ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3039/96 af Bernd Lange (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Beskyttelsesbeklaedning for motorcyklister - testprocedurer for protektorer

For at forbedre beskyttelsesbeklaedningen for motorcyklister integreres der i stigende grad saakaldte protektorer i beskyttelsesbeklaedningen.

1. Er en saadan statisk test, hvor metal rammer mod metal, egnet til at simulere eventuelle ulykkessituationer?

2. Indebaerer de eneste kriterier for protektorer (haardhed) ikke ogsaa risiko for, at baereren bliver saaret?

3. Boer en test og en norm ikke tage hensyn til en kropsvendt stoedpudezone og vaere baseret paa en mere omfattende simulering af en eventuel ulykke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (28. november 1996)

De beskyttelseselementer, der er inkorporeret i beklaedningsgenstande med det formaal bedre at beskytte bestemte dele af legemet (albuer, skuldre, knae m.v.), maa betragtes som personlige vaernemidler og skal derfor vaere i overensstemmelse med Raadets direktiv 89/686/EOEF ((Direktiv 89/686/EOEF (EFT L 399 af 30.12.1989), aendret ved direktiv 93/68/EOEF (EFT L 220 af 30.8.1993), 93/95/EOEF (EFT L 276 af 9.11.1993) og 96/58/EF (EFT L 236 af 18.9.1996). )) med senere aendringer om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivninger om personlige vaernemidler.

1. De protektorer, der tilfoejes beklaedningen, er almindeligvis af plastic og har til formaal at fordele stoedvirkningen over hele kroppen. Saa vidt det er Kommissionen bekendt, er de ikke af metal. Disse protektorer underkastes en CE-typeafproevning udfoert af et bemyndiget organ. De goeres til genstand for proevninger, hvor der tages hensyn til mulige ulykkessituationer, med det formaal at verificere, om de er i overensstemmelse med bestemmelserne herom i Raadets direktiv 89/686/EOEF. Opfylder de de vaesentlige krav i dette direktiv, forsynes de med CE-maerkning.

2. Protektorerne har afrundede kanter og former, der skal reducere risikoen for at blive saaret mest muligt. Desuden er de fremstillet af materiale, der fordeler eller absorberer stoedvirkningen for at afboede foelgerne af ulykker.

3. Det er yderst vanskeligt at fastlaegge stoedabsorberende zoner med henblik paa en eventuel ulykke. Kommissionen vil sammen med de beroerte parter i sagen, navnlig fabrikanterne og de bemyndigede organer, undersoege muligheden for at simulere ulykker med henblik paa at forbedre protektorerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2394/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Beslutning 94/730/EF om fastlaeggelse af forenklede procedurer for udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede planter

I tilslutning ti svaret paa skriftlig forespoergsel E-1651/96 ((EFT C 345 af 15.11.1996, s. 92. )) anmodes Kommissionen om at besvare foelgende:

1. Hvoraf fremgaar det, at medlemsstaterne ogsaa ved anvendelse af »den forenklede procedure« har pligt til at sikre offentligheden »fyldestgoerende orientering«?

2. Hvor er det defineret, hvad der som led i »den forenklede procedure« skal forstaas ved »fyldestgoerende orientering«?

3. Paa hvilket tidspunkt og i hvilket omfang er denne orientering under henvisning til artikel 1, stk. 1, 1. punktum, i direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )) fyldestgoerende for den beroerte befolkning ved anvendelse af den »forenklede« procedure, og af hvilken bestemmelse fremgaar dette?

4. Hvornaar og i hvilket omfang bliver befolkningen orienteret efter proceduren i nr. 6.1. og 7. i bilaget til beslutning 94/730/EF ((EFT L 292 af 18.11.1994, s. 31. )) under henvisning til nr. 7.1. og 7.2.?

5. a) Hvornaar og hvor ofte er der blevet udsat blomkaal?

