ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0530/97 af Ana Miranda de Lage (PSE) til Raadet (19. februar 1997)

Om: Den spanske regerings stoette til Tunesien

En spansk avis bragte den 26. januar 1997 en artikel, hvoraf det fremgik, at den spanske regering ikke vil goere sin stoette til Tunesien afhaengig af dette lands respekt for menneskerettighederne.

Paa denne baggrund og i lyset af artikel B, F, J og J.1 i TEU og artikel 130 U, 228 og 238 i EF-traktaten samt i betragtning af Raadets, Kommissionens og Parlamentets bestraebelser for en systematisk indfoejelse af demokratiklausulen i aftaler med tredjelande, herunder Euro-Middelhavsaftalerne (som bl.a. Tunesien har indgaaet), bedes Raadet besvare foelgende:

Kan regeringen i en EU-medlemsstat ud fra nationale interesser tilsidesaette hensynet til menneskerettighederne ved at undlade at goere et oekonomisk samarbejde med et andet land afhaengigt af sidstnaevntes respekt for menneskerettighederne?

Svar (14. juli 1997)

I forbindelserne med tredjelande laegger EU helt bestemt saerlig vaegt paa overholdelse af menneskerettighederne og de demokratiske principper.

Tunesien var det foerste land, der undertegnede en Euro-Middelhavsassocieringsaftale. I artikel 2 i aftalen, den saakaldte menneskerettighedsklausul, hedder det, at forbindelserne mellem Tunesien og Det Europaeiske Faellesskab og dets medlemsstater samt bestemmelserne i selve aftalen bygger paa overholdelsen af menneskerettighederne og de demokratiske principper.

Denne menneskerettighedsklausul, som systematisk indsaettes i aftaler med tredjelande, indfoerer en vis konditionalitet mellem menneskerettighedssituationen i et signaturland og EU's tilboejelighed til at oege samarbejdet med den paagaeldende partner.

Raadet understreger, at alle medlemsstaterne overholder de forpligtelser, der paahviler dem i medfoer af traktaten, eller som foelger af de internationale aftaler, Det Europaeiske Faellesskab har indgaaet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1217/97 af Peter Sichrovsky (NI) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: Euro-information om den europaeiske moentunions konsekvenser i USA

Som det fremgaar af nylige rundspoerger, er et flertal af amerikanske virksomheder skeptisk indstillet til den snarlige indfoerelse af Euro'en, da indvirkningerne paa EU-medlemsstaternes handelsforbindelser med USA ikke synes at kunne vurderes.

1. Planlaegger EU som led i oplysningerne om moentunionen ogsaa saerlige forberedelsesforanstaltninger for virksomheder i USA?

2. Hvilke konkrete aktioner er der i bekraeftende fald planlagt i USA for at goere det lettere for amerikanske virksomheder at omstille sig til den nye valuta i Europa?

3. Hvor store beloeb ville der blive tale om til en eventuel »pro-Euro-kampagne« i USA?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (10. juni 1997)

Kommissionen er meget opmaerksom paa de eksterne aspekter vedroerende euroen. Kommissaeren for oekonomiske og monetaere anliggender har derfor for nylig paataget sig at tage til USA for at redegoere for euroen, og har til hensigt at tage til Asien i efteraaret. For USA's vedkommende kan Kommissionen konstatere, at administrationen og den amerikanske forretningsverden har en konstruktiv indstilling til euroen. Isaer de amerikanske virksomheder, der har filialer i Europa, har et meget pragmatisk syn paa de fordele, de kan opnaa ved indfoerelsen af euroen, og forhoerer sig isaer om de praktiske aspekter vedroerende euroen.

For at forbedre Kommissionens kommunikationsstrategi over for de finansielle markeder i forbindelse med Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU), vil der isaer blive gjort en indsats over for banker og investorer i verdens finanscentre. Der vil blive arrangeret saakaldte omrejsende udstillinger i USA og i Asien. Paa kapitalmarkederne anvender man ofte denne maade at forelaegge nye oplysninger paa, og den har vist sig at vaere effektiv.

