ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3317/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Haandtering af brugte katalysatorer

Det er adskillige aar siden, at Graekenland besluttede at stoette brugen af biler med katalysatorer, og der koerer allerede i hundredtusindvis af den slags biler i landet. For mange af disse bilers vedkommende er tiden inde til at udskifte katalysatoren. Ifoelge et svar fra Kommissionen paa min tidligere forespoergsel nr. 1808/95 ((EFT C 385 af 19.12.1996, s. 41. )) er der et forslag under udarbejdelse om de koeretoejer, der skal tages ud af trafikken, men det forberedende arbejde i forbindelse med forslaget er endnu ikke faerdiggjort. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

Er forberedelserne i forbindelse med det ovennaevnte forslag nu afsluttede, eftersom der er gaaet et aar siden besvarelsen af min tidligere forespoergsel? Indebaerer de katalysatorer, der skal fjernes fra de koeretoejer, der skal inddrages, nogen risici for miljoeet og den offentlige sundhed? Foreligger der paa nuvaerende tidspunkt oplysninger om, hvorledes Graekenland behandler de brugte bilmotorkatalysatorer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. december 1997)

Det forberedende arbejde, som Kommissionen naevnte i sit svar paa den skriftlige forespoergsel 1808/96 af hr. Papayannakis, er blevet tilendebragt, og Kommissionen fremlagde den 9. juli 1997 et forslag til direktiv om udrangerede koeretoejer ((KOM(97) 358 endelig udg. )). Direktivet indeholder foranstaltninger, der skal forebygge affald fra udrangerede koeretoejer, og foranstaltninger til indsamling, behandling, genvinding og genanvendelse af udrangerede koeretoejer og til overvaagning og information. Naermere bestemt fastsaettes der kvantitative maal for genbrug, genvinding og genanvendelse af udrangerede koeretoejer.

I lyset af den potentielle risiko for miljoeet og folkesundheden, som udrangerede katalysatorer frembyder, er medlemsstaterne ifoelge direktivet forpligtet til at sikre, at koeretoejer skilles ad, inden de behandles yderligere. Dette omfatter ogsaa den miljoerigtige afmontering og oplagring af katalysatorer med henblik paa genvinding. I forslaget er der ingen saerlig forpligtelse til genvinding af katalysatorer, men alene maal for genanvendelse og genbrug af koeretoejet som helhed. Medlemsstaterne skal ifoelge direktivet sikre, at 85 vaegtprocent af koeretoejerne genbruges eller genanvendes i 2005 (95 vaegtprocent i 2015), og at 80% genbruges eller genvindes i 2005 (85% i 2015).

Kommissionen raader paa nuvaerende tidspunkt ikke over oplysninger om bortskaffelse af udrangerede katalysatorer i Graekenland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3173/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Nederlandsk deltagelse i Comenius-programmet

Kan Kommissionen oplyse, hvilke nederlandske skoler der deltager i Comenius-programmet og med hvilke skoler i andre lande disse skoler samarbejder?

Ved Kommissionen hvilken virkning det har, at budgettet for nederlandske skolers deltagelse i Comenius-programmet er blevet nedskaaret?

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange penge der staar til raadighed pr. medlemsstat til Comenius-programmet, hvilke medlemsstater der har faaet reduceret beloebene, og hvor stor reduceringen er pr. medlemsstat?

Hvad er aarsagen til disse nedskaeringer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (24. november 1997)

Siden SOKRATES-programmet blev indledt i 1995, har 308 skoler i Nederlandene deltaget i Comenius-partnerskaber (127 som koordinatorer og 181 som partnere). I de partnerskaber, der koordineres af nederlandske skoler, deltager i 1997 skoler fra alle deltagerlandene, herunder isaer fra Tyskland, Frankrig, Italien, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige.

Nedsaettelsen af det samlede budget, der er bevilget til Aktion 1 under Comenius i 1997, har selvfoelgelig virkninger i alle medlemsstaterne paa grund af den beregningsmetode, der blev fastsat ved Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 om ivaerksaettelse af Faellesskabets handlingsprogram SOKRATES ((EFT L 87 af 20.4.1995 )). For Nederlandenes vedkommende gik budgettet til Aktion 1 saaledes fra 1 059 486 ECU i 1996 til 814 262 ECU i 1997.

