SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1494/99

af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Albanien: korridor 8 og 10

Ifølge oplysninger fra Albanien synes der at aftegne sig en plan i retning af at privilegere anlæggelsen af korridor 10, forbindelsesvejen mellem Grækenland og Montenegro via Albanien, på bekostning af anlæggelsen, selv om den hidtil blev betragtet som prioriteret, af korridor 8, forbindelsesvejen mellem Syditalien, Durres, Pristina, Skopje, Sofia og dermed også mellem Albanien og Kosovo og mellem Albanien og Makedonien, Bulgarien og Rumænien.

Ligger Kommissionen inde med yderligere oplysninger om dette spørgsmål? Er Kommissionen klar over de alvorlige risici, som gennemførelsen af en sådan plan ville indebære, dels for stabiliteten i hele området, dels for den interne stabilitet i Republikken Albanien, dels for den samlede udvikling af forbindelserne mellem EU på den ene side og Albanien, Makedonien og Kosovo på den anden?

Kan Kommissionen endvidere give oplysninger og data om, hvor langt man med eventuelle forsinkelser og begrundelsen herfor er nået med anlæggelsen af korridor 8 og 10, og om EU's bidrag hertil?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(15. oktober 1999)

De paneuropæiske transportkorridorer VIII og X er to ud af i alt seks korridorer, som krydser Balkan-regionen og danner forbindelse til de transeuropæiske net (TEN) samt hele det sydøsteuropæiske område.

Korridor VIII går fra øst mod vest i Balkan-området. Den forbinder Syditalien og Adriaterhavet med Sortehavet. Den går over havnebyerne Durrës/Flores, Tirana (Albanien) og Skopje (den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (TJRM)) og derfra til Sofia (Bulgarien) samt de bulgarske havnebyer Burgas og Varna ved Sortehavet.

Korridor X går fra nordvest mod sydøst. Den forbinder Salzburg (Østrig) via Ljubljana (Slovenien), Zagreb (Kroatien), Beograd (Forbundsrepublikken Jugoslavien (FRJ)) og Skopje (TJRM) med Thessaloniki (Grækenland). Foruden denne hovedvejs-forbindelse er der yderligere fire forgreninger: (1) en gren fra Graz (Østrig) via Maribor (Slovenien) til Zagreb (Kroatien); (2) en gren fra Budapest (Ungarn) til Beograd (FRJ), som begge har forbindelse til Korridor V; (3) en gren fra Nis (FRJ) til Sofia (Bulgarien) og videre mod korridor IV til Istanbul; (4) en gren fra Veles (TJRM) via Florina (Grækenland) til Via Egnatia.

Forbindelserne mellem Albanien og Rumænien er således sikret i form af forbindelserne fra korridor IV til korridor VIII. På tilsvarende vis er Albanien ligeledes forbundet med FRJ gennem forbindelserne fra korridor VIII til korridor X. Albanien er derfor ikke negativt berørt af udviklingen af korridor X.

Udviklingen af disse korridorer organiseres i form af aftalememoranda mellem de lande, som korridorerne krydser, og Kommissionen. Konkrete forbedringer i forbindelse med hver enkelt korridor er

fremdeles i hænderne på parterne i det pågældende aftalememorandum. Et udkast til aftalememorandum i forbindelse med korridor VIII er næsten fuldført og vil blive undertegnet i løbet af efteråret 1999. Det indledende arbejde med et aftalememorandum i forbindelse med korridor X er blevet udsat i adskillige måneder på grund af den politisk vanskelige situation i regionen, og som følge af krisen i Kosovo. Kommissionen har ingen oplysninger, der kan bekræfte, at der gøres noget forsøg på at fremme udviklingen af korridor X på bekostning af korridor VIII.

I den allernærmeste fremtid forventes udviklingen af korridorerne i Balkan-området, herunder også korridor VIII og X, at blive gennemført inden for rammerne af stabilitetspagten for det sydøstlige Europa, der blev indgået den 10. juni 1999, og som Kommissionen også vil yde et aktivt bidrag til virkeliggørelsen af.

Udvikling af korridorer, som tjener til integrering af de berørte lande i de udvidede transeuropæiske net, indgår i den nuværende fællesskabsstrategi for stabiliserings- og associeringsprocessen i området. Hidtil er der blevet ydet finansiel støtte fra Fællesskabet til fremme af korridor VIII og X som led i PHARE-programmet, men Kroatien og FRJ er lige nu ikke berettigede til at modtage denne støtte i Balkan-regionen.

I Albanien på vejkorridor VIII har man via PHARE fra 1994 til 1997 ydet støtte (for et samlet beløb på 60,6 mio) til udbedring af en række delstrækninger, herunder udvidelse af veje, opførelse af helt nye broer samt total udskiftning af vejbelægningerne. Samtidig hermed beløb PHARE-bidraget til istandsættelsen af havnen i Durrës sig til i alt 3,6 millioner.

I Bulgarien er forskellige afsnit af landets hovedvejsnet blevet udbedret, herunder visse strækninger langs korridor VIII, for et samlet bidrag fra PHARE på i alt 40 mio.

I TJRM på vejkorridor X har man via PHARE-programmerne for 1996 og 1997 finansieret to grænsestationsprojekter i hhv. Bogorodica og Medzitlija med et bidrag på i alt 6 mio. Derudover har moderniseringen af grænsevejstrækningen mellem Demir Kapija og den græske grænse modtaget støtte som led i PHARE i form af en bevilling på 11 mio. Et lån fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) på i alt 70 mio med rentelettelse fra Fællesskabets side på 12 mio er ligeledes blevet stillet til rådighed til forbedring af en række forskellige vejsektorer i forbindelse med korridor VIII og X.