ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3116/02

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(30. oktober 2002)

Om: Ajourføring af evalueringen af fenthion

Kommissær Byrne fremførte i sit svar på skriftlig forespørgsel E-0749/02(1), at Kommissionen ville forelægge resultatet af sin evaluering for Den Videnskabelige Komité for Planter i april 2002, og at komitéen forventedes at afgive udtalelse inden for to måneder. Kommissæren tilføjede, at Kommissionen hurtigst muligt agtede at træffe beslutning om fenthion efter at have modtaget Den Videnskabelige Komités udtalelse.

Har Den Videnskabelige Komité konkluderet, at fenthion er sikker eller ikke-sikker, og hvilken beslutning har Kommissionen truffet?

(1) EFT C 172 E af 18.7.2002, s. 225.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(4. december 2002)

Kommissionen kan bekræfte, at den har bedt Den Videnskabelige Komité for Planter om en udtalelse om en række spørgsmål, som vedrører evalueringen af fenthion. På grund af kompleksiten af spørgsmålene vedrørende dette stof har komitéen taget længere end forventet om at færdiggøre sin udtalelse. Kommissionen forventer dog at modtage komitéens udtalelse i løbet af de kommende måneder, og man har til hensigt at træffe beslutning om fenthion så hurtigt som muligt derefter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3481/02

af Michiel van Hulten (PSE) til Kommissionen

(6. december 2002)

Om: Belgisk offentlig kontrakt for udvikling af EU-kvarteret

Arkitektbureauet Office for Metropolitan Architecture, ejet af Rem Koolhaas blev for nylig udelukket fra at deltage i en konkurrence om udarbejdelse af en helhedsplan for den byarkitektoniske udformning af EU-kvarteret i Bruxelles.

I en begrundet afgørelse fra premierministerens kancelli baseres udelukkelsen på en formel uregelmæssighed (manglende underskrift på et af de vedlagte dokumenter) og svagheder i den multidisciplinære indfaldsvinkel og redegørelsen for de relevante referencer.

Det forlyder i medierne, at kun fire belgiske arkitektbureauer har fået adgang til næste runde, skønt Koolhaas's forslag ifølge regeringsafgørelsen er blandt de fire bedste.

1. Har Kommissionen været inddraget i udskrivelsen af denne konkurrence i sin egenskab af vigtigste beboer af EU-kvarteret eller på anden vis?

2. Er konkurrencen efter Kommissionens opfattelse udskrevet i overensstemmelse med EU-reglerne for offentlige udbud? Til hvilket beløb anslår Kommissionen kontraktens finansielle værdi?

3. Konkurrencen blev udskrevet den 19. juli 2002 og bekendtgjort i det belgiske Bulletin der Aanbestedingen (bulletin for offentlige udbud) med en frist for indgivelse af tilbud til den 7. august 2002. Anser Kommissionen denne korte frist midt i sommerferien for at være acceptabel og i overensstemmelse med princippet om loyal konkurrence?

4. Er Kommissionen rede til at rette henvendelse til de belgiske myndigheder om fremgangsmåden i forbindelse med dette udbud og at slå til lyd for en genoptagelse af proceduren?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(20. januar 2003)

Det ærede medlems spørgsmål omhandler en procedure vedrørende tildeling af offentlige tjenesteydelsesaftaler med henblik på udarbejdelse af en helhedsplan for den byarkitektoniske udformning af EU-kvarteret i Bruxelles.

Kommissionen har ikke været med til at udarbejde udskrivningen af konkurrencen, hverken som vigtigste beboer af EU-kvarteret eller i nogen anden forbindelse.

Ifølge Kommissionens oplysninger lader kontraktens finansielle værdi til maksimalt at være 250 000 EUR.

Kommissionen har modtaget en klage fra Rem Koolhaas' arkitektbureau Office for Metropolitan Architecture. Den vil nu foretage en nærmere undersøgelse af proceduren, og hvis klagen viser sig berettiget, kontakter den de belgiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2980/02

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(23. oktober 2002)

Om: Socialklausul i de internationale fiskeriaftaler

Kommissionen tilskynder med rette til en europæisk social dialog mellem arbejdsgivere og fagforeninger med det formål for øje, at opbygningen af Europa også skal omfatte sociale aspekter. Blandt de forskellige brancher er det måske fiskeriet, der har størst behov for denne sociale dialog på grund af de hårde arbejdsvilkår, de lange arbejdsdage, den høje forekomst af ulykker, elementer, der overskrider de nationale rammer, den lave organisationsgrad og det ringe omfang af kollektive overenskomstforhandlinger, aflønningsordninger, der falder uden for arbejdsretlige bestemmelser.

