ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2270/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. december 1999)

Om: Øget niveau for ozon i Grækenland og de øvrige Middelhavslande

Ifølge Kommissionens beretning om ozon er der i Grækenland i år blevet registreret de højeste koncentrationer ozon nogensinde, hvad angår såvel mængden som den tidsmæssige periode. Kommissionens forslag har til formål at mindske udsættelsen for ozon med 70 % i forhold til 1990, men de sydlige EU-lande mener, at der ikke er taget hensyn til de særlige geografiske og klimatiske betingelser (varme, sol, fugtighed), som skærper problemet, og fastholder i øvrigt at omkostningerne ikke svarer til nytten af disse bestræbelser.

Kan Kommissionen, eftersom det er nødvendigt at træffe de påkrævede foranstaltninger for at mindske forureningsniveauet, oplyse, hvilke aktioner der eventuelt kunne ydes støtte til med henblik på at løse problemet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(11. januar 2000)

Under udarbejdelsen af sit forslag til et direktiv om nationale emissionslofter(1) foretog Kommissionen en omfattende undersøgelse af omkostningerne og fordelene ved strategien for bekæmpelse af ozon ved jorden (og forsuring). I modelsimuleringerne, der indgik i denne analyse, blev der taget fuldt ud hensyn til de forskellige naturlige faktorer, der påvirker ozondannelsen, navnlig i Sydeuropa, såvel som de landespecifikke omkostninger ved de nødvendige emissionsbekæmpelsesforanstaltninger.

Lønsomhedsanalysen af forslaget viste, at fordelene var højere end omkostningerne for alle medlemsstaterne, også Grækenland. Hvis der tages hensyn til omkostningsbesparelserne for Grækenland på grund af yderligere emissionsreduktioner i nabolandene (ikke EU-lande) som fastsat i den nyligt undertegnede protokol under de Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (ECE) konvention om grænseoverskridende luftforurening over store afstande, ville de yderligere fordele ligge endnu højere over omkostningerne.

Resultaterne af et case study af situationen i Athen viser, at gennemførelsen af emissionslofterne ville udvirke mærkbare reduktioner af ozonkoncentrationerne inden 2010, på trods af de specielle klimaforhold i dette område. Hvis der gøres yderligere bestræbelser på lokalt plan, kan der opnås endnu større forbedringer i form af endnu lavere ozonkoncentrationer.

Som led i de regionale programmer inden for rammerne af Fællesskabets strukturfonde kunne der ydes finansiel støtte til foranstaltninger til bekæmpelse af emissioner af forurenende stoffer. Der har været eksempler på finansiering af sådanne foranstaltninger i Grækenland. Kommissionen er i øjeblikket ved at forhandle den nye fællesskabsstøtteramme for Grækenland, hvorunder der overvejes finansiering af bekæmpelsesforanstaltninger mod luftforurening.

(1) KOM(1999) 125 endelig udg., suppleret af SEC(1999) 2004.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2283/99

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(24. november 1999)

Om: Markedsføringspraksis

Kan Kommissionen under henvisning til Rådets resolution af 18. juni 1992 om EF-producenters markedsføring af modermælkserstatninger i tredjelande(1), særlig nr. 2 og 5, oplyse, om nogen af dens delegationer har modtaget klager over lokale eller nationale myndigheders eller ngo'ers gennemførelse af resolutionen?

(1) EFT C 172 af 8.7.1992, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(16. december 1999)

I Rådets resolution af 18. juni 1992 om EF-producenters markedsføring af modermælkserstatninger i tredjelande(1) anføres det, at Fællesskabet vil bidrage til, at der anvendes passende metoder til markedsføring af modermælkserstatninger i tredjelande. I henhold til pkt. 2 i den pågældende resolution, har Kommissionen instrueret sine delegationer i tredjelande om at fungere som kontaktled til de kompetente myndigheder og at modtage klager over eller kritik af den markedsføring, som praktiseres af producenter, der er etableret i Fællesskabet.

