ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1862/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Gennemfoerelsen af telekommunikationsprogrammet i Graekenland

I svaret paa min skriftlige forespoergsel E-3538/96(1) om udviklingen af telekommunikationsprogrammet i Graekenland hedder det, at udnyttelsesgraden i 1994-1995 var 106 % og i 1996 37 %. Ifoelge pressemeddelelser er der fare for, at en raekke bevillinger vil gaa tabt paa grund af forsinket gennemfoerelse af programmets foranstaltninger.

Kan Kommissionen oplyse aarsagen til, at den oprindeligt hoeje udnyttelsesgrad er blevet reduceret? Hvad er underprogrammernes nuvaerende udnyttelsesgrad? Hvilke foranstaltninger har eller vil Kommissionen ivaerksaette med henblik paa en normal gennemfoerelse af programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(30. juli 1998)

Det operationelle program vedroerende telekommunikation har paa nuvaerende tidspunkt opsuget 90 % af forpligtelsesbevillingerne og 65 % af betalingsbevillingerne i forhold til budgettet for hele perioden 1994-1999.

Det aerede medlem henviser imidlertid til svaret paa skriftlig forespoergsel E-3538/96, hvor tallene vedroerte udgifterne "i marken" for de foerste gennemfoerelsesaar. Hvad angaar udgifterne "i marken", svarer den samlede gennemfoerelse af det operationelle program nu til 57 % af budgettet for perioden 1994-1999, og gennemfoerelsen af underprogrammerne tegner sig saaledes:

>TABELPOSITION>

Trods en mindre forsinkelse er der saaledes ikke grund til at tale om en lav udnyttelsesgrad for det operationelle program som helhed, men om en ubalance i underprogrammernes forloeb.

Kommissionen har allerede henledt de graeske myndigheders opmaerksomhed paa behovet for at fremme forloebet af alle programmets foranstaltninger i overensstemmelse med EF-stoetterammen og ogsaa paa den absolutte noedvendighed af endelig at harmonisere den nationale lovgivningsramme med den europaeiske lovgivning paa telekommunikationsomraadet som forudset i underprogram nr. 1.

Hvad angaar det svingende tempo for gennemfoerelsen af det operationelle program, haenger det bl.a. sammen med tidsplanen for indgaaelse af de forskellige kontrakter om netinfrastrukturerne mellem OTE (graesk telekommunikationsoperatoer) og leverandoererne af materiel.

(1) EFT C 105 af 3.4.1997, s. 85.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1664/98

af David Hallam (PSE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Interventionspris for hvidt sukker

I begrundelsen til Kommissionens forslag til landbrugspriser 1998/99, som blev forelagt den 4. februar 1998, anfoeres det, at landbrugsprisindekset er faldet 48 % i faste priser siden 1980, i traad med faldende priser paa input. I samme periode er interventionsprisen for hvidt sukker, som offentliggjort i EF-Tidende, steget med 45 % trods faldende arbejds- og energiomkostninger og den vedvarende rationalisering af sukkerindustrien.

Kommissionen bedes i lyset af disse modsat gaaende tendenser forklare, hvorfor dens forslag til landbrugspriser 1998/99 ikke omfatter en saenkning af interventionsprisen for hvidt sukker.

Svar afgivet paa Komissionens vegne af Franz Fischler

(29. juni 1998)

Den tilsyneladende modsaetning, som det aerede medlem har observeret mellem udviklingen i landbrugsprisindekserne og interventionsprisen for hvidt sukker, daekker ikke over nogen reel modsaetning, men skyldes at der i foerstnaevnte tilfaelde er anvendt faste priser og i andet tilfaelde loebende priser ved beregningerne.

Hvis der anvendes samme beregningsmetode for de to prissaet, dvs. at den samme deflator ogsaa anvendes paa interventionspriserne for hvidt sukker for i begge tilfaelde at naa frem til faste priser, vil det blive klart, at der har vaeret tale om samme udvikling fra 1980 til i dag. Priserne er i begge tilfaelde faldet ca. 45 %. Det er med dette som udgangspunkt, at Kommissionens begrunder sit forslag til interventionspriser for 1998/1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1598/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: Taiwansk alkoholafgift for whisky og EU-lovgivning

I det interimstilbud om spiritusafgifter, der er stillet Taiwan, skelnes der mellem skotsk/irsk whisky og whisky med anden oprindelse. Denne forskel beloeber sig til 242 NT$/liter, dvs. en diskriminering til fordel for "andre whiskysorter", nemlig dem fra Japan, USA, Canada, Indien, Belgien og Frankrig.

