ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2981/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Athens metro

Ifoelge oplysninger i den graeske presse vil faerdiggoerelsen af Athens metro blive forsinket i tre aar. Det forventes, at projektet vil vaere afsluttet i 2001 i stedet for 1998. Det boer understreges, at der allerede ved den supplerende kontrakt af 18. oktober 1994 undertegnet af den davaerende minister for miljoe, fysisk planlaegning og offentlige arbejder, blev givet et aars forlaengelse.

Kommissionen, der har ydet stoette til projektet, bedes besvare foelgende:

1. Af hvilke konkrete aarsager er projektet med Athens metro blevet forsinket?

2. Hvilke omkostninger er forbundet med denne forsinkelse?

3. Hvilke virkninger har forsinkelsen af metro-projektet for omkostningerne og udviklingen i forbindelse med andre store projekter, som finansieres som et led i den anden faellesskabsstoetteramme?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-2879/96 og E-2981/96 (3. december 1996)

Hovedproblemerne i forbindelse med byggeriet skyldes arkaeologiske fund og udgravninger og den omstaendighed, at boremaskinerne paa grund af jordbundsforholdene ikke kunne benyttes til at grave tunnelen i Syntagma Square og Karaïskaki Square, hvilket bevirkede, at det var noedvendigt at anvende mere tidskraevende tunnelgravningsmetoder.

Kommissionen forstaar, at det konsortium, der staar for arbejdet paa den »olympiske metro«, endnu ikke har forelagt noget tal for en mulig ny overskridelse af udgifterne til projektet. Konsortiet har anmodet om en global genforhandling af kontrakten (som er en fastpriskontrakt om et driftsklart anlaeg) uden angivelse af specifikke punkter og tal paa dette stadium. Ifoelge kontrakten skal tvister mellem entreprenoeren og projektets ejer afgoeres ved de graeske domstole.

Forsinkelsen har ingen direkte indvirkning paa de andre foranstaltninger, der samfinansieres gennem EU-stoetterammen 1994-1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2874/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Thermie 1993

Opfoelgning af forespoergsel E-0627/96 af 29. april 1996 ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 81. ))

1. Har udvalgets udtalelser til Kommissionens forslag til foranstaltninger definitiv og absolut karakter, eller kan projekter fra reservelisten gaa ud fra, at de fortsat vil indgaa i stoetteproceduren, naar situationen aendres (f.eks. hvis der stadig er budgetmidler til raadighed, eller hvis stoettede projekter ikke gennemfoeres, og der sker en tilbagestroemning af uudnyttede midler)?

2. Er der mulighed for at stoette projekter fra reservelisten 1993 yderligere fra tilbagestroemmede midler eller bevillinger, der ikke kommer til udbetaling til bevilgede projekter, som ikke laengere eller kun delvis gennemfoeres, eller som slet ikke er blevet paabegyndt?

3. Hvor laenge reserveres stoettemidlerne til de bevilgede 1993-projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. januar 1997)

1. Udvalgets udtalelse har ingen definitiv karakter i det omfang, Kommissionen ikke behoever at efterkomme den. Er der imidlertid ikke overensstemmelse med udvalgets udtalelse, forelaegges de paagaeldende akter for Raadet med henblik paa dettes afgoerelse. I henhold til artikel 2 i Kommissionens afgoerelse af 19. juli 1993 er der mulighed for at tildele finansiel stoette til projekterne paa reservelisten i det omfang, hvor der bliver andre bevillinger ledige som foelge af opgivelsen af andre projekter paa den prioriterede liste inden den 31. december i det paagaeldende regnskabsaar.

2. Reservelisten, der var vedfoejet afgoerelsen af 19. juli 1993 som bilag, udloeb pr. 31. december 1993. De ikke-benyttede bevillinger i forbindelse med de projekter, der godkendtes i 1993, kan ikke bruges til andre projekter i et andet regnskabsaar og indgaar paa ny i det almindelige budget.

