SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3499/00

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Rådet

(13. november 2000)

Om: Provokerende erklæringer fra en tyrkisk minister

Den tyrkiske indenrigsminister, Sükrü Sina Gürel erklærede den 11. oktober 2000 under ceremonien for genåbningen af det såkaldte Ægæiske Universitet (Ege University), at Tyrkiet hverken anser løsningen af Cypern-problemet eller bilæggelsen af de græsk-tyrkiske stridsspørgsmål som en forudsætning for Tyrkiets tiltrædelse af EU. For at underbygge dette standpunkt nævnte den tyrkiske minister også de to skrivelser, som Tyrkiets premierminister havde sendt til EU umiddelbart efter Det Europæiske Råds møde i Helsinki i december 1999, hvor Ecevit understregede, at Tyrkiet ikke var parat til at acceptere nogen som helst forudsætninger eller betingelser for tiltrædelsen af EU. Den tyrkiske indenrigsminister tilføjede i øvrigt, at alle parter må anerkende eksistensen af to stater på Cypern, og opfordrede EU til at løse de problemer med racisme, der findes i EU-medlemslandene, inden den udsætter Tyrkiet for kritik.

Rådet bedes oplyse, hvad det mener om den tyrkiske indenrigsministers erklæringer, som er rettet mod EU, idet de skaber en antieuropæisk stemning i et ansøgerland og underkender de afgørelser, der blev truffet på topmødet i Helsinki, hvorved Tyrkiet som bekendt får pålæg om at indordne sig efter de adfærdsnormer, som passer sig for en europæisk stat, samt konsolidere et godt forhold til nabolandet Grækenland. Rådet bedes endvidere oplyse, om det accepterer den tyrkiske embedsmands beskyldninger med hensyn til racisme i EU, som er fremsat på trods af, at Tyrkiet selv har fået en del på samvittigheden i løbet af det tyvende århundrede i forbindelse med forfølgelsen af græsk-cyprioter, grækere fra Lilleasien, armeniere og senest kurdere, som levede inden for landets område.

I henhold til præamblen for Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder bygger Unionen, der er sig sin åndelige og etiske arv bevidst, på de udelelige og universelle værdier: menneskets værdighed, frihed, lighed og solidaritet; den bygger på demokrati- og retsstatsprincippet.

Kan Rådet oplyse, hvad de europæiske traditioner på de ovennævnte områder har til fælles med det moderne Tyrkiets opførsel et land, der har ansøgt om tiltrædelse af EU, og som forfølger borgere på grund af deres religiøse eller politiske overbevisning og fængsler og udøver tortur mod alle, der modsætter sig statens bestræbelser?

Svar

(8. marts 2001)

1. På Rådets samling i december 2000 nåede De Femten til politisk enighed om teksten til udkast til rammeforordning samt om udkastet til Rådets afgørelse om principper, prioriteter, mellemliggende mål

og betingelser, der skal indgå i partnerskabet med Tyrkiet. Løsningen på de i forespørgslen rejste spørgsmål skal findes inden for rammerne af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Helsingfors, som er det grundlag, der fastlægger forbindelserne mellem EU og Tyrkiet i førtiltrædelsesprocessen. Udkastet til afgørelse påpeger, at der på kort sigt må findes en løsning på Cypern-problemet, og at løsningen af de udestående grænsekonflikter på mellemlang sigt må tages op inden for rammerne af den politiske dialog og de politiske kriterier. Og det er klart, at denne politiske dialog ikke kan se bort fra nogen af de emner, der skal behandles som led i de nye partnerskabsforbindelser mellem EU og Tyrkiet.

2. De prioriterede områder for Tyrkiets forberedelse til tiltrædelsen fremgår af tiltrædelsespartnerskabet. Det er derfor ligeledes klart, som det udtrykkeligt er understreget i udkastet til afgørelse, at Tyrkiet må tage fat på alle de punkter, der er påpeget i den periodiske rapport. Det forventes, at Tyrkiet vedtager et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk på grundlag af tiltrædelsespartnerskabet. Programmet er ganske vist ikke en integrerende del af dette partnerskab, men prioriteterne i programmet skal være i overensstemmelse med tiltrædelsespartnerskabet. Rådet har i den forbindelse noteret sig Europa-Kommissionens seneste situationsrapport om Tyrkiet, hvori der tydeligt gøres opmærksom på de reformer, der er en forudsætning for, at Tyrkiet kan tiltræde EU.

3. Rådet erindrer det ærede medlem om, at Det Europæiske Råd i Helsingfors bekræftede, at opfyldelsen af de politiske Københavnskriterier er en forudsætning for, at der overhovedet kan indledes tiltrædelsesforhandlinger.