Kommissionen er helt klar over, hvilke vanskeligheder indskraenkningen af Comenius-budgettet stiller skolerne i deltagerlandene over for. For at begraense virkningerne af denne nedsaettelse af skolernes budget har Kommissionen foreslaaet, at den reserve paa 5% af det budget, der var fastsat i afgoerelsen om etablering af SOKRATES-programmet, fordeles til de medlemsstater, som risikerede at staa med en meget stor uopfyldt efterspoergsel. Nederlandene modtog saaledes i 1997 et supplerende beloeb paa 51 535 ECU (som indgaar i de 814 262 ECU), der er taget fra reserven paa 1 mio. ECU til Aktion 1 under Comenius.

Nedsaettelsen af det budget, der er bevilget til aktion 1 under Comenius, hidroerer fra nedsaettelsen af SOKRATES-programmets disponible budget i 1997 (174 mio. ECU for 1997 i stedet for 198 mio. ECU i 1996). For at kunne imoedekomme uddannelsesinstitutionernes forventninger har Kommissionen derfor anmodet om en forhoejelse af det budget, der bevilges til SOKRATES-programmet. Denne anmodning behandles i oejeblikket inden for rammerne af den faelles beslutningsprocedure i Parlamentet og Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3204/97 af Jean Querbes (GUE/NGL) til Kommissionen (9. oktober 1997)

Om: Produktionen af haard hvede

Mens EF tidligere eksporterede haard hvede, er det nu blevet nettoimportoer med stigende tendens. Er det efter Kommissionens opfattelse ikke omlaegningen af stoetteordningen til fordel for producenter af haard hvede baseret produktionsomraader, der er skyld i denne udvikling?

Vil Kommissionen vaere rede til at fremsaette forslag til forbedring af ordningen, saa det bliver muligt for Faellesskabet at oege produktionen og dermed nedbringe underskuddet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. oktober 1997)

Kommissionen mener, at den nuvaerende situation paa markedet for haard hvede, som er praeget af et faellesskabsunderskud i produktionen, skyldes usaedvanlige vejrforhold, der har paavirket saavel maengden som kvaliteten af produktionen i Europa.

Hvad angaar stoetteordningen for haard hvede, fremlagde Kommissionen i juli 1996 et forslag til aendring af den saerlige ordning for haard hvede ((Dok. KOM(96) 361 endelig udg. )), som Europa-Parlamentet allerede har udtalt sig positivt om, og som nu droeftes i Raadet. Det er Kommissionens opfattelse, at de foreslaaede foranstaltninger, herunder fastsaettelsen af et garanteret maksimumsareal for hver producentmedlemsstat, som helhed og under normale vejrforhold er tilstraekkelige til at sikre forsyningen af den europaeiske industri. I oevrigt har Kommissionen i Agenda 2000 ((Dok. KOM(97) 2000 endelig udg. )) anfoert, at den ikke har til hensigt at aendre de nugaeldende tillaeg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3225/97 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (9. oktober 1997)

Om: Fiskeriaftale med Marokko og kontrol

I svaret paa min forespoergsel P-2712/97 har Kommissionen glemt at anfoere sin mening om det kontrol- og sporingssystem, som de marokkanske inspektionsfartoejer er udstyret med, om det giver tekniske garantier, og om det er internationalt harmoniseret. Hvad kan Kommissionen oplyse herom?

Kommissionen svarer desuden, at de marokkanske myndigheder »generelt« informerer Kommissionen om eventuelle opbringninger inden for den frist paa 48 timer, der er fastsat i fiskeriaftalen.

Hvor mange opbringninger har de marokkanske myndigheder informeret Kommissionen om inden for denne frist, og i hvor mange tilfaelde har de ikke overholdt fristen?

Hvilke resultater har man opnaaet paa det moede i den blandede kommission EU-Marokko om opbringning, som der henvises til i svaret paa min forespoergsel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (5. november 1997)

Ifoelge international ret er kun de marokkanske myndigheder kompetente til at udfoere kontrol i deres farvande. Det tilkommer derfor ikke Kommissionen at udtale sig om de tekniske kontrolsystemer, som et tredjelands fartoejer er udstyret med.

