ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0037/99

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(20. januar 1999)

Om: Katteskind "til paedagogiske formaal"

I et katalog over paedagogisk udstyr til mellemskolen, der er uddelt i Italien, kan man bestille katteskind til brug ved fysikeksperimenter.

Dette har faaet samtlige italienske dyreorganisationer til at protestere.

Ifoelge fysiklaererne kan eksperimentet udmaerket foretages med et ganske almindeligt uldklaede i stedet for et katteskind. Det er ikke saerlig paedagogisk at lade boern, der er midt i deres opvaekst, foretage eksperimenter med skind fra et dyr, som i de fleste tilfaelde venter paa dem derhjemme for at lege med dem.

Ifoelge forlaget, der har udgivet det paagaeldende katalog, og som er et af de mest serioese forlag i Italien, indfoeres katteskindene fra Tyskland, og man maa formode, at Tyskland ikke kun har udarbejdet dette materiale til Italien:

1. Mener Kommissionen, at den boer indfoere sanktioner over for Tyskland paa grund af ovenfor omtalte meget grusomme handel?

2. Mener Kommissionen, at den boer advare baade Italien og de andre medlemslande mod at koebe materiale, som er bevis paa en grusom behandling af dyr, som oven i koebet er husdyr?

3. Mener Kommissionen, at den boer minde Italien og de oevrige EU-lande om, at man i lang tid har haft bestemmelser om beskyttelse af dyr og forbud mod mishandling og drab af disse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(15. marts 1999)

Kommissionen skal oplyse det aerede medlem, at handel med katteskind med henblik paa forsoeg eller til andre formaal ikke er omfattet af nogen form for faellesskabslovgivning.

I mangel af faellesskabsbefoejelser paa dette omraade er Kommissionen ikke i stand til at gribe ind.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0173/99

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Forsinket udbetaling af stoette til virksomheder i daarligt stillede byomraader

Under henvisning til min tidligere forespoergsel P-3945/97(1) af 4. december 1997 om "Statsstoette til virksomheder i forfaldne kvarterer i byerne" skal det bemaerkes, at der paa grundlag af artikel 14, stk. 3 i lov nr. 266 af 7. august 1997 om oejeblikkelige interventioner for oekonomien, er bevilliget et beloeb paa 46 milliarder i 1997 til virksomhedsaktiviteter i periferiske omraader i overensstemmelse med forordningen "EF-rammebestemmelser for statsstoette til virksomheder i daarligt stillede byomraader" (De Europaeiske Faellesskabers Tidende af 14. maj 1997)(2). Fra udstedelsen af denne lov til udstedelsen af gennemfoerelsesbestemmelserne, som har muliggjort dens anvendelse i praksis, og som fandt sted i juli 1998, er der gaaet ca. et aar. I gennemfoerelsesbestemmelserne overlades det til de beroerte kommunale administrationer at traeffe afgoerelse om den praktiske gennemfoerelse af loven. Disse afgoerelser er imidlertid endnu ikke blevet fastlagt i byen Rom, selv om gennemfoerelsesbestemmelserne fastsaetter den 29. november 1998 som administrativ frist. Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse:

1. om den forsinkede gennemfoerelsesfrist skader maalene i den forordning, der er fastsat af EU for at stoette virksomhederne i daarligt stillede byomraader?

2. om gennemfoerelsen af ovennaevnte nationale lovbestemmelse i visse byomraader og ikke i Rom kan medfoere en uligevaegt, der ogsaa gaar ud over den frie konkurrence?

3. om Kommissionen kan afgive en generel bedoemmelse af sagen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(22. marts 1999)

Kommissionen kan kun henvise til de svar, den tidligere gav det aerede medlem, da den svarede paa skriftlig forespoergsel P-2628/97(3) og P-3945/97(4).

Rammebestemmelserne for statsstoette til virksomheder i daarligt stillede byomraader(5) har til formaal at faa fastsat kriterier for Kommissionens undersoegelser af, om statsstoette til fordel for daarligt stillede byomraader er forenelig med faellesmarkedet. Der er tale om forklaringer over for medlemsstaterne og ikke en opfordring til at yde en saadan stoette. Det er op til medlemsstaterne at traeffe en saadan beslutning, og traeffer de den, skal de anmelde de projekter, de udarbejder i den forbindelse, til Kommissionen til godkendelse.

(1) EFT C 187 af 16.6.1998, s. 99.

(2) EFT C 146 af 14.5.1997, s. 6.

