ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/549

(2004/C 84 E/0626)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0205/04

af Mario Borghezio (Nl) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om: Beskyttelse af de små og mellemstore virksomheder mod multinationale selskaber — sagen om Fordforhandlere i Italien

Ford Italien har i de sidste år ført en økonomisk kurs, hvis sigte er at rense ud i de største forhandlere og samle dem under direkte kontrol af andre selskaber, som er oprettet via stråmænd. Dette har medført store vanskeligheder for de hidtidige forhandlere og ført til, at mange små og mellemstore virksomheder forsætligt er blevet udelukket fra markedet.

Er det ikke Kommissionens opfattelse, at det multinationale selskab Ford har opført sig bedragerisk over for sine forhandlere og skader de muligheder, som branchens små og mellemstore virksomheder har for frit at konkurrere og følgelig også forbrugernes interesser, når Ford på uhæderlig vis skaber illoyal konkurrence fra firmaer, som kun tilsyneladende er uafhængige af moderfirmaet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(15. marts 2004)

I lighed med andre leverandører kan bilproducenter generelt frit distribuere deres produkter, som de vil, forudsat at deres distributionssystem ikke overtræder EF-traktatens artikel 81 eller 82. De kan derfor vælge at distribuere deres produkter gennem egne forhandlere eller gennem bilforhandlere, der kommercielt er uafhængige.

Ford anvender på nuværende tidspunkt et kvalitativt selektivt distributionssystem i Italien. Kvantitativ udvælgelse gør det muligt for bilproducenten at mindske antallet af forhandlere i netværket, så længe det kontraktmæssigt fastsatte opsigelsesvarsel respekteres. Som det fremgår af Kommissionens forordning nr. 1400/2002 (1), er et sådant system tilladt i medfør af EF-traktatens artikel 81, forudsat at den pågældende aftale ikke indeholder nogen af de alvorlige konkurrencemæssige begrænsninger, der er omhandlet i forordningens artikel 4, og at betingelserne i artikel 3 og 5 er opfyldt.

Fords beslutning om at udelukke visse forhandlere af sit netværk og gå over til en mere vertikalt integreret distributionsstruktur vil sandsynligvis ikke udgøre en overtrædelse af EF-traktatens artikel 82, da Ford ikke kan siges at indtage en dominerende stilling på det italienske marked.

Med hensyn til de pågældende opkøb bør det ærede medlem være opmærksom på, at forhandlersektoren i Europa er meget splittet, og graden af koncentration er generelt utilstrækkelig til, at Fællesskabets fusionsregler kan tages i anvendelse.

Kommissionen har derfor ikke grund til at træffe foranstaltninger for så vidt angår Fords bestræbelser på at konsolidere sit distributionsnet i Italien.

(1) Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 af 31.7.2002 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis inden for motorkøretøjsbranchen, EFT L 203 af 1.8.2002.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/552

(2004/C 84 E/0629)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0220/04

af Mario Borghezio (Nl) til Kommissionen

(30. januar 2004)

Om: Po-slettens erhvervsliv truet af euroens voldsomme kursstigning i forhold til dollaren

I de seneste dage har handelskommisær Pascal Lamy udtrykt bekymring over euroens styrke i forhold til den lave dollarkurs, som han mener »kan blive farlig for Europas konkurrenceevne«, men ifølge talsmanden for kommissæren for finansielle og økonomiske anliggender, Gerassimos Thomas, ønsker Kommissionen stadig at fastholde en stærk euro.

