ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2107/99

af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen

(22. november 1999)

Om: Flyvelederkontrol

Hvilke specifikke forbedringer af de gældende procedurer i flyvelederkontrollen tilstræber Kommissionen?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio på skriftlige forespørgsler E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 og E-2117/99

(20. december 1999)

Kommissionen har offentliggjort en meddelelse(1) om den nuværende situation med hensyn til forsinkelser i lufttrafikken og om nye initiativer, der bør tages for at forsyne Fællesskabet med et trafikstyringssystem (ATM), der kan sikre, at det indre marked fungerer ordentligt. De fleste af det ærede medlems spørgsmål er besvaret i dette dokument, der blev vedtaget 1. december 1999 og oversendt til Rådet og Parlamentet.

Under udarbejdelsen af meddelelsen arbejdede Kommissionen tæt sammen med de involverede parter, herunder brugerne af luftrummet, lufthavnene, arbejdstagerne og udbyderne af lufttransportydelser via disses brancheorganisationer. Den hørte også de civile luftfartsmyndigheder i alle medlemsstater vedrørende de forskellige skridt, der kunne tages for at forbedre situationen.

Det er først og fremmest op til medlemsstaterne selv og deres koordinationsorgan, Eurocontrol, at gøre noget ved forsinkelserne i lufttrafikken. Hvad angår de operative procedurer og tekniske forbedringer, er det specialisternes opgave at udtænke løsninger og gennemføre disse. Fællesskabets rolle består hovedsagelig i at skabe de organisatoriske rammer på nationalt og europæisk niveau, så det kan sikres, at der er generel enighed om løsningerne, og at de gennemføres på koordineret og sammenhængende vis. Derfor besluttede Fællesskabet i 1998 at tilslutte sig Eurcontrol, så det kunne udøve politisk kontrol med denne organisation. Forhandlingerne herom er næsten afsluttet, men ratificeringsprocedurerne risikerer at strække sig over adskillige år. Kommissionen agter derfor at anmode om fremskyndet implementering af EU-medlemsskabet.

ATM 2000-strategien er et dokument udarbejdet af Eurocontrol, hvis ansvar det er at vedtage og gennemføre forslagene heri. Kommissionen har bidraget til udarbejdelsen af dette dokument sammen med brugerne af luftrummet, medlemsstaterne og internationale organisationer. Den støtter de generelle målsætninger og de strategiske principper i dokumentet, men stiller sig selv det spørgsmål, om der ikke bør gøres en større indsats for at udvikle en moden og solid plan, som tager højde for de teknologiske fremskridt, der er nødvendige for at kunne klare den forventede fordobling af lufttrafikken hen imod 2015.

(1) KOM(1999) 614.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2186/99

af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen

(29. november 1999)

Om: Overtrædelse af Fællesskabets toldkodeks

Fællesskabets toldlovgivning gælder inden for transport, varebevægelser samt opbevaring af varer fra Fællesskabet på frie toldområder, hvor kun bestemmelserne om forenklede procedurer og formaliteter er gældende.

I Grækenland er de lokale toldkontorer og toldmyndighederne ansvarlige for gennemførelsen af fællesskabsforordningerne og Fællesskabets toldkodeks, idet Organismos Limenos Pireos (Piræus' havneorganisation) er medansvarligt organ.

Det er klart, at hverken bevægelse eller midlertidig opbevaring af varer inden for de frie zoner ændrer ordningen for disse varers bevægelser eller har indflydelse på formaliteterne, som skal foregå efter de forenklede procedurer.

Selskaber, der er beskæftiget med transport af fællesskabsvarer, har gentagne gange anmodet toldmyndighederne, herunder især toldmyndighederne i Piræus og Organismos Limenos Pireos, om at anvende moler i Piræus' havn eller et andet sted til losning af fællesskabsvarer, hvor de forenklede procedurer, som gælder for varebevægelser og opbevaring af vareladninger fra Fællesskabet, følges, således at de berørte parter kan undgå talrige transporter, øgede udgifter, forsinkelser m.m.

Såvel toldmyndighederne som Organismos Limenos Pireos anfører forskellige grunde til ikke at anvende disse procedurer i forbindelse med befordring og opbevaring af fællesskabsprodukter.

