ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0598/00

af Hervé Novelli (PPE-DE) til Kommissionen

(29. februar 2000)

Om: Den franske stats afslag på at udbetale boligydelse til en studerende med den begrundelse, at hendes bopæl skal være på fransk område

Den franske stat afslår at betale en boligydelse til en studerende, der er fransk statsborger og studerende i Belgien, udelukkende med den begrundelse, at hun skulle have bopæl på fransk område for at kunne modtage den.

Denne bestemmelse, som skaber en betydelig diskriminering mellem studerende af samme nationalitet alt efter om de studerer i Frankrig eller i et andet EU-land, er bestemt ikke gunstig for gennemførelsen af et forenet Europa!

Kan Kommissionen oplyse, om sådanne bestemmelser ikke er i modstrid med de forskellige traktater og efterfølgende tekster, som har skabt Europa og bestemmer Europas funktion?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(12. april 2000)

På nuværende tidspunkt har medlemsstaterne i henhold til EF-retten ret til frit og på eget initiativ at beslutte, om statsborgere i deres land, der ønsker at studere i en anden medlemsstat, fortsat skal modtage stipendier eller anden støtte i værtslandet. De har ligeledes ret til frit at træffe beslutning om at yde støtte og stipendier specifikt for at fremme de studerendes mobilitet. Denne beslutning henhører udelukkende under medlemsstaternes beføjelser.

De bestemmelser i fransk ret, som det ærede parlamentsmedlem nævner, udgør bestemt en hindring for de studerendes mobilitet, men til trods herfor udgør de ikke en overtrædelse af EF-retten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0285/00

af Claude Desama (PSE) til Kommissionen

(11. februar 2000)

Om: Foreslået sammenlægning af Worldcom og Sprint

Den foreslåede sammenlægning af Sprint og MCI Worldcom udgør en trussel mod markedet for Internetbackbone-forbindelser i Europa. Tilsammen vil de to operatører indtage en dominerende stilling i USA, som vil gøre det muligt for dem at anvende højere takster over for både operatører og brugere. Det nye fusionerede selskab ville være i stand til at udnytte sin kontrol over afgørende netknudepunkter til at opnå fordele, når det gælder kommutering af Internettrafikken i verden.

Hvorledes agter Kommissionen at reagere på denne situationen, som er skadelig for konkurrencereglerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. marts 2000)

Den 11. januar 2000 blev den anmeldte fusion mellem MCI WorldCom og Sprint anmeldt til Kommissionen, så det kunne undersøges, om den var forenelig med fællesmarkedet. I lighed med den undersøgelse, som Kommissionen foretog i 1998 af fusionen mellem MCI og WorldCom, vil virkningerne af sammenlægningen af henholdsvis Sprint og MCI WorldCom's virksomhed på markedet for Internetbackbone-forbindelser blive undersøgt nøje. Hvis det skulle vise sig, at sammenlægningen vil skabe eller styrke en dominerende stilling på markedet, skal parterne stille passende forslag til at undgå konkurrenceproblemer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0284/00

af Hans-Peter Mayer (PPE-DE) til Kommissionen

(11. februar 2000)

Om: Lighedsprincippet i forbindelse med kriterierne for tildeling af britisk statsborgerskab

Kriterierne for tildeling af britisk statsborgerskab indebærer, at børn af en britisk moder og en udenlandsk fader, som er født før den 1. januar 1983, ikke har ret til britisk statsborgerskab, da statsborgerskabet indtil dette tidspunkt kun fulgte faderen.

Er denne bestemmelse i strid med lighedsprincippet, således som det implicit er forankret i fællesskabsretten?

Ville eventuelle fællesskabsretlige skridt til ændring af bestemmelserne være mulige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(16. marts 2000)

Reglerne om erhvervelse og tab af statsborgerskab henhører udelukkende under hver medlemsstats egen lovgivning.

Det fremgår klart af erklæring nr. 2, der er knyttet til traktaten om Den Europæiske Union, at ... afgøres spørgsmålet om, hvorvidt en person har denne nationalitet, udelukkende under henvisning til den pågældende medlemsstats egen lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0166/00 af Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) og Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen. Virkningerne af statsstøtte til den spanske elsektor.



