ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3537/01

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Ansjosfiskeri

Undersøgelserne af situationen for ansjosens biomasse i Lion-bugten stammer fra første halvdel af 90'erne, og konklusionerne kan derfor være forældede.

Råder Kommissionen over mere aktuelle oplysninger om den nuværende situation for ansjosens biomasse i Lion-bugten og om, hvorvidt der eventuelt er tale om overfiskning i dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. januar 2002)

De oplysninger om bestandssituationen, som Kommissionen råder over, stammer fra undersøgelser foretaget af Den Rådgivende Videnskabelige Komité (SAC) og derunderhørende organer, som alle sorterer under Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM). Arbejdsgruppen for små pelagiske arter nåede på mødet den 27.-30. marts 2001 i Kavala (Grækenland) frem til, at ansjosbestanden, der er blevet undersøgt af laboratorier ved det franske havforskningsinstitut Ifremer (Institut français de recherche pour l'exploitation de la mer), tilsyneladende udnyttes moderat i Lionbugten, og at biomassen de seneste år har udvist en stigende tendens.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3584/01

af Anna Karamanou (PSE) til Rådet

(9. januar 2002)

Om: Påklædningsregler for kvindelige arbejdstagere i Tyrkiet

Den 7. december 2001 blev de kvindelige offentligt ansatte i Tyrkiet af deres fagforening opfordret til at møde op på arbejde iført bukser, idet de protesterede mod en lovbestemmelse fra 1982, som udtrykkeligt forbyder kvinder i den offentlige sektor at være iført bukser på deres arbejdsplads. Denne protestaktion vandt stor tilslutning blandt de kvindelige offentligt ansatte. Aktionen gav anledning til visse problemer i Izmir, hvor kvinder iført bukser af deres chefer fik forbud mod at komme ind på deres kontorer.

Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe som led i tiltrædelsesproceduren med henblik på at forpligte Tyrkiet til at revidere disse antikverede lovbestemmelser og ideer, at bringe landets lovgivning i overensstemmelse med gældende fællesskabsret og respektere menneskerettighederne og de demokratiske friheder for kvinder?

Svar

(13. maj 2002)

Det er en af de mellemfristede prioriteter i tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet, at det sikres, at de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne kommer alle til gode uden diskrimination eller skelnen på grundlag af f.eks. køn.

Der blev i midten af januar vedtaget en reform af den civilretlige lovgivning i Tyrkiet, og det siges udtrykkeligt i de nye bestemmelser, at mænd og kvinder er ligestillede. Rådet vil i forbindelse med overvågningen af tiltrædelsespartnerskabet drage omsorg for, at de nye lovbestemmelser iværksættes efter ikke-diskriminations-princippet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3465/01

af Amalia Sartori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE),Giorgio Lisi (PPE-DE) og Giacomo Santini (PPE-DE) til Kommissionen

(4. januar 2002)

Om: Små og mellemstore virksomheder og Decopaint-rapporten om muligheden for at reducere emission af flygtige organiske forbindelser (VOC) ved brug af maling og lak

I Decopaint-rapporten om muligheden for at reducere emission af flygtige organiske forbindelser (VOC) ved brug af maling og lak, som Kommissionen offentliggjorde i juli 2000, nævnes muligheden for at fastsætte regler for, hvor stor en procentdel opløsningsmidler maling og lak må indeholde, og for brug af maling med opløsningsmidler. I betragtning af, hvor vigtige de små og mellemstore virksomheder, der fremstiller maling, er for den europæiske økonomi, bør et lovforslags eventuelle meget negative konsekvenser for beskæftigelsen i sektoren vurderes grundigt.

Har Kommissionen til hensigt at gennemføre en costbenefitanalyse af de foreslåede reglers konsekvenser for de små og mellemstore virksomheder?

Vil Kommissionen tage behørigt hensyn til de små og mellemstore virksomheders behov og til følgerne for beskæftigelsen i sektoren med små og mellemstore virksomheder, der fremstiller maling, når den skal vurdere de lovgivningsmæssige løsninger på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(6. februar 2002)

Kommissionen vil nøje overveje konsekvenserne af ethvert forslag om nedbringning af indholdet af flygtige organiske forbindelser i produkter (f.eks. dekorationsmaling) for alle de berørte sektorer, herunder små og mellemstore virksomheder (SMV). I den forbindelse er Decopaint-rapporten et af de elementer, som skal tages i betragtning ved udarbejdelsen af et forslag.

