ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1233/98 af Joan COLOM I NAVAL til Kommissionen. Anvendelse af bevillingerne i henholdsvis 1996 og 1997 i Cataluña



EF-Tidende nr. C 354 af 19/11/1998 s. 0081



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1233/98 af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen (9. april 1998) Om: Anvendelse af bevillingerne i henholdsvis 1996 og 1997 i Cataluña Hvorledes er bevillingerne til EUGFL, Garantisektionen, anvendt i regnskabsaarene 1996 og 1997 i Cataluña? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. maj 1998) Kommissionen raader generelt ikke over nationale oplysninger for de enkelte regioner. I forbindelse med Spanien, som siden 1997 for visse selvstyrende regioner, hvor der findes godkendte udbetalende organer, oplyser udgifterne for disse regioner, kan Kommissionen imidlertid oplyse udgifterne for Cataluña, der saaledes i 1997 var paa 41 000 mio. ESP (ca. 250,3 mio. ECU).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1472/98 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (13. maj 1998)

Om: Udkast til henstilling vedroerende telearbejde

I fortsaettelse af min skriftlige forespoergsel E-1951/97 ((EFT C 21 af 22.1.1998, s. 125. )) bedes Kommissionen oplyse, hvor langt den er naaet med sit tilsagn om at forelaegge en henstilling vedroerende telearbejde - i betragtning af at det sociale handlingsprogram paa mellemlang sigt nu er afsluttet, og i betragtning af den betydning, som medlemsstaterne tillaegger dette program i retningslinjerne for beskaeftigelsen i 1998 for at udvikle nye arbejdsformer paa et fleksibelt, men stadig sikkert arbejdsmarked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (22. juni 1998)

Den 27. maj 1998 vedtog Kommissionen en henstilling, hvori medlemsstaterne opfordres til at ratificere ILO's konvention om hjemmearbejde (ILO = Den internationale Arbejdsorganisation). I henhold til konventionen paalaegges det de ratificerende lande at gennemfoere en politik til fordel for hjemmearbejderne, og det er Kommissionens opfattelse, at denne maalsaetning er i overensstemmelse med Kommissionens maalsaetning i den sociale handlingsplan paa mellemlang sigt (1995-1997). Kommissionen henstiller endvidere, at medlemsstaterne inden for en periode paa 18 maaneder regnet fra offentliggoerelsen af henstillingen underretter Kommissionen om de foranstaltninger, de har truffet med henblik paa at efterkomme denne henstilling.

Paa grundlag af medlemsstaternes oplysninger vil Kommissionen vurdere, om det er noedvendigt paa faellesskabsplan at traeffe yderligere foranstaltninger i forlaengelse af ILO's konvention.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1117/98 af Paraskevas Avgerinos (PSE) til Kommissionen (8. april 1998)

Om: OEdelaeggelse af et armensk kloster i den besatte del af Cypern

Jeg er oproert over de oplysninger, jeg har faaet om de tyrkiske besaettelsesmyndigheders forargelige beslutning om at omdanne det historiske, armenske kloster Ajios Magar, som ligger i det besatte Nordcypern, til hotel.

Er Kommissionen blevet informeret om denne beslutning? Hvad agter Kommissionen at foretage sig for endelig at faa Tyrkiet til at standse sine alvorlige kraenkelser af menneskerettighederne og holde op med at oedelaegge historiske mindesmaerker af hoej kulturel vaerdi for hele menneskeheden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (30. april 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-0968/98 fra Katerina Daskalaki ((EFT C 323 af 21.10.1998, s. 100. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1777/98 af Reimer Boege (PPE) til Kommissionen (5. juni 1998)

Om: Agenda 2000 og WTO-aftaler

1. Kan Kommissionen redegoere for, efter hvilke kriterier landbrugsstoetteordninger klassificeres i den saakaldte Blue Box hhv. Green Box i henhold til WTO-aftalerne?

2. Kan Kommissionen oplyse, i hvilken kategori man kan placere den direkte stoette til oksekoed og maelk, der er tale om i Agenda 2000?