3. Bevillingerne til de godkendte projekter i 1993 forbliver disponible saa laenge, som arbejdsprogrammet forventes at vare for det projekt, der er forbundet med kontrakten, og udnyttelsen heraf tillades i takt med projektets videre udvikling. De noejagtige datoer er anfoert i kontrakten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3573/96 af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen (17. december 1996)

Om: Akut laegebehandling af statsborgere fra tredjelande

Som svar paa min tidligere forespoergsel E-0630/96 ((EFT C 322 af 28.10.1996, s. 3. )) om at give statsborgere fra tredjelande mulighed for at modtage akut laegebehandling oplyste Kommissionen, at den havde planer om at fremsaette et forslag i andet halvaar af 1996 om at lade statsborgere fra tredjelande omfatte af bestemmelserne om akut laegebehandling og andre begraensede fordele. Har Kommissionen paa indevaerende tidspunkt fremsat et saadant forslag?

Dersom statsborgere fra tredjelande ikke har mulighed for at modtage akut laegebehandling, vil dette kunne indebaere, at deres arbejdsgivere undlader at sende dem til en anden medlemsstat som led i deres arbejde. Agter Kommissionen at basere sit forslag paa EF-traktatens artikel 59, i henhold til hvilken Raadet paa forslag af Kommissionen med kvalificeret flertal kan vedtage at udstraekke anvendelsen af bestemmelserne i det paagaeldende kapitel (om fri udveksling af tjenesteydelser) til tjenesteydere, der er statsborgere i tredjelande og bosat inden for Faellesskabet?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-3573/96 og E-3673/96 (31. januar 1997)

Det er Kommissionens opfattelse, at artikel 51 og 235 i EF-traktaten er et passende retsgrundlag for udvidelsen til statsborgere fra tredjelande af bestemmelserne i forordning (EOEF) 1408/71 om adgang til akut laegebehandling og andre begraensede fordele ((EFT L 149 af 5.7.1971; konsolideret udgave EFT C 325 af 10.12.1992 )). Disse artikler er det nugaeldende retsgrundlag for forordning (EOEF) 1408/71.

Der er dog ikke enstemmighed blandt medlemsstaterne i spoergsmaalet om, hvorvidt disse artikler er et tilstraekkeligt retsgrundlag for en saadan udvidelse. Under disse omstaendigheder foretraekker Kommissionen at vente paa droeftelsernes resultat paa regeringskonferencen vedroerende retsgrundlaget for koordinering af den sociale sikring, foer den forelaegger et forslag om statsborgere fra tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2957/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Anvendelse af den faelles markedsordning for olivenolie

Har Kommissionen kendskab til de store fremskridt, den faelles markedsordning for olivenolie har betydet for sektoren i Spanien?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2953/96, E-2954/96, E-2955/96, E-2956/96, E-2957/96, E-2958/96, E-2959/96, E-2960/96, E-2961/96, E-2962/96 og E-2964/96 (26. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige valgmuligheder i forbindelse med reformen af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil saa hurtigt som muligt blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems bemaerkninger og spoergsmaal vedroerende beskaeftigelse, interventionsstoette til virkelig produktion, stoette pr. trae, forbrugsstoette, kvalitet, miljoevirkning og de specifikke problemer i Spanien og nogle af landets producentregioner.

Det ville ikke vaere korrekt at kommentere de forskellige valgmuligheder for reform detaljeret paa dette stadium, men det kan gentages, at den nye faelles markedsordning skal vaere gennemsigtig, enkel, let at kontrollere og rettes effektivt mod producenterne.

Kommissionen laegger stor vaegt paa kvalitet og er af den opfattelse, at ligegyldigt hvilken mulighed der vaelges, vil medlemsstaterne og regionerne have en vigtig rolle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3305/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Frankrig?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2862/96 af Ralf Walter (PSE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: EU-stoette til boernehaver

Som et led i bestraebelserne paa at stoette lokale beskaeftigelsesinitiativer naevnes blandt de 17 anfoerte omraader ogsaa sociale foranstaltninger saasom boernehaver.

I hvilken form har det hidtil vaeret muligt at stoette boernehaver i EU? Hvordan er den nuvaerende situation?

Hvilke boernehaver er hidtil blevet stoettet i Tyskland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (21. januar 1997)

Den Europaeiske Socialfond (ESF) har tidligere deltaget i finansieringen af omkostningerne ved boernepasning, som deltagere i uddannelsesforanstaltninger ellers skulle afholde.