Som det er normal praksis, vil ethvert udkast til forslag blive gjort til genstand for en høring af alle involverede parter, herunder repræsentanter for SMV-sektoren, hvor de er berørt heraf.

I forbindelse med de nylige drøftelser, der førte til vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF af 23. oktober 2001 om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer(1), blev nedbringningen af indholdet af opløsningsmidler for visse kategoriers vedkommende fastslået som en omkostnings-effektiv metode til at reducere emissioner, der fører til dannelse af ozon i troposfæren.

En foreløbig analyse synes at bekræfte dette. Dog vil Kommissionen ved færdigudarbejdelsen af sit forslag bestræbe sig for at finde udveje, der gør det muligt for de berørte industrier at tilpasse sig de nye krav, der måtte fremkomme.

(1) EFT L 309 af 27.11.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2027/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Skatter til fordel for tredjepersoner i Grækenland

I forbindelse med bestræbelserne på skatteharmonisering mellem EU-medlemslandene har Kommissionen rejst sag imod Grækenland for EF-Domstolen, fordi landet ikke har afskaffet de såkaldte skatter til fordel for tredjepersoner, som er lovpligtig økonomisk beskatning, som pålægges skatteydere eller tilknyttede personer eller virksomheder til økonomisk støtte af tredjepersoner.

Eftersom skat til fordel for tredjepersoner er en indtægt for en række forsikringskasser som organisationen for landbrugsforsikringer, sportsorganisationer og kulturelle foreninger, bedes Kommissionen oplyse:

1. På hvilken måde vil de instanser, som bliver berøvet indtægterne fra skatterne til fordel for tredjepersoner, blive støttet?

2. Hvilke forslag har Kommissionen fremsat til imødegåelse af denne situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(5. september 2001)

1. Spørgsmålet fra det ærede medlem henviser åbenbart til en retssag, som vedrører Grækenland (sag C-426/98), der for øjeblikket verserer for Domstolen. Sagen vedrører bidrag til fordel for en velgørenhedsfond for advokater, for så vidt disse opkræves i forbindelse med et selskabs oprettelse eller kapitalforøgelse. Kommissionen mener, at dette er i strid med artikel 10 i Rådets direktiv 69/335/EØF om kapitaltilførselsafgifter(1).

Bortset fra disse skatteregler, som er harmoniseret på fællesskabsplan, står det medlemsstaterne frit for at vælge den skattepolitik, de finder mest egnet, herunder finansieringen af organisationer ved hjælp af skattelignende afgifter. En sådan skattepolitik skal dog være i overensstemmelse med de almindelige principper i fællesskabslovgivningen.

2. Kommissionen har ikke til hensigt at fremsætte forslag på dette område.

(1) EFT L 249 af 3.10.1969.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3504/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Udtalelser fra kommissionsmedlemmet med ansvar for budgettet om størrelsen af EU's budget efter 2007 og fremtiden for strukturfondene for de nuværende områder under mål 1

Medlem af Kommissionen med ansvar for budgettet, Michaele Schreyer, har udtalt, at det er alt for tidligt at opstille prognoser for, hvordan den økonomiske situation vil være i Andalusien for at understrege sin holdning til spørgsmålet om, hvornår midlerne til de nuværende mål 1-områder skal fastsættes. Blandt disse hører min egen region, Galicien. Kommissionsmedlemmet var dog ikke lige så forbeholden med hensyn til grænserne for budgettet i de kommende år, og hun bekræftede endog, at med hensyn til den nuværende programmeringsperiode, som udløber i 2006, kan det siges meget klart, at også efter udvidelsen vil budgettet fortsat ligge under det maksimale loft på 1,27 % af

EU's BNP. Hvordan skal kommissionsmedlemmets ord i sidste ende forstås? Hvordan kan hun driste sig til at opstille prognoser for budgettet, når hendes mandatperiode udløber i 2004? Hvorfor være så tilbageholdende når det gælder fastlæggelsen af strukturfondene for den sidste del af indeværende programmeringsperiode, men samtidig være så sikker i sin sag, når det gælder budgettets størrelse i et EU, hvor der stadig foregår en debat i samfundet og i EU's institutioner, ligesom budgettet under alle omstændigheder bør forhøjes som forudsætning for eksistensen af Europa som en politisk og social realitet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(28. februar 2002)

I det interview med budgetkommissæren, som stod at læse i El País af 30. november 2001, refereres der til de beslutninger, som stats- og regeringscheferne traf på Det Europæiske Råds møde i Berlin den 24. og 25. marts 1999. I de finansielle overslag, som Rådet har vedtaget for perioden 2000-2006, tages der højde for, at der skal være mulighed for at optage seks nye medlemsstater i 2002: Der er nemlig oprettet en særlig budgetpost med henblik herpå med årlige bevillinger, der stiger gradvis fra 6,45 mia. EUR i 2002 til 16,78 EUR i 2006.

