ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0497/97 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Fastlaeggelse, vedtagelse og opfoelgning af faellesskabsinitiativet RETEX

Vil Kommissionen oplyse, i hvilket omfang de lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter har vaeret inddraget i fastlaeggelsen, vedtagelsen og opfoelgningen af RETEX-initiativet i de enkelte medlemsstater?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0497/97, E-0498/97, E-0499/97 og E-0500/97 (7. april 1997)

De forskellige lokale myndigheders og de oevrige partneres deltagelse i udarbejdelsen og opfoelgningen af faellesskabsinitiativerne sker som for alle andre operationelle programmer efter reglerne i artikel 4 i grundforordningen for strukturfondene ((EFT L 193 af 31.7.1993. )). Det er derfor hver enkelt medlemsstat, som udpeger de myndigheder og andre partnere, som skal deltage i det partnerskab, der inddrages i strukturinterventionerne, og dette skal ske efter hver medlemsstats eksisterende praksis.

Af hensyn til effektiviteten, sammenhaengen og den bedst mulige udnyttelse af de til raadighed staaende tekniske midler varetages opfoelgningen af faellesskabsinitiativerne i almindelighed af de samme overvaagningsudvalg som dem, der staar for opfoelgningen af de strukturinterventioner, der indgaar i de forskellige operationelle programmer eller samlede programmeringsdokumenter.

De eksisterende forskelle i situationer og praksis og interventionsprocessernes komplicerede karakter vanskeliggoer en detaljeret og kvantitativ analyse pr. medlemsstat af den konkrete deltagelse af de lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter i udarbejdelsen og vedtagelsen af hvert operationelt program eller faellesskabsinitiativ og deres deltagelse i overvaagningsudvalgene. De informationer herom, Kommissionen raader over, findes i 6. og 7. aarsberetning, som er blevet sendt til Parlamentet.

Efter Kommissionens opfattelse er der for disse faellesskabsinitiativer og for de oevrige strukturinterventioner gjort reelle fremskridt med anvendelsen af partnerskabsprincippet. Den erkender imidlertid, at der er forskelle i denne anvendelse fra medlemsstat til medlemsstat.

I den rapport om den oekonomiske og sociale samhoerighed, der for nylig blev vedtaget af Kommissionen, understreges det, at det i fremtiden er noedvendigt at styrke partnerskabet, men det foreslaas ogsaa at forenkle de nuvaerende interventionsprocedurer for at sikre, at dette partnerskab rent faktisk bliver muligt og effektivt.

Paa dette stadium forsoeger Kommissionen gennem fremme af de territoriale pagter for beskaeftigelsen at eksperimentere med nye former for partnerskab, navnlig paa lokalt niveau, med inddragelse af erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0381/97 af Stephen Hughes (PSE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Erhvervsuddannelse og beskaeftigelse for soefolk i Den Europaeiske Union

I december 1996 deltog jeg i en konference i Dublin - sponsoreret af Kommissionen - om erhvervsuddannelse og beskaeftigelse for soefolk i EU. Kan Kommissionen oplyse, om den har gennemfoert forskning paa linje med den, der i Det Forenede Kongerige er foretaget af University of Wales i Cardiff for det britiske transportministerium, Skibsfartskammeret og Soefartsorganisationen, i forbindelse med hvilken man har undersoegt kravene til personer med soefartserfaring i kystbaserede jobs?

Er Kommissionen, saafremt der ikke er foretaget en saadan forskning i EU som helhed, enig i, at der er behov for yderligere forskning, da det uden kendskab til behovene paa europaeisk plan er umuligt baade at vurdere det reelle omfang af problemet med nedgangen i beskaeftigelsen for EU-soefolk og arten eller omfanget af de afhjaelpende foranstaltninger, der eventuelt maatte vaere behov for at traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (4. april 1997)

Kommissionen har allerede foretaget forskellige undersoegelser af en raekke aspekter af soefartserhvervsuddannelsen og fremtidsudsigterne for soefartserhvervene i Faellesskabet. Paa konferencen i Dublin fra den 17. til den 18. december 1996 blev der ogsaa forelagt anden forskning, som var blevet udfoert i medlemsstaterne af branchen og af internationale organisationer.

