ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1254/98 af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen (29. april 1998)

Om: Venskabsbyer i de central- og oesteuropaeiske lande

Kan Kommissionen redegoere for, hvilke finansieringer den har foretaget med henblik paa at oprette forbindelser i form af venskabsbyer i Den Europaeiske Union og visse kommuner i de central- og oesteuropaeiske lande?

Kan den saerlig redegoere for de aktioner, der er gennemfoert i forbindelse med disse venskabsbyer, samt oplyse, hvilke lande, der i saerlig grad har vaeret involveret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (8. juni 1998)

Siden 1991 har Kommissionen ydet tilskud ikke alene til venskabsbyforbindelser inden for Den Europaeiske Union, men ogsaa til forbindelser med kommuner i de central- og oesteuropaeiske lande.

Nedenstaaende tabel viser antallet af aktioner, der siden 1991 har vaeret gennemfoert med byer og kommuner i disse lande. Det er de vigtigste partnerlande der er anfoert paa listen.

>TABLE>

Det er umuligt at udtale sig om indholdet af disse moeder mellem borgerne, idet der er tale om mange forskellige deltagere (unge, voksne, faglige grupper), og moederne har forskellige emner. De raekker fra kulturelle eller sportslige arrangementer til udvekslinger af erfaringer paa omraader som erhvervsuddannelse, administration, oekonomi og miljoe.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0938/98 af Arthur Newens (PSE) til Kommissionen (16. marts 1998)

Om: Fornyet ivaerksaettelse af Med-Urbs, Med-Campus og Med-Media programmerne

Kommissionen har gentagne gange givet tilsagn om, at Middelhavsprogrammerne skal genindfoeres, jf. den seneste meddelelse jeg modtog fra Kommissionen »i begyndelsen af 1998«. Nogle organisationer, f.eks. London Borough og Islington i min valgkreds fik projekter godkendt i 1995 og har investeret betydelige ressourcer i at opretholde de paagaeldende net, der dannede grundlag for dem, saaledes at de bliver ivaerksat paa ny, naar programmerne skulle ivaerksaettes igen? Kan Kommissionen give klare oplysninger om, hvornaar dette vil ske?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (8. april 1998)

Den 17. juli 1997 ((EP 260.948/103. )) vedtog Europa-Parlamentet en beslutning paa grundlag af en betaenkning, der blev forelagt Budgetkontroludvalget af Juan Fabra Vallès. Heri anmodede Parlamentet Kommissionen om inden for et halvt aar at forelaegge en rapport om, hvilke foranstaltninger der var truffet for at afhjaelpe de mangler, som var blevet paapeget i Revisionsrettens saerberetning (1/96) i forvaltningen og gennemfoerelsen af de decentrale samarbejdsprogrammer i Middelhavsomraadet. I samme beslutning blev Kommissionen ogsaa anmodet om at give Parlamentet meddelelse om, hvilke nye foranstaltninger den agtede at ivaerksaette med henblik paa at faa disse programmer sat i gang igen i 1998.

Denne rapport blev fremsendt til Parlamentet i januar 1998 og svarer efter Kommissionens opfattelse til henstillingerne i Parlamentets beslutning. Det er en opfattelse, som Parlamentet selv har godtaget i sit Budgetkontroludvalg.

Kommissionen er nu indstillet paa at de tre decentrale samarbejdsprogrammer i Middelhavsomraadet skal saettes i gang igen i loebet af andet kvartal af indevaerende aar. Med udgangspunkt i de nye foranstaltninger, der er blevet vedtaget, igangsaettes foerst og fremmest de projekter, der allerede var udtaget paa grundlag af den forslagsindkaldelse, der fandt sted i 1995 med henblik paa disse tre programmer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0965/98 af Markus Ferber (PPE) til Kommissionen (30. marts 1998)

Om: Elektronisk debiteringssystem for miljoepoint

1. Ved afmonteringen af et defekt miljoekort blev forruden paa en lastbil beskadiget. Hvem erstatter den skade, vognmanden har lidt?

