ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0469/96 af Paul Lannoye (V) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Overtraedelse nr. B/95/2264 om oeko-maerket paa praeemballeret oksekoed i Belgien

Som svar paa min skriftlige forespoergsel P-2215/95 fra juli 1995 ((EFT C 300 af 13.11.1995, s. 49. )) om misbrug af »oeko«-maerket fra et distributionsselskabs side skrev Bangemann for Kommissionen den 7.9.1995: »En forbrugerreklame, der praesenterer anvendelsen af betegnelsen »bio« paa emballagen af koed som tegn paa, at dette ikke indeholder hormoner, vil kunne opfylde kriterierne for vildledende reklame, som defineret i direktiv 84/450/EOEF ((EFT L 250 af 19.9.1984, s. 17. )) om vildledende reklame.

Kommissionen har derfor til hensigt at informere de belgiske myndigheder om de problemer, der er rejst af det aerede medlem«.

I en skrivelse af 11.10.1995 til Belgiens permanente repraesentant ved Den Europaeiske Union goer generaldirektoeren for GD III opmaerksom paa, at det forhold, at de nationale kontrolmyndigheder ikke har taget skridt til at afslutte denne praksis efter Kommissionens mening kan betragtes som en overtraedelse af faellesskabsretten paa grund af utilstraekkelig gennemfoerelse.

Generaldirektoeren anmoder den permanente repraesentant om, at belgiske myndigheder inden fire uger fremsender deres bemaerkninger til Kommissionen.

1. Har de belgiske myndigheder efterkommet den anmodning, som generaldirektoeren for GD III har fremsat i sin skrivelse til Belgiens permanente repraesentant? Hvis dette er tilfaeldet, hvilke bemaerkninger har Belgien fremsat til Kommissionens analyse af situationen?

2. Hvilke skridt agter Kommissionen at tage (eller har allerede taget) efter at have konstateret, at der foreligger en overtraedelse af faellesskabsretten paa grund af utilstraekkelig gennemfoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (15. april 1996)

Af svaret fra de belgiske myndigheder fremgaar, at der ikke findes en definition paa betegnelsen »bio« i den nationale lovgivning. Derfor maa lovgivningen vedroerende forbud mod vildledende reklame tages i anvendelse, det vil sige den nationale lovgivning til gennemfoerelse af direktiv 79/112/EOEF ((EFT nr. L 33 af 8.2.1979. )) om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maerkning af og praesentationsmaader for levnedsmidler bestemt til den endelige forbruger samt om reklame for saadanne levnedsmidler og direktiv 84/450/EOEF om vildledende reklame. Det er op til de nationale myndigheder at kontrollere, at disse bestemmelser bliver overholdt. I henhold til denne lovgivning, betragter de belgiske myndigheder ikke betegnelsen »bio«, der er anvendt om det paagaeldende produkts egenskaber, som vildledende for forbrugeren.

Kommissionen agter derfor ikke at forfoelge sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0064/96 af Yannos Kranidiotis (PSE) til Raadet (30. januar 1996)

Om: Moede i Bonn mellem udenrigsministrene for fem EU-medlemsstater og den tyrkiske udenrigsminister

Den 22. november 1995 moedtes Tyrkiets undenrigsminister med udenrigsministrene fra fem EU-medlemsstater, nemlig Tyskland, England, Frankrig, Italien og Spanien. Dette moede var en opfoelgning af lignende moeder, som havde fundet sted i Ankara og London.

