ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2013/02

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(9. juli 2002)

Om: Det græske landbrugsministeriums finanser

Det græske landbrugsministerium har for år 2002 stillet interesserede parter (byråd, kommuner og dyrebeskyttelsesforeninger) bevillinger til rådighed i et omfang af 2 350 000 EUR. Dette skete ifølge

en meddelelse fra veterinærgeneraldirektoratet på den betingelse, at de ovennævnte parter udviste interesse for den rigtige behandling af herreløse hunde, idet de opretter et hundeasyl, som indsamler de herreløse hunde, lader dem undersøge af dyrlæger, forsyner dem med kendetegn, kastrerer dem og i videst mulige udstrækning arbejder på, at respekten for dyr videreudbredes i Grækenland. Man frygter, at beløbet på 2 350 000 EUR kunne blive anvendt til udryddelse af dyr, hvilket allerede er sket i dyreasylet Arche Noah i byen Chania på Kreta, som derfor måtte rømmes i begyndelsen af 2002.

1. Har Kommissionen kendskab til, om disse penge hidrører fra EU-midler?

2. I tilfælde af, at det drejer sig om EU-midler, bedes Kommissionen oplyse, hvem der har modtaget penge og i hvilket omfang, hvortil pengene er blevet anvendt, og hvem der kontrollerer, hvad der er blevet af pengene.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. september 2002)

Som Kommissionen allerede har oplyst i sit svar på skriftlig forespørgsel E-1658/02 fra Emmanouil Bakopoulos(1), henhører kontrollen med herreløse hunde under medlemsstaternes enekompetence. Ingen EU-midler står til rådighed til dette formål for medlemsstaterne hverken de nationale eller de lokale myndigheder eller for dyreværnsforeninger.

(1) EFT C 277 E af 14.11.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2239/02

af Rainer Wieland (PPE-DE) til Kommissionen

(17. juli 2002)

Om: Eksportpapirer på landets sprog

Er det rigtigt, at tolddokumenter (i dette tilfælde EU's eksportformular) til varetransport i og uden for Den Europæiske Union hos det pågældende toldkontor kun må udfyldes på det pågældende lands sprog?

Er det ikke muligt at udforme og indgive dette dokument plus alle øvrige dokumenter vedrørende varetransport på engelsk?

Hvis dette ikke er tilfældet, agter Kommissionen så at indføre en ensartet sprogordning eller at tillade alle officielle sprog i Den Europæiske Union?

Har medlemsstaterne frit valg med hensyn til sprog?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(9. september 2002)

I henhold til artikel 211 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93(1) skal toldangivelserne (i dette tilfælde eksportangivelserne) affattes på et af Fællesskabets officielle sprog, hvis anvendelse er godkendt af toldmyndighederne i den medlemsstat, hvor formaliteterne opfyldes. Det er medlemsstaternes opgave at afgøre, hvilke officielle sprog de anerkender.

Hvis det er nødvendigt, kan toldmyndighederne i bestemmelsesmedlemsstaten anmode klarereren eller hans repræsentant om, at angivelsen oversættes til det eller et af de officielle sprog i denne medlemsstat.

(1) Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 253 af 11.10.1993).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1479/02

af Cecilia Malmström (ELDR) til Rådet

(27. maj 2002)

Om: Associeringsaftalen med Algeriet

I øjeblikket føres der forhandlinger om en associeringsaftale mellem Den Europæiske Union og Algeriet. I aftalens tekst findes en klausul om, at grundlaget for aftalen skal være respekt for menneskerettighederne og de demokratiske principper. Desværre viser rapporter, at menneskerettighederne systematisk krænkes i Algeriet, og at landets regering ofte undlader at efterforske disse alvorlige forbrydelser. Desuden har Algeriet nægtet FN's menneskerettighedseksperter og særlige observatører indrejse.

Inden EU undertegner en associeringsaftale med Algeriet bør der gennemføres betydelige forbedringer, for så vidt angår respekt for menneskerettighederne. Derfor bedes Rådet oplyse, på hvilken måde det påtænker at sikre, at evaluering af menneskerettighedssituationen i Algeriet og overholdelse af artiklerne om menneskerettighederne i associeringsaftalen bliver et separat punkt på alle møder, hvor aftalen behandles, navnlig i Associeringsrådet.