2. Hvad sker der, hvis en vognmand, som kun ville foretage en bilateral koersel, glemmer at trykke paa den hertil indrettede knap paa miljoekortet, saaledes at der debiteres point, selv om dette slet ikke er noedvendigt? Er det muligt at annullere registreringen af koerslen?

3. Hvor fleksibelt kan man faa oplyst miljoepointsaldoen? Har vognmanden mulighed for hver dag at faa oplyst den aktuelle miljoepointsaldo, og kan han kontrollere, om det korrekte antal miljoepoint er blevet debiteret?

4. Hvorfor skal miljoekortet vaere fast monteret paa forrruden? Kan miljoekortet ikke tvaertimod plomberes paa koeretoejet eller monteres paa et andet koeretoej?

5. Vil de mobile kontroller af miljoepointsystemet navnlig i overgangsfasen blive lige saa chikanoese som i forbindelse med de oevrige kontroller i OEstrig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (15. maj 1998)

1. Kommissionen er ikke blevet underrettet om noget uheld, hvorunder en lastvogns forrude skulle vaere blevet beskadiget som foelge af afmonteringen af et miljoekort.

2. En chauffoer, som foretager en »bilateral« (tur-retur) rejse til og fra OEstrig, og som glemmer at udvaelge den »bilaterale« transportform til angivelse paa miljoekortet (og dermed lader dette staa i »transit«-formen), faar trukket en raekke oekopoints paa sit firmas konto, idet systemet registrerer lastbilen som vaerende i gang med en transitrejse.

Hvis der ikke staar oekopoints paa firmaets konto, bliver lastvognen tilbageholdt af kontrolmyndighederne, da den er betegnet som lastvogn paa vej gennem OEstrig i transit uden at betale oekopoints. Under disse omstaendigheder formoder Kommissionen, at chauffoeren ikke faar boede, hvis vedkommende over for kontrolmyndigheden kan godtgoere, at han foretager en tur-retur-rejse.

3. Det elektroniske oekopointssystem goer det muligt at ajourfoere oplysninger om forbruget af disse oekopoints én gang i doegnet.

4. Miljoekortet (ecotag) monteres paa forruden med henblik paa at goere det muligt for en »scanner« langs vejsiden at aflaese dette og goere det muligt for lastbilchauffoererne selv at fastsaette dettes form. Opsaetningen heraf er vedvarende, eftersom hvert miljoekort er enestaaende for den enkelte lastbil.

5. Kommissionen forventer, at de oestrigske myndigheder udfoerer et tilstraekkeligt antal mobile kontroller med henblik paa at afholde, hvem der maatte oenske om at koere tvaers igennem OEstrig uden at betale oekopoints herfor. Kommissionen naerer fuld tillid til, at disse kontroller ikke foretaget paa en saadan maade, at det medfoerer forskelsbehandling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 943/98 af Allan MACARTNEY til Kommissionen. Formidling af oplysninger til finansieringspartnerskaber



EF-Tidende nr. C 354 af 19/11/1998 s. 0043



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0943/98 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (30. marts 1998) Om: Formidling af oplysninger til finansieringspartnerskaber Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at sikre, at de, der beskaeftiger sig med programmer, hvori der indgaar midler fra EFRU, ESF og EUGFL, formidler saadanne oplysninger om bedste praksis til partnerskaber, som er baseret paa deres erfaringer med gennemfoerelsen af programmer i medlemsstaterne? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (14. maj 1998) De, der nyder godt af strukturfondsstoette i medlemsstaterne, har ingen officiel pligt til at videregive deres erfaringer til andre stoettemodtagere. Mange af dem har dog interesse i at kende de bedste metoder i andre medlemsstater. Kommissionen tilskynder til denne udveksling af erfaringer og sikrer en lang raekke informationsaktiviteter. Mange dokumenter, analyser og rapporter offentliggoeres hvert aar paa papir og paa internettet. Der afholdes mange seminarer og konferencer paa Kommissionens initiativ, enten om tematiske spoergsmaal (fx lige muligheder, miljoe, evaluering) eller mellem personer med faelles interesser (fx maal 1-regioner, arbejdsmarkedets parter). Endelig anvender medlemsstaterne og regionerne tilskyndet af Kommissionen tildelingerne til teknisk bistand i programmerne til at udveksle erfaringer med andre, der nyder godt af strukturfondsmidler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2176/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (10. juli 1998)

