ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1938/97 af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Eventuel overflytning af virksomheden Benninger (Campi Bisenzio - Firenze)

I 1995 modtog virksomheden Benninger oekonomisk stoette fra BRITE- og THERMIE-programmerne til et samlet beloeb af 550.000.000 lire (»cratore doppio«-projektet). I oejeblikket forhandler virksomheden med lokale institutioner for at opnaa offentlig stoette til erhvervsuddannelse. I april 1997 udtrykte virksomheden oenske om at

overflytte fire femtedele af produktionen til Tyskland og til Schweiz (som ikke er medlem af Unionen) inden oktober 1997. AArsagerne til naevnte overflytning synes uforstaaelige, og en saadan flytning vil betyde en nedgang for baade beskaeftigelsens og underleverancernes vedkommende. Vil Kommissionen gribe ind i denne sag, bl.a. i betragtning af den oekonomiske stoette, der er opnaaet fra Unionen til virksomheden i Italien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (5. september 1997)

Kommissionen skal over for det aerede parlamentsmedlem understrege, at det paahviler myndighederne i medlemsstaterne at udvaelge og ivaerksaette specifikke erhvervsuddannelsesprojekter eller projekter til udvikling af de menneskelige ressourcer. Kommissionen kan i oevrigt ikke udtale sig om beslutninger, som ledelsen i private virksomheder traeffer paa grundlag af oekonomiske kriterier.

Direktiv 75/129/EOEF ((EFT L 48 af 22.2.1975. )) og 92/56/EF ((EFT L 245 af 26.8.1992. )) om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivninger vedroerende kollektive afskedigelser er allerede gennemfoert i italiensk ret. Det er derfor i givet fald op til de beroerte arbejdstagere at goere deres rettigheder gaeldende over for de nationale domstole.

Med hensyn til Brite-programmet skal det anfoeres, at virksomheden indgik som led i et forskningskonsortium, som modtog stoette under programmet til teknologisk forskning i perioden 1991-1994. Siden da har konsortiet ikke modtaget nogen stoette under programmet.

Med hensyn til Thermie-programmet skal Kommissionen bekraefte over for det aerede parlamentsmedlem, at det paagaeldende selskab sammen med andre selskaber har ansoegt om finansiering af et nyskabende projekt vedroerende energibesparelser i Frankrig og Italien inden for tekstilsektoren. Kommissionen forhandler i oejeblikket om de tekniske og finansielle foranstaltninger, der er noedvendige for at ivaerksaette projektet. Inden for rammerne af Thermie-programmet kan Kommissionen yde finansiel stoette til projekter, som gennemfoeres i Faellesskabet, i associerede lande, som deltager i finansieringen af programmet, og i tredjelande, naar den finansielle deltagelse bidrager til gennemfoerelse af programmets maal, og princippet om gensidige fordele overholdes.

Kommissionen har derfor ikke mulighed for at intervenere i omtale tilfaelde, medmindre det kan paavises, at der er problemer med at anvende de nationale foranstaltninger til gennemfoerelse af ovennaevnte direktiver.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2541/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Beslutning 94/730/EF om fastlaeggelse af forenklede procedurer for udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede planter - gennemfoerelse i medlemsstaterne

Da jeg hverken er tilfreds med svaret paa skriftlig forespoergsel E-2405/96 ((EFT C 96 af 24.3.1997, s. 9. )) eller med det supplerende svar ((EFT C 60 af 25.2.1998, s. 5. )) fremsaetter jeg forespoergslen paa ny.

Kan beslutning 94/730/EF ((EFT L 292 af 12.11.1994, s. 31. )) ogsaa anvendes i de medlemsstater, som ikke eller kun i utilstraekkelig grad har omsat direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )) om udsaetning af genetisk modificerede organismer eller i de medlemsstater, hvor der er indledt en klageprocedure paa grund af utilstraekkelig gennemfoerelse?

Hvis ja, hvordan kan ikke benyttede artikler og forpligtelser indeholdt i direktiv 90/220/EOEF ganske enkelt saettes ud af kraft?