Det skal dog bemaerkes, at der vil blive anvendt lignende metoder for at daekke de europaeiske finanscentre, i saerdeleshed London, Frankfurt, Paris og Zuerich. Der udarbejdes i oejeblikket detaljerede forslag til, hvordan de europaeiske finanscentre kan daekkes.

Der er planlagt separate en-uges udstillinger for foerste halvdel af 1997 i Asien, paa den amerikanske oest- og vestkyst, Canada samt i det centrale USA. Hovedmaalgrupperne er centralbanker, ministerier, finansielle statsinstitutioner, investeringsbanker, kreditformidlende institutioner og disses salgsafdelinger og investorer samt ikke-bank formidlende institutioner. Kommissionen vil arrangere disse moeder i taet samarbejde med de lokale repraesentationer for Faellesskabet, der har velfunderede kontakter og er i stand til at bidrage med den noedvendige infrastruktur. I Washington vil der vaere mulighed for at arrangere moederne via Verdensbanken.

Ud over de administrative omkostninger, der bliver daekket direkte af Kommissionen, skal udgifterne til disse foranstaltninger daekkes af budgettet for euro-information, som Kommissionen udarbejder sammen med Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1812/97 af Karl Habsburg-Lothringen (PPE) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Foelsomme omraader

Kan Kommissionen bekraefte, at der er bestraebelser i gang for at erklaere visse omraader i Alperne saasom Brenner og Skt. Gotthard for foelsomme omraader med alle de dermed forbundne konsekvenser, f.eks. hvad angaar direktivet om transportinfrastrukturomkostninger?

Er Kommissionen enig i, at denne virkningsfulde og noedvendige foranstaltning boer udvides til ogsaa at omfatte andre omraader, der er belastet med saerlig megen trafik og gaar gennem saerligt foelsomme omraader, f.eks. den vej, der gaar over Tauern-bjerget, og andre overgange i Alperne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (18. juni 1997)

Kommissionens forslag til Raadets direktiv om afgifter paa tunge godskoeretoejer for benyttelse af visse infrastrukturer ((KOM(96) 331 endelig udg. )) indeholder bestemmelser om paalaeggelse af afgifter for anvendelse af foelsomme straekninger i omraader, hvor anlaeg, vedligeholdelse og anvendelse af vejinfrastruktur medfoerer omkostninger, som er hoejere end gennemsnittet i Faellesskabet. Det er tanken, at omraader, der falder under denne kategori, typisk er miljoemaessigt saa foelsomme, at tung trafik har en negativ virkning.

Kommissionen afventer Parlamentets udtalelse, men det viste sig under behandlingen i Raadet, at et betydeligt antal medlemsstater har vanskeligt ved at acceptere begrebet foelsomme veje, og de dermed forbundne hoejere afgifter. Diskussionen drejer sig derfor om, hvorvidt afgiftssystemet for staerkt trafikerede Alpe-straekninger skal vaere anderledes end systemet for resten af EF.

Kommissionen oensker at tilfoeje, at Raadets direktiv 96/62/EF om vurdering og styring af luftkvalitet ((EFT L 296 af 21.11.1996. )) fastsaetter, at medlemsstaterne skal identificere zoner og byomraader, hvor luftkvalitetsnormerne overskrides, eller hvor der er risiko for at de overskrides. For disse zoner og byomraader skal der udarbejdes handlingsplaner, som skal gennemfoeres. Disse handlingsplaner kan eventuelt, afhaengigt af omstaendighederne, indeholde foranstaltninger om vejtrafik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2012/97 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Hongkong

Som det er Kommissionen bekendt, var det i den kinesisk-britiske faelleserklaering om Hongkong fastsat, at den lovgivende forsamling i Det Saerlige Administrationsomraade Hongkong skal etableres ved valg. Det vil ogsaa vaere Kommissionen bekendt, at et provisorisk lovgivningsraad, der er »valgt« af 400 udvalgte valgmaend, allerede har holdt moede og udoevet aktivitet forud for suveraenitetens overgang den 1. juli 1997, og at samme provisoriske lovgivningsraad vil traede i stedet for det eksisterende valgte raad tidligt paa dagen den 1. juli.