Om: Beretning om kontrollen med kvaliteten af projekterne under den anden faellesskabs- stoetteramme

Ifoelge konklusionerne i den beretning, som blev udarbejdet efter kontrollen af kvaliteten af projekterne under den anden faellesskabsstoetteramme, er naesten halvdelen af de EU-finansierede regionaludviklingsprojekter utilstraekkelige, og de boer udbedres eller maaske endda omlaegges, fordi de enten er gennemfoert paa grundlag af mangelfulde undersoegelser eller med utilstraekkelig udrustning, eller fordi installationerne ikke opfylder de kontraktmaessige forpligtelser, der er indgaaet i forbindelse med projekterne.

I beretningen naevnes det, at den kvalitetskontrol, der er foretaget, har vist, at kvaliteten af det undersoegte materiel for ca. 50% af de projekter, der blev kontrolleret ved stikproever, ikke opfylder forskrifterne. Dette gaelder for samtlige materialer undtagen asfaltprodukter, hvor denne andel laa helt oppe paa ca. 70%.

Kan Kommissionen bekraefte, at ovennaevnte oplysninger er korrekte? Hvordan agter Kommissionen at reagere med henblik paa at traeffe regeringsforanstaltninger, der vil forpligte de virksomheder, der staar for gennemfoerelsen af projekterne, til i de tilfaelde, hvor der er konstateret overtraedelse, at udforme projekterne paa en saadan maade, at de opfylder kontraktbetingelserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (17. juli 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1146/98 af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen (24. april 1998)

Om: Lige muligheder ved ansaettelse af oestrigske tolke og oversaettere i EU's sprogtjenester

I forbindelse med traktaten vedroerende OEstrigs tiltraedelse af EU anerkendtes eksistensen af en oestrigsk variant af det tyske sprog i henhold til protokol nr. 10 om brugen i Den Europaeiske Union af saerlige oestrigske udtryk inden for det tyske sprog. Denne anerkendelse er dog begraenset til 23 termer, der hovedsagelig er taget fra levnedsmiddelomraadet. Paa denne maade ignoreres oestrigske udtryk inden for andre fagomraader f.eks. det juridiske.

Raadet vedtog i juni 1995 en afgoerelse om sprog i EU. I denne forbindelse henviste Raadet til bevarelsen af den sproglige mangfoldighed i EU saavel som til subsidiariteten til fremme af flersprogetheden gennem en entydig respekt for Unionens sprog.

Det er dog et faktum, at der hidtil ikke er blevet taget tilstraekkelig hensyn til, at der med OEstrigs tiltraedelse af Den Europaeiske Union findes to varianter af tysk sprogbrug.

Paa grund af den nuvaerende retstilling er det ikke tilladt at anvende oestrigske udtryk ved EU's udvaelgelsesproever for oestrigske oversaettere og tolke, og anvendelsen af disse bliver derfor betragtet som fejl ved optagelsesproeverne. Da der er tale om en alvorlig konkurrencemaessig ulempe for oestrigske deltagere stilles foelgende forespoergsel.

Hvordan vil Kommissionen sikre lige muligheder for tyske og oestrigske oversaettere og tolke ved ansaettelse i EU's sprogtjenester?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (10. juni 1998)

Ved de udtagelsesproever for tysksprogede oversaettere af oestrigsk nationalitet som Kommissionen arrangerede sammen med andre faellesskabsinstitutioner i 1996/1997 (EUR/LA99 og 100) blev anvendelse af oestrigske udtryk ikke udelukket og altsaa heller ikke regnet som fejl. Disse udvaelgelsesproever resulterede i en liste over 22 bestaaede kandidater. Disse kandidater vil blive ansat, efterhaanden som stillinger bliver ledige.