Ligeledes lader det til, at Lamys bekymringer bekræftes af formanden for Den Europæiske Centralbank, Jean Claude Trichet, der mener, at »styrkelsen af den fælles mønt har en negativ indvirkning på eksporten«, men dette udsagn korrigeres til dels af den efterfølgende udtalelse om, at »eksporten opretholdes til trods for euroens stærke slag«.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at imødegå denne situation, der især bekymrer de små og mellemstore virksomheder på Po-sletten, der anslår, at en yderligere forstærkning af den europæiske valuta i løbet få måneder kan komme til at koste det nordøstitalienske erhvervsliv ca. 2 mia. EUR?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(5. marts 2004)

Euroen er siden starten af 2003 blevet apprecieret med ca. 25 % i forhold til dollaren. Det, der betyder noget for konkurrenceevnen, er imidlertid den reale effektive vekselkurs. Den reale effektive vekselkurs er baseret på euroens udvikling i forhold til en kurv af valutaer, der er vægtet efter deres betydning for eurozonens udenrigshandel. Der skal endvidere tages hensyn til forskelle i inflationstakterne. Eurozonens reale effektive vekselkurs er kun blevet apprecieret med ca. 8 % siden januar 2003, (når deflateret med enhedslønomkostninger) og med 3 % siden 1999.

Medens en styrket euro har en negativ indvirkning på EU-eksportens konkurrenceevne, skal denne virkning opvejes af et genopsving i væksten i verdenshandelen i takt med, at den økonomiske aktivitet i de vigtigste regioner i verdensøkonomien fortsat styrkes. En stærkere euro hjælper endvidere med til at understøtte en øget efterspørgsel inden for eurozonen.

Kommissionen er af den opfattelse, at stabile vekselkurser er i Europas interesse. Den vil nøje følge udviklingen på valutamarkederne i de kommende måneder.

Med hensyn til de mindre virksomheder (med højst 50 ansatte) på Posletten er det et af de vigtigste mål med strukturfondenes foranstaltninger i Italien at fremme virksomhedernes konkurrenceevne, især ved at fremme innovation på produkt- og fabrikationsområdet, for at styrke virksomhedernes eksportkapacitet. De små og mellemstore virksomheder nyder endvidere godt af følgevirkningerne af den risikovillige kapital og de garantiinstrumenter, der forvaltes af Den Europæiske Investeringsfond.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/482

(2004/C 88 E/0495)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0008/04

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(16. januar 2004)

Om: Cyperns tiltrædelse og indvandring

I forbindelse med valgene for nylig i den tyrkiske del af Cypern udtrykte oppositionspartierne deres foruroligelse over den overvældende registrering af tyrkiske statsborgere på valglisterne. Der er meget snævre bånd mellem »præsident« Rauf Denktas (og de politiske kræfter i hans nærmeste kredse) og Tyrkiet. Dette vil efter Cyperns tiltrædelse muligvis kunne give anledning til en række problemer. Det er således ikke utænkeligt, at Tyrkiet ville misbruge den besatte del af Cypern som sluse for tyrkeres udvandring til de øvrige EU-medlemsstater. Ad denne vej vil man kunne omgå indvandringsstoppet i de fleste EU-medlemsstater. Den cypriotiske regering fremmer jo den frie bevægelighed af personer på hele øen.

Hvilke foranstaltninger overvejer Kommissionen for at løse dette potentielle problem? Har man allerede drøftet det med de cypriotiske myndigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(4. marts 2004)

Cypern er de facto delt af en FN-stødpudezone. Denne skillelinje mellem den nordlige del og de regeringskontrollerede områder kan kun passeres ved fire overgangssteder.

Passage over linjen er ifølge Republikken Cyperns politik kun tilladt republikkens borgere, EU-borgere og tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig i den nordlige del, og EU-borgere og tredjelandsstatsborgere, der er indrejst via de regeringskontrollerede områder. Således har tredjelandsstatsborgere, der er indrejst via den nordlige del, ikke ret til at passere ind i de regeringskontrollerede områder.

I tilfælde af en løsning før 1. maj 2004 vil spørgsmålet blive behandlet i Annan-planen, som skal danne grundlag for mere udførlige regler, der skal fastlægges af Den Europæiske Union.

Hvis der ikke foreligger nogen løsning før 1. maj 2004, afgør Rådet i henhold til artikel 2 i protokol nr. 10 til tiltrædelsesakten, på hvilke betingelser personer må passere linjen. På grundlag af denne artikel udarbejder Kommissionen et forslag til rådsforordning.

