ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1358/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(7. maj 2001)

Om: Omstrukturering af Xerox og høring af arbejdstagerne

Har Kommissionen kendskab til, at Xerox i Venrey (Holland), i Dundalk (Irland) og i Mitcheldean (Det Forenede Kongerige) har undladt at høre sine arbejdstagere om virksomhedens nuværende omstruktureringsplaner? Mener Kommissionen ikke på baggrund af, at Marks og Spencers i Frankrig er blevet tvunget til af de franske domstole at suspendere lukningen af deres forretninger, indtil de har hørt deres arbejdstagere om omstruktureringsplanerne, at Xerox bør være juridisk forpligtet til at suspendere deres omstruktureringsplaner, indtil de formelt har hørt deres arbejdstagere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(12. juli 2001)

Kommissionen henviser det ærede medlem til sit svar på medlemmets skriftlige forespørgsler E-0362/01, E-0363/01 og E-0366/01(1). Den har ingen yderligere information om det forhold, at Xerox i Venrey (Holland), Dundalk (Irland) og Mitcheldean (Det Forenede Kongerige) har undladt at høre sine arbejdstagere om virksomhedens nuværende omstruktureringsplaner.

For så vidt angår det ærede medlems forespørgsel om sanktioner i tilfælde af alvorlige overtrædelser af arbejdstagernes ret til at blive informeret og hørt, vil Kommissionen gerne pointere, at den i sit forslag til Rådets direktiv om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab(2), stillede forslag om en bestemmelse, som ikke er set tidligere i Fællesskabets direktiver om information og høring af arbejdstagerne. Heri hedder det, at en alvorlig tilsidesættelse af direktivet, f.eks. en fuldstændig mangel på information og/eller høring forud for, at beslutningen træffes eller offentliggøres, eller tilbageholdelse af vigtige oplysninger eller videregivelse af unøjagtige oplysninger, som kan få konsekvenser for procedurens effektivitet, indebærer, at sådanne beslutninger ikke får retlige konsekvenser for de berørte arbejdstageres ansættelseskontrakter, førend arbejdsgiveren har opfyldt sine forpligtelser eller, hvis den mulighed ikke længere står åben, førend der er betalt en passende erstatning.

Den 11. juni 2001 nåede Rådet til enighed om en kompromistekst til en fælles holdning. I dette kompromis accepterede Rådet ikke Kommissionens forslag om strengere sanktioner. Kommissionen vil presse på for en endelig vedtagelse af dette vigtige direktiv sammen med de foreslåede sanktioner.

(1) EFT C 340 E af 4.12.2001, s. 19.

(2) EFT C 2 af 5.1.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1070/01

af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen

(5. april 2001)

Om: Udgifterne til komitologi

Jeg henviser til min skriftlige forespørgsel E-2529/99(1) til Kommissionen, som endnu ikke er besvaret fuldstændigt.

Ifølge EF-traktaten skal Kommissionen gennemføre de beslutninger, Rådet træffer. På Rådets foranledning kontrollerer udvalg bestående af nationale eksperter dette arbejde.

Hvor store var udgifterne til rådgivende udvalg, forvaltningskomiteer eller forskriftsudvalg i 1997, 1998, 1999 og 2000?

Hvor stort er bevillingsoverslaget for disse udvalg for 2001?

(1) EFT C 303 E af 24.10.2000, s. 76.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(8. juni 2001)

Nedenstående tabel viser, hvilke bevillinger der er disponeret over til udvalg i perioden 1997-2000, samt hvilke forpligelsesbevillinger der er afsat på 2001-budgettet.

