ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2572/01

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(21. september 2001)

Om: Beskyttelse af oprindelsesbetegnelser uden for Fællesskabets område

São Jorge osten er det vigtigste produkt, som fremstilles på São Jorge øen, og den er inden for Fællesskabet omfattet af en beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB).

Et af de vigtigste markeder for denne ost er Nordamerika, og der er vedholdende forlydender om, at den udsættes for eftergørelse i USA.

Kommissionen bedes oplyse mig om følgende:

1. Er beskyttelsen af BOB-oprindelsesbetegnelser uden for EU omfattet af WTO-aftaler?

2. Påtager Kommissionen sig i bekræftende fald ansvaret for, at beskyttelsen uden for EU håndhæves?

3. Hvilke betingelser bør efter Kommissionens opfattelse i bekræftende fald være opfyldt, for at den kan træffe retlige skridt i tilfælde af overtrædelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Patrick Lamy

(5. november 2001)

1. Beskyttede oprindelsesbetegnelser (BOB) tilhører en videre kategori af geografiske betegnelser, der er fastlagt i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen) under Verdenshandelsorganisationen (WTO). I det omfang BOB, i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 af 14. juli 1992 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler, vedrører visse landbrugsprodukter og levnedsmidler ud over vine og spiritus, forpligter TRIPS-aftalen WTO-medlemmerne til at sørge for at undgå, at de beskyttede navne anvendes på en måde, der kan være vildledende for forbrugeren. Også registreringen af varemærker, der vildleder forbrugeren overfor en BOB, er forbudt. Det skal ikke desto mindre bemærkes, at den i forordning (EØF) nr. 2081/92 anførte beskyttelse af en oprindelsesbetegnelse eller geografisk betegnelse (BGB) inden for fællesskabet, er mere stringent, end det kræves i TRIPS-aftalen. Som følge heraf er BGB i Fællesskabet beskyttet ud over minimumsnormerne i TRIPS-aftalen. Kommissionen er parat til at yde bistand til alle fællesskabsproducenter, hvis BOB eller BGB berøres negativt i en WTO-medlemsstat.

2. Hvert WTO-medlem skal drage omsorg for, at det i TRIPS-aftalen foreskrevne beskyttelsesniveau er til rådighed for alle retmæssige BGB-indehavere i deres område. Som følge heraf er rettighedshaverne selv ansvarlige for håndhævelsen af deres BGB-rettigheder inden for hver enkelt WTO-medlemsstats administrative og retlige system. TRIPS-aftalen gør imidlertid WTO-medlemmerne (herunder Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater) i stand til at overvåge, om de andre WTO-medlemsstaters lovgivning er i overensstemmelse med TRIPS-aftalen.

3. De beviser, der kræves for at påvise en overtrædelse af TRIPS-aftalen fra andre WTO-medlemmers side, varierer fra sag til sag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3130/01

af Mario Borghezio (NI) til Rådet

(15. november 2001)

Om: Terrorattentater mod kristne i Pakistan

Massakren den 28. oktober i Bahawalpur i Pakistan, hvor 19 kristne blev dræbt på nært hold og flere dusin såret, ligger desværre i forlængelse af de regulære nedslagtninger af kristne, som finder sted som led i en religionskrig i flere muslimske stater eller i områder med muslimsk flertal fra Filippinerne til Nigeria, hvor 200 kristne for få dage siden blev mishandlet, og Sudan, hvor vicepræsident Ali Osman Tabas opfordring til jihad har udløst massakrer mod ikke-muslimer bosiddende i landet.

I lande med islamisk fundamentalisk styre har missionærer i årevis været forfulgt og i de seneste ti år er 604 blevet dræbt.

Kan det belgiske formandskab på denne baggrund oplyse:

1. hvilke hasteforanstaltninger det vil træffe for at forhindre, at massakrerne på kristne mindretal fortsætter upåagtet af det internationale samfund?

2. om det ikke finder det særligt påkrævet at indstille enhver form for EU-bistand til regeringer, som ikke sørger for den fornødne beskyttelse af forfulgte religiøse mindretal, herunder navnlig kristne, som i islamiske lande udsættes for fundamentalisters dødbringende had?

Svar

(18. marts 2002)

1. Rådet har ikke drøftet de særlige begivenheder den 28. oktober i Bahawalpur (Pakistan), som det ærede parlamentsmedlem henviser til. Som en generel politik fordømmer Rådet imidlertid kraftigt alle angreb eller andre former for vold mod alle religiøse eller etniske mindretal, hvor de end måtte forekomme.