Agter Kommissionen at undersøge ordningen for transport og opbevaring af fællesskabsvarer samt den manglende anvendelse af de forenklede procedurer i tilfælde, hvor disse procedurer er foreskrevet?

Hvilke initiativer har Kommissionen til hensigt at tage i forbindelse med den åbenlyse overtrædelse af fællesskabslovgivningen og især hvad angår toldmyndighedernes og Organismos Limenos Pireos' egen mangelfulde gennemførelse af EF-forordningerne og Fællesskabets toldkodeks?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(20. december 1999)

Det ærede medlem henvises til det svar, Kommissionen har givet på skriftlig forespørgsel nr. E-762/98 af Georg Jarzembowski(1).

Kommissionen kan hertil føje, at den den 26. august 1999 i overensstemmelse med artikel 226 (tidligere 169) i EF-traktaten har afsendt en begrundet udtalelse. Hvis Grækenland ikke retter sig efter denne udtalelse, kan Kommissionen indbringe sagen for EF-Domstolen.

(1) EFT C 323 af 23.10.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1640/99

af Norbert Glante (PSE) til Kommissionen

(22. september 1999)

Om: Fremme af bypartnerskaber hensyntagen til tyske amter (Landkreise)

Det nuværende program til fremme af bypartnerskaber støtter mulighederne for indbyrdes møde mellem de europæiske folk med henblik på at overvinde de faktorer, der adskiller dem. Ifølge Kommissionens folder om dens egen indsats i 1999 i dette øjemed tages der i forbindelse med type I-projekter med henblik på at fremme kontaktmuligheder mellem borgerne som led i bypartnerskaber ikke hensyn til de tyske amter.

Ifølge Tysklands kommunalforfatningsretlige system tilhører de tyske Landkreise kategorien kommune- og amtsorganisationer. De er for så vidt forfatningsretligt ligestillede med byer og kommuner. De tyske amter har optaget forbindelser med såvel kommunale enheder i de hidtidige medlemsstater som de nyoprettede amter i de central- og østeuropæiske lande og yder dermed et værdifuldt bidrag til styrkelsen af Europa.

1. Finder Kommissionen forskelsbehandlingen af byer og kommuner på den ene side og de tyske Landkreise på den anden side retfærdig?

2. Hvorledes begrundes i bekræftende fald denne forskelsbehandling?

3. Har Kommissionen planer om at ændre støttekriterierne for år 2000 med henblik på at fremme møde mellem borgerne som led i bypartnerskaber således, at også de tyske amter kan komme i betragtning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(4. november 1999)

Kriterierne for tildeling af støtte inden for rammerne af Fællesskabets program for bypartnerskaber er vedtaget af Kommissionen i snævert samarbejde med repræsentanter for Parlamentets forskellige udvalg og repræsentanter for de nationale sammenslutninger af lokale myndigheder forsamlet i Rådet af Kommuner og Regioner i Europa. De revideres årligt og meddelelse i en informativ note om Kommissionens støtte til bypartnerskaber, som finder stor udbredelse.

På det seneste møde, hvor der blev gennemført en høring herom, som fandt sted den 8. december 1998, blev det besluttet, at det på grund af de disponible finansielle midlers utilstrækkelighed i 1999 ikke var hensigtsmæssigt at tage hensyn til de tyske Landkreise inden for rammer af type I under dette program. I den nævnte note angives det imidlertid, at under programmets type II kan bypartnerskaber med deltagelse af byer fra den samme region modtage støtte.

De kriterier, der skal gælde for år 2000, vil blive besluttet på det europæiske møde om Bypartnerskaber i det Tredje Årtusinde, der skal afholdes den 3.-5. december 1999 i Bilbao.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1575/99

af Alonso Puerta (GUE/NGL) og Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Regionale udviklingsprogrammer

Påregner Kommissionen på baggrund af sammenfaldet mellem afholdelsen af regionale og lokale valg i Spanien med tidsplanen for udarbejdelsen af de regionale udviklingsprogrammer at forlænge fristen for modtagelsen af de regionale udviklingsprogrammer for perioden 2000-2006 for at gøre det lettere at skabe enighed om programmerne mellem institutionerne og de øvrige kræfter i samfundet?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier på skriftlige forespørgsler E-1574/99 og E-1575/99

(11. oktober 1999)

Ifølge artikel 15, stk. 2, andet afsnit, i Rådets forordning (EF) 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1) skal regionaludviklingsplanerne forelægges senest fire måneder efter udarbejdelsen af listen over støtteberettigede områder, medmindre der er truffet anden aftale med den berørte medlemsstat. Da Kommissionen vedtog listen over områder, der er omfattet af mål 1, den 1. juli 1999, er fristen for forelæggelse af mål 1-planerne den 1. november 1999. Denne frist kan forlænges efter anmodning fra medlemsstaten og med Kommissionens godkendelse for at lette arbejdet med udarbejdelsen af planen.

