ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0838/98 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Paastaaede uregelmaessigheder ved Enfap UIL i forbindelse med forvaltningen af ESF-bidrag til erhvervsuddannelse

I de seneste dage har der vaeret forlydender om nye og lidet gennemsigtige episoder i forbindelse med forvaltningen af erhvervsuddannelsesmidler i regionen Lazio. Den 7. februar 1998 sendte generaldirektoeren for INPS (statsanstalten for social forsorg), Penna, en skrivelse til regionalraadsmedlemmet med ansvar for budgettet i regionen Lazio, Angiolo Marroni, hvori han gjorde opmaerksom paa, at et af organerne med ansvar for forvaltningen af erhvervsuddannelsen siden 1992 havde undladt at indbetale 13 milliarder i socialbidrag for sine ansatte. Imidlertid udbetalte regionen Lazio i perioden marts-december 1997 Enfap henved 10 milliarder som led i de aftaler, der var indgaaet om erhvervsuddannelse.

Der har tidligere vaeret lidet gennemsigtige episoder i forbindelse med forvaltningen af erhvervsuddannelsen i Lazio, som det ogsaa fremgaar af den undersoegelse, der indledtes som foelge af nogle forespoergsler fra mig, og som endte med, at nogle organer med ansvar for forvaltningen blev sigtet for svindel og bedrageri. Blandt de organer, der blev undersoegt, var ogsaa Enfap, der ikke desto mindre fortsatte med at modtage tilskud, bl.a. ogsaa fra den seneste ESF-tranche, hvor det tildeltes 40 kurser.

Vil Kommissionen paa denne baggrund oplyse foelgende:

1. Har den kendskab til ovennaevnte tilfaelde?

2. Mener den ikke, at der boer indledes en ny undersoegelse af forvaltningen af ESF-midlerne til erhvervsuddannelse i regionen Lazio?

3. Mener den ikke, at der ikke boer indgaas aftaler med organer, der er genstand for en undersoegelse, i det mindste saa laenge deres sag endnu verserer ved de italienske domstole?

4. Hvorledes forholder den sig til denne sag generelt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (3. april 1998)

Kommissionen har ikke haft kendskab til de naevnte forhold. Den har nu indledt en undersoegelse i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0554/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Miljoehandlingsprogrammet for Attika - delprogram 2, foranstaltning 2

Foranstaltning 2 i delprogram 2 i miljoehandlingsprogrammet for Attika vedroerer udviklingsinterventioner og forbedring af trafikforholdene og drejer sig om biologiske parker og omraader (BIOPA, BIPA). Ifoelge gennemfoerelsesplanen burde der inden 1997 vaere blevet udnyttet 5.990 mio ecu i offentlige udgifter.

1. Hvordan er situationen med hensyn til delprogrammets udvikling? Hvor er der gjort en vaesentlig indsats?

2. Har der vaeret forsinkelser? Paa hvilke omraader? Hvad er hovedaarsagerne hertil?

3. Er der sket forandringer under revisionen af faellesskabsstoetterammen? Hvor stor en andel af budgettet er der tale om?

4. Hvad har udnyttelsesgraden vaeret indtil den 31. december 1997?

5. Har miljoeministeriet og udviklingsministeriet truffet de fornoedne foranstaltninger med henblik paa oprettelsen af de ovennaevnte BIOPA og BIPA?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. maj 1998)

Ifoelge de finansielle tabeller som aendret den 21. oktober 1997 udgoer de indtil 1997 programmerede offentlige udgifter til foranstaltning 2.2 i det operationelle program for Attika (industriparker) 1 mio. ECU.

Denne foranstaltning er endnu ikke kommet rigtig i gang bl.a. paa grund af problemerne med de juridiske rammer for industriparker. Kun nogle undersoegelser er paabegyndt. Det kan ikke udelukkes, at en revurdering af situationen inden for den naermeste fremtid vil foere til en aendring af denne foranstaltning, saaledes at der tages hensyn til den indtraadte forsinkelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0436/98 af Mark Killilea (UPE) til Kommissionen (16. februar 1998)

Om: Miljoevenlige produktionsmetoder i landbruget i EU

I henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 2078/92 ((EFT L 215 af 30.7.1992, s. 85. )) har Kommissionen ivaerksat en raekke foranstaltninger. Kan Kommissionen i den forbindelse oplyse, hvilke beloeb Irland hidtil har faaet tildelt i forbindelse med disse miljoevenlige landbrugsforanstaltninger, og hvilken procentdel disse beloeb udgoer af det samlede beloeb, der er blevet stillet til raadighed af EU? Er det muligt at foretage en klassificeret opdeling, f.eks. miljoevenligt landbrug, forvaltning af udtagne arealer, kurser eller demonstrationsprojekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. februar 1998)