Disse moeder strider mod den aand og de principper, der ligger til grund for EU-traktaten, og der er tale om en form for ureglementerede samlinger, som minder om andre perioder, og som tjener uklare formaal. De fem medlemmer af EU har ifoelge EU-traktaten pligt til at informere og udveksle synspunkter med de oevrige medlemmer af Den Europaeiske Union og saa vidt muligt koordinere deres politik og finde frem til faelles holdninger inden for rammerne af den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik. EU foerer en politisk dialog med Tyrkiet, og der er ingen grund til paa ekstrainstitutionelle moeder som det i Bonn den 22. november 1995 at droefte de samme spoergsmaal, som allerede droeftes som et led i den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, med mindre der droeftes spoergsmaal eller vedtages holdninger, som ikke harmonerer med EU's vedtagne politiske linje, saadan som det synes at vaere sket paa moedet i Bonn, hvor de fem landes udenrigsministre ifoelge presseinformationer, som ikke er blevet dementeret, over for den tyrkiske part udtrykte, at forudsaetningen for Cyperns tiltraedelse af EU er, at det cypriotiske spoergsmaal loeses forinden. Denne holdning er som bekendt ikke noget udtryk for den holdning, som der vedtoges paa Det Europaeiske Raads moede i Cannes, hvor der ikke saettes nogen som helst forbindelse mellem Cyperns tiltraeden af EU og loesningen af Det Cypriotiske Spoergsmaal.

Hvorledes vil Raadet forklare, at der kan afholdes saadanne moeder, der vedroerer et af de vigtigste politiske spoergsmaal for EU?

Svar (3. juni 1996)

Raadets holdning til Cypern-spoergsmaalet er velkendt og er ofte blevet fremfoert.

Den er naturligvis bindende for medlemsstaterne. Raadet har ingen grund til at tro, at medlemsstaterne paa moeder, som de hver isaer eller flere sammen maatte holde uden for Unionens institutionelle rammer med tredjelande, handler paa anden maade end ved, i overensstemmelse med traktaten om Den Europaeiske Union, specielt artikel J 5, aktivt og uden forbehold at stoette EU's faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik i en loyal og indbyrdes solidarisk aand.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0973/96 af Raymonde Dury (PSE) til Kommissionen (22. april 1996)

Om: Helaarsbeboelse paa campingpladser og i sommerhusomraader

I Belgien og navnlig i regionen Vallonien sker det stadig oftere, at ubemidlede slaar sig fast ned paa campingpladser og i sommerhusomraader.

Situationen er meget foruroligende og man forsoeger at finde frem til loesninger inden for rammerne af bekaempelsen af social udstoedelse.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Kan der konstateres en tilsvarende udvikling i andre medlemsstater og i givet fald hvilke?

2. Er der gennemfoert undersoegelser paa omraadet?

3. Vil det efter dens opfattelse ikke vaere hensigtsmaessigt at tage dette problem op og inddrage det i fattigdomsbekaempelsesprogrammerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. maj 1996)

Saavidt Kommissionen er orienteret, har der ikke vaeret gennemfoert undersoegelser af ubemidledes ophold paa campingpladser og i sommerhusomraader. Dette spoergsmaal er blevet behandlet i en raekke rapporter udarbejdet af NGO'er, blandt andet i rapporterne fra Det Europaeiske Observatorium for hjemloese koordineret af FEANTSA (the European Federation of National Organisations Working with the Homeless), som Kommissionen regelmaessigt yder stoette til.

Medlemsstaternes boligministre vil paa deres uformelle moede, som afholdes i Irland i oktober 1996, droefte spoergsmaalet om boligsituationen for socialt udstoedte.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0552/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Soedestoffer

Hvornaar vil Kommissionens undersoegelse af, i hvilket omfang soedestoffer indgaar i medlemsstaternes varemaerkning, ligge klar?

Er Kommissionen bekendt med, at det i Det Forenede Kongerige er en hyppigt anvendt praksis at anfoere »sukkerfri« eller »reduceret sukkerindhold« med meget store bogstaver paa emballagen af chips, sodavand etc. til boern, medens maengden af soedestoffer i disse produkter kun anfoeres med meget lille skrift under indhold, hvorved der bliver tale om vildledende maerkning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (22. april 1996)

Raadet har for nylig vedtaget et direktiv om maerkning af levnedsmidler indeholdende soedestoffer ((Raadets direktiv 96/21/EF af 29.3.1996 - EFT nr. L 88 af 5.4.1996. )). Dette indebaerer en forpligtelse til at anbringe oplysningen »tilsat soedestoffer« i naerheden af det navn, som produktet saelges under, for at give en bedre forbrugeroplysning.