2. Med hensyn til Pakistan har Rådet gentagne gange over for landets regering rejst spørgsmålet om tværetnisk og religiøs vold og har indtrængende henstillet til myndighederne, at de gør en beslutsom indsats for at slå ned på sådanne angreb og stille gerningsmændene for retten. Rådet vil fortsat rejse dette spørgsmål under de kommende politiske dialogmøder eller på lokalt missionschefplan, når det måtte være nødvendigt.

3. Rådet er imidlertid ikke overbevist om, at indstilling af enhver støtte til regeringer udgør en relevant løsning på problemet. Det skal i hvert enkelt tilfælde undersøges, hvilken løsning der er mest hensigtsmæssig. F.eks. vil det være meget problematisk at indstille humanitær nødhjælp eller anden støtte, som går til de mest sårbare dele af den berørte befolkning. Bistand til sociale eller uddannelsesmæssige projekter kan endog bidrage til at fremme religiøs tolerance i problematiske områder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3654/01

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(15. januar 2002)

Om: Hotelbrand i Paris kontrol med gennemførelsen af de europæiske brandsikringsstandarder

Den 17. december 2001 opstod der brand på Hôtel du Palais i Paris, sandsynligvis en påsat brand, der kostede fire personer livet, deriblandt to unge italienere.

Denne tragiske begivenhed har vist, at de strenge europæiske regler for brandrisiko og -sikring ofte og bevidst gennemføres mangelfuldt og særdeles skødesløst, navnlig i mange hotelbygninger.

Mener Kommissionen ikke, at det er nødvendigt at kontrollere den egentlige gennemførelse af brandsikringsreglerne i medlemsstaterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(18. februar 2002)

Kommissionen er orienteret om branden på hôtel du Palais i Paris natten til den 17. december 2001, hvor fire personer omkom, og syv blev kvæstet.

Efter politiets første undersøgelser skulle det dreje sig om en påsat brand, og ildspåsætteren, som var kendt af politiet, blev åbenbart anholdt på gerningsstedet.

Omstændighederne omkring dette drama giver ikke Kommissionen mulighed for at udtale sig om, hvorledes reglerne om brandsikring var gennemført i det pågældende tilfælde. Så meget mere, som selv en streng overholdelse af de gældende sikkerhedsregler kan vise sig utilstrækkelig, når der sker en ildspåsættelse.

Generelt set deler Kommissionen imidlertid det ærede medlems bekymring, og den beskæftiger sig i øjeblikket i samarbejde med medlemsstaterne med de forbedringer, der måtte være mulige i den vigtigste fællesskabsretsakt på dette område: Rådets henstilling 86/666/EØF af 22. december 1986 om brandsikring af eksisterende hoteller(1).

En første fase i dette arbejde afsluttedes med vedtagelsen den 27. juni 2001 af Kommissionens beretning om anvendelsen af denne henstilling(2). Denne beretning viser dels, at henstillingen har bidraget til at forbedre sikkerheden, især i de mest nødvendige tilfælde, dels, at der findes andre gråzoner, som det foreslås at beskæftige sig med. Beretningen giver i denne henseende retningslinjer for emner, som kan vise vejen i Kommissionens videre arbejde med spørgsmålet.

Den anden fase (forbedring af den eksisterende retsakt) er lige begyndt og vil i første omgang dreje sig om ajourføring af de krav, der er indeholdt i henstillingens retningslinjer. Når arbejdet afsluttes i løbet af 2003, vil den udarbejdede retsakt give mulighed for at understøtte det mål, der er givet i henstillingen, nemlig at sikre forbrugerne et højt beskyttelsesniveau uden svagheder i spørgsmålet om brandrisiko i alle Fællesskabets hoteller.

(1) EFT L 384 af 31.12.1986.

(2) KOM(2001) 348 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2987/01

af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 2001)

Om: Årsdagen for Walter Hallsteins fødsel

Den 17. november 2001 er det 100 år siden, Walter Hallstein (Kommissionens første formand) blev født. På baggrund af min kontakt med Kommissionens protokoltjeneste er det ikke mit indtryk, at man er opmærksom på denne årsdag i Kommissionen.

Vil Kommissionen virkelig ignorere denne årsdag for en stor europæers fødsel?