Irland har ivaerksat et enkelt program til gennemfoerelse af Raadets forordning (EOEF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 om miljoevenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje ((EFT L 215 af 30.7.1992. )). Programmet kaldes »Rural Environment Protection Scheme« (REPS) og staar til raadighed for alle landbrugere i landet, som forpligter sig til at gennemfoere miljoeaktiviteter og overholde visse restriktioner for produktionsmetoder i mindst fem aar. De foerste udbetalinger under REPS blev foretaget i 1995, og stoetten fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) var paa 19 mio. ECU i 1995, 43 mio. ECU i 1996 og 98 mio. ECU i 1997.

Bidraget fra EUGFL svarer til 75% af de samlede udgifter, da Irland er et maal 1 omraade. Bidraget fra EF er begraenset til 50% i andre omraader.

I forhold til EUGFL's samlede udgifter til landbrugsmiljoeprogrammer udgjorde udgifterne til REPS 4% i 1995, 3% i 1996 og 6% i 1997. Til sammenligning kan det naevnes, at Irland tegner sig for 3,3% af det udnyttede landbrugsareal (ULA) i EF.

Hvad opdelingen efter type foranstaltning angaar, har Kommissionen endnu ikke modtaget en rapport fra Irland om programmets gennemfoerelse, og meddelte data vedroerer foranstaltningerne som helhed.

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa Kommissionens beretning ((KOM(97) 620 endelig udgave. )) om anvendelsen af forordning (EOEF) nr. 2078/92, der blev forelagt Parlamentet den 4. december 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0404/98 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Problemer med produktionen af olivenolie, bomuld og citrusfrugter

De graeske landbrugere mener, at de afgoerelser, der traeffes i Bruxelles, og som de anser for meget uheldige, er aarsagen til problemerne i produktionen af olivenolie, bomuld og citrusfrugter. De taler om, at der laegges pres paa den graeske bomuldsproduktion, og understreger, at citrusfrugtproduktionen skades som foelge af WTO's aftale om begraensning af subventioneret eksport. Olivenproducenterne lider under den spanske overproduktion, og kommissaerens vaegring ved at traeffe passende foranstaltninger. EU's stoette til graesk olivenolie er faldet med 30%, men i stedet for at fremskynde faellesskabsinterventionen tilsigter Kommissionen privat oplagring med stoette fra EU.

Er Kommissionen klar over, at der ikke eksisterer den noedvendige infrastruktur i Graekenland, og har den til hensigt at traeffe de noedvendige foranstaltninger, eftersom de graeske landbrugere er kommet i en saerdeles problematisk situation, og da der er fare for en ny raekke massive aktioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. marts 1998)

Kommissionen deler ikke den analyse, som de graeske landbrugere ifoelge det aerede medlem har med hensyn til de problemer, de staar over for paa olivenolie-, bomulds- og citrusfrugtmarkederne.

Hvad specielt olivenoliemarkedet angaar, minder Kommissionen om, at prisfaldet paa markedet skyldes den rigelige produktion i alle producentmedlemsstater i to produktionsaar i traek og olivenolieproducenternes forvaltning, idet disse har foretrukket at tilbageholde betydelige olivenoliemaengder i stedet for at markedsfoere disse maengder i det foregaaende produktionsaar. Finansieringsnedgangen i Graekenland i form af faldet i produktionsstoetten beroerer kun ca. 25% af olivenolieproducenterne. De oevrige 75% er ikke paavirket af budgetstabilisatorens anvendelse, idet de ikke anses for at vaere smaa producenter som defineret i Raadets forordning nr. 136/66/EOEF af 22. september 1966 om oprettelse af en faelles markedsordning for fedtstoffer ((EFT 172 af 30.9.1966. )).

For at raade bod paa den vanskelige situation paa markedet har Kommissionen allerede truffet foranstaltninger i form af stoette til privat oplagring, og den har godkendt oplagring af 30 000 tons olivenolie i Graekenland. Den har endvidere gjort bestemmelserne mere klare, for at producentorganisationerne bedre kan drage fordel af denne foranstaltning. Inden der paataenkes andre interventionsforanstaltninger paa markedet, oensker Kommissionen at kende resultaterne af anvendelsen af foranstaltningen vedroerende stoette til privat oplagring.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0890/98 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (11. marts 1998)

Om: Det irske luftfartsselskab Ryanairs vaegring ved at anerkende fagforeninger

Det irske luftfartsselskab Ryanair har vaeret inddraget i en langvarig strid med sit bagagepersonale. Striden skyldes, at selskabet naegter at anerkende og forhandle med den fagforening, der repraesenterer disse arbejdstagere. Selskabet har ogsaa naegtet at goere brug af de normale kanaler til loesning af arbejdsstridigheder, eftersom det ikke vil deltage i en voldgiftsprocedure, der er indledt af den irske arbejdsret.