3. Menes de stoetteordninger, der er fastlagt i den amerikanske landbrugslov Fair Act, principielt at kunne klassificeres i the Green Box?

4. Kan Kommissionen bekraefte, at det er sat som et maal i de undertegnede GATT-aftaler at fastlaegge fremtidige landbrugsmiljoenormer og indarbejde disse i de kommende verdenshandelsregler?

5. Hvilke rapporter hhv. henstillinger er der hidtil forelagt, jf. punkt 1 i beslutningen om handel med tjenesteydelser og miljoeet (EFT L 336 af 23. december 1994, s. 265)?

6. Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for dels ogsaa rent faktisk at gennemfoere disse aftaler paa internationalt plan dels at foreslaa og gennemfoere aendringer af overenskomstens artikel XIV?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. juli 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1001/98 af Laura De Esteban Martin (PPE) til Kommissionen (2. april 1998)

Om: Faellesskabets udvaelgelsesproever

Med hvilken begrundelse har Kommissionen indfoejet et krav om besiddelse af et eksamensbevis for en »universitets«-uddannelse i den spanske version af indkaldelsen af ansoegninger til den almindelige udvaelgelsesproeve KOM/A/1047 (EFT C 145 A fra 13.5.1997), naar den ikke har indfoejet det samme krav i den tyske udgave af ovennaevnte indkaldelse til udvaelgelsesproeven?

Hvorfor har Kommissionen i den spanske version af indkaldelsen af ansoegninger til de almindelige udvaelgelsesproever KOM/A/720 og KOM/A/721 (EFT C 52 A af 28.2.1991) indfoejet et krav om besiddelse af et eksamensbevis for en »hoejere« uddannelse, naar et saadant krav ikke figurerer i de oevrige sprogversioner af omtalte indkaldelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (4. maj 1998)

Kommissionen henviser det aerede medlem til dens svar paa forespoergslerne E-643/98 og E-645/98 fra Jorge Salvador Hernandez Mollar ((Se side 13. )), E-725/98 fra Iaaigo Méndez de Vigo ((Se side 15. )) og E-677/98 og E-678/98 fra Antoni Gutiérrez Diaz ((Se side 15. )), der er identiske med de spoergsmaal, der indgaar i det aerede medlems forespoergsel.

Den korrekte oversaettelse af »diploma universitario« til tysk er »abgeschlossenes Hochschulstudium«, og dette udtryk er anvendt i meddelelsen om udvaelgelsesproeve KOM/A/1047, der er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende ((EFT C 145 A af 13.5.1997, s. 2. )). Hvad angaar spoergsmaalet om udvaelgelsesproeverne KOM/A/720 og KOM/A/721 henviser Kommissionen endvidere det aerede medlem til Foersteinstansrettens dom af 3. marts 1994 i sag T 82/92 ((EFT C 52 af 28.2.1991. )) (Cortés Jiménez mod Kommissionen).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0679/98 af Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) til Kommissionen (10. marts 1998)

Om: Forfremmelsesvilkaar for spanske »Ingenieros Técnicos« i forhold til andre kategorier

Med hvilken begrundelse har Kommissionen indfoejet et krav om besiddelse af et eksamensbevis for en »universitets«-uddannelse i den spanske version af indkaldelsen af ansoegninger til den almindelige udvaelgelsesproeve KOM/A/1047 (EFT C 145 A fra 13.5.1997), naar den ikke har indfoejet det samme krav i den tyske udgave af ovennaevnte indkaldelse til udvaelgelsesproeven?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 og E-0728/98 (21. april 1998)

Kommissionen mener, at de oplysninger, som det aerede medlem beder om, i alt vaesentligt fremgaar af de svar, som er afgivet af Kommissionen paa skriftlig forespoergsel E-2749/97 fra Ludivina Garcia Arias ((EFT C 82 af 17.3.1998. )) og skriftlig forespoergsel E-4186/97 fra Barbara Duehrkop Duehrkop ((EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til disse svar, hvor Kommissionen klart har gjort rede for sin generelle stillingtagen til spoergsmaalet om, hvilke uddannelser, der giver adgang til at blive EU-tjenestemand i kategori A/LA, og mere praecist spoergsmaalet om spanske tekniske ingenioerers uddannelse.

