ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2614/97 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Traeflis som biobraendstof

I Finland er der foretaget en sammenlignende undersoegelse af priserne paa biologisk braendstof og fuelolie og af de virkninger, som brugen af disse to typer braendstof har for lokaloekonomien. Undersoegelsen er blevet udfoert i forbindelse med et planlagt varmevaerk paa 5 MW, hvor der skal produceres fjernvarme ved hjaelp af traeflis i stedet for med fuelolie.

Til fordel for anvendelsen af traeflis som biobraendstof taler ifoelge undersoegelsen dette produkts miljoevenlighed og den omstaendighed, at det findes paa stedet. Traeflisproduktionen vil baade direkte og indirekte gennem transport og andre former for serviceydelser give arbejde til lokalbefolkningen.

Kan Kommissionen under henvisning til de finske erfaringer oplyse, hvilke programmer EU raader over, der kan stoette opfoerelsen af varmevaerker, der anvender denne form for biobraendstof, og hvilke yderligere foranstaltninger Kommissionen agter at traeffe for at stoette andre lignende beskaeftigelsesfremmende og miljoevenlige projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (14. oktober 1997)

Der maa her skelnes mellem flere forskellige former for stoette til anlaeg, der fyres med biomasse (herunder traeflis).

Til innovative projekter, vil der kunne ydes stoette gennem saerprogrammerne i det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling (F& U) samt demonstration for 1994-1998 (i henhold til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 1110/94/EF ((EFT L 126 af 18.5.1994, s. 4. ))). Det gaelder her primaert programmerne JOULE, THERMIE og FAIR.

Hvis derimod projektet er placeret i en region, som er stoetteberettiget i medfoer af maal 5 b eller maal 6, vil det eventuelt kunne oppebaere stoette fra Strukturfondene (Raadets forordning (EOEF) nr. 2052/88 ((EFT L 185 af 15/7 1988, s. 9. )), senest aendret ved tiltraedelsesakten for Kongeriget Norge, Republikken OEstrig, Republikken Finland og Kongeriget Sverige ((EFT L 241 af 29.8.1994, s. 1. ))) - Raadets og Kommissionens afgoerelse 95/1/EF, Euratom, EKSF ((EFT L 1 af 1.1.1995, s. 1. )).

Kommissionen er endvidere ved at udarbejde en strategi for udvikling af vedvarende energikilder, heri indbefattet en handlingsplan for dette omraade. Hvidbogen vil vaere resultatet af en omfattende hoeringsprocedure, som lanceredes med groenbogen »Fremtidens energi: de vedvarende energikilder« ((KOM(96) 576. )). Kommissionen har modtaget reaktioner fra over 80 forskellige instanser, som beskaeftiger sig med vedvarende energikilder. Biomasse, herunder den saerlige teknologi, det aerede medlem omtaler, vil komme til at indtage en saerdeles betydningsfuld plads i denne handlingsplan.

Endelig maa det bemaerkes, at forslaget til Raadets beslutning om et fleraarigt program for fremme af vedvarende energikilder i Faellesskabet (Altener II ((KOM(97) 87. ))) indeholder en raekke foranstaltninger, som vil kunne fremme investeringer i vedvarende energi (artikel 2, stk. 2).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2516/97 af Gerhard SCHMID til Kommissionen. Hvidvaskning og svig i cyberspace - Støtte fra EU



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0054



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2516/97 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (22. juli 1997) Om: Hvidvaskning og svig i cyberspace - Stoette fra EU Har Kommissionen ydet finansiel stoette til det arrangement om hvidvaskning og svig i cyberspace, som Det Nationale Institut for Teknik og Industriteknologi afholdt den 3.-4. juni 1997 i Lissabon? I bekraeftende fald paa hvor stort et beloeb? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (24. september 1997) Kommissionen har ikke ydet nogen finansiel stoette til det af det aerede medlem omtalte arrangement.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2712/97 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (28. juli 1997)

Om: Opfyldelse af fiskeriaftalen med Marokko og opbringning af kuttere

Siden undertegnelsen i maj 1995 af fiskeriaftalen mellem Det Europaeiske Faellesskab og Marokko har der vaeret 17 tilfaelde af opbringning af spanske fiskere, som fiskede inden for den marokkanske fiskerizone. Ifoelge anmeldelserne fra de ansvarlige for faellesskabsflaaden er disse opbringninger i almindelighed tilfaeldige, og fiskeriaktiviteten foregaar under juridisk set uholdbare forhold.