Selv om dette ikke synes at vaere sket noget sted i Tyskland, ville det altsaa have vaeret muligt at finansiere loebende omkostninger ved en boernehave, hvis dette var del af et lokalt initiativ til udvikling af beskaeftigelsen. Da ESF imidlertid ikke kan samfinansiere kapitalomkostninger, kan den ikke indgaa i bygning eller modernisering af boernehaver eller i indkoebet af udstyr til dem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3313/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Det Forenede Kongerige?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3309/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Luxembourg?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2602/96 af Glyn FORD til Kommissionen. Klassiske køretøjer



EF-Tidende nr. C 083 af 14/03/1997 s. 0034



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2602/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (11. oktober 1996) Om: Klassiske koeretoejer Kan Kommissionen tilslutte sig, at flere forslag fra Kommissionen vedroerende personbiler, i henhold til hvilke der paa aarsbasis der ikke maa tilbagelaegges over 300 mil, indehavere af koeretoejer fra foer 1980 skal registrere alle tilbagelagte straekninger, og koeretoejer fra foer 1975 kun vil blive tilladt i trafikken loerdag og soendag, er skaebnesvangre for klassiske koeretoejer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (19. november 1996) Kommissionen kender intet til de forslag, det aerede medlem naevner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2624/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Det Forenede Kongeriges forslag mod redere, der udnytter andre landes fiskerilicenser

Det Forenede Kongeriges forslag om i forbindelse med reformen af EU-traktaterne at indfoere en protokol, der giver de enkelte medlemsstater mulighed for at fastsaette visse betingelser for de redere, der udnytter andre landes fiskerilicenser, er af visse lande i Faellesskabet blevet anset for et sandt angreb paa selve grundidéen i det faelles marked.

Dette forslag er utilladeligt baade set ud fra den faelles fiskeripolitik og ud fra perspektiverne ved det faelles indre marked, for hvis man anerkender, at der inden for enhver sektor findes saertilfaelde, aabner man for en nedbrydning af Faellesskabet, og det ville vaere imod det indre marked med de velkendte fire grundlaeggende frihedsrettigheder: fri etableringsret, fri bevaegelighed for varer, kapital og tjenesteydelser.

Mener Kommissionen, at det naevnte britiske forslag er tilladeligt, naar det har til formaal at indfoere hindringer for den faelles politik paa fiskeriomraadet, og som derfor egentlig indebaerer et direkte angreb paa alle traktaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (11. november 1996)

Kommissionen overvaager i sin egenskab af traktaternes vogter, at medlemsstaterne overholder EF-traktatens principper og bestemmelser, navnlig vedroerende ikke-diskriminering og fri bevaegelighed for personer, tjenesteydelser, varer og kapital baade i forbindelse med det indre marked og den faelles fiskeripolitik.

Domstolen har bekraeftet og har i sin retspraksis i tilstraekkelig grad klarlagt gyldigheden af ovennaevnte grundprincipper i EF-traktaten i fiskerisektoren.

I denne sammenhaeng modsaetter Kommissionen sig initiativer, der tager sigte paa at indskraenke det nuvaerende anvendelsesomraade for traktatens grundlaeggende bestemmelser, herunder i fiskerisektoren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2528/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: Veterinaerkontrol

Veterinaerkontrollen ved graenserne mellem medlemsstaterne blev afskaffet i 1993, men kontrollen med import fra tredjelande af dyr og produkter af animalsk oprindelse fortsaetter.

Italien udgoer i kraft af sin geografiske beliggenhed det vigtigste knudepunkt i forbindelse med den trafik, der finder sted mellem EU-medlemsstaterne og tredjelande paa tvaers af de talrige graensepunkter, som findes i landet.