Siden aftalen traadte i kraft i 1995, er 39 EF-fartoejer blevet opbragt. Af disse 39 opbringninger er Kommissionen ikke blevet informeret om 14 inden for den frist paa 48 timer, der er fastsat i aftalen.

Det boer dog bemaerkes, at 3 af disse 14 forsinkede informationer skyldes helligdage i Marokko, og at de marokkanske myndigheder informerede Kommissionen om disse opbringninger den foerste hverdag efter helligdagene, samt at 9 forsinkelser fandt sted i loebet af de foerste otte maaneder, hvor aftalen blev anvendt (fra december 1995 til august 1996).

Efter Kommissionens intervention kan man foelgelig konstatere en betydelig forbedring af situationen, da kun to forsinkelser siden august 1996 kan anses for at vaere ubegrundede.

Dette emne bliver rejst igen over for de marokkanske myndigheder paa det naeste moede i den blandede kommission EU-Marokko, der blev oprettet i forbindelse med fiskeriaftalen. Forud for dette moede bliver der afholdt et moede i arbejdsgruppen EU-Marokko, hvis seneste moede fandt sted i juli 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3439/97 af Nel van Dijk (V) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: Foraeldreorlov for egne tjenestemaend

Raadet vedtog den 3. juni 1996 direktiv 96/34/EF ((EFT L 145 af 19.6.1996, s. 4. )) om foraeldreorlov. Medlemsstaterne skal gennemfoere dette direktiv inden to aar. Det er indlysende, at institutionerne overholder den lovgivning, de selv har udarbejdet. Tidspunktet for, at der skal forelaegges et forslag til aendring af vedtaegten for tjenestemaend i Den Europaeiske Unions institutioner, naermer sig. Hvornaar kan Parlamentet forvente dette forslag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (2. december 1997)

Tjenestemandsvedtaegten indeholder allerede bestemmelser om tjenestefrihed af familiemaessige aarsager. I henhold til vedtaegtens artikel 40 kan der i undtagelsestilfaelde efter anmodning fra en tjenestemand tilstaas denne tjenestefrihed uden loen i en etaarig periode, der kan forlaenges to gange. Naar en tjenestemand ansoeger om tjenestefrihed af familiemaessige aarsager, fordi han eller hun oensker at tage sig af et lille barn, kan tjenestefriheden forlaenges fire gange. Kommissionens tjenestemaend benytter sig rent faktisk af denne mulighed. 89 af de 335 tjenestemaend, der paa nuvaerende tidspunkt har faaet tilstaaet tjenestefrihed af personlige aarsager, har ansoegt om tjenestefrihed for at kunne tage sig af et eller flere smaa boern.

Det undersoeges paa nuvaerende tidspunkt, hvordan retten til foraeldreorlov kan medtages i vedtaegten, og Kommissionen vil muligvis fremsaette forslag herom i forbindelse med et udkast til forskellige forbedringer af vedtaegten, som Kommissionen har til hensigt at fremlaegge, inden dens mandat udloeber.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3415/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (28. oktober 1997)

Om: Verdenshandel og dyrebeskyttelse

Artikel XX indeholder en raekke betragtninger vedroerende handelsbegraensninger, herunder beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed samt respekt for den offentlige moral.

1. Hvorledes skal disse bestemmelser fortolkes? Skal disse bestemmelser principielt fortolkes saaledes, at EU-dyrebeskyttelsesstandarder kan opretholdes eller forbedres uden modstand?

2. Hvorledes fastlaegges de restriktive betragtninger i konkret fald? I hvor hoej grad er det tilladt at paavirke dyrs sundhed, og hvornaar er det tilladt med handelsbegraensninger? Hvem fastlaegger, hvad der er i overensstemmelse med offentlig moral? osv.

