SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3969/00

af Malcolm Harbour (PPE-DE) til Kommissionen

(20. december 2000)

Om: Brintenergi

Hvad gør Kommissionen, i lyset af de potentielle miljøfordele, for at fremme indførelsen af brint som et fremtidigt transportbrændstof? Overvejer Kommissionen at fremme EU-støttet forskning i brintproduktionsmetoder, herunder nukleare reaktionsprocesser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(15. marts 2001)

Som det ærede medlem påpeger, kan brint som brændstof til transportformål have nogle miljøfordele og være med til at forbedre forsyningssikkerheden. Kommissionen er klar over disse fordele, men hvor store de er afhænger i høj grad af, hvordan brinten produceres, distribueres, oplagres og bruges.

I dag produceres 96 % af verdens brint ud fra fossilt brændsel, hvorved der også dannes kuldioxid og forurenende stoffer, og kun 4 % fra dekomponering af vand, som er en meget dyr proces. Infrastruktur til brændstofdistribution og -påfyldning er også et centralt spørgsmål for ethvert alternativt brændstof, især ved kørsel over lange afstande. Brint kan bruges direkte i forbrændingsmotorer og i brændselsceller, der tegner meget lovende med hensyn til effektiv og forureningsfri energiomdannelse.

Under femte rammeprogram (RP5) er en stor del af det ikke-nukleare energiprogram (Energie) koncentreret om støtte til forskning og teknologisk udvikling vedrørende brint, især i kombination med brug af brændselsceller. Hidtil har EU ydet 59 mio. EUR til brændselsceller, brændstofbehandling, opbevaring af brint, brintdrevne køretøjer og brændselscellebaserede motorer under RP5. Der er også en række større projekter, som omhandler vigtige aspekter af køretøjerne og af produktion, distribution og påfyldning af brint, med sigte på at tilvejebringe data om energieffektivitet og forurening i en reel kommerciel driftssituation. I disse projekter benyttes der forskellige processer og primærenergikilder til brintproduktion ud fra fornyelige energikilder, fossilt brændsel, affald og brændstofbiprodukter. Der sker fremskridt inden for standarder, forskrifter og sikkerhed for brintbiler, og Kommissionen yder allerede støtte til standardforberedende FTU vedrørende brintdrevne køretøjer og infrastruktur til brintpåfyldning.

Energie-programmet yder fortsat aktiv støtte til FTU-arbejdet inden for bl.a. brændselsceller og brintteknologi og til socioøkonomiske undersøgelser, standardforberedende forskning med henblik på udarbejdelse af standarder og sikkerhedsforskrifter samt uddannelse. Foranstaltningerne omhandler brændselsceller, reformere og brintteknologi med lavere omkostninger og mindre emission af kuldioxid (CO2) og forurenende stoffer. FTU-arbejdet omfatter også komponenter, systemer, omstilling mellem flere brændstoffer og brændstoffleksibilitet. I transportøjemed behandles brændstofvalget med fokus på omkostninger, emissioner, sikkerhed og påfyldningsinfrastruktur.

Hidtil har EU ikke ydet støtte til forskning i fremstilling af brint ud fra kernekraft, men femte rammeprogram for Euratom-forskning giver nu mulighed for sponsorering af strategiundersøgelser og/eller tematiske net om vurdering af anvendelse af kernekraftvarme til brintproduktion.

EU overvejer ligeledes at oprette en EU-rådgivningsgruppe vedrørende brændselsceller og brint, som skal hjælpe EU med at effektivisere europæisk FTU inden for Det Europæiske Forskningsrum. EU har ligeledes indledt drøftelser med de mest interesserede parter om nye brændsler, herunder brint. I forlængelse af grønbogen om energiforsyningssikkerhed(1), vil debatten blive udvidet til også at omfatte nye brændsler, herunder brint.

(1) KOM(2000) 769 endelig udg.