ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3330/01

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. november 2001)

Om: Tildeling af EU-støtte

Den multinationale virksomhed ROHDE Sociedade Industrial de Calçado Luso-Alema, Lda., som er hjemmehørende i Santa Maria da Feira i Portugal, har planer om at begrænse arbejdsydelsen ved at indstille arbejdet på bestemte dage. 832 arbejdstagere er omfattet af foranstaltningen, som de protesterer imod.

Virksomheden angiver et fald i ordrerne som grund, men forlanger fortsat en meget intensiv arbejdsindsats og opretholder tilskyndelsespræmier.

Kommissionen bedes derfor oplyse, om virksomheden har modtaget midler fra EU. Hvis svaret er ja, ønskes der oplysninger om størrelsen og tildelingstidspunktet.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(24. januar 2002)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at virksomheden ROHDE- Sociedade Industrial de Calçado Luso-Alemã ikke har modtaget midler fra EU gennem Den Europæiske Socialfond.

Derimod har selskabet ROHDE opnået medfinansiering fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til 4 forskellige projekter: et i forbindelse med EU-initiativet Retex og de øvrige i forbindelse med delprogrammet Industri under programmet for modernisering af den økonomiske struktur i Portugal inden for fællesskabsstøtterammen for programmeringsperioden 1994-1999. Den samlede offentlige udgift til disse fire projekter er på 666 947 EUR og fællesskabsbidraget på 502 390 EUR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2911/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Marginalisering af det franske sprog

Den franske regering besluttede for nylig at afbryde statsstøtten til Institut Français (som i nogle lande, deriblandt Grækenland, er kendt under navnet Det Franske Akademi) med det resultat, at dusinvis af dets afdelinger rundt om i Europa har måttet lukke. Det er velkendt, at det franske sprog samt den franske litteratur og tænkning udgør en værdifuld del af den europæiske kulturarv, og den fanske regerings nylige beslutning vil på længere sigt medføre, at europæisk tænkning over hele verden mister sin betydning og marginaliseres. Det understreges, at denne uforståelige beslutning baner vej for den amerikanske tænkemådes fuldstændige og definitive dominans på baggrund af de iboende kulturelle svækkelsesfænomener, som EU gentagne gange selv har påpeget.

Hvordan vil Kommissionen tage stilling til denne afgørelse? Hvad mener den vil blive følgerne for det franske sprogs indflydelse samt den totale dominans af amerikanske kulturprodukter, hvoraf mange virkelig ligger på et lavt plan? Agter Kommissionen på baggrund af den franske regerings beslutning samt den kendsgerning, at 2001 af EU er blevet udnævnt til Det Europæiske Sprogår, at støtte undervisningen i det franske sprog, og i givet fald hvordan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(8. januar 2002)

Alle de europæiske sprogsamfunds sprog, litteratur og tænkning er en vigtig del af Europas kulturarv.

Kommissionen støtter til stadighed undervisning og indlæring af alle Unionens officielle sprog og tilskynder nationale myndigheder til at træffe foranstaltninger til fremme af undervisning og indlæring af deres officielle sprog, både i hjemlandet og i udlandet.

Spørgsmålet om finansiering af Institut Français henhører utvetydigt under den franske stats kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2781/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Nye sikkerhedsforanstaltninger i lufthavne

Terrorismens tragiske omsiggriben har medført, at der er truffet nye foranstaltninger for at garantere sikkerheden i lufthavne. En af de disse foranstaltninger forhindrer passagererne i at tage neglesakse, små knive og enhver anden form for skarpe genstande med gennem kontrolposterne ved indgangen til afgangshallerne.

1. Er Kommissionen klar over, at der på den anden side af kontrolposterne, nemlig i forretningerne i lufthavnenes afgangshaller, udstilles neglesakse, små knive osv., som det står enhver frit for at købe og tage med om bord på flyene?

2. Agter Kommissionen at gribe ind på dette område?

3. Mener Kommissionen, at grunden til, at der ikke er blevet grebet ind i denne forbindelse, for 117. gang er manglende information fra de personer, der har ansvaret for sikkerhedsforanstaltninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(14. november 2001)

Kommissionen fordømmer ubetinget denne praksis og har faktisk anbefalet, at salget af disse farlige genstande bør indstilles.

