ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3615/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Finansiering af visse foreninger over faellesskabsbudgettet

Kan Kommissionen for 1995-budgettet fremlaegge fuldstaendige oplysninger om, hvilke beloeb (alle budgetposter) der er givet til den franske fagforeningsorganisation:

- CGT-FO/Force Ouvrière

paa nationalt plan saavel som i de forskellige departementer og regioner?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (17. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 14. februar 1997 ((EFT C 105 af 3.4.1997. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1235/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: EU-stoette til det nordvestlige Italien

Vil Kommissionen oplyse, for hvor stort et beloeb og til hvilke foranstaltninger EU i 1995 udbetalte stoette til de italienske regioner Lombardia, Piemonte, Liguria og Valle d'Aosta under foelgende fonde og programmer:

1. Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU);

2. Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen;

3. Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen;

4. Den Europaeiske Socialfond (ESF);

5. Det Europaeiske Faellesskabs forskningsprogrammer;

6. Det Europaeiske Faellesskabs miljoeprogrammer;

7. andre faellesskabsprogrammer?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (24. april 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3409/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: PHARE-programmet

Kan Kommissionen oplyse naermere om de projekter, der for oejeblikket gennemfoeres paa miljoeomraadet med bistand fra Faellesskabet under PHARE-programmet, og om dem, der forventes at blive finansieret i loebet af 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (8. januar 1997)

Efter en nedsaettelse af midlerne til miljoesektoren paa budgetpost B7-500 (PHARE) i 1992 og 1993 steg tildelingerne i 1994 og 1995 til omkring 8% af det samlede budget. Denne tendens blev viderefoert i 1996 og vil sandsynligvis fortsaette i den naermeste fremtid. De vejledende programmer for de kommende aar kalkulerer paa nuvaerende tidspunkt med en andel paa 8%.

Dette beloeb omfatter hverken de betydelige miljoekomponenter, der indgaar i andre sektorprogrammer saasom programmerne for energisektoren, eller den store vaegt, som midlerne til miljoeet har i det graenseoverskridende samarbejdsprogram paa budgetpost B7-502. I det graenseoverskridende samarbejde afsaettes der fortsat betydelige beloeb til det regionale samarbejde om infrastruktur og miljoe. Ifoelge de nuvaerende planer for budgetpost B7-502 skal der afsaettes en andel paa 41% til miljoesektoren i loebet af perioden 1996-1999.

Budgetposterne B7-500 og B7-502 tegner sig tilsammen for 13% af det samlede budget, hvilket fuldt tilfredsstiller Europa-Parlamentets oenske om, at 10% af budgettet skal anvendes til miljoesektoren.

I traad med PHARE's miljoestrategi tager bistanden sigte paa at stoette de associerede lande i perioden forud for tiltraedelse. Det betyder, at der navnlig ydes bistand til foranstaltninger, der er noedvendige for at leve op til »acquis communautaire«, dvs. tilnaermelse af lovgivningen, bevidstgoerelse af borgerne og investeringer.

I 1996 blev der lanceret to (»horisontale«) programmer under Kommissionens ledelse, nemlig faciliteten for udvikling af strategier for gennemfoerelsen af en tilnaermelse af miljoelovgivningen, som yder faglig bistand med henblik paa tilnaermelse af lovgivningen (rettet mod gennemfoerelse og haandhaevelse), og en projektforberedelsesfond, som yder landene bistand til at forberede projekter for miljoeinvesteringer foretaget af internationale finansieringsinstitutioner, banker og bilaterale donorer. Faciliteten har et budget (tre aar) paa 10 mio. ECU, mens projektforberedelsesfondens budget er paa 15 mio. ECU.

I forbindelse med foranstaltningerne for nuklear sikkerhed i 1996 er der afsat et beloeb paa 6 mio. ECU, som udelukkende er forbeholdt bulgarske projekter (Kozloduy).