Kommissionen er enig i, at det er en saerdeles nyttig forskning, University of Wales i Cardiff har udfoert. Saavidt Kommissionen ved er der ikke blevet gennemfoert noget lignende for Faellesskabet som helhed. Kommissionen kan ikke paa indevaerende tidspunkt oplyse det aerede medlem om, hvorvidt der skal foretages yderligere undersoegelser, omfattende de andre EF-medlemsstater. Spoergsmaales foelges dog loebende, navnlig som foelge af den holdning til beskaeftigelse inden for soefart, som blev beskrevet i hvidbogen om en soefartsstrategi fra 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0801/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner

Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-4103 (Foranstaltninger til bekaempelse af fattigdom og social udstoedelse) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (11. april 1997)

Det aerede parlamentsmedlem og Parlamentets Generalsekretariat vil modtage en oversigt over tildeling af bevillinger til projekter under budgetpost B3-4103 for regnskabsaaret 1996.

Hvad angaar forpligtelser, der er indgaaet efter den 30 juni 1996, er der i aftalerne indfoejet en suspensiv betingelse for betalingerne i overensstemmelse med kendelse afsagt af Domstolens Praesident den 24. september 1996 paa opfordring fra Det Forenede Kongerige vedroerende foreloebige forholdsregler i forbindelse med sag C-240/96. Af kendelsen fremgaar det, at Kommissionen tillades at forpligte sig, men udbetaling af bevillinger er betinget af udfaldet af dommen i hovedsagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1292/97 af Bill Miller (PSE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: EU-beskaeftigelsesvilkaar

Hvilke rettigheder har arbejdstagere fra EU-medlemsstater, naar de arbejder paa Isle of Man, i Andorra, Monaco, Vatikanet, San Marino og paa Kanaloeerne? Er der nogen forskel i disse vilkaar sammenlignet med vilkaarene for personer, der arbejder i lande uden for EU?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-1292/97, E-1293/97 og E-1294/97 (16. maj 1997)

Andorra, Monaco, San Marino og Vatikanstaten staar uden for Faellesskabet med hensyn til folks frie bevaegelighed. Derfor behandles statsborgere fra disse lande ikke som faellesskabsborgere og har saaledes ikke de samme rettigheder med hensyn til den i EF-lovgivningen fastsatte frie bevaegelighed. Omvendt gaelder EF-traktatens bestemmelser om fri bevaegelighed kun i saerlige tilfaelde for faellesskabsborger i disse lande.

Hvad angaar Kanaloeerne og oeen Man er situationen kompliceret. EF-traktaten gaelder kun »i det omfang, det er noedvendigt for at sikre anvendelsen paa disse oeer af den ordning, der er fastsat i traktaten om Det Forenede Kongeriges tiltraedelse« (artikel 227, stk. 5, lita c)).

I foelge protokol nr. 3, der er knyttet til Traktaten om Det Forenede Kongeriges Tiltraedelse, er EF-reglerne om fri bevaegelighed for arbejdstagere i princippet ikke gaeldende paa Kanaloeerne og paa oeen Man. Myndighederne paa disse oeer maa dog ikke diskriminere mod fysiske eller juridiske personer fra medlemsstaterne. Det betyder i praksis, at myndighederne f.eks. kan kraeve, at en faellesskabsborger har arbejdstilladelse, forudsat at det goeres paa en saadan maade, at den paagaeldende person ikke diskrimineres pga. vedkommendes nationalitet.

I protokol nr. 3 fastslaas det udtrykkeligt, at borgerne paa Kanaloeerne og OEen Man ikke kan nyde godt af EU-bestemmelserne om borgernes frie bevaegelighed, men at dette ikke beroerer de rettigheder, de nyder godt af i Det Forenede Kongerige i henhold til britisk national lov.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1148/97 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Raadet (2. april 1997)

Om: Kraenkelse af menneskerettighederne i Det Forenede Kongerige: Roisin McAliskeys sag

Roisin McAliskey er faengslet i Holloway-faengslet i London. Hun lider af en alvorlig form for astma, som kraever konstant pleje og navnlig mulighed for at faa medicin i krisetilfaelde. Da McAliskey er en fange i kategori »A«, er hun indelukket i sin celle 23 timer ud af 24. Ofte naegtes hun sin times udgang paa grund af manglende personale i Holloway-faengslet til at ledsage hende. Hun er desuden gravid i 5. maaned og risikerer at lide under alvorlige overgreb paa sine rettigheder og sin menneskevaerdighed fordi, som pressen ofte har gjort opmaerksom paa, de indsatte ofte er tvunget til at ligge laenket.