Den korrekte tyske oversaettelse af »diploma universitario« er »abgeschlossenes Hochschulstudium«, og dette udtryk optraeder i Meddelelse om udvaelgelsesproeve KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), som er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. I oevrigt - og som svar paa spoergsmaalet om udvaelgelsesproeve KOM/A/720 og KOM/A/712 - henviser Kommissionen det aerede medlem til Foersteinstansrettens dom af 3. marts 1994 i sagen T-82/92 (Cortés Jiménes mod Kommissionen for de Europaeiske Faellesskaber).

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at en kandidat ved udvaelgelsesproeve KOM/A/104 har indbragt en klage for Rettens i Foerste Instans den 1. december 1997, sagsnummer T-299/97. Kommissionen kan saaledes ikke svare, saa laenge sagen verserer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0556/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Miljoehandlingsprogrammet for Attika - delprogram 2, foranstaltning 3 (Eleonas)

I foranstaltning 3 i delprogram 2 i miljoehandlingsprogrammet for Attika indgaar aktioner til forskoennelse og hoejnelse af Eleonas-omraadet, som anses for at vaere af overordentlig stor betydning for Athen set ud fra et strategisk synspunkt. Ifoelge gennemfoerelsesplanen burde der vaere blevet udnyttet 13.208 mio ecu i offentlige udgifter inden 1997.

1. Hvilke fremskridt er der gjort i forbindelse med delprogrammet? Hvilke projekter er gennemfoert?

2. Har der vaeret forsinkelser? Hvor? Hvad er hovedaarsagerne hertil?

3. Har der vaeret forsinkelser under revisionen af faellesskabsstoetterammen? Hvor stor en budgetandel drejer det sig om?

4. Hvad har udnyttelsesgraden vaeret frem til den 31. december 1997?

5. Er lovforslaget om en fastlaeggelse af detaljerne vedroerende skabelsen af en industrizone godkendt, idet dette vil goere det muligt at overfoere industrien fra Eleona til andre omraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (27. april 1998)

Ifoelge de finansielle oversigter, der blev aendret den 21. oktober 1997, andrager de offentlige udgifter til foranstaltning 2.3 i det operationelle program »Attika« (Eleonas) 1,1 mio. ECU indtil 1997.

Undersoegelsen af den fysiske planlaegning for Eleonas-regionen er i gang. Intet arbejde vil kunne paabegyndes i regionen, foer denne undersoegelse er afsluttet.

Paa det sidste moede i overvaagningsudvalget for EU-stoetterammen (EUSR), der fandt sted den 31. oktober 1997, blev der ikke foretaget aendringer i regionalprogrammerne.

Ved udgangen af 1997 var der anvendt 0,4 mio. ECU.

Lov nr. 2545/97 om industriomraaderne blev vedtaget af det graeske parlament den 15. december 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0497/98 af Carmen Fraga Estévez (PPE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Handels- og fiskeribalance mellem EU og AVS-landene

Under henvisning til Den Europaeiske Unions store interesse for at fremme udviklingen af fiskeriet i AVS-landene, herunder en stoerre eksport fra disse lande til EU, stilles foelgende spoergsmaal:

Kan Kommissionen oplyse om import/eksport-balancen for fiskerivarer, angivet i maengde og vaerdi, mellem EU og AVS-landene, herunder tallene for

- de enkelte AVS-landes fiskeeksport til de enkelte EU-medlemsstater

- de arter, de enkelte AVS-lande eksporterer til de enkelte EU-medlemsstater

- de enkelte AVS-landes import af fiskerivarer fra de enkelte medlemsstater

- de arter, de enkelte AVS-lande importerer fra de enkelte medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (6. april 1998)

EU har et stort underskud paa sin handelsbalance for eksport og import af fiskerivarer over for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene). I 1996 var EU's eksport til AVS-landene paa 331 000 tons til en vaerdi af 185 mio. ECU, mens importen fra samme lande var paa 378 000 tons til en vaerdi af 1 093 mio. ECU. EU's eksport af fiskerivarer til AVS-landene udgoer saaledes kun 17% af importen udtrykt i vaerdi.