Er Kommissionen enig i, at det provisoriske lovgivningsraads handlinger til dato er et brud paa faelleserklaeringen fra 1984, og at det omtalte raads virksomhed efter den 30. juni ogsaa er et brud paa den internationale aftale, som er registreret hos FN?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (25. juni 1997)

Kommissionen er ikke i stand til at imoedekomme det aerede medlems oenske om en indgaaende juridisk analyse vedroerende en aftale, som Faellesskabet ikke selv har del i. Det er imidlertid klart at den polemik og den bekymring, som er blevet resultatet af at der i december sidste aar blev udpeget medlemmer til det provisoriske lovgivningsraad, kun kan skade menigmands tillid til, at Hongkong efter overtagelsen faar samme forhold som hidtil. Dette er baggrunden for at Kommissionen i denne forbindelse gjorde sig til talsmand for at der snarest muligt efter overdragelsen af Det Saerlige Administrationsomraade burde afholdes valg til et nyt lovgivende raad.

Selvom der siden da har vaeret moede i det kommende provisoriske lovgivningsraad, har Raadet ikke gjort krav paa at fungere som provisorisk lovgivningsraad inden den 1. juli 1997.

I mellemtiden har det forberedende udvalg for Det Saerlige Administrationsomraade Hongkong afholdt sin 9. plenarforsamling; her blev det fastlagt hvilken metode der skal laegges til grund for valget af Det Saerlige Administrationsomraades foerste lovgivende raad.

Den valgmetode, hvorom der nu er truffet beslutning med henblik paa det foerste lovgivende raad, afspejler den metode, der gaelder for efterfoelgende valg til det lovgivende raad i henhold til Hongkongs basislov (der blev offentliggjort med henblik paa vedtagelse af faelleserklaeringen, jf. det aerede medlems spoergsmaal). Metoden er en blanding af forskellige procedurer, saavel direkte som indirekte, og indebaerer blandt andet at et saerligt udpeget valgkollegium skal deltage i valget.

Kommissionen noterer sig med tilfredshed at det forberedende udvalg har fastlagt at der senest den 30. juni 1998 skal afholdes valg til det foerste lovgivende udvalg. Det er Kommissionens haab at dette valg kan afholdes langt tidligere, saaledes at der hurtigt kan goeres fremskridt i retning af virkeliggoerelsen af den endelige maalsaetning der er fastlagt i basisloven, nemlig at alle medlemmer i Det Saerlige Administrationsomraades lovgivende raad skal vaelges paa grundlag af almindelig valgret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1629/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: Personalets nationalitet ved Det Europaeiske Erhvervsuddannelsesinstitut og ved CEDEFOP

En nylig oversigt over disse to organer udarbejdet af Kommissionen har tilvejebragt forskellige oplysninger om disse, herunder personalets nationale sammensaetning. Heraf fremgaar, at isaer de sydlige medlemsstater er sparsomt repraesenteret. I f.eks. Det Europaeiske Erhvervsuddannelsesinstitut arbejder kun 10 personer fra Spanien, Portugal og Graekenland sammen med 14 belgiere, 10 nederlaendere og 8 irere. Der siges desuden intet om disse personers kategori og ansvar.

Vil Kommissionen udarbejde en fuldstaendig oversigt over tjenestemaend og ansatte ved disse to organer samt over den enkeltes opgaver og kategori? Vil den endvidere oplyse, om Det Europaeiske Erhvervsuddannelsesinstitut fremover vil paatage sig at forvalte MEDA-programmerne, for hvilke det synes velplaceret paa grund af dets beliggenhed i Torino?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (30. juni 1997)

Personalet ved Det Europaeiske Erhvervsuddannelsesinstitut og Cedefop ansaettes i overensstemmelse med den forordning, der gaelder for midlertidigt ansatte og andre ansatte i Faellesskaberne. Personalet ansaettes paa grundlag af dets dygtighed og integritet og paa det geografisk set bredest mulige grundlag. Ansaettelse af personale sker med det sigte at sikre, at Cedefop og Erhvervsuddannelsesinstituttet kan udfoere deres mission, hvilket i Erhvervsuddannelsesinstituttets tilfaelde betyder uddannelsesbistand til OEsteuropa og det tidligere Sovjetunionen saa effektivt som muligt. Erhvervsuddannelsesinstituttets direktoer har ansvaret for personalets ansaettelse og alle andre personalespoergsmaal, mens denne kompetence i Cedefops tilfaelde udoeves gennem direktoeren af bestyrelsen.