5. b) Hvordan paavises det, at der er opnaaet tilstraekkelig erfaring?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2394/96, E-2395/96, E-2396/96, E-2397/96, E-2398/96, E-2399/96, E-2400/96, E-2401/96, E-2402/96, E-2403/96 og E-2405/96 (14. oktober 1996)

Svarene paa de ovennaevnte skriftlige forespoergsler, afstedkommer en raekke tekniske og juridiske problemer, vedroerende gennemfoerelsen af direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )), bl.a. med hensyn til indfoerelsen af de forenklede procedurer.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at undersoege, hvorledes gennemfoerelsen af dette direktiv er forloebet siden dets ikrafttraeden, med henblik paa offentliggoerelse af en rapport, som vil tilgaa Parlamentet og Raadet.

Kommissionen vil i denne sammenhaeng behandle det aerede medlems spoergsmaal og i givet fald tage hensyn til de naevnte punkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3263/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det danske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3389/96 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (20. november 1996)

Om: Privatisering af Corporación Siderúrgica Integral de España

Er Kommissionen fyldestgoerende informeret om privatiseringen og salget af jern- og staalforetagendet Corporación Siderúrgica Integral de España? Finder den, at denne privatisering sker med den fornoedne gennemsigtighed, er der foretaget en forsvarlig hoering af de spanske fagforeninger, og er der givet nogen garanti for bevarelse af arbejdspladserne og den lokale erhvervsstruktur?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (19. december 1996)

Kommissionen er klar over, at det forlyder, at den spanske regering har planer om at privatisere Corporación siderurgica integral.

Som ved alle saadanne privatiseringer vil Kommissionen sikre sig, at alle relevante EU-foranstaltninger overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3094/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Restaurering af oedelagte mindesmaerker i det tyrkisk besatte Nordcypern

I den del af Cypern, der er besat af den tyrkiske haer, er der i forbindelse med det voldelige forsoeg paa at tyrkiskgoere omraadet sket en omfattende oedelaeggelse af graeske kristne kulturmindesmaerker. Det boer naevnes, at Cypern ogsaa deltager i RAPHAEL-programmet vedroerende kulturarven.

Mener Kommissionen, at den paa grundlag af en ansoegning, der opfylder RAPHAEL-programmets betingelser, vil kunne godkende et program til kartografering af kulturarven og optegnelse af de mindesmaerker, der kan erstattes, dvs. foranstaltninger som ogsaa vil gavne den nordlige del af Cypern, idet den rige kulturarv paa mellemlag sigt kan blive en faktor til fremme og kvalitativ forbedring af turismen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (12. december 1996)

Det aerede medlem er utvivlsomt bekendt med, at Raphael-programmet traeder i kraft naeste aar, og at de pilotforsoeg, der er ivaerksat og gennemfoert i aar, skal ses som forberedelse til programmet.

Cyperns deltagelse i dette program kan, ligesom det er tilfaeldet for andre tredjelande, der har associeringsaftaler med Faellesskabet, blive en realitet fra 1998 og vil blive besluttet paa grundlag af en associeringsraadsafgoerelse, der kan traeffes i loebet af 1997.

I 1997, der i praksis vil blive betragtet som en overgangsperiode, er Kommissionen indstillet paa ligesom i 1996 at behandle initiativer, der indgives ansoegning om af de cypriotiske myndigheder, forudsat at de opfylder stoettebetingelserne, der offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende i begyndelsen af aaret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2855/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Stoette til atomkraftvaerker i Den Slovakiske Republik

1. Hvilken uafhaengig organisation kontrollerer udbygningen af og udstyret til atomkraftvaerket Mochovce, der ligger ved Donausletten, og som er karakteriseret af en raekke mangler med hensyn til byggesubstans og indfoerelse af sovjetisk teknologi i 1970'erne, som bestemt ikke er forbedret i loebet af de 14 aar siden opfoerelsen (dele af anlaegget er ikke bevaret)?

2. Hvorledes vurderer Kommissionen de miljoeproblemer, der opstaar ved, at det noedvendige koelevand skal pumpes op over en afstand paa 10 km, hvilket er meget dyrt, med henblik paa at sikre en problemfri drift af atomkraftvaerket?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (13. december 1996)

Den Slovakiske Republik har sine egne regeludstedende myndigheder, som er ansvarlige for tildelingen af alle bygge- og driftstilladelser for atomkraftvaerker i Slovakiet. Denne fremgangsmaade svarer til sagsbehandlingen i medlemsstaterne.

