlades paa fri fod med mulighed for at forlade Sicilien.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at saette en stopper for denne bedroevelige og farlige stroem af indvandrere, der naesten altid er de ubevidste ofre for skrupelloese organisationer, der staar bag den ulovlige indvandring?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (11. december 1996)

Kommissionen er klar over, at det er vigtigt at bekaempe den ulovlige indvandring og de organisationer, der staar bag. Siden EU-traktatens ikrafttraeden betragter medlemsstaterne bekaempelsen af ulovlig indvandring som et spoergsmaal af faelles interesse (artikel K.1, stk. 3, litra c). Det er baggrunden for, at der er vedtaget flere afgoerelser om bekaempelse af ulovlig indvandring og om udvisning. Selv om de paagaeldende tekster ikke er retligt bindende, er de dog et foerste forsoeg fra EU's side paa at give et faelles svar.

Bekaempelsen af den ulovlige indvandring forudsaetter effektiv kontrol ved medlemsstaternes ydre graenser. Hvad angaar passage af medlemsstaternes ydre graenser og graensekontrollen forelagde Kommissionen i 1993 Raadet et forslag til konvention ((EFT C 11 af 15.1.1994. )), der indeholder faelles regler. Til trods for, at Det Europaeiske Raad flere gange har vedtaget en faelles holdning (senest i Firenze i juni 1996), er det ikke lykkedes Raadet at naa til enighed om forslaget. Kontrollen udfoeres derfor efter nationale regler eller internationale aftaler, der er indgaaet mellem to eller flere medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2968/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Stoette til omstilling af skibsvaerfter

Kan Kommissionen bekraefte, at den endnu ikke har godkendt tildelingen af offentlig stoette til omstillingen af spanske skibsvaerfter, til trods for, at ansoegningen herom blev indgivet for nogen tid siden?

Hvad er aarsagen til, at der ikke er bevilget stoette til de statsejede spanske skibsvaerfter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (29. november 1996)

I november 1995 orienterede de spanske myndigheder Kommissionen om deres planer om at gennemfoere en yderligere strukturomlaegning af de spanske statsejede skibsvaerfter. Planerne omfattede stoette paa 180 000 mio. ESP, der skulle tildeles i 1995-1998 i overensstemmelse med den saerlige undtagelsesbestemmelse for Spanien i OECD-aftalen om overholdelse af normale konkurrencevilkaar inden for kommerciel skibsbygning og reparationsvirksomhed. Kommissionen har til opgave at sikre, at de foreslaaede foranstaltninger er forenelige med ovennaevnte aftale samt med Raadets syvende direktiv om stoette til skibsbygningsindustrien (90/684/EOEF ((EFT L 380 af 31.12.1990. )), senest aendret ved direktiv 94/73/EF ((EFT L 351 af 31.12.1994. ))).

I modsaetning til hvad det aerede medlem anfoerer, har Kommissionen allerede godkendt en vaesentlig del af den foreslaaede stoettepakke. I december 1995 besluttede Kommissionen, at den ikke ville goere indsigelse mod udbetaling af 89 104 mio. ESP i form af en allerede godkendt, men ikke udbetalt stoette til daekning af tab (kapital plus renter), da denne stoette var i overensstemmelse med artikel 5, litra a), i direktivet om stoette til skibsbygningsindustrien.

Kommissionen har endnu ikke taget stilling til resten af den foreslaaede stoette (80 000 mio. ESP i stoette til sociale formaal og 10 000 mio. ESP i investeringsstoette). Sammen med tidligere rentebetalinger i forbindelse med ikke-udbetalt stoette og foreslaaede fremtidige skattefritagelser for vaerfterne, som kan repraesentere yderligere stoette, undersoeges disse elementer stadig for at Kommissionen kan fastslaa, om strukturomlaegningsforanstaltningerne hos stoettemodtagerne er i overensstemmelse med OECD-aftalen og de relevante bestemmelser i direktivet om stoette til skibsbygningsindustrien. Dette kraever en saerlig noeje undersoegelse paa grund af den vanskelige markedssituation og det forhold, at en raekke vaerfter i andre medlemsstater, der har de samme problemer som de spanske vaerfter, har vaeret noedsaget til at lukke.

Kommissionens undersoegelse har noedvendigvis vaeret stillet i bero i nogen tid paa grund af regeringsskiftet i Spanien, men droeftelserne er nu blevet genoptaget og fortsaetter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2460/96 af Gerard Collins (UPE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Udbygning af lufthavne i Irland

Kan Kommissionen oplyse det samlede beloeb for midler fra Regionalfonden, som de nu forventer at investere i udbygning af lufthavne i Dublin, Cork og Shannon i perioden 1994-1999 for Faellesskabets stoetteprogram og procentdelen af de samlede investeringer i hver enkelt lufthavn? Kan Kommissionen desuden oplyse det samlede beloeb for midler fra Samhoerighedsfonden, som stilles til raadighed for hver enkelt lufthavn i samme periode?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (15. oktober 1996)

I forbindelse med EF-stoetterammen for Irland (1994-1999) er 23,89 mio. ECU fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) blevet oeremaerket til investeringer i statslufthavne i Irland.

Disse midler indgaar i den samlede EFRU-stoettepakke paa 888 mio. ECU til transportinfrastrukturer i Irland. Der vil ogsaa blive foretaget betydelige supplerende investeringer (i stoerrelsesordenen 180 mio. ECU) i denne periode, som finansieres af Aer Rianta.

