ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2737/98

af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Lindan

Vil Kommissionen snarest overveje at forbyde lindan, et organisk klorpesticid, som er en yderst farlig gift, der kan medfoere alvorlige risici for sundhed og miljoe?

Svar afgivet af Franz Fischler paa Kommissionens vegne

(22. oktober 1998)

For oejeblikket er maksimalgraensevaerdierne for restkoncentrationer af lindan fastsat ved Raadets direktiv 76/895/EOEF af 23. november 1976 om fastsaettelse af maksimalgraensevaerdier for pesticidrester paa og i frugt og groentsager(1), Raadets direktiv 86/362/EOEF af 24. juli 1986 om fastsaettelse af maksimalgraensevaerdier for indholdet af pesticidrester i og paa korn(2) og Raadets direktiv 90/642/EOEF af 27. november 1990 om fastsaettelse af maksimalgraensevaerdier for pesticidrester paa og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og groentsager(3).

Det aktive stof er ét af de 90 aktive stoffer, der er omfattet af Raadets direktiv 91/414/EOEF af 15. juli 1991 om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler(4). Der er for oejeblikket ved at blive udarbejdet en rapport om dette aktive stof af den rapporterende medlemsstat (OEstrig).

Naar Kommissionen modtager rapporten fra den rapporterende medlemsstat, vil der i samarbejde med alle medlemsstater blive foretaget en intensiv videnskabelig og teknisk undersoegelse for at fastslaa, hvilken virkning dette aktive stof har paa folkesundheden og miljoeet. Kommissionen vil derefter vaere i stand til at traeffe en passende beslutning om dette aktive stof.

(1) EFT L 340 af 9.12.1976.

(2) EFT L 221 af 7.8.1986.

(3) EFT L 350 af 14.12.1990.

(4) EFT L 230 af 19.8.1991.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2759/98

af Ian White (PSE) til Kommissionen

(10. september 1998)

Om: Brystkraeft og pesticidet Lindan

Som svar paa forespoergsel nr. E-0405/96(1) oplyste Kommissionen, at det kunne forventes, at der "i loebet af 1997" ville blive truffet en beslutning om en reevaluering af de mulige virkninger af Lindan. Da der ikke har vaeret nogen kontakt mellem spoergeren og Kommissionen om dette spoergsmaal, kan Kommissionen da oplyse, hvordan situationen forholder sig i oejeblikket?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(23. november 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2737/98 af Christine Oddy(2).

Der er opstaaet en forsinkelse i faerdiggoerelsen af monografien om lindan. Kommissionen sendte en paamindelse den 8. juni 1998. OEstrig, som er den rapporterende medlemsstat for lindan, har meddelt, at monografien ville blive fremsendt til Kommissionen i slutningen af oktober eller begyndelsen af november 1998.

Det er meget sandsynligt, at der ved modtagelsen af monografien vil blive brug for indgaaende droeftelser mellem medlemsstaternes eksperter paa de forskellige tekniske omraader, vurderingen daekker. Denne undersoegelse, herunder en detaljeret gennemgang med udvalgte eksperter, indledes i begyndelsen af 1999. Kommissionen vil traeffe en beslutning snarest muligt efter hoering af den videnskabelige komité for planter.

(1) EFT C 185 af 25.6.1996, s. 57.

(2) Se side 18.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3795/98

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Opfoerelsen af et atomkraftvaerk i Akuyu og farerne som foelge heraf for det oestlige Middelhavsomraade