Kommissionens delegationer har til dato ikke modtaget nogen klager i forbindelse med resolutionen fra de kompetente myndigheder i tredjelande. I et enkelt tilfælde har en delegation modtaget kritik fra en forbrugerorganisation i et tredjeland.

(1) EFT C 172 af 8.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1908/99

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 1999)

Om: Det fjerde fællesskabshandlingsprogram på mellemlang sigt om lige muligheder for kvinder og mænd (1996-2000)

Kan Kommissionen oplyse, hvilke organer (offentlige eller private), institutioner, selskaber, andelsvirksomheder og personer der er blevet tildelt hvilke beløb eller bidrag (herunder udbetalinger, hvad enten de allerede er foretaget eller ej), for så vidt angår det fjerde handlingsprogram på mellemlang sigt om lige muligheder for kvinder og mænd (1996-2000) (disponible finansieringsmidler for tidsrummet fra 1.1.1996 til 31.12.2000: 30 mio. svarende til 58 mia. lire).

Står det klart, hvad beløbene rent faktisk er blevet brugt til, og om initiativerne har været en succes?

Svar afgivet på Kommissionensvegne af Anne Diamantopoulou

(9. december 1999)

Kommissionen kan meddele det ærede parlamentsmedlem, at de ønskede oplysninger findes i fortegnelserne over projekter, som er finansieret i 1996, 1997 og 1998 samt i oversigten for 1999. Kommissionen fremsender kopier heraf direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

Hvad angår de pågældende beløb, blev der i 1996 tildelt støtte til projekter i denne forbindelse på 4 098 268 EUR ; i 1997 udgjorde beløbet 4 927 598 EUR og i 1998 5 290 358 EUR. I 1999 er der planlagt et beløb på 6 468 272 EUR til finansiering af projekter. Det ærede parlamentsmedlem kan i ovennævnte dokumenter finde nærmere oplysninger om den støtte, der er givet det enkelte projekt pr. år.

Ud over projekterne har Kommissionen også finansieret andre aktiviteter inden for rammerne af det fjerde program. Nærmere bestemt har Kommissionen givet følgende beløb til udarbejdelse af årsberetning om ligestilling mellem kvinder og mænd: 614 232 EUR i 1996, 558 197 EUR i 1997 og 598 788 EUR i 1998. Hvad angår de udførte undersøgelser, har Kommissionen brugt 902 014 EUR i 1996, 515 910 EUR i 1997 og 196 419 EUR i 1998.

Anvendelsen af den støtte, der gives inden for rammerne af handlingsprogrammet om lige muligheder, er underkastet en løbende kontrol fra Kommissionens side. Ved hvert projekt skal der således fremlægges en interimsrapport og en endelig rapport, inden der sker en udbetaling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2029/99

af Béatrice Patrie (PSE) til Kommissionen

(3. november 1999)

Om: EU-støtte til uddeling af mælk i skoler

Pressen og diverse foreninger omtaler for øjeblikket Kommissionens afgørelse om nedskæringer både nu og i fremtiden af EU-støtten til uddeling af mælk i skoler.

Ifølge børneernæringseksperter er mælk et næringsmiddel, som er afgørende for børns vækst, og uddeling af mælk i skolerne gør det muligt at nå de befolkningsgrupper, som selv i dag ikke får tilstrækkelig nærende og varieret kost.

Dette forslag, der er foruroligende for både landbruget og folkesundheden, kræver forklaring på følgende:

1. På mødet den 14.-15. juni 1999 fandt landbrugsministrene, at forbruget af mælk har stor betydning for navnlig børn og unge i betragtning af mælkens høje næringsværdi.

Hvorfor træffer Kommissionen en afgørelse, der går imod den generelle holdning i medlemsstaterne, og som kan medføre, at der igen sættes spørgsmålstegn ved uddelingen af mælk i skolerne?

