ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3667/01

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(15. januar 2002)

Om: Regulering af flodlejet i slugterne Poyo, Torrent, Chiva og Pozalet (Valencia Spanien)

I det spanske statstidende BOE 291 af 5. december 2001 bekendtgøres i beslutning fra det spanske generaldirektorat for vandbygningsarbejder og vandkvalitet udbuddet vedrørende projektet for genskabelse og tilpasning af det naturlige flodleje i slugterne Poyo, Torrent, Chiva og Pozalet.

Som det er Kommissionen bekendt, jf. skriftlig forespørgsel E-1059/00(1) og P 2534/01(2) samt klage nr. 99/4430 og nr. 99/4494 indgivet af henholdsvis den økologiske forening Acció Ecologista Agró og den spanske ornitologforening Sociedad Española de Ornitología, vil disse reguleringsarbejder være til skade for naturparken Albufera. Efter en tilbundsgående gennemgang af projektet i dets nye udformning kan det endvidere konstateres, at arbejderne stadig vil trænge ca. 2 km ind på naturparkområdet.

Kommissionen bør i den forbindelse vide, at de nye undersøgelser af indvirkningerne på miljøet, som er blevet sat i gang, endnu ikke er afsluttet.

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage på baggrund af det spanske miljøministeriums holdning?

(1) EFT C 46 E af 13.2.2001, s. 114.

(2) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 188.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(26. februar 2002)

Efter at have læst den anden erklæring om miljøindvirkningsvurderingen vedrørende dette projekt mener Kommissionen at forstå, at reguleringsprojektet ligger stille på strækningen mellem kilometersten 0,0 og 3,9 hvilket svarer til det særligt beskyttede område for fugle indtil der i dette område er foretaget yderligere miljøindvirkningsundersøgelser og hydrologiske undersøgelser.

På grundlag af denne anden miljøindvirkningserklæring har Kommissionen rettet henvendelse til de spanske myndigheder for at få bekræftet, at de supplerende undersøgelser samt de genopretnings- og beskyttelsesforanstaltninger, der er angivet i erklæringen, rent faktisk iværksættes. Kommissionen har ligeledes anmodet om at få tilsendt undersøgelsesresultaterne, så snart disse foreligger.

Når Kommissionen har modtaget disse oplysninger vil den analysere dem for at sikre sig, at fællesskabslovgivningen på miljøområdet overholdes i det foreliggende tilfælde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2927/01

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. oktober 2001)

Om: Omkostninger ved konferencen om Life Sciences and Biotechnology A Strategic Vision i Bruxelles den 27.-28. september 2001

Den 27. og 28. september 2001 afholdt Kommissionen en konference i Bruxelles over temaet Life Sciences and Biotechnology A Strategic Vision.

Kan det i form af en omkostningsopgørelse oplyses, hvad dette arrangement har kostet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(28. november 2001)

Kommissionens konference om Biovidenskab og bioteknologi En strategisk vision indgik i Kommissionens udarbejdelse af et politisk dokument ved udgangen af 2001 som bebudet i marts 2001 i rapporten til Det Europæiske Råds møde i Stockholm (23.-24. marts 2001). Kommissionen indledte den 4. september 2001 en bred offentlig høring med udgivelsen af et omfattende og udførligt høringsdokument(1).

Konferencen blev holdt over to dage den 27.-28. september 2001 og var inddelt i seks adskilte konferencesessioner (herunder fire parallelle workshops om udvalgte spørgsmål) med henblik på bred dækning af vedkommende emner. Henved 40 personer deltog aktivt som sessionsformænd eller medlemmer af diskussionspaneler, herunder adskillige medlemmer af Europa-Parlamentet og nationale parlamenter. Konferencen samlede ca. 320 deltagere, der stod for et bredt udvalg af synspunkter. De omfattede videnskabelige eksperter, forbruger- og miljøinteressegrupper, sundhedspersonale, videnskabelige meddelere og medier, eksperter og planlæggere fra fællesskabsinstitutioner og medlemsstater såvel som eksperter fra tredjelande, herunder udviklingslande.

Workshoprapporterne tillige med høringsdokumentet er offentliggjort på et nyt dertil indrettet netsted på EUROPA-serveren (http://europa.eu.int/comm/biotechnology), som også giver mulighed for indlæg og offentliggørelse af bemærkninger fra offentligheden.