Svar

(3. oktober 2002)

Rådet henviser det ærede parlamentsmedlem til det svar, Rådet har givet på forespørgsel E-0881/02 fra Patricia McKenna, E-1031/02 fra Philip Bushill-Matthews og E-1109/02 fra Christos Zacharakis og Konstantinos Hatzidakis.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2465/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(4. september 2002)

Om: Handel

Vil Kommissionen som supplement til sit svar på forespørgsel E-0992/02 til E-0994/02 og E-1106/02(1) ajourføre sine oplysninger med tal for 2001?

Vil Kommissionen, hvis sådanne tal endnu ikke foreligger, oplyse, hvornår de forventes at foreligge?

(1) EFT C 205 E af 29.8.2002, s. 244.

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mirapå skriftlige forespørgsler E-2464/02 og E-2465/02

(11. oktober 2002)

Som supplement til svarene på det ærede medlems skriftlige forespørgsler E-0992/02 til E-0994/02 og E-1106 kan Kommissionen oplyse, at den hyppigt har samtaler med Den Europæiske Centralbank (ECB) om dataspredning, og at ECB ikke agter at offentliggøre data om medlemsstaternes betalingsbalance, hvor tal fra landene uden for euroområdet anvendes til at udarbejde et euroområdeaggregat. Oplysninger om betalingsbalancetransaktioner mellem euroområdets medlemsstater er desuden ikke et af ECB's væsentligste anliggender. På det ærede medlems opfordring har Kommissionen rettet henvendelse til Den Europæiske Centralbank vedrørende udbredelse til offentligheden af de enkelte medlemsstaters data. ECB har bekræftet sin hidtidige holdning.

Kommissionen agter heller ikke at offentliggøre disse oplysninger, men dette har andre årsager. Kommissionen følger princippet om, at indsamlede statistikker er et kollektivt gode og bør gøres tilgængelige. Kommissionen vurderer imidlertid, at ikke alle oplysninger, som er indsamlet på nationalt plan med det formål at udarbejde et europæisk aggregat, er af offentlig interesse. Dette er tilfældet for de oplysninger, der anvendes til at udregne euroomådets betalingsbalanceaggregater. Eftersom medlemsstaterne udarbejder og offentliggør deres egne oplysninger om betalingsbalancen ved hjælp af en anden metode (oprindelsesprincippet) end den, der bruges til at udregne det europæiske aggregat (afsendelsesprincippet), kan de to sæt data for den menige bruger være svære at skelne fra hinanden.

Kommissionen har dog for at imødekomme det ærede medlems opfordring aftalt med nogle medlemsstater at offentliggøre disse oplysninger (jf. bilag). Det bør igen understreges, at disse oplysninger anvendes af Eurostat til at opstille EU's samlede betalingsbalance, og at de er forskellige fra de nationale data, som medlemsstaterne offentliggør. De er dog fuldt ud kompatible med EU's betalingsbalanceaggregat, som publiceres af Eurostat.

Endelig kan det oplyses, at data for 2001 med en detaljeret geografisk analyse endnu ikke er tilgængelige, og at de bliver det sidst i oktober 2002. De foreløbige tal for 2001 for Den Europæiske Union med handelspartnerne: verden, Extra-EU 15, Intra-EU 15, USA, Japan og Canada blev offentliggjort i juli 2002 (Statistics in focus 34/2002) og i New Cronos og sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1138/02

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Rådet

(22. april 2002)

Om: Forskydning af den israelske regerings politik for fredelig sameksistens med en ligeværdig palæstinensisk stat til fortsat overmagt

1. Er Rådet også af den opfattelse, at forbindelserne mellem Israel og de palæstinensiske områder, der har været besat af Israel siden 1967, siden Sharon-regeringens magtovertagelse, hvor den opfordrede til etniske modsætninger, har ændret sig betydeligt, idet den israelske regering i stedet for den tidligere vedtagne udvikling hen imod en selvstændig palæstinensisk stat ensidigt har gennemført en modsatrettet udvikling, hvilket fører til en nedbrydelse af det palæstinensiske selvstyre, gennemførelse af en brutal politisk udrensning blandt den palæstinensiske befolkning, afbrydelser af kontakterne til andre stater, en yderligere vækst i de israelske bosættelser i palæstinensiske områder og ødelæggelse af havne, lufthavne, veje og bygninger?