2. Hvordan kan Kommissionen, under henvisning til udsigten til strammere budgetter, løbe den risiko at bringe sundheden i fare for de europæiske børn, der modtager dette ernæringstilskud i skolen, når folkesundhed med Amsterdam-traktaten blev opprioriteret til en officiel fællesskabspolitik?

3. Med hvilke finansielle midler kan forbruget af mælk fremmes på en omkostningseffektiv måde, samtidig med at der tages hensyn til de samlede midler, der er til rådighed på budgettet? Vil det være muligt at flytte den omtalte støtte fra budgettet for den fælles landbrugspolitik til budgettet for sundhedspolitik og således få ordningen til at vare længere, samtidig med at de budgetmæssige begrænsninger respekteres?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-2029/99 og E-2054/99

(9. december 1999)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1587/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Genoprettelse af skaderne på kulturelle mindesmærker efter krigen i Jugoslavien

På mødet i Weimar i juni 1999 besluttede medlemsstaternes kulturministre at opfordre Europa-Kommissionen til at træffe foranstaltninger med henblik på at genoprette skaderne på de kulturelle mindesmærker i Kosovo. I henhold til de undersøgelser, der er foretaget af ICOMOS (Det Europæiske Råd for Historiske Bygninger og Områder), består de 160 udvalgte kulturelle mindesmærker af 13 arkæologiske områder, 60 klostre og kirker, i moské samt en række traditionelle bygninger og markedspladser.

Kan Kommissionen derfor give følgende oplysninger :

1. Med hvor store beløb har den til hensigt at støtte genopretningsprojekterne?

2. Foreligger der et konkret program for genopretningen af de kulturelle mindesmærker, som er baseret på videnskabelige undersøgelser, tidshorisonter og prioriteringer?

3. Har Kommissionen til hensigt at samarbejde med ICOMOS og UNESCO, der allerede har vist interesse for sagen?

4. Vil Kommissionen på samme måde støtte foranstaltninger til genoprettelse af mindesmærker i det øvrige Jugoslavien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. oktober 1999)

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring med hensyn til de ødelæggende virkninger, som konflikten i Kosovo har haft for dets civile og religiøse kulturarv.

Som det ærede medlem er klar over, har Kommissionen selv ingen kompetence til at træffe foranstaltninger med henblik på beskyttelse af Kosovo's kulturelle mindesmærker. Kommissionen er naturligvis villig til at samarbejde med FN's organisation for uddannelse, videnskab og kultur (UNESCO) eller Det internationale Råd for historiske bygninger og områder (ICOMOS), hvis disse tager et initiativ i denne retning.

Ved genopbygningsarbejdet i Kosovo prioriterer man for øjeblikket fjernelsen af miner, leveringen af de nødvendige materialer til reparation af boliger og offentlige bygninger, toldsamarbejdet, beskæftigelsen i byerne samt renovationen af hospitalet i Mitrovica.

Hvad angår de øvrige dele af Forbundsrepublikken Jugoslavien, har der ikke været nogen ødelæggelser af mindesmærker i Republikken Montenegro. For Republikken Serbien er det for øjeblikket kun muligt at yde humanitær bistand eller støtte til demokratisering og uafhængige medier.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1925/99

af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen

(4. november 1999)

Om: Indføjelse af bestemte data i den mod Spanien indledte sag om statsstøtte i elektricitetssektoren

Den spanske regering erklærede den 17. september 1999 i sit svar til Juan Manuel Eguiagaray, medlem af den socialistiske gruppe i det spanske parlament, at overgangsbestemmelse nr. 6 i lov om elektricitetssektoren, som udformet i lov 50/1998, i forbindelse med fastsættelse af omkostningerne ved overgang til fri konkurrence for elselskaberne ikke indeholder nogen form for statsstøtte i den i artikel 92, stk. 2, i traktaten nævnte forstand.

