SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0898/01

af Renato Brunetta (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Vitaliano Gemelli (PPE-DE), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Cristiana Muscardini (UEN), Francesco Speroni (TDI) og Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Forskelle mellem overslag og endelige regnskaber vedrørende de makroøkonomiske data i Italien indvirkning på Kommissionens vurderinger

ISTAT (det nationale italienske statistiske kontor) offentliggjorde den 1. marts 2001 det årlige nationalregnskab og fremlagde sine skøn vedrørende bruttonationalproduktet (BNP) for 2000 og korrektionen af disse overslag for årene 1997-1999 i forhold til de overslag, der blev givet sidste år.

Af disse data fremgår endog betydelige variationer vedrørende familiernes forbrug (+ 1,5 %) importen (+ 1,5 %) investeringerne (+ 1,3 %) og bruttonationalproduktet (+ 0,7 %).

De data, der er blevet fremlagt for år 2000, er lidet i overensstemmelse med de statistiske oplysninger, som hidtil har været disponible. For treårsperioden 1997-1999 korrigeredes BNP-tilvæksten med over 14 % i gennemsnit, stigningen i familiernes forbrug med over 30 % og stigningen i investeringerne med over 70 %.

ISTAT har desuden offentliggjort fortegnelsen over de nye statistiske kilder, den har baseret revisionen af sine overslag på. Deraf ses en betydelig uoverensstemmelse mellem de signaler, som fremgår af de konjunkturelle data (herunder de nationale kvartalsregnskaber) og dataene i årsregnskabet.

Den eksisterende uoverensstemmelse mellem de konjunkturelle informationer og de årlige data lader frygte, at de konjunkturindikatorer, ISTAT baserer sine egne kvartalsregnskaber på, bliver stadig mere ensidige og stadig mindre pålidelige.

Kan Kommissionen oplyse:

- Om de nye statistiske kilder, ISTAT anvender, er kendt af fællesskabsinstitutionerne?

- Om de korrektioner, der er foretaget af ISTAT, har nogen indflydelse på de vurderinger af den italienske økonomi, som det er pålagt den at foretage i henhold til EF-traktaten?

- Og endelig hvilke foranstaltninger den har til hensigt at foretage, hvad dette angår?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Solbes Mira

(5. juni 2001)

Det statistiske kontor i Italien (ISTAT) offentliggjorde i marts de italienske tal for bruttonationalproduktet (BNP) for året 2000 sammen med reviderede tal for årene 1977-1999, og der var her tale om temmelig store justeringer.

Omfanget af disse justeringer kan skyldes flere faktorer, som f.eks. den vanskelige fase med at iværksætte det nye nationalregnskabssystem, dvs. det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Fællesskabet (ENS 95), hvor der skal tages hensyn til nye statistiske kilder og store begrebsmæssige ændringer i forhold til det gamle system. Andre medlemsstater er i samme situation, og der vil gå endnu nogen tid, før beregningssystemerne er tilstrækkeligt stabiliseret.

I andre medlemsstater har der været tale om store justeringer af vækstraterne (skøn for 2000 i forhold til 1999 vedrørende året 1998) for følgende aggregater:

BNP:

- Belgien: 0,3

- Spanien: + 0,4

- Nederlandene: + 0,4

- Det Forenede Kongerige: + 0,5

- Italien: + 0,2

Husholdningernes konsum:

- Belgien: 0,5

- Spanien: + 0,4

- Det Forenede Kongerige: + 0,8

- Italien: + 0,5

Investeringer:

- Belgien: + 0,9

- Tyskland: + 1,6

- Spanien: + 0,5

- Nederlandene: 1,1

- Italien: + 0,7

En anden faktor, som kan forårsage store justeringer, er, at medlemsstaterne i stigende grad anmodes om at levere kvartalsdata vedrørende BNP med stadig kortere tidsfrister (se Rådets handlingsplan af 29. september 2000 vedrørende statistikkrav i Den Økonomiske og Monetære Union): Italien er således i løbet af et år gået fra en frist på 80 dage til en frist på 70 dage efter kvartalets afslutning og leverer ekspresskøn inden for 45 dage.

Ét er sikkert: Inden for rammerne af ENS 95 opstilles medlemsstaternes regnskaber nu på basis af harmoniserede begreber, og De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) har ansvaret for, at disse begreber anvendes korrekt.

Med hensyn til de ærede medlemmers spørgsmål kan følgende oplyses:

- De nye statistiske kilder til opstilling af nationalregnskabet kendes til dels af Kommissionen (Eurostat), men den detaljerede beskrivelse skal suppleres yderligere af ISTAT, før den meddeles officielt til Eurostat (medlemsstaterne er faktisk forpligtet til som led i anvendelsen af det nye europæiske nationalregnskabssystem ENS at fremlægge en detaljeret beskrivelse af de kilder og metoder, der anvendes ved opgørelsen af bruttonationalindkomsten (BNI), sådan som det også skete i forbindelse med det gamle nationalregnskabssystem i begyndelsen af 1990'erne. Dette arbejde er for øjeblikket i gang i medlemsstaterne, og rapporterne desangående forventes at foreligge inden længe).

- I sin evaluering af medlemsstaternes økonomier bruger Kommissionen de senest tal, som medlemsstaterne har indberettet til Eurostat. Gennemgangen af nationalregnskaberne for perioden 1997-1999, som blev foretaget den 1. marts 2001, gav anledning til en ny evaluering af dynamikken i og sammensætningen af væksten i denne periode. Opjusteringen af realvæksten i BNP, den vigtigste oplysning i hele evalueringsforanstaltningen, viste sig dog ikke at være usædvanlig stor hverken i sammenligning med de justeringer, der er foretaget tidligere, eller i sammenligning med dem, der er foretaget vedrørende de andre medlemsstater (jf. dataene i første afsnit). Dertil kommer, at den endelige beregning af realvæksten i BNP for året 2000 svarer til Kommissionens prognose, som blev opstillet i efteråret 2000. Endelig berøres Kommissionens evaluering, for så vidt angår den aktuelle økonomiske situation, ikke af denne justering.

- Eurostat vil, for så vidt angår dets kompetence med hensyn til indsamling, verificering og validering af medlemsstaternes data inden for de forskellige områder af statistikken, fortsætte med at løse denne opgave, især hvad angår oversigterne over kilder og metoder, som Eurostat vil få tilsendt inden længe. Med disse lister vil det være muligt at foretage en bedre evaluering af overensstemmelsen mellem den italienske praksis og fællesskabsnormerne.