Efter OEstrigs tiltraeden og som led i forberedelsen af det oestrigske formandsskab har Kommissionens faelles Tjeneste for tolkning og konferencer (SCIC) i erkendelse af, at oestrigsk er en variant af tysk, sammen med de oestrigske myndigheder, i maj og juli 1997 samt i marts og april 1998, arrangeret »efteruddannelses«-rejser til Wien og Graz, for at give de tolke, der har tysk i deres sprogkombination, mulighed for at goere sig bekendt med, studere eller uddybe deres viden om, hvad der er saeregnet for oestrigsk tysk, isaer inden for jura, oekonomi, administration samt finans- og bankvaesen.

Ved udvaelgelses- og adgangsproever anser Kommissionen ikke »oestrigske udtryk« for fejl, og den vil fortsat sikrer lige muligheder for tysksprogede oversaettere og tolke uanset disse nationalitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1407/98 af Maren Guenther (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998)

Om: Forskningsstoette fra EU til regionen Oberbayern i almindelighed og til Technische Universitaet Muenchen i saerdeleshed

Kommissionen bedes besvare foelgende spoergsmaal om EU-stoette inden for forskning og udvikling til regionen Oberbayern:

1. Hvilket samlet beloeb androg F& U-stoetten til regionen Oberbayern i 1997?

2. Hvorledes fordelte bevillingerne sig paa de forskellige kontraktparter (storindustri og dennes forskningsinstitutioner, SMV, Universitaet Muenchen, uafhaengige forskningsinstitutioner osv.)?

3. Hvilken stoette modtog forskningsinstitutterne under Technische Universitaet Muenchen (TUM) i Garching? Hvilke beloeb gik til hvilke institutter paa TUM?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (15. juli 1998)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1227/98 af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen (29. april 1998)

Om: De sundhedsmaessige konsekvenser af flybenzin

Disponerer Kommissionen over korrekte data om de eventuelle sundhedsskadelige virkninger af flybenzin? I bekraeftende fald i hvilket omfang er dette produkt sundhedsskadeligt? Er det korrekt, at flybenzin, som for en del bestaar af benzen, kan foraarsage kraeft i luftvejene og leukaemi? Er de data, som Kommissionen raader over, tilgaengelige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (22. juni 1998)

Kommissionens Iuclid database indeholder toxikologiske data om kerosen, og disse data staar til raadighed for offentligheden.

Kerosen, som er et petroleum destillat, der indeholder benzen (mindre end 5%), har indtil nu ikke vaeret klassificeret som kraeftfremkaldende for mennesker (»Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans«, International agency for research on cancer). Der findes kun begraensede vidnesbyrd om en kraeftfremkaldende virkning paa forsoegsdyr (herunder hudkraeft paa mus). De seneste epidemiologiske undersoegelser vedroerende kerosens potentielt kraeftfremkaldende virkninger (herunder lungekraeft) gav ikke entydige resultater.

Programmet om biomedicinsk forskning og sundhed (Biomed 2) stoetter et projekt om »Udsaettelse for smaa doser af benzen, biologiske variationer blandt forskellige individer og kraeftrisici«, som koordineres af det Nationale Kraeftforskningsinstitut i Genova og vil fremkomme med resultater i aar 2001.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0640/98 af Jorge Hernandez Mollar (PPE) til Kommissionen (9. marts 1998)

Om: Forfremmelsesvilkaar for spanske »Ingenieros Técnicos« i forhold til andre kategorier

Er det rigtigt, at Kommissionen over for de spanske myndigheder har givet udtryk for sin frygt for, at godkendelse af spanske »Ingenieros Técnicos« til stillinger i kategorien A/LA automatisk vil give kandidater med en treaarig uddannelse fra andre medlemslande adgang til saadanne stillinger? Er dette en rimelig begrundelse for at afvise ansoegninger fra spanske »Ingenieros Técnicos«?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 og E-0728/98 (21. april 1998)

