SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2930/97 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Mistanke om korruption inden for den belgiske rigsvagt (Rijkswacht)

Er Kommissionen klar over, at der er et stadig stigende antal klager over de belgiske myndigheders optraeden i forbindelse med kontrollen inden for landevejstransporten ((Se i den forbindelse min forespoergsel E-2607/97. ))?

Er Kommissionen endvidere klar over, at det isaer er udenlandske lastbiler, der standses paa grund af bagateller, og at de boeder, de idoemmes, ikke staar i noget rimeligt forhold til de konstaterede overtraedelser, saaledes at det isaer er udenlandske virksomheder, der udsaettes for denne forskelsbehandling?

F.eks. har vi kendskab til, at firmaet Meijer fra Kruiningen den 28. juni 1997 fik koerselsforbud og blev slaebt bort, fordi chauffoeren ikke kunne betale den idoemte boede i belgisk valuta, men kun i gylden, hvorved der opstod alvorlige skader paa koeretoejet; noget lignende skete ogsaa for firmaet Leeuw fra Hagestein i Belgien i maj 1997.

Er Kommissionen klar over, at bugseringsvirksomheder i Belgien og Frankrig betaler en vis procentdel af deres honorar til de myndigheder, der idoemmer boederne, som f.eks. Rijkswacht?

Finder Kommissionen, at denne praksis er i overensstemmelse med princippet om ligebehandling og fri udveksling af tjenesteydelser, jf. artikel 75 i direktiv 88/599 ((EFT L 325 af 29.11.1988, s. 55. ))?

Er Kommissionen rede til at tage kontakt med de nationale myndigheder om dette spoergsmaal for at saette en stopper for denne uacceptable praksis ((Se i den forbindelse mit spoergsmaal til spoergetiden i april 1996 (H-0082/96), Europa-Parlamentets forhandlinger 4-480. ))? I bekraeftende fald, hvordan? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-2607/97 og E-2930/97 (17. oktober 1997)

Kommissionen modtager fra tid til anden klager over den maade, hvorpaa myndighederne i de forskellige medlemsstater varetager kontrol. Der har ikke vaeret nogen usaedvanlig stigning i antallet af klager over de belgiske myndigheder. Dog er Kommissionen klar over den eksisterende anomali i den belgiske lovgivning, hvorefter udenlandske, ikke-indfoedte transportvirksomheder, der ikke er hjemmehoerende i Belgien, og som ikke vaelger at betale den specificerede boede paa stedet, men i stedet vaelger at lade deres sag komme for retten, tvinges til at betale et hoejere beloeb pr. lovovertraedelse. Kommissionen har anmodet de belgiske myndigheder om at give en formel bekraeftelse af, at de har forberedt de noedvendige lovgivningsmaessige aendringer med henblik paa at kunne raade bod paa denne situation i den naermeste fremtid.

Som led i en anden, men hermed beslaegtet undersoegelse vil Kommissionen anmode samtlige medlemsstater om naermere enkeltheder vedroerende deres nuvaerende boedeordninger, ligesom den er i gang med indgaaende at undersoege, hvorvidt praksis med hensyn til haandhaevelsen af disse boedestraffe i nogle medlemsstater muligvis gaar mest ud over firmaer, der ikke er hjemmehoerende i landet. Der vil i forbindelse med denne undersoegelse blive taget hensyn til Domstolens domme (Sag C-29/95, E. Pastoors). Skulle resultatet af undersoegelsen give anledning til bekymring, vil Kommissionen indlede droeftelser med de paagaeldende medlemsstater med henblik paa at loese problemet.

Kommissionen har ingen beviser for saerlige aftaler i Belgien eller Frankrig mellem gendarmeri og bortslaebningsvirksomheder, som kan medfoere interessekonflikter. Der er blevet foretaget en undersoegelse om denne paastand, og de belgiske myndigheder har forsikret Kommissionen om, at der ikke findes nogen ulovlig aftale mellem gendarmeriet og bortslaebningsfirmaet, samt at der er blevet udstedt naermere instruktioner for at sikre at der foretages regelmaessig kontrol af haandhaevelsespraksis.