SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2765/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Fremtidige prisstigninger på levnedsmidler i Estland

Det begynder at gå op for ansøgerlandene, hvilke problemer EU's landbrugspolitik vil få for dem. For landbrugerne i Estland er landbrugspriserne en vitaminindsprøjtning. For dem har støtte hidtil været et nærmest ukendt begreb. Ved et EU-medlemskab vil priserne stige til en helt anden størrelsesorden. Men for mange forbrugere er prisstigningerne på levnedsmidler et chok. Esterne, og navnlig pensionisterne, er allerede hårdt prøvede af de prisstigninger, der kom med den deregulerede markedsøkonomi. Priserne på estiske landbrugsprodukter vil blive fordoblet eller tredoblet. I begyndelsen af 2001 var prisniveauet på oksekød for eksempel kun halvdelen af EU-priserne. EU-systemet med interventionspriser medfører, at forbrugerpriserne på æbler, tomater og sukker tredobles. Ifølge en undersøgelse, det estiske dagblad Postimees har foretaget i begyndelsen af 2001, fordobles priserne på smør og oksekød.

Landbruget får store ekstraindkomster, og EU kan i princippet opkøbe hele den estiske landbrugsproduktion i et år for at få producentpriserne op på EU-niveau. Det er meget sandsynligt, at også priserne på mælkepulver, visse frugter og korn vil stige. Der er et spørgsmål, om forbrugerne kan følge med.

Hvorledes har Kommissionen til hensigt at løse disse problemer, således at forbrugerne i Estland ikke rammes meget negativt af en tilslutning til den fælles landbrugspolitik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugen

(14. november 2001)

Kommissionen følger løbende forskellene i landbrugspriserne mellem EU og kandidatlandene. Der har i den senere år været en generel tendens til tilnærmelse mellem producentpriserne i kandidatlandene og i EU. Denne udvikling ventes at ville fortsætte i perioden op til tiltrædelsen og gør det mindre sandsynligt, at forbrugerne i de nye medlemsstater vil blive udsat for et væsentligt prischok ved tiltrædelsen.

For Estlands vedkommende er forskellen mellem producentpriserne for de fleste kornsorter og svinekød i de senere år blevet relativ lille i forhold til EU. For enkelte produkter som f.eks. oksekød, mælk og sukker er der fortsat betydelig forskel. For så vidt angår oksekød og mælk skyldes dette dog i stor udstrækning kvalitetsforskelle.

For frugt og grønsager er der imidlertid store prisvariationer inden for EU. Interventionen er endvidere begrænset til en form for sikkerhedsnet på et meget lavt niveau. Det er derfor vigtigt ikke at overvurdere de sandsynlige virkninger af pristilpasningen på tiltrædelsesdagen.

I mange forarbejdede produkter med stor værditilvækst (f.eks. mælkedesserter, ost, konfekt og læskedrikke) udgør råvarerne desuden kun en lille del af de samlede omkostninger. For denne type produkter vil ændringer i priserne på landbrugsprodukter kun få ringe indflydelse på den endelige detailpris.

Der er allerede opnået enighed om en væsentlig liberalisering af handelen med landbrugsprodukter og forarbejdede landbrugsprodukter mellem EU og Estland: Ca. 85 % af EU's traditionelle landbrugsimport fra Estland er nu afgiftsfri, mens hele EU's eksport af landbrugsprodukter til Estland fortsat er fuldstændig liberaliseret. Den anden runde i forhandlingerne om handelsliberalisering er under forberedelse og vil omfatte mere følsomme sektorer, hvor samhandelen i øjeblikket er begrænset, specielt på grund af høj toldbeskyttelse. Kommissionen venter, at denne liberaliseringsproces reelt vil medføre frihandel for begge parter. Dette vil kunne bidrage til at udligne priserne yderligere inden tiltrædelsen og derved mindske sandsynligheden for, at forbrugerne bliver udsat for et prischok.