Den slovakiske regering har besluttet ikke at tage imod tilbuddet om finansiel bistand fra Faellesskabet (Euratom-laan) til faerdigbygningen af Mochovce-projektet, og Kommissionen har derfor spillet en begraenset rolle hvad angaar faglig bistand til bygningen af projektet. Phare-bistanden til Mochovce-projektet er begraenset til at omfatte stoette til bedoemmelser af konstruktion og driftssikkerhed i forbindelse med godkendelse og faglig bistand til de slovakiske myndigheder for nuklear sikkerhed.

I Den Slovakiske Republik findes bestemmelserne for bedoemmelse af belastningen af vandmiljoeet i loven om fysisk planlaegning og byggeri 50/1976 og loven om bedoemmelse af belastning paa miljoeet 127/1994. Kontoret for byggeri er ansvarligt for tildelingen af en byggetilladelse.

Kommissionen vil fortsaette med at foere noeje kontrol med faerdigbygningen af Mochovce-projektet og lukningen af atomkraftvaerket Bohunice.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2442/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: EU-foranstaltninger for importeret genmanipuleret majs og majsprodukter fra USA og Canada

1. Ved Kommissionen, at Ciba Geigy dyrker genmanipuleret majs i USA og Canada og saelger den?

2. Er Kommissionen klar over faren for, at denne genmanipulerede majs og disse majsprodukter importeres i EU uden, at der er anmodet om markedsfoeringstilladelse?

3. Vil Kommissionen kraeve, at Ciba Geigy indgiver en anmodning om markedsfoeringstilladelse, som det skete i forbindelse med Monsantos import af genmanipulerede sojaboenner?

4. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe i tilfaelde af, at Ciba Geigy importerer genmanipuleret majs i EU uden tilladelse?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (29. november 1996)

I forlaengelse af sit svar af 4. oktober 1996 er Kommissionen nu i stand til at oplyse foelgende:

1. Kommissionen er klar over, at Ciba Geigy Ltd. har opnaaet godkendelse til markedsfoering af gensplejset majs i De Forenede Stater og Canada.

2.& 3. Ciba Geigy Ltd. har allerede indgivet anmodning om markedsfoering af genmanipuleret majs i Europa i henhold til raadsdirektiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15.)) om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer. Denne notifikation er stadig til behandling, og der er endnu ikke truffet nogen endelig afgoerelse herom. Saa laenge der ikke er udstedt tilladelse til den genetisk modificerede majs fra Ciba Geigy Ltd., som er omfattet af direktiv 90/220/EOEF, er al markedsfoering inden for Faellesskabet af gensplejset majs og majsprodukter, som kan reproducere og viderebringe genetisk materiale, forbudt.

4. I henhold til raadsdirektiv 90/220/EOEF skal medlemsstaterne udpege kompetente myndigheder, som er ansvarlige for den praktiske gennemfoerelse af kravene i dette direktiv, ligesom de skal sikre, at de kompetente myndigheder foretager kontrolbesoeg og traeffer andre kontrolforanstaltninger, med det formaal at sikre, at direktivet haandhaeves.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2999/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Helbredssituationen for beboerne i Lavrion

De graeske myndigheders mangeaarige provokerende ligegyldighed har foert til, at helbredssituationen for de 10.000 beboere i Lavrion og paa Lavrion-halvoeen er blevet helt katastrofal.

Omraadet er forurenet af giftige stoffer som arsenik, bly, kadmium, kviksoelv, zink m.m. Af de undersoegelser, der er foretaget (bl.a. af instituttet for geologi- og mineforskning inden for rammerne af EU's LIFE-program), har man i de herboende boerns blod kunnet konstatere et blyindhold, der er mellem dobbelt og seksdobbelt saa stort som de normale stoerrelser, samt af indholdet af kadmium i boernenes taender er ti gange stoerre end det normale.

