ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3798/98

af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Kraftig afvisning af den multilaterale investeringsaftale

Vil Kommissionen oplyse, om den foelger den livlige debat, som udspaender sig i hele Europa og endda i USA og Canada, om den multilaterale investeringsaftale (MIA), som EU-landene ifoelge planerne snart skal underskrive?

Maalet med MIA er at sikre liberalisering og beskyttelse af internationale investeringer, men faktisk fremlaegges den som et manifest - og det er den ogsaa - for den nye kapitalisme, dvs. for den mest loesslupne og ukontrollerede frie kapitalisme, idet den giver de multinationale virksomheder og investorerne alle rettighederne og fratager medlemsstaterne enhver suveraenitet og handlekraft. Man behoever blot taenke paa, at det i kapitlet om investorernes rettigheder hedder, at det skal vaere muligt frit at investere og at opkoebe naturrigdomme, miner, telekommunikationstjenester og endog "kulturstrukturer", og dette alt sammen kort sagt uden hindringer eller begraensninger af nogen art, mens det kun staar tilbage for regeringerne at sikre det fulde udbytte af disse investeringer.

Vil Kommissionen derfor oplyse, om ikke den agter omgaaende kraftigt at modsaette sig den "traktat", som OECD i al hemmelighed har udarbejdet - og som kun for nylig er kommet for dagens lys takket vaere forskellige journalistiske initiativer - og fordoemme den som det, den er, dvs. en kraenkelse af enhver statslig og samfundsmaessig ret i profittens og det frie markeds navn?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(2. februar 1999)

Den 20. oktober 1998 afgav det medlem af Kommissionen, der har ansvaret for det paagaeldende omraade, en erklaering i plenarforsamlingen om det spoergsmaal, som det aerede medlem henviser til. Denne erklaering er en noejagtig gengivelse af Kommissionens holdning til forhandlingerne om en multilateral investeringsaftale (MAI) inden for rammerne af Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). Der finder ikke laengere forhandlinger sted om MAI.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3516/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Veterinaerpolitimaesige problemer ved handel med kvaeg og svin

Der henvises til Forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af direktiv 64/432/EOEF om veterinaerpolitimaessige problemer ved handel inden for Faellesskabet med kvaeg og svin (KOM(98) 0081-98/0052 COD)(1). Kommissionens forslag om at gennemfoere det paataenkte datasystem boer stoettes, men det skal bemaerkes, at den eksisterende database endnu ikke er operationel.

Dette medvirker bestemt ikke til at opnaa forbrugernes tiltro og tillid.

Kan Europa-Kommissionen paa denne baggrund udarbejde en beretning om gennemfoerelsesstadiet inden for hele Faellesskabet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. januar 1999)

I artikel 5 i Raadets forordning (EF) 820/97 af 21. april 1997 om indfoerelse af en ordning for identifikation og registrering af kvaeg og om maerkning af oksekoed og oksekoedsprodukter(2) er det fastsat, at de elektroniske databaser senest den 31. december 1999 skal vaere fuldt operationelle og fra denne dato indeholde de i direktiv 64/432/EOEF kraevede oplysninger. Medlemsstaternes myndigheder er for tiden i faerd med at tilvejebringe de instrumenter, der er noedvendige for at opfylde forpligtelsen. Situationen er derfor paa nuvaerende tidspunkt forskellig fra medlemsstat til medlemsstat. Da nogle medlemsstater er stoedt paa vanskeligheder, deler Kommissionen den bekymring, som det aerede medlem giver udtryk for. Den vil igen understrege over for medlemsstaterne, at det er meget vigtigt, at datoen overholdes.

Da det i henhold til artikel 6, stk. 3, foerste led, i forordning (EF) 820/97 paahviler Kommissionen at vurdere, om hver database er fuldt operationel, har den forelagt Raadet og Parlamentet det forslag, som det aerede medlem naevner. Raadets instanser har endnu ikke faerdigbehandlet forslaget. Der er desuden sendt et spoergeskema til alle medlemsstater. Paa grundlag af de foerste svar skulle de foerste kommissionsbeslutninger om anerkendelse af databaser kunne foreligge i loebet af foerste halvaar af 1999.

