SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3423/00

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(7. november 2000)

Om: Beskatning af brændstof i Grækenland

Den Europæiske Union udgav i juli 2000 en yderst interessant samlet redegørelse for beskatningen af en række produkter i medlemsstaterne med titlen Excise Duty Tables (Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunionen). I dette dokument henvises der også til brændstofpriserne i Grækenland, hvor det ser ud til, at kategorien gasolie anvendt til industrielle eller erhvervsmæssige formål i dette land er belagt med en afgift på 252,55 euro pr. 1000 liter, selvom minimumsafgiften i henhold til Rådets direktiv 92/81(1) vedtaget den 19. oktober 1992 er 18 euro pr. 1000 liter. Det samme gælder for kategorien fyringsgasolie, hvor det i Grækenland ser ud til, at afgiften er på 252,55 euro pr. 1000 liter. Noget tilsvarende kan konstateres for kategorien petroleum og methan, der anvendes til opvarmning, som Grækenland har belagt med en afgift på 13,69 euro pr. 1000 liter til trods for, at der i direktivet foreslås en nulafgift.

Kan Kommissionen oplyse, om de ovennævnte oplysninger, som fremgår af det pågældende dokument, virkelig er rigtige? Hvad er Kommissionens mening om de høje brændstofafgifter i Grækenland i betragtning af, at den græske regering insisterer på, at den græske beskatning af brændstof er en af de laveste i Europa, og der er ingen margin for at sænke afgifterne, hvilket ifølge Eurostats oplysninger ikke passer. Eftersom afgiften på masut til industriformål er den fjerdehøjeste i verden, er det vanskeligt at se, hvordan det vil være muligt at forbedre den græske industris internationale konkurrenceevne, som under alle omstændigheder er den ringeste i EU.

Endvidere bedes Kommissionen give en vurdering af beskatningen af brændstof i Den Europæiske Union og dens betydning for udviklingen og de europæiske økonomiers internationale konkurrenceevne i en tid, hvor USA oplever en meget hurtigere udvikling, måske bl.a. fordi afgifterne på flydende brændstof i USA er klart lavere end de afgifter, der gælder i Europa.

(1) EFT L 316 af 31.10.1992, s. 19.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(22. december 2000)

Kommissionen offentliggør punktafgiftstabeller for løbende at kunne holde offentligheden orienteret om, hvilke afgiftssatser medlemsstaterne anvender på mineralolier, alkoholholdige drikkevarer og forarbejdede tobaksprodukter.

Som det korrekt anføres i denne publikation, anvender Grækenland den samme punktafgiftssats for såvel gasolie, der anvendes som brændstof, som gasolie, der anvendes til industrielle og erhvervsmæssige formål, nævnt i artikel 8, stk. 3, i Rådets direktiv 92/81/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for mineralolier(1). Denne sats er på 252,55 EUR pr. 1 000 l og er i overensstemmelse med Rådets direktiv 92/82/EØF af 19. oktober om indbyrdes tilnærmelse af punktafgiftssatserne for mineralolier(4), hvori der indførtes en særlig harmoniseret punktafgiftssats (som finder anvendelse på mængder og ikke værdi), dvs. en minimumssats, som medlemsstaterne ikke må bevæge sig under. Fællesskabslovgivningen giver medlemsstaterne mulighed for i praksis at anvende satser, der såvel kan være langt højere end disse minimumssatser, som værende meget tæt på eller lig med disse, således at de enkelte lande har mulighed for at tage hensyn til særlige nationale forhold.

Hvad angår gasolie, der anvendes som motorbrændstof, og gasolie, der anvendes til opvarmning, anvender Grækenland en sats på henholdsvis 252,55 og 18,71(2) EUR pr. 1 000 l, hvilket er meget tæt på Fællesskabets minimumssats på henholdsvis 245 og 18 EUR pr. 1 000 l. Disse satser er faktisk blandt de 3 laveste blandt Fællesskabets medlemsstater. Hvad angår flydende gas og metan, der anvendes til opvarmning, anvender Grækenland derimod en sats på 13,69 EUR pr. 1 000 kg, hvor Fællesskabets minimumssats er 0 EUR pr. 1 000 kg.

Hvad angår gasolie, der anvendes til industrielle eller erhvervsmæssige formål, nævnt i artikel 8, stk. 3, i Rådets direktiv 92/81/EØF, anvender Grækenland en sats på 252,55 EUR pr. 1000 l, hvor Fællesskabets minimumssats er på 18 EUR pr. 1000 l. Endvidere anvender Grækenland en sats på 39,56 EUR pr. 1000 kg for svær brændselsolie, hvor Fællesskabets minimumssats er 13 EUR pr. 1 000 kg.

Fællesskabslovgivningen, navnlig artikel 8, stk. 3, i Rådets direktiv 92/81/EØF giver de enkelte medlemsstater mulighed for at anvende reducerede afgiftssatser på gasolie, flydende gas, metan og kerosen, der under afgiftsmæssig kontrol anvendes til visse industrielle eller erhvervsmæssige formål, under forudsætning af, at den anvendte sats ikke er lavere end minimumssatsen i direktiv 92/82/EØF. Det er ikke nødvendigt at indhente forudgående tilladelse fra Fællesskabet i sådanne tilfælde.

Hvad angår mineralolieafgiftssatsens indvirkning på den græske industrisektors konkurrenceevne, viser analyser, foretaget for Kommissionen, at gennemførelsen af de ændringer af punktafgiftssatserne, der er indeholdt i Kommissionens forslag til Rådets direktiv til omlægning af beskatningen af energiprodukter(3), kombineret med omlægning af de supplerende indtægter gennem nedsættelser af bidraget til socialsikring, vil have en mindre positiv indvirkning på bruttonationalproduktet, beskæftigelsen og handelsbalancen. Hvad angår den potentielle forskel i konkurrenceevne mellem de forskellige medlemsstater, er der for det første ikke noget, der tyder på, at de lande med de højeste afgifter på mineralolier, er de mindst konkurrencedygtige i Europa. Endvidere bør man huske på, at man ikke kan danne sig et generelt billede af et lands konkurrenceevne ved blot at fokusere på dets niveau for mineraloliebeskatning. Virkningen på konkurrenceevnen af at erstatte punktafgifter med andre afgifter er generelt ikke veldokumenteret, og vil under alle omstændigheder afhænge af de nærmere detaljer i en sådan ændring.

Man må ikke glemme, at Fællesskabets nuværende punktafgiftsniveau hvad mineralolier angår har været uændret siden 1. januar 1993. Hvad angår opfordringen til Kommissionen om at give en vurdering af den indvirkning beskatningen af brændstof har på de europæiske økonomiers vækstrate og deres konkurrenceevne på de internationale markeder i sammenligning med USA, kan Kommissionen oplyse, at Fællesskabet er væsentligt mere effektivt hvad angår energianvendelse end USA, hvilket i det mindste delvist skyldes incitamentet til brændstofbesparelse på grund af det højere afgiftsniveau i Fællesskabet.

(1) EFT L 316 af 31.10.1992.

(2) Denne sats gælder for perioden fra den 16.10.2000 til den 27.4.2001. Udover denne periode anvendes normalsatsen på 252,55 EUR pr. 1000 l.

(3) KOM(97) 30 endelig udg.

(4) EFT L 316 af 31.10.1992.