SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3267/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. oktober 1998)

Om: En undersoegelse foretaget af Det Europaeiske Observationsorgan for Beskaeftigelse

Ifoelge en undersoegelse foretaget af Det Europaeiske Observationsorgan for Beskaeftigelse udgoer arbejdsloeshedsprocenten i Graekenland 13,2 %. Dette tal afviger fra de tal, som er offentliggjort af Den Graeske Styrelse for Beskaeftigelse af Arbejdskraften (10 %) og af det graeske Statistiske Kontor (10,3 %). I betragtning af, at en raekke EUROSTAT-dokumenter om arbejdsloesheden ikke indeholder oplysninger om Graekenland, bedes Kommissionen fremlaegge konklusionerne fra ovennaevnte undersoegelse, navnlig for saa vidt angaar langtidsledige unge (problemets omfang, mulighederne for at finde beskaeftigelse osv.). Offentliggoerelsen af denne undersoegelse har skabt sensation i Graekenland, da den tilsyneladende paaviser en arbejdsloeshedsprocent, som ligger ca. 30 % over det hidtil antagne, og Kommissionen bedes bekraefte, at den kan garantere rigtigheden af tallene, og oplyse, om tallene er udtryk for den reelle udvikling i arbejdsloesheden i Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(10. december 1998)

Det aerede parlamentsmedlem refererer til en artikel i bulletinen "Trends" nr. 30, der blev udgivet af Det Europaeiske Observationsorgan for Beskaeftigelse i sommeren 1998. Denne udgave undersoeger grupper af befolkningen, der ikke rubriceres som ledige ifoelge de nuvaerende internationale definitioner. Disse grupper omfatter eksempelvis personer, der deltager i beskaeftigelsesprojekter, personer, der arbejder faerre timer, end de oensker (synlig underbeskaeftigelse), personer, der af oekonomiske aarsager arbejder mindre end normalt, og personer, der oensker arbejde, men ikke er aktivt jobsoegende, fordi de ikke mener, at der er ledige jobs ("desillusionerede arbejdstagere").

Procentsatsen paa 13,2 %, der er citeret i forespoergslen, er en "samlet arbejdsloeshedsindikator" for Graekenland, der fremkommer ved at sammenlaegge procentsatserne for de fire ovennaevnte grupper (henholdsvis 0,9 %, 0,8 %, 0,8 % og 0,4 % af arbejdsstyrken) til satsen 10,3 %, der blev oplyst som arbejdsloeshedsprocenten for 1996 af det graeske statistiske kontor (hvilket overstiger de 9,6 %, Kommissionen offentliggjorde, og skyldes forskelle i definitioner, hvilket diskuteres i artiklen). Sammenlaegger man de tilsvarende procentsatser for de andre medlemsstater, kommer man naturligvis frem til satser, der er hoejere end de officielle arbejdsloeshedsprocenter.

Artiklen kaster lys over en raekke vigtige emner, der vedroerer arbejdsloeshed, blandt hvilke kan naevnes problemet med at faa unge uden erhvervserfaring sluset ind paa arbejdsmarkedet og det voksende problem med at finde beskaeftigelse til personer, som har vaeret uden job i en laengere periode. Disse emner svarer i alt vaesentligt til den analyse, der fremlaegges i andre publikationer, der er produceret paa Kommissionens vegne saasom den aarlige beretning "Beskaeftigelsen i Europa".

Kommissionen hilser al forskning velkommen, der i lighed med denne artikel bidrager til en bedre forstaaelse af arbejdsmarkedsforhold. I Kommissionens egen publikation over arbejdsmarkedstal foreslaas det at fortsaette med at foelge de definitioner, der er blevet offentliggjort af Det Internationale Arbejdsbureau (IAB), der er anerkendt af alle medlemsstater.