ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2808/00

af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen

(5. september 2000)

Om: Fremme af en europæisk dimension i skolerne

Romano Prodi eller den kompetente kommissær bedes besvare følgende spørgsmål:

1. Hvor mange penge er der bevilget til fremme af en europæisk dimension i britiske skoler?

2. Hvordan vil Den Europæiske Union fremme en europæisk dimension? Vil det ske ved hjælp af pjecer, opgavesæt, bøger og konferencer?

3. Hvor mange penge vil den i overensstemmelse med sit ofte fremførte ønske om at fremme kulturel mangfoldighed og beskytte nationalstaternes identitet bruge på at fremme en britisk identitet i modsætning til en europæisk identitet?

4. Vil forældre få mulighed for at fritage deres børn fra enhver undervisning, der fremmer en europæisk dimension?

5. Hvordan agter Kommissionen at iværksætte sit program til udvikling af en europæisk dimension, når britiske lovkrav om, at undervisning i kontroversielle spørgsmål altid skal være afbalanceret (Education Act), samtidig skal opfyldes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(5. oktober 2000)

Kommissionen skal henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at enhver indsats for at fremme den europæiske dimension i skolerne hører under medlemsstaternes kompetence og er fuldstændig overladt til medlemsstaterne i overensstemmelse med traktatens artikel 149 (tidl. artikel 126), hvori det fastsættes, at Fællesskabet bidrager til udviklingen af et højt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt at støtte og supplere disses indsats, med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed. I samme artikel fastsættes det endvidere, at målene for Fællesskabets indsats bl.a. er mldr at udvikle den europæiske dimension på uddannelsesområdet, navnlig gennem undervisning i og udbredelse af medlemsstaternes sprog.

Med henblik på at opmuntre til et samarbejde på fællesskabsplan om almen uddannelse har Parlamentet og Rådet vedtaget Socrates-programmet(1). Inden for skoleundervisningen skal programmet bidrage til at fremme en europæisk dimension ved at støtte projekter, som medlemsstaterne har fremlagt, vedrørende skolepartnerskaber mellem skoler i forskellige medlemsstater, tværnationale projekter vedrørende uddannelse af undervisere samt tværnationale netværk vedrørende et aktuelt uddannelsesmæssigt tema.

I denne forbindelse skal det nævnes:

1. der er ikke afsat et særligt beløb til fremme af den europæiske dimension,

2. metoderne til fremme af denne dimension afhænger af indholdet af de projekter, som medlemsstaterne fremlægger,

3. projekternes tværnationale karakter sikrer den kulturelle mangfoldighed og respekten for de forskellige nationale identiteter,

4. og 5. opbygningen af uddannelsessystemerne, herunder undervisningsindholdet og sikring af adgangen til skolegang, hører under medlemsstaternes kompetence.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 253/2000/EF af 24. januar 2000 om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse Socrates, EFT L 28 af 3.2.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2465/00

af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juli 2000)

Om: Europæiske normer for balsamering og overførsel af menneskers jordiske rester

Spørgsmålet om hjemsendelse af menneskers jordiske rester i EU blev på dramatisk vis fremhævet i forbindelse med overførslen af liget af en person, der pludselig døde i Portugal, til Irland. Ved ankomsten var forrådnelsen så fremskreden, at familien ikke kunne se liget før begravelsen, hvilket skabte yderligere unødvendig stress hos den pågældende familie.

Vil Kommissionen overveje at udarbejde en forordning om normer for balsamering og overførsel af menneskers jordiske rester for at undgå, at sådanne stressende forhold opstår i fremtiden i betragtning af, at EU-borgere flytter mere og oftere mellem medlemsstater både som følge af fritid og arbejde, og at der uundgåeligt vil være en stigning i antallet af overførsler af menneskers jordiske rester fra en medlemsstat til en anden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(11. oktober 2000)

Kommissionen udtrykker sin beklagelse over den sorg, der blev forvoldt den afdødes familie, som det er beskrevet i forespørgselen.

Reglerne for overførsel af menneskers jordiske rester er indeholdt i Den Internationale Berlin-aftale (1937, nr. 4391 League of Nations Treaty Series) og i Europarådets aftale om overførsel af lig, der blev indgået i september 1973. Som anført i sit svar på skriftlig forespørgsel E-0144/95 og E-0428/95 af Ian White(1) konkluderede Kommissionen efter indgående drøftelser med alle involverede parter, at en detaljeret harmonisering af de nationale regler på dette område, der går ud over det, der allerede findes i dag, hverken er ønskværdigt eller nødvendigt, lige som det heller ikke ville kunne forsvares ud fra et nærheds- og proportionalitetsprincip.