På plenarmødet i Udvalget for den Sociale Dialog inden for Havfiskeriet den 19. december 2001 godkendte arbejdsmarkedets parter en socialklausul, der skulle medtages i protokollerne til fiskeriaftaler med tredjelande.

I denne klausul anerkender arbejdsmarkedets parter ligeledes inden for rammerne af disse aftaler retten til at organisere sig, retten til kollektive overenskomstforhandlinger samt et forbud mod forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv afskaffes. Klausulen giver også garantier til ansatte sømænd, som stammer fra de lande, der har undertegnet aftalen, idet de sikres leve- og arbejdsvilkår på lige fod med EU-sømænd.

For nyligt har Kommissionen undertegnet tre aftaler med hhv. São Tomé, Angola og Senegal, men denne socialklausul nævnes hverken i forordningen eller i protokollerne.

Af hvilken grund har Kommissionen ikke medtaget denne socialklausul i forslagene til forordning og i protokollerne?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen iværksætte for at fremme denne klausul og få den i anvendelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. december 2002)

Kommissionen følger med interesse intensiveringen af den sociale dialog mellem arbejdsgiverne og fagforeningerne inden for havfiskerisektoren og glæder sig over, at arbejdsmarkedets parter på deres møde i Udvalget for den Sociale Dialog inden for Havfiskeriet har vedtaget en erklæring, hvori det kræves, at der indføres en socialklausul i de fiskeriaftaler, EU har indgået med tredjelande.

Kommissionen undersøger i øjeblikket, hvorledes der bedst kan tages hensyn til arbejdsmarkedsparternes ønsker. Det vil være muligt enten at indføre denne klausul direkte i fiskeriaftalerne med en særlig henvisning hertil eller at indføre klausulens bestemmelser i fiskeriaftalerne, eventuelt med forbedringer af disse afhængigt af den påtænkte aftale.

I dette tilfælde kunne Kommissionen støtte sig til sine tidligere erfaringer på området, hvor der allerede findes bestemmelser om ansættelsesforhold for søfarende såsom i protokolaftalerne med henholdsvis Seychellerne(1), Elfenbenskysten(2) eller Mauretanien(3).

(1) EFT L 134 af 22.5.2002.

(2) EFT L 102 af 12.4.2001.

(3) EFT L 341 af 22.12.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3206/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(11. november 2002)

Om: Medicinsk fejlbehandling

I De Forenede Stater og Canada dør der ifølge forskerne årligt godt 108 000 mennesker som følge af medicinsk fejlbehandling. I 7 % af alle medicinske behandlinger begås der fejl: lægemidlerne gives for tidligt eller for sent, der gives et forkert lægemiddel eller en forkert dosis. I 0,32 % af tilfældene har det fatale følger. Tallene er nøjagtig de samme i de akutte tilfælde. I næsten en tredjedel af de registrerede tilfælde er årsagen til den medicinske fejlbehandling forsømmelighed. Belgiske forskere skønner, at de samme tal gør sig gældende for Belgien.

Kan Kommissionen bekræfte disse skøn?

Råder Kommissionen over tal over medicinsk fejlbehandling i Den Europæiske Union? I bekræftende fald kan den stille disse til rådighed?

Hvad gør Kommissionen for at mindske antallet af medicinske fejlbehandlinger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(9. december 2002)

I henhold til EF-traktaten hører organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling under medlemsstaternes og ikke under EU's ansvarsområde (artikel 152, stk. 5).

