ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1443/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Telearbejde og faglig uddannelse

Vil Kommissionen forpligte sig til at foelge sine henstillinger i publikationen »Social Europe - Homeworking in the European Union«, supplement 2/95, og sikre, at telearbejdende omfattes af alle EU-programmer for faglig uddannelse?

Vil Kommissionen endvidere forpligte sig til at indfoere saerlige uddannelsesprogrammer med henblik paa at oege de telearbejdendes faerdigheder?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-1441/96, E-1442/96, E-1443/96 og E-1444/96 (31. juli 1996)

Kommissionen anerkender fuldt ud, at det er noedvendigt at bestraebe sig paa at forbedre arbejdsvilkaarene for hjemmearbejdere paa europaeisk plan, samt at oege deres beskaeftigelsesmuligheder ved at inkludere hjemmearbejde i prioriteterne for den sociale politik i Kommissionens sociale handlingsprogram paa mellemlang sigt (1995-1997) ((KOM(95) 134, endelig udg. )).

Paa baggrund af den netop vedtagne internationale konvention og henstilling om hjemmearbejde har Kommissionen nu taget sin politik op til fornyet overvejelse for at tage hensyn til ILOs tekster. FN-institutionens arbejde er et udmaerket udgangspunkt i den forbindelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2299/96 af Richard HOWITT til Kommissionen. Udkast til adfærdskodeks for beskæftigelse af handicappede



EF-Tidende nr. C 345 af 15/11/1996 s. 0116



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2299/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. august 1996) Om: Udkast til adfaerdskodeks for beskaeftigelse af handicappede Hvornaar har Kommissionen til hensigt at offentliggoere sit udkast til adfaerdskodeks for beskaeftigelse af handicappede, som blev omtalt i groenbogen om socialpolitik i 1994 og endnu ikke er blevet offentliggjort i 1996? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (17. september 1996) Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-2150/96 ((Se side 116 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1570/96 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Fornaegtelse af foraeldre

Ifoelge oplysninger i pressen i Italien i den seneste tid har et barn kunnet henvende sig til en dommer for at faa udskiftet sine egne foraeldre, fordi de har mishandlet barnet.

1. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at undgaa, at en saadan situation opstaar i Den Europaeiske Unions medlemsstater?

2. Mener Kommissionen ikke, at det er noedvendigt at fastlaegge bestemmelser om mindreaariges og foraeldrenes rettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (29. juli 1996)

Faellesskabet har ingen kompetence til at lovgive om mindreaariges eller foraeldres rettigheder i medlemsstaterne. Aktioner paa dette omraade er begraenset til udveksling af information og god praksis.

Alle medlemsstaterne har undertegnet De Forenede Nationers konvention om boerns rettigheder, og det er deres ansvar at sikre, at konventionen implementeres, hvor det er noedvendigt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1674/96 af Edith Mueller (V) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Udvalgsprocedure inden for forskningsrammeprogrammet om sociooekonomisk grundforskning TSER - del II - uddannelsesforskning - udvaelgelsesprocedure 1995

Hvor mange ansoegninger blev indgivet, og hvor mange blev imoedekommet? Hvordan er forholdet mellem kvalitativ og rent kvantitativ forskning i de imoedekomne ansoegninger?

Er Kommissionen ikke enig i, at man som hidtil boer laegge ekstra vaegt paa erhvervsuddannelse af kvinder i EU-landene for at leve op til princippet om lige muligheder? Hvor mange ansoegninger vedroerende kvindeforskning blev indgivet, og hvor mange blev imoedekommet? Hvor mange af de eksterne eksperter, der evaluerer ansoegningerne, raader over dokumenteret erfaring i kvindeforskning?

Blev bevillingerne for 1995 brugt fuldt ud?