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0694/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. marts 2001)

Om: Lån fra Den Europæiske Investeringsbank til projekter for udbedring af skaderne som følge af jordskælvet i Attika

På grund af det jordskælv, som ramte Attika, havde Den Europæiske Investeringsbank godkendt et lån på ca. 300 mia. drakmer efter en anmodning herom fra den græske regering. Er dette lån blevet udbetalt? Hvis ikke, hvilke problemer har der været? Hvad agter Den Europæiske Investeringsbank at foretage sig i denne forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Solbes Mira

(16. maj 2001)

Den 9. december 1999 underskrev Den Europæiske Investeringsbank (EIB) en låneaftale på 300 mio. EUR vedrørende et hastende genopbygningsarbejde i Storathen, som blev ramt af et ødelæggende jordskælv den 7. september 1999. Lånet skulle støtte jordskælvsgenopbygningsprogrammet, som ledes og samordnes af ministeriet for den nationale økonomi i samarbejde med andre ministerier. Midlerne blev stillet til rådighed til genopbygning af offentlige og kommunale anlæg, industri- og forretningsbygninger samt private boliger, der var blevet ødelagt eller skadet ved jordskælvet. Finansieringen skulle ske gradvis over en periode på to til tre år. Ifølge finansieringsaftalen skulle ministeriet for den nationale økonomi, der står som låntager, indsende bevillingsansøgninger til Banken vedrørende det samlede lånebeløb inden den 10. marts 2001.

Den 15. december 1999 blev der udbetalt en første rate på 150 mio. EUR i henhold til denne aftale, hvorved der resterer en ikke-udbetalt saldo på endnu 150 mio. EUR.

Ministeriet har i rette tid indsendt en fuldstændig liste over ordninger, som berettiger, at hele lånebeløbet anvendes. Ifølge finansieringsaftalen kan udbetalingen af det resterende lånebeløb ske i takt med udviklingen i de forskellige berørte ordninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0674/01

af Johan Van Hecke (PPE-DE) til Kommissionen

(6. marts 2001)

Om: Retningslinjer for fysisk planlægning omkring lufthavnene i EU

Under henvisning til Kommissionens meddelelse af 1. december 1999, om lufttransport og miljø, hvori Kommissionen bekræftede, at den agtede at udarbejde retningslinjer for fysisk planlægning omkring lufthavnene i EU, og beslutningen om meddelelse fra Kommissionen om lufttransport og miljø, som Europa-Parlamentet vedtog den 7. september 2000, bedes Kommissionen oplyse følgende:

1. Vil der blive taget initiativ til at udarbejde retningslinjer for fysisk planlægning omkring lufthavnene i EU?

2. Hvordan ser tidsplanen ud?

3. Hvornår vil høringsprocessen blive indledt?

4. Vides det allerede, hvem der vil blive inddraget i denne høringsproces?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(31. maj 2001)

Kommissionen vil gerne bekræfte, at den anser fyldestgørende retningslinjer for benyttelse af jordarealerne omkring lufthavnene som en vigtig del af en afbalanceret strategi med henblik på at dæmpe indflydelsen fra flystøj. Den skønner derfor, at udarbejdelse af anbefalet praksis kan være et nyttigt instrument til at opnå fremskridt på dette område.

Et sådant initiativ må dog tage hensyn til ansvarsfordelingen og det forhold, at der ikke er nogen direkte fællesskabskompetence hvad angår beslutninger om udnyttelse af jorden. Derfor er det Kommissionens opfattelse, at man det arbejdet vedrørende dette spørgsmål må anerkende den eksisterende institutionelle ligevægt samt de involverede interesser, også ikke-luftfartsmæssige interesser.

På denne baggrund arbejder Kommissionen nu med nedsættelse af en arbejdsgruppe, bestående af eksperter bl.a. af repræsentanter for de enkelte landes kompetente nationale myndigheder, som træffer beslutninger om udnyttelsen af jordarealerne omkring lufthavnene, repræsentanter for lufthavnene, samt miljømæssige ikke-statslige organisationer (NGOs). Denne gruppe skal stå for det nødvendige grundlæggende arbejde vedrørende anbefalet praksis på dette område. Informationer som følge af gennemførelsen af andre fællesskabsinstrumenter, f.eks. direktivforslaget om vurdering og styring af ekstern støj(1), kan vise sig at være gavnlige for denne gruppe.