Ryanairs ledelse har opnaaet store fordele ved liberaliseringen af lufttransporten inden for EU.

Vil Kommissionen under henvisning til artikel 11 til 13 i Den Europaeiske Socialpagt, der drejer sig om arbejdstagernes rettigheder vedroerende foreningsfrihed og overenskomstforhandlinger, undersoege spoergsmaalene omkring Ryanair-striden og udsende en rapport herom? Hvilke andre foranstaltninger agter den at traeffe i forbindelse med denne strid?

Hvornaar vil Kommissionen offentliggoere den lovede evaluering af de sociale virkninger af liberaliseringen inden for lufttransporten?

Har Kommissionen nogen forslag med hensyn til, hvordan arbejdstagernes rettigheder vedroerende foreningsfrihed og overenskomstforhandlinger kan tilgodeses i tilfaelde, hvor virksomheder forsoeger at tilsidesaette disse rettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (23. april 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele hende udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0742/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Vestaksen

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er naaet med den saakaldte Vestakse? Er der foretaget nogen miljoerisikovurdering? Hvad foreslaar Kommissionen rent konkret? Hvorfor er man ifoelge oplysninger begyndt at anlaegge vejen og foretage de dermed forbundne ekspropriationer, hvilket giver anledning til protester og beskyldninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (16. april 1998)

Det operationelle program »vejakser« inden for den graeske EF-stoetteramme for perioden 1994-1999 omfatter udelukkende samfinansiering af bygning af to dele af »vestaksen«: Agrinio-ringen og Preveza-ringen. De graeske myndigheder skulle have til hensigt at foreslaa samfinansiering af resten af denne akse inden for EF-stoetterammen for perioden 2000-2006. Ved den nylige aendring af den nugaeldende stoetteramme foreslog de saaledes samfinansiering af undersoegelser vedroerende denne akse, inklusive undersoegelser af miljoevirkningerne, hvilket Kommissionen accepterede. Ifoelge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, er disse undersoegelser endnu ikke ivaerksat.

Miljoeundersoegelserne og de tekniske undersoegelser vedroerende Agrinio- og Preveza-ringvejene er derimod afsluttet, og miljoeforholdene godkendt i overensstemmelse med den gaeldende lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 468/98 af Richard HOWITT til Kommissionen. Gennemførelse af strukturfondsprogrammer 1994- 1999



EF-Tidende nr. C 310 af 09/10/1998 s. 0070



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0468/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. februar 1998) Om: Gennemfoerelse af strukturfondsprogrammer 1994-1999 Hvor stort et beloeb og hvor stor en procentdel af strukturfondsbevillingerne blev for hvert enkelt maal og hver enkelt medlemsstat udbetalt efter afslutningen af den foregaaende programmeringsperiode den 31. december 1993? Kan Kommissionen paa grundlag af nuvaerende overslag fremlaegge en tilsvarende oversigt over beloeb, som sandsynligvis endnu ikke vil vaere betalt pr. 31. december 1999? Hvilke procedurer foreslaar Kommissionen at foelge for at sikre, at igangvaerende programmer afsluttes paa en effektiv maade uden unoedvendige forsinkelser af de endelige udbetalinger eller kvalitetsforringelser af projekterne? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. maj 1998) Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0564/98 af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Virksomhedsgruppen Elettrolux-Zanussi

Virksomhedsgruppen Elettrolux-Zanussi udnytter tilstedevaerelsen af sine fabrikker i forskellige lande i Den Europaeiske Union, saaledes at den gennemfoerer et saakaldt »europaeisk auktionssystem«, ifoelge hvilket de ordrer, gruppen modtager, produceres i de fabrikker, der medfoerer de mindste produktionsomkostninger for gruppen. Det kan stadig hyppigere konstateres, at omkostningsbegraensningen finder sted gennem personalenedskaeringer og intensivering af arbejdstiden, for hvilken der ikke gives kompensationer.