(3) EFT C 82 af 17.3.1998.

(4) EFT C 18 af 16.6.1998.

(5) EFT C 146 af 14.5.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0534/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. erklaerede at gaa ind for fremme af kvalitetsprodukter, herunder raavarer, der kan indgaa i de forskellige former for konservestilberedninger, som f.eks. lager, isaer olivenolie, hvorfor det anmodede om foranstaltninger til sikring af, at prisen paa olivenolie holdes paa niveau med verdensmarkedsprisen, saa det bliver muligt at fastholde konkurrenceevnen for den paagaeldende tilberedningsform, der er et udtryk for kvaliteten af EU-konserves. Det anmodede i den forbindelse om, at ordningen med restitutioner til olivenolie til industribrug inden for den faelles markedsordning for olivenolie bibeholdes og styrkes.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget i forbindelse med denne anmodning fra Europa-Parlamentet?

(1) EFT C 210 af 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0692/99

af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Foranstaltninger til stoette for fiskeri af svaerdfisk i Middelhavet

Raadet (fiskeri) har i et nyligt fremsat forslag forbudt anvendelsen af drivgarn til fiskeri af svaerdfisk fra og med den 31. december 1999 for alle enheder i faellesskabsflaaden.

Raadet har givet de enheder, der arbejder i OEstersoeen, dispensation til - ud over de tilladte 2.500 meter - at medbringe yderligere net indtil 21 km samt 3.000 meter i reserve.

Denne forskelsbehandling over for andre medlemsstater udgoer en aabenlys tilsidesaettelse af fiskerne i Middelhavet, og forslaget om at forbyde fiskeri med drivgarn er i modstrid med gennemfoerelsen af den italienske omstillingsplan.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke initiativer den agter at tage for at forhindre uretfaerdige foranstaltninger, som ganske vist tager hensyn til fiskebestanden, men som yderligere rammer en af de faa sektorer, som rent faktisk er produktive inden for den sicilianske oekonomi og i middelhavsomraadet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(21. april 1999)

De foranstaltninger, som Raadet har vedtaget om indstilling af fiskeri med drivgarn(1), gaelder ikke i OEstersoeen p.g.a. laksefiskeriets saerlige karakter i dette farvand. Den trussel, som fiskeri med drivgarn udgoer mod de bestande, der ikke fiskes efter, er meget lille.

Raadet havde allerede givet sin formelle tilslutning til den italienske omstillingsplan for drivgarnsfiskeri, foer ovennaevnte forordning(2) blev vedtaget. Det har desuden for nylig vedtaget en ny beslutning(3), der gaelder for alle EU-fartoejer, som udoever drivgarnfiskeri efter stoerre migrerende arter (foerst og fremmest svaerdfisk og tunfisk). Betingelserne for omstillingen er blevet praeciseret for det italienske fiskeri og udvidet til at omfatte andre medlemsstater.

(1) Raadets forordning (EF) 1239/98 af 8. juni 1998 om aendring af forordning (EF) 894/97 om fastlaeggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne, EFT L 171 af 17.6.1998.

(2) 97/292/EF: Raadets beslutning af 28. april 1997 om en specifik foranstaltning til fremme af omstillingen af visse fiskeriaktiviteter, som udoeves af italienske fiskere, EFT L 121 af 13.5.1997.

(3) 99/27/EF: Raadets beslutning af 17. december 1998 om en specifik foranstaltning til fremme af omstillingen af visse fiskeriaktiviteter og om aendring af beslutning nr. 97/292/EF, EFT L 8 af 14.1.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0444/99

af José Valverde López (PPE) til Kommissionen

(4. marts 1999)

Om: Tilpasning af definitionen af smaa og mellemstore virksomheder

Kommissionen har fremlagt et direktivforslag vedroerende tilpasning af de oekonomiske taerskelvaerdier i definitionen af smaa og mellemstore virksomheder inden for rammerne af regnskabsdirektiverne.

Medlemsstaterne skal ifoelge forslaget have mulighed for at indroemme et stoerre antal smaa og mellemstore virksomheder undtagelser paa omraadet oekonomisk oplysningspligt.

Hvilke sociale aktoerer, herunder sammenslutninger af smaa og mellemstore virksomheder samt haandvaerksvirksomheder, har Kommissionen haft kontakt med under forberedelsen af dette forslag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(8. april 1999)

Raadets fjerde direktiv 78/660/EF af 25. juli 1978 om aarsregnskaberne for visse selskabsformer(1) giver medlemsstaterne mulighed for at fritage smaa og mellemstore virksomheder for visse krav i direktivet.

