SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1841/97 af Irene Soltwedel-Schaefer (V) til Kommissionen (30. maj 1997)

Om: Skibsbygningsindustrien i EU

1. Arbejdspladser: Hvor mange mennesker arbejder der i dag inden for skibsbygningssektoren i EU, hvor mange inden for omraaderne elektronik, styringsteknik, maskinbygning og anlaegsbygning? Hvor mange er blevet afskediget inden for de sidste 15 aar?

2. Loen: Hvor hoejt er loenniveauet for de beskaeftigede inden for skibsbygningssektoren - opdelt efter de enkelte medlemsstater?

3. Koncerner: Hvor stor en omsaetning og hvor stort et udbytte/tab har de inden for skibsbygningsindustrien aktive koncerner? Hvordan har omsaetnings- og udbytte-/tabstendensen vaeret inden for de sidste 15 aar? Paa hvilke omraader investerer koncernerne i midten af 90'erne?

4. Tankskibe: I hvilke aar blev flertallet af olie- og kemikalietankskibene bygget? Hvor mange olie- og kemikalietankskibe sejler for oejeblikket under EU-medlemsstatsflag? Hvor hoej er gennemsnitsalderen for de olie- og kemikalietankskibe, som stadig er i brug?

5. Emissionsbegraensning: Hvilke EU-direktiver og hvilke nationale retsakter indeholder bestemmelser om en begraensning af emissionerne fra tankskibsmotorer? Hvad betyder disse retsakter indholdsmaessigt, og hvilke graensevaerdier gaelder der i de forskellige medlemslande? Hvilken institution eller hvilken myndighed kontrollerer overholdelsen af bestemmelserne og hvor ofte? Hvilken straf kan der i tilfaelde af manglende overholdelse af bestemmelserne paalaegges a) kaptajnen, b) skibsejeren og c) vaerfterne?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-1841/97 og E-1842/97 (22. juli 1997)

Den efterforskning, der kraeves for at kunne give et detaljeret svar paa samtlige det aerede medlems spoergsmaal, ville staa i et urimeligt forhold til det opnaaede resultat og vaere helt uhensigtsmaessig som besvarelse af en skriftlig forespoergsel. Desvaerre gaelder det for en raekke af spoergsmaalene, at Kommissionen ikke ligger inde med de paagaeldende data. For saa vidt som der foreligger oplysninger, kan Kommissionen give foelgende svar: I 1995 var der beskaeftiget 71.300 personer ved skibsbygningsindustrien i Faellesskabet. Der findes i dag ingen faellesskabslovgivning, som begraenser luftforureningen fra tankskibsmotorer. For nylig forelagde Kommissionen et forslag til Raadets direktiv om begraensning af svovlindholdet i visse flydende braendstoffer og om aendring af direktiv 93/12/EOEF ((KOM(97) 88 endelig udgave. )). Ifoelge dette forslag skal svovlindholdet i gasolie til brug i skibsmotorer begraenses til maksimalt 0,2 %. Svaer fuelolie er ikke omfattet af forslaget.

Generelt set er udstoedningsgasserne fra skibe i international trafik et ansvarsomraade, som henhoerer under Den Internationale Soefartsorganisation IMO's Marpol-konvention. I den forbindelse foreligger der et forslag om indfoering af et generelt loft for svovlindholdet i svaer fuelolie paa maksimalt 5 % (det nuvaerende generelle svovlindhold er i gennemsnit paa omkring 3 %). Der foreligger ogsaa forslag om udpegning af OEstersoeen og Nordsoeen som saakaldte SOx-emissionskontrolomraader, hvilket betyder, at de skibe, der besejler disse omraader, kun faar lov til at benytte braendstoffer med svovlindhold paa under 1,5 %. Endelig foreligger der et forslag om indfoerelse af emissionsgraensevaerdier for kvaelstofoxider fra nye skibsmotorer med virkning fra aar 2000. Disse forslag vil blive droeftet paa et moede i september 1997 om revisionen af Marpol-konventionen.

Hvad angaar emissionen af de luftforurenende stoffer svovldioxid og kvaelstofdioxid, som bidrager til forsuringen, eutrofieringen og dannelsen af ozon i troposfaeren, er det Kommissionens opfattelse, at det baade er noedvendigt og i hoej grad omkostningseffektivt at traeffe foranstaltninger til reduktion af disse emissioner fra skibe.

Med hensyn til udsigterne for skibsbygningsindustrien har Kommissionen allerede givet udtryk for sine forventninger i sin meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet af 13. marts 1996 med titlen »Fremtidsperspektiver for de maritime erhverv i EF« ((KOM(96) 84 endelig udg. )). Heri har Kommissionen paapeget, at skibsfart og skibsbyggeri er saerdeles vigtige erhvervsgrene for fremtiden. Skibstransport forbliver den mest oekonomiske og miljoevenlige transportform. De landbaserede transportmetoder bliver stadig mere overbelastede.

Der er tillige udsigt til stigende behov for udskiftning af fartoejer som foelge af foraeldelsen af verdens flaader, strengere sikkerhedsbestemmelser og miljoebeskyttelseskrav samt den forventede kraftige stigning i verdenshandelen paa grund af Uruguay-Runden. Europas efterspoergsel efter nye skibe forventes at ville stige med den voksende godstransportmaengde i OEstersoeen og Middelhavet. Dog er der ogsaa den modsatrettede effekt i form af en betydelig kapacitetsforoegelse i Sydkorea. Der kan forventes yderligere kapacitetsforoegelser fra kinesisk side samt fra omstillingen af de militaere skibsvaerfter i de central- og oesteuropaeiske lande samt i USA.