ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3215/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Dato for afgoerelse om stoette til projekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Et af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommunen Valencia.

Hvornaar traeffer Kommissionen beslutning om, hvorvidt Valencia-projektet er berettiget til stoette fra Faellesskabet efter artikel 10 i EFRU-forordningen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2728/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Strukturfondene

EU anklager de italienske regioner for uduelighed med hensyn til anvendelse af strukturfondene. De italienske lokaladministrationer svarer igen med at paapege ineffektiviteten hos de »euro-snegle«, som f.eks. arbejder i Bruxelles.

Basilicata-regionen meddelte sin plan i 1993. I oktober 1995 anmodede EU paa ny om fremsendelse af dokumenterne. Efter at alt paa ny var udarbejdet og fremsendt, blev det fra EU-side sagt, at dokumentationen skulle praesenteres gennem den italienske repraesentation.

Vil Kommissionen oplyse, om den er underrettet om denne snirklede fremgangsmaade, og hvor langt man er naaet i den procedure, som indledtes i 1993? Maaske er der endnu ikke sket noget i sagen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (5. december 1996)

Kommissionen skal minde om, at de stoetteordninger, der omhandles i de programmer, der finansieres sammen med EF's strukturfonde, skal undersoeges af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 92 ff. Medlemsstaterne skal derfor i henhold til naevnte traktats artikel 93, stk. 3, soerge for i rette tid og under overholdelse af de fastsatte procedurer at anmelde bestemmelser om den slags stoetteforanstaltninger til Kommissionen.

Den anmeldelse i 1993, det aerede medlem henviser til, vedroerer oversendelse af det operationelle flerfondsprogram. Den fuldstaendige anmeldelse i henhold til naevnte traktatartikel af de regionale love om de stoetteordninger, der skal finansieres sammen med OFP 1994/1999, blev foerst foretaget den 3. juni 1996.

Kommissionen skal endvidere oplyse det aerede medlem om, at dens tjenestegrene den 3. oktober 1996 modtog de udbedte forklaringer vedroerende en del af de paagaeldende foranstaltninger. Den vil vedtage en beslutning om de stoetteforanstaltninger, der er anmeldt paa rette vis i henhold til naevnte traktats artikel 93, stk. 3, senest to maaneder at regne fra datoen for modtagelse af ovennaevnte oplysninger.

Endvidere har Kommissionen konstateret, at visse stoetteforanstaltninger ikke er blevet anmeldt paa rette vis i overensstemmelse med naevnte artikel 93, stk. 3. For disse foranstaltningers vedkommende gaelder fristen paa to maaneder ikke. De er nu til behandling i overensstemmelse med konkurrencereglerne. En del af disse foranstaltninger vedtog Kommissionen en beslutning om den 6. november 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3055/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Affald

I forbindelse med Europa-Kommissionens forslag om en faellesskabsstrategi inden for affaldssektoren goer man opmaerksom paa, at Kommissionen ikke har udarbejdet nogen oversigt over gennemfoerelsen af de tidligere fastlagte maal, f.eks. inden aar 2000 at stabilisere produktionen af kommunalt affald pr. indbygger paa 1985-niveauet. Ifoelge OECD's tal for 1995 er affaldsmaengden pr. indbygger i EU gaaet fra 330 kg om aaret i 1985 til 390 kg i 1990 og 400 kg i 1992.

Anser Kommissionen det ikke for vanskeligt eller ligefrem umuligt at naa maalet vedroerende stabilisering, medmindre der sker en kraftig stigning i antallet af initiativer og de finansielle EF-midler med henblik paa at daemme op for denne udvikling.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. december 1996)

I Kommissionens meddelelse om revisionen af Faellesskabets strategi for affaldshaandtering ((KOM(96) 399 endelig udg. )) anerkendes det, at »Faellesskabets resultater med hensyn til forebyggelse af affald ikke er tilfredsstillende. Tvaertimod er affaldsmaengderne som helhed stadig vokset«(afsnit 33). Dette er den generelle vurdering, Kommissionen mener at kunne aflaese af de begraensede og endnu ikke harmoniserede statistiske oplysninger om affald, der foreligger for Faellesskabets vedkommende.

