ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1337/02

af Carlos Lage (PSE) til Kommissionen

(13. maj 2002)

Om: Forvaltning af Europaskolerne

Europaskolerne blev oprettet med det formål at give børn af de ansatte ved EU-institutionerne en uddannelse, som er forenelig med uddannelsesordningerne i de pågældendes hjemlande.

Da disse EU-tjenestemænd er udstationerede, er det vigtigt, at de kan give deres børn en normal skolegang, som sikrer kontinuitet på det pædagogiske og mentale område.

For nylig blev omkring 300 familier, hvis børn går på en af de tre skoler i Bruxelles, stillet over for en afgørelse truffet af Europaskolernes Øverste Råd, ifølge hvilken disse børn fra september 2002 skulle flyttes over på en anden skole.

Denne afgørelse er truffet på et fuldstændig vilkårligt grundlag uden hensyntagen til de valg, forældrene har truffet med hensyn til deres børns pædagogiske interesser og deres egne arbejdsmæssige forpligtelser.

Kan Kommissionen på denne baggrund besvare følgende spørgsmål:

1. I hvilket omfang opfylder Europaskolerne og i særdeleshed skolerne i Bruxelles EU-tjenestemændenes og de øvrige ansattes behov?

2. I hvilket omfang sikres overholdelsen af principperne i EU's charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 24, stk. 2, og artikel 41?

3. Hvorledes forvaltes Europaskolerne?

- Hvorledes er skolerne finansieret, og hvor stor en procentdel betaler de enkelte bidragydere?

- Hvilken rolle spiller Kommissionen i Det Øverste Råd, og hvor mange stemmer har den i dette råd?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(8. juli 2002)

For at få almen baggrundsviden om det emne, som interesserer det ærede medlem, henvises han til de oplysninger, Kommissionen gav i sit svar på skriftlig forespørgsel E-0980/02 fra Stavros Xarchakos(1).

Vedrørende pkt. 1 og 3 henviser Kommissionen det ærede medlem til sit svar på skriftlig forespørgsel E-0944/02 fra Ilda Figueiredo(2).

Vedrørende pkt. 2 er Europaskolerne ikke organer under EU som defineret i artikel 51 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Europaskolernes retsgrundlag er aftalen om vedtægten for Europaskolerne fra 1957. De grundlæggende rettigheder, som det ærede medlem nævner, er følgelig sikret af bestemmelser i national lovgivning og internationale aftaler som New York-konventionen om børns rettigheder fra 1989. Som Kommissionen anførte i sit svar på skriftlig forespørgsel E-0944/02 fra Ilda Figueiredo tog Europaskolernes Øverste Råd skridt til at sikre, at flytningen af eleverne mellem skolerne i Bruxelles skete med respekt for de grundlæggende rettigheder, som det ærede medlem nævner.

Kommissionen har en repræsentant i Det Øverste Råd og dermed også én stemme. Det Øverste Råd er et tværnationalt organ, som derudover består af repræsentanter for hver medlemsstat, der normalt kommer fra landenes undervisningsministerium.

(1) EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 119.

(2) EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 112.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1245/02

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. april 2002)

Om: Indførelse af en afgift på vin

Europa-Kommissionens tjenestegrene har for nylig foreslået indførelse af en minimumsafgift på vin på 0,14 EUR pr. liter fra 2003 og på 0,15 EUR fra 2007, mens der i dag er nulafgift i Italien, Spanien, Portugal, Grækenland og Tyskland.

I Italien er der siden 1997 sket en forhøjelse af momsen til 20 % inden for vinsektoren, og landbruget har siden 1998 været omfattet af IRAP-afgiften.

1. Mener Kommissionen ikke, at en afgift på vin vil få negativ indvirkning på fødevaremarkedets vinsektor?

2. Mener Kommissionen ikke, at en prisforhøjelse på vin først og fremmest vil gå ud over forbrugeren, der skal betale for de øgede produktionsomkostninger for produktet?

3. Mener Kommissionen desuden ikke, at reformen af den fælles landbrugspolitik allerede har øget produktionsomkostningerne, efter at fællesskabsstøtten til dyrkning af vinmarkerne er blevet nedskåret?

