ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1398/98

af José Apolinário (PSE) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Landbrug

Kan Kommissionen oplyse mig om, hvilke tanker den goer sig vedroerende landbruget i Faellesskabets yderste periferi, og om hvorledes den fremover agter at afhjaelpe de ulige vilkaar, som beliggenheden i den yderste periferi paafoerer dette erhverv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. juni 1998)

Kommissionen har altid tilstraebt at tage hensyn til de saerlige traek ved visse regioner og aktiviteter i forbindelse med fastlaeggelsen og gennemfoerelsen af EF-politikkerne; derved opfylder den oensker fra visse medlemsstater. Saaledes vedtog Raadet tre beslutninger om indfoerelse af "POSEI"erne i 1989 og 1991, der anerkender de saerlige traek ved disse regioner, og Kommissionen har foreslaaet EF-initiativet REGIS (isolerede regioner) som svar paa disse regioners saerlige vanskeligheder inden for rammerne af strukturfondene.

Da der er tale om regioner, hvori landbrugssektoren har en stor betydning, er der vedtaget en saerlig ordning for forsyning med landbrugsraavarer og forarbejdede varer samt berettigede undtagelser fra reglerne inden for den faelles landbrugspolitik eller supplerende stoette til fordel for landbrugssektoren.

Kommissionen er klar over, at trods denne stoette indebaerer den afsides beliggenhed og oekarakteren altid yderligere udgifter, og den har derfor indledt overvejelser vedroerende alle sektorer, der er af interesse for disse regioner, herunder landbrugssektoren.

Med Agenda 2000(1) har Kommissionen isaer lagt vaegt paa at forenkle stoettetildelingen inden for baade landbrugssektoren og andre sektorer (den faelles landbrugspolitik og strukturfondene) for alle regioner i Faellesskabet. Endvidere tages der specielt hensyn til regionerne i den yderste periferi inden for strukturfondene. Disse regioner klassificeres nemlig uafhaengigt af de kriterier, der gaelder for andre regioner med udviklingsefterslaeb, under maal 1.

Paa baggrund af de forslag, der er opfoert i Agenda 2000, og artikel 299 i Amsterdam-traktaten (en ny affattelse af EF-traktatens artikel 227), skal de overvejelser, der er indledt i Kommissionen, goere det muligt sammen med erfaringerne fra knap 10 aars saerprogrammer foere frem til udarbejdelsen af perspektivforslag for disse regioner under overholdelse af naerhedsprincippet.

(1) KOM(97) 2000.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2040/98

af Klaus Haensch (PSE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Tildeling af EU-bevillinger til Remscheid, Nordrhein-Westfalen

Kan Kommissionen oplyse foelgende vedroerende tildeling af EU-bevillinger til Remscheid by, Nordrhein-Westfalen:

1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Remscheid fra oevrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller - som direkte stoette - til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre baerende institutioner?

2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hjaelp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret?

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(25. september 1998)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriflige forespoergsel E-2036(1), som stadig er fyldestgoerende.

(1) EFT C 386 af 11.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2039/98

af Klaus Haensch (PSE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Tildeling af EU-bevillinger til Wuppertal, Nordrhein-Westfalen

Kan Kommissionen oplyse foelgende vedroerende tildeling af EU-bevillinger til Wuppertal by, Nordrhein-Westfalen:

1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Wuppertal fra oevrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller - som direkte stoette - til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre baerende institutioner?

2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hjaelp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret?

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(25. september 1998)

Som supplement til sit svar af 6. juli 1998(1) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-2036/98(2).

(1) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 130.

(2) EFT C 386 af 11.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1799/98

af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: EU-finansiering af den spanske vandbygningsplan

Det skriftlige svar paa min mundtlige forespoergsel H-0466/98(1) udgoer i det mindste et fremskridt i forhold til Kommissionens tidligere svar, idet den nu anerkender eksistensen af en national vandbygningsplan i Spanien, som delvis er finansieret med EFRU-midler. Uden dog at foelge denne tilnaermelse til sandheden yderligere op fortsaetter Kommissionen i sit svar med at fortie, at EFRU-investeringen i Alqueva kun beloeber sig til 96,6 mio ecu og ikke til 300 mio ecu. Sammenblandingen af midler fra EFRU med andre former for EU-stoette til Alentejo-omraadet, som Alqueva er en del af, medvirker klart til at vanskeliggoere en sammenligning mellem EFRU-stoetten til vandbygningsanlaeg i Portugal og i Spanien. Det forholder sig saaledes, at Kommissionen har til hensigt at investere 13 gange saa mange EFRU-midler i den spanske nationale vandbygningsplan, som EFRU investerer i Alqueva.