3. I hvor hoej grad medtages beskyttelse af dyrs velvaere eller bevaring mod psykiske lidelser, saasom angst?

4. Lader en dyrebeskyttelsesrelevant fortolkning sig saa eventuelt ogsaa gennemfoere internationalt, eller skal WTO-bestemmelserne konkretiseres?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-3414/97, E-3415/97, E-3417/97 og E-3418/97 (24. november 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2569/94 fra Christine Oddy ((EFT C 145 af 12.6.1995. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3385/97 af Fernando Moniz (PSE) til Kommissionen (16. oktober 1997)

Om: Tekstil- og beklaedningsindustrien i EU

Arbejdsgiver- og fagforeninger inden for tekstil og beklaedning har givet udtryk for bekymring over sektorens fremtid, navnlig som foelge af den gradvise integration i GATT/WTO-reglerne.

Kommissionen og Europa-Parlamentet har henvist til, at det er noedvendigt at foretage regelmaessige vurderinger af udviklingen i denne sektor, fordi de er uundvaerlige med henblik paa at fastlaegge de store retningslinjer for eventuelle nye handlingsplaner.

Selv om GD III-Industripolitik har udarbejdet et vigtigt analysedokument om tekstil- og beklaedningssektoren, og dette dokument allerede for temmelig laenge siden er blevet sendt til GD XII-Videnskab og Teknologi, er der endnu ikke truffet nogen afgoerelse om dens behandling, hvilket der heller ikke er givet nogen plausibel forklaring paa.

Kan Kommissionen oplyse aarsagerne til forsinkelsen?

Hvornaar bliver der fundet en loesning paa den vanskelige situation, der i mellemtiden er opstaaet, og som kan indebaere vaesentlige ulemper for arbejdstagere og virksomheder i denne sektor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (11. november 1997)

Kommissionens meddelelse om en handlingsplan til fremme af den europaeiske tekstil- og beklaedningsindustris konkurrenceevne er blevet vedtaget og sendt til Europa-Parlamentet ((KOM(97) 454 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2657/97 af Patricia McKenna (V) til Raadet (1. september 1997)

Om: Dyremishandling i forbindelse med produktionen af svinekoed

Blandt EU-forbrugerne er der en voksende modstand mod svinekoedsindustriens anvendelse af sostalde og bindestalde paa grund af de trange forhold, dyrene opdraettes under. Tesco, som er en stor supermarkedskaede i England, har derfor meddelt, at den vil forbyde salget af fersk koed fra svin, som er opdraettet efter denne metode, fra 1. august 1997. Forbuddet vil blive udvidet til andre svinekoedsprodukter inden for et aar.

Tesco har truffet denne foranstaltninger, syv aar foer et generelt EU-forbud mod dette system traeder i kraft.

Vil EU i betragtning af den generelle holdning blandt forbrugerne tage dette forbud op til behandling igen med henblik paa en fremskyndet gennemfoerelse for at reducere dyremishandlingen inden for svinekoedsindustrien og genetablere forbrugernes tillid til svinekoedsprodukter?

Svar (15. januar 1998)

Raadet vedtog den 19. november 1991 direktiv 91/630/EOEF ((EFT L 340 af 11.12.1991, s. 33. )) om fastsaettelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin.

Direktivet fastsaetter bl.a. krav med hensyn til det frie gulvareal til hvert svin, der opdraettes i flok, samt bestemmelser for opfoerelsen af anlaeg til opdraet.

Desuden er opfoerelse og indretning af anlaeg, hvor soeer og gylte er bundet, ifoelge direktivet forbudt efter den 31.12.1995.

Den kompetente myndighed kan dog undtagelsesvis tillade anvendelse af anlaeg, der er opfoert inden den 1.1.1996, i en yderligere overgangsperiode (indtil den 31.12.2005).

Det hedder imidlertid i artikel 6 i ovennaevnte direktiv: »senest den 1. oktober 1997 forelaegger Kommissionen Raadet en rapport udarbejdet paa grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité om det eller de intensive opdraetssystemer, der ud fra et patologisk, zooteknisk, fysiologisk og adfaerdsmaessigt synspunkt opfylder kravene til svins velfaerd, samt om de forskellige systemers samfundsoekonomiske foelgevirkninger. Denne rapport skal navnlig omhandle velfaerd for soeer opdraettet i forskellige grader af indelukning og i flok, og den skal vaere ledsaget af relevante forslag, der bygger paa rapportens konklusioner«.