I betragtning af de oenskede oplysningers omfang tilsender Kommissionen det aerede medlem samt Europa-Parlamentets generalsekretariat en tabel, hvori disse oplysninger er sammenfattet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0851/98 af Jonas Sjoestedt (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: EU's politik vedroerende froesorter

EU's lovgivning for froesorter har skabt alvorlige problemer for flere mindre froesaelgere. For at maatte saelges skal froesorter vaere registreret. Registreringsomkostningerne overstiger ofte vaerdien af salget af mindre gaengse froesorter. Derfor risikerer salget af mange mindre gaengse, ofte traditionelle froesorter at gaa helt i staa. Det bliver saerlig alvorligt, naar det drejer sig om koekkenurter af historisk vaerdi, som er specielt tilpassede visse klimatyper.

Agter Kommissionen at foreslaa aendringer i den gaeldende bestemmelser for at loese problemerne?

Kan Kommissionen forestille sig en generel undtagelse for traditionelle koekkenurter eller froesorter med lav omsaetning?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0851/98 og E-0878/98 (5. juni 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel nr. H-246/98 fremsat af Hans Lindqvist i spoergetiden under Parlamentets moede den marts 1998 ((Forhandlinger i Parlamentet (marts 1998). )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0405/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Brug af radioaktivt jern i forbindelse med opfoerelsen af Athens metro

I henhold til meddelelser i den graeske presse anvendes der i forbindelse med opfoerelsen af Athens metro jern fra Tjernobyl, som indeholder de kraeftfremkaldende radioaktive stoffer caesium og strontium. I de samme meddelelser understreges det, at der ikke er blevet foretaget nogen form for kontrol for at fastslaa maengde af caesium 137 og strontium, der findes i det jern, der anvendes i forbindelse med opfoerelsen af underjordiske jernbanen i Athen, og at importen foretages via en lang raekke virksomheder, hvorfor det er vanskeligt at opspore jernets oprindelse.

Vil Kommissionen udtale sig officielt om dette spoergsmaal, og hvorledes har den til hensigt at reagere med henblik paa at konstatere, om det anvendte jern rent faktisk er radioaktivt, hvilket naturligvis vil vaere en trussel mod sundheden for de millioner af atheniensere, der vil goere brug af metroen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (14. april 1998)

Kommissionen er klar over, at der undertiden paavises metalaffald med indhold af radioaktivt materiale ved graensekontrolstederne ved indfoerslen i Faellesskabet eller ved ankomsten til de virksomheder, der anvender metalskrot. I langt de fleste tilfaelde har maengden af radioaktivitet ikke kraevet specielle straalingsbeskyttelsesforanstaltninger.

I juli 1996 afholdt Kommissionen et moede med repraesentanter for medlemsstaterne med henblik paa at behandle dette spoergsmaal. Konklusionen blev, at muligheden for, at der i metalskrottet er en vaesentlig straalingskilde til stede, ikke helt kan udelukkes, men at de gaeldende straalingsbeskyttelsesforholdsregler i medlemsstaterne sikrer et tilstraekkelig hoejt sikkerhedsniveau. Det opnaas ved hjaelp af det system for kontrol med straalingskilder, som medlemsstaterne har etableret i henhold til Raadets direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1996 ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. Dette direktiv, hvis krav skal vaere sat i kraft inden den 13. maj 2000, ophaever alle tidligere direktiver herom. )) om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling.

Kommissionen fortsaetter med at overvaage situationen, navnlig med henblik paa at sikre, at, der hverken fra de central- og oesteuropaeiske lande eller fra det tidligere Sovjetunionen importeres metalskrot, som er forurenet med radioaktive stoffer.