De samlede direkte udgifter til konferencen andrager ca. 104 000 EUR, herunder 78 000 EUR til rejse- og opholdsudgifter for private eksperter fra Unionen og tredjelande, 16 000 EUR for deltagelse af regeringseksperter fra medlemsstater og ansøgerlande og 10 000 EUR til konferencelokaler. Udgifterne til denne konference svarer ganske godt til udgifter til lignende foranstaltninger, som Kommissionen tidligere har tilrettelagt.

(1) KOM(2001) 454 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2687/01 af Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen. Støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Handel.



EF-Tidende nr. 172 E af 18/07/2002 s. 0013 - 0013



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2687/01 af Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen (3. oktober 2001) Om: Støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Handel Kan Kommissionen opstille en liste over de projekter, som de italienske regioner Liguria, Lombardia, Piemonte og Valle d'Aosta i løbet af 2000-2001 har fremlagt i forbindelse med støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Handel, og over de projekter, der efterfølgende er blevet godkendt? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy (31. januar 2002) Generaldirektoratet for Handel har ikke modtaget nogen anmodninger om finansiering af projekter fra disse regioner, hverken i 2000 eller i 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2875/01

af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen

(22. oktober 2001)

Om: Ny skattelovgivning i Forbundsrepublikken Tyskland

Den 7. september 2001 trådte i Tyskland en lov om illegal beskæftigelse inden for byggeriet i kraft (Gesetz zur Eindämmung illegaler Betätigung im Baugewerbe). Denne lov forpligter ordregivere til byggeaktiviteter til at tilbageholde 15 % af bruttobeløbet til ordretageren, og at overføre dette beløb til de tyske skattemyndigheder. Beløbet betragtes som en forskudsskat for aktieselskabs- og indkomstskat og/eller omsætningsafgift, der måtte skyldes i Tyskland.

Finanzamt Kleve, der gennemfører lovgivningen, for så vidt angår nederlandske virksomheder, har imidlertid stadig ikke truffet foranstaltninger med henblik på effektiv gennemførelse af lovgivningen. Ud over at der mangler de nødvendige gennemførelsesdirektiver, mangler Finanzamt Kleve personale og udstyr til at kunne gennemføre bestemmelserne. Det er ikke sandsynligt, at disse problemer løses på kort sigt. Mange nederlandske eksportvirksomheder er derfor i fare for at blive ramt af et finansielt og administrativt kaos.

1. Er Kommissionen bekendt med denne situation?

2. Er Kommissionen ikke enig i, at disse vanskelige og uklare administrative forpligtelser i høj grad vanskeliggør nederlandske virksomheders arbejde i Tyskland og dermed skaber konkurrenceforvridning?

3. Er Kommissionen ikke enig i, at gennemførelsen af lovgivningen i mangel af klare gennemførelsesforanstaltninger bør udsættes, indtil gennemførelsesbestemmelserne kendes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(21. december 2001)

1. Kommissionen er bekendt med loven af 30. august 2001 (Bundesgesetzblatt, del I, s. 2 267). På Kommissionens initiativ indeholder denne lov, i modsætning til den tidligere lov med samme målsætning, ikke længere nogen forskelsbehandling af inden- og udenlandske virksomheder. Skattefradraget i den nye § 48 i loven om indkomstskat (Einkommensteuergesetz) skal for første gang anvendes på betalinger efter den 31. december 2001.

2. og 3. Kommissionen har modtaget breve fra udenlandske virksomheder og undersøger de deri angivne oplysninger for at kontrollere, om den faktiske anvendelse af denne nye lov giver anledning til indirekte diskriminering af udenlandske virksomheder. Kommissionen vil i givet fald tage de nødvendige skridt til at afskaffe bestemmelser, som er uforenelige med EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3629/01

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Liste om svig og uregelmæssigheder over for ESF i Spanien i 1999

Kan Kommissionen i medfør af rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen af 29. juni 2000 i samarbejde med OLAF fremsende en liste med angivelse af, hvilke organer der har været involveret i de 137 uregelmæssigheder med ikke-obligatoriske udgifter i forbindelse med ESF i programmeringsperioden 1994-1999, som den spanske stat har orienteret om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(28. januar 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-3135/01(1).

