ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0112/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (30. januar 1998)

Om: Graekenlands fritagelse fra forbudet mod anvendelse af visse former for indvolde

Med Kommissionens beslutning 97/534/EF ((EFT L 216 af 8.8.1997, s. 95. )), aendret ved Kommissionens beslutning 97/866/EF ((EFT L 351 af 23.12.1997, s. 69. )), forbydes anvendelsen af risikomateriale med hensyn til overfoerbare spongiforme encephalopatier fra 1. april 1998.

I henhold til denne beslutning forbydes det ogsaa i Graekenland at anvende visse indvolde fra baade faar, geder og kvaeg, selvom Graekenland ikke betragtes som et land med forekomster af overfoerbare spongiforme encephalopatier, og selvom der ikke er konstateret tilfaelde af sygdommen paa graesk territorium.

Da dette forbud ogsaa gaelder for Graekenland, vil det ramme de traditionelle spisevaner, som er en del af den lokale og nationale kultur. Til visse af de traditionelle spiser anvendes der lokale spaedlam og gedekid, til hvis opfodring der imidlertid ikke er anvendt benmel, som er med til at overfoere denne rystesyge. Vil Kommissionen derfor undersoege, om Graekenland under disse haarde betingelser kan udelukkes fra ivaerksaettelsen af ovennaevnte beslutning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (31. marts 1998)

Den 25. februar 1998 godkendte Kommissionen et forslag om aendring af Kommissionens beslutning 97/534/EF af 30. juli 1997. I henhold til forslaget kraeves det, at der sker fjernelse af risikomateriale i medlemsstater med bovin spongiform encephalopati. Dette skal ske paa baggrund af videnskabelig raadgivning om forekomsten af overfoerbar spongiform encephalopati i hver enkelt medlemsstat.

Under det seneste moede i Den Staaende Veterinaerkomité opfordrede Kommissionen medlemsstaterne til at indsende en komplet redegoerelse for situationen med hensyn til overfoerbar encephalopati.

Der sendes en kopi af en pressemeddelelse direkte til det aerede medlem og Parlamentets sekretariat.

Paa landbrugsministrenes raadsmoede, der fandt sted 16.-17. marts 1998, afvistes Kommissionens forslag. Samtidigt opfordrede Raadet Kommissionen til at udskyde beslutning 97/534/EF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0364/98 af Fernando Fernández Martín (PPE) til Raadet (19. februar 1998)

Om: Forslag til forordning om jobskabelse og stoette til smaa virksomheder og mikrovirksomheder i Maghreb-landene

Forslaget til forordning om jobskabelse og stoette til smaa virksomheder og mikrovirksomheder i Maghreb-landene (COM(94)0289) ((EFT C 214 af 4.8.1994, s. 26. )) blev forelagt for Europa-Parlamentet i august 1994. Forslaget indebaerer anvendelse af samarbejdsproceduren, og Parlamentet afgav derfor udtalelse under foerstebehandlingen den 28. oktober 1994, hvorefter det forelagde sit aendrede forslag for Kommissionen den 22. december 1994. Siden har man afventet Raadets faelles holdning, som hidtil ikke er blevet fastlagt.

Paa hvilket stade af behandlingen befinder forslaget til forordning sig i Raadet, og hvad er grunden til, at der ikke fastlaegges en faelles holdning?

Hvad er aarsagen til blokeringen?

Kan Raadet udtale sig om, hvornaar det forventer at fastlaegge sin faelles holdning?

Svar (11. maj 1998)

Raadet havde indledt behandlingen af det forslag til forordning, som det aerede parlamentsmedlem henviser til i sin forespoergsel, men Raadet har ikke afsluttet behandlingen af dette udkast til forordning, da det ikke laengere er relevant.

Paa baggrund af konklusionerne fra Det Europaeiske Raad paa Korfu og i Essen om prioriteringen af Middelhavsomraadets strategiske betydning og etableringen af et Euro-Middelhavs-partnerskab, der vil modtage en vaesentlig finansiel stoette, har Kommissionen med MEDA-forordningen forelagt en ny form for finansielt partnerskab. Denne forordning blev vedtaget af Raadet, efter at Europa-Parlamentet var blevet hoert to gange.

I sit oprindelige forslag havde Kommissionen i betragtningerne udtrykkeligt henvist til det forslag, det aerede parlamentsmedlem naevner, samt til andre raadsforordninger vedroerende finansielt samarbejde med Middelhavslandene for at goere opmaerksom paa, at det nye udkast til forordning traadte i stedet for disse.