Kommissionen naerer derfor den opfattelse, at der maa goeres en yderligere koncentreret indsats paa alle planer for at vende denne tendens. Faellesskabets affaldsstrategi samt den eksisterende affaldslovgivning er fyldestgoerende rammer for fremtidige faellesskabsinitiativer paa dette omraade.

Strukturfondene, samhoerighedsfonden, LIFE samt forsknings- og udviklingsprogrammerne udgoer de vigtigste oekonomiske faellesskabsinstrumenter, der kan benyttes til finansiering af miljoerelaterede affaldsforanstaltninger.

Dog udgoer disse kun et forholdsvis beskedent finansielt supplement til medlemsstaternes egen finansiering af denne sektor. Der kunne her oenskes flere initiativer til fremme af forebyggelsen af affald og til genindvinding af affaldet, f.eks. at fremme renere teknologi ved fremstillingen af produkter, genanvendelsesmuligheder for de forskellige affaldsformer, midler til oprensning af forurenede lokaliteter samt andre demonstrations- eller pilotprojekter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3057/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Forebyggelse af astma bronchiale

Den Europaeiske Union har vedtaget, inden for faellesskabsprogrammet om det offentlige sundhedsvaesen, at udarbejde en handlingsplan vedroerende sygdomme, der er forbundet med forurenende stoffer. Den er under udarbejdelse og kunne vedtages allerede i 1997.

Endvidere kan det konstateres, at Europa-Kommissionen har givet finansiel stoette til en omfattende undersoegelse om astma foretaget af EFA (Den Europaeiske Sammenslutning af Astma-og Allergiforeninger).

Kommissionen bedes oplyse, om ovennaevnte er i overensstemmelse med sandheden, og om Kommissionen ikke anser det for hensigtsmaessigt at foreslaa, at der oprettes et epidemiologisk astmacenter, der foerst og fremmest skulle have til opgave at forbedre kendskabet til astma og risikofaktorerne, saaledes at centret kan fungere som middel til at udvikle en sundhedspolitik paa faellesskabsplan, som virkelig tager sigte mod forebyggelse og den saakaldte socialmedicin.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. december 1996)

Kommissionen undersoeger p.t. mulighederne for at ivaerksaette et EF-handlingsprogram om forureningsrelaterede sygdomme. Om dette program kan vedtages i 1997 afhaenger af den faelles beslutningstagning i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 129, i henhold til hvilken de paagaeldende forslag vil blive stillet.

Det er korrekt, at EFA har gennemfoert en undersoegelse af de nationale politikker til forebyggelse af astma inden for EU. Den endelige rapport vil blive forelagt for Kommissionen inden udgangen af 1996.

Hvad angaar etablering af et epidemiologisk astmacenter henvises det aerede parlamentsmedlem til Kommissionens svar afgivet paa skriftligt spoergsmaal E-3018/96 stillet af Muscardini, Bellere og Amadeo ((EFT C 72 af 7.3.1997. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2759/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Uheldig udnaevnelse

Kommissionen orienterer sig oejensynlig ikke om begivenheder i Italien og laeser ikke vort lands aviser. I modsat fald ville man have hoert om den seneste dom i appelsagen (anden instans) af Carlo De Benedetti i Bruxelles, og om at denne ingenioer havde utallige interesser inden for telekommunikationssektoren. Den 22. juli blev ingenioerens andre forudanelser til virkelighed: der blev kraevet en aabning af proceduren for anklager om korruption mod De Benedetti. Det drejer sig her om titusinder milliarder i bestikkelsespenge, for at faa kontrakter, som hans virksomhed ellers aldrig ville have faaet. Derudover er der andre afsloeringer i Pordenone vedroerende »devided stripping« for en haandfuld milliarder, som blev unddraget det italienske skattevaesen; desuden er der undersoegelsen om levering til de italienske statsbaner, undersoegelser om OMNITEL og endelig Consob-undersoegelsen for insiderhandel med Olivetti-vaerdipapirer.