Raadet kan forsikre det aerede parlamentsmedlem om, at det, saa snart det modtager Kommissionens rapport og eventuelle ledsageforslag, vil behandle disse med den fornoedne opmaerksomhed, saa der kan traeffes afgoerelse saa hurtigt som muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3314/97 af Herbert Boesch (PSE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Indplacering af tjenestemaend

I de forloebne aar har begge parter af budgetmyndigheden bestraebt sig paa at bremse personaleomkostningerne.

Derfor er det saa meget mere bemaerkelsesvaerdigt, at Raadet ifoelge forlydender paa det seneste har indplaceret tjenestemaend hoejere efter deres udvaelgelsesproeve. Det vil sige, at der aabenbart kunne forekomme den situation, at f.eks. en deltager i en A 7- udvaelgelsesproeve blev ansat i A 5 i Raadet. Saafremt den paagaeldende dernaest blev overflyttet til Kommissionen, ville han bevare sin A 5-status, hvorimod en kollega, som fra foerste faerd var ansat i Kommissionen, stadig ville befinde sig i A 7. Kommissionen bedes derfor besvare foelgende spoergsmaal:

1. Er Kommissionen bekendt med saadanne indplaceringsmetoder?

2. Finder Kommissionen, at disse metoder er forsvarlige med henblik paa en sammenhaengende personalepolitik i EU-institutionerne?

3. Hvad vil Kommissionen goere for at bringe dem til ophoer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (4. december 1997)

Det aerede medlem refererer i sin forespoergsel til, at en ansoeger, der bestod en A7/6-udvaelgelsesproeve, blev ansat i A5 i Raadet. Dette kender Kommissionen overhovedet ikke noget til, og den ville i oevrigt paa ingen maade acceptere en saadan fremgangsmaade. En ansoeger, der bestaar en udvaelgelsesproeve for en bestemt stillingsgruppering, bliver altid ansat i denne gruppe og aldrig i en anden.

Der kan dog ske det, at en ansoeger, der bestaar en A7/6-udvaelgelsesproeve og bliver ansat i en institution, er berettiget til at deltage i en A5/4-udvaelgesesproeve, der organiseres af samme institution eller af en anden. En tjenestemand placeret i A7/6 kan udmaerket have saa meget erhvervserfaring, at hans ansoegning til en A5/4-udvaelgelsesproeve formelt kan accepteres. Bestaar ansoegeren udvaelgelsesproeven, kan han soege om ansaettelse i A5/4 i alle institutioner.

Hvis en af Kommissionens tjenester har en ledig stilling og oensker at ansaette denne ansoeger, kan Administrationen ikke modsaette sig det. I tilfaelde hvor ansoegeren staar paa reservelisten efter udvaelgelsesproeven, anvendes en procedure, kaldet »overfoerselsudnaevnelse«, som Administrationen er bekendt med. Kommissionen er dog yderst forsigtig med at bruge denne procedure.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2886/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Forskelsbehandling paa grund af alder ved ansaettelse i de europaeiske institutioner

Har Kommissionen kendskab til forskningsresultater, der understoetter dens paa paastand om, at det er noedvendigt med forskelsbehandling paa grund af alder ved ansaettelse i de europaeiske institutioner for at overvinde geografisk uligevaegt blandt de ansatte?

Kunne en saadan uligevaegt blive begraenset, hvis man undgik at anvende aldersgraensebesmmelserne i forbindelse med ansaettelse af medarbejdere fra EU's perifere regioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (23. oktober 1997)

Hvad angaar spoergsmaalet om forbindelsen mellem anvendelse af aldersgraenser og geografisk ligevaegt ved ansaettelse henviser Kommissionen det aerede medlem til Kommissionens svar paa Alex Smiths skriftlige forespoergsel 1623/97 ((EFT C 45 af 10.2.1998, s. 63. )).

Desuden er Kommissionen begyndt at overveje sin politik med hensyn til aldersgraenser ved ansaettelse af tjenestemaend.

Der har vaeret en indledende droeftelse mellem de administrative chefer med henblik paa at naa frem til en faelles holdning i de forskellige faellesskabsinstitutioner. Yderligere droeftelser vil finde sted.