På det seneste møde i Det Europæiske Råd i Laeken den 14. og 15. december 2001 blev det bekræftet, at der kan optages seks ansøgerlande i 2004, hvis den nuværende forhandlingsrytme og reformarbejdet i disse lande opretholdes. Kommissionen vedtog den 30. januar 2002 en finansramme for udvidelsen, som indgår i de lofter, der blev truffet beslutning om i Berlin for de nye medlemsstater indtil 2006.

Det nuværende budget, som indeholder den særlige budgetpost for de nye medlemsstater, udnytter ikke loftet på 1,27 % af Fællesskabets BNP, hvilket er fuldt i overensstemmelse med de beslutninger, der blev truffet i Berlin.

Kommissionens forslag for de finansielle overslag for perioden efter 2006 vil blive fremsat så betids, at de nødvendige beslutninger kan blive truffet i god tid før udløbet af de nuværende overslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2656/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(1. oktober 2001)

Om: Revision af EU's udenrigspolitik

Ifølge de oplysninger som de amerikanske myndigheder hidtil har givet, er fanatiske muslimer under ledelse af Osama bin Laden indblandet i terrorangrebet på USA, og samtidig anklages Afghanistans islamiske regering for at have støttet bin Laden. Det er værd at bemærke, at der tidligere har været oplysninger i den europæiske presse om, at bin Ladens grupper var indblandet i krigen i Bosnien, samtidig med at der også deltog fanatiske muslimer i konflikten i Kosovo i 1999. Der mindes om, at mange EU-lande militært og politisk har hjulpet bosnierne og kosovarerne i deres konflikt med serberne.

Har EU til hensigt at revidere sin politik, som er gået ud på at yde støtte til fanatiske muslimske grupper på Balkan? Finder Unionen, at de repressalier, USA har planlagt, udsætter EU-landene for fare? Hvad er den nøjagtige sum af de beløb, der i alt er givet, og hvilken humanitær hjælp har EU ydet Pakistan og Afghanistan de sidste fem år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(27. november 2001)

Fællesskabets støtte til grupper på Balkan tager sigte på at opbygge stabilitet, demokrati og retsstatsforhold; den har til formål at imødegå ekstremisme under enhver form, som har givet anledning til så mange ødelæggelser i området i det sidste tiår.

Kommissionen mener, at angrebene i USA den 11. september var et angreb på åbne og frie samfund overalt. Truslen om eventuel terrorisme er en fare for alle, og en beslutsom indsats herimod er nødvendig og berettiget. At undlade nogen form for aktion ville være endnu farligere.

Fællesskabets støtte til Pakistan til udvikling og økonomisk samarbejde over de sidste fem år beløber sig til:

>TABELPOSITION>

Pakistan kan yderligere nyde godt af decentraliserede regionale projekter, på grundlag af forslagsindkaldelser.

Humanitær bistand til Pakistan og Afghanistan for perioden 1997-2001:

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2714/01

af Martin Callanan (PPE-DE) til Kommissionen

(3. oktober 2001)

Om: 6. momsdirektiv

I henhold til 6. momsdirektiv er der en lavere moms for installeret energibesparelsesmateriale, hvorimod energibesparelsesmateriale, der sælges direkte til forbrugerne er udelukket.

Er Kommissionen enig i, at denne forskel giver et blandet signal om betydningen af at håndtere klimaændringen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(20. november 2001)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlige forespørgsler nr. E-3018/00 af Ford(1) og nr. E-2431/01 af McNally(2).

(1) EFT C 163 E af 6.6.2001.

(2) Se side 7.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3659/01

af Helle Thorning-Schmidt (PSE) til Kommissionen

(9. januar 2002)

Om: Direktiver om offentlige indkøb og tjenesteydelsesaftaler

Ifølge:

- Rådets direktiv 93/36/EØF(1) af 14. juni 1993 (med senere ændringer) om samordning af fremgangsmåderne ved offentlige indkøb og

- Rådets direktiv 92/50/EØF(2) af 18. juni 1992 (med senere ændringer) om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler

er medlemsstaterne forpligtede til at sende årlige rapporter til Kommissionen om indgåede tjenesteydelsesaftaler og offentlige indkøbskontrakter.