Selv om det har vakt almindelig forargelse, har den tyrkiske regering for nylig besluttet at fortsaette opfoerelsen af et atomkraftvaerk i Akkuyu-regionen paa Tyrkiets sydkyst, som ifoelge tidsplanen skal tages i drift i aar 2006. Det skal fremhaeves, at faren for en atomkraftulykke er meget stor, fordi regionen omkring Akkuyu er saerlig jordskaelvstruet. I juni i aar blev der registreret en jordskaelvsrystelse paa 6,2 paa Richterskalaen, med det resultat, at 100 mennesker blev draebt og ca.1.000 blev saaret. Det ubetydelige bidrag (2-3 %), som dette atomkraftvaerk kunne yde til at daekke Tyrkiets energibehov, goer det tvivlsomt, om det er hensigtsmaessigt at opfoere det. Det skal ligeledes fremhaeves, at indvirkningerne paa miljoeet vil vaere alvorlige, ikke kun i tilfaelde af en ulykke, men til stadighed, da der ikke findes nogen sikker maade til bortskaffelse af atomaffaldet. Kommissionen bedes oplyse, hvilke skridt den har taget over for Tyrkiets regering, og hvilke foranstaltninger den vil traeffe for at beskytte den oekologiske balance i det oestlige Middelhavsomraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(15. januar 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa de skriftlige forespoergsler P-662/98 fra Nikitas Kaklamanis(1), E-2107/98 fra Alexandros Alavanos(2) og E-2190/98 fra Nikitas Kaklamanis(3) samt det mundtlige forespoergsel H-11/98 under spoergetiden i Parlamentets moedeperiode i februar 1998 fra Angela Kokkola(4).

Den europaeiske strategi over for Tyrkiet omfatter en styrkelse af samarbejdet med Tyrkiet paa miljoeomraadet med henblik paa blandt andet at harmonisere den tyrkiske lovgivning med Faellesskabets lovgivning. En effektiv gennemfoerelse af dette samarbejde vil afhaenge af, om der afsaettes midler paa budgettet til den europaeiske strategi. Efter en opfordring fra Det Europaeiske Raad i Cardiff vedtog Kommissionen den 21. oktober 1998 forslag herom. Dette er blevet meddelt budgetmyndigheden.

(1) EFT C 304 af 20.10.1998.

(2) EFT C 96 af 8.4.1999, s. 37.

(3) EFT C 96 af 8.4.1999, s. 54.

(4) Parlamentets forhandlinger ( februar 1998).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3885/98

af Klaus-Heiner Lehne (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: EU-stoette til De Nederlandske Antiller

Er det rigtigt, at Dutch-Caribian Travel Center i Frankfurt har modtaget EU-stoette til en reklamekampagne?

Er det endvidere rigtigt, at der er tildelt ca. 5,5 mio. euro i EU-stoette til dette formaal?

Paa hvilket retsgrundlag og over hvilken stoettefond er dette beloeb blevet udbetalt til DCTC?

Hvordan begrunder Kommissionen denne stoette i betragtning af, at disse vestindiske oeer sammenlignet med andre regioner har en hoej levestandard, og at der naeppe findes fattigdom eller kriminalitet?

Hvilket maal tjener stoetten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(22. januar 1999)

Det er ikke korrekt at sige, at Faellesskabet har givet Dutch Caribbean Travel Center i Frankfurt stoette til en reklamekampagne.

Omtalte stoette, der er paa 5 millioner EURO, udbetales som led i det regionale stoetteprogram for Vestindien og vedroerer et projekt til fremme af turismen paa de nederlandske Antiller og Aruba. Initiativet tager sigte paa de tysktalende lande (Tyskland, OEstrig og Schweiz), samt Italien og Nederlandene. Gennem programmet udbetales der 1,56 millioner EURO i faglig bistand over en fireaars periode til koordinering af programmet og faglig bistand til Dutch Caribbean Travel Center i Frankfurt.

Ligesom for al anden finansiering, som EF yder til denne kategori af lande paa grundlag af 7. Europaeiske Udviklingsfond, er denne stoette hjemlet i Raadets afgoerelse 91/482/EF af 25. juli 1991 om de oversoeiske landes og teritoriers associering med Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab(1) der er vedtaget i Raadet af medlemsstaternes repraesentanter. Kommissionen traeffer ydermere foerst beslutning om finansieringen af de enkelte projekter, naar medlemsstaternes repraesentanter har deres tilslutning hertil i EUF-udvalget.