Desuden, fastholder den spanske regering, har Kommissionen anmodet om bestemte oplysninger, som den har fået tilsendt, og i øjeblikket fortsætter forhandlingerne med hensyn til beregningen af omkostningerne ved overgangen til fri konkurrence, men disse drøftelser omfatter ikke begrebet omkostninger ved overgang til fri konkurrence, som anerkendes fuldt ud af Kommissionen.

I betragtning af disse usædvanlige oplysninger bedes Kommissionen svare på følgende:

- Er Kommissionen enig i den spanske regerings opfattelse af, at omkostningerne ved overgang til fri konkurrence ikke skulle være statsstøtte?

- Havde den spanske regering den 17. september 1999 fremsendt alle de oplysninger, som Kommissionen havde bedt om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(19. november 1999)

Kommissionen har allerede meddelt Spanien, at den indledningsvis betragter omkostningerne ved overgang til fri konkurrence som statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning (tidligere artikel 92). Sagen er derfor blevet registreret som ikke anmeldt støtte. I den beslutning af 8. juli 1999 om en overgangsordning, som Spanien indgav i henhold til artikel 24 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/0092/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet(1), anføres det i punkt 2.2.3 og 3.2, at dette spørgsmål skal undersøges på grundlag af konkurrencereglerne, især EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Der er tale om en indledende vurdering, idet Kommissionens endelige holdning fastlægges i den endelige beslutning.

Kommissionen er regelmæssigt i kontakt med de spanske myndigheder vedrørende dette spørgsmål. Den 17. september 1999 havde den ikke modtaget alle de nødvendige oplysninger for at træffe sin beslutning i denne sag.

(1) EFT L 27 af 30.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1940/99

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(4. november 1999)

Om: Foranstaltninger til gennemførelse af den nye politik for regionerne i den yderste periferi i overensstemmelse med artikel 299, stk. 2, i Amsterdam-traktaten

Gennemførelsen af artikel 299, stk. 2, i Amsterdam-traktaten, der er det nye retsgrundlag for integrationsordningen for regionerne i den yderste periferi, vil kræve en betydelig indsats i starten og koordinering af de forskellige tjenester. Denne indsats bør fortsættes fremover for at tilpasse denne ordning til udviklingen i fællesskabspolitikkerne.

Agter Kommissionen at udvikle denne nye politik for regionerne i den yderste periferi ved at oprette en særlig horisontal og selvstændig enhed, der skal være ansvarlig for udvikling, opfølgning og kontrol af de foranstaltninger, der træffes, eller ved at styrke den allerede eksisterende tværtjenestelige gruppe ved at give den ny kompetence og de særlige midler, som dette arbejde kræver?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(1. december 1999)

I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Köln vil Kommissionen inden udgangen af 1999 fremlægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om foranstaltninger til gennemførelse af EF-traktatens artikel 299, stk. 2 (tidligere artikel 227), om regioner i den yderste periferi, hvilket giver svar på det ærede medlems spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1963/99

af Gerhard Hager (NI) til Rådet

(9. november 1999)

Om: Schengen-visa: Indvirkning på konkurrencen

I de senere år er det ud fra økonomiske overvejelser i stadig højere grad blevet gængs praksis blandt de østrigske transportvirksomheder at ansætte personer fra de central- og østeuropæiske lande, der er i besiddelse af et seks måneders Schengen-visum, som chauffører med henblik på transporter internt i EU, uden at disse har en arbejdstilladelse. Denne udbredte praksis har medført, at det er blevet stadig vanskeligere for unionsborgere at få adgang til dette arbejdsmarked.

På denne baggrund anmodes Rådet om at besvare følgende spørgsmål:

1. Har den nævnte problematik været genstand for drøftelser i Rådet?

2. Til hvor mange personer fra de central- og østeuropæiske lande er der udstedt et sådant seks måneders Schengen-visum, navnlig i Østrig og i EU som helhed?