En del af midlerne tildeles ikke ét bestemt land, men tre eller flere stoetteberettigede lande. Disse midler er knyttet til programmet for flere lande for miljoesektoren. Programmet modtog henholdsvis 20 og 10 mio. ECU i 1995 og 1996. En del af det tilsvarende program for flere lande for energisektoren er udtrykkeligt forbeholdt miljoeanliggender saasom energibesparelse (i 1996 2,6 mio. ECU). Ifoelge planerne skal der i perioden 1997-1999 afsaettes 18-20 mio. ECU om aaret til programmet for flere lande for miljoesektoren.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3636/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Konto B3-4302: Sundhedsmæssige aspekter ved narkotikamisbrug



EF-Tidende nr. C 105 af 03/04/1997 s. 0096



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3636/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Konto B3-4302: Sundhedsmaessige aspekter ved narkotikamisbrug Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto B3-4302: Sundhedsmaessige aspekter ved narkotikamisbrug? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3020/96 af Antonio Tajani (UPE) til Raadet (8. november 1996)

Om: Skjult mikrofon i Berlusconis hus

En skjult mikrofon er blevet fundet i lederen af den politiske bevaegelse Forza Italia og af den italienske opposition Silvio Berlusconis arbejdsvaerelse i Rom.

1. Agter Raadet at rette henvendelse til Domstolen, for at faa den til at beskytte Silvio Berlusconis rettigheder som borger, parlamentsmedlem og leder af oppositionen?

2. Hvilke garantier mener Raadet at kunne give med hensyn til beskyttelsen af borgernes rettigheder?

3. Kender Raadet til tidligere tilfaelde i EU, der svarer til, hvad der er sket for Silvio Berlusconi, bortset fra telefonaflytningerne af institutionskontorer i Spanien?

Svar (13. februar 1997)

Det spoergsmaal, som det aerede parlamentsmedlem rejser, hoerer ikke ind under Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3111/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Fiskale bestemmelser for vinsektoren - maerkning

Gennemfoerelsen af EF-direktiverne om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for vin har i Italien resulteret i omfattende nyskabelser som foelge af EF-reglerne, der har kompliceret procedurerne og medfoert yderligere oekonomiske byrder for virksomhederne.

Vil Kommissionen paa denne baggrund afgiftsfritage virksomhederne, ikke alene for produkter, der befinder sig i afgiftsoplag, og som er og skal vaere forsynet med et maerke og derfor er garanteret, men ogsaa for handel med

ikke-maerkede produkter, og fritage dem for den kaution, der skal stilles for at opnaa det statslige maerke? Vil den endvidere udstede et direktiv om afskaffelse af det statslige maerke, som kun et mindretal af medlemsstaterne opererer med, og hermed harmonisere de gaeldende bestemmelser paa hele Unionens omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (20. januar 1997)

Ifoelge de for Kommissionen foreliggende oplysninger anvendes der ikke i Italien banderoler paa vin, men derimod paa andre alkoholholdige drikkevarer, saasom mellemprodukter, braendevin og likoer. De varer, der er forsynet med banderoler, er rent faktisk allerede blevet bragt i handelen (dvs. at punktafgifterne allerede er erlagt), og de er derfor ikke laengere underkastet den kontrol, der udfoeres med varer, der er omfattet af en suspensionsordning.

Men hvis varerne derimod endnu ikke har faaet paasat en banderole, er de stadig omfattet af suspensionsordningen, og i saa fald er der i EF-reglerne fastsat en obligatorisk garanti for omsaetningen mellem medlemsstaterne. En garanti er normalt ogsaa paakraevet, naar varer tilbageholdes og oplaegges i et fiskalt oplag og saaledes er omfattet af en suspensionsordning.