I forbindelse med direktivet defineres smaa og mellemstore virksomheder ved henvisning til tre kriterier, nemlig samlet status, nettoomsaetning og gennemsnitligt antal medarbejdere. Beloeb i den samlede status og nettoomsaetningen udtrykkes i euro. I henhold til artikel 53, stk. 2, i direktivet foranstalter Raadet paa forslag af Kommissionen hvert femte aar en undersoegelse og i givet fald en revision af direktivets beloeb udtrykt i euro.

Eftersom det fastsaettes i direktivet, at denne femaarige revision skal foretages "under hensyntagen til den oekonomiske og valutariske udvikling i Faellesskabet", er der ikke behov for en saerlig hoering af arbejdsmarkedets parter og sammenslutninger af smaa og mellemstore virksomheder (SMV). Revisionen er af rent teknisk karakter og baseret paa statistiske tal.

(1) EFT L 222 af 14.8.1978.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0547/99

af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Katastrofehjaelp

Alperegionen i Italien, Frankrig, OEstrig og Schweiz har i ugevis vaeret hjemsoegt af store snelaviner. Katastroferne har isaer ramt regionerne Tyrol og Vorarlberg i OEstrig haardest. Den alvorligste lavineulykke siden den Anden Verdenskrig skete i gaar eftermiddag i en lille landsby i Tyrol ved navn Galtuer. Indtil nu er der blevet fundet 16 doede, herunder to smaaboern; der savnes endnu over 30 personer. Man maa desvaerre regne med, at antallet af ofre vil stige. Snemasserne har foraarsaget alvorlige oedelaeggelser i landsbyen, som har 700 indbyggere.

EU har paa sit budget for 1999 afsat midler til beskyttelse af civilbefolkningen og imoedegaaelse af miljoemaessige noedsituationer under konto B4-330. Mener Kommissionen, at der er mulighed for at stille midler fra denne budgetkonto til raadighed til genopbygningen af de ramte regioner og landsbyer, herunder ogsaa den haardt ramte bjerglandsby Galtuer i Tyrol?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(30. april 1999)

Budgetpost B4-3300, "beskyttelse af civilbefolkningen" giver hverken mulighed for at stoette genopbygningen af de katastroferamte omraader, eller yde oekonomisk bistand eller noedhjaelp.

Kommissionen minder det aerede medlem om, at Europa-Parlamentet i 1997 afskaffede budgetpost B4-3400, som gav mulighed for at yde noedhjaelp til ofre for naturkatastrofer. I den forbindelse henvises det aerede medlem til det svar, Kommissionen har afgivet paa skriftlig forespoergsel nr. P-763/99 fra Petrus Cornelissen(1).

(1) EFT C 348 af 3.12.1999, s. 129.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0765/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Bygning af en ny jernbaneforbindelse mellem Lianokladi og Dokomos

Ifoelge oplysninger om bygningen af den nye jernbanelinje mellem Lianokladi og Dokomos er der fremsat et forslag ifoelge hvilket der skulle bygges en 23 km lang tunnel og de samlede omkostninger ville beloebe sig til 260 mia., og et forslag som gaar ud paa bygning af en 11 km lang tunnel, idet resten af linjen skulle ligge over jorden, og de samlede omkostninger ville vaere paa 160 mia. I det andet forslag foreslaas det ligeledes, at den nye jernbanestation for Lamia skal ligge 2 km uden for bycentrum, hvorimod den nuvaerende "Lianokladi"-station i det foerste forslag stadig ogsaa kan betjene byen Lamia, som ligger 9 km vaek.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Har den kendskab til de loesninger, der er blevet foreslaaet vedroerende bygningen af jernbanelinjen mellem Lianokladi og Dokomos?

2. Hvorledes vurderer den omkostningerne i forbindelse med de to forslag samt den sociale nytte heraf?

3. Hvor laenge mener den, det sandsynligvis i alt vil vare, foer projektet er afsluttet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monica Wulf-Mathies

(5. maj 1999)

Kommissionen er bekendt med de forskellige forslag til jernbanestraekningen mellem hhv. Lamia eller Lianokladi og Domokos. Denne del af straekningen Athen-Thessaloniki ligger i bjergegne, og forslaget til den nye linje bliver sandsynligvis meget dyrt og rent teknisk meget vanskeligt at gennemfoere.

