ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/123

(2004/C 78 E/0125)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2540/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(30. juli 2003)

Om: Aftaler mellem den spanske stat og Vatikanstaten, der er i strid med grundlæggende rettigheder

Der henvises til:

— artikel 6, stk. 1 og 2, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 226 og 307 i traktaten om Det Europæiske Fællesskab

— artikel 1, stk. 1 og artikel 14, 16 og 27, stk. 3, i den spanske forfatning og

— artikel 6, 10, 21 og 14, stk. 3, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

Der henvises endvidere til:

— at gennemførelsen af visse aftaler indgået mellem Vatikanstaten og den spanske stat i 1976 og 1979 bevirker krænkelse af grundlæggende rettigheder som lighed, frihed og ikke-forskelsbehandling, som beskyttes af Den Europæiske Union og af den spanske forfatning

— at Den Katolske Kirke i henhold til aftalen om økonomiske anliggender nyder fordele og skattefritagelser, som ingen andre religioner i Spanien er omfattet af

— at aftalen om uddannelse og andre kulturanliggender, der er udmøntet i bl.a. den forfatnings-udfyldende lov om kvalitet i uddannelserne, strider imod artikel 16, stk. 2, i den spanske forfatning og artikel 3, stk. 2, i kongeligt dekret 2438/1994, ifølge dom nr. 153/2003 afsagt af den catalanske højesteret (TSJC), og desuden krænker grundlæggende rettigheder, som er beskyttet efter artikel 14, stk. 3, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og efter artikel 27, stk. 3, i den spanske forfatning.

Har Kommissionen kendskab til disse forhold, og hvilke konklusionerne har den uddraget af en eventuel behandling eller vurdering heraf?

Mener den, at aftalerne mellem Vatikanstaten og den spanske stat er uforenelige med traktaten om Det Europæiske Fællesskab og traktaten om Den Europæiske Union, og at Spanien har truffet alle relevante foranstaltninger for at fjerne uoverensstemmelserne?

Mener den, at forfatningsovertrædelser kun bør indbringes for de nationale domstole, eller kan de behandles af EU-institutionerne som alvorlige krænkelser af retsstatsprincippet og demokratiet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antόnio Vitorino

(18. september 2003)

Kommissionen skal understrege, at de spørgsmål, det ærede medlem henviser til, vedrører den status, den spanske stat tilkender de forskellige religioner, herunder katolicismen. Disse spørgsmål henhører derfor ikke under EU-rettens anvendelsesområde.

De eventuelle uoverensstemmelse med religionsfriheden, der måtte kunne konstateres i den forbindelse, må således behandles på nationalt plan.
—

Hvad angår bekæmpelse af forskelsbehandling, er Amsterdamtraktatens artikel 13 grundlaget for at træffe »(…) hensigtsmæssige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering.« Artiklen er ikke specielt møntet på handicappede, men har en generel indfaldsvinkel med hensyn til foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling. Inden for disse rammer blev Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2) såvel som Rådets afgørelse af 27. november 2000 om Fællesskabets handlingsprogram for bekæmpelse af forskelsbehandling (2001-2006) (2) vedtaget. Kommissionen agter at starte en offentlig høring (grønbog) i foråret 2004 om den fremtidige strategi for bekæmpelse af forskelsbehandling.
—

Fem måneder efter razziaen mod deres lille menighed i Nukus, hovedstaden i Karakalpakstan, som er en selvstændig republik i det nordvestlige Uzbekistan, og mere end to måneder efter at være blevet idømt bøder modtog en gruppe adventister et pålæg om at møde i retten i Nukus den 20. juli 2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/770

(2004/C 78 E/0820)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2960/03

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Rådet

(8. oktober 2003)

Om: Fredsprocessen i Mellemøsten

Den palæstinensiske premierminister, Abu Mazens, afsked for nylig viser, at det stadig volder store problemer at gennemføre en egentlig fredsproces i Mellemøsten. Den Palæstinensiske Myndighed er uden tvivl udsat for voldsomt pres fra de mest yderligtgående fundamentalistiske grupper, men det er også tydeligt, at Israel ikke har ændret sin politik.

De målrettede drab på personer, som kun af den israelske regering formodes at stå bag terrorhandlinger, fortsætter uden normal efterforskning og retsforfølgning. Opførelsen af muren, der skal adskille de besatte områder fra Israel, fortsætter.

Kan Rådet — med udsigt til en indstilling af den såkaldte Road Map — oplyse følgende:

1. Hvad er Rådets holdning til ovennævnte »målrettede« drab?

2. Mener Rådet ikke, at disse handlinger er i uoverensstemmelse med de gældende retsordener i størstedelen af EU's lande?