Hvorledes vil Kommissionen sikre en hoejere grad af transparens i beslutningsprocessen i forbindelse med udvaelgelsesproceduren for 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (17. juli 1996)

I forbindelse med gennemfoerelsen af det maalrettede socio-oekonomiske forskningsprograms (TSER) omraade II - uddannelsesforskning - har Kommissionen modtaget 195 ansoegninger som svar paa den foerste forslagsindkaldelse i marts 1995. Under hensyntagen til de midler, der staar til raadighed, er tolv projekter blevet udvalgt til finansiering. To af projekterne gaar ud paa at oprette databaser, og svarer saaledes til en af prioriteterne i Raadets beslutning 94/915/EF ((EFT L 361 af 31.12.1994. )). Da al forskning i nogen grad bygger paa data eller andre empirisk kvantificerbare oplysninger, omfatter alle projekter, der hidtil er blevet finansieret, kvantitative elementer.

Kommissionen er enig i, at der boer laegges ekstra vaegt paa erhvervsuddannelse for kvinder. Emner af saerlig interesse for kvinder indgaar i mange af ansoegningerne og ligeledes i de projekter, der endelig udvaelges til finansiering. 30 uafhaengige eksperter har deltaget i udvaelgelsesprocessen. Udvaelgelsespanelets sammensaetning har sikret den tvaerfaglige sagkundskab.

De midler, der i 1995 stod til raadighed for aktiviteterne under TSER-omraade II, blev opbrugt fuldstaendigt i forbindelse med den foerste forslagsindkaldelse.

Der arbejdes paa at oege udvaelgelsesprocedurernes gennemsigtighed, isaer ved at klarlaegge og differentiere udvaelgelseskriterierne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0688/96 af José Barros Moura (PSE) til Raadet (27. marts 1996)

Om: Anti-personel miner

Der foeres i oejeblikket en international kampagne for at faa indfoert forbud mod anti-personel miner. I betragtning af, at flere af deltagerlandene (Belgien, Sverige, OEstrig, Danmark, Irland, Cambodja, Laos, Filippinerne og Malaysia) i det euro-asiatiske topmoede i Bangkok allerede er gaaet klart ind for et totalforbud, vil det vaere meget vigtigt, at dette spoergsmaal tages op paa topmoedet.

Hvilke afgoerelser eller retningslinjer har Raadet vedtaget desangaaende med henblik paa topmoedet, og hvorledes stiller det sig til dette spoergsmaal?

Svar (14. oktober 1996)

Den Europaeiske Union har siden vedtagelsen af den faelles aktion vedroerende personelminer i maj 1995 gjort en saerlig indsats for at goere opmaerksom paa den svoebe, som den vilkaarlige anvendelse af personelminer udgoer for civilbefolkningerne. Medlemsstaterne har inden for rammerne af denne faelles aktion ivaerksat et faelles midlertidigt eksportstop for personelminer, og der har paa diplomatisk plan vaeret udfoldet bestraebelser paa at forberede konferencen mellem de lande, der er parter i konventionen om »umenneskelige vaaben«, saa den kan foere til positive resultater.

Et af de grundlaeggende problemer i forbindelse med ovennaevnte konvention er, at den kun er ratificeret af et begraenset antal stater. Det aerede medlem goeres opmaerksom paa, at visse af de tredjelande, han naevner i sin forespoergsel, ikke er parter i konventionen. Det boer paa denne baggrund derfor ikke forbavse, hvis spoergsmaalet om personelminer og om de igangvaerende forhandlinger vedroerende konventionen om »umenneskelige vaaben« og navnlig dens protokol nr. 2 ikke bliver naevnt paa det euro-asiatiske topmoede.