Kommissionen håber, at denne gruppe kan indlede sit arbejde før sommerpausen i 2001. Høring af de involverede parter indledes, når man er blevet enige om gruppens mandat.

(1) EFT C 337 E af 28.11.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1616/01

af James Provan (PPE-DE) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: Omkostningerne ved ombygningen af Berlaymont-Bygningen

Vil Kommissionen oplyse, hvor meget renoveringen af Berlaymont-Bygningen koster, hvad budgettet oprindeligt var anslået til, hvornår arbejdet forventes færdigt, og hvor meget mere flytningen af personalet fra den gamle bygning til den renoverede bygning vil komme til at koste?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(27. juli 2001)

De seneste beregninger fra S.A. Berlaymont 2000 fra den 31. marts 2001 over udgifterne til renoveringen af Berlaymont-Bygningen lød på 15 714 mio. BEF

(390 mio. EUR) Dette bliver højst sandsynligt ikke det endelige beløb, da der endnu ikke er fastsat en skæringsdato for færdiggørelsen på grund af forsinkelser, der skyldes juridiske tvister om S.A. Berlaymont 2000's forvaltning af bygningen. Det oprindelige budgetoverslag fra juli 1997 lød på 13 073 mio. BEF (324 mio. EUR)

Det er ikke let at sige helt præcist, hvor store meromkostningerne til flytning af personale fra den gamle bygning til den renoverede bygning bliver, da mange flytninger fra eller til en bygning nødvendiggør en række yderligere flytninger i eller til andre bygninger. I 1991, da Kommissionen forlod Berlaymont, flyttede omkring 3 000 personer til andre bygninger, hvilket affødte omkring yderligere 6 000 flytninger. Det er sandsynligt, at tilbageflytningen til bygningen kræver et lignende antal flytninger. I 2001 lå den gennemsnitlige udgift per flytning, inklusive møbler og informatik, på mellem 100 EUR og 300 EUR per person afhængigt af de tekniske forhold og installationsvanskeligheder. Udgifterne til tilbageflytningen udgør en del af de samlede bygnings- og informatikudgifter opført i Kommissionens budget under afsnit A-1 og A-5.

I denne sammenhæng er det vigtigt at bemærke, at da Kommissionen forlod Berlaymont-Bygningen i 1991, blev det aftalt, at Kommissionen fortsat skulle betale leje af bygningen, og at den belgiske stat til gengæld ville dække den meget højere leje af de bygninger, som Kommissionen har været nødt til at benytte som midlertidig erstatning for Berlaymont. I 2001 skal Kommissionen betale 14 140 135 EUR i leje for Berlaymont, mens den belgiske stat skal betale 32 382 92 EUR for de midlertidige bygninger. Denne ordning fortsætter, indtil tilbageflytningen til Berlaymont er tilendebragt på en tilfredsstillende måde.

For yderligere oplysninger henviser Kommissionen det ærede medlem til Kommissionens svar på de skriftlige forespørgsler E-936/01 fra Sjöstedt(1) og E-1575/01 fra van der Laan(2).

(1) EFT C 318 E af 13.11.2001, s. 155.

(2) Se side 152.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0636/01

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Rådet

(8. marts 2001)

Om: EU-støtte til Yasser Arafat

1. Kan Rådet oplyse, om der er udbetalt EU-støtte direkte til Yasser Arafat i kontanter?

Kan Rådet i bekræftende fald oplyse:

- hvor store beløb der er udbetalt på denne måde

- hvor meget der er udbetalt

- hvornår disse betalinger blev foretaget

- om der er planer om fortsat at foretage betalinger på denne måde

- via hvilken budgetpost disse betalinger blev foretaget

- hvad de angivne formål med den pågældende budgetpost var

- hvilke forholdsregler Rådet har truffet for at sikre, at midlerne anvendes til de angivne formål

- om kontante betalinger er i strid med nogen regler, love, bestemmelser eller principper om god forvaltningsskik?