2. Er Rådet ligeledes af den opfattelse, at denne ændring ikke så meget eller udelukkende er en følge af de israelske indbyggeres naturlige behov for sikkerhed, men at de politiske kræfter i Israel, der altid har været af den opfattelse, at disse områder fortsat skal udgøre en del af den israelske stat, og at det derfor vil være nødvendigt at fordrive den eksisterende palæstinensiske befolkning eller tilskynde den til at forlade dette område, forsøger at vende uigenkaldelige kendsgerninger til deres fordel?

3. Hvad er værdien af de projekter til forbedringer i de palæstinensiske områder, som blev finansieret eller medfinansieret via bidrag fra EU eller fra EU's enkelte medlemsstater, som Israel ved sin fremfærd siden Sharon-regeringens tiltrædelse allerede har ødelagt?

4. Er Rådet i betragtning af den ændrede situation rede til at gøre det klart, at enhver politik, som udspringer af manglende ligeværdighed mellem de pågældende to folk, af opretholdelsen af en politisk og økonomisk forfordeling af palæstinenserne, af kolonisering og indlemmelse kun kan føre til en isolering af Israel i forhold til Den Europæiske Union?

Svar

(30. september 2002)

Det tilkommer ikke Rådet at gøre sig overvejelser om den israelske regerings motiver. Imidlertid har Rådet gentagne gange erklæret, at der ikke findes nogen militær løsning på konflikten, og har opfordret parterne til at tilstræbe en politisk løsning baseret på UNSCR 242 og 338 og princippet om land for fred. Det ser frem til den dag, hvor begge stater, Israel og Palæstina, lever side om side inden for sikre og anerkendte grænser, og hvor begge har nære og varme forbindelser med Den Europæiske Union.

Ødelæggelserne af den palæstinensiske infrastruktur, der helt eller delvist er finansieret af EU, herunder de ødelæggelser, der skete under den israelske hærs seneste aktion, er ved at blive vurderet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2275/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(24. juli 2002)

Om: Fødevareallergier hos spædbørn og småbørn

Spædbørn og småbørn lider i stadig højere grad under fødevareallergier. Ifølge forskere lider 5 % af spædbørnene herunder, og antallet af tilfælde steg med 10 % i løbet af de sidste fem år. Fødevareallergier fører til opsvulmede ansigter og opsvulmning af tungen, og i de alvorligste tilfælde bliver børnene kvalt. Ifølge undersøgelser er fem fødevareprodukter ansvarlig for 82 % af allergierne: æg, jordnødder og jordnøddeost, mælk, sennep eller mayonnaise og rå fisk. Dette er ikke så lidt, da der i næsten alle fødevareprodukter forarbejdes æg. 90 % af disse fødevareallergier forsvinder efter treårsalderen. Dette gælder ofte imidlertid ikke for jordnødder. På grund af nye fødevarevaner forarbejdes der stadig flere jordnødder i fødevareprodukter. Forskere gør opmærksom på, at netop jordnøddeallergien kan udarte til en livslang allergi.

Er Kommissionen klar over stigningen i fødevareallergier hos spædbørn og småbørn?

I bekræftende fald, hvad mener Kommissionen er årsagerne hertil og hvilke foranstaltninger agter den at træffe?

Vil det ikke være nødvendigt med en bedre informering af forbrugeren om eventuelle bivirkninger ved babymad?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. september 2002)

Det er rigtigt, at der i de seneste år har været en konstant stigning i antallet af tilfælde af allergi eller overfølsomhed overfor fødevarer. Ifølge Kommissionens oplysninger er 8 % af børnene og 3 % af voksne berørt.

