ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1325/97 af James Moorhouse (PPE) til Raadet (10. april 1997)

Om: Kraenkelser af menneskerettighederne i Tunesien

I beslutningen om menneskerettighederne i Tunesien vedtaget af Europa-Parlamentet i maj 1996 (B4-0606/96 ((EFT C 166 af 10.6.1996, s. 204. )) henvises der til, at de tunesiske myndigheder fortsat og i stadig stigende grad chikanerer forkaempere for menneskerettighederne og de borgerlige frihedsrettigheder i Tunesien. Kan Raadet paa baggrund heraf sikre, at menneskerettighedsspoergsmaalet tages op paa moederne mellem EU og Tunesien som led i MEDA-programmet, samt at der - ligeledes som led i dette program - laegges pres paa Tunesien for at faa landet til at overholde sine internationale forpligtelser med hensyn til menneskerettigheder, ytringsfrihed og demokratiske rettigheder?

Svar (2. juli 1997)

Respekten for de demokratiske principper og retsstatsprincippet samt for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder er ifoelge artikel 3 i Raadets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de oekonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af EURO-Middelhavspartnerskabet et vaesentligt element i denne forordning. Hvis denne artikel kraenkes, kan der traeffes passende foranstaltninger.

Retningslinjerne for de vejledende programmer, der er omhandlet i ovennaevnte forordnings artikel 5, stk. 2, blev vedtaget ved Raadets afgoerelse 96/706/EF af 6. december 1996. I punkt 17 og 18 i bilaget til denne afgoerelse naevnes fremme af menneskerettighederne, demokratisering og retsstatsprincippet paa ny som maal for de foranstaltninger, der indgaar som led i MEDA-forordningen.

Hvad angaar muligheden for at tage menneskerettighedsspoergsmaalet op inden for rammerne af MEDA-programmet tilkommer ivaerksaettelsen af programmet, som det aerede medlem vil vide, i henhold til artikel 9-15 i Raadets forordning (EF) nr. 1488/96 i foerste raekke Kommissionen. Raadet vil imidlertid opmaerksomt foelge dette spoergsmaal under iagttagelse af de respektive kompetencer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1096/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Klausul om ikke-forskelsbehandling i den aendrede traktat

Det irske formandskab stillede paa Det Europaeiske Raad i Dublin forslag til en ny ordlyd af traktatens artikel 62. Deler Kommissionen ikke den opfattelse, at kravet om enstemmighed i spoergsmaal om ikke-forskelsbehandling vil goere det meget vanskeligt for Unionen at loese saadanne problemer.

Mener Kommissionen ikke, at anvendelsen af kvalificeret flertal ville goere det lettere at traeffe faellesskabsforanstaltninger med henblik paa afskaffelse af enhver form for forskelsbehandling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (20. maj 1996)

Artikel 6a i det udkast til reform af EU-traktaten, der er indeholdt i et »addendum« udarbejdet af det nederlandske formandskab, vedroerer bekaempelse af enhver form for forskelsbehandling.

Kommissionen har paa regeringskonferencen understreget, at man boer gaa over til i hoejere grad at traeffe afgoerelse med kvalificeret flertal paa alle omraader, der ikke vedroerer det institutionelle.

Det er klart, at indfoerelse af flertalsafgoerelser ville goere det lettere at traeffe beslutninger om bekaempelse af forskelsbehandling, men det maa samtidig erkendes, at hele dette omraade er yderst foelsomt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1825/97 af Carles-Alfred Gasòliba i Boehm (ELDR) til Kommissionen (28. maj 1997)

Om: Import af landbrugsprodukter i Valencia-omraadet

I Valencia-omraadet importeres der mange landbrugsprodukter fra tredjelande, der ikke er medlemmer af Den Europaeiske Union. Det drejer sig blandt andet om vin, ris, groentsager, honning, toerfrugter, jordmandler og citrusfrugter, som ofte naar frem uden at blive kontrolleret eller overvaaget med henblik paa opfyldelsen af de plantebeskyttelsesnormer, EU har fastsat.