Formålet er at gøre det muligt at vurdere resultaterne af direktivernes anvendelse.

Har Kommissionen foretaget sådanne vurderinger på baggrund af disse rapporter?

Er det endvidere muligt for offentligheden at få adgang til disse rapporter?

(1) EFT L 199 af 9.8.1993, s. 1.

(2) EFT L 209 af 24.7.1992, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(22. februar 2002)

Kommissionen foretager regelmæssigt vurderinger af anvendelsen og effektiviteten af direktiverne om offentlige kontrakter på grundlag af statistiske rapporter fra medlemsstaterne, udbudsbekendtgørelser i EF-Tidende (serie S) og andre tilgængelige statistikker.

Resultaterne af disse vurderinger indgår i Kommissionens rapporter om Fællesskabets produkt- og kapitalmarkeder(1) og anvendes som strukturelle indikatorer i Kommissionens bidrag til Det Europæiske Råds forårsmøde i Stockholm den 23-24. marts 2001(2).

Adgangen til medlemsstaternes statistiske rapporter er reguleret ved retningslinjerne i forordning (EF) nr. 1049/2001(3). Før der kan afgives svar på ansøgninger om adgang til rapporter offentliggjort før denne forordnings ikrafttrædelsesdato (den 3. december 2001), vil de pågældende medlemsstater blive hørt med henblik på indhentelse af forudgående tilladelse. I forbindelse med rapporter indleveret efter den 3. december 2001 vil der blive bevilget tilladelse, medmindre undtagelsesbestemmelserne i forordningens artikel 4 finder anvendelse.

(1) KOM(2001) 736.

(2) KOM(2001) 79 endelig udg.

(3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter, EFT L 145 af 31.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3555/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Grækenlands mangelfulde gennemførelse af en afgørelse fra EF-Domstolen om brugte biler

I sit svar på min forespørgsel E-0574/01(1) oplyste Kommissionen, at den allerede havde sendt den græske administration en begrundet udtalelse i henhold til EF-traktatens artikel 228 (tidligere artikel 171) på grund af landets mangelfulde gennemførelse af Domstolens afgørelse i sag C-375/95, Kommissionen mod Den Hellenske Republik, om beskatning af motorkøretøjer.

Kan Kommissionen oplyse, hvad der er sket i ovennævnte sag?

(1) EFT C 318 E af 13.11.2001, s. 75.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(5. februar 2002)

Grækenland har svaret på den begrundede udtalelse, der blev omtalt i Kommissionens svar på det ærede medlems tidligere skriftlige forespørgsel E-574/01. Desuden har EF-Domstolens afsagt kendelse i sag C-393/98 (Gomez-Valente), som har aspekter til fælles med den foreliggende sag. Den heraf følgende retlige stillingtagen er blevet vurderet, og Kommissionen vil i den nærmeste fremtid afgøre, hvorledes den agter at gå videre med sagen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3273/01

af Frank Vanhecke (NI) til Kommissionen

(26. november 2001)

Om: Støtte til luftfartsindustrien

Luftfartsselskabet Sabena er for nylig gået konkurs, hvilket på smertelig vis har vist os, hvilken lavkonjunktur den europæiske luftfartsindustri er ramt af.

I den forbindelse kan man stille spørgsmålstegn ved det forbud, som Kommissionen har pålagt den belgiske regering, mod at yde finansiel støtte til selskabet. Det er tydeligt, at princippet om konkurrencefordrejning fra myndighedernes side fortolkes meget nøje af Kommissionen. Eftersom der står 12 000 arbejdspladser på spil hos Sabena, er det berettiget, at man ønsker at finde frem til alternative løsninger for at undgå sådanne sociale katastrofer i fremtiden.

Er Kommissionen ikke af den opfattelse, at det er på høje tid at tage direktiverne om konkurrence op til revision, således at regeringerne får mulighed for at yde finansiel støtte, når nationale industrier rammes af lignende kriser?

Overvejer Kommissionen andre fremgangsmåder med hensyn til at yde støtte til kriseramte industrier, således at de kan klare en lavkonjunktur eller økonomisk nedgang?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(1. februar 2002)

Kommissionen besluttede den 17. oktober at tillade, at de belgiske myndigheder yder redningsstøtte i form af et kortfristet lån til Sabena. Den 9. november 2001, efter Sabenas konkurs, bekræftede Kommissionen, at den ikke ville gøre indsigelse mod, at dette lån blev anvendt til fordel for Sabenas datterselskab DAT.