Der er ingen risiko for ulovlig indvandring til andre medlemsstater gennem Cypern, fordi de nye medlemsstater kun gradvis integreres i Schengen-området.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/242

(2004/C 88 E/0244)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0902/04

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. marts 2004)

Om: Forhandlinger om en løsning på Cypern-spørgsmålet

På sit møde den 23. februar 2004 udtrykte Rådet »tilfredshed med, at Europa-Kommissionen beredvilligt har påtaget sig en støttefunktion, hvilket der også er udtrykt anerkendelse af på flere møder i Det Europæiske Råd, ved at yde den bistand, som FN's generalsekretær har anmodet om«.

I lyset af den rolle, som FN's generalsekretær har opfordret Kommissionen til at spille, bedes Kommissionen besvare følgende: Er Kommissionen på grundlag af de hidtidige forhandlinger i stand til at bekræfte, at der er taget hensyn til nødvendigheden af at gennemføre den gældende fællesskabsret på hele øen og nødvendigheden af en funktionsdygtig stat, der er i stand til at opfylde kravene forbundet med et medlemskab af Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(20. april 2004)

Kommissionen kan bekræfte, at den samlede løsning på Cypern-problemet, der er forelagt FN's generalsekretær, tager hensyn til nødvendigheden af at gennemføre den gældende fællesskabsret på hele øen. Et af FN's underudvalg beskæftiger sig udelukkende med harmoniseringen af fremtidige føderale love og delstatslove med fællesskabslovgivningen. Møderne i dette underudvalg ledes af FN-eksperter med EU-erfaring. Disse eksperter tager også hensyn til det genforenede Cyperns evne til at opfylde sine forpligtelser i henhold til EU-lovgivningen og til at deltage fuldt ud i EU.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/518

(2004/C 88 E/0530)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0626/04

af Juan Ferrández Lezaun (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. februar 2004)

Om: Alternative projekter til den spanske nationale vandplan (PHN)

Den spanske regering har indgivet en finansieringsansøgning til EU til omledningen af Ebro, som er en del af den spanske nationale vandplan. Grundet projektets store omfang har Kommissionen, som meddelt ved flere lejligheder, iværksat en samlet bedømmelse af det.

I tilfælde af, at Kommissionens samlede bedømmelse viser sig at være negativ, er det så korrekt, at de bevilligede fællesskabsmidler, der var påtænkt projektet, alligevel ikke kan blive anvendt til det?

Har Kommissionen kendskab til, om den spanske regering har alternative projekter i tilfælde af, at fællesskabsfinansieringen af omledningsprojektet af Ebro afvises?

Hvad vil der ske med de midler, der var tiltænkt Spanien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(29. marts 2004)

Finansieringen af større projekter via de to vigtigste af EU's finansieringsinstrumenter, som Spanien har adgang til, dvs. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden, sker på betingelse af, at forordningerne om disse fonde og de i medfør heraf vedtagne programmeringsdokumenter overholdes.

Kommissionen træffer beslutning om medfinansiering af større projekter i overensstemmelse med de relevante fællesskabsforordninger om disse fonde og ligeledes i fuld overensstemmelse med alle gældende fællesskabsbestemmelser og -politikker.

Kommissionen er i øjeblikket ved at undersøge de fremlagte projekter. Der kan ikke træffes beslutning om en eventuel tildeling af fællesskabsmidler til disse projekter, før alle oplysninger er omhyggeligt gennemgået. Det er derfor for tidligt at udtale sig om resultatet af denne vurdering.