Hvad er virkningerne af en aftale for faellesskabsretten, hvori der diskrimineres til fordel for to medlemsstater (i dette tilfaelde Frankrig og Belgien) og ulempe for to andre, nemlig Det Forenede Kongerige og Irland?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1722/98

af Eolo Parodi (PPE) og Guido Viceconte (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Nye foranstaltninger inden for fragtkoersel

Den italienske regering har travlt med i overensstemmelse med lov nr. 454/97 og lovudkast nr. 85 af 14. marts 1998 at vedtage foranstaltninger, der vil goere det muligt for mange vognmaend at fordoble deres transportkapacitet.

1. Finder Kommissionen ikke, at den italienske regering i stedet for at fordoble transportkapaciteten snarere burde fremme virksomhedssammenlaegninger i betragtning af det italienske markeds nuvaerende opsplitning?

2. Finder Kommissionen ikke, at den aktuelle foranstaltning kan haemme det frie marked - ikke mindst i forbindelse med liberaliseringen den 1. juli?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(17. juli 1998)

Den 24. april 1997 gav de italienske myndigheder Kommissionen officiel meddelelse om udkastet til en lov om omstrukturering af vejsektoren og udvikling af intermodal transport. Den 23. december 1997 blev dette forslag vedtaget som lov nr. 454 i henhold til den italienske lovgivningsprocedure. Teksten til den endelige lov tilgik derpaa Kommissionen ved skrivelse af 30. januar 1998.

Da Kommissionen naerede tvivl med hensyn til de foreslaaede foranstaltningers forenelighed med det faelles marked, besluttede den den 25. marts 1998 at indlede en formel undersoegelse heraf i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 2 (Kommissionens beslutning nr. C/21/98).

Eftersom det aerede medlems forespoergsel vedroerer en igangvaerende procedure, er det klart, at Kommissionen ikke kan give noget udtoemmende endeligt svar paa disse spoergsmaal paa nuvaerende tidspunkt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1418/98

af Riccardo Nencini (PSE) til Raadet

(11. maj 1998)

Om: Kollektiv afskedigelse

Paa virksomheden Replay i Scarperia i provinsen Firenze, der fremstiller genstande af plastic, er ca. 40 medarbejdere omfattet af en kollektiv afskedigelse. Replays tidligere ejer, S.P.Metal, der har hovedsaede i Paris, har afhaendet virksomheden til det britiske selskab A.C.P.Plastic paa et tidspunkt, hvor man var i faerd med at gennemfoere mobilitetsprocedurer. Virksomhedens ledelse har udvist forsoemmelighed baade med hensyn til overholdelse af Raadets direktiv af 17.2.1975 med senere aendringer og Raadets direktiv af 14.2.1977 med senere aendringer, navnlig artikel 3, 4 og 6.

Agter Raadet at foretage undersoegelser af Replays ledelses eventuelle forsoemmelighed, dvs. manglende overholdelse af de naevnte direktiver?

Svar

(24. september 1998)

Raadet har ikke befoejelse til at udtale sig om overtraedelse af faellesskabsretten. Det er Kommissionens opgave at drage omsorg for gennemfoerelsen af faellesskabsretten i paakommende tilfaelde under Domstolens kontrol.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1742/98

af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Asbest

Er Kommissionen for oejeblikket i gang med en tilbundsgaaende analyse af sundheds- og sikkerhedsaspekterne i forbindelse med hvid asbest?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(17. juli 1998)

Ja. Kommissionens politik for beskyttelse af sundhed og sikkerhed mod risici fra hvid eller chrysotil asbest omfatter komponenter vedroerende folkesundhed, arbejdspladser, det indre marked og miljoe, og den tager fuldt ud hensyn til sundheds- og sikkerhedsaspekterne ved chrysotil asbest. I denne sammenhaeng henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-1451/98 af Skinner om samme emne(1).

Kommissionen laegger endvidere i forbindelse med arbejdet paa omraadet beskyttelse af arbejdstagerne mod udsaettelse for asbest saerlig vaegt paa at anvende de nyeste tilgaengelige videnskabelige data om chrysotil asbest og henviser til Raadets konklusioner af 7. april 1998(2) om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici ved udsaettelse for asbest, som er udarbejdet paa grundlag af Kommissionens meddelelse(3) om resultaterne af den vurdering, der er fastsat i Raadets direktiv 83/477/EOEF(4).

(1) Se side 34.

(2) EFT C 142 af 7.5.1998.

(3) KOM(96) 426 endelig udg.