Konferencen mellem de stater, der er parter i konventionen, sluttede den 3. maj 1996, og resultaterne maa som helhed betragtes som et vaesentligt fremskridt baade hvad angaar den aendrede protokol nr. 2, som blev vedtaget af konferencen, og mere generelt udviklingen af den humanitaere folkeret. Hvad angaar specifikke forbud, opfylder resultaterne imidlertid kun delvis maalsaetningerne i Unionens faelles aktion. Raadet kan forsikre det aerede medlem om, at der inden for FUSP vil blive sat energisk ind paa fortsat at lade spoergsmaalet om personelminer prioritere blandt de internationale aktiviteter, og paa at fremme konventionens universelle karakter. Unionens diplomatiske indsats i forlaengelse af dens tiltag vedroerende personelminer vil utvivlsomt komme til at omfatte vore asiatiske forhandlingspartnere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2098/96 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Festligholdelse af aar 2000 i Rom

Festlighederne i forbindelse med aar 2000 i Rom vil vaere af betydning ikke kun ud fra et religioest synspunkt men ogsaa paa det kulturelle plan baade for Italien og for hele Europa. Kommissionen bedes oplyse

1. om den har afsat ekstraordinaere finansielle midler til begivenheden og i benaegtende fald, hvorledes fremgangsmaaden er for fremsaettelse af en saadan anmodning eller for opnaaelsen af en beskrivelse af de eksisterende muligheder inden for de officielle faellesskabsprogrammer;

2. om der er mulighed for at EU vil staa som protektor for omhandlede festligholdelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (13. september 1996)

1) Der er ikke paa nuvaerende tidspunkt planer om nogen saerlig finansiel stoette til festligholdelsen i aar 2000, men spoergsmaalet er under overvejelse. For oevrigt yder Faellesskabet gennem Kalejdoskop-programmet stoette i en periode paa tre aar til kulturelle og kunstneriske arrangementer ((EFT C 114 af 19.4.1996. )). I lyset af de indvundne erfaringer vil Kommissionen, naar tiden er inde til det, fremsaette forslag til forlaengelse af Kalejdoskop-programmet.

Forudsaetningen for tildeling af stoette fra Faellesskabet er, at de kritierier, som er anfoert i de aarlige indkaldelser til forslag, er opfyldt. Det drejer sig blandt andet om den saakaldt europaeiske dimension (organisatorisk samarbejde mellem og deltagelse fra arrangoerer i mindst tre medllemstater), om projekternes kvalitet og deres vaerdi som moensterskabende model.

2) Principielt er der mulighed for at Kommissionen kan staa som protektor, saafremt det drejer sig om arrangementer, der opfylder kriterierne i forordningen om protektion ((SEK(94)9210. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1515/96 af Mark Killilea (UPE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: HANDYNET-programmet

Kommissionen har oeget ikke-statslige organisationers og brugeres direkte deltagelse i HANDYNET-initiativet, og navnlig visse ikke-statslige organisationer begynder for alvor at blive hoert og inddraget.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke nye planer og hvor stort et budget den foreslaar med henblik paa at oege denne inddragelse af brugerne yderligere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (29. juli 1996)

Kommissionen har styrket de ikke-statslige organisationers direkte deltagelse i udviklingen af aktiviteter og projekter vedroerende Handynet-systemet. Der er blandt andet etableret en statistisk software, som er omdelt til mere end 50 organer, heraf 35 ikke-statslige organer og 15 nationale centre for indsamling af Handynet-data, som skal levere visse informationer, som er nyttige af hensyn til forbedringen af et system, som er beregnet til at staa til raadighed for de endelige brugere. Kommissionen regner med ogsaa i fremtiden at satse paa et saadant samarbejde med de beroerte parter. Kommissionen er ikke i stand til at give endelige oplysninger om finansieringen, saa laenge bydgetmyndigheden ikke har vedtaget budgettet for 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1775/96 af Erich Schreiner (NI) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Fordele, som hr. Pirzio-Biroli eventuelt med urette har nydt godt af

Ifoelge presseforlydender (Taeglich Alles af 16.-17. april 1995) havde hr. Pirzio-Biroli som kommissaer Fischlers kabinetschef, efter at han i begyndelsen af januar 1995 havde paabegyndt sit hverv i Bruxelles, stadig gratis raadighed over en bolig i Wien, som Kommissionen havde lejet. Endvidere benyttede han gratis Wiener-EU-Delegationens tjenestevogn og chauffoer.

Er disse forlydender i overensstemmelse med sandheden?