I henhold til EF-bestemmelserne kan der anvendes banderoler, forudsat at noget saadant ikke laegger hindringer i vejen for den frie bevaegelighed. Men Kommissionen har dog ivaerksat en undersoegelse for at faa klarhed over, om og i hvilket omfang en harmonisering er mulig paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3154/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Vedvarende hindringer for import i Polen af keramikfliser fra EU-lande

Selv om de polske myndigheder ved flere lejligheder formelt har forpligtet sig til, ogsaa efter opfordring fra Den Europaeiske Union, at afskaffe en raekke hindringer, som goer det vanskeligt for EU-producenterne at eksportere keramikfliser til Polen, er der stadig alvorlige problemer.

F.eks. er den lov, der siden 1995 har kraevet obligatorisk attestering vedroerende keramikfliser, stadig i kraft, hvilket klart er i modstrid med de internationale handelsbestemmelser og med de aftaler, der er indgaaet mellem Polen og Den Europaeiske Union.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet eller agter at traeffe for at afskaffe kravet om disse attester fra de kompetente polske myndigheder.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (13. januar 1997)

Kommissionen har ved flere lejligheder over for de polske myndigheder rejst spoergsmaalet om de problemer, der foraarsages af det polske attesteringssystem for en raekke varer, herunder keramiske fliser, som eksporteres fra Faellesskabet til Polen.

Spoergsmaalet er senest blevet droeftet paa politisk plan under det ansvarlige kommissionsmedlems besoeg i Warszawa den 17. og 18. oktober 1996. Ved denne lejlighed lovede den polske premierminister at fremskynde arbejdet paa en polsk lov, som vil sikre et attesteringssystem, som er kompatibelt med Faellesskabets ordning. Maalet er, at den nye lov skal traede i kraft den 1. januar 1998.

Der finder yderligere droeftelser sted mellem Kommissionen og de polske myndigheder inden for rammerne af tidligere forhandlinger for at finde en gensidigt acceptabel loesning i overgangsperioden, dvs. indtil den nye polske attesteringslov traeder i kraft. Forud for disse droeftelser gik de polske myndigheder ind paa en viderefoerelse i 1997 af de suspensioner (der oprindelig kun gjaldt for 1996), som normalt anvendes for selskaber, der ikke foelger de polske attesteringsregler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2664/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Koncentration af massemedierne

I forbindelse med koncentrationen af massemedierne og pluralismen skal man ikke undlade at understrege, at der for oejeblikket er store forskelle mellem de nationale bestemmelser, og at de negative virkninger af disse forskelle bliver stadig tydeligere.

Visse medlemsstater begraenser en persons deltagelse i en radio- eller fjernsynsstation til 25% eller 49%. Andre fastsaetter en graense paa 1, 2 eller hoejst 3% af disse stationer, der kan kontrolleres af en og samme person. Andre begraenser muligheden for, at en ejer af et dagblad med et bestemt oplag kan kontrollere en radio- eller fjernsynsstation. Dette virker alvorligt haemmende paa investeringerne paa tvaers af landegraenserne, fordi det faar virksomhederne til at traeffe afgoerelser under hensyntagen til regler og bestemmelser frem for de oekonomiske fremtidsudsigter.

Man anmoder Kommissionen om at fastlaegge nogle faelles regler paa europaeisk plan med henblik paa at fremme udviklingen af den europaeiske medieindustri, samtidig med at der sikres en tilstraekkelig beskyttelse af talefriheden.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (2. december 1996)

Det arbejde ((»Pluralisme og koncentration i medierne i det indre marked. Vurdering af behovet for et EF-initiativ« - KOM(92) 480 endelig udg. Opfoelgning af hoeringsprocessen om groenbogen »Pluralisme og koncentration i medierne i det indre marked. Vurdering af behovet for et EF-initiativ« - EFT C 323 af 21.11.1994. )), som Kommissionen ivaerksatte for flere aar siden om reglerne for medieejerskab, har netop til formaal at fjerne de hindringer for det indre markeds funktion, der skyldes forskellige nationale lovgivninger paa omraadet. Dette arbejde vedroerer bl.a. regler, der begraenser radio- og tv-selskabers kapitaldeltagelse til et vist maksimumsbeloeb, samt en begraensning af det antal medier, som ét og samme selskab kan kontrollere. Kommissionen er i oejeblikket ved at undersoege mulighederne for snarest at fremsaette et direktivforslag om en tilnaermelse af lovgivningen om medieejerskab.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3631/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Konto B3-4102: HELIOS II (integration af handicappede)