(4) EFT 263 af 24.9.1983.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1858/98

af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen

(8. juni 1998)

Om: Blaa flag og Kantabrien

Da Kommissionens svar paa min skriftlige forespoergsel nr. P-1421/98(1) om tildeling af blaa flag ikke har fjernet min tvivl vedroerende de klager, der er indgivet over tildelingen af blaa flag til:1) Arena-stranden, 2) Tregandin-stranden, 3) Berria-stranden, 4) Magdalena-stranden, 5) Concha-stranden mv., gentager jeg min forespoergsel:

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe i forbindelse med tildelingen af blaa flag i 1998 med henblik paa at undgaa en gentagelse af det misbrug, der har ligget til grund for klagerne fra ARCA og Mortera Verde, som jeg stoetter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(13. juli 1998)

Som led i proceduren med hensyn til tildeling af det blaa flag er Kommissionen kun involveret, for saa vidt angaar bekraeftelsen af, hvorvidt de omraader, der aspirerer til at faa tildelt dette, opfylder de kriterier for vandkvaliteten, der er nedfaeldet i Raadets direktiv 76/160/EOEF(2) om kvaliteten af badevand. Denne verifikation foretages paa grundlag af data, som medlemsstaterne selv indgiver i henhold til de gaeldende forpligtelser med hensyn til indberetning i medfoer af direktivet. Disse oplysninger danner ligeledes grundlaget for Kommissionens aarsberetning om badevandets kvalitet i Faellesskabet.

De klager, det aerede medlem naevner, er ved at blive naermere undersoegt af Kommissionen i lyset af direktiv 76/160/EOEF. De klagende parter vil til sin tid blive fyldestgoerende underrettet om resultatet heraf.

(1) EFT C 402 af 22.12.1998, s. 130.

(2) EFT L 31 af 5.2.1976, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2048/98 af Jean-Claude PASTY til Kommissionen. Harmonisering af skatter og afgifter i EU's medlemsstater



EF-Tidende nr. C 013 af 18/01/1999 s. 0140



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2048/98 af Jean-Claude Pasty (UPE) til Kommissionen (7. juli 1998) Om: Harmonisering af skatter og afgifter i EU's medlemsstater Kan Kommissionen oplyse, om en virksomheds kontor i Frankrig, der i juridisk henseende defineres som ikke-fast, hvilket de franske skattemyndigheder anerkender og beskatter efter (der betales kun et symbolsk beloeb - ca. 150 francs aarligt - i erhvervsskat), i retlig forstand kan betragtes som en fast tilknytning i henhold til artikel 15 i den fransk-luxembourgske beskatningsaftale af 1. april 1958? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (7. september 1998) Det tilkommer ikke Kommissionen at fortolke en aftale, der er indgaaet mellem to medlemsstater. En saadan fortolkning tilkommer udelukkende disse medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1142/98

af José Apolinário (PSE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: EF-initiativer og Azorerne

Regionen Azorerne (Portugal) befinder sig i Faellesskabets yderste periferi og indtager derfor en saerlig stilling som omhandlet i EU-traktaten. Kan Kommissionen paa den baggrund oplyse, hvor meget denne region har modtaget i stoette fra de forskellige EF-initiativer (alle og ikke kun Regis) i finansieringsperioden 1994-1999? Hvor stor en stoette ventes der tildelt Azorerne i finansieringsperioden 2000-2006?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1135/98 og E-1142/98

(29. maj 1998)

Strukturfondene yder i alt 697 mio. ECU til Azorerne i forbindelse med EF-stoetterammen 1994-1999 for Portugal.

For samme periode tildelte Kommissionen i henhold til REGIS II initiativet, der giver fjernomraaderne mulighed for fuldt ud at deltage i de foranstaltninger, som gennemfoeres i henhold til andre EF-initiativer, i 1994 ca. 63 mio. ECU (1996 - priser) til det portugisiske delprogram under REGIS II til fordel for Azorerne.

Til disse beloeb skal laegges 6,6 mio. ECU fra EF-initiativet LEADER II og 1,84 mio. ECU fra PESCA-initiativet, som Azorerne nyder godt af via Portugals nationale programmer.

En skematisk oversigt over de tildelte beloeb og opdeling af dem efter fond og finansieret program sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets Generalsekretariat.

I de paagaeldende beloeb er medtaget et beloeb paa i alt 26 mio. ECU, der blev ydet som foelge af de alvorlige storme, der oedelagde Azorerne i december 1996 og januar 1997.