(1) EFT C 202 af 7.8.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2873/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(14. september 2000)

Om: Samhørighedsfonden og projektet om opførelse af en ny lufthavn i Madrid efter investering af 300 mia. pesetas i byens nuværende lufthavn

Den spanske erhvervsminister oplyste forleden, at der ikke alene skulle afsættes 300 mia. pesetas til den nuværende lufthavn ved Madrid til anlæg af to nye landingsbaner og en ny lufthavnsbygning, men at man i løbet af kort tid ville påbegynde anlægget af en ny lufthavn i Madrid en såkaldt lufthavn for Sydspanien. Hensigten er tydeligvis at centralisere flytrafikken i Spanien yderligere til stor skade for lufthavnene i de selvstyrende områder i Spanien, f.eks. i Galicien, hvis indbyggere nu er nødt til at foretage flere mellemlandinger, begyndende i Madrid, for at kunne nå mål i det øvrige Europa. Er Kommissionen orienteret om den spanske regerings projekt? Anvender de spanske myndigheder midler fra Samhørighedsfonden til anlægget af de to nye landingsbaner og den nye luftfartsbygning i den eksisterende lufthavn i Madrid? Kan den spanske regering efter disse ekstraordinære udgifter gøre brug af midler fra Samhørighedsfonden til opførelse af en ny lufthavn i Madrid som led i en centralistisk politik, der er uhyre skadelig for den geografiske og økonomiske ligevægt i Spanien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(26. oktober 2000)

Hidtil er der hverken ansøgt om eller ydet støtte fra Samhørighedsfonden til anlæggelse af nye landingsbaner og en ny terminal i Madrids nuværende lufthavn.

Kommissionen kan først udtale sig om en støtteansøgning, når den rent faktisk er indgivet af de nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2840/00

af María Izquierdo Rojo (PSE) til Rådet

(6. september 2000)

Om: EF-patentet og de skadelige virkninger for Spanien

Det Europæiske Råd i Lissabon vedtog i sine konklusioner, at EF-patentet skulle være en realitet inden udgangen af år 2001, og det franske formandskab regner med at påbegynde drøftelserne om dette spørgsmål på de kommende møder i september 2000. Kommissionen har vedtaget et forslag til retsakt, der i sin nuværende udformning, som Kommissionen har godkendt, klart er til skade for Spanien og har alvorlige negative konsekvenser for det spanske patentkontor. Kommissionens forslag fortrænger på utilladelig vis det spanske sprog til fordel for det tyske, og ifølge Spaniens faste repræsentation ved EU er forslaget led i en ordning mellem Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Kommissionen, der angiveligt skal nedbringe omkostningerne ved patentering af opfindelser mest muligt.

På baggrund af ovenstående bedes Rådet besvare følgende:

1. Erkender Rådet, at den kommende forordning om EF-patentet kan få negative virkninger for det nuværende spanske patent- og varemærkekontor?

2. Vil Rådet garantere, at den kommende forordning vil fordele ansvaret ligeligt?

3. Vil Rådet forhindre, at forordningen bliver til skade for Spanien, sådan som det er tilfældet med det af Kommissionen godkendte forslag?

4. Vil Rådet medtage spansk som arbejdssprog i den sproglige ordning for dette organ, eller vil det lade spansk fortrænge til fordel for tysk?

Svar

(16. november 2000)

Retsgrundlaget for forslaget til Rådets forordning om EF-patenter, som Kommissionen forelagde Rådet den 2. august 2000, er EF-traktatens artikel 308, som kræver høring af Europa-Parlamentet. Som det ærede parlamentsmedlem vil forstå, kan Rådet ikke kan tage stilling til indholdet af Kommissionens forslag, før denne høring har fundet sted.

Desuden bemærker Rådet, at der ifølge den samme artikel 308 kræves enstemmighed blandt medlemsstaterne, for at Rådet kan træffe afgørelse om Kommissionens forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2660/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet

(3. august 2000)

Om: Forfølgelse af kristne på Molukkerne

Europa-Parlamentet har nu vedtaget to beslutninger om den ikke-menneskeværdige situation på Molukkerne (Indonesien) (den første i januar 2000, den anden i juli 2000), som fordømmer den månedlange forfølgelse af kristne og ødelæggelsen af landbyer, som bebos af kristne befolkningsgrupper.

Hvad har Rådet som følge af disse to beslutninger rent faktisk gjort for at forbedre situationen?