Som Kommissionen allerede er bekendt med, har man opdaget, at forskellige kartoffelleverancer fra Egypten ikke opfylder normerne med den risiko, dette indebaerer.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke analoge kontrolforanstaltninger den agter at traeffe i forbindelse med disse produkter, der importeres fra tredjelande, med henblik paa at haandhaeve de kvalitetsnormer, som Den Europaeiske Union har fastsat, plantebeskyttelsesnormerne og minimumsgraenserne for pesticidrester?

Tager Kommissionen hoejde for de oekonomiske foelgevirkninger, som denne import har for landmaendenes indkomster i Middelhavsomraadet og naermere bestemt i Valencia-omraadet?

Hvordan agter Kommissionen at kontrollere denne import effektivt og yde det valencianske landbrug kompensation for den overlast, det lider som foelge af den manglende kontrol med naevnte import?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. juni 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1726/96 fra Joan Vallvé ((EFT C 11 af 13.1.1997. )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 992/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. Landmænd i Danmark



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0044



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0992/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997) Om: Landmaend i Danmark Kan Kommissionen oplyse, hvor mange landmaend, der findes i Danmark, og hvor mange personer, der paa nuvaerende tidspunkt er direkte beskaeftiget i landbruget i Danmark? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0989/97, E-0990/97, E-0991/97, E-0992/97, E-0993/97, E-0994/97, E-0995/97, E-0996/97, E-0997/97, E-0998/97, E-0999/97, E-1000/97, E-1001/97, E-1002/97 og E-1003/97 (2. maj 1997) Undersoegelse vedroerende landbrugsstrukturernes struktur >TABLE> Kilde: Eurostat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1266/97 af Clive Needle (PSE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Vurdering af maal 5b-programmerne

Kommissionen bedes foretage en midtvejsvurdering af gennemfoerelsen af maal 5b-programmerne for tildelingsperioden 1994-1999 og navnlig kommentere gennemfoerelsen af programmerne i UK sammenlignet med gennemfoerelsen af programmerne i de oevrige medlemsstater.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. maj 1997)

Den britiske regering, de lokale partnere og Kommisisonen er for oejebliket i gang med midtvejsevalueringen af maal 5b-programmerne. Kommissionen gennemfoerer derfor ikke en saerskilt evaluering.

Da evalueringerne for de 11 britiske maal 5b-regioner endnu ikke er fuldstaendige, er det for tidligt at kommentere forloebet af de britiske programmer. Det er ligeledes for tidligt at foretage en komparativ analyse i forhold til de oevrige medlemsstater, da deres evalueringer heller ikke er fuldstaendige endnu.

Kommissionen vil udarbejde et resumé af konklusionerne af midtvejsevalueringen af strukturfondene og vil droefte de operationelle foelger i hvert overvaagningsudvalg.

Spoergsmaalet om eventuel offentliggoerelse af de foreloebige evalueringsrapporter for hver enkelt region overlades til hvert af de overvaagningsudvalg, der har ansvaret for gennemfoerelsen af maal 5b-programmerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1048/97 af Jesús CABEZÓN ALONSO , Manuela FRUTOS GAMA til Kommissionen. Tobaksdyrkning og beskæftigelse



EF-Tidende nr. C 367 af 04/12/1997 s. 0071



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1048/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Manuela Frutos Gama (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997) Om: Tobaksdyrkning og beskaeftigelse Hvorfor oensker Kommissionen at paafoere 20.000 familier, der lever af tobaksdyrkning og ikke har alternative muligheder i et omraade med et lavt udviklingsniveau som Extremadura (Spanien), alvorlig og uoprettelig skade med den nye faelles markedsordning for tobak? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. april 1997) Kommissionen er opmaerksom paa tobaksdyrkningens sociale og oekonomiske betydning i visse produktionsomraader, f. eks. Extremadura i Spanien. Den agter ikke at foreslaa foranstaltninger, som vil skade de 20 000 familier, der lever af denne dyrkning. Tvaertimod er formaalet med den af Kommissionen planlagte reform at forbedre avlernes materielle vilkaar ved at forbedre kvaliteten af deres produktion.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0654/97 af Wilfried Telkaemper (V) til Raadet (10. marts 1997)

Om: EU's faelles holdning vedroerende Cuba

Teksten af 2.12.1996 i EU's faelles holdning vedroerende Cuba ((EFT L 322 af 12.12.1996, s. 1. )) stemmer ikke overens i begyndelsen af punkt 2:

Den engelske tekst (forhandlingssproget er engelsk) indeholder ordene »tentative economic opening... in Cuba«, hvilket indholdsmaessigt svarer til den tyske, spanske og portugisiske oversaettelse, hvorimod der i den franske tekst tales om »timide ouverture«, hvilket svarer til den italienske, svenske og danske oversaettelse (paa dansk: »den forsigtige oekonomiske aabning«).