Hvad fremtidsudsigterne angaar, understreger Kommissionen, at den er ganske klar over, at samhoerighedspolitikken paa det oekonomiske og sociale omraade spiller en vigtig rolle for udviklingen af Faellesskabets fjernomraader.

Kommissionen har saaledes i sine forslag om nye bestemmelser for strukturfondene for den kommende programmeringsperiode(1) sidestillet disse fjernomraader med omraader under maal 1, som totredjedele af strukturfondenes samlede bevillingsramme er forbeholdt.

Kommissionen har endvidere fastlagt foelgende kriterier for fordeling af bevillingsrammen mellem medlemsstaterne: stoetteberettiget befolkningsandel, national og regional velstand og strukturproblemernes (herunder arbejdsloeshed) alvor. Ud fra disse kriterier er det muligt at koncentrere EF-stoetten om omraaderne med de stoerste vanskeligheder, herunder fjernomraaderne.

Det er dog den enkelte medlemsstat, som har ansvaret for at fordele de midler, der er tildelt et saerligt formaal, mellem de forskellige regioner.

(1) KOM(98) 131.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2280/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. Thalassaemia



EF-Tidende nr. C 013 af 18/01/1999 s. 0155



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2280/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (22. juli 1998) Om: Thalassaemia Har Kommissionen oplysninger om udbredelsen af thalassaemia i hver enkelt medlemsstat? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. august 1998) Kommissionen er ikke i besiddelse af de oenskede oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2225/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: Situationen i Tibet og EU's Tibet-politik

I forbindelse med besoeget af Tibets politiske og aandelige leder Dalai-Lama i Finland den 19.6.98 var der vurderinger fremme om EU's muligheder og hensigter for at vedtage en faelles Tibet-politik. Dette ville vaere oenskeligt, for at man effektivt kunne gribe ind over for situationen om menneskerettighederne i Tibet, og at der ogsaa fra EU's side blev lagt pres paa forhandlingerne mellem Kina og Tibet.

Kan Kommissionen oplyse, om den har planer om at vedtage en faelles EU-Tibet-politik og i givet fald ud fra hvilke retningslinjer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(4. august 1998)

Kommissionen erindrer om, at Tibet jaevnligt har vaeret paa dagsordenen for saavel den politiske dialog mellem EU og Kina som den specifikke bilaterale dialog om menneskerettigheder mellem de to parter. Da EU-trojkaen var i Beijing, aflagde den besoeg i Tibet den 1.-10. maj 1998.

Det har laenge vaeret EU's faste politik at opfordre de kinesiske myndigheder til at overholde det tibetanske folks grundlaeggende rettigheder og bidrage til at bevare deres saerlige kultur og levevis. Et af EU's vigtigste maal har vaeret at fremme dialogen mellem Kinas regering og Dalai Lama med det formaal at opnaa en varig loesning paa den spaendte situation mellem de to parter.

Udtalelserne fra EU-trojkaens ledere har dannet grundlag for yderligere overvejelser med henblik paa at finde frem til den bedst mulige maade at ajourfoere denne politik paa, saaledes at der saa effektivt som muligt skabes de rette betingelser for dialog og forsoning, og at den tibetanske befolknings interesser fremmes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1354/98 af Allan MACARTNEY til Kommissionen. Byginterventioner



EF-Tidende nr. C 402 af 22/12/1998 s. 0117



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1354/98 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (7. maj 1998) Om: Byginterventioner Kan Kommissionen bekræfte, om der eksisterer fælles normer i EU for bygintervention? I benægtende fald, ser Kommissionen da et behov for dette i betragtning af, at der er forskelle mellem medlemsstaterne, hvor nogle kræver, at byggen skal tørres indtil en fugtighedsgrad på 15 %, mens andre kræver en fugtighedsgrad på 14 %? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. maj 1998) Ja, der er fælles normer for intervention af korn, inklusive byg. De er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) 689/92 af 19. marts 1992 om fastsættelse af fremgangsmåden ved og betingelserne for interventionsorganernes overtagelse af korn(1). Med hensyn til vandindhold tillader forordningen højst 14,5 %. Rådet anmodede dog Kommissionen i de sidste ti år om ved en årlig undtagelse at tillade medlemsstaterne at anvende et vandindhold på 15 %, hvis de anmoder herom. (1) EFT L 74 af 20.3.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1945/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. juni 1998)

Om: Harmonisering af den graeske lovgivning med direktiv 77/187/EOEF

Gennem en meddelelse fra OEkonomiministeriet vedtog og bekendtgjorde den graeske regering salget af banken Ioniki Trapeza, som ejedes af banken Emporiki Trapeza.