(1) EFT C 100 af 2.4.1998, s. 23.

(2) EFT L 117 af 7.5.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3714/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Raadet

(11. december 1998)

Om: Revision af ESCB-regnskaber

I artikel 27 i protokol nr. 3 om statutten for Det Europaeiske System af Centralbanker og Den Europaeiske Centralbank hedder det, at "ECB's og de nationale centralbankers regnskaber revideres af uafhaengige eksterne revisorer, der indstilles af Styrelsesraadet og godkendes af Raadet".

Ville det efter Raadets opfattelse stride mod ESCB's uafhaengighed, hvis Revisionsretten ogsaa blev inddraget som revisor?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3796/98

af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Betalinger til projekter, der gennemfoeres som en del af TACIS-programmet

Vil Kommissionen bekraefte, at dets betalingssystem i forbindelse med TACIS-projekter ikke er i strid med direktivet om betalingsrestancer?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-3500/98 og E-3796/98

(27. januar 1999)

Kommissionen fastlagde i 1997 interne regler for betalingsfrister forud for indfoerelsen af de foreslaaede instrukser vedroerende sen betaling(1), hvorefter betalingen skal ske inden 60 dage efter modtagelsen af betalingsanmodningen. Denne frist kan suspenderes, hvis betalingsanmodningen f.eks. ikke er vedlagt passende udgiftsdokumentation, eller hvis der er behov for en yderligere kontrol.

I tilfaeldet med TACIS saavel som PHARE er fristen overskredet i flere tilfaelde med det resultat, at den gennemsnitlige betalingsfrist i de foerste ti maaneder af 1998 var paa 73,6 dage. Dette gennemsnit omfatter alle modtagere uafhaengigt af, hvilken stand dossierne befandt sig i.

Kommissionen har modtaget henvendelser om betalingsforsinkelser i forbindelse med TACIS fra en raekke organisationer og enkeltpersoner, hovedsagelig konsulenter baseret i Det Forenede Kongerige. Kommissionen skal desuden henvise det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel E-3236/98 fra Mather(2).

Kommissionen laver ingen statistikker over udestaaende fakturaer efter kontrahentens oprindelsesland. Det ville kraeve for stor en del af de ressourcer, der ellers er beskaeftiget med at efterproeve og behandle betalingsanmodninger.

I fremtiden vil den nyligt oprettede faelles Relex-tjeneste bestraebe sig paa at nedbringe betalingsforsinkelserne saa hurtigt som muligt, og der er allerede sket et tydeligt fremskridt. Desuden er Kommissionen i faerd med at undersoege de finansielle aspekter af kontrakternes struktur for at goere kontrollen mere effektiv og forenkle og harmonisere procedurerne.

(1) KOM(98) 615 endelig udg.

(2) EFT C 182 af 28.6.1999, s. 53.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4040/98

af Antonios Trakatellis (PPE) til Kommissionen

(13. januar 1999)

Om: Overtraedelse af EF-lovgivningen som foelge af den graeske lov om maerkning af levnedsmidler

Den graeske lov 2538/97, der indeholder bestemmelser om visse levnedsmidler (maelkeprodukter, olivenolie, emballeret frugtjuice, honning og emballerede koedprodukter), stiller en raekke krav om maerkning, som i alvorlig grad belaster produktionen og markedsfoeringen af levnedsmidler. Loven indebaerer utallige bureaukratiske procedurer og laegger samtidig hindringer i vejen for den interne handel i Faellesskabet. Ligeledes forudser den paagaeldende lov, at der foretages kontrol og administrative sanktioner, boedeforlaeg og straffesanktioner i tilfaelde af manglende overholdelse af lovens bestemmelser. I henhold til Kommissionens svar paa mit spoergsmaal P-2344/98 af 5.8.1998(1) synes disse forskellige forpligtelser at vaere en overtraedelse af direktiv 79/112/EOEF(2), hvorfor Kommissionen nu er ved at tage stilling til, om der eventuelt skal indledes overtraedelsesprocedure, jf. EF-traktatens artikel 169.