Underretter de marokkanske myndigheder Kommissionen om enhver opbringning inden for 48 timer, saadan som de skal ifoelge fiskeriaftalen?

Stemmer listen over opbragte kuttere fra det spanske konsulat i Agadir ((El País, den 23.7.1997, s. 48. )) overens med de oplysninger, som Kommissionen ligger inde med?

Hvad mener Kommissionen om det kontrol- og sporingssystem, som de marokkanske inspektionsfartoejer er udstyret med? Giver det tekniske garantier? Er det internationalt harmoniseret?

Hvordan vurderer Kommissionen opfyldelsen af fiskeriaftalen med Marokko?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (22. september 1997)

Siden ikrafttraedelsen af den nye fiskeriaftale mellem Marokko og Det Europaeiske Faellesskab har de marokkanske myndigheder generelt informeret Kommissionens delegation i Rabat inden 48 timer, saaledes som det er fastsat i kapitel VIII i bilag II til aftalen.

Det er ikke muligt at foretage en sammenligning mellem de oplysninger, som Kommissionen har til raadighed, og de oplysninger, der er meddelt Spaniens konsulat i Agadir, da sidstnaevnte oplysninger er ufuldstaendige og kun daekker de begivenheder, som har fundet sted inden for en del af de marokkanske farvande.

Kommissionen har insisteret paa, at de marokkanske myndigheder overholder alle aftalens betingelser med hensyn til procedurerne for opbringning af EF-fiskerfartoejer, som har tilladelse til at fiske i den marokkanske fiskerizone, saaledes at EF-rederne har mulighed for at goere deres rettigheder gaeldende.

Paa grund af de opbringninger, som har fundet sted i den senere tid, har Kommissionen dog anmodet om, at moedet i den blandede kommission, som skulle afholdes i december maaned, finder sted i slutningen af september, saaledes at kommissionen kan droefte mulighederne for at forbedre procedurerne i tilfaelde af opbringning og dermed sikre et maksimum af gennemsigtighed og informationsudveksling.

Kommissionen er af den opfattelse, at fiskeriaftalen med Marokko fungerer tilfredsstillende. Fiskerimulighederne er blevet udnyttet i meget hoej grad i perioden december 1995 til juni 1997 for de fleste fiskerikategorier, og Kommissionen arbejder stadigvaek paa at faa forbedret det administrative samarbejde mellem de to parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2635/97 af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Fare for boern i forbindelse med alkoholholdige drikkevarer saasom »Alcopops« og »designer drinks«

Designer drinks og Alcopops er drikkevarer, der indeholder 4-21 % alkohol. Markedsfoeringen henvender sig hovedsagelig til boern og unge og er i konstant stigning i EU. I Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Irland, Italien, Norge, Spanien, Sverige, Schweiz og Det Forenede Kongerige forhandles de naevnte produkter allerede i stort omfang. De er tilsyneladende meget populaere blandt boern og unge.

Betragter Kommissionen disse produkter som bloede stoffer, der kan resultere i alkoholisme?

Hvilke muligheder ser Kommissionen for - som led i sine bestraebelser for at afhjaelpe de negative foelger af et for stort alkoholforbrug - at gribe ind paa omraadet og goere opmaerksom paa farerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. oktober 1997)

Kommissionen er klar over, at de saakaldte alcopops kan forstaerke problemerne omkring umaadeholdent alkoholforbrug. De appellerer til boern, teenagere og unge voksne om at begynde paa at drikke alkohol eller drikke mere alkohol, idet de praesenteres i en laekker indpakning og har en soed smag.

Paa det europaeiske plan kraeves der i Raadets direktiv 79/112/EOEF ((EFT L 33 af 8.2.1979. )) om maerkning af levnedsmidler en angivelse af alkoholstyrke efter volumen for drikkevarer, der indeholder mere end 1,2 % alkohol efter volumen. Kommissionen vil minde medlemsstaterne om den eksisterende lovgivning og vil interessere sig for den gennemfoerelse.