(1) EFT L 263 af 19.9.1991.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2289/98

af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Det spanske Interreg-program om toerkebekaempelse

Kommissionen har godkendt det spanske Interreg-program om toerkebekaempelse med en finansiering over EFRU og EUGFL paa 107 mio ecu. Kan Kommissionen med henblik paa en sammenligning med de betingelser, der er fastsat for Algarve, som har modtaget faerre midler fra EFRU, oplyse, hvilke betingelser der er fastsat i forbindelse med denne finansiering?

Svar afgivet af Monika Wulf-Mathies paa Kommissionens vegne

(9. oktober 1998)

Finansieringsvilkaarene for Alqueva-projektet er baade reguleret ved de generelle bestemmelser for ivaerksaettelsen af strukturfondene og ved de saerlige regler for dette store projekt, saaledes som disse er defineret og godkendt af Kommissionen og modtagerstaten.

Finansieringsvilkaarene for Interregprogrammet for toerkebekaempelse i Spanien er de samme som de, der gaelder for alle faellesskabsprogrammer. Det er ligeledes de generelle bestemmelser, der gaelder for betingelserne for tildeling, de minimisreglen, kumulering og gennemfoerelsen af faellesskabsfinansieringerne.

Med henblik paa en sammenligning med stoetten fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling til Alquevaprojektet bedes det aerede medlem bemaerke, at denne fond yder stoette til Interreg-II-C-programmet for Spanien, som omfatter syv regioner under maal 1 (344.189 km2 og 18,7 mio. indbyggere) og beloeber sig til 56,65 mio. ECU.

Desuden sender Kommissionen direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat en kopi af pressemeddelelsen, informationsoversigten og det vedtagne program, som Kommissionens beslutning af 29. juni 1998 bygger paa.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3638/98 af John McCARTIN til Kommissionen. Fiskeriinspektører



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0114



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3638/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (3. december 1998) Om: Fiskeriinspektoerer Vil Kommissionen oplyse, hvor mange inspektoerer, der er ansat til at foere tilsyn med fangster i havnene i hvert af foelgende lande: Spanien, Det Forenede Kongerige og Irland? Svar afgivet af Emma Bonino paa Kommissionens vegne (21. december 1998) De tre paagaeldende medlemsstater har fremlagt foelgende tal for antallet af fiskeriinspektoerer i 1997: - Spanien: 42 nationale fiskeriinspektoerer (heraf er 32 tilknyttet hovedfiskerihavnene) og 238 regionale fiskeriinspektoerer - Det Forenede Kongerige: 155 fiskeriinspektoerer (heraf er 12 tilknyttet hovedkvartererne) - Irland: 24 fiskeriinspektoerer (heraf er 20 tilknyttet hovedfiskerihavnene). Disse inspektoerer har til opgave at overvaage landingerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3617/98

af Nelly Maes (ARE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Den davaerende ECHO-direktoers ansvar i ECHO-sagen

I svaret af 11. september 1998 paa foerste arbejdsdokument af Fabra Vallés, ordfoerer, (PE 226.913) om Kommissionens opfoelgning af Revisionsrettens saerberetning nr. 2/97 og ECHO-sagen anfoerer Kommissionen, at der kun er mistanke mod én tjenestemand, som i mellemtiden er blevet suspenderet.

Hvordan kan Kommissionen haevde, at den davaerende ECHO-direktoer ikke var vidende om tilstedevaerelsen af en skrivelse om uregelmaessigt rekrutteret personale, eftersom samme person i et notat af 18. februar 1994, ref. nr. Sgz/mg D(94), meddelte kommissionsmedlem Maríns kabinet, at der i ECHO var beskaeftiget 12 personer, som var uretmaessigt ansat paa grundlag af aktionsbevillinger, samt fire personer, som var rekrutteret paa grundlag af budgetposterne vedroerende forskning og undersoegelse. I samme notat gav den paagaeldende ECHO-direktoer tilmed en oversigt over den procentvise andel af de saakaldte "u-baade" beskaeftiget i ECHO. Tallene varierer fra 3 til 15 procent.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3087/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Markedsfoering af ramsloeg og produktion af ramsloeg

Hvad er Kommissionens opfattelse vedroerende markedsfoering af ramsloeg som naerings- og laegemiddel?

