SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2866/97 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: En alvorlig menneskerettighedskraenkelse fra den israelske regerings side

Israel er i faerd med at indfoere lovgivning, der forhindrer palaestinensere i gennem israelske domstole at soege erstatning fra israelske sikkerhedsstyrker eller fra den israelske stat for skader eller doed. Denne lov er klart racediskriminerende, da den ikke gaelder israelere eller fastboende udlaendinge, og er blevet fordoemt som saadan, ikke blot af de palaestinensiske myndigheder, men af det uafhaengige israelske informationscenter for menneskerettigheder i de besatte omraader.

Vil Kommissionen rejse dette spoergsmaal i sine handelsforhandlinger med den israelske regering eller dennes repraesentanter eller traeffe en eller anden form for foranstaltninger for at vise, at saadanne love er uacceptable for Den Europaeiske Union i dennes egenskab af associering af demokratiske nationer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (16. oktober 1997)

Kommissionen er staerkt bekymret over det israelske lovforslag vedroerende behandlingen af de erstatningskrav der er foranlediget af sikkerhedsstyrkens aktiviteter i Judaea, Samaria og Gaza-striben i tidsrummet fra 1957 til 1997. Kommissionen er blevet gjort opmaerksom paa at lovgivningsforslaget i meget stort omfang reelt vil fritage de israelske sikkerhedstyrker for erstatningsansvaret over for palaestinensere der har lidt skade under styrkens aktiviteter i de besatte omraader under intifada'en.

Lovforslaget indebaerer en kraftig udvidelse af begrebet »kampaktivitet«, idet det nu ogsaa kommer til at omfatte langt de fleste episoder hvor palaestinensere har lidt skade, hvilket er i modstrid med de domme der tidligere er afgivet af israelske domstole, og herunder landets hoejesteret.

Lovforslaget var til foerste hoering i knesset den 30. juli 1997. Knesset-udvalget maa nu beslutte hvilket udvalg lovforslaget skal sendes til. Det paagaeldende udvalg behandler derefter forslaget for at vurdere om det eventuelt skal sendes tilbage til knesset (med de aendringer som udvalget maatte indfoeje). Hvis det sendes tilbage, skal det derefter igennem anden og tredje hoering foer det bliver lov. Knesset-udvalget kan samles i knessets ferieperiode, der varer indtil den 2. november 1997, hvor plenarforsamlingen traeder sammen.

Til trods for en aktiv mobilisering af Israels menneskerettighedsorganisationer har lovforslaget ikke givet anledning til en stoerre debat i offentligheden.

Kommissionen mener at lovudkastet i sin nuvaerende form kraenker de internationale menneskerettighedsstandarder ved at undergrave det grundprincip at ofre for kraenkelser af menneskerettighederne har ret til at soege passende godtgoerelse, jf. blandt andet den internationale pagt om civile og politiske rettigheder og De Forenede Nationers konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedvaerdigende behandling eller straf. Lovforslaget gaelder kun palaestinensere og ikke andre nationaliteter, og det kraenker dermed ogsaa den internationale menneskerettighedslovgivnings forbud mod forskelsbehandling.

Israels myndigheder er udmaerket klar over hvor stor vaegt Faellesskabet, og Kommissionen, laegger paa de retsstatlige principper og en noeje overholdelse af de internationale menneskerettighedsstandarder. Tilsynet med menneskerettighederne og overholdelsen af demokratiets principper i lande der er knyttet til Faellesskabet ved associeringsaftaler, sker paa grundlag af reglerne i den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Israel er som led i den loebende interimsaftale allerede genstand for periodisk kontrol af om disse principper overholdes. Kommissionen goer brug af enhver passende lejlighed i de regelmaessige kontakter med Israels myndigheder til at give udtryk for sit standpunkt vedroerende menneskerettighedssituationen i Israel.

Naar foerst den Euro/Middelhavsassocieringsaftale, der for nylig er indgaaet mellem Faellesskabet og Israel, er faerdigratificeret, faar Faellesskabet som helhed bedre mulighed for at udoeve en positiv indflydelse paa alle menneskerettighedsrelaterede aspekter takket vaere den politiske dialog der etableres med Israel ved denne aftale. Denne indeholder en saerlig bestemmelse hvori det fastlaegges at overholdelse af menneskerettighederne er et fundamentalt element i aftalen.