Hvis den skulle tænke over det endnu engang, hvordan vil den da mindes Walter Hallstein?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(30. november 2001)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at Walter Hallstein (Kommissionens første formand) var en stor europæer. Kommissionens nuværende formand, Romani Prodi, tilegnede derfor Walter Hallstein sin tale i Brugge den 12. november 2001, hvor han hyldede denne store personlighed i Europas historie, som vi skylder så meget.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3633/01

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(11. januar 2002)

Om: Indsmugling af cigaretter til Italien via Montenegro

I beslutningen af 29. november 2001 om årsberetningen vedrørende bekæmpelse af svig for 2000 (punkt 30) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at sørge for, at de italienske myndigheder nu omgående oplyser, hvilke skridt de har taget, efter at de i forlængelse af to UCLAF-undersøgelsesrejser til Montenegro i 1996 og 1997 har fået overdraget bevismateriale med præcise oplysninger om, hvem der organiserer smuglerforsendelserne.

1. Kommissionen bedes oplyse, hvilke skridt den har taget for at efterkomme denne opfordring? Kan Kommissionen give en sammenfattende redegørelse for de vigtigste konklusioner i de kompetente, italienske myndigheders beretning og navnlig oplyse, i hvor mange tilfælde der kunne indledes en straffesag mod bagmændene og organisatorerne af dette smugleri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(14. februar 2002)

Kommissionen har gennem Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) konstant tætte forbindelser til italienske politi-, told- og retsmyndigheder, især det nationale anti-mafia direktorat (DNA), med henblik på bekæmpelse af organiseret kriminalitet i forbindelse med cigaretsmugleri.

Undersøgelsesrejserne til Montenegro, som omtales af det ærede medlem, har ført til betydelige resultater.

På basis af det bevismateriale, der blev indsamlet på undersøgelsesrejsen i 1996, har de italienske myndigheder stillet ca. 40 personer for en domstol i forbindelse med indsmugling af cigaretter fra Montenegro.

Undersøgelsesrejsen i 1997 blev foretaget efter anmodning fra anti-mafia retsmyndighederne i Bari i forbindelse med en undersøgelse, der blev indledt i 1996, vedrørende indsmugling af cigaretter fra Montenegro og hvidvaskning af overskuddet fra denne kriminelle handling. Bevismaterialet, som blev indsamlet under undersøgelsesrejsen, blev anvendt i forbindelse med denne undersøgelse, som førte til, at der i november 1999 kunne udstedes 49 arrestordrer for smugleri og hvidvaskning af penge. I forbindelse med den samme undersøgelse blev præsidenten for domstolen i Lugano anholdt for bestikkelse i maj 2000, og retsmyndighederne i Bari udstedte i februar 2001 yderligere 17 arrestordrer for indsmugling af cigaretter, hvidvaskning og mafialignende kriminel organisation.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2740/01

af Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) til Kommissionen

(5. oktober 2001)

Om: Elektromagnetfelter

Hvilke initiativer vil Kommissionen tage med henblik på beskyttelse af personer mod elektromagnetisk udstråling (navnlig fra mobiltelefoner)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(10. januar 2002)

Rådet vedtog den 12. juli 1999 en henstilling om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter(1), herunder de radiofrekvenser der anvendes i forbindelse med mobiltelefoner.

I betragtning af, hvor hurtigt disse systemer udvikler sig, og i erkendelse af frygt for skader på eksponerede personers helbred, der er fulgt i kølvandet på denne udvikling, har Kommissionen ønsket at træffe alle nødvendige forebyggende foranstaltninger. I denne forbindelse har den anmodet Det Rådgivende Videnskabelige Udvalg Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø under Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse om at foretage en fornyet gennemgang af området og allerede i efteråret 2001 udsende en ny videnskabelig udtalelse om risikoen for den menneskelige sundhed i forbindelse med eksponering og om passende beskyttelsesforanstaltninger.

I udvalgets udtalelse om mellemlange radio- og mikrobølgefrekvenser fra 1 kHz op til 300 GHz som dem, der udsendes af mobiltelefoner, mikrobølgeovne og fjernsynsapparater, fastslås det, at de supplerende oplysninger, der er fremkommet, ikke giver anledning til en revision af de grænser for eksponering, der indgår i Rådets henstilling fra 1999.

Kommissionen vil høre medlemsstaterne i forbindelse med denne rapport. Den vil også fortsat samarbejde med Verdenssundhedsorganisationen, som gennemfører en større undersøgelse af de epidemiologiske virkninger af elektromagnetiske felter for menneskets sundhed.

Det ærede medlem gøres endvidere opmærksom på, at Fællesskabets lovgivning skal sikre, at produkter som terminaler og mobiltelefoner er sikre. For at overholde denne lovgivning (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse(2) og Rådets direktiv 73/23/EØF af 19. februar 1973 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser(3)), skal fabrikanterne sikre, at produkterne er i overensstemmelse med de strenge sikkerhedsstandarder, der følger af den seneste videnskabelige rådgivning, således som det er fastsat i Rådets henstilling.