Kommissionen mener, at de oplysninger, som det aerede medlem beder om, i alt vaesentligt fremgaar af de svar, som er afgivet af Kommissionen paa skriftlig forespoergsel E-2749/97 fra Ludivina Garcia Arias ((EFT C 82 af 17.3.1998. )) og skriftlig forespoergsel E-4186/97 fra Barbara Duehrkop Duehrkop ((EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til disse svar, hvor Kommissionen klart har gjort rede for sin generelle stillingtagen til spoergsmaalet om, hvilke uddannelser, der giver adgang til at blive EU-tjenestemand i kategori A/LA, og mere praecist spoergsmaalet om spanske tekniske ingenioerers uddannelse.

Den korrekte tyske oversaettelse af »diploma universitario« er »abgeschlossenes Hochschulstudium«, og dette udtryk optraeder i Meddelelse om udvaelgelsesproeve KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), som er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. I oevrigt - og som svar paa spoergsmaalet om udvaelgelsesproeve KOM/A/720 og KOM/A/712 - henviser Kommissionen det aerede medlem til Foersteinstansrettens dom af 3. marts 1994 i sagen T-82/92 (Cortés Jiménes mod Kommissionen for de Europaeiske Faellesskaber).

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at en kandidat ved udvaelgelsesproeve KOM/A/104 har indbragt en klage for Rettens i Foerste Instans den 1. december 1997, sagsnummer T-299/97. Kommissionen kan saaledes ikke svare, saa laenge sagen verserer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1153/98 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (24. april 1998)

Om: Stoerrelsen af BNP for Lissabon og Vale do Tejo (Portugal)

Ifoelge de nyeste statistiske oplysninger fra Eurostat har regionen Lissabon og Vale do Tejo et BNP pr. indbygger, der ligger over 75% af faellesskabsgennemsnittet, og regionen er foelgelig ikke berettiget til at indgaa under maal 1 for strukturfondene.

I betragtning af de mangfoldige og forskellige sociooekonomiske situationer, der hersker inden for det geografiske omraade Lissabon og Vale do Tejo og under henvisning til Kommissionens svar paa min skriftlige forespoergsel P-2010/97 ((EFT C 45 af 10.2.1998, s. 142. )) vedroerende variationerne i BNP i Andalusien bedes Kommissionen oplyse foelgende: Finder den det ikke noedvendigt at foretage en mere noejagtig geografisk undersoegelse inden for det store omraade omkring Lissabon og Vale do Tejo? Vil en saadan mere indgaaende geografisk analyse vaere mulig gennem en underopdeling paa NUTS-3-niveau (som den, Kommissionen omtaler i sit svar paa forespoergsel 2010/97)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (4. juni 1998)

Stoette under maal nr. 1 i strukturfondene tildeles paa basis af opdelingen paa niveau 2 i nomenklaturen for statistiske territoriale enheder (NUTS). Maal nr. 1 tager sigte paa at fremme udviklingen i tilbagestaaende regioner og skal saaledes vurderes paa grundlag af geografiske enheder, som er tilstraekkeligt store til, at der kan ivaerksaettes en regional udviklingspolitik.

Selv om der findes meget forskelligartede situationer i regionen »Lissabon og Vale de Tejo«, skal dataene paa niveau 3 i NUTS behandles med forsigtighed i betragtning af de paagaeldende geografiske enheders ringe stoerrelse og vanskelighederne med hensyn til valg af metodologi, hvad angaar pendlere, i forbindelse med vurderingen af bruttonationalproduktet (BNP) pr. indbygger. BNP anslaas paa basis af produktionsstedet, mens befolkningen beregnes paa basis af bopael. Dette faar automatisk til foelge, at BNP pr. indbygger oeges i de omraader, hvor jobbene er koncentreret (Storlissabon i det foreliggende tilfaelde), mens det formindskes i de omraader, hvor loenmodtagerne bor. Vaegten af dette problem formindskes i takt med stoerrelsen af regionen og er saaledes langt mindre maerkbar paa niveau 2 i NUTS.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0636/98 af Jorge Hernandez Mollar (PPE) til Kommissionen (9. marts 1998)