Mener Raadet ikke, at den boer henvende sig til myndighederne i Det Forenede Kongerige for at sikre overholdelsen af menneskerettighederne i de britiske faengsler generelt og sikre en behandling, der er vor civilisation vaerdig, navnlig af fru McAliskey?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0515/97, E-0630/97, E-1147/97 og E-1148/97 (27. maj 1997)

Forholdene for fangerne i medlemsstaternes faengsler henhoerer under medlemsstaternes relevante myndigheder. Myndighederne i den medlemsstat, der naevnes i disse forespoergsler, har fuldt og helt afvist de fremfoerte paastande. Raadet erindrer om, at alle medlemsstater er parter i den europaeiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder, der blev undertegnet den 4. november 1950 i Rom, og at alle medlemsstater er parter i den europaeiske konvention til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanaerende behandling eller straf af 26. november 1987.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1288/97 af Caroline JACKSON til Kommissionen. Skarvens beskyttelsesstatus



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0246



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1288/97 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (11. april 1997) Om: Skarvens beskyttelsesstatus Kan Kommissionen oplyse, om den har nogen planer om at foretage aendringer i den beskyttelsesstatus, skarven har i henhold til direktivet om beskyttelse af vilde fugle (79/409/EOEF) ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )), eftersom en raekke interessegrupper inden for lystfiskeri og erhvervsfiskeri i Det Forenede Kongerige mener, at det er noedvendigt at traeffe foranstaltninger til at reducere skarvbestanden paa grund af de skader, fuglene foraarsager? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (7. maj 1997) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3950/96 fra Jean-Pierre Bébéar ((EFT C 186 af 18.6.1997, s. 139. )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 860/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Bekæmpelse af AIDS



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0181



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0860/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Bekaempelse af AIDS Kan Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-4303: Bekaempelse af AIDS og visse andre smitsomme sygdomme, oplyse, om der er udbetalt stoette til Italien og i bekraeftende fald redegoere for dennes omfang til hver enkelt sammenslutning og hver enkelt aktivitet? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 og E-0871/97 (25. april 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0827/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (28. februar 1997)

Om: Ordning for stoette til afsaetning af pelagiske fisk og bundfisk i den selvstyrende region Azorerne

Der skal henvises til sidste del af svaret fra medlem af Kommissionen, Emma Bonino, paa skriftlig forespoergsel E-2234/96 ((EFT C 11 af 13.1.1997, s. 67.)) og Europa-Parlamentets holdning til den foreslaaede ordning for kompensation for meromkostninger til transporten af visse fiskerivarer fra Azorerne, som Kommissionen ikke har kendskab til paa grund af ligegyldigheden hos den davaerende regering i Portugal og Azorernes regionalstyre. Under henvisning til ovenstaaende og til DG XIV's aabenlyse modstand mod Parlamentets holdning bedes Kommissionen oplyse:

1. om den har ivaerksat en undersoegelse af omkostningerne til denne foranstaltning?

2. om Kommissionen vil goere brug af de oplysninger, som producentorganisationen i Porto de Abrigo har fremsendt til kommissionsmedlemmets kabinet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (2. april 1997)

Ifoelge artikel 6 i Raadets forordning (EF) nr. 2337/95 ((EFT L 236 af 5.10.1995 )), ved hvilken der er indfoert en ordning for godtgoerelse af meromkostninger ved afsaetning af visse fiskerivarer i fjernomraader, herunder Azorerne, skal Kommissionen senest den 30. juni 1997 for bl.a. Parlamentet forelaegge en rapport om gennemfoerelsen af denne foranstaltning, eventuelt ledsaget af passende forslag med henblik paa ivaerksaettelse af foranstaltninger, som vil vaere berettigede i denne sammenhaeng.