(1) EFT L 199 af 30.7.1999.

(2) EFT L 91 af 7.4.1999.

(3) EFT L 77 af 26.3.1973.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2860/01

af Paolo Bartolozzi (PPE-DE) til Rådet

(19. oktober 2001)

Om: Foranstaltninger til afhjælpning af krisen inden for turismen som følger af terrorhandlingerne i USA

Den internationale- og europæiske turisme mærker følgerne af den globale krise efter terrorhandlingerne i New York og Washington, også på grund af en forståelig usikkerhedsfølelse hos de almindelige rejsende.

Den begrænsede rejselyst medfører betydelige skader for virksomhederne i den europæiske turistsektor (for den italienske sektors vedkommende beregnes nedgangen i omsætningen til 25 mia. lire pr. dag). Disse skader kan kun i begrænset omfang opvejes af de utilstrækkelige sociale ordninger og fleksibiliteten inden for sektoren (særlig i hotelbranchen).

De erhvervsdrivende i denne sektor har fremsat krav om hasteforanstaltninger, som særlig vedrører skatteordningerne for det ansatte personale og for virksomhederne, en midlertidig udvidelse også til rejsebureauer og rejsearrangører af de sociale støtteordninger og ordningerne for mobilitet, samt iværksættelse og/eller udvidelse af formerne for fleksibel anvendelse af personalet.

Hvilke foranstaltninger agter Rådet under henvisning til artikel 202 ff i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at iværksætte for at støtte turismens aktiviteter og marked?

Svar

(1. marts 2002)

Det ærede medlem gøres opmærksom på erklæringen fra Den Europæiske Unions stats- og regeringschefer og formanden for Europa-Kommissionen (den 19. oktober 2001 i Gent) om den økonomiske situation efter begivenhederne den 11. september.

Med hensyn til de særlige problemer inden for turistsektoren opfordrede Rådet på samlingen den 27. september 2001 Kommissionen til at forelægge en orienterende note om virkningerne af begivenhederne i USA den 11. september på og konsekvenserne for den europæiske turistindustri, og det vendte tilbage til spørgsmålet på samlingen den 26. november 2001, hvor Kommissionen forelagde en orienterende note om følgerne for turistsektoren i Den Europæiske Union af begivenhederne den 11. september 2001. Det vedtog at vende tilbage til dette emne på en kommende samling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2971/01

af Alejandro Agag Longo (PPE-DE) til Kommissionen

(26. oktober 2001)

Om: Reduceret moms for forlystelsesparker, zoologiske haver og andre kulturelle etablissementer

Ifølge artikel 12 i Rådets direktiv 77/388/EØF(1) fra den 17. maj 1977 (sjette momsdirektiv), ændret ved Rådets direktiv 92/77/EØF(2) fra den 19. oktober 1992 (indbyrdes tilnærmelse af momssatserne), kan EU-landene fra den 1. januar 1993 anvende en eller to reducerede satser. De reducerede satser må ikke være mindre end 5 % og må kun anvendes på levering af de kategorier af goder og tjenesteydelser, som er anført i bilag H.

Kategori 7 i bilag H vedrører entré til forestillinger, teatre, cirkus, messer, forlystelsesparker, koncerter, museer, zoologiske haver, biografer, udstillinger og lignende kulturelle begivenheder og etablissementer, dog uden at disse begivenheder og etablissementer er defineret i Rådets sjette direktiv.

Vandparker, botaniske haver, dyreparker og mekaniske forlystelsesparker kræver at blive optaget blandt de aktiviteter, der indgår i bilag H, kategori 7, i Rådets sjette momsdirektiv, og således kunne nyde godt af den nedsatte moms på entréen. Dette ville være i overensstemmelse med principperne om ensartethed i forbindelse med ovennævnte skat, om skattemæssig neutralitet i det fælles toldsystem og om elimineringen af konkurrenceforvridning på det indre marked.

1. Mener Kommissionen, at det er rimeligt at inkludere vandparker, botaniske haver, dyreparker og mekaniske forlystelsesparker i den kategori, der omfatter forlystelsesparker, zoologiske haver og andre kulturelle etablissementer, i henhold til bilag H, kategori 7, i det sjette momsdirektiv?