Endvidere er der paavist cancerogene symptomer, kraeftsygdomme og hyperaktivitet blandt boernene, begraenset indlaeringsaktivitet blandt boernehaveboern, faldende intelligenskvotient osv. Endelig kan det naevnes, at man anvender slagger som vejfyld i forbindelse med opfoerelsen af en havnemole, en fremgangsmaade Wulf-Mathies, medlem af Kommissionen, har anmodet om omgaaende bliver indstillet.

Da spoergsmaalet er saerdeles alvorligt, bedes Kommissionen give foelgende oplysninger:

1. Hvilke direkte foranstaltninger vil den ivaerksaette med henblik paa at hindre en yderligere forurening af omraadet, som fortsaetter, fordi de graeske myndigheder ikke griber effektivt ind?

2. Er der mulighed for, at omraadet omkring Lavrion kan blive omfattet af et af EU's miljoeprogrammer og i givet fald paa hvilken maade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. december 1996)

Kommissionen har i flere aar vaeret klar over problemerne med forurening af byen Lavrion; aarsagerne hertil kan spores helt tilbage til oldtiden og er isaer foelgerne af minedriften.

For at bidrage til loesningen af disse problemer har Kommissionen som led i LIFE-programmet udvalgt projekt nr. 93/GR/A14/GR/4756 med henblik paa at retablere et omraade ved Lavrion, som er alvorligt forurenet med bly og andre tungmetaller, og med henblik paa at fremme en baeredygtig udvikling i regionen med stoette fra de lokale myndigheder. Dette projekt vil ganske afgjort vaere medvirkende til at forbedre livskvaliteten for regionens befolkning. Kommissionen er med til at samfinansiere dette projekt, som foeres ud i livet af Lavrion kommune. (631.588 ECU afholdes af Faellesskabet, mens kommunen daekker de resterende 731.322 ECU).

For saa vidt angaar brugen af jernslagger som fyldmateriale, har Kommissionen officielt modtaget en raekke forsikringer fra de graeske myndigheder om, at der i henhold til de undersoegelser, der er foretaget, ikke har vaeret negative foelgevirkninger forbundet med denne praksis.

Kommissionen regner ikke med at skulle vedtage saerlige forholdsregler vedroerende denne region. Det er op til de graeske myndigheder at fremsaette forslag for Kommissionen om aktioner som led i de allerede eksisterende driftsprogrammer. I saa tilfaelde vil Kommissionen foelge sagen yderligere op efter at have gennemgaaet sagen grundigt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2954/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie

Hvad er Kommissionens begrundelse for ikke at have forelagt et reflektionsdokument forud for forslaget om en reform af den faelles markedsordning for olivenolie, ligesom det tidligere var tilfaeldet med vin, frugt og groentsager?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2953/96, E-2954/96, E-2955/96, E-2956/96, E-2957/96, E-2958/96, E-2959/96, E-2960/96, E-2961/96, E-2962/96 og E-2964/96 (26. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige valgmuligheder i forbindelse med reformen af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil saa hurtigt som muligt blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems bemaerkninger og spoergsmaal vedroerende beskaeftigelse, interventionsstoette til virkelig produktion, stoette pr. trae, forbrugsstoette, kvalitet, miljoevirkning og de specifikke problemer i Spanien og nogle af landets producentregioner.

Det ville ikke vaere korrekt at kommentere de forskellige valgmuligheder for reform detaljeret paa dette stadium, men det kan gentages, at den nye faelles markedsordning skal vaere gennemsigtig, enkel, let at kontrollere og rettes effektivt mod producenterne.

Kommissionen laegger stor vaegt paa kvalitet og er af den opfattelse, at ligegyldigt hvilken mulighed der vaelges, vil medlemsstaterne og regionerne have en vigtig rolle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2809/96 af Johannes Blokland (I-EDN) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Transaktion mellem France Télécom og den franske stat

1. Det fremgaar af en artikel i Het Financieele Dagblad af 20. september 1996, at pensionsfondene i det privatiserede France Télécom paa 37,5 mia FF skal overfoeres til staten, og at en raekke fordringer skal inddrives hurtigere. Ifoelge artiklen sker dette bogfoeringsmaessige kunstgreb, for at Frankrig til naeste aar alligevel kan opfylde OEMU-kriterierne. Er oplysningerne i artiklen korrekte?