Jeg skal ikke her komme ind paa beloebenes stoerrelse, men udelukkende paa de forskellige vilkaar, som stoetten er ydet paa, og endnu en gang anmode Kommissionen om at oplyse foelgende:

1. Mener den, at den har foretaget en afbalanceret og uvildig analyse af vilkaarene for investeringerne i de to medlemsstater?

2. Er der foretaget en miljoevurdering af anlaegsarbejderne i forbindelse med den nationale vandbygningsplan i Spanien, navnlig i Guadianas vandloebssystem? Hvilke foranstaltninger er der truffet?

3. Kan den give mig en liste over de store kanal- og daemningsarbejder, der er finansieret via EFRU og Samhoerighedsfonden i Guadianas vandloebssystem og de respektive budgetter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(25. september 1998)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-1447/98(2).

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (maj 1998).

(2) EFT C 386 af 11.12.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1715/98

af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Overtraedelsesproceduren mod Italien paa grund af salget af Maelkedistributionscentralen i Rom

Har Kommissionen fra den italienske stat og Roms kommune modtaget nye oplysninger om salget af Maelkedistributionscentralen i Rom, der er genstand for en overtraedelsesprocedure indledt af Den Europaeiske Union?

Hvilke nye initiativer agter Kommissionen at tage over for Roms kommune?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. juni 1998)

Kommissionen har ikke modtaget nye officielle informationer fra Italien eller Roms kommune om salget af Centrale del Latte di Roma. Det skal imidlertid bemaerkes, at fristen for fremsendelse af medlemsstatens bemaerkninger som fastsat i Kommissionens beslutning om at aabne en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 2, vedroerende stoette til Centrale del Latte di Roma, var den 8. juni 1998.

Paa indevaerende tidspunkt afventer Kommissionen fortsat bemaerkninger til beslutningen fra medlemsstaten og fra eventuelle tredjeparter og de oevrige medlemsstater. Naar samtlige bemaerkninger foreligger og er blevet analyseret, vil Kommissionen i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 93, stk. 2, traeffe endelig beslutning om den paagaeldende stoette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2761/98

af Xaver Mayer (PPE) til Kommissionen

(3. september 1998)

Om: Vildtopdraet i landbruget

Vildtopdraet i landbruget er i EU blevet en betydelig erhvervsgren. Ofte er der mulighed for at udnytte arealer, som der ikke findes nogen alternativ anvendelse for. Paa baggrund af forskelligartede produktionsmetoder inden for EU samt Faellesskabets lave selvforsyningsgrad opstaar der alvorlige problemer for landbrugere, som opdraetter vildt. Disse skyldes navnlig billig import fra ikke-EU-stater, men ogsaa den manglende harmonisering af godkendelses- og veterinaerbestemmelser.

Kommissionen anmodes om at besvare foelgende spoergsmaal:

1. Er Kommissionen af den opfattelse, at der i tilstraekkelig grad i Europa tages hensyn til dyrebeskyttelsen i bestemmelserne om vildtopdraet i landbruget? Har Kommissionen kendskab til konkurrencefordrejende forskelle mellem de enkelte medlemsstater? Er det efter Kommissionens opfattelse noedvendigt at goere import fra tredjelande afhaengig af overholdelsen af visse produktions- og opdraetbetingelser?

2. Er Kommissionen af den opfattelse, at betegnelsen "koed fra vildtopdraet i landbruget" boer vaere underlagt visse opdraet- og produktionsbetingelser for at afgraense disse produkter over for produkter af koed fra landbrugshusdyr?

3. Er Kommissionen af den opfattelse, at anvendelsen af genteknik, kunstig befrugtning, overfoersel af embryoner, opdraet i stalde og amputation af gevirer under vildtopdraet i landbruget boer forbydes i hele Europa samt ved import fra tredje lande?