I bilag II i MEDA-forordningen gives der nemlig en definition af maalsaetningerne og gennemfoerelsesbestemmelserne for stoetten, og der fastsaettes foranstaltninger med henblik paa stoette til smaa og mellemstore virksomheder i Middelhavslandene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0232/98 af Antonios Trakatellis (PPE) og Giorgos Dimitrakopoulos (PPE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Nedskaering i udgifterne til den faelles landbrugspolitik og vedtagelse af foranstaltninger til modernisering af landbruget

Paa baggrund af den omfattende revision af den faelles landbrugspolitik og de udfordringer, som denne vil blive stillet over for i EU i fremtiden, hvilket Kommissionen har beskrevet i »Agenda 2000«, bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvilke beloeb blev der stillet til raadighed til daekning af udgifterne til den faelles landbrugspolitik og til strukturinterventioner inden for landbrug og kvaegopdraet i maal 1-regioner fra regionalfondene for perioden 1992-1997 pr. aar og pr. medlemsstat?

2. Hvor stor er den procentuelle nedskaering af udgifterne under EUGFL, Garantisektionen, og hvor stort et beloeb er der tale om i ecu sammenlignet med de samlede budgetter for perioden 1992-1997 pr. aar og pr. medlemsstat?

3. Hvorledes var tendensen i forbindelse med udgifterne under EUGFL, Udviklingssektionen, (procentsats og beloeb) sammenlignet med de samlede udgifter under EUGFL og sammenlignet med de samlede budgetter for perioden 1992-1997 pr. aar og pr. medlemsstat?

4. Hvilke foranstaltninger vedroerende modernisering, strukturinterventioner og programmer traf Kommissionen i forbindelse med den faelles landbrugspolitik, og hvilke beloeb blev der stillet til raadighed i forbindelse med gennemfoerelsen heraf fra budgetterne for perioden 1992-1997 pr. aar og pr. medlemsstat?

5. Hvilke foranstaltninger og programmer blev der vedtaget for unge landmaend og i forbindelse med indfoerelsen af nye teknologier i landbrugs- og kvaegdriftssektoren, og hvilke beloeb blev der stillet til raadighed i perioden 1992-1997 pr. aar og pr. medlemsstat?

6. Er der en forbindelse i absolutte ecu-beloeb mellem nedskaeringen af landbrugsudgifterne under EUGFL, Garantisektionen, og udviklingen af foranstaltninger med henblik paa modernisering og intervention inden for landbruget for perioden 1992-1997 pr. aar og pr. medlemsstat?

7. Hvilke konkrete foranstaltninger vil der blive truffet for at overvaage det fortsatte fald i landbrugsindtaegterne, og hvilke skridt kan der tages for at sikre udviklingen af et moderne, konkurrencedygtigt og selvforsynende landbrug i EU, som staar over for udfordringer i form af den internationale konkurrence og den kommende udvidelse af EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. marts 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0023/98 af Francis Decourrière (PPE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Samlet programmeringsdokument for maal 1, Frankrig, Hainaut - Foranstaltninger vedroerende industriaffald, omraade 4, underomraade 4, foranstaltninger 15-1

Jeg har gentagne gange lagt maerke til vanskelighederne ved at finansiere projekter vedroerende andre materialer end industriaffald, hvilket begrundes med, at saadanne materialer ikke er stoetteberettigede.

Kan Kommissionen oplyse,

1. om ikke behandlingsanlaeg for

- hospitalsaffald

- biologisk affald

- husholdningsaffald

kan vaere stoetteberettiget under foranstaltningen vedroerende industriaffald, omraade 4, underomraade 4, foranstaltninger 15-1?

2. om den agter at udvide de stoetteberettigede projekter til at omfatte saadanne anlaeg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (17. februar 1998)

Spoergsmaalet vedroerer de vanskeligheder, som vil kunne opstaa for visse ikke-industrielle projekter vedroerende behandling af industriaffald inden for rammerne af det samlede programmeringsdokument for maal 1 i Nord-Pas-de-Calais.

Det er nyttigt at erindre, at Kommissionen inden for rammerne af de regionalpolitiske foranstaltninger isaer oensker at prioritere dels behandlingen af industriaffald, dels oprettelsen og udviklingen af virksomheder, bl.a. smaa og mellemstore virksomheder, i miljoesektoren. Dette er aarsagen til, at der ikke i det samlede programmeringsdokument for maal 1 er fastsat medfinansiering af enheder til behandling af ikke-industrielt affald og kollektive rensningsanlaeg. En eventuel aendring af det paagaeldende programmeringsdokument i en saadan retning ville faa betydelige finansielle virkninger og indebaere en strategiaendring, som burde evalueres inden for rammerne af partnerskabet.