Har Kommissionen kendskab til, at toerrede blade fra ramsloeg (granulat, pulver i kapsler) markedsfoeres lovligt som levnedsmidler i Graekenland, Holland og OEstrig, men markedsfoeres som laegemiddel i andre lande, f.eks. Forbundsrepublikken Tyskland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(25. november 1998)

Klassificeringen af ramsloeg (alium ursinum) som levnedsmiddel eller laegemiddel afhaenger af, hvordan produktet praesenteres for forbrugeren. I henhold til artikel 1 i direktiv 65/65/EOEF af 26. januar 1965 om tilnaermelse af lovgivning om medicinske specialiteter(1) skal "ethvert stof eller enhver sammensaetning af stoffer, der betegnes som middel til helbredelse eller forebyggelse af sygdomme hos mennesker eller dyr", anses for at vaere et laegemiddel. Hvis der paa maerkningen af et produkt angives en medicinsk egenskab, skal produktet derfor anses for at vaere et laegemiddel, mens det samme produkt lovligt kan markedsfoeres som levnedsmiddel, hvis maerkningen ikke angiver nogen medicinsk anvendelse.

Kommissionen ligger ikke inde med specifikke oplysninger om markedsfoeringen i Faellesskabet af produkter, der indeholder toerrede ramsloegblade, men det kan vaere en foelge af den ovennaevnte lovgivning, at disse produkter baade markedsfoeres som levnedsmidler og som laegemidler.

(1) EFT L 22 af 9.2.1965.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2376/98

af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Sprogkurser for voksne

Kan Kommissionen oplyse, om der er ivaerksat initiativer paa EU-plan, saaledes at voksne kan foelge kurser i andre medlemsstaters sprog?

Er der i benaegtende fald planer om at ivaerksaette saadanne initiativer under hensyntagen til betydningen af en god kommunikation mellem medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(7. september 1998)

Lingua-aktionerne inden for rammerne af Socrates-programmet er generelle foranstaltninger med henblik paa at forbedre kvaliteten og oege omfanget af undervisningen i fremmedsprog paa alle niveauer og inden for alle uddannelsessektorer. Disse foranstaltninger omfatter saaledes ogsaa sprogsundervisning for voksne. De supplerer foranstaltningerne inden for rammerne af Leonardo da Vinci-programmet, som sigter mod at oege sprogundervisningen.

Inden for rammerne af Socrates-programmet er Lingua - aktion D, hvorigennem der ydes stoette til udviklingen af sprogundervisning samt undervisningsmateriale og -planer, eksplicit rettet mod voksne, der oensker at laere fremmedsprog. Man prioriterer i forbindelse hermed projekter, der fremmer udviklingen af midler til brug ved selvstudium, og hvori indgaar aaben undervisning og fjernundervisning. Der udvikles endvidere inden for rammerne af Lingua - aktion D vaerktoejer til brug ved evalueringen af de sproglige kvalifikationer, saaledes at voksne elever kan vurdere deres sprogfaerdigheder.

Inden for rammerne af Leonardo da Vinci-programmet sigtes der mod at daekke voksnes behov for at laere sprog i erhvervsmaessig oejemed via projekter, hvorigennem der udvikles undervisningsmateriale og -planer.