I den sammenhaeng besluttede overvaagningsudvalget for det operationelle program for jernbaner for perioden 1994-1999, som deltager i finansieringen af den paagaeldende straekning, i begyndelsen af 1999 at foretage en undersoegelse af disse forslag, foer der skal traeffes en beslutning.

De graeske myndigheder er i faerd med at udarbejde denne undersoegelse, saaledes at det bliver muligt at foretage en reel sammenligning mellem de forskellige loesninger ud fra en teknisk, oekonomisk og social synsvinkel. Denne fase afsluttes inden aarets udgang eller i begyndelsen af 2000, saaledes at der kan traeffes en endelig beslutning med henblik paa den kommende programmeringsperiode 2000-2006.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0288/99

af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Forsinkelse i betalingerne til projekter finansieret under LEADER i Katalonien

Ifoelge klager fra talrige borgmestre i kommuner i Katalonien er der betydelige forsinkelser i betalingerne til projekter, der finansieres under faellesskabsinitiativet LEADER. I henhold til disse klager gaar der over 2 maaneder, fra betalingerne foretages i Bruxelles, til de naar frem til modtagerne.

Er Kommissionen klar over disse forsinkelser? Har Kommissionen opdaget uregelmaessigheder eller forsoemmelighed i statens eller den autonome regions forvaltning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. april 1999)

Strukturfondenes indbetalingerne i forbindelse med gennemfoerelsen af EF-initiativet Leader II sker til den spanske finansforvaltning. Landbrugsministeriet er anvisningsberettiget for saa vidt angaar finansforvaltningens overfoersel af EF-midler til de lokale aktionsgrupper, der er maalgruppen for dette EF-initiativ. Kommissionen er ikke blevet underrettet om, at der skulle vaere et saerligt problem paa dette omraade. Den foelger imidlertid opmaerksomt programmets gennemfoerelse paa stedet og de disponible bevillingers udnyttelsesgrad.

Rapporterne om EF-initiativernes gennemfoerelse i Catalonien tyder ikke paa, at de nationale myndigheders eller den selvstyrende regions forvaltning har vaeret uregelmaessig eller skoedesloes. Den tomaaneders frist, som det aerede medlem naevner, kan sammenlignes med den frist, der er fastsat i Raadets forordning (EOEF) 2082/93 af 20. juli 1993 om aendring af forordning (EOEF) 4253/88 om gennemfoerelsesbestemmelser til forordning (EOEF) 2052/88 for saa vidt angaar samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes saavel som med interventionerne fra Den Europaeiske Investeringsbank og de oevrige eksisterende finansielle instrumenter(1) (artikel 21, stk. 1) for Kommissionens betalinger til medlemsstaten, der "i almindelighed ikke maa overstige to maaneder regnet fra modtagelsen af en gyldig anmodning".

(1) EFT L 193 af 31.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 439/99 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Programmer, der er blevet forkastet af Kommissionens generaldirektorat X



EF-Tidende nr. C 297 af 15/10/1999 s. 0158



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0439/99 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (4. marts 1999) Om: Programmer, der er blevet forkastet af Kommissionens generaldirektorat X Kommissionens generaldirektorat X bedes oplyse mig, hvor mange og hvilke af de forslag, som er blevet indgivet af fysiske og juridiske personer i Graekenland, der er blevet forkastet af udvaelgelseskomiteerne for alle de programmer, initiativer og aktioner, som det konkrete generaldirektorat forvalter? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (9. april 1999) De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0663/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under "maal 1-regioner" og nyder godt af betydelig faellesskabsstoette.

For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Raadets forordning, KOM(98) 0131(1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre aar, hvor der foreligger tal fra Eurostat.

For oejeblikket foreligger der kun data for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Kan Kommissionen oplyse data for disse aar for Cantabria?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0978/99

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(15. april 1999)

Om: Diskriminering af udenlandske lektorer ved italienske universiteter

I henhold til artikel 48 i EF-traktaten har unionsborgerne ret til at arbejde, etablere sig eller frit at bevaege sig inden for Den Europaeiske Unions graenser uden at blive udsat for forskelsbehandling paa grund af deres nationalitet.

I strid med denne grundlaeggende rettighed forlyder der klager om angivelig diskriminering af udenlandske lektorer ved italienske universiteter. Paa trods af en dom afsagt af Den Europaeiske Domstol den 2. august 1993 og af en beslutning, som Parlamentet vedtog den 13. juli 1995, havde ansoegerne paa en saglig ubegrundet maade faaet naegtet retten til frit valg af arbejdsplads.