1. Hvilke konklusioner er Kommissionen kommet til vedroerende overtraedelse af direktiv 79/112/EOEF i forbindelse med den paagaeldende lov, der vedroerer:

a) angivelse af procentdelen af de ingredienser, der er anvendt i det paagaeldende levnedsmiddel,

b) angivelse paa etiketten af produkternes oprindelsesland og de paagaeldende ingrediensers oprindelsesland,

c) angivelse paa produkternes etiket af navn og adresse paa producenten, det forarbejdende firma eller i forbindelse med ikke-graeske produkter, den graeske distributoer?

2. Hvorledes forholder den graeske regering sig efter at have modtaget Kommissionens udtalelse om spoergsmaalet?

3. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at ivaerksaette, hvis loven er i modstrid med faellesskabsbestemmelserne, med henblik paa at sikre en normalisering af produktionen af og handlen med levnedsmidler i Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(10. marts 1999)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-4039/98(3).

(1) EFT C 13 af 18.1.1999, s. 157.

(2) EFT L 33 af 8.2.1979.

(3) Se side 118.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3969/98

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Programmer for brug af "det forbedrede komfur"

Hvilken politik foelger Kommissionen med hensyn til flygtningelejres braendselsforsyninger til madlavning og varme? Gaar den ind for at fremskaffe det saakaldte "forbedrede komfur", og er den orienteret om nylige evalueringer, som anfaegter effektiviteten af det "forbedrede komfur" i sammenligning med det traditionelle baal med tre sten?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-3968/98 og E-3969/98

(1. marts 1999)

Forholdet mellem flygtninge, biomasseenergi og "forbedrede komfurer" er yderst komplekst. Kommissionen forsoeger at loese dette problem fra forskellige indfaldsvinkler og behandler spoergsmaal om biomasseenergi fra flere sider, idet der satses baade paa anvendelse og produktion af biomassenergi.

Inden for rammerne af operationer, der forestaas af Det Europaeiske Faellesskabs Kontor for Humanitaer Bistand (ECHO), bidrager Kommissionen, specielt hvad angaar flygtningelejre, isaer ved at finansiere programmer, der gennemfoeres af FN's Hoejkommissariat for Flygtninge (UNHCR).

Braende og miljoebeskyttelse er to aspekter, der i hoej grad maa tages i betragtning i forbindelse med organisation af flygtningehjaelp. I de toerre egne i Afrika og i det vestlige Tanzania medfoerer den store koncentration af flygtninge et oeget pres paa miljoeet. Dette spoergsmaal bliver analyseret i UNHCR for hver enkelt sag, fra programmeringen af stoetten indtil evalueringen af de mulige placeringer af nye flygtningelejre.

Kommissionen behandler ogsaa spoergsmaalet om biomasseenergi fra en bredere politisk vinkel. Der er to projekter i gang, som sigter mod formulering og gennemfoerelse af en politik paa dette omraade: (i) Programmer for baeredygtig skovforvaltning i lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og (ii) Regionalt bevarelsesprogram for biomasseenergi i det sydlige Afrika. Et studie om forbedrede og traditionelle komfurer i Afrika, Asien og Latinamerika, "Stove Images"(1) er blevet afsluttet og distribueret i vide kredse for at formidle oplysning om dette emne.

(1) ISBN 3-86099-136-1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2885/98

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Fiskeri

Da fartoejer fra forskellige EU-medlemsstater gentagne gange har anvendt drivgarn paa fiskebankerne for tunfisk i Det Kantabriske Hav baade i indevaerende fangstperiode og i tidligere fangstperioder, bedes Kommissionen oplyse, om den har planer om sanktioner af nogen art over for disse lovovertraedere i betragtning af den alvorlige skade, som de har paafoert den spanske fiskerisektor i almindelighed og den baskiske sektor i saerdeleshed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(26. november 1998)