Angivelse af maengden af de soedestoffer, der er anvendt i et levnedsmiddel, er ikke for oejeblikket obligatorisk efter faellesskabslovgivningen, og Kommissionen har ingen planer om at indfoere en saadan forpligtelse i fremtiden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 727/96 af Salvador GARRIGA POLLEDO til Kommissionen. Foranstaltninger til bekæmpelse af spild og dårlig forvaltning af fællesskabsmidlerne på nationalt plan



EF-Tidende nr. C 217 af 26/07/1996 s. 0101



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0727/96 af Salvador Garriga Polledo (PPE) til Kommissionen (26. marts 1996) Om: Foranstaltninger til bekaempelse af spild og daarlig forvaltning af faellesskabsmidlerne paa nationalt plan Kan Kommissionen tilvejebringe den »Sammenlignende analyse af medlemsstaternes rapporter om de foranstaltninger, der traeffes internt med henblik paa bekaempelse af spild og daarlig forvaltning af faellesskabsmidlerne«, som ligeledes indeholder en statusrapport vedroerende anvendelsen af EF-traktatens artikel 209 A, og som Kommissionen sendte til Raadet den 17. november 1995? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (3. maj 1996) Kommissionen sender sit sammendrag og sin sammenlignende analyse ((KOM(95) 556 endelig udg. )) direkte til det aerede medlem. Dokumentet er sendt til Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0405/96 af Ian White (PSE) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Brystkraeft og bekaempelsesmidlet Lindan

I tilknytning til svaret paa forespoergsel nr. P-0860/95 ((EFT nr. C 179 af 13.7.1995, s. 57. )) bedes Kommissionen oplyse, om den nu har gennemfoert sit program for reevaluering, og om det efter dens opfattelse er noedvendigt at traeffe yderligere foranstaltninger for at beskytte menneskets sundhed og miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. april 1996)

Kommissionens videnskabelige udvalg om pesticider har allerede i 1988 evalueret de mulige virkninger af Lindan uden at kunne fastslaa en forbindelse mellem Lindan og en mulig stigning i hyppigheden af brystkraeft.

Lindan er ikke desto mindre i oejeblikket opfoert paa listen over de 90 aktive stoffer, der indgaar i et program for reevaluering af pesticider. Resultaterne af denne evaluering, som vil bestemme, hvilke foranstaltninger Kommissionen vil foreslaa, skal forelaegges af den medlemsstat, der skal rapportere herom, i form af en evalueringsrapport, der forelaegges for Kommissionen senest i november 1996. Paa dette stadium skal Kommissionen paa grundlag af denne rapport deltage i en undersoegelse sammen med medlemsstaterne inden for rammerne af det permanente phytosanitaere udvalg, og det kan saaledes forventes, at der traeffes en beslutning i loebet af 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0485/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Fri bevaegelighed for varer i EU

Der er frit salg af taaregas i visse medlemsstater, hvorimod det er forbudt i andre.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at traeffe for at medvirke til en harmonisering af bestemmelserne paa europaeisk plan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (15. april 1996)

Der er ikke gennemfoert nogen harmonisering paa EU-plan, hvad taaregas angaar. Eftersom det ikke er indlysende, at der er behov for et EU-initiativ paa omraadet, finder Kommissionen det ikke hensigtsmaessigt at foreslaa nogen EU-harmonisering af de nationale regler paa omraadet. Det bemaerkes dog, at hvor der ikke findes konkrete bestemmelser om et produkts sikkerhed, finder bestemmelserne i direktiv 92/59/EOEF ((Raadets direktiv 92/59/EOEF af 29.6.1992, EFT L 228 af 11.8.1992. )) om produktsikkerhed i almindelighed anvendelse.