Kommissionen bemærker i den forbindelse, at det i artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1681/94 af 11. juli 1994 om uregelmæssigheder og tilbagebetaling af beløb, der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af finansieringen af strukturpolitikkerne, samt om oprettelse af et informationssystem på dette område(2) fastsættes, at navne på fysiske og juridiske personer kun må videregives til en anden medlemsstat eller EF-institution, hvis en sådan meddelelse er nødvendig for at forebygge eller forfølge uregelmæssigheder eller for at påvise formodede uregelmæssigheder.

Da der ingen særlige grunde er til at videreformidle listen med navne, ser Kommissionen sig ikke i stand til at efterkomme det ærede medlems ønske.

(1) EFT C 147 E af 20.6.2002, s. 111.

(2) EFT L 178 af 12.7.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3604/01

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Integration af afviklingssystemerne for værdipapirer

Eksperter på finansområdet har peget på, at de europæiske systemer for clearing og afvikling af værdipapirer er ineffektive, men har anbefalet at overlade det til markederne at tage initiativ til en modernisering.

Det ser imidlertid under alle omstændigheder ud til, at øjeblikket nu er inde til at gøre op med fragmenteringen af denne struktur, som er en forudsætning for en integration af de finansielle markeder, idet dens opgave er at bekræfte vilkårene for børstransaktioner, fastsætte parternes forpligtelser, ekspedere adkomstbevis til køber og overføre betaling til sælger.

Hvornår mener Kommissionen, at den bør vedtage det fornødne initiativ til at fjerne de lovgivnings- og skattemæssige hindringer for, at sektoren konsolideres omkring tre eller fire clearingssystemer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(25. februar 2002)

Kommissionen er enig i, at man ikke kan opnå de fulde fordele ved et integreret kapitalmarked i Europa uden effektive, omkostningsbesparende clearings- og afviklingssystemer. I overensstemmelse med konklusionerne fra vismandsudvalgets rapport om regulering af værdipapirmarkederne mener Kommissionen, at markedet bør spille hovedrollen ved formuleringen af den fremtidige politik.

Kommissionen forelægger imidlertid i løbet af de kommende måneder en meddelelse om clearing og afvikling. I denne meddelelse redegøres der for Kommissionens politik med hensyn til disse vigtige systemer. Meddelelsen vil have form af et diskussionsoplæg, og man vil søge inputs hos interesserede kredse omkring beslutningen om, hvorvidt og hvorledes de offentlige myndigheder bedst kan medvirke ved etableringen af mere effektive clearings- og afviklingssystemer i Fællesskabet i fremtiden.

Giovannini-gruppen, der består af finanseksperter, vil også fremlægge en rapport om dette spørgsmål senere i år.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3710/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. januar 2002)

Om: Gennemførelse af EU's databeskyttelsesdirektiv

Er databeskyttelsesdirektivet nu gennemført i samtlige medlemsstater? Hvad vil Kommissionen i benægtende fald gøre for at sikre, at databeskyttelsesdirektivet snarest muligt kommer til at gælde i hele Unionen?

Svar afgivet på vegne af Kommissionen af Frederik Bolkestein

(18. februar 2002)

Samtlige medlemsstater på nær to (Irland og Luxembourg) har meddelt Kommissionen, at de har vedtaget love eller administrative bestemmelser til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger(1).

Kommissionen havde efter direktivets ikrafttrædelsen den 15. oktober 1998 indledt formelle overtrædelsesprocedurer mod ni medlemsstater, der ikke havde meddelt sådanne bestemmelser til gennemførelse af direktivet. Disse procedurer er dog blevet indstillet over for de medlemsstater, der i mellemtiden har meddelt, at de har vedtaget passende gennemførelsesforanstaltninger. For Irlands vedkommende fortsætter overtrædelsesproceduren, og for Luxembourgs vedkommende har Kommissionens søgsmål ført til, at denne medlemsstat er blevet dømt af Domstolen i sag C-450/00.

(1) EFT L 281 af 23.11.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3510/01

af Werner Langen (PPE-DE) til Kommissionen

(12. december 2001)

Om: Eventuelle konkurrencefordrejninger på skovbrugsområdet i Forbundsrepublikken Tyskland

I en skrivelse fra Kommissionen af 03. februar 2000 undertegnet af kommissær Franz Fischler (SG(2000) D/ 101191) om Statsstøtte nr. NN 136/99 Tyskland (Brandenburg): statsstøtte i form af tjenesteydelser for skovejere under kostprisen til den tyske udenrigsminister konstaterer Kommissionen, at den ydede støtte i det konkrete tilfælde er forenelig med EF-traktaten. Kommissionen var ganske vist p.t. ved at undersøge sin politik vedrørende statsstøtte til skovbrugssektoren og forbeholdt sig ret til på et givet tidspunkt at foreslå hensigtsmæssige foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 88, stk. 1, i EF-traktaten.