EF-Tidende nr. C 105 af 03/04/1997 s. 0095



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3631/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Konto B3-4102: HELIOS II (integration af handicappede) Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto B3-4102: HELIOS II (integration af handicappede)? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3603/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Artikel B5-320: Virksomhedsfremme (små og mellemstore virksomheder)



EF-Tidende nr. C 105 af 03/04/1997 s. 0090



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3603/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Artikel B5-320: Virksomhedsfremme (smaa og mellemstore virksomheder) Kan Kommissionen for regnskabsaaret 1995 og for artikel B5-320 (Virksomhedsfremme (smaa og mellemstore virksomheder)) oplyse foelgende: 1. Er der ydet tilskud til foreninger, fagforeninger eller arbejdsgiverorganer? 2. Hvor store er i bekraeftende fald tilskuddene til de enkelte foreninger, fagforeninger, organer eller aktiviteter? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3608/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Artikel B5-411: Foranstaltninger på industriområdet



EF-Tidende nr. C 105 af 03/04/1997 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3608/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Artikel B5-411: Foranstaltninger paa industriomraadet Kan Kommissionen for regnskabsaaret 1995 og for artikel B5-411 (Foranstaltninger paa industriomraadet) oplyse foelgende: 1. Er der ydet tilskud til foreninger, fagforeninger eller arbejdsgiverorganer? 2. Hvor store er i bekraeftende fald tilskuddene til de enkelte foreninger, fagforeninger, organer eller aktiviteter? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3202/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Dato for afgoerelsen om stoette til projekter under URBAN-programmet

Fristen for at soege om stoette til byudviklingsprojekter i perioden 1997-1999 under URBAN-programmet er 10. januar 1997.

Hvornaar traeffer Kommissionen beslutning om, hvilke projekter der vil faa tildelt stoette fra URBAN-programmet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3196/96, E-3197/96 og E-3202/96 (20. december 1996)

Kommissionen traf den 8. maj 1996 efter hoering af Parlamentet beslutning om den vejledende fordeling af reserven for EF-initiativerne. I henhold til denne fordeling er det beloeb (i pristalsregulerede 1995-priser), der er til raadighed for URBAN-Spanien, paa 56,2 mio. ECU for omraaderne under maal 1 og paa 21,4 mio. ECU for de oevrige omraader.

Det er medlemsstaternes ansvar at indgive operationelle programmer med henblik paa ivaerksaettelsen af det udvidede URBAN-program. Kommissionen kan derfor ikke udtale sig om eventuel deltagelse af den autonome region Valencia.

Kommissionen har hidtil ikke modtaget noget operationelt program fra de spanske myndigheder. Det er ikke for oejeblikket muligt at sige noget om, hvornaar Kommissionens beslutning vil blive truffet, da den afhaenger af kvaliteten af de forslag, den vil faa forelagt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3127/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) og Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Europaeisk kulturby

I henhold til udtalelser den 24. oktober 1996 fra ministeren for fysisk planlaegning er der opstaaet tvivl om, hvorvidt organisationen, der skal tilrettelaegge den europaeiske kulturby Thessaloniki 1997, vil kunne fuldfoere sin opgave rettidigt.

Kommissionen deltager oekonomisk i tilrettelaeggelsen af denne begivenhed og ydede i sin tid et bidrag paa 400.000 ecu til Lissabon og Luxembourg.

1. Med hvor stort et beloeb og ad hvilke kanaler bidrager den til finansieringen af kulturbyen Thessaloniki?

2. Hvor vidt er man naaet med tilrettelaeggelsen af denne kulturelle begivenhed, og hvilke projekter er EF-bevillingerne gaaet til?