Det er foerst med virkning fra 1. januar 2001, at tunfiskeri med anvendelse af drivgarn vil vaere forbudt. I overensstemmelse med Raadets afgoerelser, saavel for fangstperioden 1998 som for tidligere fangstperioder, har anvendelsen af drivgarn vaeret tilladt, og restriktionerne omfattede navnlig de tilladte garnlaengder. Kommissionen har arbejdet meget intenst paa at soerge for, at disse bestemmelser respekteres, og har hvert aar i en rapport, der tilsendes Parlamentet, aflagt beretning om resultatet af sine observationer. Ifoelge disse observationer er der siden 1995, hvor den maksimale tilladte garnlaengde blev begraenset til 2,5 km, ikke konstateret overtraedelser af reglerne, som er blevet gennemfoert paa tilfredsstillende vis. Der er altsaa ikke anledning til at diskutere sanktioner. Saadanne sanktioner havde under alle omstaendigheder vaeret medlemsstaternes ansvar.

Kommissionen vil for sit vedkommende fortsaette med at foere tilsyn med, at reglerne vedroerende brug af drivgarn respekteres, og vil foelgelig, naar forbuddet traeder i kraft, analysere medlemsstaternes opfoelgning i tilfaelde af, at der konstateres overtraedelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2831/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Svinekoedssektoren

Kan Kommissionen oplyse, hvilket beloeb der er blevet udbetalt i erstatning for de tab, europaeiske svineproducenter har haft som foelge af svinepest, og mener den, at saadanne udbetalinger har medvirket til den stigning i produktionen, som har foert til, at markedet for svinekoedsprodukter er brudt sammen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. oktober 1998)

Fra udbruddet af den klassiske svinepestepidemi i begyndelsen af 1997 til september 1998 er der udbetalt i alt 1 297 mio. ECU til europaeiske svineproducenter som erstatning for aflivninger af sundhedsmaessige aarsager og som foranstaltninger til stoette for markedet. Omkostningerne ved aflivninger af sundhedsmaessige aarsager var 470 mio. ecu, hvoraf medlemsstaterne har betalt 50 %, og omkostningerne ved undtagelsesforanstaltningerne til stoette for markedet har indtil nu vaeret 827 mio. ECU, hvoraf medlemsstaternes andel ligger paa 30 %. Derfor har de samlede omkostninger for Faellesskabet indtil september 1998 vaeret 814 mio. ECU.

Statistikker, der viser en hoej produktionsstigning i 1998, kan give et misvisende billede, eftersom den faktiske produktion steg betydeligt allerede i 1997. Dette ses ikke i produktionsstatistikkerne, fordi et stor antal svin blev taget ud af markedet i 1997 paa grund af klassisk svinepest.

Det var noedvendigt at fjerne svin fra markedet i omraader med svinepest for at udrydde sygdommen og undgaa alvorlige markedsforstyrrelser. Det kan have faaet landmaend i andre omraader til at oege deres produktion yderligere, da efterspoergslen efter svinekoed var god. Enhver investering paa en gaard er naturligvis den enkelte landmands beslutning.

Det kan ikke konkluderes, at erstatning for nogle landmaends tab har oeget produktionen af svinekoed i Europa. Det boer ogsaa erindres, at data fra svineoptaellinger viser, at der over lang tid er sket en udvidelse af de europaeiske svinebesaetninger. Udvidelsen af svinebesaetningerne i de seneste 10 aar er sket hurtigst i Irland (+79 %), Frankrig (+30 %), Danmark (+27 %) og i Belgien (+26 %). Der er ogsaa andre aarsager til den nuvaerende lave markedspris. Den oekonomiske uro i Fjernoesten og Rusland har skabt vanskeligheder for den europaeiske eksport. Det samme har den oegede konkurrence fra USA og Canada.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2195/98

af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen

(14. juli 1998)

Om: EU-midler til lufthavnen Niederrhein

Den tyske delstat Nordrhein-Westfalen har ydet DM 850.000 i stoette til omlaegning af militaerlufthavnen Laarbruch til en civil lufthavn Niederrhein.