4. Er Kommissionen af den opfattelse, at import af koed fra vildtopdraet i landbruget fra tredjelande ikke boer belaegges med tariffen for vildtkoed men med tariffen for koed fra landbrugshusdyr?

5. Har Kommissionen kendskab til, at der i vildtbestande i New Zealand, Australien og De Forenede Stater er forekommet den John'ske sygdom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. september 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2245/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: Laegemidler til heste og dyrevelfaerd

Er Kommissionen klar over, at der med virkning fra januar 2000 indfoeres et lovfaestet forbud mod visse former for laegemidler, som hyppigt anvendes til at behandle heste, og at heste, som udelukkende bruges til sportsudoevelse og til rekreative formaal, vil blive omfattet af praecis de samme regler som heste, der opdraettes til koedproduktion?

Har Kommissionen gjort sig klart, at der ikke findes alternative laegemidler mod visse lidelser, som typisk angriber heste, der bruges til sportsudoevelse og til rekreative formaal, og at gennemfoerelsen af den nye lovgivning kan betragtes som en alvorlig trussel mod disse dyrs velfaerd?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(25. august 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1495/98 fra Heinz Kindermann(1).

(1) Se side 42.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1798/98

af Jessica Larive (ELDR) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Sikre taendere

Inden for EU gaelder EU-normen EN ISO 9994: 1996 - standarden vedroerende taenderes sikkerhedsaspekter, og det generelle direktiv om produktsikkerhed. Begge foranstaltninger skal sikre, at forbrugerne ikke udsaettes for farlige taendere. ISO-normen er en frivillig standard, som industrien paa basis af selvregulering har forpligtet sig til at opfylde. I USA gaelder der udover ISO-normen siden juli 1994 en obligatorisk sikkerhedsnorm, der kraever, at taendere, der produceres i USA eller importeres dertil, skal vaere boernesikre. Paa trods af de forskellige foranstaltninger sker der i EU fortsat ulykker som foelge af eksploderende taendere eller paa grund af brand, som skyldes et barns leg med en taender. Derfor revideres den europaeiske norm i oejeblikket. Den Europaeiske Standardiseringsorganisation (CEN) har for nylig faaet denne opgave.

1. Mener Kommissionen, at der som et led i denne revision boer traeffes bedre foranstaltninger for at forhindre, at boern kan lege eller faktisk leger med taendere? I bekraeftende fald, hvilke?

2. Mener Kommissionen, at flammens maksimumhoejde boer begraenses?

3. Mener Kommissionen, at den saakaldte "varmesoejle"-taender skal medtages i disse overvejelser og at den boer undersoeges naermere?

4. Agter Kommissionen at overvaage, at medlemsstaterne foerer kontrol med opfyldelsen af den europaeiske norm, og i bekraeftende fald, hvordan? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

5. Er der i forbrugerens interesse mulighed for en mere bindende foranstaltning fra Kommissionens side, hvis det viser sig, at normen ikke opfyldes tilstraekkeligt og medlemsstaterne ikke foerer fyldestgoerende kontrol med deres egen industri?

6. Mener Kommissionen, at en obligatorisk sikkerhedsnorm i lighed med den amerikanske ogsaa inden for EU er den bedste loesning for at forebygge ulykker med taendere?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2015/98 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Støtte til at oprette et energiagentur i Algarve



EF-Tidende nr. C 031 af 05/02/1999 s. 0112



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2015/98 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (30. juni 1998) Om: Stoette til at oprette et energiagentur i Algarve Eftersom der er planer om at oprette et regionalt energiagentur i Algarve, og jeg har faaet kendskab til, at der tidligere har vaeret operationelle problemer med gennemfoerelsen af disse planer, beder jeg Kommissionen besvare foelgende: Kan Kommissionen redegoere naermere for mulighederne for, at der kan ydes stoette til dette initiativ til fordel for regionen Algarve? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (3. september 1998) Kommissionen har som led i oprettelsen af regionale og lokale energikontorer under SAVE II-programmet modtaget et forslag om oprettelse af et saadant kontor for Algarve. Forslaget er blevet indgivet sammen med provinsen Huelva i Spanien. Samtlige forelagte forslag er blevet noeje vurderet i henhold til SAVE II-udvalgets procedurer, hvorved der garanteres mest mulig gennemsigtighed og stringens. Desvaerre er dette projekt ikke blevet medtaget paa listen over de energikontorer, der er berettiget til stoette i 1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1567/98 af Andrea MANZELLA til Rådet. Mordet på biskop Juan Gerardi