Tilsyneladende bidrager en række forskellige faktorer til dette problem. I den forbindelse kan nævnes varieret kost, forureningen i byerne eller på et helt andet plan en række faktorer i forbindelse med immunforsvaret. Men de forskellige årsager og deres indvirkning er endnu ikke klarlagt.

Når fødevareallergier eller -overfølsomheder opdages, er det nødvendigt med en diæt, hvor fødevareproduktet eller -produkterne undgås, hvilket betyder, at sammensætningen af fødevarerne skal være kendt for at kunne påpege allergenets tilstedeværelse.

Derfor har Kommissionen i henhold til sine forpligtelser i hvidbogen om fødevare-sikkerhed(1) fremlagt et forslag til direktiv om ændring af direktiv 2000/13/EF for så vidt angår angivelse af ingredienser i levnedsmidler(2), for dermed at tage højde for problemer med allergier og overfølsomheder i mærkningen af fødevarer.

Når dette forslag, som for øjeblikket er til behandling i Parlamentet og Rådet, bliver vedtaget, skal ingredienser, som kan fremkalde allergier eller overfølsomheder over for fødevarer, anføres på etiketterne uden mulighed for undtagelser.

Dette princip vil være gældende for de ingredienser, som nævnes af det ærede parlamentsmedlem, og andre ingredienser og vil omfatte alle fødevarer, herunder naturligvis også babymad.

(1) KOM(1999) 719 endelig udg.

(2) EFT C 332 E af 27.11.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0259/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(7. februar 2002)

Om: Møntningsgevinstprognose for 2002

1. Vil Kommissionen beregne, hvor stor en møntningsgevinst der tilfalder hver enkelt medlemsstats centralbank, på grundlag af en prognose for 2002 (der tager højde for Den Europæiske Centralbanks nye fordelingsnøgle for møntningsgevinsten) eller ved at anvende den nye nøgle på den faktiske møntningsgevinst i 2001, ud fra den formodning at alle EU-lande er medlemmer af euro-området, også Storbritannien, Sverige og Danmark?

2. Vil den udtrykke dette som en del af BNP i hvert enkelt tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(19. marts 2002)

1. Det Europæiske System af Centralbanker (i det følgende benævnt Eurosystemet) har ansvaret for beregning af de monetære indtægter og fordelingen af dem mellem medlemsstaterne. Det er op til centralbankerne i Eurosystemet at anvende de koefficienter i justeringsordningen, som Styrelsesrådet

opnåede enighed om den 6. december 2001. Skøn herfor afhænger af de tilgrundliggende antagelser om rentesatserne, som Kommissionen har besluttet ikke at offentliggøre på regelmæssig basis, fordi det er Den Europæiske Centralbank (ECB), der har det fulde ansvar for fastsættelsen af rentesatserne i euroområdet. Skøn herfor afhænger også af prognoser for udviklingen i pengemængden i euroområdet i 2002, hvilket synes at være vanskeligt på grund af de ekstraordinære omstændigheder (f.eks. overgangen til sedler og mønter i euro, perioden med to møntsorter). Fremtidige ændringer i mønstret for kontantbeholdningen og en eventuel manglende tilbagelevering af sedler og mønter i de oprindelige nationale valutaer vil også indvirke på centralbankernes (for sedlernes vedkommende) og regeringernes (for mønternes vedkommende) balancer. På nuværende tidspunkt er omfanget af denne indvirkning og tidspunktet for, hvornår den giver sig udslag på balancerne, uklart.

Kommissionen respekterer holdningen hos de medlemsstater, som endnu ikke har indført euroen, og finder det upassende at opstille eller offentliggøre hypotetiske scenarier for, hvad der muligvis kunne være sket, eller hvad der ville være sket, hvis disse medlemsstater havde truffet en anden beslutning.

Af ovennævnte grunde er Kommissionen ikke i stand til at give skøn over de monetære indtægter, der tilfalder hver enkelt medlemsstat på basis af den justeringsordning, der opnåedes enighed om i december 2001 for de medlemsstater, der på nuværende tidspunkt deltager i euroområdet.

