ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2051/96 af Nuala Ahern (V) til Raadet (22. juli 1996)

Om: Topmoedet i Moskva om nuklear sikkerhed

Paa topmoedet i Moskva om nuklear sikkerhed den 20. april 1996 naaede man i punkt 29 i erklaeringen til enighed om, at den kontraherende part til aftalen, G7-landene erklaerede, at Rusland internationalt ville samarbejde for at udvikle en strategi for omstilling til MOX-braendstof (blandet plutoniumoxid) fra militaert overskudsplutonium, der stammer fra afmonterede spraenghoveder og militaere beredskabslagre.

Hvordan agter Raadet at medvirke i denne strategi, og hvilke oplysninger er Raadet i besiddelse af, hvad angaar sandsynligheden for, at en saadan MOX-fremstilling vil udvide plutoniumaktiviteterne i Sellafield og derved medfoere krav om yderligere sikkerhed og medfoere yderligere miljoerisici?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2050/96 og E-2051/96 (30. januar 1997)

1. Raadet deler det oenske om institutionel gennemsigtighed, som adskillige gange er blevet fremsat af Det Europaeiske Raad, og som det aerede parlamentsmedlem henviser til. Det vil i den forbindelse gerne undertrege, at indholdet af punkt 30 i erklaeringen fra topmoedet om nuklear sikkerhed den 20. april 1996 i Moskva (»Vi erkender betydningen af at sikre gennemsigtighed i forvaltningen af hoejberiget uran og plutonium, der angives ikke laengere at skulle bruges til forsvarsformaal«) vidner om, at den politiske vilje er til stede paa dette omraade.

2. Raadet vil gerne erindre om, at maalsaetningen om nedbringelse af de meget store lagre af fissilt materiale, der stammer fra demonteringen af kernevaaben, er af stor betydning for ikke-spredningen. Alle muligheder paa omraadet skal undersoeges noeje med hensyn til de fordele, de hver isaer indebaerer, idet man i denne forbindelse tager deres konsekvenser for sikkerhedsproblemerne i betragtning.

3. Raadet minder om, at oparbejdningsanlaeg, der befinder sig paa EU-medlemsstaternes omraade, er underlagt den gaeldende faellesskabslovgivning vedroerende sikkerhedskontrol, dvs. at Kommissionen skal underrettes om flytningen og beholdningen af nukleare materialer.

Det skal bemaerkes, at ifoelge Euratom-traktatens artikel 194 om disse oplysningers fortrolige karakter, navnlig i forhold til offentligheden, hoerer klassificering og hemmeligholdelse af de paagaeldende oplysninger under medlemsstaternes kompetence.

4. For saa vidt angaar sooergsmaalet om MOX henleder Raadet det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed paa, at omdannelse til MOX-braendstof kun er en af de muligheder, der er naevnt i punkt 29 i erklaeringen fra topmoedet i Moskva, og at det var en af de muligheder, de internationale eksperter droeftede paa moedet i oktober 1996 i Paris, som blev afholdt i G7-regi og med deltagelse af Rusland.

Raadet vil gerne goere opmaerksom paa, at der paa nationalt, internationalt og faellesskabsplan er ivaerksat foranstaltninger til kontrol med og beskyttelse af fremstillingen af MOX og af oparbejdningsanlaeggene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3438/96 af Ingo Friedrich (PPE) til Kommissionen (27. november 1996)

Om: Fortegnelse over SMV, der har deltaget i EU-forskningsprogrammer

I Kommissionens tjenestegrene og i Det Raadgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvikling (IRDAC) er der allerede flere gange blevet omtalt en fortegnelse over smaa og mellemstore virksomheder (SMV), der har deltaget i Den Europaeiske Unions forskningsprogrammer.

Er denne fortegnelse allerede blevet offentliggjort?

Vil Kommissionen i givet fald sende mig et eksemplar af fortegnelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (20. januar 1997)

Kommissionen konstaterer, at denne forespoergsel er identisk med det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-2634/96.

Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til det svar, der allerede er afgivet paa denne forespoergsel ((Se side 39 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2682/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Tysklands manglende overholdelse af direktivet om kvaliteten af drikkevand

Den faktiske gennemfoerelse af direktiv 80/778/EOEF ((EFT L 229 af 30.8.1980, s. 11. )) om kvaliteten af drikkevand har opvist store mangler for Tysklands vedkommende. Det oenskes oplyst, hvordan situationen er i oejeblikket.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2680/96, E-2681/96 og E-2682/96 (29. november 1996)

Det er umuligt for Kommissionen at redegoere naermere for situationen for oejeblikket med hensyn til gennemfoerelsen af Raadets direktiv 80/778/EOEF, foer den har modtaget og efterproevet de enkelte medlemsstaters beretninger om drikkevandsdirektivets gennemfoerelse for treaarsperioden 1993 - 1995. Rapporten om direktivets gennemfoerelse forventes offentliggjort i loebet af 1997.

Dog skal det bemaerkes, for saa vidt angaar overtraedelser, at der er blevet indledt en enkelt overtraedelsesprocedure mod henholdsvis Belgien, Tyskland og Det Forenede Kongerige vedroerende dette direktiv, og at sagen har naaet at komme for Domstolen, saadan som det fremgaar af den oversigt, der er vedfoejet som bilag til Collin's udkast til betaenkning, der er udarbejdet paa Europa-Parlamentets miljoeudvalgs vegne, vedroerende den foreslaaede revision af drikkevandsdirektivet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3264/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det spanske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3483/96 af Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Behovet for flere undersoegelser vedroerende Alqueva-projektet

Paa Europa-Parlamentets Miljoeudvalgs moede den 19. november 1996 oplyste Kommissionens repraesentant under en droeftelse i forbindelse med et spoergsmaal om de spanske og portugisiske floder, at de undersoegelser, der var foretaget vedroerende Alqueva-projektet, var utilfredsstillende eller utilstraekkelige, og at der skulle ivaerksaettes nye undersoegelser.

Jeg fremsatte i den anledning en bemaerkning og stillede et spoergsmaal, som jeg gentager i form af en skriftlig forespoergsel.

Alqueva-daemningen er uden tvivl det projekt, der har vaeret underkastet flest undersoegelser, hvorfor jeg stiller Kommissionen foelgende spoergsmaal: Boer projektet ikke paa baggrund af den afvandring fra omraadet, der kan registreres, betragtes som tilstraekkeligt undersoegt, og er det ikke paatraengende noedvendigt at bekraefte den - saa mange gange trufne og lige saa mange gange udsatte - afgoerelse om at ivaerksaette projektet og se bort fra alle allerede foretagne og eventuelt kommende undersoegelser for i stedet at laegge vaegt paa de reelle miljoemaessige (og andre) foelger, som det vil faa for Alentejo-omraadet, der langsomt og gradvist er blevet et af de fattigste omraader i Den Europaeiske Union, saafremt daemningen ikke anlaegges?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (30. januar 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel nr. H-0930/96 fremsat af José Barros Moura i spoergetiden under Parlamentets moede den december 1996 ((Forhandlinger i Parlamentet (december 1996). )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3515/96 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (4. december 1996)

Om: De franske lastvognschauffoerers faglige konflikt

Som Kommissionen er bekendt med har de franske lastvognschauffoerers faglige konflikt haft alvorlige konsekvenser for godstransporten i denne del af Europa.

Paa baggrund af maalsaetningen om af fjerne hindringer for den fri bevaegelighed af varer, personer og tjenesteydelser i medfoer af traktatens artikel 3c bedes Kommissionen oplyse, om den agter at skride ind over for den franske regering paa grund af dens manglende evne til at sikre fri og hurtig passage for ikke-franske lastvogne, der er blevet fanget i denne indenlandske konflikt, og hvad den vil goere for at sikre, at der sikres tilstraekkelig kompensation til de ikke-franske vognmaend, der har lidt oekonomiske tab som foelge af konflikten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (14. januar 1997)

Kommissionen vil gerne henvise det aerede medlem til dens erklaering unde i debatten om den franske vejstransportkonflikt i Europa-Parlamentets moedeperiode i november ((Droeftelser i Europa-Parlamentet (november 1996). )).