Kommissionen har ingen oplysninger vedroerende den bestemte sag, det aerede medlem henviser til.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1125/98 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (8. april 1998)

Om: Opkraevning af gebyrer fra udvekslingsstuderende under Erasmus-programmet

Den grundlaeggende tanke bag Erasmus-programmet, der finansieres af EU, er den gensidige fri bevaegelighed for studerende i medlemsstaterne, uden at der opkraeves saerlige semesterafgifter. Ifoelge mine oplysninger har der vaeret tilfaelde f.eks. i Storbritannien, hvor finske udvekslingsstuderende under forskellige paaskud er blevet opkraevet semesterafgifter eller tilsvarende afgifter.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at traeffe for at undersoege omfanget af denne form for overtraedelse af principperne for udvekslingsprogrammet, og hvad den agter at goere for at sikre, at alle de uddannelsesinstitutioner, der deltager i udvekslingsprogrammerne, i fremtiden foelger de samme spilleregler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (20. maj 1998)

Et af de vaesentligste principper for Erasmus-programmet under Socrates er, at modtagerinstitutionen ikke maa afkraeve udvekslingsstuderende nogen universitetsafgifter for studieperioden i udlandet. De studerende vil derimod stadig kunne afkraeves studieafgifter paa hjeminstitutionen i denne periode.

»Universitetsafgifter« omfatter afgifter for undervisning, immatrikulation, eksaminer samt adgang til laboratorier og biblioteker. Der kan dog opkraeves mindre beloeb af udefra kommende Erasmus-studerende til daekning af udgifter til blandt andet forsikring, medlemskab af studenterorganisationer og brug af forskelligt udstyr saasom fotokopimaskiner og laboratorieprodukter i den udstraekning, en saadan betaling afkraeves de lokale studerende.

Kommissionen forfoelger alle sager, som den faar kendskab til, hvor Erasmus-studerende efter eget udsagn er blevet afkraevet universitetsafgifter af deres modtagerinstitution. Kommissionen efterforsker i hvert enkelt tilfaelde de faktiske omstaendigheder i samarbejde med det kompetente nationale Socrates- eller Erasmus-agentur med henblik paa at klarlaegge, om der er sket en overtraedelse af principperne for udvekslingsprogrammet.

Hvis det aerede medlem kunne give Kommissionen navnene paa de finske Erasmus-studerende, der er blevet afkraevet undervisningsafgifter paa britiske universiteter, samt en naermere beskrivelse af situationen, vil Kommissionen undersoege sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0549/98 af Lyndon Harrison (PSE) til Kommissionen (19. februar 1998)

Om: Mishandling af boern paa graeske boernehjem

En dokumentarudsendelse paa den britiske kanal 4 afsloerede for nylig, at boernene paa en raekke graeske boernehjem lever under chokerende og uvaerdige vilkaar.

Ifoelge denne dokumentarudsendelse er der snesevis af smaaboern i de statslige boernehjem i Karditsa og Serres, som i aarevis aldrig bliver loeftet ud af deres senge og aldrig ser naturligt dagslys eller modtager nogen form for behandling. Endvidere viste dokumentarfilmen boern, som var bundet paa arme og ben til deres senge, samt boern laenket fast i bure.

1. Kan Kommissionen bekraefte, at ingen af de ovennaevnte institutioner eller andre centre, hvor boern lever under lignende vilkaar, har modtaget stoette fra EU?

2. Hvad agter Kommissionen at goere for at overtale de graeske myndigheder til at opgive denne arkaiske og modbydelige behandling af boern?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (3. april 1998)

Ingen af disse centre er blevet finansieret over budgetkonto B3-4108, foranstaltninger til fordel for familien og boern, da der ikke gives penge direkte til lokale institutioner til de loebende udgifter.Denne budgetkonto giver regeringer, forskere og ikke-statslige organisationer (NGO) mulighed for at udveksle informationer eller at gennemfoere undersoegelser.