EF-Tidende nr. C 013 af 18/01/1999 s. 0044



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1567/98 af Andrea Manzella (PSE) til Raadet (25. maj 1998) Om: Mordet paa biskop Juan Gerardi Kan Raadet i forbindelse med mordet paa biskop Juan Gerardi oplyse, hvilke hasteforanstaltninger Den Europaeiske Union agter at traeffe for at opfordre den guatemalanske regering til at ivaerksaette en effektiv og tilbundsgaaende undersoegelse med henblik paa at finde frem til de faktiske drabsmaend og de reelle politiske bagmaend bag mordet paa biskop Juan Gerardi, en forbrydelse der risikerer at bringe de mest horrible aspekter af borgerkrigen i Guatemala tilbage?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1444/98

af Mirja Ryynaenen (ELDR) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: EU's bistand til udvikling af faareavlen i Finland

Finland har i efteraaret 1997 udarbejdet en plan for udvikling af sin nuvaerende meget begraensede faareavl. Det er hensigten at oege produktionsmaengden for at oege effektiviteten og kvaliteten i forarbejdningen. Strukturudviklingen kraever ogsaa nye investeringer.

Den begraensede moderfaarspraemie er et problem i forbindelse med udvikling af faareavlen. Finland har anmodet EU om stoette til betaling af hoejere praemier. EU har imidlertid indtil videre vaeret tilbageholdende i sagen. I Finland anses en hoejere moderfaarspraemie for at vaere afgoerende for hele erhvervets udvikling.

Kommissionen bedes oplyse, hvad den vil goere for at finske faareavlere kan faa udbetalt en saadan moderfaarspraemie, der vil fremme udviklingen af den nuvaerende begraensede faareavl?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. juni 1998)

Kommissionen er bekendt med problemerne i den finske faareavl. Der er isaer tale om strukturproblemer, og derfor er Finland med Kommissionens godkendelse ved at ivaerksaette en raekke programmer, som skal forbedre faareavlsstrukturerne og slagtekroppenes kvalitet.

Kommissionen afviste en anmodning fra Finland om ydelse af en supplerende praemie til landets faareavlere, fordi en saadan ordning ville genaabne en uvelkommen debat om, at praemierne burde beregnes paa regional basis.

Med den nuvaerende aarlige praemie under ordningen for faare- og gedekoed faar avlerne kompensation op til den gennemsnitlige EU-pris. Kommissionen mener ikke, at man boer lade udviklingen vaere afhaengig af saadanne betalinger, men derimod, at det stoerste incitament for producenterne, naar det gaelder om at faa dem til at forbedre kvaliteten og investere i strukturforbedringer, ligger i de prisstigninger og voksende afsaetningsmuligheder, som saadanne bestraebelser resulterer i. Kommissionen paataenker derfor ikke at fremsaette noget forslag om hoejere praemie til de finske faareavlere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2191/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Monsignore Jose Juan Gerardis doed

Er Kommissionen bekendt med Monsignore Gerardis tragiske doedsfald den 26. april i aar? Monsignore Gerardi var leder af det guatemalanske bispedoemmes menneskerettighedskontor i Guatemala City. Vil Kommissionen goere alt, hvad den kan, for at sikre, at doedsfaldet undersoeges grundigt, og at de ansvarlige retsforfoelges?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(3. september 1998)

Som det kom til udtryk under plenarforsamlingen i Strasbourg den 14. maj var Kommissionen dybt beroert af meddelelsen om det brutale mord paa Monsignore Gerardi. Dette tragiske doedsfald har helt givet vaeret til skade for fredsprocessen, som nu naesten halvandet aar efter undertegnelsen af aftalen om varig fred stadig er saerdeles skroebelig. Det skyldes for en stor del, at der kun goeres langsomme fremskridt, at der er voldsom modstand, som skal overvindes, og at de forskellige befolkningslag kun inddrages i ringe omfang.