3. Anser Rådet det for passende at erklære, at ingen — og slet ikke en regering — har ret til at udstede og eksekvere dødsdomme uden retssag?

4. Hvordan agter Rådet at skride ind over for den israelske regering for at standse denne praksis?

5. Agter Rådet at påtale disse forbrydelser under henvisning til associeringsaftalen EU-Israel?

6. Hvad agter Rådet at gøre, hvis den israelske regering nægter at stoppe denne praksis?

Svar

(4. marts 2004)

Ligesom det ærede parlamentsmedlem er Rådet af den opfattelse, at premierminister Abu Mazens tilbagetræden har understreget, at der fortsat er alvorlige hindringer for mellemøstfredsprocessen, og at israelere og palæstinensere endnu ikke har gjort nok for reelt at gennemføre køreplanen.

Med hensyn til de øvrige punkter indtog Det Europæiske Råd den 16.-17. oktober 2003 en klar holdning:

— det opfordrer Israel til at afholde sig fra straffeforanstaltninger, der ikke er i overensstemmelse med folkeretten, herunder udenretslige drab.

— Det Europæiske Råd var også særlig betænkeligt ved det planlagte forløb af det såkaldte sikkerhedshegn på den besatte Vestbred. Den foreslåede afvigelse af dette forløb fra »den grønne linie« vil kunne skade kommende forhandlinger og gøre det fysisk umuligt at gennemføre løsningen med to stater. Det vil volde palæstinenserne yderligere humanitær og økonomisk skade. I tusindvis af palæstinensere vest for hegnet afskæres fra væsentlige tjenester på Vestbredden, mens palæstinensere øst for hegnet mister adgangen til land og vandressourcer.

— EU tager med jævne mellemrum disse spørgsmål op med Israel, specielt i Samarbejdsrådet EU-Israel (jf. 18. november 2003), som er en god lejlighed til at fremføre klare budskaber over for Israels regering i den forbindelse.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/129

(2004/C 84 E/0166)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4002/03

af Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(19. december 2003)

Om: Krænkelse af privatlivets fred på verdenstopmødet om informationssamfundet

Den 10.-12. december 2003 blev der i Genève i Palaexpo afholdt et verdenstopmøde om informationssamfundet.

Tre forskere ved navn Alberto Escudero-Pascual (Den Kongelige Tekniske Højskole i Stockholm), Stephane Koch (formand for Internet Society i Genève) og George Danezis (forsker ved universitetet i Cambridge) har bragt det til offentlighedens kendskab, at der i de badges, der blev udleveret ved ankomsten til topmødet, var indeholdt en RFID-chip (Radio Frequency ID), som gjorde det muligt at følge de enkelte deltageres bevægelser på Palaexpos område.

Ifølge de tre forskere er anvendelsen af denne chip og den manglende respekt for privatlivet på topmødet i strid med EU's direktiv om beskyttelse af privatlivet, FN's retningslinjer for anvendelsen af personoplysninger og den schweiziske lovgivning om beskyttelse af personoplysninger.

Var Kommissionen bekendt med anvendelsen af den omtalte chip i badgene?

Vil Kommissionen anmode topmødets organisatorer og den schweiziske regering om en forklaring og samtidig kræve, at samtlige ulovligt indsamlede personoplysninger tilintetgøres øjeblikkeligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(28. januar 2004)

På verdenstopmødet om informationssamfundet afholdt i Genève den 10.-12. december 2003 blev der efter sigende anvendt badges med RFID-chip for at føre kontrol med adgangen til visse områder med adgangsbegrænsning, hvor topmødet blev afholdt.

Skønt Kommissionen i princippet tilskynder til at anvende ny, innovativ teknologi som f.eks. RFID, bør alle former for anvendelse af denne teknologi overholde de gældende principper for behandling af EU-borgeres personoplysninger ved overførsel fra EU til et tredjeland.

RFID-systemet fungerede tilsyneladende delvist på grundlag af behandling af personoplysninger, som deltagerne havde afgivet ved en online-registrering i deres hjemlande forud for topmødet.

