SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3125/98

af Astrid Thors (ELDR) til Raadet

(19. oktober 1998)

Om: EU's optraeden under den nylige krise i Albanien

Den nylige krise i Albanien begyndte den 12. september efter mordet paa et af oppositionens parlamentsmedlemmer. Dette mord foerte til alvorlige uroligheder i Tirana, hvor blandt andet den albanske regeringsbygning blev beskudt og justitsministeriet blev plyndret.

Europaraadet og OSCE fremsatte som de foerste internationale organisationer offentlige erklaeringer om krisen. EU deltog kun med en kort faelles erklaering den 14. september. Derefter fik EU mulighed for at deltage i en faelles delegation til Tirana den 19. september sammen med OSCE og Europaraadet. EU deltog kun paa et lavere niveau uden nogen som helst synlige resultater indtil den faelles erklaering af 23. september udarbejdet af OSCE og Europaraadet. Samtidig maa det fastslaas, at EU, baade hvad angaar personale og bygninger, har en betydelig repraesentation i Tirana. Alligevel har EU kun ydet et beskedent bidrag til bestraebelserne paa at afboede krisen.

Hvad agter Raadet at goere for at reagere mere aktivt paa den fortsatte krise i Albanien og ikke igen at forpasse en mulighed for at udvise en mere maalbevidst optraeden i den internationale politik i overensstemmelse med dets ambitioner inden for FUSP?

Svar

(18./19. januar 1999)

Raadet beklager, at det aerede medlem vurderer EU's bidrag til bestraebelserne paa at afboede krisen efter mordet paa et af oppositionens parlamentsmedlemmer den 12. september 1998 som "beskedent", og vil gerne underrette det aerede medlem om det fulde omfang af EU's seneste aktiviteter med hensyn til situationen i Albanien.

Den 13. september udstedte formandskabet paa baggrund af situationens alvor en erklaering om Albanien i Tirana, hvori det bl.a. fordoemte mordene paa Hajdari og hans livvagt, anmodede de albanske myndigheder om at efterforske mordene hurtigst muligt og henstillede til de albanske partier - isaer det demokratiske parti - at udvise tilbageholdenhed i deres erklaeringer og handlinger, samt gentog, at EU er villig til fortsat at yde hjaelp til Albanien.

Endvidere ringede formanden for Ministerraadet den 13. september til Sali Berisha for at orientere ham om indholdet af ovennaevnte erklaering og indtraengende opfordre ham til at udvise stoerst mulig tilbageholdenhed.

Den 15. september udsendte formanden for Raadet en pressemeddelelse, der stoettede praesident Rexhep Meidani i dennes bestraebelser paa at forsoege at opfordre alle parter til at udvise tilbageholdenhed.

Herudover sendte formandskabet den 15. september ambassadoer Grubmayr, som havde vaeret stedlig repraesentant for den personlige repraesentant for OSCE-formandens for Albanien i 1997, til Albanien som formandskabets saerlige udsending. Hans mandat var at tilskynde til at standse volden og opfordre alle politiske kraefter i Albanien til at indlede konstruktive droeftelser med henblik paa at foere Albanien ud af krisen.

Takket vaere Det Europaeiske Faellesskabs Observatoerkorps' (ECMM) tilstedevaerelse i Albanien har Raadet dagligt kunnet orienteres om den seneste udvikling paa stedet med henblik paa, at Raadet og dets organer skulle kunne traeffe beslutninger paa et informeret grundlag.

Desuden spillede EU en afgoerende rolle i forbindelse med nedsaettelsen af Gruppen af Albaniens Venner den 30. september i Bruxelles, hvis formandskab skal varetages i faellesskab af Den Europaeiske Unions og OSCE's formandskaber.

Med hensyn til den internationale konference om Albanien, som fandt sted den 30. oktober i Tirana, fastlagde Raadet en EU-holdning, som i vidt omfang er afspejlet i de operationelle konklusioner fra konferencen.

Paa denne konference gentog Raadet paa ny sit loefte om at bistaa Albanien med at goere fremskridt i stabiliserings-, genopbygnings- og demokratiseringsprocessen, men mindede dog om, at hovedansvaret herfor laa hos albanerne selv. Forbindelserne mellem EU og Albanien vil blive fortsat paa grundlag af handels- og samarbejdsaftalen af 1992 og erklaeringen om indfoerelse af en politisk dialog, og mulighederne inden for disse rammer vil blive udnyttet fuldt ud. Der vil fortsat blive ydet bistand via navnlig PHARE-programmet, idet man vil koncentrere sig om de prioriteter, der blev opstillet sammen med den albanske regering efter krisen i 1997, og som stadig er fuldt gyldige (reform af den offentlige administration, herunder told, retsvaesen og politi, store infrastrukturer/veje, landbrug, udvikling af lokalsamfundene).

EU vil endvidere fortsat yde humanitaer bistand til Kosovo-flygtningene i Albanien. Med henblik paa fuld gennemfoerelse af igangvaerende bistandsprogrammer er der behov for hurtige fremskridt med hensyn til sikkerhed og offentlig orden. EU vil fortsat stoette det albanske politi i samarbejde med WEU/MAPE (det multinationale raadgivende politikorps) samt de albanske toldmyndigheder via EF's Customs Assistance Mission. En styrkelse af disse aktiviteter er for oejeblikket under overvejelse.