2. Ovennævnte holdning gælder også for skøn udtrykt på andre måder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1395/02

af John McCartin (PPE-DE) til Kommissionen

(15. maj 2002)

Om: Import af kyllingekød til EU

Kommissionen bedes oplyse, hvor meget kyllingekød der årligt indføres i EU og fra hvilke lande. Hvor stor en procentsats udgør denne import sammenlignet med den europæiske produktion? Yderligere bedes Kommissionen oplyse, i hvor høj grad normerne for fødevaresikkerhed og for dyrevelfærd overholdes i forbindelse med produktionen af disse importerede produkter.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. juni 2002)

Importen af fjerkrækød til EU udgør, skønt den er steget i de senere år, under ti procent af produktionen i EU. De statistiske data om slagtevægtækvivalent for perioden 1997-2001 er sendt direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets sekretariat. De tre vigtigste eksportlande er Brasilien, Thailand og Ungarn.

Import af fjerkrækød er underlagt sundhedskrav, der er lige så strenge som de, der gælder for produktionen i EU. Tilladelse til eksport gives kun efter evaluering af de kompetente myndigheder og af kontrol- og certificeringssystemerne i tredjelandet. Denne evaluering omfatter kontrolbesøg på stedet. Disse besøg gennemføres af inspektører fra Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor og har til formål at sikre, at de kompetente myndigheder i tredjelandet er i stand til at anvende EU's sundhedskrav, og at betingelserne reelt overholdes for de produkter, der eksporteres til EU.

Kontrol gennemføres desuden ved EU's grænsekontrolsteder for systematisk at kontrollere de sundhedscertifikater, der ledsager produkterne, og for på stikprøvebasis at gennemføre prøveudtagning og analyse, således at eventuelle fejl i tredjelandets kontrolsystem påvises.

Kommissionen har for nylig vedtaget beslutninger om at styrke kontrollen af fjerkrækød importeret fra Thailand og om at forbyde import fra Kina.

Med hensyn til import af fjerkrækød fra Brasilien har nogle medlemsstater efter en anmodning fra Kommissionen om øget overvågning konstateret problemer vedrørende forekomst af restkoncentrationer af nitrofuraner, en gruppe af antimikrobielle stoffer, der er forbudt i EU. Efter kontakt på højt plan mellem Kommissionen og de brasilianske myndigheder har Kommissionen modtaget garantier for, at brugen af nitrofuraner har været forbudt siden maj 2002 efter en lovændring, og at alle forsendelser af fjerkrækød testes for nitrofuraner inden forsendelse til EU.

Vedrørende normerne for dyrevelfærd kontrollerer inspektørerne fra Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor også, om lovgivning om beskyttelse af dyr på slagtetidspunktet finder anvendelse. Men foranstaltningerne vedrørende dyrevelfærd er på nuværende tidspunkt begrænsede, selvom spørgsmålet er til behandling under den igangværende Doha-udviklingsrunde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0503/02

af Anna Karamanou (PSE) til Rådet

(22. februar 2002)

Om: Uheld forårsaget af chokoladeæg

Centret for undersøgelse og forebyggelse af uheld ved Athens universitet gør, idet det har anvendt EHLASS-systemet (det europæiske overvågningssystem for ulykker i hjemmet) til registrering af uheld, der skyldes ikke-spiselige genstande i chokoladeæg, opmærksom på, at disse produkter er farlige og forsat vil forårsage uheld, der især rammer børn. Samtidig har andre undersøgelser foretaget i Tyskland og USA bekræftet resultaterne af de undersøgelser, der er foretaget ved Athens universitet.

Hvilke foranstaltninger agter Rådet nu, da vi nærmer os påsken, at træffe for at sørge for, at de fødevarer, der indeholder ikke-spiselige genstande, er i overensstemmelse med retsforskrifter og standarder (hvad angår f.eks. størrelse), der garanterer for deres sikkerhed og forbyder lignende praksis med at blande spiselige og ikke-spiselige genstande? Hvordan vil Rådet kunne bidrage til at indgå en aftale med producenterne om en mere sikker udformning af disse produkter med henblik på at undgå dødsulykker i fremtiden?