I forbindelse med det forberedende arbejde til denne rapport og til dette forslag til forordning vil Kommissionen tage hensyn til alle relevante oplysninger om de vilkaar, hvorunder de beroerte erhvervsdrivende udoever deres virksomhed. Herved vil det eventuelt vaere muligt at yde stoette til EU-foranstaltningen ogsaa efter den 31. december 1997, hvor den ordning, som blev indfoert ved forordning (EF) nr. 2337/95, udloeber.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0460/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Den kemiske industris konkurrencedygtighed

Kommissionen anmodes om paa baggrund af sin meddelelse til Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg om »en politik til forbedring af den kemiske industris konkurrencedygtighed i Europa: En model« (KOM(96)0187)

1. at tage hensyn til kravene og prioriteringerne i den kemiske sektor under udarbejdelsen af det femte faellesskabsprogram for FTU. Dette noedvendiggoer et oeget samarbejde mellem industrien, universiteterne og de forskellige forskningsinstitutter;

2. at laegge stoerre vaegt paa uddannelsen ved at fremme et stoerre samarbejde mellem industrien og universiteterne og de oevrige sociale partnere;

3. mere intenst at udnytte de muligheder, der aabnes gennem de bilaterale samarbejdsaftaler og de regionale programmer (PHARE, TACIS, MEDA), til stoette for de beroerte omraader, idet der skal ske en direkte deltagelse af industrien og af andre parter i den kemiske sektor.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-0460/97 og E-0462/97 (2. april 1997)

Kommissionen er enig i, at de aspekter, det aerede medlem naevner, er vigtige. De indgaar rent faktisk i de foranstaltninger, som Kommissionen har identificeret i sin meddelelse med titlen »En politik til forbedring af den kemiske industris konkurrencedygtighed i Europa: en model« ((KOM(96) 187 endelig udg. )), og som skal bidrage til at forbedre den kemiske industris konkurrenceevne.

I den forbindelse tager Kommissionen hensyn til Europa-Parlamentets betaenkning om den paagaeldende meddelelse, som vedtoges paa plenarmoedet den 13. marts 1997, samt til konklusionerne af raadsmoedet (industriministrene) den 14. november 1996 og Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse den 31. oktober 1996.

Kommissionen er ligeledes klar over, at et samarbejde mellem industrien, arbejdstagerne, forskningsinstitutionerne og andre parter inden for den kemiske sektor, er af vaesentlig betydning. Den har allerede sikret sig og vil fortsat sikre sig, at disse forskellige parter deltager i opfoelgningen af meddelelsen, navnlig i de arbejdsgrupper, der er nedsat med henblik paa udviklingen af de forskellige foranstaltninger. Grupperne vedroerende det indre marked, miljoeaspekter, forskning og udvikling og industrielt samarbejde med tredjelande daekker de aspekter, det aerede medlem har bragt paa bane.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0796/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner

Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost A-3041 (Stoette til internationale, ikke-statslige organisationer, der arbejder for indfoerelse af en international strafferetlig jurisdiktion) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (11. april 1997)

Kommissionen soeger at sikre den stoerst mulige gennemskuelighed i anvendelsen af Faellesskabets budget som helhed og af de finansielle instrumenter, der har direkte tilknytning til menneskerettighederne, i saerdeleshed.

For saa vidt angaar budgetpost A-3041, fremlaegges der specifikke oplysninger. Ved udgangen af hvert regnskabsaar tilsendes Parlamentets formand og formanden for det beroerte parlamentariske udvalg en rapport om anvendelsen af denne budgetpost ledsaget af en komplet fortegnelse over de foreninger, ikke-statslige organisationer (NGO'er) og andre institutioner, der har modtaget stoette, med angivelse af de noejagtige stoettebeloeb. Endvidere har Kommissionen i aarets loeb fremlagt en meddelelse med en rapport om anvendelsen af samtlige de budgetposter, der vedroerer menneskerettighederne.

De oplysninger, det aerede medlem anmoder om, er til raadighed i ovennaevnte dokumentation.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0645/97 af W.G. van Velzen (PPE) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Gasdirektiv

I det foreslaaede gasdirektiv er kombineret produktion en proces, hvorved der paa en effektiv maade kan stilles gas til raadighed for forskellige brugere. Desuden er kombineret produktion mindre skadelig for miljoeet end andre processer. Kilden til kombinerede produktionssystemer er naturligvis gas.