Til gengaeld boer der kunne stoettes oprettelsen af anlaeg til behandling eller genvinding af affald, isaer hvis disse anlaeg anvender ny teknologi. Der findes i det samlede programmeringsdokument foranstaltninger vedroerende stoette til investeringer i virksomheder og til indfoerelsen af rene, energibesparende teknologier. De boer kunne bringes i anvendelse og om noedvendigt tilpasses til de omtalte behov.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0056/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Pakkerejser til foldboldfans

Undertegnede har erfaret, at Leicester City Football Club kun ville saelge billetter til sin kamp mod Atletico Madrid den 16. september 1997 i forbindelse med en pakkerejse.

I betragtning af Kommissionens svar paa en af mine tidligere forespoergsler om dette emne (P-3480/95 ((EFT C 137 af 8.5.1996, s. 14. )) mener Kommissionen da ikke, at Leicester City Football Club naesten med sikkerhed overtraeder EU's konkurrenceregler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (10. marts 1998)

Det aerede medlem henleder Kommissionens opmaerksomhed paa Leicester City-fodboldklubbens fremgangsmaade i forbindelse med dennes udekamp mod Atletico Madrid som led i Europa-mesterskaberne i fodbold i Madrid den 16. september 1997. Det haevdes, at klubben kun solgte billetter til kampen som del af en pakkerejse.

Det aerede medlem mener, at klubbens fremgangsmaade paa baggrund af et tidligere svar fra Kommissionen paa skriftlig forespoergsel P-3480/95 er i strid med EF-traktatens konkurrenceregler.

I ovennaevnte svar henviste Kommissionen til sin beslutning af 27. oktober 1992 om salg af billetter til verdensmesterskaberne i fodbold i 1990 ((EFT L 326 af 12.11.1992. )). I det tilfaelde fik en enkelt rejsearrangoer af tilrettelaegningskomitéen eneret paa salg af billetter som del af en pakkerejse. Alle billetter blev solgt paa den betingelse, at de ikke blev videresolgt til rejsebureauer. Denne aftale fandt Kommissionen var i strid med EF-traktatens artikel 85, stk. 1.

For saa vidt angaar den nye forespoergsel vedroerende fremgangsmaaderne og disses forenelighed med EF-traktatens konkurrenceregler maa det imidlertid paapeges, at en forudsaetning for at anvende konkurrencereglerne er, at samhandelen mellem medlemsstater paavirkes eller vil kunne paavirkes af den paagaeldende aftale eller fremgangsmaade.

I det foreliggende tilfaelde ser det ud til, at billetter til Leicester City-fodboldklubbens kamp mod Atletico Madrid naesten udelukkende var efterspurgt af Leicester City-fodboldklubbens fans eller i hvert fald kun af engelske fans. Efterspoergslen efter billetter til kampen var derfor af rent national eller ligefrem regional eller lokal art, og de eventuelle virkninger for den paagaeldende fremgangsmaade var derfor begraenset til kunder paa det engelske marked.

Det er derfor tvivlsomt, om den paagaeldende praksis paavirkede samhandelen mellem medlemsstater i naevnevaerdig grad.

Og selv om den gjorde, kan den paagaeldende adfaerd vanskeligt anses at udgoere en naevnevaerdig hindring af konkurrencen i henhold til EF's konkurrenceregler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 118/98 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Rådet. Fiskeriaftalen med Marokko - biologisk hvileperiode



EF-Tidende nr. C 196 af 22/06/1998 s. 0117



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0118/98 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Raadet (30. januar 1998) Om: Fiskeriaftalen med Marokko - biologisk hvileperiode Har samtlige fiskeriministre fra alle EU's medlemslande udtrykkeligt godkendt den paataenkte biologiske hvileperiode, som Marokkos regering har vedtaget - hvormed den gaar ud over indholdet i den gaeldende fiskeriaftale Marokko/EU? Svar (30. marts 1998) Svaret paa denne forespoergsel er benaegtende. Paa samlingen den 18.-19. december 1997 orienterede Kommissionen Raadet om de vanskeligheder, der har vaeret med at gennemfoere aftalen med Kongeriget Marokko. Raadet udtrykte staerk bekymring over dette og opfordrede Kommissionen til at fortsaette sin indsats for at sikre de aftalte forpligtelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0019/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Noedvendigheden af at beskytte de data, der er indeholdt i Schengens informationssystem

Ifoelge oplysninger i den europaeiske presse er en tjenestemand i det belgiske politis stoetteenhed blevet arresteret og tilbageholdes af de belgiske myndigheder i Bruxelles. Han anklages for at have udleveret fortrolige oplysninger fra Schengens informationssystem (SIS) til kriminelle kredse, hovedsagelig fra Holland.