Saafremt Kommissionen havde orienteret sig, havde den sandsynligvis ikke foretaget den overraskende udnaevnelse af praesidenten for Olivetti, netop denne Carlo De Benedetti, til formand for Arbejdsgruppen for Oprettelse af en Europaeisk Telekommunikationsmyndighed.

Kan Kommissionen under henvisning til den manglende afvisning af udnaevnelsen, hvor konkret den end maatte vaere, oplyse, om den havde kendskab til ovennaevnte oplysninger og om den ikke i betragtning heraf finder det passende at revidere udnaevnelsen af ingenioer De Benedetti til formand, da bekraeftelsen eller blot laden staa til enten i forbindelse med interessekonflikt eller med hensyn til transparens ville betyde en forringelse af tilliden til de europaeiske institutioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (20. december 1996)

Den raadgivende gruppe paa hoejt plan vedroerende informationssamfundet bistaar Kommissionen ved prioriteringen af dens fremtidige initiativer med henblik paa at lette gennemfoerelsen af informationssamfundet i Europa. Der er nedsat tre arbejdsgrupper til behandling af en raekke centrale emner vedroerende informationssamfundet. I den forbindelse er arbejdsgruppe nr. 3, under forsaede af De Benedetti, blevet anmodet om at droefte forskellige spoergsmaal vedroerende de lovgivningsmaessige rammer for telekommunikationssektorerne.

Kommissionen er udmaerket klar over de forhold, det aerede medlem naevner, da den opmaerksomt foelger begivenhederne i samtlige medlemsstater. Udnaevnelsen af De Benedetti til formand for arbejdsgruppe 3 skete under hensyntagen til hans mangeaarige engagement i europaeiske anliggender, da der ikke var tale om verserende retssager, hvori han var part, og der heller ikke var truffet retslige afgoerelser, der vedroerte ham personligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3648/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Picardiet



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3648/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Picardiet Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Picardiet og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2989/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Forslag til forordning som reaktion paa Helms-Burton-loven

Den 8. oktober 1996 offentliggjordes i De Europaeiske Faellesskabers Tidende forslag til Raadets forordning (EF) om beskyttelse mod virkningerne af USA's anvendelse af Helms-Burton-loven ((EFT C 296 af 8.10.1996, s. 10 )).

I henhold til artikel 9 »fastsaetter hver medlemsstat de sanktioner, der skal paalaegges i tilfaelde af overtraedelse af bestemmelserne i denne forordning. Saadanne sanktioner skal vaere effektive, forholdsmaessige og afskraekkende«.

Vil Kommissionen oplyse, om hver medlemsstat ensidigt kan vedtage de foranstaltninger, den finder hensigtsmaessige? Skal den forinden indhente tilladelse fra Kommissionen eller fra udvalget bestaaende af medlemsstaternes repraesentanter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (9. december 1996)

Den 28. oktober 1996 naaede Raadet til enighed om Kommissionens forslag til en forordning om beskyttelse mod virkningerne af den eksterritoriale anvendelse af visse tredjelandes lovgivning. Artikel 9 har foelgende ordlyd: »Hver medlemsstat fastsaetter de sanktioner, der skal paalaegges i tilfaelde af overtraedelse af bestemmelserne i denne forordning. Saadanne sanktioner skal vaere effektive, forholdsmaessige og afskraekkende.«

Det er ikke paakraevet at opnaa forudgaaende bemyndigelse fra Kommissionen eller det udvalg, der er nedsat i henhold til forordningens artikel 8. Hver medlemsstat skal fastsaette sanktionerne i henhold til artikel 9 inden for sin nationale ordning for haandhaevelse af retlige forpligtelser. De skoensbefoejelser, der er overladt til den enkelte medlemsstat, er imidlertid fastlagt i artikel 9, sidste punktum, jf. ovenfor.

Kommissionen vil i sin egenskab af traktatens vogter overvaage medlemsstaternes gennemfoerelse af forordningens artikel 9 og vil sikre, at alle bestemmelser i artikel 9 opfyldes, navnlig bestemmelserne i andet punktum.