Hvis ja, hvordan sikres anvendelsen af visse artikler?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-2535/97, E-2536/97, E-2537/97, E-2538/97, E-2539/97, E-2540/97 og E-2541/97 (4. september 1997)

Kommissionen beklager, at det aerede medlem ikke er tilfreds med de svar, der er afgivet paa syv skriftlige forespoergsler. Den beklager ogsaa, at de samme spoergsmaal blot er blevet stillet igen. Kommissionen mener, at den har besvaret dem omhyggeligt og korrekt.

Nogle af forespoergslerne er rettet til Parlamentet (»hvad var Parlamentets holdning til disse principper og regler?«). Andre er formuleret paa en saadan maade, at det aerede medlem naeppe kan forvente et svar (»hvorfor overtraadte Kommissionen med sin afgoerelse 97/730/EF artikel 145 i EF-traktaten?«).

Kommissionen opfylder omhyggeligt den forpligtelse, den i henhold til artikel 140 i EF-traktaten har til at besvare mundtlige og skriftlige spoergsmaal. Den besvarer spoergsmaal fra medlemmer, der som det aerede medlem stiller over 100 spoergsmaal paa et aar (1996) eller endog 46 spoergsmaal paa én dag (den 9. juni 1997). Imidlertid er det Kommissionen, der alene afgoer indholdet af sine svar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2387/97 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Nikotinens virkninger

Nikotin er et stof, der paavirker centralnervesystemet, og som har en stimulerende og afslappende virkning. Nikotin medfoerer en vedvarende afhaengighed, der svarer til den afhaengighed, som heroin og kokain skaber. I praksis er rygning den mest almindelige maade at indtage nikotin paa. Samtidig foreligger der oplysninger om, at omkring 30% af samtlige kraefttilfaelde i EU skyldes rygning. Rygning er dog ikke laengere et anliggende, som den enkelte borger selv er herre over, men noget, som afhaenger af nikotinkoncentrationen i kroppen.

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor betydning den tillaegger nikotinafhaengighed og den faktor, som foraarsager den, nemlig rygning? Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe for at mindske nikotinafhaengigheden i Europa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (10. september 1997)

Kommissionen beskaeftiger sig med spoergsmaalet om at mindske nikotinafhaengigheden i sin meddelelse om Faellesskabets nuvaerende og foreslaaede rolle i bekaempelsen af tobaksforbruget ((KOM(96) 609 endelig udg. )). Vi har set paa, hvilke politiske muligheder der foreligger, men disse kan kun virkeliggoeres, hvis de oevrige EU-institutioner og medlemsstaterne stoetter dem. I saerdeleshed er det hensigten, at nikotinafhaengighed skal have status af klinisk afhaengighed, saaledes at problemet kan behandles gennem de relevante folkesundhedsprogrammer paa faellesskabsplan. Det overvejes ligeledes at indfoere et loft for cigaretters nikotinindhold. EU's gaeldende bestemmelser kraever, at indholdet angives paa pakningerne, men der er ingen oevre graense.

Samarbejdet mellem medlemsstaterne vil med fordel kunne forbedres paa en raekke omraader. Et af disse omraader drejer sig om nikotinpraeparater som hjaelpemiddel ved tobaksophoer (tyggegummi, plastre o.a.). Det boer tilstraebes, at rygere kan faa saadanne praeparater gratis, eller i det mindste uden at de paafoeres alt for store udgifter. Det anses ligeledes for oenskeligt, at der oprettes et gratis nummer, hvor rygere kan faa oplysning om rygningens skadelige virkninger og hjaelp til at holde op. Disse forslag indgaar i en omfattende strategi til forebyggelse af tobaksrygning, som Kommissionen har formuleret i ovennaevnte meddelelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1543/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (5. maj 1997)

Om: Fosforsyreesterforgiftninger som foelge af anvendelse af praeparatet »Tiguvon« (Fenthion) fra firmaet Bayer i Leverkusen