Inden for rammerne af Faellesskabets handlingsprogram om sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse (afgoerelse nr. 645/96/EF ((EFT L 95 af 16.4.1996. ))) er alkoholmisbrug blevet identificeret som et af de prioriterede spoergsmaal, der skal behandles. Det giver mulighed for stoette til aktioner vedroerende foranstaltninger til forebyggelse af alkoholmisbrug og de sundhedsmaessige og sociale foelger heraf.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2420/97 af Laura De Esteban Martin (PPE) til Raadet (18. juli 1997)

Om: Kurser for tjenestemaend

Raadet bedes oplyse, hvor mange kurser for tjenestemaend der er blevet afholdt inden for rammerne af den tredje soejle i 1995, 1996 og 1997 med angivelse af de enkelte medlemsstaters deltagelse i disse kurser.

Raadet bedes ogsaa oplyse, om der findes nogen statistik over eller nogen undersoegelse af resultatet eller resultaterne af disse kurser.

Svar (17. november 1997)

Raadet har ikke afholdt specifikke uddannelseskurser oaa omraadet for indre og retlige anliggender.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2114/97 af Hiltrud BREYER til Rådet. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Godkendelse i kraft af opførelse på sortslisten



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0015



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2114/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Godkendelse i kraft af opfoerelse paa sortslisten Kraeves der i fremtiden for transgene planter nogen form for godkendelse og tilladelse ud over opfoerelse paa den faelles sortsliste? Svar (31. oktober 1997) Forordning 258/97 omhandler i henhold til artikel 1 ikke selve planterne, hvad enten de er transgene eller ej, men kun levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2777/97 af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Redegoerelse for de oekonomiske konsekvenser af det toldfri salg

I 1991 anmodede Europa-Parlamentet Kommissionen om at udarbejde en redegoerelse for de oekonomiske konsekvenser af det toldfri salgs ophoer. I juli i aar fremsatte EU's transportministre et tilsvarende oenske. Kommissionens repraesentant fastslog imidlertid den 7. juli 1997 under et moede i OEkonomiudvalget, at der ikke var behov for en saadan redegoerelse.

Saa vidt jeg er orienteret, er der i en raekke skriftlige spoergsmaal til Kommissionen anmodet om en redegoerelse. Ogsaa ud fra et parlamentarisk synspunkt bekymrer spoergsmaalet mig. Derfor vil jeg gerne vide, om Kommissionen ignorerer Parlamentets og medlemsstaternes transportministres udtalelse, idet redegoerelsen ikke er blevet udarbejdet, ligesom der ikke er angivet nogen grund til denne passivitet? Hvis dette ikke er tilfaeldet, hvornaar vil den redegoerelse, som der blev anmodet om i 1991, da foreligge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (22. oktober 1997)

Kommissionen har allerede haft lejlighed til at give udtryk for sin holdning til den fremsatte anmodning om en redegoerelse for de oekonomiske konsekvenser af det toldfrie salgs ophoer inden for Faellesskabet ((Se f.eks. svarene paa skriftlige forespoergsler H-552/97 og H-21/97 af Andersson (parlamentsdebatter - juli og februar 1997), H-409 af Banotti (parlamentsdebatter - juni 1997), E-1089/97 af Mather (EFT C 367 af 4.12.1997, s. 77), E-4116/96 ved Kaklamanis (EFT C 217 af 17.7.1997, s. 66), H-908/97 af Schoerling (parlamentsdebatter - december 1997). )).

Da Raadet i 1991 besluttede rent midlertidigt at opretholde denne form for salg til fordel for visse transaktioner, ville den overlade det til de beroerte sektorer at foretage en tilpasning til den nye situation inden for en periode paa mere end 7 aar. Ved denne disposition tog man altsaa hensyn til de saerlige forhold omkring denne sektor.