EF-Tidende nr. 280 E af 03/10/2000 s. 0191 - 0191



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0166/00 af Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) og Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen (31. januar 2000) Om: Virkningerne af statsstøtte til den spanske elsektor Hvordan agter Kommissionen på baggrund af de spanske elselskabers misundelsesværdige situation, idet disse nyder godt af ordningen ved overgang til fri konkurrence, at skabe overensstemmelse mellem udbetaling af støtte for at gøre virksomhederne konkurrencedygtige og økonomiske levedygtighed i de pågældende virksomheder? Vil Kommissionen tage virkningerne af og behovet for statsstøtten og behovet herfor op til vurdering ud fra de konsoliderede virksomheder eller ud fra enkelte aktiver? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (9. marts 2000) Hvis en investering eller kontrakt skal karakteriseres som en strandet omkostning, skal den ifølge Kommissionen blive uøkonomisk på grund af den liberalisering af elektricitetsmarkedet, der etableres som følge af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet(1), ligesom investeringen eller kontrakten også skal påvirke den pågældende virksomheds konkurrencedygtighed i betydeligt omfang. Kommissionen analyserer de strandede omkostninger for hvert enkelt aktiv, inden virkningen bestemmes for de konsoliderede virksomheders konkurrencedygtighed. (1) EFT L 27 af 30.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0797/00

af Lousewies van der Laan (ELDR) til Kommissionen

(16. marts 2000)

Om: Krav til nederlandske statsborgere om tilbagevenden til Nederlandene i forbindelse med pludselige krav om ydelser fra visse typer af kollektive forsikringer

1. Er Kommissionen bekendt med de praktiske virkninger, som kongelig anordning nr. 746 har for nederlandske statsborgere, idet det kræves af dem, at de flytter tilbage til Nederlandene, såfremt de fortsat ønsker ydelser fra visse typer af kollektive forsikringer?

2. Deler Kommissionen den opfattelse, at dette udgør en de facto-begrænsning i den frie bevægelighed for personer i Den Europæiske Union?

3. Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at sikre, at nederlandske statsborgere fortsat kan bo et sted i Den Europæiske Union efter eget valg uden at blive påført urimelige og uforudsete omkostninger som følge af ny lovgivning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(13. april 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-0706/00 fra Bart Staes(1).

(1) Se side 207.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0163/00

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. januar 2000)

Om: Kommissionsmedlemmet Franz Fischlers besøg i Marokko

Den 30. november 1999 udløb fiskeriaftalen med kongeriget Marokko, og den flåde, der drev fiskeri i dette område, måtte indstille sine aktiviteter, hvilket vil få de velkendte socioøkonomiske konsekvenser. 30 af fartøjerne i denne fiskerflåde er portugisiske, beskæftiger ca. 700 fiskere og skaber indirekte over 3000 arbejdspladser, hovedsagelig i de to kommuner Sesimbra og Olhao/Fuzela, der er afhængige af fiskerisektoren. Denne flåde er specialiseret i fiskeri i de marokkanske fiskeriområder og ville have vanskeligt ved at omstille sig.

Ifølge Agence Europe af 18. januar 2000 blev det på et møde mellem kommissær Franz Fischler og den marokkanske statssekretær bekendtgjort, at aftalen ikke ville blive fornyet med den begrundelse, at Den Europæiske Union havde noteret sig, at samarbejdet på grundlag af fangstaktiviteterne er slut, og at man nu ville undersøge andre samarbejdsmuligheder. Kommissionen bedes oplyse følgende:

1. Hvor troværdig er denne pressemeddelelse? Udelukker Kommissionen muligheden af, at aftalen bliver fornyet?

2. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen hidtil truffet i lyset af, at flåden har indstillet sine aktiviteter på grund af aftalens udløb?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. februar 2000)

Kommissionen kan bekræfte, at den er i kontakt med de marokkanske myndigheder for at undersøge alle muligheder for sammen med Marokko eventuelt at etablere et partnerskab på fiskeriområdet, som er til fordel for begge parter.

Kommissionen fastholder det standpunkt, som den har givet udtryk for de seneste måneder, og som først og fremmest er baseret på det forhandlingsmandat, Rådet godkendte den 15. oktober 1999.