Det europaeiske projekt, Lingu@anet, hvortil der via Socrates- og Leonardo da Vinci-programmet ydes stoette, vedroerer udviklingen af et center for virtuelle ressourcer, via hvilket der skal stilles oplysninger til raadighed om bl.a. voksnes muligheder for at laere sprog.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3068/98

af Werner Langen (PPE) til Raadet

(16. oktober 1998)

Om: Planerne om at lade lotteri regulere af den europaeiske konkurrenceret

Indledningen af en traktatbrudsprocedure mod Irland i henhold til EF-traktatens artikel 169, en finsk domstols anmodning om en praejudiciel afgoerelse fra EF-Domstolen og overvejelserne om at lade lotteri regulere af den europaeiske konkurrenceret og ikke af de enkelte nationalstaters ret, har foert til en voldsom debat i Forbundsrepublikken Tyskland.

De tyske delstater har ifoelge mine informationer hidtil ikke haft til hensigt at aabne det tyske lotterimarked for udenlandske konkurrencearrangoerer.

Afgoerende herfor er en raekke faktorer, men foerst og fremmest finansielle overvejelser. Jeg spoerger derfor Raadet om foelgende:

1. Hvad har foranlediget Raadet til at fravige sin oprindelige erklaering paa EU-topmoedet i Edinburgh den 12. december 1992 om at opgive at vedtage bestemmelser om hasardspil?

2. Hvilken udtalelse har Raadet afgivet i retssagen Laeaerae C-124/97, hvor en finsk ret har anmodet EF-Domstolen om en praejudiciel afgoerelse?

3. Har spoergsmaalet vaeret droeftet i OEkofin-Raadet, eller, i benaegtende fald, hvornaar forventes det droeftet?

Svar

(18./19. januar 1999)

Som svar paa det aerede parlamentmedlems spoergsmaal vedroerende en eventuel regulering paa faellesskabsplan af lotteri vil Raadet gerne goere opmaerksom paa foelgende:

Raadet har ikke faaet forelagt noget forslag til retsakt om regulering af hasardspil. En raadsakt paa dette omraade er derfor ikke under overvejelse.

Raadet minder desuden om, at overtraedelsesproceduren i EF-traktatens artikel 169 ikke omfatter intervention af Raadet.

Endelig vedroerer den sag for Domstolen, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, ikke en raadsakt, og Raadet kan derfor paa ingen maade intervenere i sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2873/98

af Fernand Le Rachinel (NI) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Betydelige posttarifforskelle mellem EU's medlemsstater

Det kan koste dobbelt saa meget at abonnere paa en avis eller et tidsskrift, alt efter om abonnementet tegnes i udgivelseslandet eller i udlandet. Denne forskel, som ingenlunde er begrundet i den geografiske afstand, skulle hidroere fra overdrevne posttariffer.

Kan Kommissionen bekraefte dette? Hvorledes vil den i bekraeftende fald rette op paa disse konkurrenceforvridninger, der er til skade for informationsfriheden og for den frie bevaegelighed for "intellektuelle produktioner" saasom aviser og andre publikationer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(30. oktober 1998)

Posttariffer udgoer rent faktisk en stor del af prisen paa et abonnement paa en avis eller et tidsskrift, som isaer anvendes til at sikre den daglige omdeling af et dagblad.

Prisforskellen mellem presseforsendelser i hjemlandet og til et EU-land skyldes navnlig to forhold. For det foerste transport og omdeling som prioriteret post uden for de nationale graenser til en hoejere pris, hvilket sker for at sikre en hoej kvalitet i denne behandling af postforsendelser, isaer oensket om at overholde frister.

For det andet kan der i visse medlemsstater indfoeres begunstigede tariffer for indelandsk omdeling af presseudgivelser. De nationale posttariffer for presseforsendelser kan saaledes afspejles i prisen paa et abonnement, der er tegnet for dette land.

Faellesskabets regler strider i princippet ikke mod princippet med begunstigede tariffer i visse medlemsstater for presseforsendelser i det omfang, der ikke er tale om diskrimination.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3115/98

af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Bestemmelser inden for charterflybranchen

Kan Kommissionen oplyse, om der findes eller er foreslaaet nogle former for bestemmelser vedroerende serviceydelser inden for charterflybranchen i Europa?