Hvis de, der drager fordel af denne overgangsperiode, i dag forlanger en ny dispensation, er forholdet dog stadig det, at de i den anledning fremfoerte argumenter er de samme som dem, der blev fremfoert i 1991. Og da Raadet i 1991 tog hensyn til disse argumenter, er der ikke nogen grund til at revurdere deres betydning og at genaabne debatten om en overgangsordning, hvis ophaevelse der allerede er truffet beslutning om.

Raadet har i oevrigt bekraeftet sin holdning til denne sag under ECOFIN-Raadets moede den 11. november 1996. Raadet forkastede navnlig noedvendigheden af en undersoegelse af denne art. Raadet bestaaende af transportministrene, der var forsamlet i juli 1997, har henvist til, at ECOFIN-Raadet har kompetencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2174/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Kontrol af »genteknikfrie« produkter

1. Staar undersoegelseslaboratorierne ogsaa til raadighed for de producenter, der ikke udbyder produkter fremstillet ved gentekniske fremgangsmaader og oensker at faa dette kontrolleret?

2. Skal disse undersoegelser vaere gratis, saaledes at saadanne producenter ikke diskrimineres?

3. Men er det ikke kun levnedsmidler, som producenten erklaerer for »genteknikfrie«, der undersoeges?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2168/97, E-2170/97 og E-2174/97 (28. oktober 1997)

Raadet er ikke blevet underrettet om medlemsstaternes foranstaltninger paa disse omraader.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2200/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Adgang til data vedroerende Novel Food-produkter

Vil de paagaeldende databanker blive gjort offentligt tilgaengelige, eller skal visse data behandles fortroligt?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2198/97, E-2200/97 og E-2202/97 (28. oktober 1997)

Bestemmelserne om beskyttelse af de data, som ansoegeren om en markedsfoeringstilladelse fremkommer med, vedtages efter proceduren i artikel 13 i den forordning, som det aerede parlamentsmedlem henviser til.

Forordning nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997. )) indeholder ikke bestemmelser om systematisk offentliggoerelse eller vurdering af de indsamlede videnskabelige data eller om udpegelse af kompetente myndigheder med henblik paa registrering af data om produkter, som er godkendt eller anmeldt i henhold til denne forordning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2164/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Paavisningsmetoder

1. Hvem faar til opgave at finde frem til paavisningsmetoderne?

2. Hvilke myndigheder og/eller private institutioner skal gennemfoere kontrollen?

3. Inden hvornaar skal dette ske?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2160/97, E-2162/97, E-2164/97, E-2166/97, E-2176/97, E-2178/97, E-2180/97, E-2182/97 og E-2186/97 (28. oktober 1997)

Som fastsat i artikel 8, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 258/97 ((EFT L 42 af 14.2.1997. )) skal det ved en relevant analyse i givet fald kunne paavises, at visse karakteristika ved en levnedsmiddelingrediens »- under hensyntagen til de accepterede graenser for naturlige variationer inden for saadanne karakteristika - adskiller sig fra det traditionelle levnedsmiddel eller den traditionelle levnedsmiddelingrediens«. Der erindres endvidere om, at de eventuelle gennemfoerelsesbestemmelser til artikel 8 vil blive vedtaget efter (komité)proceduren i artikel 13.

Affattelsen af spoergsmaalene giver ikke mulighed for at vide, hvilken kontrol det aerede parlamentsmedlem sigter til. Under alle omstaendigheder finder de generelle bestemmelser i EF-lovgivningen om kontrol med levnedsmidler anvendelse.

For saa vidt angaar de vurderinger, der skal foretages i henhold til artikel 4 og 6, i forordning 258/97, er bestemmelserne herfor og navnlig den rolle, som medlemsstaterne skal spille i forbindelse med vurderingsorganerne, fastsat i artikel 4, stk. 3, og artikel 6, stk. 2-4, eventuelt supperet med artikel 7 og 9. Det bemaerkes, at artikel 4, stk. 4, bestemmer, at Kommissionen offentliggoer retningslinjer for de videnskabelige aspekter vedroerende udarbejdelsen af den foerste vurderingsrapport. Disse bestemmmelser kan eventuelt suppleres med de relevante bestemmelser i direktiv 90/220/EOEF ((EFT 117 af 8.5.1990. )).