2. Såfremt dette ikke er tilfældet, påtænker Kommissionen så at undersøge, om vandparker, botaniske haver, dyreparker og mekaniske forlystelsesparker burde høre under den kategori af etablissementer, der nyder godt af EU-landenes reducerede toldsatser, i overensstemmelse med bilag H i det sjette momsdirektiv? Vil Kommissionen i givet fald fremsætte et forslag herom i sin næste toårsberetning?

(1) EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1.

(2) EFT L 316 af 31.10.1992, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(29. november 2001)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at kategori 7 i bilag H i det sjette momsdirektiv vedrører entré til kulturelle begivenheder og forlystelsesparker som sådan. Opremsningen af visse typer aktiviteter i denne kategori er ikke udtømmende, eftersom beskrivelsen af kategorien afsluttes med udtrykket og lignende kulturelle etablissementer. Det skal præciseres, at anvendelsen af en reduceret sats samt bedømmelsen af, for hvilke kategorier denne skal anvendes, overlades til medlemsstaterne, for så vidt de overholder bestemmelserne i artikel 12 i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag(1).

(1) EFT L 145 af 13.6.1977.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3299/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. november 2001)

Om: Bistand til Slovakiet

Forventer Kommissionen, at en eller flere personer vil blive dømt ved domstolene for svig med Unionens økonomiske bistand til Slovakiet, og venter den, at de økonomiske midler, der er anvendt ukorrekt, bliver genfundet og tilbagebetalt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(24. januar 2002)

I begyndelsen af april 2001 blev det slovakiske kriminalpoliti underrettet om påstandene vedrørende direktøren for det departement for udenlandsk bistand, der er ansvarligt for Phare-koordinationen, og indledte en vurdering af sagen, der endnu ikke er afsluttet. Når vurderingen er afsluttet, vil de slovakiske myndigheder afgøre, om der skal indledes en formel strafferetlig undersøgelse.

Kort tid efter at være blevet underrettet om påstandene indledte Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) sidst i april 2001 en ekstern undersøgelse og yder i forbindelse med denne ekspertbistand til de slovakiske efterforskere og letter adgangen til oplysninger.

Det Slovakiske Øverste Revisionskontor (SAO) har foretaget en revision af det slovakiske regeringskontor for europæisk integration, der har ansvaret for gennemførelsen af førtiltrædelsesbistanden. SAO's formand har udtalt, at der ikke er fundet nogen beviser for misbrug af førtiltrædelsesmidler, men at SAO-rapporten afslørede alvorlige mangler med hensyn til forelæggelse, evaluering og godkendelse af Phare-projekter i perioden 1997 til 2000, og at der derfor opstod mulighed for korruption.

Hvis det fremgår af de igangværende undersøgelser, at førtiltrædelsesmidler er blevet benyttet svigagtigt eller uregelmæssigt, vil Kommissionen indlede en procedure for at gendrive disse midler. Den har som forsigtighedsforanstaltning midlertidigt blokeret 10 % af de slovakiske myndigheders anmodninger om Phare-betalinger for programmerne for 2000 og 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3490/01

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Mål-1

Er Kommissionen klar over, at der er blevet givet mål-1-støtte fra Merseyside i Det Forenede Kongerige til byrådet i Liverpools initiativ med henblik på at blive europæisk kulturhovedstad i 2008?

Det er rigtigt, at de to partnere kan træffe en sådan afgørelse, men er Kommissionen enig i, at det er en uhensigtsmæssig anvendelse af midlerne og stiller andre byer, som ikke er berettiget til en sådan støtte, urimeligt ufordelagtigt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(11. februar 2002)

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvor mange offentlige og private midler forskellige byer i Det Forenede Kongerige, herunder Liverpool, har anvendt for at forberede ansøgninger om at blive Europæisk Kulturhovedstad i 2008.

Om Liverpools eventuelle anvendelse af midler fra strukturfondene til dette formål vil Kommissionen gerne understrege, at beslutningerne om at yde støtte træffes decentralt for alle regionale udviklingsprogrammer i EU. Især udvælgelsen af enkeltprojekter under programmerne er et regionalt anliggende, når først de brede strategiske prioriteringer er aftalt med Kommissionen og i er overensstemmelse med reglerne vedrørende støtteberettigede udgifter.

Mange af programmerne omfatter foranstaltninger, der skal fremme en regions image og identitet, f. eks. for at tiltrække investeringer og nye arbejdspladser. Her kan de regionale samarbejdspartnere godt som led i deres almindelige arbejde beslutte at give EU-støtte til forskellige projekter, der fremmer områdets image, og som direkte eller indirekte har at gøre med forberedelse af ansøgninger i forbindelse med Den Europæiske Kulturhovedstad.