2. Er bestemmelserne i Maastricht-traktaten saa fleksible, at en stat med en saadan transaktion kan yde et bidrag til at opfylde konvergenskriteriet om budgetunderskuddet?

3. Hvorvidt er der med dette bogfoeringsmaessige kunstgreb tale om en transaktion, der bidrager til reel konvergens, i betragtning af at dette kunstgreb medfoerer en stigning i det offentliges forpligtelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves Thibault de Silguy (27. november 1996)

Pensionsordningen for tjenestemaend, som er ansat ved France Télécom, er baseret paa et fordelingsprincip. France Télécoms ekstraordinaere indbetaling til den franske stat omfatter derfor ingen finansielle aktiver eller passiver og boer behandles som en kapitaloverfoersel. Denne ekstraordinaere indbetaling paa 37 500 mio. FF vil mindske den offentlige sektors nettolaantagning i 1997 med ca. 0,5%.

Den regnskabsmaessige behandling af denne ekstraordinaere indbetaling som en kapitaloverfoersel er i overensstemmelse med EF-traktaten, protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmaessigt store underskud samt forordning nr. 3605/93, der henviser til det europaeiske nationalregnskabssystem (2. udgave), og som skal anvendes med henblik paa de statistiske data om konvergensen paa budgetomraadet.

I beslutningen om den regnskabsmaessige behandling af overfoerslen blev indbetalingens ekstraordinaere karakter understreget, og Kommissionen fremhaevede dens ekstraordinaere karakter i en fodnote herom, da den vedtog sit aarlige budgetoverslag for 1997.

Kommissionen goer opmaerksom paa, at det i EF-traktaten understreges, at den konvergens, der kraeves for indtraeden i tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, skal vaere vedvarende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2463/96 af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Forsoeg vedroerende straalingsrisici

Er det korrekt at tolke svaret paa skriftlig forespoergsel E-0560/96 ((EFT C 185 af 25.6.1996, s. 71. )) som en antydning af, at personer, som var involveret i udformningen af EU's forskningspolitiske maalsaetninger paa dette omraade ogsaa deltog enten direkte eller gennem deres tilknyttede laboratorier med hensyn til at faa stoette gennem straalebeskyttelsesprogrammet?

Er det ogsaa korrekt at tolke det givne svar som en antydning af, at de samme gener, som bekaemper svulster, er af lige stor betydning for indavlede mus og mennesker med lang levetid?

Er det ogsaa korrekt at tolke det givne svar som en antydning af, at lignende saerlige genetiske forandringer i mus og mennesker fremkalder svulster med sammenlignelig placering og patologi?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (20. november 1996)

Dem der raadgiver Kommissionen i valget af prioriterede forskningsopgaver, er ikke noedvendigvis udelukket fra selv at indgive forslag til konkrete forskningsprojekter som led i Faellesskabets forskningsprogrammer, naar blot der ikke er tale om nogen interessekonflikt. Ved udvaelgelsen af projekter bistaas Kommissionen ved evalueringen af uafhaengige eksperter, der har til opgave at gennemgaa alle indbyrdes konkurrerende forslag ud fra en raekke strenge kvalitetskrav.

Det har aldrig vaeret hensigten at antyde, at de samme svulstbekaempende gener er lige saa betydningsfulde i indavlede mus som i mennesker med laengere levetid, og heller ikke, at lignende specifikke genetiske aendringer i henholdsvis mus og mennesker skulle fremkalde svulster af tilnaermelsesvis samme lokalisering og patologi. Forskningen er baseret paa den vidt udbredte antagelse, at kraeftudviklingsprocessen og radioaktiv bestraalings indflydelse herpaa er indbyrdes sammenlignelige for de forskellige pattedyrearters vedkommende.