Med hensyn til analysemetoderne erindres der om, at artikel 4 i direktiv 93/99/EOEF ((EFT L 290 af 24.11.1993. )) bestemmer, at medlemsstaterne skal soerge for, at valideringen af de analysemetoder, der anvendes i forbindelse med den offentlige kontrol af levnedsmidler, naar det er muligt, er i overensstemmelse med visse kriterier i direktiv 85/591/EOEF ((EFT L 372 af 31.12.1995. )) om indfoerelse af faelles proeveudtagnings- og analysemetoder til kontrol af levnedsmidler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2664/97 af Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen (25. juli 1997)

Om: Reform af den faelles landbrugspolitik og stoette til markafgroeder

Ifoelge diverse meddelelser har Kommissionen vurderet den budgetmaessige overkompensation, som kornsektoren i Den Europaeiske Union har modtaget i forhold til den udligningsstoette, der var fastsat i reformen af den faelles landbrugspolitik, til 8,5 mio ecu.

For tydelighedens skyld bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. De statistiske data og de beregninger, der ligger til grund for dette beloeb,

2. En vurdering af »overkompensationen« fordelt efter

- medlemsstater

- bedrifternes stoerrelse og beliggenhed.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. september 1997)

1. Kommissionen har tilsendt Parlamentet det arbejdsdokument ((SEK(97)1183. )), hvori overkompensationen til kornproducenterne i forhold til maalene i reformen af juli 1992 anslaas til 8 500 mio. ECU. Det skal bemaerkes, at dette beloeb i kraft af den samlede metode, Kommissionen har valgt, udgoer en stoerrelsesorden.

2. Kommissionen har foretaget en samlet analyse for hele Faellesskabet og ikke en detaljeret analyse pr. medlemsstat eller bedriftstype.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1487/97 af Tony Cunningham (PSE) til Raadet (30. april 1997)

Om: Vurdering af den faelles aktion til bekaempelse af menneskehandel

Hvad agter Raadet paa kort sigt at foretage sig med henblik paa at forfoelge de maal, der foreslaas i den faelles aktion til bekaempelse af menneskehandel og seksuel udnyttelse af boern, som blev ivaerksat den 24. februar 1997?

Hvordan vil Raadet i perioden forud for den officielle vurdering af resultaterne af den faelles aktion, som skal foretages ved udgangen af 1999, overvaage aktionens effektivitet?

Svar (16. oktober 1997)

Raadet er meget opmaerksom paa de spoergsmaal, det aerede parlamentsmedlem har rejst, og forfoelger sagen aktivt i Raadets relevante arbejdsgrupper, som f.eks. Europol-Gruppen, Gruppen vedroerende Gensidig Bistand og Arbejdsgruppen vedroerende Bekaempelse af Narkotika og Organiseret Kriminalitet.

Disse droeftelser sigter mod en bedre samordning af den indsats, der goeres af medlemsstaterne og de internationale organisationer, der arbejer inden for dette omraade, som f.eks. Interpol, Europaraadet og i stadig hoejere grad EDU/Europol. Droeftelserne har indtil videre understreget behovet for at fremme og lette informationsudvekslingen mellem medlemsstaterne, at yde analytisk stoette til internationale efterforskninger, at udvikle den nye tanke om et register over saerlig sagkundskab, som der for tiden arbejdes med i EDU/Europol, og medtage emnet i den aarlige situationsrapport om organiseret kriminalitet i EU.

Det nederlandske formandskab afholdt den 24.-26 april 1997 i Haag en ministerkonference om handel med kvinder. Den erklaering, der blev vedtaget paa konferencen, er blevet offentliggjort.

Raadet agter at paabegynde en vurdering af resultaterne af den faelles aktion i 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2817/97 af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Forvaltning af Socrates-programmet

Medierne har gennem et stykke tid bragt temmelig foruroligende forlydender om Socrates-programmets fremtid, og denne foruroligelse synes ogsaa at have bredt sig til de universiteter, der indgaar i Coimbra-gruppen.

Ifoelge de seneste forlydender staar dette program over for en trovaerdighedskrise, fordi de midler, der er tildelt projekterne, er yderst begraensede, og i visse tilfaelde endog i en saadan grad, at de bringer projekternes gennemfoerelse i fare.