Det af firmaet Bayern i Leverkusen fremstillede loppemiddel Tiguvon (Fenthion) foreligger i forskellige koncentrationer. Tiguvon 10 anvendes til katte paa 2 kg og derover. Til hunde paa mellem 3 og 10 kg anbefales Tiguvon 20, mens hunde paa 10 kg og derover skal behandles med Tiguvon 20 G. Husdyrejere, som gentagne gange har behandlet deres husdyr med loppemidlet Tiguvon (Fenthion), har paadraget sig alvorlige fosforsyreforgiftninger. Da Kommissionen ikke kunne besvare min forespoergsel E-1470/96 ((EFT C 345 af 15.11.1996, s. 76. )) om dette emne, anmoder jeg indtraengende Raadet om svar paa foelgende spoergsmaal:

Hvilken institution undersoeger virkningen af parasitbekaempelsesmidler, der faas paa recept eller i haandkoeb, isaer med henblik paa at fastslaa, om de er uskadelige for mennesker og dyr og for miljoeet? Er Raadet klar over, at producenter, som fortsat vil saelge produkter, der blev registreret inden 1978, var forpligtet til at indsende samtlige senere testresultater inden udgangen af 1996? Er det sket? Findes der en EU-lovbestemmelse herom? Er de efter 1978 godkendte produkter blevet tilstraekkeligt testet?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler nr. E-1533/97, E-1535/97, E-1537/97, E-1539/97, E-1541/97, E-1543/97, E-1545/97 og E-1547/97 (25. september 1997)

Raadet har endnu ikke faaet forelagt noget dokument fra Kommissionen, som direkte beroerer de talrige problemer, som det aerede parlamentsmedlem naevner. Raadet henleder imidlertid det aerede medlems opmaerksomhed paa, at der paa nuvaerende tidspunkt endnu ikke er nogen faellesskabsharmonisering vedroerende disse produkters status, der efter medlemsstaternes skoen behandles bl.a. som laegemiddel eller biocid. Raadet vil imidlertid gerne bemaerke foelgende med hensyn til visse aspekter af det aerede medlems spoergsmaal:

- I bilag I til nittende tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling ((EFT L 258 af 11.10.1993, s. 29.)) af direktiv 67/548/EOEF om tilnaermelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer er FENTHION naevnt under nummeret 015-048-00-8 ((EFT L 258 A af 16.10.1993, s. 212.)).

- Det fremgaar af faelles holdning fastlagt af Raadet med henblik paa vedtagelse af et kommende direktiv om markedsfoering af biocidholdige stoffer ((Raadets faelles holdning af 20.12.1996, EFT C 69 af 5.3.1997, s. 13.)), hvis bilag V bl.a. omfatter skadedyrsbekaempelsesmidler, at disse produkter foerst kan markedsfoeres, naar deres aktive stoffer er opfoert paa en EF-positivliste og efter en gundig vurdering af stoffets eventuelle risiko navnlig for menneskers sundhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2526/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Analfabetisme i Marokko

Antallet af analfabeter i Marokko er rystende og goer sig navnlig gaeldende blandt landets kvindelige befolkning. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen i den naermeste fremtid ivaerksaette inden for rammerne af aftalerne om MEDA-programmet for at bidrage til en gradvis begraensning af dette foruroligede faenomen? Har Kommissionen gjort den marokkanske regering opmaerksom paa, at det er noedvendigt, at der traeffes omgaaende og radikale foranstaltninger med henblik paa at indfoere skolepligt og indstille den uantagelige behandling af kvinderne, hvis Unionens samarbejde og bistand til Marokko skal fortsaette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (11. september 1997)

Daekningen af behovet for grundlaeggende uddannelse er yderst ringe i Marokko (situationen kan sammenlignes med forholdene i visse af de mindst udviklede lande). Halvdelen af befolkningen er analfabeter. Det er isaer kvinderne og landbefolkningen, der er beroert ((90% af kvinder paa landet er analfabeter (1994). I 1994 gik 34% af pigerne paa landet i skole (mod 85% af drengene i byomraader). )), hvilket er en vaesentlig hindring for en stabil vaekst i Marokko. Skolegang er obligatorisk i Marokko, og den del af det marokkanske budget, der er afsat til uddannelse, er tilfredsstillende ((Ca. 25% i gennemsnit over de sidste 10 aar (ud over hoejere uddannelse), hvilket er langt over gennemsnittet i lande svarende til Marokko. )).