Det er derfor ikke Kommissionens opgave at gennemføre en systematisk overvågning af specifikke medicinske fejlbehandlinger i EU. Men i forbindelse med det sundhedsoplysningssystem, der vil indgå som en del af det nye EF-handlingsprogram for folkesundhed, vil Kommissionen udarbejde et sæt sundhedsindikatorer, der også vil omfatte indikatorer for dødsårsager, der kan undgås, samt iatrogeniske sygdomme og dødsfald (de beregnede sundhedsrisici som et resultat af medicinsk behandling og herunder lægefejl). Disse sundhedsindikatorer skal indsamles af medlemsstaterne og lagres i Euphin-systemet (det europæiske netværk for udveksling af oplysninger om sundhed). Det kan være, at man vil overveje at tage yderligere initiativer på grundlag af resultatet af denne indsamling af data.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3241/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(15. november 2002)

Om: Skoler for dramatisk kunst og uddannelsesprogrammer under Den Europæiske Socialfond

I Grækenland er der hos unge efterspørgsel efter uddannelsesprogrammer på området dramatisk kunst. Kan kommissionen på baggrund af dette, og for at muligheden for at få en sådan uddannelse kan blive mere kendt, bekræfte, om der allerede findes sådanne programmer, eller om der vil blive iværksat sådanne programmer inden for rammerne af den tredje fællesskabsstøtteramme for Grækenland? Hvis ja, kan den da beskrive, hvem der har mulighed for at blive uddannet inden for de pågældende programmer? Hvilke økonomiske forpligtelser har de, hvis de har nogen, over for teaterskolerne? Hvilke skoler for dramatisk kunst har rent konkret påtaget sig at gennemføre de relevante programmer i Grækenland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(6. januar 2003)

Kommissionen kan meddele det ærede parlamentsmedlem, at der ikke hidtil er anvendt midler fra Den Europæiske Socialfond (ESF) til finansiering af skoler for dramatisk kunst som led i den tredje fællesskabsstøtteramme for Grækenland.

Efter moderniseringen af erhvervsuddannelserne i Grækenland er en arbejdsmarkedsundersøgelse altid nødvendig, før en specifik sektor kan tages med i forbindelse med indkaldelser af forslag til samfinansierede efteruddannelsesforanstaltninger.

Hvis en fremtidig undersøgelse viser, at der på arbejdsmarkedet findes et behov på området dramatisk kunst, kan det eventuelt blive besluttet at finansiere efteruddannelsesforanstaltninger inden for rammerne af et af de operationelle programmer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3071/02

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(25. oktober 2002)

Om: Særlig trafikkommissær for byen Rom

Roms byråd har spurgt den italienske regering, om det kan give Roms borgmester, Walter Veltroni, stillingen som særlig trafikkommissær. Denne udnævnelse ville give Veltroni særlige beføjelser til at give tilladelse til undtagelser fra den gældende lovgivning. Han ville f.eks. kunne afgøre efter eget skøn, om der skulle foretages miljøindvirkningsundersøgelser i forbindelse med opførelse af underjordiske parkeringsanlæg eller andre offentlige projekter. Dette ville være et indgreb i den regionale regerings myndighed som anerkendt af den italienske stat og Den Europæiske Union og ville frem for alt berøve borgerne det eneste lovfæstede middel, de har til at forhindre alvorlige skader på miljøet og livskvaliteten i byen.

Kan Kommissionen derfor oplyse følgende:

1. Er det muligt for en borgmester at omgå bestemmelserne om miljøindvirkningsvurdering efter eget skøn, selv når denne har fået særlige beføjelser?

2. Udgør dette en mulig overtrædelse af direktiverne vedrørende dette område?

3. Hvad mener Kommissionen om sagen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(18. november 2002)

Spørgsmålet om uddelegering af ansvaret for håndhævelsen af bestemmelserne i Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet(1), dette være sig før eller efter ændringen heraf ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997(2), blandt de forskellige myndigheder i en EU-medlemsstat henhører ikke under fællesskabslovgivningen.

Dog er alle de nationale myndigheder, der er ansvarlige for håndhævelsen af direktivets bestemmelser i medlemsstaterne, forpligtet til at handle i overensstemmelse hermed.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985.

