SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0814/03

af Robert Goebbels (PSE) til Kommissionen

(17. marts 2003)

Om: Hungersnød i Etiopien

Kommissionen har netop afsat 5 mio. EUR yderligere til nødhjælp i form af fødevarer til Etiopien, hvilket vil bringe det samlede beløb for fødevarehjælp fra EU op på ca. 102 mio. EUR i 2002-2003.

Kan Kommissionen, som forespørgeren lykønsker med alle disse udmærkede initiativer, oplyse,

1. hvor stor en procentdel af de vedtagne støtteforanstaltninger, der er blevet udbetalt ved starten af marts 2003?

2. om den finder EU's støtteforanstaltninger tilstrækkelige til, at de etiopiske myndigheder kan ernære de befolkningsgrupper, der er ramt af en langvarig tørke?

3. om det er nødvendigt med supplerende foranstaltninger, indtil høsten for 2003 er i hus?

4. hvilke bilaterale støtteforanstaltninger der ydes af medlemsstaterne, og om der foregår nogen koordinering mellem EU-landene?

5. hvordan den, i forbindelse med Cotonou-aftalens ikrafttrædelse og i fællesskab med de etiopiske myndigheder, vil forberede de nødvendige strukturelle reformer, der skal forhindre tilbagevendende tilfælde af hungersnød i Etiopien? (Udbygning af landets infrastruktur vejnet, energiforsyning, vandreservoirer og vandingssystemer bedre uddannelse af landmændene, frøforædling osv. og navnlig bedre organisering af markedet. Liberaliseringen af kornhandlen har ikke ført til de forventede reformer, hvilket fremgår af en undersøgelse af Eleni Gabre-Madlin for International Food Policy Research Institute).

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(23. april 2003)

Kommissionens fødevarebistand til Etiopien beløber sig til dags dato til i alt 98 mio. EUR, hvilket svarer til ca. 373 000 mio. tons fødevarebistand, som leveres fra oktober 2002 til december 2003. Derudover er der bevilget 4 mio. EUR til humanitær bistand. Der er indtil videre bevilget 77 mio. EUR i form af nødhjælp

svarende til 295 250 mio. tons fødevarebistand. De resterende 21 mio. EUR (svarende til 77 500 mio. tons) er i de sidste faser af Kommissionens godkendelsesprocedure. Størstedelen af EU's fødevarebistand distribueres mellem marts og juni 2003, som menes at være den mest kritiske periode.

På nuværende tidspunkt er det svært at sige noget om, hvorvidt der bliver behov for væsentligt større bevillinger. I slutningen af december 2002 blev antallet af mennesker, der havde behov for fødevarebistand, vurderet til 14,2 mio., men det faldt senere til 11,3 mio. Der er stadig alvorlig fødevaremangel, men takket være donorernes positive og hurtige reaktion ser situationen ikke ud til at forværres i øjeblikket. Der vil formentlig ikke opstå væsentlige større behov i resten af 2003. Det ser ud til, at Belg-regnen (kortvarig regn) i 2003 har sat ind tidligere end sædvanligt. Etiopien er dog meget udsat for fødevarekriser, så situationen kan pludselig ændre sig.

Ud over EU's bidrag har medlemsstaterne ydet ca. 46 mio. EUR under bilaterale aftaler, hvorved det samlede bidrag fra EU når op på 148 mio. EUR. EU's bidrag til fødevarekrisen udgør ca. 30 % af den samlede bistand, der skal dække det anslåede behov frem til udgangen af 2003, hvoraf 58 % på nuværende tidspunkt er dækket. Kommissionen og medlemsstaterne har omhyggeligt koordineret deres bistand især i Addis Ababa. Der blev den 4. februar 2003 afholdt koordineringsmøde i Bruxelles om krisen i både Sydafrika og Afrikas Horn for at udarbejde en fælles EU-løsning på krisen på kort, mellemlang og længere sigt. Takket være dette møde nåede man frem til en mere sammenhængende løsning på krisen og skabte større opmærksomhed om de enkelte medlemsstaters og EU's samlede bidrag til at afhjælpe nødsituationen.

Både Kommissionen og Etiopiens regering er indstillet på, at der skal findes en mere langsigtet løsning på den kroniske risiko for fødevaremangel. Det er altafgørende at finde en løsning, hvis fødevaremangel skal undgås. Ugunstige klimaforhold og handelssammenbrud, som er fænomener, der kan starte krisen, er ikke i sig selv de eneste årsager. I Etiopien er strukturelle problemer såsom svingende markeder, ringe transportinfrastruktur, utilstrækkelige aktiver, problemer vedrørende jordbesiddelse og utilstrækkelige muligheder uden for landbruget roden til den konstante risiko for fødevaremangel. Fødevaresikkerheden har fået højeste prioritet i Cotonou-aftalen. I oktober 2002 blev der bevilget et fødevaresikkerhedsprogram på 25 mio. EUR til Etiopien i form af budgetstøtte. Under 9. Europæiske Udviklingsfond blev der bevilget 54 mio. EUR til perioden 2002-2007, som især skal gå til fødevaresikkerhedsprojekter. I disse projekter vil der blive fokuseret på at skabe ordentlige oplagringsfaciliteter, større konkurrencedygtighed i den interne handel, højere landbrugsproduktivitet, bedre landbrugsteknikker og adgang til produktionsfaktorer, alt sammen med henblik på at forbedre produktionen og den samlede fødevareforsyning. De øvrige programaktiviteter går ud på at etablere sikkerhedsnet, forbedre de sociale ydelser og skabe nye indtægtskilder. Derudover har transportsektoren fået en stor bevilling på 211 mio. EUR. Et ordentligt vejnet er en betingelse for, at markedssektoren kan fungere ordentligt. Dette er igen en forudsætning for fødevaresikkerhed på længere sigt. En indsats som denne bør gradvis mindske risikoen for, at Etiopien igen står over for en situation med fødevaremangel og truslen om hungersnød.