Den 10. oktober 2001 foreslog Kommissionen at, man vedtog fællesskabsregler for sikkerheden inden for civilluftfart i form af en forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet(1). Inkorporering af disse regler i fællesskabsretten indebærer, at de kan anvendes effektivt, og at processen løbende overvåges.

De fælles regler er baseret på reglerne i dokument nr. 30 fra den europæiske konference for civilluftfart, (ECAC) og har til formål at øge kontrollen med både internationale og indenlandske afgange.

De vil især fokusere på:

- kontrol af adgang til følsomme områder i lufthavne og ombord på fly

- kontrol af passagerer og deres håndbaggage

- kontrol og overvågning af baggage i lastrum

- kontrol af last og post

- uddannelse af personalet på jorden

- definition af specifikationer for udstyr til ovennævnte kontroller

- klassifikation våben og andre genstande som det er forbudt at medbringe i flyet eller i lufthavnenes følsomme områder.

I øjeblikket hører spørgsmålet under de nationale myndigheder der har ansvaret for luftfartssikkerhed. Kommissionen er blevet underrettet om, at de nationale myndigheder har taget skridt til at forbyde salget af sådanne genstande på den anden side af sikkerhedskontrollen.

(1) KOM(2001) 575 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2859/01

af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Drab på børn og unge i Honduras

Er Kommissionen klar over, at over 900 børn og unge mange af dem hjemløse er blevet koldblodigt myrdet i Honduras de seneste to et halvt år? Ifølge FN's særlige rapportør om udenretlige og summariske henrettelser, der var i Honduras i. august i år, indbudt af Casa Alianza, en uforbeholden forsvarer af gadebørn i Centralamerika, begås mange af drabene faktisk af politiet og andre statsaktører. Eftersom disse gerninger går ustraffet hen, fortsætter drabene. Hvilke skridt vil Kommissionen tage i betragtning af, at et nyligt projekt for gadebørn grundlagt af EU for nylig blev lukket?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Christopher Pattenpå skriftlige forespørgsler E-2858/01 og E-2859/01

(20. november 2001)

Kommissionen er bekendt med den voldsbølge, der for øjeblikket hærger Honduras. Den rammer alle befolkningslag, herunder hjemløse børn og unge; 66 af disse blev dræbt i tiden fra januar til. august 2001.

De Forenede Nationers særlige rapportør, Asma Jahangir, har på opfordring af Honduras' regering aflagt besøg i landet. Hun har fremhævet, at i visse tilfælde af vold var sikkerhedsstyrkerne impliceret, men som enkeltindivider, ikke som samlet politikorps. En af FN-rapportørens største bekymring var, at sikkerhedsstyrkerne kun gjorde en ringe indsats for at få opklaret disse forbrydelser.

Kommissionen deler den særlige rapportørs bekymringer. Hun er også foruroliget over, at denne voldssituation ser ud til at forværres, trods landet Honduras' erklærede politiske vilje til at forsøge at inddæmme volden.

De Forenede Nationers rapportør mener, at årsagerne til voldsbølgen skal søges i landets svage institutioner og i befolkningens fattigdom og manglende uddannelse, et synspunkt, som Kommissionen kan tilslutte sig.

Kommissionens udviklingsstrategi over for Honduras tager netop højde for denne problematik, idet 42 % af de midler, der er afsat til faglig og finansiel bistand til Honduras i tidsrummet 2000-2006, skal gå direkte til uddannelsessektoren og til en styrkelse af de retsstatslige principper, uden at der heri er medregnet diverse særprojekter, som bl.a. indebærer en samfinansiering af ngo'ernes indsats.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3253/01

af Jan Wiersma (PSE) til Kommissionen

(16. november 2001)

Om: Rudko Kawczynski, aktiv i romabevægelsen

Har Kommissionen kendskab til, at de tyske myndigheder den 19. november i år vil tilbageholde Rudko Kawczynski, som er aktiv i romabevægelsen, på grund af dennes deltagelse i en demonstration til fordel for menneskerettighederne i 1990?

Vil Kommissionen anmode de tyske myndigheder om at undlade tilbageholdelsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(20. december 2001)

Kommissionen ønsker at oplyse det ærede medlem, at det er medlemsstaterne, der først og fremmest er ansvarlige og har beføjelserne, når det gælder strafferetlige indgreb og retssystemet.

Hverken EU-traktaten eller EF-traktaten indeholder således bestemmelser, der giver Kommissionen mulighed for at skride ind for at hindre en medlemsstat i at foretage anholdelse af en person på dens område.