EF-traktaten indeholder et generelt forbud mod statsstøtte med forbehold af en række undtagelser. En af disse undtagelser er støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Ifølge Kommissionen kan der imidlertid kun ydes omstrukturingsstøtte én gang til en enkelt støttemodtager. Sabena har allerede modtaget en sådan støtte.

Ifølge Kommissionen er der ikke tvivl om, at gentagne tildelinger at rednings- og omstruktureringsstøtte til kriseramte virksomheder kan resultere i alvorlige konkurrencefordrejninger. Denne form for støtte forhindrer markedet i at fungere effektivt, fordi den belønner svage virksomheder i stedet for succesfulde virksomheder. Der er endvidere en tendens til, at de fornødne justeringer forsinkes og at virkningen forværres, når man endelig konfronteres med den pågældende virksomheds problemer.

Ifølge Kommissionen er statsstøtte derfor ikke det rette svar på de økonomiske problemer, som Fællesskabet står over for. Andre tiltag, f.eks. generelle foranstaltninger der påvirker hele økonomien og strukturtilpasninger synes mere hensigtsmæssige. Størstedelen af disse foranstaltninger hører under medlemsstaternes kompetenceområde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3163/01

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Rådet

(23. november 2001)

Om: Domme for hvidvaskning af penge

1. Har Kommissionen nogen statistik over antallet af domme for hvidvaskning af penge i EU-landene?

2. Såfremt dette er tilfældet, kan Kommissionen så venligst meddele, hvor mange domme der er afsagt i EU-landene tilsammen og i hvert enkelt EU-land i løbet af de sidste ti år?

Svar

(1. marts 2002)

Rådet ligger ikke inde med nogen oplysninger, der har relation til det ærede medlems spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3214/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(23. november 2001)

Om: Møde den 4. november 2001 i London

Efter indbydelse fra den britiske premierminister deltog den franske statschef, den franske, tyske, italienske, spanske og irske premierminister samt den belgiske premierminister og formand for Det Europæiske Råd såvel som den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik den 4. november i et møde i London. Formålet med mødet var at fastlægge hver enkelt medlemsstats bidrag til støtte for USA i kampen mod den internationale terrorisme, som den nu kommer til udtryk i krigen mod Afghanistan.

Medlemsstaterne deltog i mødet som sådanne uden formelt at repræsentere EU. Denne formelle differentiering kan dog ikke skjule, at regeringscheferne var til stede ved mødet i deres egenskab af EU-medlemmer, hvilket rent faktisk udgør en forskelsbehandling af medlemsstaterne og en usurpation af de institutionelle EU-organers funktion.

Har Rådet taget stilling til denne beklagelige adfærd fra visse EU-medlemsstaters side? Er Rådet klar over, at den særlige karakter af den strategiske alliance mellem Storbritannien og USA ikke alene trænger EU's forbindelser med USA i baggrunden, men også sætter spørgsmålstegn ved den autonome art af EU's egen udenrigspolitik?

Svar

(25.-26. marts 2002)

Som Rådet fastslog i sit svar på forespørgsel H-900/01 fra Anna Karamanou i forbindelse med spørgetiden under mødeperioden i december 2001 i Strasbourg har det aldrig haft anledning til at drøfte selve det møde, som det ærede medlem nævner, og det er derfor ikke i stand til at redegøre for sin holdning til spørgsmålet.

Formandskabet, der blev indbudt til mødet, henvendte sig til de medlemmer af Det Europæiske Råd, der ikke var blevet indbudt, for at spørge, om det ville være hensigtsmæssigt, at det deltog. Disse henvendelser viste, at der var bred enighed om at opfordre formandskabet til at deltage i mødet.

Efter anmodning fra formandskabet blev Rådets organer allerede dagen efter underrettet om indholdet af drøftelserne af generalsekretæren/den højtstående repræsentant for FUSP Javier Solana, som var blevet indbudt til at deltage sammen med formandskabet.

Rådet erindrer endvidere om, at Unionen på baggrund af retningslinjer fastlagt af Det Europæiske Råd, som har afholdt to møder om spørgsmålet, har udfoldet store bestræbelser på at udforme en samlet og koordineret reaktion på attentaterne den 11. september ved at vedtage en detaljeret handlingsplan til bekæmpelse af terrorisme og ved utvetydigt at udtale sin fulde støtte til den aktion, der gennemføres mod alle former for terrorisme, og sin fuldstændige solidaritet med USA. Det Europæiske Råd har endvidere på ny bekræftet, at det er fast besluttet på til enhver tid at handle i indbyrdes forståelse.