Kommissionen har allerede godkendt foranstaltninger for finansiel støtte til redere og besætninger, som berøres af, at fiskeriaftalen med Marokko ikke fornys. Disse foranstaltninger vil fra den 1. januar 2000 blive finansieret via Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) som led i programmerne for Spanien og Portugal for perioden 2000-2006 og på de betingelser, der er fastsat i den ny FIUF-forordning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0144/00

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Rådet

(20. januar 2000)

Om: Forlængelse af den europæiske våbenembargo mod Indonesien

1. Kan Rådet bekræfte, at våbenembargoen mod Indonesien udløber den 17. januar 2000, og at det på grund af den optimisme, der indtil for kort tid siden herskede med hensyn til Indonesiens fremtid, ikke var planlagt at forlænge denne embargo?

2. Kan Rådet huske skrivelsen af 27. november 1999 fra Nobel-pristageren José Ramos Horta fra Østtimor til de europæiske regeringer og parlamenter, hvori det hed, at han på trods af, at han havde tilskyndet til, at alle økonomiske og finansielle sanktioner mod Indonesien blev ophævet, ikke var af den opfattelse, at det var det rette tidspunkt for en ophævelse af våbenembargoen. Det sidste, som Indonesien nu havde brug for, var våben. Salg af våben til den indonesiske hær (TNT) ville være et forkert signal. Horta håbede, at den grådighed og ansvarsløshed, som havde præget den politik, der blev ført i visse lande, som havde solgt våben til Indonesien, hørte fortiden til.

3. Er Rådet enig i, at den rolle, som den indonesiske hær har spillet efter den folkeafstemning, som resulterede i uafhængighed for Østtimor, og i forbindelse med kampen mellem kristne og muslimer på Molukkerne og ved undertrykkelsen af den modstand, som befolkningen i Atjeh har ydet i mange år, kan ses som et forsøg på at skærpe modsætningerne mellem befolkningsgrupperne og som en yderligere trussel mod den fortsatte eksistens af den demokratiske regeringsform, der blev indført i Indonesien i 1999? Er Rådet også enig i, at det er vigtigt at mindske denne trussel så meget som muligt?

4. Er Rådet rede til senest at træffe en afgørelse på sit møde den 24. januar 2000 om en forlængelse af våbenembargoen, således at virksomhederne Hollandse Signaal Apparaten i Nederlandene og Thomson CSF i Frankrig får mulighed for at afstå fra leveringen den 1. februar 2000 af det udstyr, som Indonesien tidligere har afgivet ordre på, uden at de anklages for kontraktbrud?

Svar

(13. marts 2000)

De restriktioner over for den tidligere indonesiske regering, der blev indført i september 1999, udløb ganske rigtigt den 17. januar 2000. De blev ikke fornyet. EU noterede dog, at EU i sin politik med hensyn til våbeneksport nøje ville følge sin adfærdskodeks på dette område. EU delte også det ærede medlems bekymring over de rystende voldshandlinger i Molukkerne, den fortsatte

konflikt i Aceh og den spændte situation i Irian Jaya. EU er fast besluttet på at støtte den nye demokratisk valgte indonesiske regerings bestræbelser på at styrke demokratiet, reformere militæret og retsvæsenet, genoprette landets økonomiske vitalitet og løse de interne konflikter gennem dialog i stedet for magt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0006/00

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(19. januar 2000)

Om: Kommissionsformand Romano Prodis kendthed

Er det sandt, at det fransksprogede belgiske fjernsyn (RTBF), da Europa-Kommissionens formand Romano Prodi ankom til det kongelige bryllup den 4. december 1999, præsenterede ham som Portugals ministerpræsident?

Hvad agter Kommissionen i bekræftende fald at gøre, for at det belgiske fjernsyn i fremtiden skal kunne genkende Kommissionens formand?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(11. februar 2000)

Det er korrekt, at kommentatoren fra det belgiske fjernsyn RTBF ved kommissionsformand Prodis ankomst til katedralen til den belgiske kronprins' bryllup den 4. december 1999 præsenterede ham som Portugals præsident (og ikke ministerpræsident).

Kommissionen er ikke af den opfattelse, at den lapsus, som det ærede medlem refererer til, og som i øvrigt hurtigt blev rettet, udgør nogen alvorlig fejltagelse. Det belgiske tv viste desuden efterfølgende nogle billeder af kommissionsformanden, der sad ved æresbordet ikke langt fra det belgiske kongepar og kronprinsparret.