Spoergsmaalet om aldersgraenser ved rekruttering vil bl.a. blive taget op, naar Amsterdam-traktaten traeder i kraft, og dermed ogsaa dens artikel 6a om ikke-diskrimination, blandt andet paa grund af alder, samt i lyset af udviklingen af praksis i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2336/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (7. juli 1997)

Om: Overtraedelse af de borgerlige frihedsrettigheder som foelge af ivaerksaettelsen af Schengen-aftalen

I den beslutning, Europa-Parlamentet vedtog den 11. marts 1997 ((Protokol fra den 11.3.1997, del II, s. 11. )), understreges det flere steder, at gennemfoerelsen af Schengen-bestemmelserne foerer til kraenkelse af de personlige og politiske rettigheder, begraensning af tredjelandsborgeres immigration til og bevaegelighed i Unionen, ogsaa selv om de har taget lovligt ophold i Unionen. Det konstateres ogsaa, at SIS-systemet kan foraarsage overtraedelser af borgernes frihedsrettigheder og kraenkelse af deres privatliv, og at der oven i koebet kan forekomme anholdelse af personer, som med urette var registreret i SIS. Endvidere beklages det dybt, at gennemfoerelsen af Schengen-aftalen ikke er underlagt nogen parlamentarisk eller retslig kontrol.

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den vil imoedegaa denne beslutning fra Europa-Parlamentet, og hvilke foranstaltninger den vil ivaerksaette for at beskytte de personlige og politiske rettigheder for borgerne i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (22. oktober 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens indlaeg under den debat, der fandt sted paa Europa-Parlamentets session i marts 1997 ((Europa-Parlamentets debatter (marts 1997). )), om udkastet til beslutning om Schengen-aftalens funktion og fremtid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2561/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: EU-stoette til slagtning af kalve

I en artikel, der i juli 1997 blev offentliggjort af An Bórd Bia, den irske foedevarekommission, hedder det, at over 2,3 mio dyr er blevet draebt og taget ud af foedevarekaeden som reaktion paa BSE-krisen. I alt 924.100 af disse var kalve mindre end 20 dage gamle.

I henhold til EU's kalveslagtningsordning er kompensationsydelser blevet udbetalt til landbrugere for hver hankalv der blev slagtet.

Grupper for dyrevelfaerd og nogle veterinaergrupper, herunder den irske veterinaersammenslutning, har modsat sig denne ordning, idet de anfoerer, at der ikke er bevis paa, at dette vil bidrage til udryddelse af BSE. Disse grupper argumenterede, at ordningens tilfaeldige art betoed, at de fleste af de slagtede dyr sandsynligvis ikke var smittet med BSE.

Hvilke evalueringer har Kommissionen hidtil foretaget af ordningen? Har den noget bevis paa, at ordningen er hensigtsmaessig hvad angaar udryddelsen af BSE? Vil den ophaeve ordningen, dersom et saadant bevis ikke foreligger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. oktober 1997)

Ifoelge oplysninger fra medlemsstaterne blev der frem til midten af juli 1997 slagtet ca. 1 900 000 kalve under disse foranstaltninger fordelt paa foelgende ordninger:

- saerforanstaltninger i Belgien, Frankrig og Nederlandene: 98 500 koedkalve;

- forarbejdningspraemie: 993 000 tyrekalve;

- praemie for tidlig markedsfoering: 808 500 koedkalve.

Kun den foerste ordning, som blev anvendt fra april til juli 1996, kunne forbindes direkte med forbrugernes skraek for BSE. Den havde en positiv virkning paa de omtalte markeder. Maalet med de to andre ordninger er at reducere oksekoedsproduktionen og derved bidrage til at genskabe ligevaegten paa oksekoedsmarkedet, hvilket kan goeres enten ved at udelukke et vist antal nyfoedte dyr fra foedekaeden (forarbejdningspraemie) eller ved at nedsaette kalvenes slutvaegt (praemie for tidlig markedsfoering).

Den foerste ordning anvendes ikke laengere, og de to andre ordninger skulle efter planen loebe i to aar (december 1996 til december 1998).

Kommissionen har allerede forelagt en foreloebig beretning ((KOM(97) 165 endelig udg. )) for Raadet om anvendelsen af praemieordningerne for forarbejdning og tidlig markedsfoering. Beretning nummer to er under forberedelse.