Findes der isaer bestemmelser vedroerende forsinkelser og kompensation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(3. december 1998)

Etableringen af et liberaliseret luftfartsmarked inden for Faellesskabet pr. 1. januar 1993 betoed ophaevelsen af forskellene mellem ruteflyvninger og de ikke-planmaessige flyvninger, for saa vidt angaar adgangen til flyruter inden for Faellesskabet. Foelgelig gaelder der ingen saerlige bestemmelser for charterflyvninger i Europa.

Imidlertid indeholder Raadets direktiv 90/314/EOEF af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure(1), en raekke bestemmelser vedroerende passagerer, som rejser paa en pakketur. I henhold til direktivets artikel 4 skal rejsearrangoeren yde forbrugeren erstatning for enhver forskel mellem de tilbudte serviceydelser og den rent faktisk ydede service. Forsinkelser er dog ikke udtrykkeligt omfattet heraf.

Passagerer, der koeber en transport med charterfly er ikke omfattet af dette direktiv. En raadsforordning(2) om aendring af Raadets forordning (EOEF) 295/91 af 4. februar 1991 skulle kunne rette op paa dette, ved at bestemmelserne om en ordning for kompensation til flypassagerer, der afvises paa grund af overbooking, udvides til ogsaa at omfatte ikke-planmaessige flyvninger.

(1) EFT L 158 af 23.6.1990, s. 59.

(2) KOM(98) 580 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4058/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. EU-støtte til det sydlige England



EF-Tidende nr. C 142 af 21/05/1999 s. 0158



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4058/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (13. januar 1999) Om: EU-stoette til det sydlige England Vil Kommissionen detaljeret redegoere for al EU-stoette, der er modtaget i den nye sydoestengelske region siden juli 1994, bl.a. strukturstoette, social stoette, Life, forskning og forskellige andre former for faellesskabsstoette, disses bestemmelse, beloeb, partnere og en kort beskrivelse af projekterne? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (19. januar 1999) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3461/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: EU-stoette til Niederoesterreich

Kan Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal vedroerende tildeling af EU-stoette til delstaten Niederoesterreich:

1. Kan Kommissionen oplyse stoerrelsen af de bevilligede EU-strukturstoettemidler og disses fordeling paa de enkelte fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer- og initiativer samt den EU-stoette, der er blevet givet til pilotprojekter og andre foranstaltninger eller som direkte tilskud til f.eks. forskningsinstitutter, universiteter, virksomheder og andre organisationer i Niederoesterreich under andre budgetposter siden 1995?

2. Hvor mange arbejdspladser er der blevet oprettet og sikret ved hjaelp af denne stoette?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3561/98

af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: UNRWA og forsvundne EU-midler

Ifoelge de oplysninger, jeg har modtaget, er EU-midler til et beloeb af ca. 12 mio ecu, der er stillet til raadig for UNRWA (De Forenede Nationers Hjaelpeorganisation for Palaestinaflygtninge i Mellemoesten), forsvundet. Paa baggrund heraf bedes Kommissionen svare paa foelgende spoergsmaal.

- Kan Kommissionen bekraefte, at EU-midler til et beloeb af ca. 12 mio ecu, der er stillet til raadighed for UNRWA (De Forenede Nationers Hjaelpeorganisation for Palaestinaflygtninge i Mellemoesten), er forsvundet?

- Hvilke forholdsregler har Kommissionen truffet i denne forbindelse?

- Foerer Kommissionen kontrol for at sikre, at FN's fordeling af midlerne foregaar korrekt?

- I bekraeftende fald, hvorfor svigtede kontrollen i denne situation?

- I benaegtende fald, hvorfor ikke, og paataenker Kommissionen at aendre sin praksis, hvor millionbeloeb ukontrolleret stilles til raadighed for andre internationale organisationer?

- Kan Kommissionen fremsende en oversigt over de beloeb, EU har betalt til FN-institutioner i loebet af de sidste 10 aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(15. januar 1999)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.