Hvor laenge benyttede hr. Pirzio-Biroli og hans familie EU-boligen i Wien som gratis andenbolig?

Raader han ved besoeg i Wien stadig frit over en tjenestevogn med chauffoer? I bekraeftende fald hvorfor?

Agter Kommissionen at kraeve kompensation for hr. Pirzio-Birolis leje- hhv. tjenestevognsprivilegier, som han uretmaessigt stadig drog fordel af efter sin tjenstlige forflyttelse til Bruxelles?

I bekraeftende fald hvornaar?

Hvor stort et beloeb er der her tale om?

I benaegtende fald hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. september 1996)

Pirzio-Biroli startede som kabinetschef i januar 1995. Ved delegationschefsskifte plejer Kommissionen at forlaenge kontrakten vedroerende leje af bolig for at undgaa omkostningerne i forbindelse med den nye chefs ankomst, for eksempel hoteludgifter, ejendomsmaeglersalaer (der i OEstrig er temmelig hoejt, nemlig tre maaneders husleje) og udgifter til istandsaettelse, isaer installation af sikkerhedsudstyr.

Hvad Pirzio-Biroli angaar, var hensigten at gaa frem paa den saedvanlige maade, men da udnaevnelsen af en efterfoelger lod vente paa sig, besluttede Kommisssionen at benytte sig af klausulen om tre maaneders opsigelsesfrist og sige boligen op. Pirzio-Birolis familie boede i huset i de tre maaneder.

Pirzio-Biroli har ikke haft en tjenestevogn til raadighed til privat brug.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1162/96 af Spalato Belleré (NI) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Anerkendelse af flyvercertifikat

Har Kommissionen kendskab til, at et flyvercertifikat til passagerfly, som opnaas i en medlemsstat, ikke er gyldigt i en anden medlemsstat?

Man kan forstaa, at det er hensigtsmaessigt at foelge et kursus for at laere lovgivningen at kende i det land, hvor man vil faa anerkendt et certifikat, der er opnaaet i et andet land, men det forekommer bestemt ikke hensigtsmaessigt, at piloten skal foelge nye kurser, som skal goere det muligt at opnaa et nyt certifikat, der kun er gyldigt i det land, der har udstedt det.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock 2X>(3. juli 1996)

Gensidig anerkendelse af flyvercertifikater inden for EU reguleres af Raadets direktiv 91/670/EOEF af 16. december 1991 ((EFT L 373 af 31.12.1991 )). Efter direktivets bestemmelser kan anerkendelse af flyvercertifikater ske paa to maader, enten ved generel autorisation (anerkendelse) eller ved udtrykkelig tilladelse (validering). Validering af flyvercertifikater kan gives paa grundlag af overensstemmelse eller erfaring.

Direktivet har til formaal at fremme arbejdskraftens frie bevaegelighed og etableringsretten inden for EU. En medlemsstat skal, naar den accepterer et flyvercertifikat udstedt af en anden medlemsstat, overholde EF-traktatens generelle bestemmelser (artikel 48, 52 og 59) om fri bevaegelighed og etableringsfrihed samt Domstolens almindelige principper og domspraksis om gensidig anerkendelse. En medlemsstat kan derfor ikke, uden at den derved overtraeder sine forpligtelser i henhold til EF-traktaten, »kraeve, at en statsborger fra en anden medlemsstat erhverver de kvalifikationer, som den almindeligvis kun definerer ved en henvisning til sine egne nationale uddannelsessystemer, dersom den paagaeldende allerede har erhvervet disse kvalifikationer i en anden medlemsstat«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1527/96 af Jan Bertens (ELDR) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Skov-protokol til Lomé-konventionen

I forbindelse med genforhandlingen af Lomé-konventionen blev der vedtaget en protokol om baeredygtig forvaltning af skovressourcerne.

1. Hvilke konkrete aktioner planlaegger Kommissionen og AVS-landene med henblik paa den praktiske gennemfoerelse af denne protokol?