Kommissionen vil i den forbindelse ogsaa sikre, at der fastsaettes sanktioner med hensyn til forordningens artikel 2 og 5, som Kommissionen anser for at vaere relevante bestemmelser i forordningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3047/96 af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Katedralen i Noto

Da kuppelen i katedralen i den sicilianske by Noto styrtede sammen, var det en paamindelse om den bekymrende og forsoemte stand, som monumenterne i Noto, der udgoer en sand perle i den sicilianske barok, befinder sig i, og samtidig var det det vaerst taenkelige eksempel paa det forfald, der praeger alle monumenterne i den historiske bykerne, der klamrer sig til forskellige former for afstivning og roerledninger.

Mange maaneder efter staar restaureringsarbejdet stadig i stampe, og den tilstundende vinter kan kun forvaerre skaden.

Situationen forvaerres yderligere af manglen paa projekter og finansielle midler fra de nationale myndigheder, der skal forestaa redningsarbejdet, men ogsaa af det komplette fravaer af private initiativer, der ellers var fremtraedende i forbindelse med genopfoerelsen af Foenix-teatret i Venezia.

1. EU anmodes derfor om at ivaerksaette hasteforanstaltninger, saaledes at katedralen i Noto kan blive reddet og genopfoert.

2. Der anmodes ligeledes om et direktiv, der kan loese alle de problemer, der eventuelt skyldes manglende initiativ fra de nationale myndigheders side, og som rummer en raekke foranstaltninger, hvoriblandt en overordnet indsats fra EU's side til beskyttelse af den faelles arkitekturarv.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (17. januar 1996)

Kommissionen, der tillaegger Notos monumenter stor historisk og kunstnerisk vaerdi, er klar over, hvor alvorlig den nuvaerende situation er.

Da de italienske myndigheder efter katedralens delvise sammenstyrtning indgav anmodning om stoette, blev der i forbindelse med en samarbejdsplan mellem Kommissionen og Europaraadet sendt en ekspertgruppe til Noto. Som resultat heraf kan Kommissionen sansynligvis inden for rammerne af regnskabsaaret 1996 bidrage til omkostningerne ved det indledningsvise afstivningsarbejde.

Det ny EU-program, »Raphaël«, der er ved at blive vedtaget, har til formaal at bevare og fremhaeve den kulturelle arv - baade bygningsvaerker og kunstgenstande - samt at goere borgerne mere bevidste herom og skaffe offentligheden bedre adgang til dem. Programmet, der tager udgangspunkt i den maalsaetning, som er opstillet i EU-traktatens artikel 128, udgoer i dag det mest omfattende og detaljerede forsoeg paa at fremme og supplere medlemsstaternes indsats for at bevare og fremhaeve den europaeiske kulturarv.

Herudover omfatter det operationelle program for Sicilien i tidsrummet 1994-1999 samfinansiering fra Faellesskabets strukturfonde af foranstaltninger til fordel for kulturarven.

Hvis de italienske myndigheder stiller forslag om samfinansiering af den yderligere restaurering af Noto-katedralen, vil Kommissionen inden for rammerne af programmets overvaagningsudvalg behandle ansoegningen med yderste opmaerksomhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3276/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Privatiseringer og beregning af det offentlige underskud

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvornaar indregnes i forbindelse med privatiseringerne de indkomme indtaegter, naar det offentlige underskud skal beregnes?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3276/96, E-3277/96, E-3278/96 og E-3279/96 (21. januar 1997)

I tilfaelde af privatisering eller andre former for salg af aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser bliver statens indtaegter registreret som finansielle transaktioner. De har derfor ingen direkte indvirkning paa det offentlige underskud, som i traktaten defineres som saldoen for ikke-finansielle transaktioner. Denne regel gaelder baade det offentliges direkte salg og indirekte salg (f.eks. gennem et holdingselskab).

Derimod betragtes det offentliges salg af rettigheder og licenser i princippet som ikke-finansielle transaktioner. Det registreres paa kapitalkontoen og bliver saaledes taget i betragtning, naar det offentlige underskud skal beregnes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3164/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE), Arie Oostlander (PPE) og Leen van der Waal (I-EDN) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Drabet paa den kristne leder, pastor Mohammed Bagher Yusefi, den 28. september i Sari (Iran)

Er Kommissionen klar over, at den 34-aarige praest, Mohammed Bagher Yusefi, den 28. september 1996 blev fundet haengt i en skov i naerheden af sin hjemby Sari i provinsen Mazandaran i Iran?