3. Hvilke foranstaltninger anser Rådet for hensigtsmæssige for at hindre denne praksis, der er skadelig for arbejdsmarkedet og konkurrencen i Unionen?

4. Har Rådet hidtil foretaget undersøgelser af denne sag?

5. Er Rådet af den opfattelse, at denne praksis er i overensstemmelse med Unionens konkurrenceretlige bestemmelser?

6. Hvilke foranstaltninger agter Rådet i benægtende fald at træffe herimod?

7. Hvordan begrunder Rådet i bekræftende fald sin opfattelse?

Svar

(9. december 1999)

Rådet er ikke bekendt med den praksis, som det ærede parlamentsmedlem nævner.

Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at et visum for et ophold på over tre måneder i Schengen-konventionens forstand er et nationalt visum, der udstedes af hver kontraherende part i overensstemmelse med egen lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1558/99

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Regionalstøtte

Er det virkeligt rigtigt, at Luxembourg, som er den rigeste medlemsstat efter BNP pr. indbygger, har haft den største procentvise andel af regionalstøttetildeling efter Agenda 2000? Finder Kommissionen, at dette er berettiget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(11. oktober 1999)

Efter vedtagelsen af strukturfondsforordningerne, nærmere betegnet Rådets forordning (EF) 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) 1261/1999 af 21. juni 1999 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling(2) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) 1262/1999 af 21. juni 1999 om Den Europæiske Socialfond (3) traf Kommissionen den 1. juli 1999 beslutning om den vejledende fordeling mellem medlemsstaterne af forpligtelsesbevillingerne til mål 1, 2 og 3 samt af forpligtelsesbevillingerne til det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (uden for mål 1) for perioden 2000-2006. Ud af en samlet bevilling til strukturfondene på 195 010 mio. EUR er der via Kommissionens beslutninger disponeret over 183 564 mio. EUR (1999-priser).

Af de femten medlemsstater er det Luxembourg, der modtager den mindste del af dette beløb, nemlig 0,04 %.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.

(2) EFT L 161 af 26.6.1999.

(3) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1622/99 af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen. Overtrædelsesprocedure mod den italienske stat i forbindelse med salg af mælkecentralen i Rom.



EF-Tidende nr. 170 E af 20/06/2000 s. 0054 - 0054



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1622/99 af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen (15. september 1999) Om: Overtrædelsesprocedure mod den italienske stat i forbindelse med salg af mælkecentralen i Rom Kan Kommissionen give oplysning om resultaterne af den undersøgelse, der blev foretaget i forbindelse med overtrædelsesproceduren mod den italienske stat og Rom kommune i forbindelse med salget af mælkecentralen i Rom? Svar afgivet af Franz Fischler På Kommissionens vegne (8. oktober 1999) Efter en undersøgelse af de italienske myndigheders bemærkninger fremsendt som led i proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, (tidl. artikel 93) har Kommissionen anmodet de pågældende myndigheder om yderlige oplysninger om de foranstaltninger, som Rom-kommune har igangsat. Kommissionen afventer stadig disse yderlige oplysninger. Kommissionen vil efter at have analyseret samtlige fremsendte oplysninger træffe sin endelige beslutning om de pågældende foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1801/99

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(12. oktober 1999)

Om: Lindan

Den monografi, som de østrigske myndigheder har udarbejdet om de sundheds- og miljømæssige virkninger af pesticidet lindan, er blevet fremsendt til de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, således at deres synspunkter kan blive taget i betragtning, inden Kommissionen fremsætter et forslag om anvendelsen af dette produkt.