1. Har Kommissionen faaet kendskab til disse begivenheder?

2. Hvordan agter den at garantere de i hele Unionen anerkendte grundlaeggende rettigheder for EU-lektorer ogsaa i Italien og at forhindre ulovlig diskriminering?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0766/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Jernbanelinjen mellem Athen og Thessaloniki

I den anden faellesskabsstoetteramme er det angaaende jernbaner fastsat, at der skal bygges en ny linje mellem Tithorea og Lianokladi (50 km), og at der skal indfoeres elektricitet som drivkraft for jernbanen Athen - Thessaloniki, hvorved rejsetiden ville blive nedsat til 4 timer og 20 min. Indtil i dag hvor den anden faellesskabsstoetteramme er ved at udloebe, er der ikke sket fremskridt med noget af dette, rejsetiden for straekningen Athen - Thessaloniki er stadig 6 timer, og med det tempo, projekterne for oejeblikket skrider frem, vil maalene under den anden faellesskabsstoetteramme heller ikke vaere naaet i aar 2006.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Hvad skyldes disse forsinkelser efter dens mening?

2. Hvad har den til hensigt at goere i denne situation?

3. Hvad forudser den for den tredje faellesskabsstoetteramme, eftersom det lader til, at maalene under den anden faellesskabsstoetteramme bliver opfyldt med en forsinkelse paa 8 aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monica Wulf-Mathies

(5. maj 1999)

Det er korrekt, at hovedformaalet med faellesskabsstoetterammerne (FSR) i perioden 1994-1999 og med Samhoerighedsfonden paa omraadet jernbanetransport i Graekenland er at sikre investeringer i jernbanelinjen Athen-Thessaloniki, dels til anlaegsarbejde, dels til elektrificering og signalsystemer, saaledes at rejsens laengde kan reduceres fra 5 timer og 50 minutter i 1994 til 4 timer og 20 minutter i aar 2000.

Til dags dato er naesten alle projekter under det operationelle program for jernbaner ivaerksat. Kun de saakaldt smaa projekter inden for dette program forventes imidlertid afsluttet i 2001. For saa vidt angaar det store projekt med den nye jernbanelinje paa 50 km mellem Tithorea og Lianokladi og isaer Kallidromo-projektet, som er samfinansieret med Den Europaeiske Fond for Regional Udvikling, forventes det afsluttet i 2005 ud fra de seneste skoen fra de graeske myndigheder.

Angaaende opfoerelsen af den nye straekning Evangelismos-Leptokaria og elektrificeringen af hele linjen mellem Athen og Thessaloniki, som finansieres af Samhoerighedsfonden, forventes disse arbejder afsluttet omkring 2004-2005. Maalet med at nedbringe rejsetiden paa straekningen Athen-Thessaloniki, som isaer afhaenger af, at arbejdet med Kallidromo-projektet og elektrificeringen afsluttes, opfyldes derfor ikke i 2000.

Denne forsinkelse skyldes isaer den langsommelige proces med oprettelsen af Ergose og den lange tid, det har taget at faa Ergose til at fungere effektivt (hhv. omkring 3 og 4 aar efter ivaerksaettelsen af det operationelle program) samt visse svagheder, som opstod i forbindelse med oprettelsen.

Kommissionen vil snarest indlede samtaler med de graeske myndigheder om problemerne og perspektiverne i forbindelse med de jernbaneprojekter, som samfinansieres med faellesskabsfonde i Graekenland, samt ogsaa om FSR for den aktuelle programmeringsperiode og forberedelserne til den kommende periode, 2000-2006.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 787/99 af Graham MATHER til Kommissionen. Konkurrencepolitik i detailsektoren



EF-Tidende nr. C 297 af 15/10/1999 s. 0159



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0787/99 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (6. april 1999) Om: Konkurrencepolitik i detailsektoren Vil Kommissionen fremlaegge detaljer om eventuelle initiativer, der er taget for nylig eller vil blive taget snart, inden for dette omraade? Er man ved at revidere Kommissionens politik paa omraadet, og i bekraeftende fald, paa hvilket grundlag? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (15. april 1999) Kommissionen konstaterer, at denne forespoergsel er identisk med det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-561/99. Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til det svar, der allerede er afgivet paa denne forespoergsel(1). (1) Se side 159.