(2) EFT L 73 af 14.3.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2004/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Nauru

Kan Kommissionen for Naurus vedkommende gøre rede for, hvilke projekter der blev finansieret over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede støtte til landet har været i 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2005/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Nauru

Kan Kommissionen for Naurus vedkommende udarbejde en opstilling over de projekter, som var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001 og angive størrelsen af det samlede investerede beløb i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2012/02

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(9. juli 2002)

Om: Jodering

I betragtning af behandlingen af forslaget om ændring af direktiv 2000/13/EF(1) om angivelse af de ingredienser, der findes i levnedsmidler, har Kommissionen kendskab til, at jodering af levnedsmidler selv i de allermindste koncentrationer kan medføre adskillige sygdomme, som f.eks. allergi, Morbus Basedow og hypertyreose og anafylaktiske chok med dødelig udgang?

1. Agter Kommissionen at træffe konkrete foranstaltninger til at forbedre den nuværende mærkning af levnedsmidler, der indeholder jod?

2. Agter Kommissionen at medtage jod på listen over allergiudløsende stoffer?

(1) EFT L 109 af 6.5.2000, s. 29.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. september 2002)

Det forslag(1) om ændring af direktiv 2000/13/EF om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler, som drøftes på nuværende tidspunkt, giver mulighed for at sikre, at alle de ingredienser, som anvendes i fremstillingen af levnedsmidler, anføres på listen over ingredienser.

Jod, som anvendes som ingrediens, skal således anføres på etiketten og vil ikke være omfattet af de begrænsede undtagelser, der fortsat kan eksistere.

Jod er ikke kendt som et stof, der ofte udløser allergi eller overfølsomhed over for levnedsmidler.

Hvis dette ændres i fremtiden, vil den regel i ovennævnte ændringsforslag, der bestemmer, at listen over ingredienser, som udløser allergi eller overfølsomhed, skal ajourføres, når dette er berettiget set fra et videnskabeligt synspunkt, også finde anvendelse over for jod.

(1) EFT C 332 E af 27.11.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0809/02

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(25. marts 2002)

Om: Definition på rå mælk

Kan Kommissionen give en umisforståelig definition på begrebet rå mælk og redegøre for sine bestræbelser i denne retning?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af David Byrnepå skriftlige forespørgsler E-0809/02, E-0810/02 og E-0812/02

(14. maj 2002)

Definitionen på rå mælk og i forbindelse hermed teknikken med mikrofiltrering af mælk er et emne, der er under forhandling i Europa-Parlamentet og Rådet som en følge af Kommissionens forslag om fødevarehygiejne(1). I begge institutioner er der fremlagt ændringsforslag til Kommissionens oprindelige forslag med henblik på en større klarhed vedrørende definitionen på rå mælk og mikrofiltrering heraf. Denne større klarhed i disse ændringsforslag går i retning af at genindføre den definition på rå mælk, som findes i den aktuelle EU-lovgivning og især i Rådets direktiv 92/46/EØF af 16. juni 1992 med fastlæggelse af sundhedsbestemmelser for produktion og afsætning af mælk og mælkebaserede produkter(2). En sådan definition ville blive udarbejdet på følgende grundlag: Rå mælk betyder mælk produceret ved sekretion fra mælkekirtlerne hos dyr på bedrifter, som ikke er blevet opvarmet til over 40 °C eller underkastet anden yderligere behandling. I denne definition er henvisningen til mikrofiltrering slettet.

Kommissionen har taget sin holdning op til fornyet overvejelse i denne sag og anerkender vægten bag argumentet om, at normer for rå mælk skal anvendes på mælk, inden den er hentet på bedriften uden at være blevet ændret kunstigt.

(1) EFT C 365 E af 19.12.2000.

(2) EFT L 268 af 14.9.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2072/02

af Doris Pack (PPE-DE) til Kommissionen

(12. juli 2002)

Om: Støtte til tyske luftfartsselskaber

Har Kommissionen til hensigt at godkende, at der udbetales henholdsvis kompensation og skadeserstatning i en størrelsesorden på 71 mio. EUR til tyske luftfartsselskaber (70 mio. EUR til Lufthansa og 1 mio. EUR til Deutsche BA) til trods for, at begge disse selskaber får præferencebehandling i forhold til små og mellemstore virksomheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. september 2002)

Kommissionen har allerede den 2. juli 2002 godkendt, hvorledes de tyske flyselskaber kompenseres for de tab, som lukningen af visse dele af luftrummet mellem den 11. og den 14. september 2001 forårsagede. Kommissionen bekræfter, at der i henhold til ordningen højst kan ydes 71 mio. EUR i kompensation.