For Italiens vedkommende er der endog fremsat trusler om, at hvis loven om begraensning af arbejdstiden til 35 timer vedtages, vil der ikke laengere blive gennemfoert ordrer i Italien. Mener Kommissionen ikke, at vi er stillet over for et uacceptabelt system med »social dumping« fra gruppen Elettrolux-Zanussi? Hvad agter Kommissionen at goere for at harmonisere behandlingen af arbejdstagere inden for Faellesskabet og inden for denne virksomhedsgruppe for at forhindre, at virksomhederne kan gennemfoere en saadan praksis? Hvorledes agter Kommission at handle over for Elettrolux-Zanussi for at bringe denne fremgangsmaade med »europaeiske auktioner« til ophoer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (14. april 1998)

Gennemfoerelsen af det indre marked indebaerer, at virksomhederne i EU, isaer virksomheder med aktiviteter i flere medlemsstater, frit kan vaelge, hvor de vil producere deres varer og tjenesteydelser, uden at der kan laegges uberettigede hindringer i vejen for disses fri bevaegelighed og markedsfoering i EU.

For at mindske eventuelle negative sociale konsekvenser, som skyldes gennemfoerelsen af dette for EU centrale maal, er der blevet vedtaget en raekke foranstaltninger paa faellesskabsniveau inden for de senere aar, som netop skal mindske mulighederne for misbrug som foelge af ekstremt store forskelle mellem de nationale sociale sikringssystemer. Disse direktiver vedroerer forskellige omraader inden for arbejdsretten (arbejdsvilkaar, information og hoering af arbejdstagere, sikkerhed og sundhed) og udgoer en kerne af minimumsbestemmelser, der skal overholdes overalt i EU.

Blandt de direktiver, som er blevet vedtaget i forbindelse hermed, er direktiv 93/104/EOEF ((EFT L 307 af 13.12.1993. )) om tilrettelaeggelse af arbejdstiden, hvor der er fastlagt en raekke minimumsbestemmelser, som alle medlemsstaterne skal overholde. Dette direktiv laegger lige saa lidt som de oevrige direktiver, der vedroerer dette emne, hindringer i vejen for mere favorable nationale systemer.

I den forbindelse overlades det til den enkelte medlemsstat at vurdere de eventuelle konsekvenser af initiativer, som kan paavirke produktionsudgifterne, og at gennemfoere de foranstaltninger, som medlemsstaten mener er hensigtsmaessige, forudsat at den ovennaevnte fri bevaegelighed og fri markedsfoering for varer og tjenesteydelser altid overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0731/98 af Soeren Wibe (PSE) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Forhandlingerne om transportstoetten til Volvo i Norrland

Gennem laengere tid har der vaeret foert forhandlinger mellem Kommissionen og den svenske regering om bestemmelserne for statslig transportstoette. Kommissionen har isaer sat spoergsmaalstegn ved transportstoetten til Volvofabrikken i Umeaa.

Mange mennesker i Umeaa er afhaengige af et positivt udfald af forhandlingerne. Mit spoergsmaal er ganske enkelt: hvornaar kan der forventes et forhandlingsresultat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (16. april 1998)

Det aerede medlem henviser til forhandlinger mellem Kommissionen og den svenske regering om regional transportstoette, herunder transportstoette til Volvofabrikken i Umeaa.

Kommissionen indledte i september 1997 en formel undersoegelsprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 2, med hensyn til transportstoetten til Volvofabrikken i Umeaa. Den svenske regering blev underrettet om Kommissionens undersoegelse ved skrivelse af 30. september 1997.

Kommissionen naaede under proceduren til den konklusion, at der er tale om en stoette, der allerede er ydet. Det er derfor ikke proceduren under EF-traktatens artikel 93, stk. 2, der finder anvendelse, men derimod proceduren under artikel 93, stk. 1, og der boer traeffes passende foranstaltninger. Sverige indvilgede ved skrivelse af 3. marts 1998 i at traeffe nogle af de foreslaaede foranstaltninger, hvilket indebaerer, at der fastsaettes betingelser for anvendelsen af transportstoetteordningen for Volvo Truck Corporation i Umeaa. Kommissionen besluttede derfor den 25. marts 1998 at bringe proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, til ophoer og acceptere, at de foranstaltninger som Sverige traeffer, er passende i overensstemmelse med artikel 93, stk. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1270/98 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (29. april 1998)

Om: Prostitution i Ukraine

Har Kommissionen overblik over, hvor udbredt problemet med prostitution er i Ukraine?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (20. maj 1998)

Kommissionen er klar over problemet omkring organiseret prostitution i Ukraine. Den har med tilfredshed noteret sig, at det ukrainske parlament den 13. april 1998 vedtog en lov til bekaempelse af prostitutionsnetvaerk, der sender ukrainske kvinder til Vesteuropa og Mellemoesten.