Ifølge de foreliggende oplysninger falder den sag, som det ærede medlem nævner, ikke inden for fællesskabsrettens anvendelsesområde. Det er derfor ikke Kommissionens opgave at tage stilling til sagen.

Vi erindrer dog om, at hvis den berørte person mener, at hans grundlæggende rettigheder er blevet krænket, kan han anlægge sag ved de nationale domstole, og efter at have udtømt sine muligheder dér kan han få sin sag prøvet ved Den Europæiske Menneskeretsdomstol, hvis der er blevet begået en overtrædelse af den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2710/01

af Rolf Linkohr (PSE) til Kommissionen

(3. oktober 2001)

Om: Nettoimportbehovet for korn

Ifølge overslag udarbejdet af FAO (FN's fødevare- og landbrugsorganisation) vil verdens nettoimportbehov for korn i 2015 nå op på næsten 200 millioner tons. I 2030 forventes det sågar at stige til 270 millioner tons. På baggrund heraf vil EU's nettoeksport formentlig blive firedoblet til over 60 millioner tons i de næste 30 år.

1. Er Kommissionen enig i denne vurdering?

2. Kan EU producere en sådan mængde korn til verdensmarkedspriser?

3. Vil det ikke være i strid med den politik, der går ud på at dyrke flere fornyelige råstoffer i stedet for korn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. november 2001)

1. Kommissionen er bekendt med FAO's prognoser for udviklingen i produktionen og forbruget af og handelen med landbrugsprodukter i dokumentet Agriculture: Towards 2015-2030 Technical Interim Report, April 2000.

Som det fremgår af selve undersøgelsen, er det et spørgsmål, om en sådan prognose, der går så langt ud i fremtiden, kan holde vand rent videnskabeligt. Tallene for udviklingslandenes nettobehov i 2030 er ikke sat for højt, hvis man ser på de produktions- og forbrugstendenser, der ligger til grund for prognosen. Beregningerne er faktisk baseret på en lavere vækstrate for samhandelen end tidligere.

2. Undersøgelsen beskæftiger sig ikke direkte med de europæiske landes nettosamhandel. Den holder sig til at beregne udviklingslandenes samlede behov for import fra de industrilande, der traditionelt eksporterer til udviklingslandene. De eneste tal, der foreligger, kommer fra andre prognoser (det amerikanske landbrugsministerium (USDA), Det Internationale Forskningsinstitut for Fødevarepolitik (IFPRI) og universitetet i Bonn) og vedrører ikke de femten EU-lande. Tallene herfra tyder på, at økonomien i de østeuropæiske lande igen kommer på fode efter en produktionsnedgang i disse lande på grund af overgangen fra planøkonomi til markedsøkonomi.

3. I politikken for tilskyndelse til dyrkning af nonfood-afgrøder på arealer, der er taget ud af kornproduktionen, tages der bl.a. hensyn til den nuværende balance mellem produktion af og afsætningsmuligheder for korn. Forpligtelsen til at tage arealer ud af produktion fastsættes og justeres efter produktions-, produktivitets- og markedsudviklingen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3169/01

af Sergio Berlato (UEN) til Kommissionen

(19. november 2001)

Om: Illoyal konkurrence i den europæiske akvakultursektor

Trods formodningen om, at produktionsomkostningerne i akvakultursektoren i Den Europæiske Union (og særlig i visse medlemsstater som Frankrig, Spanien, Grækenland og Italien) næsten er ens, konstateres det, at mange virksomheder i Grækenland sælger deres produkter (særlig bars og guldbrasen) til priser, der uden tvivl er lavere end produktionsomkostningerne, hvilket skaber alvorlige vanskeligheder for sektoren i Den Europæiske Unions forskellige medlemsstater.

Grundene til denne markedspolitik, der uden tvivl kan betegnes som illoyal konkurrence, kan tilskrives følgende faktorer:

- I Grækenland er 30 % af de mellemstore virksomheder på vej til at gå konkurs, og de afsætter derfor deres produkter på markedet til en hvilken som helst pris for at forsøge at opnå likviditet i håbet om at overvinde den alvorlige krise.