4. Hvordan bedømmer Kommissionen indførelsen af en fabrikationsafgift, som er typisk for industriprodukter, inden for landbrugssektoren?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkesteinpå skriftlige forespørgsler E-1245/02 og E-1262/02

(20. juni 2002)

Rådets direktiv 92/84/EØF af 19. oktober 1992 omhandler indbyrdes tilnærmelse af punktafgiftssatserne for alkohol og alkoholholdige drikkevarer(1). Ifølge bestemmelserne skal Rådet regelmæssigt tage de i direktivet fastsatte satser op til revision. Revisionen skal ske på grundlag af en rapport fra Kommissionen, hvori der tages hensyn til alle relevante faktorer. Kommissionen er for øjeblikket ved at udarbejde en sådan rapport, som måske skal ledsages af et forslag, hvis det er nødvendigt.

Det er ikke muligt at fremsætte bemærkninger til indholdet, da Kommissionen endnu ikke har truffet beslutning om emnet.

Med hensyn til spørgsmålet dobbelt beskatning skal det nævnes, at det er reglen, at afgiftspligtige varer også er underlagt moms. Punktafgifterne er desuden en del af grundlaget for momsberegningen.

(1) EFT L 316 af 31.10.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2148/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Madagaskar

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Madagaskar, der godkendtes til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede støtte i 2000 til dette land på alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1875/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Gambia

Kan Kommissionen gøre rede for, hvilke projekter der blev finansieret over Den Europæiske Unions budget i 2000? Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede støtte til landet har været i 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2040/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(3. juli 2002)

Om: Ændring af de finansielle strukturer

Kommissionen har på side 28 i sit dokument(1) om euro-området inden for rammerne af verdensøkonomien forelagt en række interessante oplysninger vedrørende forskellene i de finansielle strukturer i henholdsvis De Forenede Stater og euro-området i slutningen af 2001 med hensyn til bankdepoter og andre variabler. Kan Kommissionen forlægge sammenlignelige tal for hvert år tilbage til og med 1998 med henblik på en sammenligning med strukturerne fra før virkeliggørelsen af Den Monetære Union?

Kan Kommissionen tillige forelægge sammenlignelige tal for hvert år fra 1998 til 2001 i Det Forenede Kongerige?

(1) KOM(2002) 332.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(1. august 2002)

Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at en tabel svarende til den, der blev fremlagt i Kommissionens meddelelse, blev offentliggjort i Den Europæiske Centralbanks (ECB) månedsoversigt fra januar 2000 (tabel 2 på side 37). Den indeholder oplysninger fra medio 1999 (se bilag 1, som sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat). Hele publikationen kan findes på ECB's websted(1). ECB's tabel gør det muligt at sammenligne den finansielle struktur ved indførelsen af den monetære union med oplysningerne fra slutningen af 2001 i Kommissionens dokument.

Oplysninger om de øvrige år og om euroområdet og USA kan fås fra de kilder, der er anført i den tabel, der er nævnt i det ærede medlems spørgsmål (se bilag 2, som sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat). For Det Forenede Kongerige offentliggør Bank of England oplysninger om bankindskud og lån.

Yderligere oplysninger til brug for en mere detaljeret analyse af udviklingen i den finansielle struktur i euroområdet kan findes i de kvartalsvise finansielle regnskaber, som regelmæssigt offentliggøres i den statistiske del af ECB's månedsoversigt.

(1) http://www.ecb.int/.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2075/02

af Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Rådet

(12. juli 2002)

Om: Et europæisk grænsepoliti

I formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Sevilla henvises der til oprettelsen af et europæisk grænsepoliti.

Er det hensigten, at en sådan politistyrke skal have sin egen organisation, struktur og uniform, kommandovej og jurisdiktion? Hvem vil en sådan politistyrke være ansvarlig over for, og hvilke foranstaltninger herunder hvilken tidsplan påtænkes der gennemført for at gøre fremskridt på dette område?