2. Hvilke beskyttelsesforanstaltninger vil Kommissionen traeffe med henblik paa at beskytte ubeskadigede skovomraader fra kommerciel skovhugst?

3. Hvor hoejt vil de lokale befolkningers behov og interesser blive prioriteret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (18. juli 1996)

1. Den nye protokol nr. 10 i den aendrede Lomé-konvention IV tjener som nyt grundlag for planlaegningen af skovsektoren i de nationale og regionale programmer under Den 8. Europaeiske Udviklingsfond (EUF).

Endvidere vil Kommissionen omsaette protokollens bestemmelser til en sammenhaengende strategi for udviklingssamarbejde paa skovbrugsomraadet, der vil blive fremlagt som en meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet. Kommissionen er tillige ved at udarbejde retningslinjer for og arbejdsmateriale til de operationelle og faglige tjenester samt til delegationerne for at sikre programmer og projekter af hoej kvalitet paa dette omraade.

Protokollen skal tjene som en generel referenceramme for den politiske dialog med AVS-landene.

2. Kommissionen har i den forloebne tid ivaerksat en raekke stoerre initiativer vedroerende sikring af biodiversiteten i fredede omraader. Alle projekter er baseret paa bilaterale aftaler med de beroerte regeringer. Alligevel forekommer der tilfaelde, hvor saadanne fredede omraader bliver gjort til genstand for kommerciel skovhugst. Kommissionen vil - paa basis af en politisk dialog - fortsaette med at virke aktivt med henblik paa at bevidstgoere regeringerne omkring noedvendigheden af at aendre saadanne tilladelser til skovhugst.

3. Protokol nr. 10 laegger saerlig vaegt paa en indsats til fordel for lokalsamfundene. Behovene hos den indfoedte befolkning, der er afhaengig af skovene, vil blive positivt vurderet og vil indgaa i alle Kommissionens skovbrugsprogrammer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1363/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, NGO'er og diverse organisationer

Vedroerende budgetpost B7-7000 (program for demokrati i de central- og oesteuropaeiske lande) bedes Europa-Kommissionen fremlaegge en fuldstaendig fortegnelse over, hvilke foreninger, NGO'er eller organisationer der har modtaget faellesskabsstoette, samt det noejagtige stoettebeloeb for det senest afsluttede regnskabsaar?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-1363/96, E-1367/96 og E-1368/96 (10. juli 1996)

Kommissionen soerger for at sikre den stoerst mulige klarhed vedroerende anvendelsen af EF-budgettet i almindelighed og de ordninger, der direkte vedroerer menneskerettighederne, i saerdeleshed.

Vedroerende budgetpost B7-7000, 7040 og B7-7070 foreligger der ganske specifikke oplysninger. Ved udgangen af hvert regnskabsaar faar formanden for Europa-Parlamentet og formanden for det herfor ansvarlige parlamentsudvalg tilsendt en redegoerelse for, hvordan de naevnte budgetposter er blevet anvendt samt en komplet liste over, hvilke sammenslutninger, NGO'er og andre organisationer der har modtaget stoette, med noejagtig angivelse af stoettens stoerrelse.

I aarets loeb udsendes der en meddelelse fra Kommissionen ((KOM(95) 191 endelig udg. )), der indeholder en rapport om anvendelsen af alle de budgetposter, der vedroerer menneskerettighederne.

De oplysninger, som det aerede medlem anmoder om, findes i de naevnte dokumentationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1780/96 af Luigi Florio (UPE) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Mulighed for nedsaettelse af faellesskabsloenningerne

For nogle maaneder siden bekendtgjordes det i pressen, at den finske regeringschef havde foreslaaet Kommissionens formand, Jacques Santer, at loenningerne til faellesskabsinstitutionernes personale nedsattes for at undgaa, at en finsk tjenestemand paa mellemtrinnet tjener mere end sin egen statsminister.

Hvorledes er dette forslag blevet fulgt op?