I betragtning af, at problemet vedroerende dyr og animalske produkter er saa oemtaaleligt, vil Kommissionen da nedsaette en ekspertkommission, som i loebet af meget kort tid:

1. I hver medlemsstat identificerer »graensepunkterne«?

2. Fastsaetter standardregler saasom personaleantallet samt de midler og instrumenter, som er absolut noedvendige for, at disse vaesentlige »filtre« fungerer korrekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. oktober 1996)

Siden vedtagelsen af Raadets direktiv 90/675/EOEF af 10. december 1990 om fastsaettelse af principperne for tilrettelaeggelse af veterinaerkontrollen for tredjelandsprodukter, der foeres ind i Faellesskabet ((EFT L 373 af 31.12.1990. )) og af direktiv 91/496/EOEF om fastsaettelse af principperne for tilrettelaeggelse af veterinaerkontrollen for dyr, der foeres ind i Faellesskabet fra tredjelande ((EFT L 268 af 24.9.1991. )) har Kommissionen beskaeftiget sig med de veterinaere graensekontrolsteders beliggenhed, udstyr og funktion.

For oejeblikket maa der henvises til Kommissionens beslutning 95/357/EF af 26. juli 1995 om en liste over graensekontrolsteder, der er godkendt til at foere veterinaerkontrol med produkter og dyr fra tredjelande, om naermere regler for den kontrol, som Kommissionens veterinaersagkyndige skal foere, og om ophaevelse af beslutning 94/24/EF ((EFT L 211 af 6.9.1995. )). Beslutning 95/357/EF er senest blevet aendret ved beslutning 96/267/EF ((EFT L 91 af 12.4.1996. )). Betingelserne for godkendelse af graensekontrolsteder henhoerer under Raadets grunddirektiver og Kommissionens beslutning 92/525/EOEF ((EFT L 331 af 17.11.1992. )).

Ethvert godkendt graensekontrolsted inspiceres regelmaessigt af Kommissionens veterinaereksperter i samarbejde med de nationale myndigheder. Denne inspektion omfatter bl. a. kontrol af graensekontrolstedets infrastruktur, udstyr og funktion.

Paa baggrund af ovenstaaende mener Kommissionen, at de af det aerede medlem naevnte opgaver allerede loeses inden for de eksisterende rammer paa EF-plan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3214/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Finansiering af byplanpilotprojektet i Valencia

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Et af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommunen Valencia.

Hvor stort et beloeb vil Kommissionen afsaette til finansieringen af byplanprojekter i overensstemmelse med artikel 10 i EFRU-forordningen? Hvor stor en del af dette beloeb kunne taenkes at blive afsat til projektet i Valencia?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3434/96 af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Forslag om indfoerelse af en generel »bit tax« paa internettet fra ekspertgruppen om »Social and Societal Aspects of the Information Society«

Kommissionen nedsatte den 25. april 1995 en ekspertgruppe benaevnt »High Level Group of Experts on Social and Societal Aspects of the Information Society«, der skal undersoege de samfundsmaessige virkninger, tilrettelaeggelsen af arbejdet, forholdene mellem de europaeiske regioner og mange andre problemstillinger knyttet til indfoerelsen af den nye kommunikations- og informationsteknologi.

Det foerste konkrete resultat fra denne ekspertgruppe er en rapport af 12. august 1996, hvori der foreslaas en »bit tax«, dvs. en afgift, der skal beregnes i forhold til antallet af afsendte eller modtagne informationer og traede i stedet for betalingen af telefongebyrer. Denne generelle afgift skal betales af alle brugere af internettet, eftersom det ikke er muligt at beskatte anvendelse af nettet i forbindelse med leveringen af ydelser.

Internettet har vist sig at vaere et fantastisk frit medium til spredning af direkte informationer, men det er ogsaa blevet et nyt redskab til levering af ydelser saasom telekonferencer, salg, undervisning og konsulentbistand over lange afstande. Disse ydelser tegner sig imidlertid kun for en lille del af anvendelsen af telematiknettet.

Det er velkendt, at internettet paa grund af de lave omkostninger i saerlig grad bruges af unge og universitetsfolk.

Mener Kommissionen ikke, at studiegruppens forslag kan foere til en farlig begraensning af informationsfriheden og en lidet oensket censur og blive til almindelig skade for tankefriheden og demokratiet?

Mener Kommissionen ikke, at den omtalte afgift kan blive til en uretfaerdig haemsko for personer med begraensede oekonomiske ressourcer?

Hvilke initiativer paataenker Kommissionen for at sikre fri og gratis adgang til internettet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (14. januar 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3136/96 fra Gianni Tamino ((Se side 71 )).