Svar

(30. november 2000)

Rådet har gentagne gange, især gennem missionscheferne fra de EU-medlemsstater, der er repræsenteret i Djakarta, meddelt de indonesiske myndigheder, herunder Indonesiens præsident og vicepræsident, at det er dybt bekymret over den interne konflikt på Molukkerne. Det har bl.a. anmodet om fri adgang for de humanitære organisationer. Fællesskabet har planer om et nyt humanitært bidrag til de fordrevne befolkninger, denne gang på ca. 2 mio..

En europæisk mission bestående af repræsentanter for ni medlemsstaters ambassader samt for Europa-Kommissionen i Djakarta aflagde den 12.-19. oktober 2000 besøg på Molukkerne. Deltagerne i denne mission, der var åben for alle de EU-medlemsstater, der er til stede i Djakarta, mødte de vigtigste lokale aktører, nemlig forvaltningerne og ordensmagten, det muslimske, det protestantiske og det katolske religiøse samfund samt de internationale og de indonesiske ngo'er. Besøg i flygtningelejrene i Ambon og Ternate supplerede disse forskellige kontakter. Missionen bekræftede, at spændingen og voldshandlingerne på Molukkerne hindrer befolkningen i at udøve sine grundlæggende rettigheder, hvilket giver Unionen anledning til bekymring. Missionen konkluderede endvidere, at støtte til humanitære bistandsprojekter vil kunne bidrage til en tilbagevenden til normale tilstande, især hvis den indgår som led i en regelmæssig dialog med de berørte parter.

Rådet forsikrer det ærede parlamentsmedlem om, at det fortsat vil være opmærksomt på enhver udvikling i situationen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3367/00

af Linda McAvan (PSE) til Kommissionen

(20. oktober 2000)

Om: Svinevelfærd

Artikel 6 i Rådets direktiv 91/630/EØF(1) om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin indeholder bestemmelser om, at Kommissionen senest den 1. oktober 1997 forelægger Rådet en rapport om intensive svineopdrætssystemer og om at denne rapport skal være ledsaget af relevante forslag.

Kommissionen har ved en række lejligheder erklæret, at den vil offentliggøre sin rapport og forslagene om kort tid. Hvornår agter Kommissionen at offentliggøre rapporten og de forslag, der kræves ifølge artikel 6 i Rådets direktiv 91/630/EØF?

(1) EFT L 340 af 11.12.1991, s. 33.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(11. december 2000)

Kommissionens rapport er næsten færdig og vil inden årets udgang blive forelagt Rådet og Parlamentet med et forslag om at ændre direktiv 91/630/EØF med henblik på forbedring af trivslen for svin.

Ifølge de oplysninger, Kommissionen råder over, har medlemsstaterne i de seneste år vedtaget lovgivning til beskyttelse af svin, der supplerer de foranstaltninger, som er fastsat ved Rådets direktiv 91/630/EØF.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2517/00

af Adriana Poli Bortone (UEN) og Sergio Berlato (UEN) til Kommissionen

(2. august 2000)

Om: Beskyttelse af den ægte olivenolie

Kommissær Fischler har vist sig imødekommende over for den anmodning, der blev fremsat i forespørgslen om forsøg på at finde en analytisk metode til at konstatere tilstedeværelse af nøddeolie i olivenolien.

Kan Kommissionen på baggrund heraf oplyse, om den ikke mener, at denne analysemetode så snart den er udviklet og indføjet af Kommissionen i forordning EØF 2568/91, bør have til formål at beskytte den ægte olivenolie i dens forskellige former i stedet for at behage de multinationale selskaber?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. september 2000)

Analysemetoder indføres først i EF-lovgivningen, når de er blevet testet ved flere lejligheder og har været genstand for mange, stringente laboratorieundersøgelser med det formål at analysere den pågældende metodes præcision.

Til dette formål benytter Kommissionen sig af et samarbejde med kemikere fra de enkelte medlemsstater, som mødes regelmæssigt i Bruxelles. Der er tale om fagfolk, der har høje kvalifikationer på deres respektive område, og som er knyttet til forskningscentre eller universiteter. Som allerede nævnt i forbindelse med det ærede medlems foregående forespørgsel P-1763/00(1) deltager disse eksperter i samarbejde med andre forskere fra de vigtigste olivenolieproducerende lande ligeledes i det forskningsarbejde, som koordineres af Cosiglio Oleicolo Internazionale (COI), som har sæde i Madrid. Det er vigtigt at understrege, at COI er en international organisation, hvoraf bl.a. Fællesskabet er medlem, og en del af FN-systemet.

Derfor har de analysemetoder, som er fastsat i EF-lovgivningen, et objektivt videnskabeligt grundlag sammenholdt med de problemer, der skal løses. Analysemetoderne har ingen politiske målsætninger og dermed ingen af de to målsætninger, som er nævnt i forespørgslen.