Deler Kommissionen den opfattelse, at faellesskabsinstitutionernes loenninger er alt for hoeje paa alle niveauer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (29. juli 1996)

Med hensyn til EU-tjenestemaendenes loenninger henviser Kommissionen det aerede medlem til Raadets forordning (EF, Euratom, EKSF) nr. 2963/95 af 18. december 1995 ((EFT L 310 af 22.12.1995. )).

Kommissionen mener, at en objektiv sammenligning med de loenninger, der udbetales til medlemsstaternes offentlige ansatte, maa foretages paa grundlag af sammenlignelige leve- og arbejdsvilkaar, dvs. med embedsmaend, der udsendt til udlandet. Det forekommer den derfor meget vanskeligt at sammenligne det nationale loenniveau med niveauet for EU-tjenestemaendene.

Kommissionen goer opmaerksom paa, at der blev foretaget en vurdering og fastsaettelse af EU-tjenestemaendenes loenninger ved forhandlingerne i 1991 om metoden for tilpasning af disse loenninger.

Den naevnte metode, som Raadet vedtog i december 1991 gaelder i 10 aar. Princippet for reguleringen af EU-tjenestemaendenes loenninger er, at de forhoejes og nedsaettes i samme takt som gennemsnitsloenningerne for embedsmaendene i medlemsstaternes centraladministrationer, men denne regulering har imidlertid vaeret ledsaget af en loenmoderation.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1622/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: »Directoria«

Hvor mange skrivelser har Kommissionen modtaget fra individuelle lokale myndigheder og sammenslutninger af regionale og lokale myndigheder vedroerende det senest afholdte »Directoria«, og kan Kommissionen give et resumé af de vigtigste henvendelser, den har modtaget?

Hvordan vil Kommissionen tage hoejde for disse henvendelser i tilrettelaeggelsen af kommende »Directoria«?

Noejagtig hvornaar er der planer om at afholde disse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (29. juli 1996)

Der deltog fem hundrede og seksten delegationer, dvs. i alt 1147 personer, i det traef for tvaerregionalt samarbejde (»samarbejdsboers«), som blev afholdt den 4. til 6. december 1995, benaevnt Directoria.

Ved arrangementets slutning blev der omdelt et spoergeskema, saa man kunne faa oplyst, hvor tilfredse deltagerne var med arrangementet, og der indkom 142 svar. Der blev bl.a. spurgt om, hvorvidt deltagerne mente, at Directoria-rammen kunne vaere en hjaelp ved forberedelsen af forslag, saa opfordringer til forslag bedre kunne besvares; 8% svarede »en stor hjaelp«, 58% svarede »en god hjaelp«, 31% svarede »en lille hjaelp« og 3% »ingen hjaelp«. Blandt kommentarerne paa spoergeskemaerne udtrykte nogle af deltagerne oenske om, at arrangementet blev afholdt i mere rummelige lokaler, at maaltiderne var inkluderet i indskrivningsgebyret og at der var tolkning til et sprog ud over dem, der allerede var til raadighed (5). Kommissionen har taget hensyn til alle disse forslag ved den igangvaerende tilrettelaeggelse af det kommende Directoria, som sandsynligvis afholdes i begyndelsen af 1997.

I flere breve, som blev modtaget foer arrangementet, blev der givet udtryk for, at indskrivningsgebyret var for stort.

I et brev, som er underskrevet af 57 repraesentationskontorer for territorialmyndigheder i Bruxelles, foreslaas det, at der etableres et taettere samarbejde mellem Kommissionen og disse kontorer, naar Directoria forberedes. Kontorerne foreslaar forbedringer, hvad angaar deltagergebyret, antallet af kataloger pr. delegation, oeget mulighed for at moede de tjenestemaend, som forvalter projekter efter artikel 10 i forordningen om Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) ((Forordning (EOEF) nr. 4254/88, som aendret - EFT L 193 af 31.7.1993. )). Kommissionen oensker at imoedekomme disse forslag, og den har foreslaaet moeder med en delegation fra disse kontorer.