(1) EFT L 162 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1589/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Støtte til familier, hvis medlemmer omkom under bombardementet af det jugoslaviske tv's bygninger

Europa-Kommissionen har besluttet at opføre 700 000 euro med henblik på støtte til de massemedier, der led skade som følge af krigen i Jugoslavien. Under bombardementerne af Beograd den 23. april blev det jugoslaviske tv's bygninger også ramt, og en lang række af dets ansatte mistede i den forbindelse livet.

Kan Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at give en del af ovenstående bevillinger til de familier, hvis medlemmer omkom under bombardementet af det jugoslaviske tv's bygninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. oktober 1999)

Nej, Kommissionen har ikke sådanne planer. Endvidere kan midlerne fra den pågældende budgetpost ikke anvendes til de formål, som foreslås af det ærede medlem. Den ekstra støtte på 700 000 EUR til de uafhængige medier i Forbundsrepublikken Jugoslavien som meddelt af Kommissionen den 25. juni 1999 er bestemt til at støtte fordrevne journalister, etablering af uafhængige medier og til at sikre korrekt information i Forbundsrepublikken Jugoslavien, hvor pressen har været genstand for grov undertrykkelse.

Kommissionen støtter to web-steder, hvor journalister kan levere uafhængig information og jugoslaviske borgere kan modtage disse. Fjernsynsstationer i hele området er for øjeblikket ved at blive forsynet med digitalt satellitudstyr, der gør det muligt at modtage europæiske programmer dagligt. Journalister fra Kosovo får støtte til at genoptage deres arbejde. Dernæst ydes der i samarbejde med humanitære organisationer støtte til en informationstjeneste for hjemvendte flygtninge.

Kommissionen har hidtil i 1999 bidraget med 56,1 mio. EUR i humanitær bistand til Serbien, hvoraf den største del er grundlæggende fødevare- og sundhedsbistand, men også støtte til husly for flygtninge og fordrevne. Støtten tilkendes ud fra humanitære kriterier efter en omhyggelig behovsevaluering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1836/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. oktober 1999)

Om: Støtte til Grækenland med bevillinger, der er opført til mål nr. 2

Under debatten i Europa-Parlamentet vedrørende omgående støtte til det jordskælvsramte Athen, erklærede Kinnock, medlem af Kommissionen, på dennes vegne, at man i samarbejde med den græske regering vil undersøge muligheden af at anvende bevillinger, der er opført til mål nr. 2.

Da Grækenland henhører under mål nr. 1, bedes Kommissionen oplyse, på hvilken måde den vil støtte de jordskælvsramte områder med bevillinger, der er opført under mål nr. 2? Henviste kommissionsmedlemmet til den eksisterende EF-støtteramme? Har Kommissionen forslag, den kan offentliggøre desangående?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(18. november 1999)

Det ærede medlems spørgsmål på bero på en misforståelse, for Grækenland er i sin helhed støtteberettiget under strukturfondenes mål 1 både for den aktuelle programmeringsperiode og for den næste periode 2000-2006.

Enhver støtte fra strukturfondene til de områder, som blev ramt af jordskælvet den 7. september 1999, vil derfor blive ydet i henhold til de operationelle programmer, som er omfattet enten af den nugældende EF-støtteramme eller af den næste. Kommissionen afventer præcise forslag fra de græske myndigheder på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2244/99 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Ansatte i medlemsstaternes centralbanker.