Er Raadet paa baggrund af betydningen af denne faelles holdning samt dens gennemfoerlighed parat til at tilpasse de afvigende formuleringer til den engelske tekst?

Svar (16. juni 1997)

Raadet er klar over, at det er vanskeligt at sikre en fuldstaendig overensstemmelse mellem de forskellige sprogudgaver af de afgoerelser, det traeffer. Hvis der opstaar et fortolkningsproblem, skal alle disse sprogudgaver tages i betragtning. Naar dette er sagt, er Raadet ikke enigt med det aerede parlamentsmedlem i, at de forskellige sprogudgaver af Raadets faelles holdning vedroerende Cuba giver anledning til afvigende fortolkninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1669/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. Konventionen om ørkendannelse



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0154



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1669/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (20. maj 1997) Om: Konventionen om oerkendannelse Hvilke skridt er der taget til at anspore medlemsstaterne til at ratificere denne konvention, som traadte i kraft den 26. december 1996, og er der allerede nogen, der har gjort det? Har EU planer om at ratificere den? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (6. juni 1997) Artikel 34 i FN's konvention om bekaempelse af oerkendannelse bestemmer, at medlemsstaterne og Faellesskabet hver isaer traeffer afgoerelse om deres ansvar for opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til denne konvention, hvilket ogsaa omfatter ratificering. Den 15. maj 1997 havde ti medlemsstater ratificeret konventionen. Det drejer sig om Danmark, Tyskland, Graekenland, Spanien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige. Faellesskabet er for sit vedkommende i faerd med at ratificere den.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0325/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - Udgifter til restitutioner i Spanien

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Af disse udgifter tegnede restitutionerne til olivenolie sig for 38,2 mio og 40,0 mio ecu i henholdsvis 1995 og 1996.

Hvor stor har udgiften i alt vaeret til restitutioner til olivenolie i Spanien?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0968/97 af Mair Morgan (PSE) til Kommissionen (13. marts 1997)

Om: Orimulsion

Er Kommissionen klar over bekymringen i offentligheden over importen og forbraendingen af det begbaserede venezuelanske braendstof orimulsion?

Hvilke foranstaltninger og undersoegelser har Kommissionen ivaerksat for at finde ud af eventuelle skadelige virkninger for menneskers sundhed og for miljoeet af enten transporten eller forbraendingen af dette braendstof?

Er der i de gaeldende emissionsbestemmelser taget hoejde for de tunge partikler, der udsendes ved forbraendingen af dette braendstof?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (6. maj 1997)

Orimulsion er et flydende braendstof med kendetegn, der minder om svaer fuelolie, og med et svovlindhold paa mellem 2,1 og 2,7 %. Afbraending af orimulsion i store fyringsanlaeg er omfattet af Raadets direktiv 88/609/EOEF ((EFT L 336 af 7.12.1988. )) om begraensning af visse luftforurenende emissioner fra store fyringsanlaeg.

For store fyringsanlaeg, der har faaet driftstilladelse efter den 1. juli 1987, er der i direktivet fastsat graensevaerdier for emissioner i form af henholdsvis svovldioxid (SO2), kvaelstofoxider (NOx) samt stoev. For anlaeg, der har faaet driftstilladelse foer den 1. juli 1987, er der i direktivet fastsat nationale emissionslofter for SO2 og NOx.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1679/97 af Marianne Eriksson (GUE/NGL) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Strukturfondsmidler til produktion af kredsloebskort i Skotland

Den svenske virksomhed Ericsson har planer om at skaere ned paa produktionen af kredsloebskort i Sverige. Produktionen har fundet sted i Norrkoeping, og man mener, at der vil opstaa alvorlige problemer for beskaeftigelsen i omraadet. Det forventes, at vil blive afskediget 700 personer. Ericsson har til hensigt at overgive produktionen af kredsloebskort til to multinationale virksomheder, SCI System og Solectron. Produktionen skal fremover finde sted i Skotland. SCI System har en fabrik i Irvine, og Solectron har en i Dunfermile. I svenske avisartikler haevdes det, at disse fabrikker er blevet opfoert ved hjaelp af midler fra EU's strukturfonde.