Jeg spørger derfor Kommissionen, hvilke resultater undersøgelsen af dens politik vedrørende statsstøtte til skovbrugssektoren har givet, og hvor vidt den er blevet aktiv eller agter at blive aktiv på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. januar 2002)

Kommissionen har endnu ikke draget sine konklusioner med hensyn til overvejelserne vedrørende dens politik for statsstøtte inden for skovbruget. Kommissionen arbejder stadig med dette spørgsmål. På nuværende tidspunkt er det ikke muligt at give oplysninger om, hvad resultaterne af disse overvejelser vil blive, eller hvornår de vil foreligge.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2539/01

af Ioannis Souladakis (PSE) til Rådet

(20. september 2001)

Om: Skabelse og ledelse af en enhed til planlægning af politiindgreb

Under det svenske formandskab blev det vedtaget at oprette en særskilt enhed til planlægning af politiindgreb inden for rådssekretariatet. Der opnåedes enighed om de generelle retningslinjer med hensyn til udvælgelsen, uddannelsen og den individuelle udrustning af politifolkene.

1. Hvilke forslag har Rådet under det nuværende belgiske formandskab med henblik på at fuldende opbygningen af denne enhed?

2. Hvilke konkrete kriterier agter Rådet at fastlægge for ledelse og udrustning af de politifolk, som skal tilknyttes denne enhed?

3. Under hvilken form overvejer Rådet, at tredjelande skal deltage i enheden, og hvordan vil det samtidig blive sikret, at EU bevarer sin uafhængige beslutningskompetence?

4. Hvilke betingelser og kriterier har Rådet til hensigt at anvende med hensyn til tredjelandes deltagelse i enheden?

Svar

(25.-26. marts 2002)

1. Den 1. juli 2001 oprettede generalsekretæren/den højtstående repræsentant en politienhed i Rådssekretariatet som en del af de politisk-militære strukturer. Enheden har til opgave at gøre det muligt for EU at planlægge og gennemføre politioperationer. Den består i øjeblikket af syv højtstående officerer. To af dem er EU-tjenestemænd ansat efter udvælgelsesprøve; de øvrige fem er nationale eksperter, der er udsendt af medlemsstaterne og/eller i henhold til udvekslingsordninger. De er alle behørigt kvalificerede politifolk med international erfaring. I krisesituationer kan enheden styrkes med eksperter fra medlemsstaterne.

2. Blandt enhedens prioriterede opgaver skal nævnes:

- ministerkonferencen om politikapacitetsbidrag

- udbygning og gennemførelse af den politihandlingsplan, der blev godkendt i Göteborg

- kontakt med OSCE med henblik på eventuel EU-deltagelse i de politimæssige aspekter af rammeaftalen i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Et medlem af politienheden har indtil for nylig været udsendt til EU's særlige repræsentants stab i Skopje.

3. Der er ikke tale om, at tredjelande skal kunne deltage i politienheden, ligesom de heller ikke kan deltage i arbejdet i andre sektorer i Rådssekretariatet. Samarbejde med tredjelande og med internationale organisationer, navnlig FN og OSCE samt deres eventuelle deltagelse i EU's politioperationer er en anden sag, og dette samarbejde udvikles som en del af EU's udbygning af en politikapacitet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3216/01

af Jean Lambert (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. november 2001)

Om: Desinfektion af luftfartøjer

Mange luftfartsselskaber foretager stadig desinfektion ved at sprøjte deres fly med insektgift med henblik på at dræbe insekter såsom myg for at undgå spredning af sygdomme som f.eks. malaria. Dette gøres ofte, mens passagererne befinder sig om bord på flyet, eller også gennemsprøjtes deres sæder med insektgift, før de går om bord.

Ifølge WHO er de kemikalier, der benyttes, ganske ufarlige. Der er dog temmelig meget, der tyder på, at de godt kan have en negativ virkning på det menneskelige helbred. Derfor har USA faktisk forbudt amerikanske luftfartsselskaber at desinficere passagerfyldte kabiner (selv om sprøjtning af tomme kabiner stadig er tilladt), især fordi der kun er meget lidt, der tyder på, at desinfektion af fly forhindrer spredning af malaria og andre tropiske sygdomme.