2. Kan Rådet i særdeleshed oplyse, om der er truffet en afgørelse om at udbetale Arafat mellem 20 og 30 mio. EUR om måneden, så længe krisen i Mellemøsten varer?

Svar

(13. juli 2001)

Det ærede medlems spørgsmål er også tilsendt Kommissionen, som er ansvarlig for forvaltningen af EU's støtte til Den Palæstinensiske Myndighed for så vidt angår udbetaling af midler.

Rådet understregede på sin samling den 26. februar 2001, at EU bør spille en vigtig rolle i de samordnede internationale bestræbelser på at undgå et økonomisk og institutionelt sammenbrud i de palæstinensiske områder. Det understregede behovet for at sikre de nødvendige betingelser for, at den palæstinensiske økonomi kan fungere.

Med henblik herpå besluttede Rådet, at EU kraftigt skal opfordre Den Palæstinensiske Myndighed til i tæt samråd med IMF at udarbejde et revideret stramt budget, der kan danne grundlag for international finansiel støtte, og til at træffe effektive foranstaltninger mod korruption og indføre en mere demokratisk åbenhed.

EU vil desuden arbejde for, at der hurtigt bliver afholdt et internationalt donormøde og tilskynde andre donorer til at give tilsagn om støtte til det palæstinensiske budget. Unionen vil som led i samordnede bestræbelser med det internationale samfund og inden for rammerne af langsigtede tiltag fuldt ud udnytte de midler, der er til rådighed under den eksisterende kontantfacilitet til fordel for Den Palæstinensiske Myndighed.

Den linje, Rådet har anlagt, er blevet videreført af formandskabet og Kommissionen i de senere kontakter med parterne, især under det besøg, som Rådets formand og kommissæren for eksterne forbindelser aflagde i området den 12.-13. marts.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1345/01

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. maj 2001)

Om: Arbejdstagere fra tredjelande med lovligt ophold i Schweiz og transit gennem medlemsstaterne

Omkring 365 000 borgere med oprindelse i Jugoslavien eller Tyrkiet arbejder og bor lovligt i Schweiz, hvilket har dokumentation for.

Mange af disse indvandrere rejser hvert år til deres hjemlande for at holde ferie eller af andre grunde, og de rejser over land, hvad der tvinger dem til at passere igennem nogle EU-medlemsstater som Tyskland, Østrig eller Italien.

I henhold til gældende bestemmelser er de pågældende arbejdstagere imidlertid nødt til at søge visum i hvert enkelt af transitlandenes ambassader, så de er tvunget til at forberede sig i meget god tid (der er 3-8 ugers leveringstid for et visum). Det er med denne ordning ikke muligt at foretage rejser med kort varsel, det medfører omkostninger, og de pågældende mister arbejdsdage.

I september sidste år sendte Syndicat Industrie Bâtiment en anmodning til Kommissionen om at afskaffe visumkravet for disse personer, som har lovlig bopæl i Schweiz, for eftersom de har arbejde og bopæl i dette land, løber EU-landene ikke nogen risiko. Borgere fra tredjelande, som har lovligt ophold i EU, har siden. august 2000 ikke skullet have visum for at rejse på schweizisk område.

Hvad vil Kommissionen foretage sig i denne sag for at lette gennemrejsen for borgere fra tredjelande på vej til deres oprindelsesland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(17. juli 2001)

Kommissionen er bekendt med de forhold, det ærede medlem omtaler.

Retligt set skal alle medlemsstater, der er forpligtet af bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 af 15. marts 2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav(1), underlægge statsborgere fra de tredjelande, der er opført på listen i bilag 1, visumpligt. Statsborgere fra disse tredjelande, der er lovligt bosat i Schweiz skal derfor ansøge om et Schengen-visum med henblik på transit gennem medlemsstaterne. Kommissionen kan konstatere, at ingen af de nationale undtagelsesbestemmelser, der er overladt til medlemsstaternes skøn, ifølge forordning (EF) nr. 539/2001 gør det muligt at fritage udenlandske arbejdstagere med opholdstilladelse i Schweiz for visumpligt, dersom deres nationalitet er opført på listen i bilag 1 til forordningen.