Kommissionen vil søge yderligere oplysninger om, hvorvidt og på hvilken måde RFID-baserede applikationer blev anvendt i forbindelse med personoplysninger overført fra EU, med henblik på at konstatere, om behandlingen opfylder fællesskabslovgivningen.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/508

(2004/C 84 E/0585)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3512/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(25. november 2003)

Om: Mulige virkninger af strejken blandt de ansatte i Grækenlands statistiske kontor for offentliggørelsen af europæiske indikatorer

Strejken blandt de ansatte i Grækenlands statistiske kontor, der blev indledt efter, at den ansvarlige minister fortsat havde nægtet at modtage nogle arbejdstagerrepræsentanter og indlede en dialog med dem, er nu gået ind i sin sjette uge. Strejken har medført, at det er umuligt at offentliggøre aktuelle statistiske oplysninger vedrørende forskellige sektorer (økonomi, industriproduktion, kultur, sundhed m.m.), herunder også oplysninger om inflationen.

Hvor længe er det siden, at Eurostat har modtaget oplysninger fra det græske statistiske kontor?

Hvilke følger har denne forsinkelse og muligheden for, at den fortsat vil vare ved, for Eurostats offentliggørelse af europæiske indikatorer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(8. januar 2004)

Strejken blandt de ansatte hos Grækenlands statistiske kontor synes at have visse følger for de græske myndigheders evne til at opfylde forpligtelsen til at indgive oplysninger til fællesskabsstatistikkerne.

For eksempel er der opstået problemer med at få indgivet oplysninger i tide til de statistikker, der er under udarbejdelse for øjeblikket. Som eksempel kan nævnes, at der ikke er indsendt oplysninger om virksomhedskonjunkturstatistik siden strejkens begyndelse. Der kan gives lignende eksempler på områder, hvor indgivelse af statistiske oplysninger er baseret på »gentlemanaftaler«. Det er imidlertid vigtigt at være opmærksom på, at virkningen for EU og euro-området som helhed foreløbig har været ret lille, selv om det sandsynligvis vil betyde en forholdsvis, men ikke væsentlig dårligere kvalitet, at det for Grækenlands vedkommende bliver nødvendigt at indføjes skønsmæssige tal.

Arbejdsnedlæggelsen får muligvis også en virkning, der vil kunne mærkes efter strejkens afslutning. For eksempel har Eurostat allerede modtaget meddelelse om, at Grækenland nok ikke vil kunne overholde tidsfristen for indgivelse af oplysninger til undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur for 2003. Det kan forventes, at der vil være lignende virkninger i andre sektorer.

Endvidere kan det gode samarbejde have lidt skade, fordi græske delegerede er udeblevet fra møder i arbejdsgrupperne og andre møder. Forhandlingerne om en række tilskud til Grækenlands statistiske kontor er desuden blevet afbrudt, hvilket kan forventes at få indirekte følger på mellemlangt til langt sigt for Grækenlands evne til at opfylde visse af sine forpligtelser vedrørende statistik.

Kommissionen tager imidlertid til efterretning, at strejken nu er afsluttet, hvilket bestemt vil betyde, at det normale samarbejde mellem Grækenlands statistiske kontor og Kommissionen kan genoptages.
1.

Rådet ønsker at understrege, at både EU og medlemsstaterne konsekvent i international sammenhæng, som f.eks. i Menneskerettighedskommissionen, søger at fremme vedtagelse af retsakter, der fordømmer dødsstraf.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/409

(2004/C 88 E/0415)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2401/03

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(21. juli 2003)

Om: Undtagelse fra moms på porto for velgørende foreninger

Kommissionen har foreslået, at der lægges moms på porto, hvilket vil blive en stor økonomisk belastning for velgørende foreninger, som rejser midler via direct mail-forsendelser og ikke har adgang til momsrefusion ligesom almindelige virksomheder.

Kan Kommissionen oplyse, om det vil være muligt for velgørende foreninger, som ifølge den irske skattelovgivning ikke kan gøre krav på momsrefusion, at opnå en undtagelse fra denne EU-lovgivning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(5. september 2003)

Kommissionens forslag (1) om ændring af direktiv 77/388/EØF (2) for så vidt angår moms på tjenesteydelser i postsektoren vil gøre det muligt for medlemsstaterne at anvende en reduceret sats på de fleste postale tjenesteydelser, der nu benyttes af private kunder. Anvendelsesområdet for den foreslåede nedsatte sats vil omfatte direct mail, der sendes af velgørende foreninger med henblik på at rejse penge. Ifølge Kommissionens beregninger burde priserne ikke stige, hvis Irland indfører en reduceret sats på 5 % for sådanne posttjenester. Årsagen er, at An Post i øjeblikket ikke kan fratrække moms, som den betaler på sine omkostninger, som for størstedelens vedkommende er med den almindelige momssats på 21 %. Når forslaget er vedtaget, vil postvæsenets omkostninger falde, da det vil blive i stand til at fratrække momsen herpå.