Det er saaledes op til medlemsstaterne at lovgive om markedsfoering af taaregas under overholdelse af EF-traktatens bestemmelser, navnlig reglerne om frie varebevaegelser. Med andre ord kan en medlemsstat inden for sit omraade begraense eller saagar forbyde markedsfoering af et produkt ud fra de hensyn, der er opregnet i EF-traktatens artikel 36, eller for at tilgodese andre ufravigelige hensyn saasom forbrugerbeskyttelse, ogsaa selv om det paagaeldende produkt frit kan markedsfoeres i en anden medlemsstat, forudsat at restriktionerne for markedsfoering af produktet er berettigede og staar i et rimeligt forhold til det tilstraebte maal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0545/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Kinesiske boernehjem

Ville Kommissionen orientere om resultaterne af dens samtaler med de kinesiske myndigheder i forbindelse med menneskerettighedsdialogen i Beijing, og isaer spoergsmaalet vedroerende boernehjem, som skulle rejses paa dette moede?

Ville Kommissionen endvidere orientere om den undersoegelse, den er ved at foretage om emnet, samt om hvilke skridt den agter at tage for at soerge for, at leveforholdene i de kinesiske boernehjem forbedres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (28. marts 1996)

Kommissionen har givet stoette til ikke-statslige organisationers (NGO) aktiviteter i kinesiske boernehjem siden 1995.

Spoergsmaalet om boernehjem blev rejst paa det seneste moede i den bilaterale dialog om menneskerettighederne mellem Faellesskabet og Kina, der blev afholdt i Beijing den 22-24. januar 1996. Ved denne lejlighed reagerede de kinesiske myndigheder positivt paa Kommissionens tilbud om at indlede droeftelser om et yderligere samarbejdsprogram, der tager sigte paa at forbedre forholdene i en lang raekke boernehjem i Kina. Denne situation ser ikke ud til at vaere en foelge af en fastlagt politik fra de centrale myndigheders side, men skyldes snarere alvorlig mangel paa saavel infrastruktur som personale.

Kommissionen er ved at undersoege de europaeiske NGOers seneste vurdering af situationen med henblik paa at afgoere, hvordan de aktiviteter bedst kan struktureres, som paa kort sigt kan omfatte humanitaer bistand saasom ydelse af laegemidler og forbedring af den laegelige infrastruktur og paa lang sigt samarbejdsprogrammer til uddannelse af personale og forbedring af metoderne for boernehjemmenes forvaltning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0231/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (9. februar 1996)

Om: Foelger af indfoerelsen af den faelles valuta

Ifoelge de faglige sammenslutninger for bankfunktionaerer i EU vil finansieringssystemets og virksomhedernes tilpasning til den faelles valuta komme til at koste 8-10 mia ecu, og det forventes, at overgangen til den faelles valuta vil foere til, at over 100.000 ansatte inden for banksektoren mister deres arbejde.

Kan Kommissionen oplyse, om den har foretaget en vurdering af omkostningerne og foelgerne for beskaeftigelsen inden for banksektoren, og vil den i benaegtende fald rettidigt ivaerksaette en konkret undersoegelse af problemet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (1. marts 1996)

Kommissionen er bekendt med flere, indbyrdes meget forskellige beregninger af de omkostninger, der vil vaere forbundet med bankernes tilpasning til den faelles moent, og af virkningerne for beskaeftigelsen i banksektoren.

Kommissionen er naturligvis opmaerksom paa de konsekvenser, som Den OEkonomiske og Monetaere Union vil faa for de forskellige sektorer.

Kommissionen er sig ligeledes bevidst, at den monetaere union sandsynligvis vil foere til en betydelig stigning i antallet af finansielle transaktioner i Europa. Det oegede antal transaktioner med europaeiske vaerdipapirer skulle sammen med euroens fordele som reservevaluta danne et saerligt gunstig grundlag for den europaeiske banksektors udvikling.

Kommissionen mener derfor, at virkningerne ved den faelles moent helst skal vurderes som en helhed. Den monetaere union er et supplement til det indre marked og tager udgangspunkt i makrooekonomisk stabilitet. Den monetaere union skulle kunne bidrage til at bestyrke en staerk og varig oekonomisk vaekst. Denne vaekst kan kun vaere til fordel for den finansielle sektor som helhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0560/96 af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Forsoeg vedroerende straalingsrisici

I indledningen til arbejdsprogrammet om sikkerhed i forbindelse med nuklear fusion anfoeres, at forbedret straalingsbeskyttelse af mennesker og miljoe kan opnaas gennem forskning, som tager sigte paa en bedre forstaaelse af mekanismerne i forbindelse med straaling med henblik paa forbedret kvantificering af risici ved udsaettelse for lave doser.