I betragtning af det enorme antal pesticider og andre kemikalier, for hvilke der mangler sikkerhedsdata, er Kommissionen da tilfreds med den nuværende langsomme og besværlige kontrolproces? Hvorledes agter Kommissionen at fremskynde denne proces uden at sænke sikkerhedsnormerne?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1801/99 og E-1802/99

(15. november 1999)

Med hensyn til situationen vedrørende gennemgangen af dokumentationen om lindan kan Kommissionen henvise til sit svar på skriftligt spørgsmål E-154/99 fra Anita Jean Pollack(1).

Kommissionen vil følge de procedurer, der er fastlagt i Kommissionens forordning (EØF) 3600/92 af 11. december 1992 om de nærmere bestemmelser for iværksættelsen af første fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/0414/EØF om markedsføring af

plantebeskyttelsesmidler,(2) og vil så hurtigt som muligt, efter at alle konsultationer er afsluttet, fremsætte et forslag til Den Stående Komité for Plantesundhed. Her kan det blive nødvendigt at revidere klassificeringen og mærkningen af lindan i henhold til direktiv 67/0548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer(3).

Der er sket store fremskridt siden direktiv 91/0414/EØF af 15. juli 1991(4) blev vedtaget, især med hensyn til udarbejdelse af lovgivning til gennemførelse af direktivet, dokumenter om teknisk støttemateriale samt opbygning af tillid mellem medlemsstaterne. Kommissionen er imidlertid enig i synspunktet om, at revisionsprocessen bør fremskyndes.

Derfor drøfter man en ny strategi inden for rammerne af de muligheder, der er for Kommissionens aktioner, som fastlagt i direktiv 91/0414/EØF. Det forventes, at dette i slutningen af 1999 vil føre til vedtagelsen af yderligere gennemførelsesforanstaltninger vedrørende revisionen af de resterende aktive stoffer. Kommissionen agter ikke at sænke direktivets sikkerhedsstandarder.

(1) EFT C 325 af 12.11.1999, s. 76.

(2) EFT L 366 af 15.12.1992.

(3) EFT L 196 af 16.8.1967.

(4) EFT L 230 af 19.8.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2231/99

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. december 1999)

Om: Skøn over den sorte økonomi

Kommissionen bedes give et skøn eller en række skøn over den sorte økonomis størrelse i de enkelte medlemsstater og kort beskrive, hvilke metoder der ligger til grund for beregningen.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(21. december 1999)

Begrebet sort økonomi, skjult økonomi eller undergrundsøkonomi er ikke klart defineret. Kommissionen er ikke direkte involveret i at måle omfanget af det og er heller ikke i besiddelse af beregninger heraf.

Et stort antal transaktioner og aktiviteter registreres af flere grunde ganske vist ikke af de administrative systemer eller i statistikker (herunder bedrageri, men også fravær, særlige undtagelser, beløbsgrænser). Disse transaktioner er ikke nødvendigvis sorte.

For at få så fuldstændige oplysninger som muligt om bruttonationalindkomsten (BNI) og andre af nationalregnskabets aggregater, som anvendes i EU-sammenhæng (navnlig til at bestemme medlemsstatens bidrag til EU's budget), har Kommissionen sammen med medlemsstaternes statistiske organer i de seneste ti år arbejdet intenst for at sikre, at alle de aktiviteter, som skal indgå i BNI, også gør det, uanset om og hvordan oplysningerne angives til myndighederne. En beskrivelse af dette arbejde kan findes i beretningen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af Rådets direktiv om fastlæggelse af bruttonationalindkomsten (BNI) i markedspriser(1).

Som et led i den europæiske beskæftigelsesstrategi har Kommissionen udarbejdet en meddelelse om sort arbejde(2), hvor man ser på de politiske muligheder på dette område. I denne meddelelse defineres sort arbejde som enhver lønnet aktivitet, som i sig selv er lovlig, men som ikke registreres hos de offentlige myndigheder, under behørig hensyntagen til forskellene i medlemsstaternes retssystem.

(1) KOM(96) 124 endelig udg.

(2) KOM(98) 219 endelig udg.