Der er taget hensyn til den særlige sociale interesse i forbindelse med velgørende aktiviteter ved at momsfritage visse leverancer af varer og tjenesteydelser, der foretages af velgørende foreninger. Leverancer fra andre virksomheder til velgørende foreninger er imidlertid ikke fritaget for moms. Det er ikke praktisk at indføre et system med forskellige momssatser for posttjenester, alt efter hvem der benytter disse tjenester. Et sådant system vil medføre meget store omkostninger for postselskaberne og være vanskeligt at kontrollere for skattemyndighederne.

(1) KOM(2003) 234 endelig udg.

(2) Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter – Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145 af 13.6.1977).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/12

(2004/C 84 E/0011)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1940/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om: Ordningen til fritagelse for stempelafgift

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den, i og med at den godkender den britiske ordning til fritagelse for stempelafgift for ugunstigt stillede områder, som meddelt i DN; PP/03/8.9 af 21. januar 2003, anser bydistrikter med mere end en femtedel af Det Forenede Kongeriges befolkning for at være »små voldsomt underprivilegerede områder«, og hvilke forpligtelser de britiske myndigheder har til, inden for hvilke tidsfrister, at rapportere om ordningens virkning for den fysiske regenerering af de støtteberettigede områder?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/137

(2004/C 78 E/0140)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2633/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(2. september 2003)

Om: Eksportrestitutioner for eksport af kød af hornkvæg, fersk eller kølet (KN-kode 0201) fra medlemsstater til Vatikanstaten i 2000 — uoverensstemmelser mellem CATS-tallene og OECD-tallene

I sit svar på forespørgsler E-1477/03-E-1480/03 (1) om eksportrestitutioner for eksport af landbrugsprodukter fra medlemsstater til Vatikanstaten udtalte kommissionsmedlem Fischler den 21. maj 2003, at Kommissionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålene, og at den vil meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.

Det fremgår af følgende supplerende oplysninger vedrørende eksport af kød af hornkvæg, fersk eller kølet (KN-kode 0201), som stammer fra henholdsvis

a) Kommissionens CAT-database (Clearance Audit Trail System), at der i 2000 eksporteredes følgende mængder til Vatikanstaten: — 46 404,210 kg fra Irland med en restitution på 38 323,65 EUR svarende til en støtte på 0,83 EUR/kg — 389 850 kg fra Italien med en restitution på 305 341,16 EUR svarende til en støtte på 0,78 EUR/kg — 294 544 kg fra Nederlandene med en restitution på 211 144,95 EUR svarende til en støtte på 0,72 EUR/kg

b) OECD's database, at der i 2000 eksporteredes følgende mængder til Vatikanstaten: — 249 700 kg fra Italien og 266 700 kg fra Nederlandene,

c) hvilket betyder — at der i uretmæssig støtte er udbetalt 168 053,03 EUR for 214 398,210 kg mere, når der sammenlignes med OECD-tallene.

Er den enig i, at manglerne ved og de stadig tydeligere uoverensstemmelser mellem data fra forskellige institutionelle kilder udgør et alvorligt problem for disses troværdighed og muligvis kunne skyldes svig mod Fællesskabets finanser, eller kan den allerede nu afvise denne mulighed?

(1) EUT C 70 E af 20.3.2004, s. 45.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/522

(2004/C 84 E/0598)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4079/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(14. januar 2004)

Om: Fuglefangst på Cypern

Ifølge Birdlife International er der sket en stigning i den ulovlige fuglefangst på Cypern, hvad enten det er med net eller limpinde, på trods af forsikringer fra regeringen om det modsatte.

Kan Kommissionen oplyse, om disse former for fangst af trækfugle vil være i strid med EU-lovgivningen efter Cyperns tiltrædelse den 1. maj 2004?

Har Kommissionen i bekræftende fald gjort det klart for Cyperns regering, at der meget hurtigt kan blive indledt en traktatovertrædelsesprocedure, hvis overtrædelserne fortsætter efter tiltrædelsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(23. februar 2004)

Cypern er som tiltrædelsesland forpligtet til at implementere og håndhæve fugledirektivet (1) fuldt ud fra den 1. maj 2004. Der er ikke indrømmet nogen overgangsperiode, og Cypern har ikke anmodet om specifikke undtagelsesbestemmelser. I oktober 2003 vedtog Cypern national lovgivning om gennemførelsen af både fugle- og habitatdirektivet (2).

Nærmere bestemt har Kommissionen under tiltrædelsesforhandlingerne gjort det klart, at visse fuglefangstmetoder, som dem, der indebærer brug af limpinde og net, ikke er forenelige med bestemmelserne i fugledirektivet. Denne praksis er også ulovlig i Cypern, og de cypriotiske myndigheder har forsikret Kommissionen om, at de vil øge bestræbelserne for at håndhæve den pågældende lov effektivt.