I offentliggoerelserne i den europaeiske presse paapeges det, at det ovennaevnte informationssystem omfatter oplysninger vedroerende EU-borgernes race, seksuelle praeferencer, politisk og religioes overbevisning samt sundhedstilstand.

Hvad er Kommissionens officielle holdning i denne sag? Hvordan vil Kommissionen reagere paa disse tungtvejende anklager, som vedroerer de demokratiske friheder og noedvendigheden af at sikre EU-borgernes personlige liv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. marts 1998)

Det tilkommer ikke Kommissionen at udtale sig om de forhold, det aerede medlem omtaler.

Schengen-aftalen er for oejeblikket mellemstatslig, og de europaeiske institutioner har ikke noget direkte ansvar heroverfor.

Med hensyn til beskyttelse af personoplysninger i Schengen-informationssystemet, kan Kommissionen konstatere, at i henhold til Schengen-aftalens artikel 114 og 115 har hver enkelt kontraherende part udpeget en tilsynsmyndighed, der i overensstemmelse med den nationale lovgivning foerer uafhaengigt tilsyn med databasen i den nationale del af Schengen-informationssystemet og kontrollerer, at behandlingen og anvendelsen af de oplysninger, der er optaget i Schengen-informationssystemet ikke kraenker de beroerte personers rettigheder. Enhver person har ret til at anmode tilsynsmyndighederne om at kontrollere de oplysninger i Schengen-informationssystemet, der vedroerer den paagaeldende selv, samt kontrollere, hvilken brug der er gjort af disse oplysninger.

Der er blevet oprettet en faelles tilsynsmyndighed, der foerer tilsyn med Schengen-informationssystemets tekniske stoettefunktion og med, at Schengen-aftalens bestemmelser i forbindelse hermed anvendes korrekt. Den faelles tilsynsmyndighed har ligeledes kompetence til at undersoege de anvendelses- eller fortolkningsproblemer, der maatte opstaa under driften af Schengen-informationssystemet, til at undersoege problemer i forbindelse med de nationale tilsynsmyndigheders uafhaengige kontrol eller udoevelsen af deres ret til at faa adgang til systemet, og til at udarbejde harmoniserede forslag til faelles loesninger af problemer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0299/98 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (17. februar 1998)

Om: Speciel ambassadoer for Asien

1. Kan Raadet oplyse, hvorfor der indtil i dag ikke er taget noget som helst initiativ i forbindelse med overvejelserne om at udnaevne en ambassadoer for det asiatiske omraade?

2. Mener Raadet ikke paa taersklen af det euro-asiatiske topmoede i London, at udnaevnelse af en saerlig EU-ambassadoer paa symbolsk vis vil understrege EU's enhed i forbindelse med krisen i Asien, og som saadan kan medvirke til at imoedegaa denne krises negative virkninger for den oekonomiske situation og beskaeftigelsen, ogsaa i Den Europaeiske Union?

Svar (30. april 1998)

Paa samlingen den 23. februar 1998 droeftede Raadet (almindelige anliggender) Unionens svar paa den finansielle krise i Asien. Formandskabet indvilligede i at overveje at udpege en saerlig repraesentant, som kunne aflaegge besoeg i omraadet for at understrege Europas stoette til de lande, der er ramt af den finansielle krise i Asien.

Paa baggrund af denne droeftelse har formandskabet besluttet at udnaevne Derek Fatchett, viceminister i Udenrigsministeriet med ansvar for Asien, som sin saerlige repraesentant. Derek Fatchett aflagde besoeg i Thailand, Malaysia, Indonesien og Singapore fra den 3. til den 7. marts ledsaget af hr. Cloos, repraesentant for Europa-Kommissionen.

Besoeget var et klart signal om, at Den Europaeiske Union finder det vaesentligt at bidrage til at overvinde krisen i Asien. Det var sigtet at fjerne indtrykket af, at Europa er mindre engageret end f.eks. USA i at afhjaelpe den vanskelige situation, som mange af vore asiatiske partnere er kommet i. Det gav ogsaa mulighed for at goere det klart, at EU oensker at droefte den finansielle krise i Asien paa 2. Asien-Europa-Moede (ASEM 2) i april 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2691/97

af James Provan (PPE) til Kommissionen

(1. september 1997)

Om: Anvendelsen af midler fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling i Sobral, Portugal

Jeg er blevet gjort opmaerksom paa, at der udbetales EU-stoette to gange til folk i Sobral, Porches, Portugal. Én gang i form af stoette til appelsindyrkning paa nyryddet jord og én gang for destruktion af disse nye appelsintraeer, der sker for at skabe plads til en infrastrukturudvikling i form af en ny motorvej - Via Infante de Sagres.