Ejeren af Ioniki Trapeza og den graeske regering har til trods for gentagne opfordringer fra arbejdsgiverne ikke gennemfoert direktiv 77/187/EOEF(1) om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overfoersel af virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter. Det at regeringen hidtil har naegtet at inddrage arbejdstagerne i droeftelserne er i modstrid med det ovennaevnte direktiv, herunder isaer artikel 6 i direktiv 77/187/EOEF, hvori det er fastlagt, at arbejdstagerne skal inddrages i droeftelser om foranstaltninger, der vedroerer dem.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at soerge for, at den graeske regering og Emporiki Trapeza efterkommer kravene indeholdt i direktiv 77/187/EOEF?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(3. august 1998)

Raadets direktiv 77/187/EOEF af 14. februar 1977 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overfoersel af virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter(2) gaelder for overfoersel af alle former for offentlige og private virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter, der udoever en oekonomisk aktivitet, til en anden indehaver.

Artikel 6, stk. 1, i direktiv 77/187/EOEF fastsaetter, hvilke former for oplysninger overdrageren og erhververen skal meddele repraesentanterne for deres respektive arbejdstagere, som beroeres af en overfoersel. Oplysningerne skal gives i rimelig tid inden overfoerselens gennemfoerelse og under alle omstaendigheder inden disse arbejdstageres beskaeftigelses- og arbejdsvilkaar beroeres direkte af overfoerselen.

I artikel 6, stk. 2, fastsaettes det endvidere, at overdrageren eller erhververen, saafremt de overvejer foranstaltninger for deres respektive arbejdstagere, er forpligtet til i rimelig tid at indlede hoeringer om disse foranstaltninger med repraesentanterne for deres respektive arbejdstagere. Hoeringen skal ske "med henblik paa at opnaa en aftale", og den skal finde sted "i rimelig tid" med arbejdstagernes repraesentanter.

I oevrigt kan medlemsstaterne begraense de ovennaevnte fastsatte forpligtelser til virksomheder eller bedrifter, der, for saa vidt angaar antallet af arbejdstagere, opfylder betingelserne for valg eller udpegelse af en kollegial instans, der repraesenterer arbejdstagerne (artikel 6, stk. 4).

Eftersom den graeske lovgivning omsaetter indholdet af direktiv 77/187/EOEF paa en tilfredsstillende maade, skal ethvert stridsspoergsmaal vedroerende dette omraade afgoeres inden for rammerne af den nationale retspleje.

(1) EFT L 61 af 5.3.1977, s. 26.

(2) EFT L 61 af 5.3.1977.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1348/98

af Eolo Parodi (PPE) og Guido Viceconte (PPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Uddannelse og attestering af uddannelser for flymekanikere

Til trods for, at der i årevis har fundet en deregulering sted inden for den europæiske luftfartssektor, er der stadig ingen bestemmelser på fællesskabsniveau - og i nogle tilfælde heller ikke i de enkelte medlemsstater - om eksamensbeviser for og attestering "erga omnes" af flymekanikeres uddannelse.

I lighed med, hvad der allerede gør sig gældende inden for de øvrige dele af flykontrollen, f.eks. besætninger og ansatte i vejrtjenesten, forekommer det mere end nogensinde påkrævet - også af sikkerhedsgrunde - at indføre EU-bestemmelser med henblik på regulering og samordning på området.

Kommissionen bedes derfor oplyse, om og hvornår den i givet fald har til hensigt at indføre EU-bestemmelser desangående?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(11. juni 1998)

Kommissionen mener også at en tilstrækkelig tilgang af veluddannede flyveledere er af afgørende vigtighed for sikkerhed inden for flytrafikken generelt.

Der er mange måder til at sikre det nødvendige niveau. Medlemsstaterne anvender forskellige fremgangsmåder efter deres egne traditioner. Nogle anvender interne krav, og det er leverandørerne af lufttrafiktjenesteydelser, der forvalter dette, mens andre har uddannelses- og eksamenssystemer, som styres af statslige instanser.

Denne varierende fremgangsmåde har ikke haft nogen påviselig skadelig indflydelse på sikkerheden eller interoperabiliteten af de nationale lufttrafiksystemer i Fællesskabet.

Derfor mener Kommissionen ikke, trods de eventuelle fordele i form af overordnet ensartethed og omkostningseffektivitet, at etablering af en harmoniseret fællesskabsordning for ansættelse og uddannelse af flyveledere bør prioriteres.