1. Yder Unionen ogsaa et finansielt bidrag og i bekraeftende fald hvor meget?

2. Er Kommissionen bekendt med, at der paa den nederlandske side af graensen er stor modstand mod, at Laarbruch omlaegges til en civil lufthavn?

3. Hvilke muligheder har de nederlandske borgere for at goere indsigelse?

4. Bliver der gennemfoert en miljoekonsekvensanalyse og hvilken procedure vil der i bekraeftende fald blive fulgt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(30. september 1998)

1. Den militaere anvendelse af lufthavnen vil ophoere ved udgangen af 1999. Landdistrikterne omkring Weeze vil direkte eller indirekte miste op til 2000 arbejdspladser. Saa tidligt som i 1994 oprettede regionen (Kreis Kleve og Weeze kommune) et udviklingskontor, der skulle behandle spoergsmaal i forbindelse med en efterfoelgende civil udnyttelse af militaerlufthavnen, som omfatter et areal paa 600 ha. Under Konver-programmet er der stillet ca. 1,4 mio. DM til raadighed til analyser af jordbundsforurening og til gennemfoerlighedsundersoegelser. Tredje fase af gennemfoerlighedsundersoegelserne er nu blevet indledt og omfatter yderligere undersoegelser af muligheden for at anvende lufthavnen til civile formaal, saasom et regionalt europaeisk center for lufttrafik, logistik og erhvervsliv, samt forberedelse af omstillingsforanstaltninger.

2. Kommissionen er ikke bekendt med, at der skulle vaere modstand paa den nederlandske side af graensen. Den har faaet oplyst, at nederlandske partnere som ELC (European Logistics Centre Venlo) and Vereniging 5 MDN (Five Mode Distri Network Arnhem - Nijmegen) er involveret i arbejdet i udviklingskontoret (Flughafen Niederrhein GmbH).

3. Regionen og delstaten Nordrhein-Westfalen har til hensigt at foretage omstillingen af lufthavnen til civile og erhvervsmaessige formaal i samarbejde med den nederlandske graenseregion og investorer fra denne region.

4. De ovennaevnte ideer om lufthavnens anvendelse til civile formaal er imidlertid kun en af flere muligheder. Det endelige fastlaeggelse af den loesning, der vaelges for perioden fra aar 2000, vil afhaenge af markedsudsigterne. Der er derfor endnu ikke taget stilling til saadanne spoergsmaal som analyser af miljoevirkningerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3847/98

af Manuel Escolá Hernando (ARE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Lufthavnen i Zaragoza og hoejhastighedsbanen Madrid-Zaragoza

Blandt de 14 prioriterede projekter om transeuropaeiske transportnet, som blev godkendt paa topmoedet i Essen, optraeder anlaegget af en hoejhastighedsbane i Sydeuropa, der skal forbinde Madrid, Zaragoza, Perpignan og Montpellier.

Anlaegget af denne bane skal goere det muligt af tilbagelaegge straekningen mellem Zaragoza og Madrid eller Barcelona, der i oejeblikket tager tre en halv time, paa lidt over en time og et kvarter, hvilket i praksis betyder, at disse byer kommer betydeligt naermere hinanden.

I oejeblikket droeftes muligheden for paa straekningen forbi Zaragoza at anlaegge den nye jernbanelinie taettere paa byens lufthavn, for derved at styrke dette projekts karakter af intermodalt net. Samtidig vil det styrke en underudnyttet lufthavn, og goere det muligt at mindske presset paa luftrummet omkring Madrid og Barcelona.

Mener Kommissionen, at denne form for synergi mellem et europaeisk jernbanetransportnet og en lufthavn er i samklang med forslagene om styrkelse af de intermodale transportnet, som Unionens institutioner slaar til lyd for?