EF-Tidende nr. 170 E af 20/06/2000 s. 0153 - 0153



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2244/99 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (1. december 1999) Om: Ansatte i medlemsstaternes centralbanker Oplys venligst, hvor mange kvalificerede økonomer (med eksamen i økonomi fra en højere læreanstalt), der er ansat som økonomer i de enkelte nationale centralbanker og i Den Europæiske Centralbank? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (20. december 1999) Forespørgselens genstand ligger uden for Kommissionens kompetence (og den beklager ikke at være i besiddelse af de ønskede oplysninger).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1926/99

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. november 1999)

Om: Manglende opfyldelse af projektet til genopretning og forbedring af parken Casa de Campo i Madrid

Den 31. marts og den 20. november 1997 samt for nylig, den 1. oktober 1999, henvendte borgersammenslutningen til bevarelse af Casa de Campo, Salvemos la Casa de Campo, sig skriftligt til Kommissionens generaldirektorat XVI for at gøre opmærksom på den efter deres opfattelse manglende opfyldelse af projekt 95.11.61.021-E vedrørende genopretning af nedslidte områder og forbedring af miljøet i parken Casa de Campo, som finansieres af Samhørighedsfonden og udføres af Madrid kommunes miljøafdeling.

Borgersammenslutningen henviste specielt til opførelsen af to dæmninger ved bækken Meaques i projektets første fase, som senere blot blev til opstemmede ildelugtende damme med store mængder myg, ganske i modstrid med hovedformålet, nemlig en biologisk rensning af bækken som fastlagt i projektet. Disse to dæmninger er senere blevet ødelagt.

På den anden side vedtog Madrids byråd den 28. februar 1998 den anden samlede saneringsplan for Madrid, der også finansieres af Samhørighedsfonden. Denne plan omfatter bl.a. forskellige foranstaltninger i forbindelse med Meaques-bækken til et beløb af 388 millioner pesetas, herunder opførelse af fire andre dæmninger.

Kan Kommissionen undersøge, om ikke der er sket en fordobling af betalingerne i forbindelse med opførelse og ødelæggelse af disse dæmninger? Har der været forsinkelser i gennemførelsen af dette projekt, og hvad er årsagen hertil? Hvad er årsagen til, at projektet er blevet ændret, således at der etableres nye parkeringspladser i stedet for, at man bremser risikoen for tab af naturlige jordarealer og for erosion? Hvorfor er der endnu ikke blevet gjort forsøg på at bevare historiske og miljømæssige elementer som f.eks. den historiske mur fra det XVIII. århundrede? Hvorfor har man ikke begrænset trafikken på over 50.000 køretøjer, som dagligt kører gennem Casa de Campo og har en skadelig indvirkning på miljøet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(26. november 1999)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1901/99

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 1999)

Om: Raphael-programmet (1996-2000)

Kan Kommissionen oplyse, hvilke organer (offentlige eller private), institutioner, selskaber, andelsvirksomheder og personer der er blevet tildelt hvilke beløb eller bidrag (herunder udbetalinger, hvad enten de allerede er foretaget eller ej), for så vidt angår Raphael (EF-handlingsprogram til bevarelse af den europæiske kulturarv 1996-2000) (budget 67 mio. svarende til 130 mia. lire).

Står det klart, hvad beløbene rent faktisk er blevet brugt til, og om initiativerne har været en succes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(23. november 1999)

Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at Europa-Parlamentet og Rådet i slutningen af 1997 vedtog Raphael-programmet og godkendte en samlet bevilling på 30 mio. ECU for den fireårige periode 1997-2000. Da rammeprogrammet Kultur 2000 imidlertid blev vedtaget i mellemtiden, var 1999 Raphael-programmmets sidste gennemførelsesår.

Som svar på spørgsmålets første del sender Kommissionen en liste direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Hvad spørgsmålets anden del angår, følges de udvalgte projekter op gennem foreløbige og endelige rapporter, og de bevilgede finansielle bidrag ydes ikke, før Kommissionen har gennemlæst og godkendt disse rapporter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2296/99

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Rådet

(30. november 1999)

Om: Humanitær bistand til Irak

I henhold til Financial Times er USA og Det Forenede Kongerige ved at lægge pres på FN's generalsekretær for at udskifte den nuværende koordinator for humanitær bistand, Von Sponeck, fordi han vover at beskrive de uværdige resultater af de sanktioner, der har været gennemført over for Iraks befolkning i de sidste ni år.