Kommissionen ved ikke, om de spanske myndigheder har alternativer til de projekter, der er fremlagt til finansiering, hvis disse ikke accepteres.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/199

(2004/C 84 E/0242)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0317/04

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(6. februar 2004)

Om: Biprodukter fra svin

Er det korrekt, at EU har planer om at forbyde salg af alle former for rå biprodukter fra svin? Er Kommissionen klar over, at rå svineprodukter indeholder fordøjelsesenzymer, der giver lindring til dyr, der mangler enzymer, og som ellers muligvis ville lide? Hvilke løfter kan Kommissionen afgive om, at rå svineprodukter vil kunne anvendes i dyrefoder til medicinske formål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(16. marts 2004)

Ifølge artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 af 3. oktober 2002 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum (1), skal enhver form for protein undtagen proteiner som mælk eller colostrum varmebehandles, før de anvendes som dyrefoder.

Samme forordnings artikel 22 forbyder genanvendelse inden for samme dyreart. Heraf følger, at det ikke er tilladt at fodre en dyreart — herunder også svin — med forarbejdet animalsk protein afledt af dyr af samme art.

Uanset bestemmelserne i ovennævnte forordning er det tilladt at anvende enzymer og mikroorganismer i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer (2).

Hensigten med disse regler er at minimere den risiko, som materiale afledt af dyr indebærer for menneskers og dyrs sundhed.

(1) EFT L 273 af 10.10.2002.

(2) EFT L 270 af 14.12.1970.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/823

(2004/C 84 E/0918)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0623/04

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 2004)

Om: Ruter for luftfartsselskaber fra tredjelande

Efter Flash Airlines' nylige ulykke i Sharm El Sheikh i Egypten, hvor mange mennesker omkom, offentliggjorde Storbritannien en liste over luftfartsselskaber fra tredjelande, som er pålagt forbud mod at bruge dets luftrum, eftersom de ikke overholder den internationale civile luftfartsmyndigheds sikkerhedsregler. Blandt de selskaber, der figurerer på denne »sorte liste«, er Albanian Airlines, der 3-4 gange om ugen beflyver ruten Athen-Tirana retur.

Kommissionen bedes besvare følgende:

1. Af hvilke årsager har Storbritannien optaget Albanian Airlines på sin liste? Er Albanian Airlines' pålidelighed blevet undersøgt af de ansvarlige myndigheder i den medlemsstat, som selskabet flyver til, og hvad var resultaterne af undersøgelsen? Fører de ansvarlige myndigheder tilsyn med ruten, som det er fastlagt i Chicago-konventionen?

2. Er disse kontrolundersøgelser omfattet af den nylige aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet om et system for certificering af og tilsyn med sikkerheden af fly tilhørende luftfartsselskaber fra tredjelande, der beflyver ruter til og fra EU-lufthavne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. april 2004)

Der findes ikke på nuværende tidspunkt bestemmelser, der forpligter medlemsstaterne til at give Kommissionen de oplysninger, det ærede medlem anmoder om. Kommissionen råder derfor ikke over de pågældende oplysninger og opfordrer det ærede medlem til at henvende sig direkte til de relevante nationale myndigheder. Derimod vil det nedenfor omtalte direktiv give Kommissionen adgang til sådanne oplysninger.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne (1), som vil blive vedtaget i april 2004, indeholder bestemmelser om de nationale myndigheders kontrol med, at tredjelandes luftfartøjer overholder de internationale sikkerhedsnormer. Det indeholder desuden bestemmelser om udveksling af informationer desangående mellem medlelmsstaterne og giver mulighed for at pålægge farlige luftfartøjer flyveforbud. Endvidere giver en udvalgsprocedure mulighed for, at en beslutning om forbud mod overflyvning, som er truffet af en medlemsstat, udvides til at omfatte hele Fællesskabet.

(1) Endnu ikke offentliggjort.
2.