Kommissionen kan dog konstatere, at når forholdene for de enkelte personer, som det ærede medlem omtaler, berettiger hertil, vil medlemsstaterne, uden at de for tiden gældende retlige regler skal ændres, kunne udstede Schengen-visa, der kan anvendes mange gange i en længere gyldighedsperiode, hvilket vil lette transitten.

Kommissionen agter at undersøge dette spørgsmål med henblik på at vurdere alle institutionelle, retlige og politiske aspekter og samtidig tage hensyn til Schweiz' nylige ansøgning om deltagelse i Schengen-regelværket.

(1) EFT L 81 af 21.3.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0313/01

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(13. februar 2001)

Om: EU-centre

Kan Kommissionen i forlængelse af svaret på skriftlig forespørgsel E-3046/00(1) af 8. december 2000 oplyse, hvilke finansielle midler der har bidraget til oprettelse af EU-centrene i USA?

De publikationer med EU-flaget med de tolv stjerner, som udleveres af centret i Californien, er forsynet med en påskrift om, at de er udarbejdet med støtte fra Europa-Kommissionen.

Hvad var det erklærede formål, da denne finansielle støtte blev bevilget?

(1) EFT C 151 E af 22.5.2001, s. 47.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. maj 2001)

Efter en henstilling fra Europa-Parlamentet offentliggjorde Kommissionen i 1998 en indkaldelse af tilbud vedrørende etablering af 10 EU-centre i USA. Centrene skal fremme målene for den nye transatlantiske dagsorden, især for så vidt angår kapitel IV brobygning over Atlanten. Initiativet er finansieret inden for rammerne af den nye transatlantiske dagsorden.

Dette initiativ skal:

- fremme målene for den nye transatlantiske dagsorden gennem forbedrede mellemfolkelige forbindelser mellem borgerne i Unionen og USA;

- fremme en større forståelse i USA af Den Europæiske Union som et administrativt system i gradvis udvikling og som en international aktør samt skabe øget viden om Fællesskabets politikker; og

- øge bevidstheden i USA om den politiske, økonomiske og kulturelle betydning af de transatlantiske forbindelser, navnlig de stadigt bredere rammer for forbindelserne mellem Fællesskabet og USA.

Yderligere oplysninger om EU-centrene i USA kan findes på internettet på adressen: http://www.eucenters.org/.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0296/01

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(9. februar 2001)

Om: Gennemførelsen af regionalpolitikken på De Kanariske Øer

Hvilke resultater er der opnået ved gennemførelsen af EU's regionalpolitik på De Kanariske Øer (som er et randområde i EU) i tidsrummet 1994-1999, fordelt på område, emne og budgetbevillinger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(18. april 2001)

I løbet af den forrige programmeringsperiode 1994-99 for strukturfondene, og 1993-99 for Samhørighedsfonden, modtog De Kanariske Øer støtte på i alt 1 585,4 mio. EUR. Den er fordelt som følger:

- Den Europæiske Fond for Regionaludvikling: 811,2mio. EUR

- Den Europæiske Socialfond: 192,6 mio. EUR

- EUGFL (Udviklingssektionen): 87,6 mio. EUR

- EF-initiativer: 230,8 mio. EUR

- Samhørighedsfonden: 263,2 mio. EUR

Endvidere modtog De Kanariske Øer et anslået beløb på 530 mio. EUR i form af EF-støtte under multiregionale programmer, der forvaltes af de centrale ministerier i Spanien.

Som det fremgår af midtvejsevalueringen af de regionale strukturfondsprogrammer, har disse betydelige finansielle overførsler haft en gunstig indvirkning på øernes økonomi og særlig på bevillingerne til den økonomiske og sociale infrastruktur.

De statistiske oplysninger tyder på en generel forbedring af den økonomiske situation.