(1) EFT C 72 E af 6.3.2001, s. 111.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3046/00

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(28. september 2000)

Om: EU-studie- og forskningscentre

Verden over findes en række EU-studie- og forskningscentre, hvoraf flere ligger i USA.

Hvilket formål tjener de?

Hvilken finansiering modtager de?

Hvilke resultater har de opnået de sidste to år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(8. december 2000)

Betegnelsen europæisk indgår i navnet på talrige studie- og forskningscentre over hele verden, navnlig i De Forenede Stater.

Det eneste forskningscenter, som finansieres direkte af Den Europæiske Union, er dog Det Fælles Forskningscenter (FFC) under Kommissionen. Det Fælles Forskningscenter har adskillige afdelinger i Den Europæiske Union: Ispra (Italien), Karlsruhe (Tyskland), Petten (Nederlandene), Sevilla (Spanien) og Geel (Belgien),

Det Fælles Forskningscenter bidrager til gennemførelsen af rammeprogrammet for teknologisk forskning og udvikling. Hvert år udarbejdes der en rapport om forskningscentrets aktiviteter. Referencerne for de to sidste rapporter er KOM(1999) 222 endelig udg. og KOM(2000) 366 endelig udg.

Yderligere oplysninger om FFC fås på FFC's website: http://www.jrc.cec.eu.int
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2805/00

af Imelda Read (PSE) til Kommissionen

(4. september 2000)

Om: De japanske bilproducenters organisation

I december 1999 indbød Kommissionen de japanske bilproducenters organisation (JAMA) til at deltage i Kommissionens arbejdsgruppe om motorkøretøjer og i februar 2000 til at deltage i Gruppen vedrørende Motorkøretøjers Emissioner. Dette var særlig glædeligt, da hverken JAMA eller nogen japansk bilproducent deltog i drøftelserne om Auto-Oil I og II.

Kan Kommissionen oplyse, hvornår JAMA, en organisation, der repræsenterer 33 000 direkte og ca. 150 000 indirekte arbejdspladser i Den Europæiske Union, og som producerer over 1 million motorkøretøjer i EU, vil blive indbudt til at deltage i andre arbejdsgrupper og/eller udvalg, som f.eks. det europæiske udvalg om øget køretøjssikkerhed? Dette vil gøre det muligt for JAMA og dens medlemmer at bidrage med deres ekspertise til glæde for de europæiske forbrugere.

Svar afgivet af Erkki Liikanen på Kommissionens vegne

(11. oktober 2000)

Som det ærede parlamentsmedlem anfører, har Kommissionen indbudt de japanske bilproducenters organisation Japanese Automotive Manufacturers Association (JAMA) til at deltage i møderne i Kommissionens arbejdsgruppe om motorkøretøjer. Kommissionen har taget dette initiativ som en gestus af transparens og åbenhed over for en vigtig økonomisk sektor i automobilindustrien.

JAMA blev allerførste gang indbudt til at deltage i arbejdsgruppen om motorkøretøjers møde i juni 1999. Herefter blev organisationen indbudt til samtlige efterfølgende møder i denne arbejdsgruppe og fra februar 2000 endvidere også til møderne i Gruppen vedrørende Motorkøretøjers Emissioner (MVEG).

Kommissionen vil selvfølgelig fortsat indbyde JAMA til at deltage i disse møder fremover. Det er også Kommissionens hensigt at indbyde JAMA til at deltage i alle fremtidige møder i de øvrige ad hoc-arbejdsgrupper, der refererer direkte til arbejdsgruppen om motorkøretøjer.

Det bør bemærkes, at Kommissionen ikke leder det europæiske udvalg om øget køretøjssikkerhed. Kommissionen kan derfor ikke forpligte sig til at indbyde JAMA til at deltage i møder i dette udvalg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2217/00

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. juli 2000)

Om: Regnskovsrydning og oliepalmer på Borneo

For at eksportere tropisk træ til Europa er det nu nødvendigt at have et certifikat på, at det tropiske træ er fældet som led i bæredygtigt skovbrug. Ganske vist må et sådant certifikat hilses velkommen, men boykotten mod kommercielt fældet tropisk træ har ikke gavnet skoven ret meget, idet den ødelægges lige så hurtigt som tidligere. Når regnskoven er ryddet hovedaftagere af det tropiske træ er Japan, Korea og Kina omlægges det nu værdiløse areal til oliepalmeplantager. På Borneo er flere millioner hektar regnskov forvandlet til oliepalmeplantager.