3. OEver Kommissionen i forbindelse med sin medfinansiering kontrol med udvaelgelsen af kulturprojekter i Thessaloniki, og hvilke konklusioner har den i bekraeftende fald draget af denne kontrol?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (16. januar 1996)

Kommissionen oensker foerst og fremmest at goere opmaerksom paa, at arrangementet »Europaeisk Kulturby« paa nuvaerende stade er et initiativ, som tages af regeringerne. Byerne indgiver ansoegning til Raadet, og udvaelgelsen sker ved enstemmig afgoerelse. Valget af en europaeisk kulturby er altsaa en politisk beslutning, der traeffes af medlemsstaternes repraesentanter. Kommissionens rolle er simpelthen at bidrage finansielt til arrangementet, naar kulturbyen er udpeget.

I oevrigt minder Kommissionen om, at i overensstemmelse med bestemmelserne i resolutionen af 13. juni 1985 om gennemfoerelse af det aarlige kulturbyarrangement udpeger den paagaeldende medlemsstat den instans, der skal have ansvaret for tilrettelaeggelsen og finansieringen.

Det er saaledes de graeske myndigheder, der har til opgave at traeffe de relevante foranstaltninger til ivaerksaettelse af arrangementet.

Hvad angaar Faellesskabets bidrag til Thessaloniki, kan Kommissionen foerst oplyse det noejagtige beloeb, naar faellesskabsbudgettet for regnskabsaaret 1997 er endeligt vedtaget. Ifoelge Kommissionens interne administrative regler tildeles bidraget paa grundlag af et detaljeret budgetoverslag for arrangementet, der indeholder udkast til det samlede program, som EU-midlerne skal anvendes til.

I juli 1996 modtog Kommissionen Thessalonikis foreloebige program for kulturbyarrangementet i 1997. Den har til hensigt at stoette arrangementet, saafremt de graeske myndigheder forelaegger den det endelige og detaljerede program, inklusive de bilag, der er noedvendige for, at Faellesskabets bidrag kan udbetales.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3012/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Humanitaer hjaelp til cubanerne

Kommissionens humanitaere hjaelp til Cuba opretholdes med generel stoette fra Parlamentet paa trods af, at forhandlingerne om en samarbejdsaftale er blevet afbrudt paa grund af castrostyrets manglende politiske fleksibilitet, som betyder, at der ikke gives politisk frihed, samt at borgernes rettigheder ikke bliver respekteret.

Hvilke cubanske ikke-statslige organisationer eller lignende organer agter ECHO at benytte som mellemled for at sikre, at denne hjaelp naar frem til de mest traengende?

Hvor store beloeb i ECU eller anden valuta har de enkelte organisationer modtaget i indevaerende aar? Hvilken kontrol foeres der med, at disse midler, som ydes via det budget, som medlemsstaternes skatteydere bidrager til, naar frem til deres bestemmelsessted?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (10. januar 1997)

Den humanitaere bistand, som Kommissionen yder til den cubanske befolkning, ydes udelukkende via en raekke europaeiske ikke-statslige organisationer. I 1996 var der tale om foelgende organisationer: ACSUR (E), Caritas (D), Caritas (E), CISP (I), Roede Kors (D), Erikshjaelpen (S), France Libertés (F), GVC (I), Médecins du Monde (F), Médicos del Mundo (E), Médicos sin Fronteras (E), MPDL (E), OIKOS (P), Save the Children (GB) og Solidaridad Internacional (E).

Kommissionens faglige bistandskontor paa stedet har det fulde ansvar for kontrollen med de humanitaere produkters losning og transport til centrallagrene i Havanna. Den humanitaere bistand distribueres til maalbefolkningerne af de ikke-statslige organisationer, som er Kommissionens partnere, og som staar for overvaagning og kontrol. Kommissionens evalueringer har dokumenteret, at bistanden rent faktisk naar frem til modtagerne.