Er det meningen, at politistyrken kun skal operere i medlemsstater, der deltager i Schengen-ordningen? Kan Rådet navnlig bekræfte, at ingen repræsentanter for denne politistyrke vil blive udstationeret på Det Forenede Kongeriges territorium, eftersom Det Forenede Kongerige står uden for Schengen-området?

Svar

(19. december 2002)

Det ærede medlem af Europa-Parlamentet er bekendt med, at Det Europæiske Råd i Sevilla så med tilfredshed på forskellige initiativer vedrørende forvaltning af Den Europæiske Unions ydre grænser, især meddelelsen fra Kommissionen med titlen På vej mod en integreret forvaltning af EU-medlemsstaternes ydre grænser, den feasibility-undersøgelse, der var blevet gennemført under Italiens ledelse vedrørende oprettelsen af et europæisk grænsepoliti under hensyn til, at Kommissionen havde erklæret sig rede til fortsat at undersøge, om en sådan europæisk politistyrke vil være hensigtsmæssig og kan etableres, samt den undersøgelse om politi og sikkerhed ved grænserne, der var gennemført af Østrig, Belgien og Finland inden for rammerne af Oisin-samarbejdsprogrammet.

Rådet kan ikke på nuværende tidspunkt udtale sig om et eventuelt europæisk grænsepolitis organisation, struktur, opgaver og ansvarsområder.

Rådet vil dog gerne gøre det ærede parlamentsmedlem opmærksom på den plan for forvaltning af EU-medlemsstaternes ydre grænser, som Rådet vedtog på samlingen den 13. juni 2002, og som Det Europæiske Råd udtrykte sin tilfredshed med på mødet i Sevilla. Denne plan indeholder et afsnit om et europæisk grænsepoliti, hvori det hedder, at en integreret styring af de ydre grænser er en dynamisk proces, som skal udvikles etapevis. Med udgangspunkt i erfaringerne med en sådan gradvis udvikling, kan der i givet fald overvejes yderligere institutionelle skridt efter en indgående juridisk undersøgelse af spørgsmålet om retsgrundlaget og fastlæggelse af, hvilke instrumenter der er behov for. Dette kunne omfatte en beslutning om at oprette et europæisk grænsepolitikorps, bestående af fælles hold, som skal have til opgave at støtte medlemsstaternes nationale polititjenester, men ikke erstatte dem.

I forbindelse med en sådan undersøgelse skal der naturligvis tages hensyn til følgerne af, at Det Forenede Kongerige og Irland ikke deltager i Schengen-reglerne om ophævelse af kontrollen ved de indre grænser og persontrafik.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1800/02

af Maria Sanders-ten Holte (ELDR) til Rådet

(24. juni 2002)

Om: Ratifikation af Montreal-konventionen om indførelse af visse ensartede regler for international luftbefordring

Den 28. maj 1999 undertegnede medlemsstaterne Montreal-konventionen om indførelse af visse ensartede regler for international luftbefordring, og Rådet har meddelt, at Fællesskabet ville deponere de 15 ratifikationsinstrumenter samlet inden udgangen af 2002 for at undgå afvigelser mellem medlemsstaterne.

For at konventionen skal kunne træde i kraft, skal der være mindst 30 kontraherende parter. Der er allerede registreret 18, hvilket betyder, at de 15 medlemsstaters fuldførelse af ratifikationsprocessen i sig selv er tilstrækkelig til, at de nye globale standarder for bedre beskyttelse af flypassagerer vil kunne indføres.

Medlemsstaternes samlede ratifikation af denne konvention er også knyttet til ikrafttrædelsen af forordningen om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2027/97(1) om luftfartsselskabers erstatningsansvar.

Kan Rådet gøre rede for fremskridtene i hver enkelt medlemsstat med henblik på fuldførelse af ratifikationen af Montreal-konventionen inden afslutningen af 2002 og angive, om man er nået så vidt, at det synes muligt at opnå dette internationale instruments ikrafttræden ved årets slutning?

(1) EFT L 285 af 17.10.1997, s. 1.

Svar

(11. november 2002)

På samlingen den 4.-5. april 2001 i Luxembourg vedtog Rådet afgørelsen om Fællesskabets indgåelse af Montreal-konventionen.