Følger medlemsstaterne de retningslinjer, Kommissionen fastlagde den 14. december 2003, også hvad angår de ændringer, der heri fastlægges pr. 1. januar 2003? Hvad har Kommissionen i benægtende fald til hensigt at gøre for at sikre, at disse retningslinjer følges? Mener Kommissionen i bekræftende fald ikke, at det, i betragtning af de store forskelle, er på tide på kort sigt at arbejde på yderligere harmonisering af taksterne?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/591

(2004/C 84 E/0667)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0457/04

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om: Belastning af hovedfærdselsårer

Som mange lokale organisationer og foreninger i Voula kommune klager over, har det græske parlament vedtaget at indføre ændringer for anvendelsen af landarealerne langs nogle afsnit af hovedfærdselsårerne Av. Bouliagmenis, Av. Varis og Av. Karamanli for at tillade erhvervs- og industriaktiviteter i et område, hvor jorden siden 1926 udelukkende er blevet anvendt til boliger. Dette er bestemt i præsidentielle dekreter fra 1926, 1934, 1940 og 1952 og er af den øverste forvaltningsdomstol blevet bekræftet ved afgørelse nr. 554/2000, 2314/2002 og 2315/2002 og lov nr. 3044/2002.

Ligeledes viser en nylig undersøgelse fra EMP (det tekniske universitet), at erhvervs- og industriaktiviteter langs vejnettet (f.eks. langs Av. Vouliagmenis) skaber store problemer for nettets funktion og indvirker negativt på miljøet og de øvrige bebyggelser. Desuden ydes der i henhold til de grundlæggende principper for EU's operationelle program støtte til bygning af færdselsårer med det formål at forbedre livskvaliteten i de store bycentre, mindske trafikbelastningen og nedbringe luftforureningen.

Agter Kommissionen at skride ind for at undgå en forringelse af bymiljøet i området?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(1. april 2004)

Ifølge EF-traktatens artikel 211 skal Kommissionen sikre, at medlemsstaterne anvender fællesskabslovgivningen korrekt. I sager, som ikke er omfattet af fællesskabslovgivningen, kan Kommissionen ikke gribe ind.

De forhold, som det ærede medlem beskriver, synes ikke at falde ind under denne lovgivning, hvorfor Kommissionen ikke har noget grundlag for at skride ind. Sagen må forelægges de relevante græske myndigheder.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/704

(2004/C 84 E/0790)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1222/04

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(26. april 2004)

Om: Adgang til floder

Er Kommissionen bekendt med de forskelle, der er i EU, med hensyn til adgangsrettighederne til nationale floder? I visse lande er der stort set ubegrænset adgang for alle, og i andre lande, f.eks. England og Wales, er der omfattende restriktioner på dette område.

Er Kommissionen bekendt med eller har Kommissionen gennemført undersøgelser af sagen? Påtænker den at foreslå en mere ensartet tilgang til problemet med adgangen til floderne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. april 2004)

Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spørgsmål, som udelukkende sorterer under de pågældende nationale myndigheder.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/653

(2004/C 84 E/0737)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0680/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om: Bushmeat — overførsel af sygdomme

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen efter Europa-Parlamentets støtte til De Rossa-betænkningen om andragende 461/2000 truffet for at udføre en risikovurdering af muligheden for overførsel af sygdomme til mennesker fra ulovlig indførsel af bushmeat i Den Europæiske Union?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

på skriftlige forespørgsler E-0679/04 og E-0680/04

(6. april 2004)

Medlemsstaterne skal opretholde og håndhæve strenge kontrolbestemmelser om import af animalske produkter, herunder personlig import, for at undgå helbredsrisici for både dyr og mennesker. Kommissionen erkender, at der er en stor risikofaktor forbundet med import af kød fra vilde dyr, som passagerer selv medbringer til eget forbrug.

For at styrke kontrollen med animalske produkter, der er medbragt af passagerer til eget forbrug, herunder al illegal import, vedtog Kommissionen for nylig beslutning 2002/995/EF (1). Denne beslutning indeholder bestemmelser, der med enkelte undtagelser forhindrer personlig import af al kød og mælk til EU, og som også indeholder bestemmelser om, at medlemsstaterne skal gennemføre passagerkontrol ved alle EU-indgangssteder for passagerer, der ankommer fra tredjelande.