Kommissionen har medfinansieret en raekke seminarer i flere medlemsstater, der skal fremme boerns rettigheder og boerns beskyttelse. Graeske repraesentanter har deltaget i disse. Endvidere vil der blive afholdt en stor konference i Graekenland under Kommissionens auspicier i maj 1998, hvor man ogsaa vil arbejde for boerns velfaerd.

Kommissionen finansierer ogsaa Daphne-initiativet, der stoetter ikke-statslige organisationer og frivillige organisationer i aktioner til bekaempelse af vold mod kvinder, unge og boern. Ikke-statslige organisationer, der er aktive inden for dette omraade, kan fremlaegge forslag til forebyggelse af vold (herunder ogsaa mishandling) samt beskyttelse og genoptraening af voldsofre.

De boernehjem, som det aerede medlem har naevnt, modtog ikke nogen stoette i forbindelse med EF-stoetterammen for Graekenland 1994-1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0174/98 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: Kontrol med importerede levnedsmidler

I oejeblikket er alle levnedsmidler af animalsk oprindelse, som importeres i Den Europaeiske Union fra tredjelande, omfattet af strenge kontrolforanstaltninger. Saadanne levnedsmidler kan kun komme ind i EU via saerligt designerede graenseinspektionssteder, importoeren skal give besked om produkternes ankomst med 24 timers varsel, forsendelsen skal gennemgaa en veterinaerkontrolprocedure, som omfatter certificeret inspektion, og importoeren skal betale for veterinaerinspektionen, inden forsendelsen kan gives toldklarering. For levnedsmidler af ikke-animalsk oprindelse er der imidlertid ikke noget krav om forudgaaende importvarsel, der findes ikke noget certificeret kontrolsystem, og inspektionsudgifterne skal afholdes af den haandhaevende myndighed.

Agter Kommissionen - under henvisning til, at mange levnedsmidler af ikke-animalsk oprindelse kan udgoere en betydelig risiko for folkesundheden, f.eks. kan mange af dem indeholde svampegifte - at bringe EU's inspektion af levnedsmidler af ikke-animalsk oprindelse op paa samme niveau som for levnedsmidler af animalsk oprindelse. Hvis ikke, hvorfor ikke?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (12. juni 1998)

Levnedsmidler af vegetabilsk oprindelse er underkastet bestemmelserne i rammedirektiverne 89/397/EOEF ((EFT L 186 af 30.6.1989. )) og 93/99/EOEF ((EFT L 290 af 24.11.1993. )) om officiel kontrol, og disse bestemmelser gaelder for levnedsmidler, der importeres i Faellesskabet.

Direktiv 93/43/EOEF om levnedsmiddelhygiejne ((EFT L 175 af 19.7.1993. )) foreskriver ligeledes, at medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger for at underkaste levnedsmidler, der importeres i Faellesskabet, officiel kontrol for at sikre overholdelsen af de samme principper for hygiejne, som gaelder for produktionen af levnedsmidler, der produceres i Faellesskabet.

Det er Kommissionens opfattelse, generelt set, at en korrekt anvendelse af disse regler sammen med de nationale myndigheders praksis og erfaring giver Faellesskabets forbrugere en passende sundhedsbeskyttelse.

Der er dog inden for rammerne af forenklingen af lovgivningen om hygiejne og til opfoelgning af Groenbogen om de generelle principper for Den Europaeiske Unions levnedsmiddellovgivning ((KOM(97) 176 endelig udg. )) en undersoegelse i gang i Kommissionen for at vurdere noedvendigheden af at udarbejde en mere detaljeret lovgivning for levnedsmidler af vegetabilsk oprindelse. Grundlaget for denne vurdering vil vaere en raekke elementer, herunder resultaterne af de undersoegelser, Kommissionen i oejeblikket gennemfoerer i medlemsstaterne vedroerende de kontrolmetoder, der anvendes i forbindelse med import af levnedsmidler af vegetabilsk oprindelse.