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor der ikke ydes stoette til forskning i menneskeceller og noeglemekanismerne inden for genom instabilitet ved lave doser, medens der ydes stor offentlig stoette til forskning i mus, som i vid udstraekning er irrelevant for kraeft hos mennesker og givet er irrelevant for kvantitative skoen over risici, fordi der er saa stor forskel paa laboratoriemus og mennesker for saa vidt angaar genetik, miljoe og levetid?

Hvordan udvaelger Kommissionen sine raadgivere, og hvem afgoer, hvilket forskningsarbejde der er relevant, og hvilket der er irrelevant?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (11. april 1996)

Der gives udstrakt stoette til forskning i menneskeceller gennem forskningen i straalingsbeskyttelse under programmet for forskning og teknologisk udvikling inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, og saerlig gennem forskningen i reperation af deoxyribonucleinsyreskader (DNA) og i mindre omfang straalingsinduceret kraft. Genom- instabilitet er i informationspakken til programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission anfoert som foerste prioritet for samordnede aktioner. Der anvendes omhyggeligt udvalgte dyremodeller til undersoegelse af de tidlige stadier i straalingsinduceret kraft, fordi den trinvise carcinogeneseprocess finder sted paa organismeniveau og ikke paa celleniveau.

Det var internationalt anerkendte videnskabsmaend, som er dybt involverede i forskning inden for straalingsbeskyttelse, samt medlemmer af Det raadgivende Udvalg for Forvaltning og Koordinering (CGC) af straalingsbeskyttelse, der under forberedelsen af rammeprogrammet 1994-1998 for Euratoms indsats inden for forskning og teknologisk udvikling ((EFT nr. L 115 af 06.05.1994. )), raadgav om valget af prioriteter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0681/96 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Straffelovsreform paa Cuba og andre steder

Ifoelge britiske presseforlydender skulle kommissaer Marin for nylig have afholdt et titimers moede med Cubas praesident, Fidel Castro. Formaalet med moedet var at fremme et oekonomisk samarbejde. Kommissaer Marin siges at have taget emnet om en reform af oeens straffelovssystem op. Kommissionen bedes oplyse, om det nu er dens politik at tage spoergsmaalet om en straffelovsreform op i forbindelse med et handelssamarbejde. I bekraeftende fald bedes den oplyse, om den har gjort det samme med hvert af AVS-landene, idet naesten alle disse lande har flere politiske fanger, der lever under daarligere forhold, end Cuba, og med den tyrkiske regering, med hvem Unionen for nylig indgik en aftale om en toldunion, og som har et veldokumenteret system med systematisk tortur, eller med regeringen i Den Kinesiske Folkerepublik, hvor tvangsarbejde er almindelig praksis. Kommissionen bedes ogsaa overveje, om den agter at droefte andre menneskerettighedsspoergsmaal med kommende handelspartnere (f.eks. boernedoedelighed, adgang til sundhedsforsorg, adgang til undervisning og den deraf foelgende procentsats af personer, der kan laese og skrive)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (18. april 1996)

Under sit nylige besoeg paa Cuba fremfoerte naestformand M. Marín ganske rigtigt spoergsmaalet om en eventuel reform af straffeloven over for de cubanske myndigheder, idet han understregede, at et saadant initiativ utvivlsomt ville faa positiv indflydelse paa tilnaermelsen og dialogen med Cuba.

Det Europaeiske Raad i Madrid den 15. og 16. december 1995 anmodede Kommissionen om at forberede og forelaegge Raadet et udkast til mandat til forhandlinger om en samarbejdsaftale mellem Faellesskabet og Cuba, og understregede samtidig, at Raadet boer behandle dette udkast i lyset af udviklingen i Cubas interne situation.

Det var paa baggrund af disse retningslinjer fra Det Europaeiske Raad, at naestformand Marín fandt det hensigtsmaessigt at tage straffelovsproblematikken op med de cubanske myndigheder.