Det mest overraskende og bekymrende er, at passagerne ikke engang bliver informeret om, at de vil blive sprøjtet eller placeret i sprøjtede kabiner.

Kan Kommissionen derfor oplyse: hvilke insektgifte der er tilladte og bruges i fly tilhørende europæiske luftfartsselskaber eller i fly, der flyver til og fra EU?

Om den mener, at undladelse af at informere passagerne om desinfektion er at betragte som en krænkelse af artikel 3 i charteret om grundlæggende rettigheder, som har overskriften ret til respekt for menneskets integritet, og som giver enhver ret til respekt for sin fysiske og mentale integritet?

Om den vil overveje at forelægge et forslag om at gøre det påbudt at give passagererne tydelig information om denne praksis?

Om den i betragtning af de potentielle helbredsrisici føler sig overbevist om, at virkningen af denne praksis berettiger dens fortsatte brug?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(11. januar 2002)

Kommissionen er opmærksom på det problem, det ærede medlem omtaler. Imidlertid er det dens opfattelse, at en sådan desinfektion og/eller insektudryddelse i fly i kraft af sin natur sjældent finder sted på Fællesskabets territorium, idet formålet hermed er at udrydde specifikke insekter og forebygge udbredelsen af epidemier. Følgelig vil enhver foranstaltning, Kommissionen kunne overveje at træffe, have eksterritoriale virkninger og ville i vid udstrækning kunne anfægtes.

Kommissionen er derfor overbevist om, at sådanne foranstaltninger må træffes på et mere globalt niveau, dvs. via Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO). Ifølge denne organisations bestemmelser kan kun de metoder og insektbekæmpelsesmidler, der anbefales af Verdenssundhedsorganisationen (WHO), tillades og godkendes af de kontraherende stater. Disse stater skal ydermere sikre, at deres procedurer for insektbekæmpelse ikke er til skade for passagerernes og besætningsmedlemmernes helbred, og at de volder dem mindst mulige gener.

Kommissionen er overbevist om, at disse foranstaltninger er tilstrækkelige til at beskytte passagerernes helbred.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3577/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(9. januar 2002)

Om: Galiciens placering i højhastighedsnettet på Den Iberiske Halvø

I hvidbogen om den europæiske transportpolitik frem til 2010 De svære valg(1) har Kommissionen medtaget højhastighedsnettet på Den Iberiske Halvø som en af de 60 prioriterede foranstaltninger, der foreslås som led i denne politik. Hvilken plads indtager Galicien, både når det gælder det galiciske net og dettes forbindelser med den castilianske højslette og de spanske forbindelser i retning af Frankrig som f.eks. i korridoren El Ferrol-Lissabon? Hvilke anlægsfrister og hvor store bevillinger er der tale om? Hvilke forslag er der blevet udarbejdet af hhv. den spanske og den portugisiske regering?

(1) KOM(2001) 370.

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-3577/01 og E-0065/02

(25.-26. marts 2002)

Kommissionens forslag om ændring af beslutning nr. 1692/96/EF om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet(1) indeholder detaljer om udviklingen af jernbanenettet i Spanien (jf. kort 3.0 og 3.5 i bilaget til forslaget). Forslaget indeholder endvidere bestemmelser vedrørende de iberiske højhastighedsbaners interoperabilitet.

Rådet er i færd med at gennemgå dette forslag. Indtil Rådet og Europa-Parlamentet har truffet endelig beslutning om spørgsmålet, kan Rådet ikke sig noget om, hvordan den eventuelt reviderede beslutning vil påvirke situationen i Galicien med hensyn til regionale, nationale og transeuropæiske jernbanenet. Endvidere understreger Rådet, at indarbejdelsen af et særligt jernbaneprojekt i skitseplanen for det transeuropæiske transportnet på ingen måder berører den endelige beslutning om den aktuelle gennemførelse af et særligt projekt; det er de nationale myndigheder, der har kompetence på dette område. Det samme gælder for beslutninger om tidsplanen for opførelsen og de tildelte midler i det tilfælde, som det ærede medlem nævner, hvor det er de spanske myndigheder, der har kompetence.

(1) EFT C 362 E af 18.12.2001.