Kommissionen bestræber sig på at udvikle en kommunikationspolitik baseret på gennemsigtighed og borgernes ret til at blive informeret om Fællesskabets institutioner og Unionens politikker. Det sker i fuldt samarbejde med Europa-Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0056/00

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(18. januar 2000)

Om: Valget af kulturelle og etniske kategorier på spørgeskema vedrørende lige muligheder

Hvad er Kommissionens syn på indholdet af det spørgeskema til Vurdering af politikken for lige muligheder, som for nylig blev omdelt af den europæiske afdeling af et stort politisk parti, der anvendte følgende kategorier for kulturel og etnisk oprindelse efter anbefaling fra den britiske kommission for racelighed: hvid, sort Vestindien, sort Afrika, sort andet, inder, irer, pakistaner, bangladesher, kineser, asiat, andet. Hvorfor er der en særlig kategori for irere, når der samtidig er en kategori for hvide (mens ingen andre EU-medlemsstater er skønnet tilstrækkelig anderledes til at få deres egen kategori)? Er det overhovedet lovligt at kræve, at borgere fra Irland skal opføre sig selv som anderledes på et sådant spørgeskema?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(17. februar 2000)

Som det ærede medlem vil være klar over, er valget af kulturelle og etniske kategorier på formularer om lige muligheder ikke i sig selv et emne i fællesskabslovgivningen. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger(1) forbyder dog udtrykkelig behandling af personoplysninger om racemæssig eller etnisk baggrund, politisk, religiøs eller filosofisk overbevisning, fagforeningsmæssigt tilhørsforhold og oplysninger om helbredsforhold og seksuelle forhold. Dette forbud finder ikke anvendelse under visse nærmere angivne omstændigheder, herunder når den pågældende giver sit samtykke.

Med forbehold af de betingelser, der fremgår af det nævnte direktiv, er det Kommissionens opfattelse, at indsamling af statistiske oplysninger om forskelsbehandling i forbindelse med race eller etnisk oprindelse, hvad enten denne forskelsbehandling er bevist eller påstås at finde sted, kan være et nyttigt bidrag til at sikre ligebehandling og lige muligheder. Det forslag til Rådets beslutning om et Fællesskabs-handlingsprogram til bekæmpelse af forskelsbehandling (2001-2006), som Kommissionen vedtog den 25. november 1999(2), omfatter et afsnit om indsamling og analyse af data vedrørende forskelsbehandling på grund af de elementer, programmet dækker, herunder race og etnisk oprindelse.

I spørgsmålet om de særlige kategorier, der anvendes i sådanne undersøgelser, er det Kommissionens opfattelse, at dette bør overlades til de berørte medlemsstater, eftersom der findes forskellige etniske mindretalsgrupper i de forskellige medlemsstater. Kommissionen kan under ingen omstændigheder kommentere de valg, der foretages i politiske partiers interne dokumenter.

(1) EFT L 281 af 23.11.1995.

(2) KOM(1999) 567 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2559/99

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(11. januar 2000)

Om: Skibsflag

Kommissionen bedes oplyse det vigtigste kriterium i hver enkelt medlemsstat for accept af, at et skib kan sejle under dens flag. Kan Kommissionen bekræfte, at både Grækenland og Italien (og måske andre medlemsstater) som eneste kriterium har beskæftigelse af deres egne statsborgere? Mener Kommissionen, at dette er foreneligt med bestemmelserne om ikke-forskelsbehandling og fri bevægelighed for arbejdskraft for unionsborgere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(9. marts 2000)

De vigtigste kriterier eller krav, som en medlemsstat stiller inden den accepterer at et fartøj sejler under dens flag vedrører fartøjets ejerforhold og administration, dets tekniske eller sikkerhedsmæssige specifikationer, og kaptajnens og førstestyrmandens nationalitet. Kravene er imidlertid ikke harmoniseret på fællesskabsplan og varierer betydeligt fra en medlemsstat til en anden. Hvad angår skibets ejerforhold og administration kræver de fleste medlemstaters lovgivning om skibsregistrering, at mindst en bestemt andel (som regel 50 %) af skibet ejes af EU-statsborgere eller EU-selskaber, og at fartøjet administreres fra deres territorium. Nogle medlemsstater kræver, at fartøjets tekniske eller sikkerhedsmæssige specifikationer noteres i registeret og andre kræver, at fartøjet opfylder visse krav, f.eks. aldersbegrænsning på visse skibstyper, for at de kan optages i registeret. Endelig kræver de fleste medlemsstater, at kaptajnen og førstestyrmanden på det fartøj, der skal optages i deres registre, er statsborgere i den pågældende medlemsstat. Dette krav stemmer overens med fællesskabslovgivningen, da det ifølge international ret er flagstaten, der skal udøve offentlig myndighed over for de skibe, der optages i dens register og som den giver retten til at føre dens flag, og denne myndighed udøves gennem kaptajnen eller førstestyrmanden. Det er ligeledes kaptajnen, der udøver offentlig myndighed ombord på skibet, og dette må nødvendigvis foretages af en person, der er statsborger i skibets flagstat.