Under og efter denne konflikt har Kommissionen haft naer kontakt til den franske regering, navnlig hvad angaar erstatningsproblemet. Kommissionen er blevet informeret om, at der er ivaerksat et system til administration af erstatningskravene, og hvor praefekturerne spiller den primaere rolle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3268/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det irske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2931/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) og Arie Oostlander (PPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Paastaaede forsinkelser i den oekonomiske bistand til Bosnien

Er Kommissionen klar over, at den bosniske premierminister Muratovic den 30. september under en pressekonference i anledning af Verdensbankens og IMF's aarsmoede i Washington kritiserede Den Europaeiske Union i forbindelse med den forsinkede gennemfoerelse af EU-projekter for oekonomisk stoette til Bosnien?

Hvad mente den bosniske premierminister, da han paa pressekonferencen omtalte »komplicerede administrative procedurer« og naevnte, at »saa snart et projekt er udpeget, er der uenighed om, hvilket EU-land der skal gennemfoere projektet«?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt der er sket med hensyn til gennemfoerelsen af EU-programmerne for oekonomisk bistand, og hvilke problemer der er paa omraadet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (10. december 1996)

Kommissionen deler det aerede parlamentsmedlems synspunkt angaaende behovet for at fremskynde gennemfoerelsen af bistandsprogrammet for Bosnien-Hercegovina. For at opnaa dette har Kommissionen truffet en raekke foranstaltninger, som alt efter behovene bl.a. er moentet paa en tilpasning af reglerne for tildeling af kontrakter og af budgetposterne.

Den meget langsomme etablering af den nye stat Bosnien-Hercegovina forsinker genopbygningsprogrammet betydeligt. De retmaessige partnere holder sig enten borte eller naegter at paatage sig noget ansvar, foer de fremtidige myndigheders situation er afklaret.

Foer valgene var der naesten intet samarbejde mellem partierne - for ikke at tale om det allestedsnaervaerende indbyrdes modsaetningsforhold. Dette var ikke kun tilfaeldet i forholdet mellem Republika Srpska og Foederationen, men ogsaa inden for Foederationen selv.

Tildelingen af midler boer foerst og fremmest baseres paa krigsskadernes omfang og de heraf opstaaede behov, rimelige indkoebsbetingelser og almen adgang til information. Disse principper udgoer en integrerende del af de regler, Kommissionen anvender. Ivaerksaettelsen af projekterne bliver til stadighed forsinket af, at disse regler overtraedes.

Den begraensede absorptionskapacitet udgoer et andet problem, der skyldes mangelen paa midler paa selve stedet, navnlig lokalt personale med erfaring.

Selv om der i princippet ikke er nogen konkurrence mellem donorlandene, er der ikke desto mindre et koordineringsproblem. Derfor har Kommissionen stoettet oprettelsen af task forces i Sarajevo og etableringen af en database, som forbedrer koordineringen mellem donorlandene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2643/96 af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Status over lovgivningsarbejdet i Raadet

Kan Kommissionen give en opstilling over forslag til retsakter inden for omraader som det indre marked, miljoebeskyttelse, forbrugerbeskyttelse og folkesundhed, som nu har vaeret til behandling i Raadet i over to aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (26. november 1996)

Kommissionen sender en edb-udskrift med de oenskede oplysninger direkte til det aerede parlamentsmedlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat.

Kommissionen goer opmaerksom paa, at alle Kommissionens lovgivningsforslag er indeholdt i databasen APC, som det aerede parlamentsmedlem har mulighed for selv at konsultere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1949/96 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (17. juli 1996)

Om: BSE

1. Kommissionen vedtog efter et ca. 3 maaneders eksportforbud en lempelse for gelatine, talg og saed fra britiske kvaegbestande.

a) Hvilken af de seneste undersoegelser dannede grundlag for denne afgoerelse?

b) Saafremt der ikke foreligger undersoegelser, som paaviser dette forholds ufarlige karakter, paa hvilket grundlag blev den afgoerelse, der blev truffet af videnskabelige grunde, revideret inden for 3 maaneder?