Sammen med denne afgørelse blev der vedtaget konklusioner, hvor Rådet henstiller, at medlemsstaterne ratificerer Montreal-konventionen, så hurtigt som deres nationale forfatningsmæssige regler gør det muligt, så den samtidige deponering af instrumenterne kan finde sted senest den 31. december 2002.

Ratifikationsprocessen er indledt i alle medlemsstater, og i nogle er den allerede afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1909/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(2. juli 2002)

Om: Guinea Bissau

Kan Kommissionen udarbejde en opstilling over de projekter, som var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001 og angive størrelsen af det samlede investerede beløb i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0487/02

af Glenys Kinnock (PSE) og Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(22. februar 2002)

Om: Religiøse mindretal i Vietnam

Holder Kommissionen fortsat øje med menneskerettighedssituationen i Vietnam, især de religiøse mindretals rettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(20. marts 2002)

Kommissionens delegation i Hanoi og medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer følger fortsat menneskerettighedssituationen i Vietnam nøje.

For så vidt angår religiøs frihed har Kommissionen i de seneste år konstateret betydelige fremskridt for hovedparten af de vietnamesiske troende, herunder en stor del af den befolkning, der frit praktiserer

kristendom eller buddhisme. Der er dog stadig områder, hvor der er behov for yderligere fremskridt, og en række individuelle sager giver grund til bekymring.

Kommissionens delegation i Hanoi og medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer rejser løbende spørgsmål med hensyn til menneskerettighederne samt individuelle sager. Desuden blev menneskerettighedssituationen drøftet i Den Fælles Kommission EU-Vietnam i Hanoi den 6. november 2001 og igen på mødet i donorlandenes rådgivende gruppe i Hanoi den 7. og 8. december 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1171/02

af Carmen Cerdeira Morterero (PSE) til Kommissionen

(24. april 2002)

Om: Den Europæiske Unions deltagelse i internationale topmøder

Anser Kommissionen det for hensigtsmæssigt, at der udarbejdes et vademecum eller en protokol for at forbedre deltagelsen i og tilrettelæggelsen af den måde, hvorpå repræsentanter for de europæiske institutioner (Kommissionen, Rådet og Parlamentet) deltager i arrangementer som f.eks. internationale konferencer som den, der i marts fandt sted i Monterrey om finansiering af udviklingssamarbejdet eller andre former for møder, som EU har deltaget i under den generelle betegnelse Den Europæiske Unions delegation eller Det Europæiske Fællesskabs delegation.

Finder Kommission, at en sådan protokol ville bidrage til en forbedring af det arbejde, der udføres af samtlige medlemmer i disse delegationer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(5. juni 2002)

Kommissionen deler det ærede medlems interesse i at sikre, at Unionen taler med én stemme i internationale fora og generelt i sine forbindelser med tredjelande.

Kommissionen konstaterer i øvrigt, at koordineringen af Fællesskabets holdning varetages og enheden i Fællesskabets optræden udadtil sikres uden vanskeligheder for politikområderne under søjle 1, f.eks. den fælles handelspolitik. Som vi så det under WTO's 4. ministerkonference i Doha, er det netop, fordi Fællesskabet taler med én stemme, at det er blevet en nøgleaktør inden for international handel.

Situationen er imidlertid mindre tilfredsstillende på andre områder af de eksterne forbindelser på grund af de mange aktører, der er involveret hvilket er fastsat i de gældende traktater og den forvirring, som undertiden kan følge heraf.

I denne forbindelse og som anført i Kommissionens meddelelse af 22. maj 2002 om et forslag til et fremtidigt EU(1) er Kommissionen af den mening, at den bedste fremgangsmåde vil være at benytte sig af den kommende reform af traktaterne til at forenkle og rationalisere hele Unionens eksterne politik og dermed gøre den mere effektiv i overensstemmelse med EU-borgernes ønske.

Hvad angår deltagelse af Det Europæiske Fællesskabs delegationer i internationale konferencer, afhænger denne i de fleste tilfælde af Fællesskabets særlige status i forbindelse med den pågældende konference (status som deltager uden stemmeret, observatørstatus med taleret eller andet).