Olien anvendes i industrien som smøremiddel, og den kosmetiske industri bruger den til fremstilling af sæbe, læbestift og håndlotion. Men først og fremmest finder den vej til levnedsmiddelindustrien. Det produkt, hvortil der anvendes mest palmeolie, er margarine.

1. Er Kommissionen klar over, at størstedelen af forbrugerne af denne palmeolie befinder sig i Europa?

2. Er Kommissionen ikke også af den opfattesle, at EU-industrien som aftager af denne palmeolie støtter rydningen af regnskoven?

3. Finansierer Kommissionen programmer på Borneo til bekæmpelse af yderligere regnskovsrydning og til støtte for en bæredygtig udnyttelse af tropeskovene?

4. Overvejer Kommissionen at finansiere programmer til genopretning af ødelagte regnskovsarealer (f.eks. til økologisk drift af sådanne arealer) for at modvirke yderligere skovrydning og omlægning til palmeolieproduktion?

Svar afgivet af Christopher Patten på Kommissionens vegne

(8. september 2000)

For at eksportere tropisk træ til Europa er det ikke nødvendigt at have et certifikat på, at det tropiske træ er fældet som led i bæredygtigt skovbrug. Nogle europæiske købere kræver sådanne certifikater, men der stilles ikke krav herom i Fællesskabets lovgivning.

Kommissionen er klar over, at Europa er en stor forbruger af palmeolie, der især benyttes til forskellige varer i levnedsmiddel- og kosmetikindustrien.

Efterspørgslen efter palmeolie fra forbrugere i Europa indebærer, at der etableres palmeolieplantager i tropiske lande, og Kommissionen er bekymret over omlægningen af naturlige skove til oliepalmeplantager. Nationale politikker i de pågældende lande fastlægger imidlertid stadig, på hvilke typer arealer sådanne plantager etableres (uopdyrket land, landbrugsjord, skovbrugsarealer).

Kommissionen har to store projekter på Borneo, der skal sikre en bæredygtig skovforvaltning (projekter i Berau og det sydlige og centrale Borneo). Nærmere oplysninger kan findes på http://www.eu-flb.or.id.

Kommissionen finansierer allerede programmer til genopretning af påvirkede skovområder under en komponent af det ovennævnte projekt for det sydlige og centrale Borneo.

Mere generelt vil Kommissionen som beskrevet i den nylige meddelelse om udviklingspolitik(1) tage skridt til at forbedre sammenhængen mellem udviklingspolitikken og andre fællesskabspolitikker.

(1) KOM(2000) 212 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2957/00

af Alexander de Roo (Verts/ALE), Claude Turmes (Verts/ALE), Dirk Sterckx (ELDR), Karl Olsson (ELDR), Torben Lund (PSE), Eryl McNally (PSE), Peter Liese (PPE-DE) og Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) til Kommissionen

(20. september 2000)

Om: Energibesparelse med intelligente pumper til varmvandscirkulation

Elektroniske pumper til cirkulation af varmt vand i centralvarmesystemer bruger 50 % mindre energi end ikke-elektroniske pumper. Elektroniske pumper arbejder kun, når det er virkelig nødvendigt. Hvis alle pumper i EU var af den elektroniske type, ville EU spare 23 millioner tons CO2. Det udgør næsten 7 % af det totale reduceringsmål for EU, som blev fastsat på Kyoto-konferencen.

80 % af de eksistende pumper skal udskiftes i de kommende 10 år, så dette er en fortrinlig anledning. Disse intelligente elektoniske pumper er en smule dyrere, men besparelserne på elektricitetsregningen vil mere end kompensere for den højere pris. 80 % af de nuværende pumper er af den ikke-elektoniske type, så det er nødvendigt at presse lidt på. Er Kommissonen i betragtning af et lignende tidligere direktiv, nemlig direktivet om forkoblinger til lysstofbelysning, indstillet på at fremsætte forslag om et direktiv, der på lang sigt vil gøre eletroniske pumper obligatoriske i Den Europæske Union og til på kort sigt at opmuntre til brug af disse pumper?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. november 2000)

Kommissionen er opmærksom på, at pumper til varmtvandscirkulation i centralvarmesystemer er storforbrugere af energi. Kommissionen har iværksat en undersøgelse til vurdering af, hvor meget energi der kan spares og hvilke politikker der er bedst egnet til at bringe de mest energieffektive produkter på markedet.

Kommissionen er allerede ved at planlægge indførelse af en mærknings- og klassificeringsordning for disse pumper og overvejer også et forslag til direktiv om indførelse af krav om minimumseffektivitet.