Svar

(22. juli 2002)

Rådet deler det ærede parlamentsmedlems ønske om at forebygge den slags uheld, som kan have meget alvorlige følger især hos børn.

Da Kommissionen har initiativret på dette område, vil Rådet være opmærksom på ethvert forslag fra Kommissionen i denne forbindelse, for at sikre at der hurtigst muligt indføres relevante foranstaltninger. Indtil videre opfordrer Rådet det ærede parlamentsmedlem til at henvende sig direkte til Kommissionen for at få nærmere oplysninger om dette spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1176/02

af Mogens Camre (UEN) til Rådet

(25. april 2002)

Om: Muslimske imamers voldsopfordringer

De europæiske borgeres sikkerhed, de europæiske menneskerettigheder og freden i EU's medlemslande trues af visse fundamentalistiske, muslimske imamer, som i EU-landene offentligt opfordrer til hellig krig og offentligt støtter anvendelsen af den islamiske lov, sharia.

I erklæring efter erklæring bekendtgør EU at ville skabe et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Det må forekomme at være i strid med disse hensigter, at EU tillader fundamentalistiske politiske kræfter, under dække af en påstået religiøs tro, at opfordre muslimer i Europa til at gå i hellig krig og at udtale støtte til den islamiske lov, sharias ugerninger.

Imamen Ahmed Abu Laban i København, der oplyses at have 10 000 til 15 000 støtter, opfordrede under fredagsbønnen den 5. april 2002 i en københavnsk moské sine trosfæller til at støtte deres landsmænd hjemme, idet han hævdede, at disse ønskede jihad og ønskede at betale prisen for befrielse af al Aqsa-moskéen i Jerusalem. I skal ikke tro, at de, der bliver dræbt i kampen, er døde. De er levende hos Allah, og Allah giver dem gaver. Vi skal tænke på at være aktive og ikke passive sagde han ifølge dagbladet Politiken. Han tilføjede, at muslimer ikke skal læne sig op ad FN eller FN's Sikkerhedsråd, men støtte sig til Allah i Mellemøst-konflikten.

Kun en uge tidligere udtrykte samme imam støtte til brugen af sharia i forbindelse med den internationalt omtalte dødsdom over den nigerianske kvinde, Safiya Hussaini, for utroskab.

I dom af 31. juli 2001 (sag 41340/98 og 41342-4/98) har Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg fastslået, at sharia (islamisk lov) er i klar modstrid med de værdier, der er indeholdt i konventionen om menneskerettigheder. Alligevel er EU's indsats væsentligst, at det såkaldte Observatorium for Racisme og Fremmedhad i den ene fordrejede rapport efter den anden bagtaler enhver, der ytrer frygt for fundamentalismens fremmarch i EU.

Vil Rådet tage skridt til en lovgivning, der sikrer, at personer, der opfordrer til hellig krig, vold og overgreb mod menneskerettighederne, udvises af EU?

Svar

(22. juli 2002)

Rådet skal hermed meddele det ærede parlamentsmedlem, at EU ikke påtænker at indføre en sådan lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0948/02 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen. Manglende overholdelse af Fællesskabets retsakter i EU's medlemsstater.



EF-Tidende nr. 277 E af 14/11/2002 s. 0114 - 0114



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0948/02 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen (9. april 2002) Om: Manglende overholdelse af Fællesskabets retsakter i EU's medlemsstater Kan Kommissionen forelægge en sammenlignende tabel med de seneste oplysninger om misligholdelser af Fællesskabets retsakter i de enkelte medlemsstater? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (15. maj 2002) Kommissionen henviser det ærede medlem til sin beretning om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten. 19. årsberetning om 2001 er i øjeblikket under udarbejdelse med henblik på oversendelse til Europa-Parlamentet. I mellemtiden kan De finde de seneste oplysninger på Kommissionens generalsekretariats Europa-server på følgende adresse: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_fr.htm infractions.