Kan Kommissionen bekraefte eller dementere presseoplysningerne om, at fabrikkerne i Irvine og Dunfermile har faaet tilskud via EU's strukturfonde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (2. juni 1997)

Kommissionen er i faerd med at undersoege de naevnte forhold i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0852/97 af Gunilla Carlsson (PPE) til Kommissionen (5. marts 1997)

Om: Propaganda via »saebeoperaer«

Ifoelge oplysninger i de svenske medier forsoeger Kommissionen at faa populaere TV-programmer til at formidle et positivt billede af EU ved at love oekonomisk stoette til programmer, som skildrer Den Europaeiske Union positivt.

Kommissionen bedes oplyse, om disse oplysninger er korrekte?

I bekraeftende fald, finder Kommissionen, at det er acceptabelt, at Den Europaeiske Union giver sig af med at koebe TV-programmer i bl.a. medlemsstaternes offentlige TV-selskaber med det formaal at sprede subjektive politiske meninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (17. april 1997)

Kommissionen besluttede i oktober 1995 med Parlamentets stoette at goere en yderligere indsats for at bevidstgoere borgerne om resultater og udfordringer i forbindelse med opbygningen af EU. Der blev saaledes ivaerksat tre hoejt prioriterede informationskampagner, under betegnelserne »Borger i EU«, »Euro'en: en europaeisk valuta« og »Lad os bygge Europa sammen«. Gennemfoerelsen af disse aktioner, som er i overensstemmelse med Parlamentets oenske, sker bl.a. ud fra princippet om, at EU skal vaere taet paa borgerne.

Der er allerede ivaerksat en lang raekke foranstaltninger gennem flere forskellige informationskanaler (medierne, organisationer, der repraesenterer civilsamfundet, og Kommissionens informationscentre og netvaerk).

I erkendelse af, at EU-borgerne i stigende grad benytter medierne som deres personlige informationskilder, er der lagt saerlig vaegt paa dem i forbindelse med de tre aktioner. Saaledes tager en raekke kommunikations- og informationsaktioner specielt sigte paa de regionale medier, tidsskrifter for kvinder, virksomhedspressen, fagforeningspressen og den gratis presse. Men her ved aarhundredets slutning er tv naturligvis det foretrukne medie.

I denne forbindelse blev der i slutningen af januar 1997 afholdt et arbejdsmoede i Bruxelles med programdirektoererne for en raekke offentlige og private tv-stationer med henblik paa et eventuelt samarbejde, saaledes at EU-relaterede emner kunne behandles i forbindelse med fritids-, underholdnings- og ungdomsprogrammer, dvs. uden for de mere klassiske orienterende programmer. Formaalet var at finde frem til, hvilke specifikke behov de europaeiske tv-stationer har for at kunne leve op til seernes krav om information om europaeiske spoergsmaal. Paa moedet droeftede man saaledes de forskellige maader, hvorpaa Kommissionen kunne bidrage til tv-stationernes programmer.

Denne foranstaltning har paa intet tidspunkt haft til formaal at finansiere tv-programmer, hvorigennem der skulle udbredes politiske holdninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1276/97 af Marianne Thyssen (PPE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Stop for oversaettelsen af EU-tidsskriftet »Erhvervsuddannelse« til alle Den Europaeiske Unions officielle sprog

EU-tidsskriftet »Erhvervsuddannelse«, som udgives af Det Europaeiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse, er siden januar 1997 kun blevet oversat til tysk, engelsk, fransk og spansk. De tidligere aargange af dette tidsskrift udkom paa alle Den Europaeiske Unions officielle sprog.

1. Kan Europa-Kommissionen angive aarsagerne til, at oversaettelsen til alle officielle faellesskabssprog er blevet stoppet?

2. Er der her tale om en beslutning, som blev truffet af CEDEFOP, eller blev denne beslutning truffet efter aftale med Kommissionen?