Hvilken kontrol oever Kommissionen med henblik paa at sikre, at nationale myndigheder ikke anvender EFRU-midler fra berettigede projekter til at betale kompensation for jord, som allerede faar EU-stoette af andre aarsager?

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(8. maj 1998)

I mangel af naermere oplysninger (modtagernes navne, de paagaeldende bedrifters noejagtige beliggenhed, hvilket aar stoetten er ydet) kan Kommissionen ikke fastslaa, hvorvidt der er ydet stoette til appelsindyrkning. I den forbindelse boer det imidlertid paapeges, at ethvert eventuelt tilskud var betinget af en forpligtelse til at bevare plantagerne i en periode paa mindst fem aar.

For saa vidt angaar bygningen af afsnit af vejen "Via do Infante de Sagres", Sobral - Algarve, har de portugisiske myndigheder ved skrivelse af 13. marts 1998 bekraeftet, at der ikke er ydet finansieringsbidrag fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling til afsnittene af denne vej. Der kan saaledes ikke vaere tale om en dobbelt EU-finansiering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4191/97 af Rijk van Dam (I-EDN) og Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Kristne mindretals situation i Tyrkiet

Organisationen »Jubilee Campaign« beretter, at den tyrkiske regering har vedtaget at begraense aktiviteterne i de syrisk-ortodokse kirker og tre syrisk-ortodokse klostre i Tur Abdin. Det drejer sig om klostrene Deyr-ul-Zafaran, Mor Gabriel og Mar Yakub van Salah. De munke og nonner, der for oejeblikket bor paa klostrene, kan forblive der, men den tyrkiske regering har i en skrivelse af 6. oktober forbudt dem at undervise i syrisk, at forestaa religioes undervisning, at opfoere nye bygninger, at udfoere reparationer paa bygningerne eller modtage besoegende eller turister.

Disse oplysninger peger i samme retning som tidligere forlydender om problemer med religioese mindretal i det sydoestlige Tyrkiet. Der henvistes allerede dertil i skriftlig forespoergsel E-3660/95 ((EFT C 112 af 17.4.1996, s. 57. )) og E-1424/96 ((EFT C 356 af 25.11.1996, s. 38. )).

1. Kan Kommissionen bekraefte forlydenderne om de syrisk-ortodokse kirker i Tyrkiet, og er den klar over den vanskelig situation, som de kristne mindretal befinder sig i?

2. Deler Kommissionen den opfattelse, at den tyrkiske regerings adfaerd er i strid med artikel 9 i den europaeiske menneskerettighedskonvention og bestemmelserne i den mellem EU og Tyrkiet gaeldende toldaftale?

3. Er Kommissionen rede til at presse paa over for de tyrkiske myndigheder for at faa dem til at ophaeve de begraensende foranstaltninger over for de syrisk-ortodokse kirker og klostre?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (4. februar 1998)

Af de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, fremgaar det, at den tyrkiske indenrigsminister for nylig blev udspurgt af et tyrkisk parlamentsmedlem angaaende det spoergsmaal, som de aerede medlemmer har rejst. I sit svar den 31. december 1997 erklaerede ministeren, at regeringen paa ingen maade har til hensigt at forbyde det syrisk-ortodokse samfunds religioese undervisning eller gribe ind i eller begraense deres religioese aktiviteter.

I alle sine kontakter med de tyrkiske myndigheder laegger Kommissionen staerk vaegt paa at fremfoere, at det er meget vigtigt at forbedre menneskerettighedssituationen og viderefoere demokratiseringsprocessen i Tyrkiet.

Det Europaeiske Raad naevnte paa sit moede i Luxembourg i december 1997, at Tyrkiets forbindelser med EU vil blive styrket i forhold til, om de politiske og oekonomiske reformer, som landet har indledt, bliver viderefoert, navnlig i forbindelse med at faa bragt normer og praksis vedroerende menneskerettighederne paa linje med dem, der er gaeldende i EU. Raadet tilfoejede, at en saadan styrkelse af forbindelserne ogsaa vil afhaenge af, hvordan mindretallene bliver respekteret og beskyttet.