Der er endvidere fremstillet en gratis plakat på flere sprog, der er udsendt til brug i lufthavne. Den skal gøre de rejsende opmærksom på de skærpede regler for produkter af animalsk oprindelse, som passagerer medbringer i deres personlige bagage. Kommissionen har også udarbejdet og udsendt et opfølgende spørgeskema til medlemsstaterne om resultaterne af denne nye kontrol med henblik på at få tilbagemeldinger om dette problem fra medlemsstaterne.

Med udgangspunkt i de oplysninger, der kommer ind fra spørgeskemaet og fra de arbejdsgrupper, der arbejder sammen med medlemsstaternes eksperter, vil Kommissionen om kort tid vedtage en forordning, som erstatter Kommissionens beslutning 2002/995/EF, med henblik på at forbedre og skærpe kontrollen.

Forordningen vil ikke blot skærpe de gældende regler, men give medlemsstaterne bedre muligheder for at håndhæve reglerne og ikke mindst for at straffe de passagerer, der bryder reglerne.

Som supplement til disse aktioner foreslår EU's Levnedsmiddel- og Veterinærkontor, at der snarest gennemføres en inspektion i en række medlemsstater for at kontrollere, hvor effektivt medlemsstaterne har gennemført de kontrolforanstaltninger, der er fastlagt i fællesskabsbestemmelserne, herunder problemet med illegal import.

(1) Kommissionens beslutning 2002/995/EF af 9. december 2002 om midlertidige beskyttelsesforanstaltninger over for import af animalske produkter til eget forbrug, EFT L 353 af 30.12.2002.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/537

(2004/C 88 E/0549)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0810/04

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(8. marts 2004)

Om: Mord på missionær i Nampula i Mozambique

Den 24. februar blev den brasilianske missionær Doraci Edinger, 53 år, fra den protestantiske evangeliske kirke (Igreja Evangélica de Confissao Luterana) fundet død i sin lejlighed i Nampula. Hun deltog i arbejdet omkring opførelsen af skoler og hospitaler samt i boringen af brønde for at forbedre vandforsyningen i regionen.

Da motivet for forbrydelsen ikke synes at have været røveri, er der opstået rygter om, at denne brutale gerning er forbundet med handelen med organer, som tilsyneladende finder sted i regionen.

Obduktionen afslørede, at missionæren blev myrdet med slag af en hammer. Der er tilbageholdt fem mistænkte i forbindelse med drabet.

I det religiøse samfund, og især blandt de katolske nonner, der har fordømt handelen med organer, vokser angsten for repressalier.

Vil Kommissionen på baggrund heraf besvare følgende spørgsmål:

— Hvilke oplysninger råder den over vedrørende ovennævnte sag?

— Hvilke foranstaltninger har den iværksat eller agter at iværksætte for at skabe sikre forhold for missionærer og andre med tilknytning til kirken, som arbejder i Nampula, især EU-statsborgere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(5. april 2004)

Kommissionen er bekendt med mordet på den brasilianske nonne, Doraci Edinger, og har i denne henseende kontaktet den brasilianske ambassade, som ikke finder, at der er nogen forbindelse til den påståede handel med organer på grundlag af de foreliggende oplysninger.

Selv om spørgsmålet om nonnernes sikkerhed ligger uden for Kommissionens kompetence og bedst kan håndteres gennem de respektive medlemslandes ambassader, vil Kommissionen, inden for rammerne af EU-koordinationen og den politiske dialog mellem EU og Mozambique, undersøge, hvordan dette spørgsmål bedst kan rejses over for regeringen.

Det ærede medlem kan være forvisset om, at Kommissionen, inden for rammerne af sin kompetence, vil opretholde kontakten med justitsministeriet og menneskerettighedsligaen og følge udviklingen i efterforskningen.
3.

Har Kommissionen til hensigt at træffe foranstaltninger med henblik på at beskytte de europæiske forbrugeres sundhed og hindre, at dette dyremel ender i fødekæden, jf. det gældende forbud mod fodring med dyremel? I bekræftende fald bedes Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger, der bliver tale om? I benægtende fald: Hvorfor ikke?