- En række mellemstore og store virksomheder har tilsyneladende afsluttet procedurerne for at komme ind på børsen, og de skal derfor udvise en stigende omsætning. For at sikre adgangen for de børsregistrerede virksomheders repræsentanter er regnskaberne tilsyneladende i de seneste år blevet justeret med henblik på at udvise stor fortjeneste og dermed få aktiekurserne til at stige, selv om denne fremgangsmåde i den seneste tid har vist sig at virke mod hensigten og har tvunget virksomhederne til at øge deres omsætning for at få regnskaberne til at stemme.

Kommissionen opfordres på denne baggrund til at kontrollere, om forudsætningerne er til stede for en hurtig intervention, der kan mindske de alvorlige skader, som de græske virksomheders handelspolitik medfører for sektoren i alle Den Europæiske Unions medlemsstater og særlig i Italien.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. december 2001)

Kommissionen er bekendt med, at gennemsnitsmarkedspriserne for opdrættede bars og guldbrasen mærkbart er faldet i løbet af 2001 i alle de medlemsstater, der er betydelige producenter og forbrugere af disse fisk.

Kommissionen har haft møde herom med repræsentanterne for EF's akvakulturproducenter, der mener, at dette prisfald skyldes en række faktorer, bl.a. visse virksomheders finansielle vanskeligheder. Strategier, der kan betragtes som forsøg på bevidst at fordreje konkurrencevilkårene, har ikke kunnet konstateres.

Kommissionen mener, at der stadig er mange muligheder for at forbedre bars- og sølvbrasenproducenternes afsætningsstrukturer i EF. På disse møder har den derfor opfordret producenterne til at sørge for at tilpasse disse strukturer til moderne marketing.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1612/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. juni 2001)

Om: Finansiering af EU-kampagner på Malta

Hvad agter Kommissionen at gøre for at overbevise Maltas borgere om, at landets medlemsskab af EU er en positiv sag? Det forlyder, at Kommissionen har udsendt medarbejdere til Malta for at føre en kampagne med henblik på at gøre Malta positivt stemt med hensyn til EU-medlemsskabet.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke økonomiske og personalemæssige ressourcer der i år og for det kommende år er afsat til EU-information på Malta?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugenpå skriftlige forespørgsler E-1610/01, E-1611/01, E-1612/01 og E-1613/01

(27. juli 2001)

Det er op til de maltesiske myndigheder at tage stilling til om maltesisk skal være officielt sprog; dette spørgsmål vil blive taget op sidst i forhandlingerne, under punktet Institutioner. Alle ansøgerlande, der ønsker at deres sprog skal være officielt EU-sprog, har pligt til at oversætte regelværket på egen bekostning. Kommissionen kan i givet fald yde faglig bistand for at hjælpe sådanne lande med at etablere de strukturer dette arbejde forudsætter. Malta har uden herved at tage definitiv stilling til spørgsmålet meddelt Kommissionen at oversættelsen af regelværket til maltesisk er påbegyndt.

EU har ikke hidtil betalt tilskud til EU-bevægelsen på Malta. Kommissionen har ikke for øjeblikket planer om at yde tilskud, finansiering eller anden form for støtte til denne bevægelse.

Kommissionen betragter det ikke som sin opgave at søge at overbevise Maltas befolkning om at det vil være en positiv ting for landet at blive optaget i EU. Efter Kommissionens mening er det op til Maltas befolkning at tage stilling til dette spørgsmål. Kommissionen vedtog i maj 2000 en kommunikationspolitik vedrørende udvidelsen, omfattende såvel Malta som de øvrige ansøgerlande.

Denne politik har tre målsætninger:

- at forbedre kendskabet til EU

- at gøre rede for hvad optagelse indebærer

- at forklare hvordan forberedelsen af optagelsen hænger sammen med afviklingen af forhandlingerne.

Sigtet er at fortsætte med at informere Maltas og de øvrige ansøgerlandes befolkning på objektiv måde. Samtidig imødekommer man befolkningens og de folkelige sammenslutningers ønske om en fyldestgørende informering således at der kan tages stilling til spørgsmålet om Maltas optagelse i EU med klart kendskab til hvad dette indebærer. Hertil ydes der i perioden frem til 2004 1 mio. EUR (200 000 EUR i 2001 og 300 000 EUR i 2002).

EU's delegation på Malta har allerede én lokalt ansat ekspert inden for faglig bistand, og det er planen at ansætte endnu én. Dette ekstrapersonale får i hovedsagen til opgave at administrere førtiltrædelsesstøtten (38 mio. EUR i tidsrummet 2000-2004) og at følge med i Maltas fremskridt med hensyn til gennemførelsen af regelværket.