Mangelen paa midler til grunduddannelsen, systemets indbyggede ineffektivitet (overbemanding og for daarligt administreret og uddannet personale, nedslidt infrastruktur, uegnede paedagogiske metoder) og en kraftig spredning af befolkningen over store landomraader vanskeliggoer dog adgangen til uddannelse for de daarligst stillede befolkningsgrupper. Endvidere er skoleudgifterne ((Kombineret med en ringe infrastruktur (vand, veje og markveje, samt sundhed) i de fjerneste landomraader. )) hoeje for de fattigste familier (navnlig for foraeldre til piger i landomraader), hvilket ogsaa paavirker efterspoergslen efter uddannelse. Problemet er derfor kompliceret.

De marokkanske myndigheder er i hoej grad klar over situationens alvor. I 1996 nedsatte kongen en national kommission, der fik til opgave at forelaegge en samlet betaenkning om gennemfoerelse af de noedvendige reformer af uddannelsessystemet som helhed. De foerste konkrete resultater skulle foreligge i oktober 1997.

I det vejledende nationale program for 1996-1998 er der for Marokko afsat i alt 50 mio. ECU til grundlaeggende uddannelse ((Dvs. 11% af beloebet i programmet for Marokko (1996-1998). )). I en foerste fase skal der finansieres et investeringsprogram til bygning og renovering af skoler i landomraader. Denne fase forberedes for oejeblikket. I anden fase kan Kommissionen eventuelt stoette et reformprogram i snaevert samarbejde med Verdensbanken. Dette program er staerkt paakraevet, men giver anledning til visse problemer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2023/97 af Joan Vallvé (ELDR) og Carles-Alfred Gasòliba i Boehm (ELDR) til Kommissionen (11. juni 1997)

Om: Nye angreb paa spanske lastvogne fra franske landmaends side

Det oenskes i lyset af de alvorlige og gentagne angreb, som spanske lastvogne, der transporterer frugt og groentsager, saavel som distributionscentre siden midten af maj 1997 har vaeret udsat for fra franske landmaends side i forskellige byer i det sydlige Frankrig, oplyst, hvilke foranstaltninger Kommissionen har truffet eller paataenker at traeffe med henblik paa at undgaa en gentagelse af disse angreb, som kraenker den fri bevaegelighed, der er et af Den Europaeiske Unions grundlaeggende principper? Samt om disse foranstaltninger omfatter indstilling af faellesskabsstoette til den franske landbrugssektor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. juli 1997)

Hvad angaar de foranstaltninger, Kommissionen har truffet som reaktion paa visse franske grupper af landbrugeres angreb paa transporter af frugt og groentsager fra andre medlemsstater, isaer Spanien, skal den henvise det aerede medlem til svaret paa spoergsmaal P-1992/97 fra José Manuel Garcia-Margallo y Marfil ((EFT C 45 af 10.2.1998. )).

Med hensyn til det aerede medlems forslag om at indstille udbetalingen af faellesskabsstoette under den faelles landbrugspolitik til den franske landbrugssektor som foelge af de alvorlige hindringer for de frie varebevaegelser, der foraarsages af ovennaevnte haendelser, oensker Kommissionen at praecisere, at der i EF-retten i dens nuvaerende form ikke findes noget retsgrundlag herfor, eftersom der ikke er nogen direkte forbindelse mellem hindring af de frie varebevaegelser og de udgifter, som afholdes i forbindelse med ovennaevnte tilskud.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2111/97 af Josep Pons Grau (PSE) til Kommissionen (23. juni 1997)

Om: Foreloebig evaluering af programmerne PHARE, TACIS og MEDA

Europa-Parlamentet mindede i sine budgetretningslinjer for 1998, som blev vedtaget den 13. marts 1997 i Strasbourg, om sin beslutning af 26. oktober 1995, hvori det anmodede om, at de tre vigtigste programmer, nemlig PHARE, TACIS og MEDA blev forelagt til evaluering ved halvdelen af gennemfoerelsesperiodens forloeb, dvs. ca. den 30. juni 1997, med henblik paa at traeffe afgoerelser om bevillingerne for tiden efter 1997 ((EFT C 308 af 20.11.1995, s. 120. )).