Kommissionen vil goere alt, hvad der er i dens magt for at sikre, at retsstaten kommer til at fungere efter aanden i fredsaftalerne, isaer sikkerhedsstyrkerne og retssystemet, saaledes at det bliver muligt for regeringen at faa gennemfoert sin erklaerede hensigt om at identificere og doemme dem, der er ansvarlige for forbrydelsen, samt at indfoere de betingelser, der skal til for at opnaa fredelig sameksistens.

I mellemtiden foelger Kommissionen noeje politi- og retsundersoegelsen samt arbejdet i den kommission paa hoejt niveau (bestaaende af udenrigsministeren, indenrigsministeren, statsadvokaten, praesidentens privatsekretaer, menneskerettighedseksperten m.fl.), der blev oprettet for blandt andet loebende at underrette det internationale samfund om, hvad der sker med ophavsmaendene til forbrydelsen og de ansvarlige herfor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1714/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Regional beskyttelse

Der henvises til den menneskelige og miljoemaessige tragedie, der for nylig ramte Campanien, samt mine tidligere skriftlige forespoergsler E-2480/94(1), E-2730/95(2), E-2731/95(3)og de dertil hoerende svar, og behovet for at samordne den regionale planlaegningspolitik i hele EU, eftersom mange problemer er faelles for de forskellige medlemsstater og i visse tilfaelde gaar paa tvaers af landegraenserne.

Anser Kommissionen det ikke for presserende noedvendigt:

1. at anmode Miljoeagenturet om at udarbejde hydrogeologiske kort over EU's omraade, hvormed man kan finde frem til de mest udsatte omraader?

2. at fremsaette forslag, paa baggrund af dens nuvaerende begraensede befoejelser, om at den af medlemsstaterne faar tildelt den noedvendige ret til i hvert fald at samordne de regionale planlaegningsprogrammer i forbindelse med de regionale udviklingsprojekter?

3. oejeblikkelig at afsaette et beloeb i det foreloebige budget for 1999 til brug for dette formaal?

4. at samordne de forskellige beskyttelsesorganer med de samarbejdspolitikker, der skal udarbejdes under den "tredje soejle"?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(10. juli 1998)

1. Det Europaeiske Miljoeagentur er et organ, der hovedsageligt indsamler data og information om miljoeets tilstand. Den foreslaaede opgave ville gaa ud over Agenturets nuvaerende mandat, kompetence og ressourcer.

2. og 3. Medlemsstaterne og Kommissionen har vaeret aktivt involveret i udarbejdelse af et strategisk planlaegningsdokument "En arealudviklingsplan for Faellesskabet", der skal give et overordnet billede af det europaeiske territorium. Denne plan, hvis foerste udkast blev forelagt i juni 1997 under det nederlandske formandsskab, omfatter bl.a. en raekke planpolitiske forslag, herunder arealforvaltning, vandforvaltning og mere generelt, hensyntagen til farerne for naturkatastrofer.

Det boer i denne forbindelse dog understreges, at denne vejledende plan insisterer paa, at de gaeldende kompetencer paa arealforvaltningsomraadet opretholdes paa henholdsvis nationalt og regionalt plan, idet der anbefales bedst mulig integrering og stoerst muligt samarbejde.

4. Med hensyn til samarbejde inden for civilbeskyttelse indgaar denne under faellesskabsbefoejelserne som bekraeftet i EF-traktatens artikel 3, t). Samarbejde inden for civilbeskyttelse henhoerer saaledes under traktatens foerste soejle.

Raadet vedtog i denne forbindelse den 19. december en beslutning om indfoerelse af et EF-handlingsprogram for civilbeskyttelse(4). Et af dette programs projekter gaar ud paa at fastlaegge retningslinjer for forebyggelse af katastrofer. Saadanne retningslinjer vil kunne foelges af alle medlemsstater for saa effektivt som muligt at forebygge risici, navnlig i bjergfyldte omraader som Campania.

(1) EFT C 81 af 3.4.1995, s. 37.

(2) EFT C 79 af 18.3.1996, s. 18.

(3) EFT C 79 af 18.3.1996, s. 18.

(4) Raadets afgoerelse 98/22/98 af 19. december 1997. EFT L 8 af 14.1.1998.