Der er ikke blevet fastsat noget vejledende beloeb for EFRU-stoette pr. lufthavn. De enkelte projekter vurderes og overvejes paa grundlag af deres indhold. Hidtil er tre saadanne projekter blevet finansieret:

- Dublin: anlaeggelse af en ny rullebane og fortsatte forbedringer af finger A;

- Shannon: opgradering af lyssystemet paa landingsbanerne;

- Cork: indkoeb og udrustning af en ny brandbil.

De samlede udgifter til disse projekter var paa 3,1 mio. ECU i 1994 og 6,8 mio. ECU i 1995 (hvoraf 50% kom fra EFRU).

Der findes ikke nogen paa forhaand fastsat vejledende tildeling af stoette fra Samhoerighedsfonden til lufthavnsprojekter i Irland. Den ydede stoette afhaenger foerst og fremmest af anmodningerne om stoette til enkeltprojekter, der indgives af den irske regering, og for det andet af Kommissionens vurdering af forslagenes oekonomiske fortjenester.

Siden april 1993 er der blevet ydet stoette fra Samhoerighedsfonden til et enkelt projekt. Det drejede sig om udvidelse af fragtterminalen i Dublins lufthavn, hvortil der blev ydet 3,3 mio. ECU i bistand i 1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3948/96 af José VALVERDE LÓPEZ til Kommissionen. Samlet evalueringsrapport om LEADER I- programmet i Andalucía



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0096



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3948/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (10. januar 1997) Om: Samlet evalueringsrapport om LEADER I- programmet i Andalucía De sektorer, der i Andalucía var beroert af LEADER I-programmet, klagede ofte i medierne over »obskurantisme og sektorisme« i nogle af LEADER I's grupper. Det er derfor vigtigt at goere offentligheden bekendt med en samlet evalueringsrapport og de saakaldte »opfoelgningsrapporter«. Kan Kommissionen fremskaffe disse dokumenter? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2487/96 af José VALVERDE LÓPEZ til Kommissionen. Kontrol med gennemførelsen af normer



EF-Tidende nr. C 083 af 14/03/1997 s. 0019



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2487/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (25. september 1996) Om: Kontrol med gennemfoerelsen af normer Vil Kommissionen orientere om gennemfoerelsen af traktatens artikel 171 om sanktioner for manglende gennemfoerelse af faellesskabsretten. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (11. december 1996) Kommissionen har endnu ikke som led i en overtraedelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 171 indbragt en sag for Domstolen for at faa paalagt en medlemsstat at betale et fast beloeb eller en tvangsboede. De retningslinier, som Kommissionen vil foelge med henblik paa gennemfoerelsen af artikel 171 i EF-traktaten, er offentliggjort i en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende vedroerende gennemfoerelsen af artikel 171 ((EFT C 242 af 21.8.1996. )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2890/96 af David BOWE til Kommissionen. Emballage



EF-Tidende nr. C 083 af 14/03/1997 s. 0085



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2890/96 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996) Om: Emballage I en analyse for nylig af emballagers levetid, som er blevet foretaget for den danske regering, kom man til den konklusion, at aluminiumsdaaser til drikkevarer kan betragtes som acceptable i modsaetning til daaser af staal. Imidlertid naaede man ved en uafhaengig undersoegelse til den modsatte konklusion. Agter Kommissionen paa baggrund heraf paa ny at vurdere resultaterne, som danner grundlag for det danske forbud mod daaser af aluminium og staal til drikkevarer, og i benaegtende fald hvorfor ikke? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. december 1996) Siden den 1. juli 1996 har medlemsstaterne skullet opfylde kravene i direktiv 94/62/EF om emballage og emballageaffald ((EFT L 365 af 31.12.1994, s. 10. )). Kommissionen er i fuld gang med at gennemgaa de nationale bestemmelser, som er meddelt af hver enkelt medlemsstat. For Danmarks vedkommende har Kommissionen endnu ikke afsluttet denne kritiske gennemgang. Dog naerer Kommissionen den an-skuelse, at direktiv 94/62/EF i princippet ikke aabner mulighed for medlemsstaterne for at gennemfoere et totalforbud mod bestemte former for emballage, forudsat at disse emballager opfylder de vaesentlige krav, som er fastlagt i direktivets artikel 9 og 11 samt bilag II. Saadanne krav kan i princippet opfyldes af daaser til drikkevarer af saavel aluminium som staal. Derfor mener Kommissionen ikke, at disse to materialer boer behandles forskelligt, for saa vidt angaar de retlige virkninger af direktiv 94/62/EF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2691/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (9. oktober 1996)

Om: Terroristattentat mod det oekumeniske patriakat

Det oekumeniske patriakat har endnu en gang vaeret maal for et terroristangreb udfoert af en fanatisk islamisk organisation i Istanbul (den 29.9.1996).

Dette nye terroristattentat og det forhold, at der praktisk talt ikke er truffet nogen foranstaltninger til at beskytte det oekumeniske patriakat til trods de mange skridt, der er gjort herfor, har foruroliget hele den kristne verden.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Hvilke skridt har den til hensigt at tage over for Ankaras regering og

2. har den til hensigt at stoette patriakatet oekonomisk for at skaderne kan blive repareret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (12. november 1996)

Som foelge af attentatet mod det oekumeniske patriarkat i Istanbul den 29. september 1996 meddeler Kommissionen, at resultaterne af den offentlige undersoegelse endnu ikke foreligger. Attentatet blev vedgaaet af en islamisk terroristorganisation IBDA-C, uden at den igangvaerende undersoegelse har bekraeftet dette faktum.

Der findes ikke nogen specifik post paa faellesskabsbudgettet, der goer det muligt at finansiere reparationen af de begaaede skader.