Denne kommissionsbeslutning indgår i Kommissionens meddelelse af 10. oktober 2001 Følgerne for luftfarten af attentaterne i USA(1). I denne meddelelse acccepterede Kommissionen, at der undtagelsesvis kan ydes visse former for støtte til luftfartssektoren, bl.a. vedrørende omkostninger som følge af lukning af et luftrum, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder (citat af EF-traktatens artikel 87, stk. 2, litra b).

Dog havde Kommissionen den opfattelse, at sådanne støtteordninger skulle opfylde en række objektive betingelser.

Den tyske ordning opfylder samtlige disse kriterier:

- den sigter mod kun at kompensere for de omkostninger, der er konstateret i løbet af disse fire dage som følge af de nationale myndigheders beslutning om at suspendere flytrafikken,

- den er beregnet objektivt ud fra indtægtstabet, korrigeret for sparede omkostninger og ekstra udgifter i perioden

- den vedrører uden forskelsbehandling alle de tyske luftfartsselskaber.

(1) KOM(2001) 574 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2152/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Mali

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Mali, der godkendtes til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede støtte i 2000 til dette land på alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0810/02

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(25. marts 2002)

Om: Klart forbud mod mikrofiltrering

Det er absolut nødvendigt med et klart forbud mod mikrofiltrering af rå mælk i producentleddet.

Kan Kommissionen oplyse, om der vil blive indført et sådant forbud, og hvad den agter at foretage sig i denne forbindelse?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af David Byrnepå skriftlige forespørgsler E-0809/02, E-0810/02 og E-0812/02

(14. maj 2002)

Definitionen på rå mælk og i forbindelse hermed teknikken med mikrofiltrering af mælk er et emne, der er under forhandling i Europa-Parlamentet og Rådet som en følge af Kommissionens forslag om fødevarehygiejne(1). I begge institutioner er der fremlagt ændringsforslag til Kommissionens oprindelige forslag med henblik på en større klarhed vedrørende definitionen på rå mælk og mikrofiltrering heraf. Denne større klarhed i disse ændringsforslag går i retning af at genindføre den definition på rå mælk, som findes i den aktuelle EU-lovgivning og især i Rådets direktiv 92/46/EØF af 16. juni 1992 med fastlæggelse af sundhedsbestemmelser for produktion og afsætning af mælk og mælkebaserede produkter(2). En sådan definition ville blive udarbejdet på følgende grundlag: Rå mælk betyder mælk produceret ved sekretion fra mælkekirtlerne hos dyr på bedrifter, som ikke er blevet opvarmet til over 40 °C eller underkastet anden yderligere behandling. I denne definition er henvisningen til mikrofiltrering slettet.

Kommissionen har taget sin holdning op til fornyet overvejelse i denne sag og anerkender vægten bag argumentet om, at normer for rå mælk skal anvendes på mælk, inden den er hentet på bedriften uden at være blevet ændret kunstigt.

(1) EFT C 365 E af 19.12.2000.

(2) EFT L 268 af 14.9.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1665/02

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(4. juni 2002)

Om: Sanktioner mod Zimbabwe

Præsident Mugabe var for nylig i New York med henblik på FN-konferencen om børnefattigdom, og Augustine Chihuri, politichef og præsident Mugabes højre hånd, var i Lyon for at deltage i en Interpol-konference.

For begge d'herrers vedkommende blev der trods de pålagte sanktioner givet grønt lys for rejsen, da medlemsstater ifølge gældende internationale konventioner kan gøre undtagelser, når der er tale om møder i nationale organer.

Hvem har i disse to tilfælde givet tilladelsen, og hvilken betydning har det så, at Europa pålægger præsident Mugabe og hans folk sanktioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(11. juli 2002)

Det er de nationale myndigheder, der træffer beslutning om at udstede visa.

Kommissionen vil dog gøre det ærede medlem opmærksom på, at spørgsmålet om de pågældende personers indrejse på medlemsstaternes områder er underlagt Rådets fælles holdning 2002/145/FUSP.