Man har netop indledt forhandlingerne om miljøet med Malta, og Kommissionen kan ikke på nuværende tidspunkt udtale sig om, hvilke resultater de vil munde ud i.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2474/01

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(11. september 2001)

Om: Fly til Kommissionen

Ifølge presseforlydender, som i juni blev bragt i The Sun og gengivet i den italienske avis Il Foglio, har Kommissionen været i færd med at leje to luxus-jetfly.

Kan Kommissionen oplyse, om dette forlydende er korrekt, og i bekræftende fald, hvilke tvingende tjenestebehov der ligger til grund for denne disposition samt størrelsen af de omkostninger, der herved bliver påført de europæiske skatteydere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(4. oktober 2001)

Kommissionen beklager at måtte dementere de forlydender, som er blevet indbragt af det ærede medlem, selv om de har deres kilde i ansete europæiske aviser.

Faktisk kunne Kommissionen godt have brug for noget oftere at råde over fly, som, hvad størrelse og komfort angår, ikke er af en ringere standard end de fly, som en minister fra et medlemsland gør brug af i det daglige for at kunne varetage sine funktioner. Det skal også nævnes, at de tjenesterejser, som foretages af mange medlemmer samt formanden, ofte er mere krævende, og fordrer udadtil en højere rang end den, som kræves af en minister.

Helt fra starten af sin mandatperiode har Kommissionen bestræbt sig på at anvende meget strenge regler vedrørende brugen af private fly. Den har således handlet med stor ansvarsfølelse for at tage hensyn til sådanne stemninger i offentligheden, som er forårsaget af de begivenheder, der har fundet sted i denne periode. Reglerne og deres anvendelse gennemgås i detaljer i Kommissionens svar på forespørgsel E-2135/01 fra Christopher Heaton-Harris(1), som Kommissionen henviser det ærede medlem til.

Kommissionen vil imidlertid fortsætte med at overvåge disse reglers anvendelse med henblik på at sikre deres virkning og forenelighed med Kommissionens rolle og funktioner.

(1) EFT C 40 E af 14.2.2002, s. 196.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1973/01

af Elizabeth Lynne (ELDR) til Kommissionen

(5. juli 2001)

Om: Kashmir

Hvilke initiativer vil Den Europæiske Union tage for at sikre fuld udnyttelse af den chance, der ligger i den indiske regerings seneste tilbud til Pakistan om forhandlinger om den omstridte region Kashmir?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(4. september 2001)

Den Europæiske Union har tætte forbindelser med Indien. Disse blev yderligere styrket ved parternes møde på det første topmøde i Lissabon i juni 2000 og forventes at blive yderligere stimuleret på det andet topmøde i november 2001 i Delhi. Der afholdes regelmæssige konstruktive møder på alle niveauer, fra ekspertgrupper til udenrigsministre.

Pakistan har været under militærstyre siden 12. oktober 1999. Under de nuværende omstændigheder er EU ikke parat til at vende tilbage til business as usual, men ønsker i stedet at forpligte Pakistan til en konstruktiv dialog for at undgå yderligere isolation. I Islamabad blev der den 20.-21. november 2000 afholdt politiske trojka-forhandlinger. Senere har arbejdsgrupper fra Pakistan og Kommissionen den 26.-27. juni 2001 afholdt møder om udvikling, handel og økonomisk samarbejde.

Under disse kontakter har man drøftet alle spørgsmål af fælles interesse, herunder også problemet med Kashmir, som står øverst på dagsordenen. Endvidere aflægger lederne af EU-landenes repræsentationer i New Delhi regelmæssigt besøg i Kashmir i forbindelse med udvidede trojka-forhandlinger for at bedømme situationen på stedet, navnlig hvad angår menneskerettigheder. EU fremhæver konsekvent nødvendigheden af at finde en fredelig løsning på konflikten og understreger, at dialog er den eneste vej fremad.

EU glæder sig derfor over den nylige invitation fra den indiske premierminister Vajpayee til general Musharraf til at besøge Indien til videre drøftelser samt det positive svar fra Pakistan. Den 29. maj 2001 afgav EU en erklæring til støtte for denne opmuntrende udvikling.

EU's aktive medvirken til en løsning af problemet er kun passende og mulig, hvis både Indien og Pakistan anmoder herom, hvilket ikke er tilfældet for øjeblikket.