Der er en betydelig interesse for denne form for programmer, og de vaekker store forventninger. At de afsatte midler er meget begraensede, er aarsag til stor skuffelse og svaekker EU-initiativernes trovaerdighed.

Agter Kommissionen at oege stoetten til denne type projekter samt lette og fremskynde betalingerne i forbindelse hermed og derved fremme den videnskabelige forskning, som rent faktisk er en af EU's maalsaetninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (3. oktober 1997)

Kommissionen er allerede orienteret om den kritik fra universiteter og grupper af universiteter som f.eks. Coimbra-gruppen af stoerrelsen af de midler, der staar til raadighed for aktiviteter vedroerende tvaernationalt samarbejde under Erasmus-kontrakterne til laereanstalter inden for Sokrates-programmet.

Rent faktisk er budgettet til denne aktion steget en anelse i forhold til aaret foer. Men tidligere blev stipendierne udbetalt gennem det universitet, der koordinerede hver enkelt samarbejdsaktivitet, og som saaledes havde ansvaret for fordelingen af disse midler til de forskellige partnere. Derfor modtog kun 300 koordinerende laereanstalter en faellesskabsstoette, som var beregnet til alle partnerinstitutionerne. I 1997 modtager hvert af de 1.500 universiteter, der deltager i Erasmus for foerste gang en samlet bevilling, som bidrager til finansieringen af alle dets Erasmus-aktiviteter. Dette har gjort Faellesskabets stoette mere synlig for hver enkelt institution. Naar bevillingerne udbetales til de enkelte institutioner fokuseres der paa den enkelte partners ansvar for at bidrage til, at samarbejdsaktiviteterne foerer til et godt resultat, naar bevillingen fra Sokrates-Erasmus anvendes til at supplere universitetes egne ressourcer og finansiering fra andre kilder.

Det hindrer ikke, at bevillingerne generelt set er beskedne. Kommissionen er fuldt ud klar over, at finansieringen af Sokrates-programmet som helhed er utilstraekkelig, og den havde oprindeligt foreslaaet et budget, der laa langt over det, der endte med at blive vedtaget efter de procedurer, der var enighed om paa det tidspunkt. Kommissionen har stillet forslag om at styrke den finansielle ramme for programmet i 1998 og 1999, for at det skal blive i stand til i hoejere grad at naa sine erklaerede maal. Kommissionens forslag om foroegelse af budgettet droeftes i oejeblikket i Parlamentet og Raadet.

I oevrigt goeres der opmaerksom paa, at Sokrates-programmet er et program for samarbejde paa uddannelsesomraadet, og ikke et program for videnskabelig forskning, som det aerede medlem antyder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2670/97 af Jyrki Otila (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Stoette til den audiovisuelle sektor

Siden 1996 har grundlaget for EU's kulturpolitik vaeret fire hovedprogrammer, nemlig Kalejdoskop, Ariane, Raphael og Media II. Hensigten med Media II er at fremme udarbejdelse og formidling af europaeiske audiovisuelle produktioner i og uden for Den Europaeiske Union.

Kommissionen bedes oplyse, hvorfor radioproduktioner ikke indgaar i Media II? Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at sikre, at radioproduktioner kan indgaa i Media II i overensstemmelse med ovenstaaende overskrift?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (7. oktober 1997)

Raadets afgoerelser nr. 95/563/EOEF og 95/564/EOEF ((EFT L 321 af 30.12.1995 )) om oprettelse af MEDIA II-programmet afgraenser klart programmets anvendelsesomraade til at omhandle stoette til europaeisk audiovisuel produktion, dvs. programmer og film, hvor der bruges baade billeder og lyd. Denne definition udelukker klart rene lydprogrammer.

Hvad angaar radioprogrammer, saa udsender Kommissionen aarligt indkaldelser af forslag til stoette for nye radioinitiativer paa basis af den budgetpost, som af Europa-Parlamentet er oeremaerket til dette formaal. Den sidste indkaldelse af forslag blev offentliggjort den 26. juni 1997 med en sidste frist den 31. august 1997 ((EFT C 196 af 26.6.1997 )).