På denne baggrund vil det være vanskeligt at udarbejde en protokol til forbedring af delegationernes deltagelse.

Der findes derimod procedureregler for de forskellige institutioners deltagelse i internationale konferencer.

(1) Et forslag til et fremtidigt EU, meddelelse fra Kommissionen af 22. maj 2002 til Det Europæiske Konvent (KOM(2002) 247 endelig udg.).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2623/02

af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen

(18. september 2002)

Om: Ansøgerlandenes gennemførelse af det nye postdirektiv 2002/39/EF

I foråret blev Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/39/EF(1) af 10. juni 2002 om ændring af direktiv 97/67/EF(2) for så vidt angår yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester vedtaget. Medlemsstaterne skal senest den 31.12.2003 omsætte dette nye direktiv til national lovgivning.

Agter Kommissionen at give ansøgerlandene særlige tidsfrister for åbning af markederne for posttjenester, eller skal ansøgerlandene have gennemført det nye postdirektiv på det tidspunkt, hvor de bliver medlem af EU?

Skal ansøgerlandene også have gennemført EU's konkurrenceregler på det tidspunkt, hvor de tiltræder EU?

(1) EFT L 176 af 5.7.2002, s. 21.

(2) EFT L 15 af 21.1.1998, s. 14.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. oktober 2002)

Som enhver anden del af den gældende fællesskabsret kræves Europa-Parlamentets og Rådets nye direktiv 2002/39/EF af 10. juni 2002 om ændring af direktiv 97/67/EF for så vidt angår yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester gennemført af ansøgerlandene på det tidspunkt, hvor de bliver medlem af EU, medmindre tiltrædelsestraktaterne på det tidspunkt indeholder specifikke overgangsordninger.

Hvad konkurrencereglerne angår, har de central- og østeuropæiske lande med associeringsaftalerne forpligtet sig til allerede nu at sikre, at fællesskabsrettens regler om statsstøtte og monopoler og karteller overholdes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2381/02

af Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Rådet

(2. august 2002)

Om: Behandling af asylansøgere i EU

1. Hvordan beregner hver enkelt medlemsstat antallet af indvandrere (flygtninge, asylansøgere osv.), der ansøger om opholdstilladelse (medtager de f.eks. samtlige familiemedlemmer i deres beregninger eller kun familieoverhovederne)?

2. Hvilke statslige ydelser er disse indvandrere berettigede til i hver enkelt af EU's medlemsstater?

3. På hvilket tidspunkt er indvandrerne berettigede til at stemme i hver enkelt af EU's medlemsstater?

Svar

(19. december 2002)

1. I visse medlemsstater kan en asylansøger indgive ansøgning på vegne af de personer, han har forsørgerpligt over for, herunder mindreårige. I andre medlemsstater har hver enkelt myndig person ret til at indgive en særskilt asylansøgning på egne vegne.

Denne situation afspejler sig i medlemsstaternes statistikker. De medlemsstater, hvor forsørgeren kan indgive ansøgning på vegne af de personer, han har forsørgerpligt over for, anvender således normalt vægtede opgørelsesmetoder.

Det bemærkes endvidere, at Kommissionens ændrede forslag til direktiv om minimumsstandarder for procedurer i medlemsstaterne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus(1) omfatter visse garantier i tilfælde, hvor medlemsstaterne accepterer ansøgninger, der er indgivet af en ansøger på vegne af de personer, han har forsørgerpligt over for.

2. For så vidt angår de ydelser, som asylansøgere har ret til, fastlagde Rådet på samlingen den 25. april 2002 en generel fremgangsmåde med hensyn til forslaget til direktiv om minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne. Rådet pålagde sine instanser at gennemgå Europa-Parlamentets udtalelse og sørge for, at teksten bliver endeligt udformet i Jurist-lingvist-Gruppen med henblik på formel vedtagelse på en kommende samling.

3. For så vidt angår stemmeret i medlemsstaterne erindrer Rådet det ærede medlem om, at reglerne for tredjelandsstatsborgeres stemmeret er fastsat i de nationale lovgivninger.

(1) KOM(2002) 326 endelig udg.