I alle samarbejdsaftaler skal der udtrykkeligt henvises til, at respekten for de demokratiske principper og menneskerettighederne udgoer et vaesentligt element i aftalen. Sammenhaengen mellem demokrati, menneskerettigheder og straffelovgivning, herunder isaer de proceduremaessige aspekter, er aabenlys.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 111/96 af Clive NEEDLE til Rådet. Ansatte i Rådet



EF-Tidende nr. C 185 af 25/06/1996 s. 0037



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0111/96 af Clive Needle (PSE) til Raadet (30. januar 1996) Om: Ansatte i Raadet Raadet anmodes venligst om at oplyse, hvor mange der var ansat direkte af Raadet den 1. januar 1996? Svar (20. maj 1996) >TABLE> Sproglaerere: 19 kontraktansatte i henhold til belgisk lovgivning Saerlig konsulent: 1
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0508/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Mochovce-kernekraftvaerksprojektet i Den Slovakiske Republik

1. Er det ikke i modstrid med gaeldende EU-ret, at Mochovce-kernekraftvaerksprojektet paa den ene side ikke kan finansieres med EU-midler (teknologi fra 1970'erne og foerste kontrakt pr. 17.11.1980), mens Frankrig og Tyskland paa den anden side paa nationalt plan kan tildele leverandoerkreditter paa op til 85% med 15 aars loebetid via eksportforsikringsselskaber som Coface og Hermes?

2. Hvilke kautioner, kreditter eller leverandoerkreditter regner EU med at yde Den Slovakiske Republik med henblik paa at erstatte en umoderne nuklear og ikke-nuklear energiproduktion og foraeldede industrianlaeg med mere effektive teknologier?

3. Hvilke muligheder har Kommissionen for teknisk og finansielt at kontrollere faerdiggoerelsen af Mochovce-projektet?

4. Stoetter EU den nuvaerende udvikling i Mochovce-projektet, som med hjaelp fra tyske og franske leverandoerkreditter gaar i retning af et minimalalternativ?

5. Hvem haefter for hvilke maksimalbeloeb ved eventuelle ulykkes- og foelgeskader?

6. Hvilke muligheder har EU for at forhindre, at der stadig bortoedsles store summer til Mochovce-projektet og dermed blokeres for en positivere udvikling i Den Slovakiske Republik?

7. Er Kommissionen ikke enig i, at der paa denne maade opstaar en fattiggaard midt i Europa med alle de dertil hoerende negative foelgevirkninger?

Svar af givet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (23. april 1996)

Faellesskabet yder i overensstemmelse med henstillingerne paa G-7-topmoedet i Muenchen 1992 faglig bistand til Republikken Slovakiet gennem PHARE-programmet med henblik paa at forbedre sikkerheden i forbindelse med de fungerende kraftvaerker saavel som at forbedre de slovakiske atomsikkerhedsmyndigheders effektivitet.

For saa vidt angaar den mulige finansiering af faerdiggoerelsen af Mochovce-kernekraftvaerket gennem et Euratom-laan, saa blev proceduren standset paa anmodning af den slovakiske regering.

Faerdiggoerelsen af Mochovce-vaerket er i oejeblikket et projekt, som henhoerer under den slovakiske regerings ansvar. Faellesskabet paataenker for tiden ikke nogen foranstaltning med henblik paa at stoette udviklingen af Mochovce-projektet. Paa moedet i associeringsudvalget EF-Slovakiet i februar 1995 og associeringsraadet EF-Slovakiet i marts 1996 gjorde Kommissionen opmaerksom paa, at den laegger meget stor vaegt paa spoergsmaalet om nuklear sikkerhed, som indgaar i forhandlingerne forud for tiltraedelse.

Republikken Slovakiet har underskrevet Pariser-konventionen om ansvar over for tredjemand paa den nukleare energis omraade, hvor ansvaret i tilfaelde af ulykker er klart fastlagt.

Med henblik paa at faa yderligere oplysninger henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa hendes skriftlige forespoergsel E-507/96 ((EFT nr. C 185 af 25.6.1996, s. 67. )).