Paa baggrund af kritikken fra Europa-Parlamentet og de skuffende resultater, hvor de bevilgede, men endnu uudnyttede beloeb til PHARE- og TACIS-programmerne udgoer over 3 mio ecu, og hvor gennemfoerelsen af kontrakterne sker med stor forsinkelse til skade for andre budgetposter under kategori 4, som til stadighed er effektive og fungerer godt, og under henvisning til, at budgetbehandlingen for 1998 i oevrigt er indledt med Kommissionens godkendelse af det foreloebige forslag for 1998, og at Raadet skal foretage foerstebehandling i juli, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

Hvor langt er den foreloebige evaluering af de tre programmer naaet?

Vil denne evaluering som oensket blive forelagt inden den 30. juni 1997, saaledes at Parlamentet kan traeffe afgoerelse om de fremtidige budgetbevillinger til disse programmer?

Kan jeg i bekraeftende fald som Udviklingsudvalgets budgetordfoerer for 1998 modtage en kopi af denne evaluering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (17. juli 1997)

Parlamentet anmodede i sin beslutning A4-0235/95 af 26. oktober 1995 Kommissionen om inden den 30. juni 1997 at fremlaegge en interimsevaluering af Tacis-, Phare- og Meda-programmerne.

Fristen den 30. juni 1997 er blevet overholdt for alle de tre rapporter. Man haaber, at deres konstateringer vil give et indblik i programmernes resultater.

Evalueringsrapporterne fremsendes til Parlamentet som et foerste skridt i en dialog mellem Kommissionen og Parlamentet om evaluerings-relaterede emner. Flere andre evalueringer er under udarbejdelse og vil blive fremsendt til sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1869/97 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (30. maj 1997)

Om: Faellesskabsstoette til fiskeriet i Galicien

For nylig godkendte Raadet (landbrug) en bevilling paa 3 mio ECU (500 mio PTA) for perioden 1996-1997 til spanske blaekspruttefiskere, der er hjemmehoerende paa De Kanariske OEer.

Det grundlaeggende formaal med foranstaltningen er at genoprette denne produktions konkurrenceevne paa det internationale marked.

Kan Kommissionen i lyset af den betydning, som denne del af fiskeriet ogsaa har for oekonomien i den autonome spanske region Galicia, oplyse, hvilke foranstaltninger af samme type, som dem, der med de naevnte virkninger er ydet til De Kanariske OEer, bliver eller er blevet gennemfoert i regionen Galicien, og hvilke kriterier der kan underbygge lignende ansoegninger for i rette tid at stoette den galiciske fiskerisektor, saa den kan faa den hjaelp, der i de konkrete tilfaelde maa betragtes som passende for at fremme de galiciske fiskeproducenters internationale konkurrenceevne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (30. juli 1997)

Med Raadets forordning (EF) nr. 712/97 om indfoerelse af en saerforanstaltning til fordel for blaeksprutteproducenter, der er hjemmehoerende paa De Kanariske OEer ((EFT L 106 af 24.4.1997. )) foretages der en viderefoersel for 2 aar (1996-1997) af foranstaltninger, der fastsattes i 1993 med forordning (EOEF) nr. 1658/93 ((EFR L 158 af 30.6.1993. )).

Sidstnaevnte forordning vedtoges for at tage hensyn til de saerlige vilkaar for erhvervslivet i EF's yderste periferi i overensstemmelse med Raadets afgoerelse 91/314/EF vedroerende Poseican-programmet ((EFT L 171 af 29.6.1991. )).

EF's hensigt med denne afgoerelse var at forbedre vilkaarene for blaeksprutteeksporten fra De Kanariske OEer, idet der efter tilknytningen til EF var sket en forringelse af sektorens konkurrenceevne paa dens vigtigste marked, nemlig Japan.