3. Har Kommissionen lignende planer om at begraense oversaettelserne i andre institutioner og/eller af andre publikationer?

4. Mener Kommissionen ikke, at denne beslutning vil betyde et tilbageskridt baade for gennemskueligheden i CEDEFOP og for kommunikationen mellem dette center og EU-borgerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (30. maj 1997)

1 og 4. Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa hr. Alavanos' skriftlige forespoergsel E-3398/96 ((EFT C 91 af 20.3.1997. )).

2. Centret foreslog bestyrelsen at reducere antallet af de sprog, som tidsskriftet oversaettes til, i forbindelse med bestyrelsens beslutning om godkendelse af arbejdsprogrammet for 1997. Bestyrelsen har 48 medlemmer, som repraesenterer de 15 medlemsstaters regeringer og arbejdsmarkedsparter; der er 3 repraesentanter for Kommissionen.

3. Kommissionen kan ikke udtale sig om de sprog, som andre institutioner anvender ved offentliggoerelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0944/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Kommissionen (13. marts 1997)

Om: Angola

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor Angolas regering inden for rammerne af fredsprocessen har 4.500 lejetropper fra Sydafrika i sin tjeneste?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-0943/97, E-0944/97 og E-0945/97 (14. maj 1997)

Kommissionen deltager ikke i fredsprocessen i Angola og raader ikke over alle de oplysninger, som det aerede medlem anmoder om.

I sammenhaeng med fredsprocessen i Angola har FN faaet befoejelse til overvaagning og samlet kontrol af vaabenhvilen i samraad med Angolas regering og UNITA (Union nationale pour l'indépendance totale de l'Angola). FN er ansvarlig for tilbagetraekningen, indkvarteringen og afmilitariseringen af alle UNITA-militaerstyrker, afvaebningen af hele den civile befolkning og kontrol og styring af Angolas nationale politis aktiviteter. Kommissionen foreslaar det aerede medlem at soege noejere oplysninger i de rapporter, som FNs generalsekretaer for nylig har sendt til Sikkerhedsraadet.

Kommissionen er kompetent til at give det aerede medlem foelgende relevante oplysninger. Faellesskabet yder stoette til udvaelgelses- og demobiliseringscentre. Demobiliseringsprocessen er startet for nylig, og nogle supplerende midler er blevet oeremaerket for at bidrage til at stoette reintegreringen af tidligere soldater i det civile liv. Ifoelge UNAVEM III (FNs kontrolgruppe i Angola) skoennes det, at de samlede udgifter til demobiliseringen af ca. 100 000 tidligere soldater (regerings- og UNITA-tropper) udgoer 18 mio. ECU.

Faellesskabet har ydet stoette gennem forskellige foranstaltninger. Humanitaer bistand, foedevarehjaelp, rehabiliteringsforanstaltninger og udviklingsprojekter er blevet godkendt. Disse foranstaltninger omfatter ligeledes stoette til indkvarteringsomraaderne, til tvangsforflyttede personer samt minerydning. Faellesskabet gav ved rundbordskonferencen i september 1995 tilsagn om stoette paa over 100 mio. ECU indtil slutningen af 1997. Dette tilsagn blev fuldt ud overholdt og blev endda overskredet. De forpligtelsesbevillinger, der var afsat indtil udgangen af 1996, udgjorde 122 mio. ECU. Imidlertid har den langsomme gennemfoerelse af Lusaka fredsprotokollen og de negative indvirkninger heraf paa sikkerheden og fremtidsudsigterne vanskeliggjort gennemfoerelsen af i hvert fald nogle af faellesskabsinterventionerne. Udviklingen af situationen i Angola vil vaere afgoerende for resultatet af de loebende og fremtidige interventioner.

Endelig goer Kommissionen det aerede medlem opmaerksom paa Raadets udtalelse for nylig, hvor det giver udtryk for sin bekymring over de manglende fremskridt i fredsprocessen i Angola, og bekraefter, at det stoetter de bestraebelser, som FNs generalsekretaer udfolder. Herudover opfordrede Raadet alle parterne, isaer UNITA, til at opfylde betingelserne i fredsaftalen og at traeffe de noedvendige forholdsregler for at gennemfoere den fuldt ud og hurtigt oprette en regering, der opfylder kravet om enighed og national forsoning.