Om: Forfremmelsesvilkaar for spanske »Ingenieros Técnicos« i forhold til andre kategorier

Finder Kommissionen, at uddannelsen med »Fachhochschuldiplom« er den hoejeste uddannelse i Tyskland, eller mener den, at universitetsuddannelsen med »Hochschuldiplom« er den hoejeste uddannelse i den paagaeldende medlemsstat?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 og E-0728/98 (21. april 1998)

Kommissionen mener, at de oplysninger, som det aerede medlem beder om, i alt vaesentligt fremgaar af de svar, som er afgivet af Kommissionen paa skriftlig forespoergsel E-2749/97 fra Ludivina Garcia Arias ((EFT C 82 af 17.3.1998. )) og skriftlig forespoergsel E-4186/97 fra Barbara Duehrkop Duehrkop ((EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til disse svar, hvor Kommissionen klart har gjort rede for sin generelle stillingtagen til spoergsmaalet om, hvilke uddannelser, der giver adgang til at blive EU-tjenestemand i kategori A/LA, og mere praecist spoergsmaalet om spanske tekniske ingenioerers uddannelse.

Den korrekte tyske oversaettelse af »diploma universitario« er »abgeschlossenes Hochschulstudium«, og dette udtryk optraeder i Meddelelse om udvaelgelsesproeve KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), som er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. I oevrigt - og som svar paa spoergsmaalet om udvaelgelsesproeve KOM/A/720 og KOM/A/712 - henviser Kommissionen det aerede medlem til Foersteinstansrettens dom af 3. marts 1994 i sagen T-82/92 (Cortés Jiménes mod Kommissionen for de Europaeiske Faellesskaber).

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at en kandidat ved udvaelgelsesproeve KOM/A/104 har indbragt en klage for Rettens i Foerste Instans den 1. december 1997, sagsnummer T-299/97. Kommissionen kan saaledes ikke svare, saa laenge sagen verserer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0635/98 af Jorge Hernandez Mollar (PPE) til Kommissionen (9. marts 1998)

Om: Forfremmelsesvilkaar for spanske »Ingenieros Técnicos« i forhold til andre kategorier

Er det rigtigt, at Kommissionen godkender eller har godkendt ansoegninger fra indehavere af et »Fachhochschuldiplom« om deltagelse i almindelige udvaelgelsesproever til besaettelse af stillinger som EU-tjenestemaend i kategorien A/LA?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 og E-0728/98 (21. april 1998)

Kommissionen mener, at de oplysninger, som det aerede medlem beder om, i alt vaesentligt fremgaar af de svar, som er afgivet af Kommissionen paa skriftlig forespoergsel E-2749/97 fra Ludivina Garcia Arias ((EFT C 82 af 17.3.1998. )) og skriftlig forespoergsel E-4186/97 fra Barbara Duehrkop Duehrkop ((EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til disse svar, hvor Kommissionen klart har gjort rede for sin generelle stillingtagen til spoergsmaalet om, hvilke uddannelser, der giver adgang til at blive EU-tjenestemand i kategori A/LA, og mere praecist spoergsmaalet om spanske tekniske ingenioerers uddannelse.

Den korrekte tyske oversaettelse af »diploma universitario« er »abgeschlossenes Hochschulstudium«, og dette udtryk optraeder i Meddelelse om udvaelgelsesproeve KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), som er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. I oevrigt - og som svar paa spoergsmaalet om udvaelgelsesproeve KOM/A/720 og KOM/A/712 - henviser Kommissionen det aerede medlem til Foersteinstansrettens dom af 3. marts 1994 i sagen T-82/92 (Cortés Jiménes mod Kommissionen for de Europaeiske Faellesskaber).

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at en kandidat ved udvaelgelsesproeve KOM/A/104 har indbragt en klage for Rettens i Foerste Instans den 1. december 1997, sagsnummer T-299/97. Kommissionen kan saaledes ikke svare, saa laenge sagen verserer.