Der er saaledes tale om en specifik og saerlig stoette, der blev vedtaget inden for rammerne af bestemmelserne for regionerne i EF's yderste periferi, hvilket udelukker, at den kan udvides til at omfatte andre regioner og omstaendigheder under de nugaeldende bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1968/97 af Edith Mueller (V) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Samarbejde mellem EU og FN

Den Europaeiske Union og dens medlemsstater bruger hvert aar et stort beloeb paa samarbejdet med FN. Det er i borgernes interesse at vide, hvad vi faar for pengene. Kommissionen bedes derfor besvare foelgende:

1. Med hvilke FN-organer samarbejder de enkelte generaldirektorater i Kommissionen?

2. Hvor stor en bevilling afsaettes paa EU-budgettet til de enkelte FN-organer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (22. juli 1997)

1. GD IA, GD IB: har ansvaret for den generelle koordination med alle FN-organer og operationelle kontakter, saerlig hvad angaar deres geografiske sekretariater.

GD II: FN's konference om handel og udvikling (UNCTAD), foedevare- og landbrugsorganisationen (FAO), FN's konference om miljoe og udvikling (UNCED).

GD III: Verdenssundhedsorganisationen (WHO), den internationale atomenergiorganisation (IAEA), FN's industriudviklingsorganisation (UNIDO), UNCTAD, UNCED og den oekonomiske kommission for Europa (ECE).

GD V: generel koordination med alle FN-organer vedroerende de relevante aspekter (den internationale arbejdsorganisation (ILO), WHO og FAO.

GD VI: FAO, Verdensfoedevareprogrammet (WFP), WHO, ECE, UNCED, den internationale union for beskyttelse af plantenyheder.

GD VII: den internationale soefartsorganisation (IMO), organisationen for international civil luftfart, ILO, ECE, UNCTAD.

GD VIII: FAO, den internationale fond for landbrugsudvikling, UNCTAD, FN's program for international narkotikakontrol, FN's miljoeprogram (UNEP), FN's organisation for undervisningsmaessige, videnskabelige og kulturelle spoergsmaal (UNESCO), FN's fond for befolkningsaktiviteter, FN's hoejkommissariat for flygtninge (UNHCR), FN's boernefond (UNICEF), UNIDO, FN's hjaelpeorganisation for Palaestina-flygtninge i Den Naere Orient (UNRWA).

GD X: UNESCO, UNHCR.

GD XI: FN-organer, som beskaeftiger sig med miljoeaspekter (WTO, FN's kommission for baeredygtig udvikling, UNEP, ECE).

GD XII: IAEA, WHO, FAO, UNESCO, ECE, UNCED.

GD XIII: den internationale telekommunikationsunion, verdenspostunionen, WHO, verdensturistorganisationen, UNESCO.

GD XIV: FAO, WHO.

GD XV: verdensorganisationen for intellektuel ejendomsret, FN's kommission for international handelsret, UNCTAD.

GD XVII: IAEA, det mellemstatslige panel om klimaaendringer.

GD XIX: alle FN-organer vedroerende finansielle aspekter.

GD XXI: IMO, WHO, UNCTAD, UNIDCP, UNCED.

GD XXII: UNESCO, ILO.

GD XXIII: UNIDO.

ECHO: UNHCR, UNICEF, FN's udviklingsprogram, UNRWA, FN's departement for humanitaere anliggender, kontoret for De Forende Nationers katastrofebistandskoordinator, den panamerikanske sundhedsorganisation, WFP, FAO, WHO.

2. Faellesskabet yder ikke noget regelmaessigt bidrag til FN-organer. Faellesskabet samfinansierer dog FN-administrerede projekter. Paa den anden side bidrog Faellesskabets medlemsstater med 35,41% til FN's ordinaere budget og med 37,93% til FN's fredsbevarelsesbudget.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1529/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Oplysninger om stoerrelsen af de EF-stoettemidler der fra januar 1996 til december 1996 blev givet til Saarland

Til hvilke foranstaltninger blev der i 1996 givet EF-midler til Saarland, og hvor store var beloebene fra:

1. Den Europaeiske Socialfond

2. det fjerde forskningsrammeprogram

3. Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling

4. Faellesskabets miljoe- og energiprogrammer

5. Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget - Udviklingssektionen og Garantisektionen

6. andre faellesskabsprogrammer?

Samlet supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-1528/97 og E-1529/97 (25. september 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.