De projekter, for hvilke der er indgået finansielle forpligtelser i løbet af perioden 1994-1999, er fortsat under udarbejdelse, så betalingerne kan finde sted. Først når betalingerne til disse projekter har fundet sted fristen er fastsat til slutningen af 2001 vil Kommissionens tjenestegrene være i stand til at foretage en fuldstændig evaluering af virkningerne. Følgelig påbegyndes evalueringen i 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0557/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(27. februar 2001)

Om: Revisionserklæring for GD for Økonomiske og Monetære Anliggender

På mødet den 7. februar 2001 i Budgetkontroludvalget erklærede kommissær Fischler, at den nøjagtige fejlrate i 1999 for finansielle transaktioner inden for GD for Landbrug lå på 3,06 %.

Kunne kommissæren med særligt ansvar for økonomiske og monetære anliggender med henblik på at fremme samarbejde og gennemsigtighed mellem de europæiske institutioner forelægge tilsvarende tal for finansielle transaktioner inden for dette generaldirektorat? Hvis ikke, hvad er da grunden?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer på skriftlige forespørgsler P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 og E-0570/01

(11. april 2001)

Kommissionen skal minde det ærede medlem om, at Revisionsretten ikke opgiver en fejlprocent som led i sin revisionsberetning vedrørende det almindelige budget, idet den finder, at det ville være en overforenkling at måle Kommissionens finansielle forvaltningsresultater alene på grundlag af denne indikator.

Retten besluttede derfor for tre år siden at standse offentliggørelsen af en samlet fejlprocent og udvikle sine revisionsmetoder med henblik på at give dechargemyndighederne mere udførlige oplysninger.

Endvidere har Revisionsretten ved flere lejligheder udtalt, at skulle den udlede fejlprocenter på et lavere niveau (f.eks. for hver sektor eller for hvert generaldirektorat) af den overordnede fejlprocent, ville disse blive fuldstændig vildledende. Det begrænsede antal transaktioner, Retten reviderer, gør det ikke muligt at fastslå en gyldig fejlprocent på dette lavere niveau.

Kommissionen er derfor ikke i stand til at give det ærede medlem de udbedte oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0739/01

af Roy Perry (PPE-DE) til Kommissionen

(9. marts 2001)

Om: Rapport om de fremtidige mål for uddannelsessystemerne

Det Europæiske Råd anmodede på sit møde i Lissabon i 2000 Rådet (Uddannelse) om med henblik på at bidrage til Luxembourg-processen og Cardiff-processen og forelægge Det Europæiske Råd en generel rapport i foråret 2001 mere overordnet at overveje de konkrete fremtidige mål for uddannelsessystemerne, idet der skal fokuseres på fælles problemer og prioriteter, samtidig med at den nationale mangfoldighed respekteres. Hvornår bliver denne rapport forelagt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(18. maj 2001)

I overensstemmelse med den anmodning, som Det Europæiske Råd fremsatte i marts 2000 i Lissabon til Rådet (uddannelse) om mere overordnet at overveje de konkrete fremtidige mål for uddannelsessystemerne og forelægge Det Europæiske Råd en generel rapport i foråret 2001, vedtog

Undervisningsministrene forsamlet i Rådet (uddannelse) den 12. februar 2001 en rapport om de fælles, konkrete fremtidige mål for de europæiske uddannelsessystemer for de kommende år. Rpporten er udarbejdet på grundlag af et udkast fra Kommissionen, som Parlamentet har modtaget.

I lyset af det gode samarbejde mellem institutionerne blev rapporten efterfølgende vedtaget i Rådet (uddannelse), som fremsendte den til Parlamentet.

Rapporten blev stadfæstet af stats- og regeringscheferne på Det Europæiske Råds møde i Stockholm den 23.-24. marts 2001. I forbindelse med rapportens opfølgning på målsætningerne vil Kommissionen være lydhør over for de overvejelser, som Parlamentet måtte ønske at dele med Kommissionen i årets løb.