I oevrigt er kampen mod denne form for menneskehandel netop formaalet med et program, som EF og De Forenede Stater gennemfoerer i faellesskab, og som tager sigte paa Ukraine og Polen. Dette program ivaerksaettes af Den Internationale Organisation for Ind- og Udvandring (IOM), og de foerste resultater heraf forventes at foreligge i midten af 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0837/98 af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Fjernsynsprogrammers indhold og ytringsfriheden

I Finland findes der fire selvstaendige fjernsynskanaler, der alle er journalistisk uafhaengige af staten. En af disse kanaler (Oy Yleisradio Ab) har udarbejdet en programserie, der er produceret med et journalistisk sigte og uden sponsorstoette, men med den hensigt at fremme salget af finske produkter. Kommissionen har imidlertid sendt det finske trafikministerium en skrivelse, hvori produktionen af saadanne programmer forbydes.

Kommissionen kraenker paa denne maade den journalistiske ytringsfrihed og blander sig i fjernsynsprogrammernes indhold. Mener Kommissionen, at dens embedsmaend har handlet korrekt i denne sag, og i bekraeftende fald, hvilken EU-traktat bygger den sin opfattelse paa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (5. juni 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1044/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (6. april 1998)

Om: Omdannelse af et armensk kloster til hotel i den besatte del af Cypern

De tyrkisk-cypriotiske myndigheder har besluttet at overdrage det historiske, armenske kloster, Ajios Magar, der blev bygget i det tiende aarhundrede, til en privatperson, der vil omdanne det til et hotel.

Denne nye afgoerelse fra de tyrkisk-cypriotiske myndigheder er et led i disses skandaloese praksis med at se igennem fingre med de konstante plyndringer af religioese og historiske mindesmaerker i den besatte del af Cypern. Den er en fornaermelse imod de religioese foelelser og en provokation imod den ortodokse armenske kirke og de ca. 4.000 armenere, der bebor den frie del af oeen.

Den ovennaevnte handling ignorerer fraekt den afgoerelse, der blev truffet af Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg (Loïzidis-afgoerelsen om formuerne i det besatte omraade), eftersom det historiske kloster, som tilhoerer den armenske kirke, omdannes til en hotelvirksomhed med indtjening for oeje.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at undgaa, at tyrkisk-cyprioternes afgoerelse foeres ud i livet, og klosteret omdannes til hotel? Hvad vil Kommissionen foretage sig for at soerge for, at Menneskerettighedsdomstolens afgoerelse respekteres i forbindelse med de formuer, der befinder sig i den besatte del af Cypern?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (24. april 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-968/98 fra Katerina Daskalaki ((Se side 100. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0626/98 af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen (9. marts 1998)

Om: Russisk afgift paa bilister, der krydser graensen

De russiske toldmyndigheder har ifoelge oplysninger i Helsingin Sanomat den 17.2.1998 indfoert en afgift paa bilister, der krydser den finsk-russiske graense. Afgiften beloeber sig til 25 FIM og skal betales af alle udlaendinge, der krydser graensen.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen - under henvisning til, at EU's medlemsstater ikke paalaegger russiske bilister lignende afgifter - traeffe for at faa fjernet den seneste graenseafgift paalagt EU-borgere af de russiske toldmyndigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (17. april 1998)

Kommissionen har undersoegt det spoergsmaal, der er rejst af det aerede medlem.

Den afgift, der opkraeves, har vist sig at vedroere bistand til opfyldelse af toldklareringsformaliteter, som efter anmodning ydes bilister, der krydser den finsk-russiske graense, af en servicevirksomhed forbundet med den russiske toldtjeneste.

Ifoelge den russiske toldlovgivning skal udlaendinge, der krydser graensen med deres privatbiler, formelt afgive tilsagn om, at de vil rejse tilbage med bilen inden for en maaned. Efter at det russiske toldvaesen har indfoert et edb-baseret informationssystem ved graenseovergange, afgives dette tilsagn nu direkte paa computeren paa en elektronisk formular og ikke paa en papirformular udfyldt i haanden.

Bilister har nu to muligheder: de kan enten gaa direkte til det russiske toldvaesen, hvor de personligt og uden afgift kan udfylde det elektroniske dokument, eller de kan anmode om bistand fra selskabet mod betaling af et gebyr paa 25 finske mark. Sidstnaevnte mulighed har den fordel, at den normalt garanterer en hurtigere gennemfoerelse af toldprocedurerne.

Den paagaeldende afgift er derfor et kommercielt gebyr for en frivillig tjenesteydelse og ikke en saerlig afgift paa udenlandske bilister, der krydser graenser.