I henhold til ovenstående, kræver græsk og italiensk lovgivning, at kaptajnen og førstestyrmanden på skibe, der sejler under deres flag, er hhv. græske eller italienske statsborgere. Kommissionen kan desuden bekræfte, at begge medlemsstater kræver, at resten af besætningen er EU-statsborgere og ikke græske eller italienske statsborgere. Dette krav er ligeledes overensstemmende med fællesskabslovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2672/99

af Jürgen Zimmerling (PPE-DE) til Kommissionen

(12. januar 2000)

Om: Mål 2-støtte

Den 24.11.1999 traf Kommissionen afgørelse om, hvilke vesttyske regioner der vil modtage EU-støtte i den nye støtteperiode 2000-2006. Det nye tyske mål 2-område omfatter for Nordrhein-Westfalens vedkommende dele af Ruhrområdet.

1. Hvilke mål i Ruhrområdet har forbundsregeringen foreslået som støtteberettigede?

2. Hvilke dele af Ruhrområdet vil modtage støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(14. februar 2000)

Den 15. september 1999 indsendte det tyske forbundsministerium for økonomi et antageligt forslag til en mål 2-liste for perioden 2000-2006. På grundlag af dette forslag og reglerne i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999(1) traf Kommissionen den 24. november 1999 en principbeslutning om den tyske mål 2-liste. Kommissionen har efterfølgende konsulteret de berørte udvalg og træffer den endelige beslutning om støtteberettigelse inden for den nærmeste fremtid.

Hvad angår de nye mål 2-områder i Nordrhein-Westfalen, er der kun foretaget en mindre ændring af det tyske forslag af 15. september 1999, og dette er sket på Kommissionens foranledning: Kommissionen mente ikke, at et lille isoleret område i byen Bochum med 235 indbyggere, som oprindeligt var blevet foreslået af de tyske myndigheder, var betydeligt nok. De tyske myndigheder trak derfor deres forslag for dette område tilbage.

Den nye mål 2-liste for Nordrhein-Westfalen kommer til at omfatte dele af byerne Duisburg, Krefeld, Oberhausen, Gelsenkirchen, Bottrop, Dortmund, Hamm, Bochum, og Herne samt dele af kredsene Wesel, Recklinghausen, Unna, Warendorf, Ennepe-Ruhr og Heinsberg. Den støtteberettigede befolkning under mål 2 i Nordrhein-Westfalen er på 2 888 229 indbyggere. Den detaljerede liste over støtteberettigede områder under mål 2 vil blive sendt direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets generalsekretariat. Selvom Ruhrområdet ikke er omfattet af Kommissionens NUTS-klassifikation, er det berettiget at sige, at mål 2-listen for Nordrhein-Westfalen kommer til at omfatte en betydelig del af Ruhrområdet og dets befolkning.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2404/99

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Anvendelse af bevillingerne til fællesskabsinitiativet RETEX

Under sidste fællesskabsstøtteramme (1993-1999) modtog Portugal støtte fra fællesskabsinitiativet RETEX for områder, der er stærkt afhængige af tekstil- og beklædningssektoren.

- Hvilke bevillinger er tildelt Portugal og de øvrige medlemsstater via RETEX, og hvilke beløb er konkret overført til medlemsstaterne i perioden 1993-1999?

- Hvilke RETEX-projekter er finansieret i Portugal i samme periode? For hvilke beløb og af hvilken varighed?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(7. april 2000)

I programmeringsperioden 1994-1999 fik de enkelte medlemsstater henholdsvis tildelt og udbetalt følgende beløb i forbindelse med EU-initiativet RETEX:

>TABELPOSITION>

Hvad angår Portugal, fik landet i 1993 bevilget et ekstrabeløb på 30 mio. EUR som led i nævnte initiativ. Hele dette beløb er allerede udbetalt.

En liste over de projekter, som i Portugal medfinansieres under det pågældende initiativ, vil blive fremsendt til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets Generalsekretariat.