Da den forrige FN-repræsentant i Bagdad blev fjernet af præcis samme årsager og da det anslås, at 5.000 børn dagligt dør på grund af manglende livsvigtig medicin, kan Rådet da oplyse, om det agter at tage initiativ med henblik på at adskille ydelse af humanitær bistand til Irak fra kravet om fuldstændig afrustning? Er det enigt i, at De Forenede Staters og Det Forenede Kongeriges holdning over for Irak viser den foragt, disse landes regeringer udviser over for FN, som er blevet en organisation uden betydning, som ikke er i stand til at få gennemtvunget sine pålæg?

Svar

(13. marts 2000)

Rådet noterer sig, at FN's generalsekretær for nylig har forlænget mandatet for FN's koordinator for humanitær bistand med yderligere et halvt år.

EU gennemfører fuldt ud samtlige, eksisterende resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd med hensyn til Irak, herunder dem, der vedrører olie for mad-programmet. EU har indtrængende opfordret Irak til fuldt ud at samarbejde med FN. Rådet bemærker, at formålet med Sikkerhedsrådets resolution 1284, der blev vedtaget den 17. december 1999, er at udvide og forbedre olie for mad-programmet.

Rådet deler ikke de synspunkter, der er udtrykt i sidste sætning af det ærede medlems spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2137/99

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. november 1999)

Om: Forbud mod BADGE og BFDGE som belægning i konservesdåser

For kort tid siden har Belgien taget sardin- og tunkonserves fra markedet på grund af den eventuelle skadelighed af konservesdåsernes kemiske lakering.

Af analyser fra forbrugerorganisationen Test-Aankoop fremgår, at 50-65 % af indholdet i de undersøgte konservesdåser var forurenet med de kemiske stoffer BADGE (Bisfenol-A-Dyglycidylether) og BFDGE (Bisfenol-F-Dysglycidylether).

BADGE anvendes som inderste belægning i konservesdåser. BFDGE er beslægtet med BADGE, men må ikke bruges i materiale, som kommer i kontakt med fødevarer. Dog fandt Test-Aankoop i 65 % af de undersøgte dåser spor af BFDGE.

Da indførelsen af sardin- og tunkonserves ikke begrænser sig til Belgien, ønsker jeg at stille Kommissionen følgende spørgsmål:

1. Har Kommissionen kendskab til lignende a) BADGE- og b) BFDGE-problemer i Unionens øvrige medlemsstater? I bekræftende fald, hvilke foranstaltninger er der iværksat for at fjerne forurenede fødevarer fra markedet? I benægtende fald, vil Kommissionen anmode medlemsstaterne om at gennemføre en nøje kontrol med hensyn til forekomsten af BADGE og/eller BFDGE i konservesdåser)?

2. Er Kommissionen ved at udarbejde et direktiv med henblik på at forbyde BADGE og BFDGE som inderste belægning i konservesdåser? I bekræftende fald, hvilke er dette direktivs vigtigste punkter? I benægtende fald, er Kommissionen rede til at udstede forbud mod anvendelsen af BADGE og BFDGE som belægning i konservesdåser med fødevarer i betragtning af de to stoffers sygdomsfremkaldende art?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(2. december 1999)

Kommissionen er i øjeblikket ved at foretage en grundig undersøgelse af det af det ærede medlem nævnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2670/99

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(11. januar 2000)

Om: Afskedsbegæring fra generaldirektøren for generaldirektoratet for sociale anliggender og beskæftigelse

Så vidt vi er informeret, har generaldirektøren for generaldirektoratet for sociale anliggender og beskæftigelse netop indgivet sin afskedsbegæring.

Kan Kommissionen oplyse årsagerne til denne afskedsbegæring? Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilken virkning generaldirektørens afsked vil få på fastlæggelsen af Kommissionens holdning under forberedelsen af Det Europæiske Råds møde i Lissabon, der har beskæftigelse og konkurrencedygtighed i Europa som tema?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(24. januar 2000)

Allan Larsson, generaldirektør i Generaldirektoratet for Sociale Anliggender og Beskæftigelse, har ikke søgt sin afsked. Allan Larsson har meddelt, at har regner med at forlade Kommissionen, når han senere på året har siddet fem år i sin stilling, og det er han i sin fulde ret til at gøre.

Kommissionen er for øjeblikket ved at forberede sit bidrag til Det Europæiske Råds møde i Lissabon. Alle tjenestegrene bidrager på sædvanlig måde.