Er Kommissionen klar over, at pastor Yusefi i aarevis er blevet truet, fordi han har konverteret fra islam til kristendommen?

Er Kommissionen klar over, at pastor Yusefi er den syvende kristne leder, der siden 1979 er blevet forfulgt og draebt i Iran paa grund af sin tro?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke EU-medlemsstater der i oejeblikket giver asyl til iranske flygtninge, der forfoelges paa grund af deres kristne tro?

Hvilken holdning indtager Kommissionen selv over for Iran i forbindelse med disse meget alvorlige kraenkelser af menneskerettighederne, og hvilke konklusioner drager Kommissionen af dette sidste mord?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (6. december 1996)

Kommissionen er klar over, at pastor Mohammed Bagher Yusefi blev fundet haengt naer sit hjem i Sari i Iran. Den er ogsaa klar over, at han foer sin doed var blevet truet, fordi han havde konverteret fra islam til kristendommen, hvilket ifoelge Koranen opfattes som en lovovertraedelse.

Kommissionen er sig fuldt ud bevidst, at minoritetsreligionerne befinder sig i en prekaer situation, saadan som det er paavist i den nylige rapport udarbejdet af Copithorne, De Forenede Nationers menneskerettighedskommissions saerlige rapportoer for Iran.

Spoergsmaalet om asyl for iranske flygtninge henhoerer under medlemsstaternes kompetenceomraade. I mange tilfaelde angiver medlemsstaterne ikke flygtningenes oprindelse eller status af frygt for deres sikkerhed. Kommissionen er derfor ikke i stand til at give de oplysninger, de aerede medlemmer anmoder om.

Kommissionen stoetter formandskabet og medlemsstaterne i De Forenede Nationers menneskerettighedskommission. I enhver form for kontakt med de iranske myndigheder understreger den sin bekymring for menneskerettighederne i Iran. Den medvirker ved De Forenede Nationers resolutioner om menneskerettighederne i Iran. Kommissionen kan ligeledes anspore til, at saerlige sager droeftes i en kritisk dialog mellem Unionen og Iran.

Det lader til, at de iranske myndigheder er ved at efterforske Yusefis doed, og de mistaenkte er tilsyneladende blevet arresteret. Naar der foreligger et resultat, vil Kommissionen igen se paa situationen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2462/96 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Fri bevaegelighed af chokoladeprodukter

Ved hjaelp af korrespondance med Forbundsrepublikken Tyskland i 1989 og Spanien i 1990 bekraeftede Kommissionen specifikt, at chokoladeprodukter, der indeholder andre vegetabilske fedtstoffer end kakaosmoer, som produceres og markedsfoeres i en medlemsstat, som tillader brugen heraf, skal markedsfoeres i hele Faellesskabet under sin oprindelige betegnelse, saa laenge forbrugerne informeres om tilstedevaerelsen af disse fedtstoffer. Kommissionen bekraefter dette princip i sit forslag om aendring af direktiv 73/241 (KOM(95)0722) ((EFT C 231 af 9.8.1996, s. 1. ))

Italien har dog i modstrid med dette princip for nylig forbudt import af chokoladeprodukter, der indeholder vegetabilsk fedtstof med oprindelse i lande, som tillader brugen heraf, medmindre produkterne saelges under betegnelsen »surrogatchokolade«.

1. Kan Kommissionen bekraefte, at chokoladeprodukter, der indeholder andre vegetabilske fedtstoffer end kakaosmoer, som lovligt produceres i en anden medlemsstat, kan cirkulere frit inden for EU under deres oprindelige salgsbetegnelse under forudsaetning af, at produkterne maerkes som indeholdende vegetabilsk fedtstof?

2. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at sikre, at Italien overholder principperne om fri bevaegelighed af varer og ikke indfoerer handelshindringer i det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (21. november 1996)

Kommissionen er i gang med at foretage en samlet undersoegelse af situationen i alle medlemsstaterne. Det aerede medlem vil blive underrettet om resultatet heraf saa snart som muligt.