Finder den forslaget interessant? Og paa hvilken maade vil den i givet fald samarbejde for at goere det til virkelighed? Findes der i Den Europaeiske Union lignende projekter, der kan tjene som model for projektet i Aragón?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(26. februar 1999)

Kommissionen prioriterer politikken for fremme af intermodal transport saerlig hoejt. For saa vidt angaar finansiel stoette fra TEN-budgetposten, vedroerende det transeuropaeiske transportnet ses derfor forbindelsen mellem lufthavne og jernbanenet som et oenskvaerdigt maal. Dog skoennes det almindeligvis, at denne transportkombination er mest hensigtsmaessigt i forbindelse med stoerre lufthavne som en valgmulighed for passagererne og for at afhjaelpe trafikbelastningen. Det er klart, at de nationale myndigheders godkendelse af ethvert saadant projekt juridisk set er en forudsaetning for, at Kommissionen kan tage stilling til en eventuel ansoegning om stoette.

Det betyder dog slet ikke, at en ansporing til en saadan udvikling paa regionalt plan i lokaliteter som Zaragoza paa forhaand er udelukket, saafremt de frembyder et oekonomisk og miljoemaessigt gunstigt potentiale. Kommissionen har for nylig givet en undersoegelse i opdrag vedroerende regionale lufthavnes eventuelle bidrag til at afhjaelpe trafikbelastningen i hovedlufthavnene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3994/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. december 1998)

Om: Reduktion af eksportrestitutionerne for svinekoed

Kommissionen har besluttet at halvere eksportrestitutionerne for svinekoed til en raekke lande i Central- og OEsteuropa (Bulgarien, Estland, Ungarn, Litauen, Letland, Polen, Tjekkiet, Slovakiet, Rumaenien og Slovenien). Priserne paa svinekoedsprodukter er ganske vist steget, men ikke tilstraekkeligt til at opveje reduktionen af eksportrestitutionerne. Svinekoedsproduktionen er ligeledes alt for stor i EU, samtidig med at Rusland foerst lige saa smaat er begyndt at importere svinekoed igen.

Kommissionen anmodes derfor om at oplyse eller forklare foelgende:

1. Med hvilken begrundelse besluttede Kommissionen at halvere eksportrestitutionerne, naar det stod klart, at stigningen i priserne paa svinekoedsprodukter var langt mindre?

2. Med hvilken begrundelse traf Kommissionen ovennaevnte afgoerelse, vel vidende at overskudsproduktionen i EU er alt for stor til at kunne neutraliseres af Ruslands genoptagelse af importen heraf, som kun er i sin vorden?

3. Mener Kommissionen ikke, at en saadan reduktion - selv om den kun vedroerer eksporten til de ovennaevnte lande - vil kunne foere til en nedgang i eksporten og som foelge heraf bidrage til en endnu stoerre overproduktion?

4. Vil Kommissionen endelig bekraefte, at beslutningen om at reducere eksportrestitutionerne kun omfatter eksporten til de ovennaevnte lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. januar 1999)

De restitutioner, der blev anvendt inden den af det aerede medlem naevnte nedsaettelse, havde isaer til formaal at fremme udfoerslen til Rusland, hvor der er stor efterspoergsel efter koed, men hvor den oekonomiske krise haemmer koebeevnen. Udfoerslen fra EF steg dog ogsaa til de oesteuropaeiske lande, hvad der virkede forstyrrende paa svinekoedsmarkederne i disse lande, som netop nu forbereder sig paa medlemsskabet af EF. Den daarlige markedssituation i disse lande medfoerte ogsaa betydeligt hoejere toldsatser eller risiko for, at der blev sat en stopper for indfoerslen af svinekoed fra EF. Under disse omstaendigheder var den hurtigske maade til at afhjaelpe denne situation efter Kommissionens opfattelse at nedsaette restitutionerne for slagtekroppe og visse udskaeringer af svin til Polen, Tjekkiet, Slovakiet, Ungarn, Rumaenien, Bulgarien, Slovenien, Letland, Litauen og Estland fra den 9. december 1998 til det niveau, der blev anvendt foer den 3. august 1998.

Produktionen af svinekoed i Europa steg betydeligt i 1998 og forventes at blive meget stor i 1999. EF vil derfor goere, hvad det kan, for at viderefoere den aktive eksportpolitik.