2. Hvorfor blev afgoerelsen om at lempe eksportforbuddet truffet i modstrid med henstillingen fra den staaende videnskabelige komité for ernaeringsspoergsmaal?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-1928/96, E-1947/96 og E-1949/96 (17. januar 1997)

De aerede parlamentsmedlemmers forespoergsler vedroerer Kommissionens beslutning 96/362/EF af 11. juni 1996 ((EFT L 139 af 12.6.1996, s. 17. )).

Denne beslutning blev vedtaget endeligt af Kommissionen efter Komitologiprocedure III b), saaledes som fastsat i artikel 18 i direktiv 89/662/EOEF ((EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13. )).

Kommissionen havde i henhold til denne procedure forelagt Den Staaende Veterinaerkomité et forslag til foranstaltninger. Da der ikke var kvalificeret flertal i denne komité, forelagde Kommissionen 23. maj 1996 forslaget for Raadet, som havde en frist paa 15 dage til at traeffe afgoerelse. Kommissionen havde befoejelse til at vedtage ovennaevnte foranstaltninger ved udloebet af denne frist, medmindre Raadet med simpelt flertal havde udtalt sig imod dem.

Raadet foretog paa sin samling den 3.-4. juni 1996 en afstemning om Kommissionens beslutningsforslag. Det var ikke muligt at opnaa kvalificeret flertal for Kommissionens forslag, og Raadet noterede sig, at der ikke var simpelt flertal mod disse foranstaltninger.

Paa denne baggrund vedtog Kommissionen forslaget den 11. juni 1996, i overensstemmelse med proceduren.

Heraf foelger, at alle spoergsmaal om substansen i denne beslutning herunder ogsaa det videnskabelige gundlag og de sproglige udgaver, skal rettes til Kommissionen. Spoergsmaal vedroerende de finansielle aspekter henhoerer under budgetmyndigheden.

I oevrigt er de gennemfoerelsesbefoejelser, der tillaegges Kommissionen med hensyn til den offentlige sundhed, betinget af, at der forudgaaende afgives en videnskabelig udtalelse af det kompetente videnskabelige udvalg. Det er Kommissionens opgave at paase, at saadanne videnskabelige udtalelser i henhold til faellesskabslovgivningen er klart formuleret og bliver taget i betragtning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3557/96 af Laura González Álvarez (GUE/NGL), María Sornosa Martínez (GUE/NGL) og Abdelkader Mohamed Ali (GUE/NGL) til Kommissionen (12. december 1996)

Om: Byprojekter i omraadet omkring Doñana i Spanien

I de spanske medier har der verseret alarmerende oplysninger om byprojekter i omraadet omkring Doñana-naturparken.

Den andaluciske lokalregering har godkendt revisionen af den overordnede plan for udvikling og samordning i Doñana og de omkringliggende omraader, som ikke laengere omfatter Cadiz-kommunerne Sanlúcar de Barrameda og Trebujena. Revisionen indebaerer, at visse beskyttede omraader i Doñana nu ikke laengere vil vaere omfattet af planen, og at der vil blive givet tilladelse til at ivaerksaette byprojekter i naturparkomraadet.

At planen ikke laengere omfatter de omtalte kommuner kan komme til at medfoere tab af EU-midler til investeringer og oekonomiske initiativer i omraadet omkring Doñana-naturparken.

Mener Kommissionen paa baggrund heraf, at gennemfoerelsen af disse projekter vil kunne bringe den oekologiske balance i Europas vigtigste naturreservat i fare?

Hvorledes vurderer Kommissionen resultaterne af de investeringer, som EU hidtil har foretaget som led i planen om en baeredygtig udvikling, og hvad har de betydet for Doñana-omraadet?

Kan Kommissionen forelaegge en oversigt over de projekter, der har nydt godt af disse investeringer?

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage over for den andaluciske lokalregering for i overensstemmelse med EU's miljoelovgivning at forhindre, at de omtalte projekter faar negative foelger for Doñana-naturparken, og sikre bevarelsen af dette miljoemaessigt og oekologisk vaerdifulde omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (15. januar 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.