Som led i Kommissionens og ogsaa det nederlandske formandskabs bestraebelser for at liberalisere gasmarkedet er det vigtigt at faa klarlagt, i hvor hoej grad dette marked liberaliseres, og om fordelene ved en saadan liberalisering ogsaa kommer kombinerede produktionssystemer til gode.

Mit spoergsmaal til det kompetente kommissionsmedlem lyder derfor:

Hvornaar offentliggoer Kommissionen meddelelsen om strategien for kombineret produktion, idet det nederlandske formandskab har angivet, at kombineret produktion vil blive opfoert paa dagsordenen for den kommende samling i Raadet (energi), hvis meddelelsen offentliggoeres i rette tid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (15. april 1997)

I hvidbogen om energipolitik ((KOM(95) 682. )) er det anfoert, at Kommissionen vil fremsaette forslag om en strategi til fremme af kombineret varme- og kraftproduktion samt fjernvarmesystemer i Faellesskabet. Meddelelsen om kombineret varme-/kraftudvinding vil blive forelagt senest i loebet af indevaerende kalenderaars sidste halvdel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 818/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. EU-støtte til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0170



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0818/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B7-321 (Rehabiliteringsprogrammer i det sydlige Afrika) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger, ikke-statslige organisationer eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (25. marts 1997) >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1362/97 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Vold i skolen

Det nederlandske formandskab afholdt for nylig i samarbejde med Europa-Kommissionen den foerste faellesskabskonference om vold i skolen, »Mere sikkerhed i skolen«. I konferencen deltog omkring 50 eksperter, hoejtstaaende embedsmaend fra EU's medlemsstater (undtagen Luxembourg) og fra Kommissionen samt repraesentanter for diverse europaeiske organisationer.

Hvad er de vigtigste konklusioner, man naaede frem til med afholdelsen af denne konference, og hvilke retningslinjer overvejer man at foelge paa faellesskabsplan for at stoppe volden i skolen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (20. maj 1997)

Paa konferencen naaede man frem til at klarlaegge de faelles aspekter, der er interessante for alle medlemsstaterne, og til at foreslaa aktionsomraader for det europaeiske samarbejde inden for uddannelse. Som det naevnes i konferencens endelige rapport, omhandlede konklusionerne foelgende punkter:

1. Det har vist sig, at det er noedvendigt at strukturere og uddybe indsamling, udveksling og formidling af informationer, baade om den politik, der foeres, om praksis i uddannelsessystemerne og om forskningen i medlemsstaterne;

2. Der skal paa tvaers af graenserne udfoeres en raekke pilotprojekter, der skal tage udgangspunkt i allerede eksisterende aktioner paa nationalt plan og involvere forskellige aktoerer fra uddannelses- og undervisningssektoren, fra skolernes direktioner og fra foraeldre- og elevgrupper. Disse projekter skal vedroere udbedring og forebygning og kan koncentreres om spoergsmaal som reducering og forebygning af volden i skolerne, udvikling af en tilstraekkelig begrebsmaessig ramme, ivaerksaettelse af konkrete aktioner i skolerne og fremme af tvaerfaglige metoder;

3. En ekspertgruppe fra medlemslandene kunne bidrage til ivaerksaettelse af pilotprojekter paa tvaers af graenserne og vaere med til at definere en ramme for projekter, der ivaerksaettes af medlemslandene med stoette fra Kommissionen;

4. De eksisterende aktiviteter til fremme af sikkerheden i skolerne boer videreudvikles og styrkes og drage fordel af stoette fra EU-programmer saasom Socrates.

Efter konferencen vil konklusioner vedroerende sikkerhed i skolerne blive forelagt Raadet paa dets moede af 26. juni 1997 med henblik paa vedtagelse.

Desuden er en ad hoc-arbejdsgruppe bestaaende af repraesentanter fra medlemsstaterne, foraeldreforeninger og laerer- og elevforeninger blevet oprettet paa foranledning af Kommissionen. Den skal assistere Kommissionen og medlemsstaterne ved ivaerksaettelse af pilotprojekter paa tvaers af graenserne inden for omraadet vold i skolerne og med hensyn til udveksling af informationer og erfaringer. Projekterne skal stoettes indenfor rammen af generelle samarbejdsaktioner vedroerende uddannelse (budgetpost B3-1000) og boer paabegyndes i loebet af indevaerende aar.