Kommissionen overvåger fortsat situationen og Cyperns fremskridt i retning af at opfylde forpligtelserne i henhold til fællesskabslovgivningen — ikke alene i forbindelse med omsættelse til national lovgivning, men også implementering og håndhævelse. Skulle der opstå problemer, vil Kommissionen tage dem op med de nationale myndigheder for at få dem løst. Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at den ikke vil tøve med at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne anvender hele EU's lovgivning på miljøområdet korrekt

(1) Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle, EFT L 103 af 25.4.1979.

(2) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af 22.7.1992.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/545

(2004/C 78 E/0573)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3425/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(18. november 2003)

Om: Eurostatskandalen — ubesvarede spørgsmål

Hvorledes forklarer Kommissionen, at den ikke har kunnet se nogen forbindelse mellem de forskellige signaler i 2000 vedrørende skandalen i Eurostat? Kan Kommissionen acceptere, at hverken den selv eller kommissionsmedlemmer med ansvar for personalet er blevet indviet i de fortrolige oplysninger, som OLAF har udleveret til ledelsen af Generalsekretariatet vedrørende iværksættelsen af undersøgelsen? Hvorledes berettiges en sådan fremgangsmåde i forbindelse med den interne forretningsgang?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/546

(2004/C 78 E/0579)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3431/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(18. november 2003)

Om: Eurostat-skandalen — ubesvarede spørgsmål

Er der ifølge Kommissionen og på baggrund af, at Kommissionens luxembourgske kontorer var en del af de politiske myndigheder, grund til at formode, at et medlem af Kommissionen har gjort det lettere at benytte lidet ortodokse fremgangsmetoder eller har ført utilstrækkelig kontrol med en sådan praksis? Hvorledes agter Kommissionen at løse dette problem?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/544

(2004/C 78 E/0569)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3421/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(18. november 2003)

Om: Eurostatskandalen — ubesvarede spørgsmål

Har Kommissionen stadig tiltro til, at det kompetente kommissionsmedlem vil være i stand til at styre omstruktureringen inden for Eurostat, og at den pågældende påtager sig sit ansvar?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/657

(2004/C 78 E/0699)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3843/03

af Maurizio Turco (NI), Marco Pannella (NI), Marco Cappato (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI), Benedetto Della Vedova (NI) og Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(12. december 2003)

Om: Milanos kommune censurerer Romano Cagnonis fotoudstilling på opfordring af den Russiske Føderations konsulat i Milano

Siden april har det været planlagt, at en udstilling af fotografen Romano Cagnonis værker arrangeret af Milanos kommune skulle åbne d. 4. december 2003.

Fotografiet, som pryder indbydelser, plakater, flag, reklamer på offentlige transportmidler og udstillingskatalog, viser et nærbillede af en smilende tjetjensk soldat.

Efter de første plakater var blevet hængt op på mure i Milano, beklagede det russiske konsulat sig til kommunen og hævdede, at det var »en unødvendig provokation«. Kommunen besluttede derpå, mindre end en uge før åbningen, hverken at hænge flere plakater og flag op eller sætte flere reklamer på de offentlige transportmidler samt at tildække de plakater, som allerede var sat op. Milanos kommune har endnu ikke besluttet, om udstillingskatalogets forside skal censureres, mens der ikke er mulighed for at ændre på indbydelserne, da de allerede er sendt ud.

For at retfærdiggøre kulturrådmanden i Milanos censur, har Salvatore Carrubba udtalt til Romano Cagnoni, at »den morders grimme fjæs ville biskoppen ikke bryde sig om at have hængende på piazza del Duomo i julen«.

Har Kommissionen kendskab til ovennævnte hændelser, og hvilke initiativer vil den tage over for Milanos kommune på grund af en så alvorlig hændelse som censur?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(23. januar 2004)

Menings- og ytringsfriheden er omfattet af de grundlæggende rettigheder i Unionen, som garanteres af charteret om grundlæggende rettigheder. Men det tilkommer på den anden side ikke Kommissionen at udtale sig om det specifikke tilfælde, de ærede medlemmer omtaler, da det i enhver henseende henhører under den pågældende medlemsstats kompetence.
—

Den 1. december startede retssagen i hasteprocedure mod de fængslede, som er anklaget for forsøg på statskup, for samarbejde med fremmede magter, for med deres handlinger at have udsat Mauretanien for mulig krig og for at have destabiliseret den forfatningsmæssige orden.