SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2621/96 af Hedwig Keppelhoff-Wiechert (PPE) til Kommissionen (14. oktober 1996)

Om: Grundskolereform i Europa

Det indre marked aabner mulighed for frit at vaelge bopael inden for EU. I den forbindelse moeder mange familier med boern i grundskolealderen problemer af eksistentiel betydning paa grund af de forskelligartede grundskoleformer i EU.

I nogle EU-medlemsstater, f.eks. Belgien, Nederlandene og Tyskland, samarbejder grundskoler med partnerskoler i Europa om bl.a. i faellesskab at udarbejde forslag som bidrag til en grundskolereform paa vejen hen imod et faelles Europa.

1. Deler Kommissionen ikke den opfattelse, at man i unge familiers interesse paa laengere sigt ikke kan komme uden om behovet for at harmonisere skolesystemerne?

2. Hvilken betydning tillaegger Kommissionen grundskolesamarbejdet i EU i tilknytning til det almendannende skolevaesen?

3. Hvorledes vurderer Kommissionen paedagogiske forslag om at erstatte eller supplere klasserne i 1.-4. skoleaar med andre alternativer, saasom kombineret undervisning af forskellige elevaargange?

4. Hvorledes vurderer Kommissionen en harmonisering af det europaeiske grundskolevaesen, f.eks. ved faelles indfoerelse af en overgang til videregaaende undervisning fra et bestemt alderstrin?

5. Partnerskoler i EU har i mange aar samarbejdet i form af besoeg, praktikophold og videreuddannelseskonferencer. I faellesskab videreudvikler de paa den maade grundskoleteori og -praksis. Hvilke muligheder har Kommissionen for at fremme og stoette disse bestraebelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (4. november 1996)

I henhold til artikel 126 i EF-traktaten understoetter Kommissionen aktioner, der gennem samarbejde tager sigte paa at forbedre uddannelsens kvalitet under fuld overholdelse af medlemsstaternes kompetence, baade i forbindelse med tilrettelaeggelsen og i sammenhaeng med laeseplanernes indhold. Desuden bidrager Kommissionen ved at tilskynde til udveksling af informationer og erfaringer til, at medlemsstaterne, naar de gennemfoerer reformer af deres undervisningssystem, frivilligt gaar i retning af en vis konvergens mellem undervisningssystemerne. Artikel 126 udelukker dog ethvert lovgivningsinitiativ fra Kommissionens side i retning af en harmonisering af undervisningssystemerne generelt, og derfor ogsaa i folkeskolen. I oevrigt ville de betydelige forskelle i uddannelsessystemerne, herunder bl.a. tilrettelaeggelse af gymnasieundervisningen, vanskeliggoere en harmonisering af den alder, hvor der sker en overgang til dette uddannelsestrin.

Paa uddannelsesomraadet er Kommissionen saerlig opmaerksom paa de problemer, som borgerne kommer ud for, naar de goer brug af deres ret til fri bevaegelighed, og i saerlig grad de problemer, skoleboern og unge under uddannelse kommer ud for. Kommissionen vedtog den 2. oktober 1996 groenbogen om hindringer for den tvaernationale mobilitet ((Dok. KOM(96) 462 )), som indeholder en beskrivelse af de hindringer for personers mobilitet, der stadig findes i Faellesskabet, og forslag til forskellige mulige loesninger for at skabe fremskridt paa dette omraade. Groenbogen vil komme til at give anledning til en droeftelse, som vil give stoedet til at fjerne de identificerede hindringer.

Samarbejde mellem skoler anses for at vaere et grundlaeggende redskab for en styrkelse af uddannelsens kvalitet. Kommissionen stoetter samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner inden for rammerne af Faellesskabets handlingsprogram Socrates, og deri indgaar en lang raekke aktiviteter til fordel for skoler, elever og laererpersonale. Disse aktiviteter, som hidroerer fra kapitel II »Comenius« og aktioner vedroerende undervisning i Faellesskabets officielle sprog »Lingua«, raekker fra partnerskab mellem skoler til studiebesoeg og efter- og videreuddannelse af undervisningspersonale. Blandt disse aktioner kan naevnes aktion 1 i kapitlet Comenius, som i 1996 har givet mulighed for at understoette taet ved 5 000 partnerskaber mellem undervisningsinstitutioner, som ca. 20 000 skoler har deltaget i.