Det aerede medlem og Parlamentets Generalsekretariat modtager en statistik over personalet i Erhvervsuddannelsesinstituttet og Cedefop inddelt efter grad og nationalitet.

Kommissionen vedtog den 28. april 1997 et forslag om at udvide Det Europaeiske Erhvervsuddannelsesinstituts geografiske kompetence til at omfatte modtagerlandene i MEDA-programmet ((KOM(97) 117 endelig udg. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1498/97 af Pervenche Berès (PSE) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Energi - forureningsfaktorer

Kan Kommissionen forelaegge en oversigt over tilstedevaerelsen af forskellige forureningsfaktorer (CO2, gasudslip pr. oprindelsesland og transportform, udslip af kvaelstof og svovl...) fra elektricitetsvaerkerne fordelt efter de anvendte energikilder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (18. juni 1997)

Hvilken betydning de forskellige energikilder, der benyttes til energiproduktion har for de miljoeforurenende emissioner, afhaenger baade af emissionerne selv og af den teknologi, der benyttes for at formindske dem, f.eks. afsvovlningsanlaeg eller braendere med lav kvaelstofdioxiddannelse (Nox). Kuldioxid (CO2) er det ikke paa nuvaerende tidspunkt oekonomisk muligt at fjerne fra emissionerne.

For at vise forskellene paa emissionerne fra braendsel til energifremstilling er foelgende tal for CO2 pr. tera joule (TJ) tilfoert braendsel blev beregnet paa grundlag af energi- og CO2-statistikkerne for 1995:

>TABLE>

I denne sammenligning omfatter gas ogsaa gas, som stammer fra koksovne og hoejovne. Emissionsfaktoren for naturgas er lavere (ca. 56 tons CO2/TJ).

Foelgende emissionstal for svolvdioxid (SO2), kvaelstofoxid (NOx), methan (CO4) og dinitrogenoxider (N2O) ved energifremstilling stammer fra en model i forbindelse med undersoegelsen »Europaeisk energi til 2020 - et scenario«. Emissionstallene gaelder 1995.

i kg/TJ

>TABLE>

CO4-emissioner, som skyldes utaetheder og laekager i forbindelse med gasdistributionen og under produktionen, kan ikke tilskrives hverken energiproduktionen eller andre former for gasforbrug. Tallene for gas omfatter derfor ikke CO4-emissioner i de tidlige energiproduktionsled. Det gaelder ogsaa alle andre forurenende stoffer og drivhusgasser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1724/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (11. maj 1997)

Om: De tyrkiske myndigheders indblanding i overfoersel af midler fra Den Europaeiske Union til den tyrkiske menneskerettighedssammenslutning

Paa trods af gentagne opfordringer fra Den Europaeiske Union til Tyrkiet om at respektere menneskerettighederne, opfordrede det tyrkiske indenrigsministerium de tyrkiske banker til at indefryse al finansiel stoette, der er bestemt til menneskerettighedsorganisationer i Tyrkiet.

Den tyrkiske landmandsbank indefroes foelgelig midler, som Kommissionen stiller til raadighed for den tyrkiske menneskerettighedssammenslutning (I.H.D.), til uddannelse af unge mennesker inden for omraadet menneskerettigheder, idet den i den forbindelse henviste til artikel 60 i loven om forbund og foreninger, hvori det hedder, at sammenslutninger, saafremt de oensker at opnaa stoette fra fysiske eller juridiske personer eller andre organisationer, skal indhente tilladelse hertil fra indenrigsministeriet. Menneskerettighedssammenslutningen anmodede den tyrkiske landmandsbank om en redegoerelse herfor og om frigivelse af de indefrosne midler, men den modtog intet svar herpaa og vil som foelge heraf nu indlede en retssag. Det skal anfoeres, at den tyrkiske menneskerettighedssammenslutning frygter, at denne fremgangsmaade hos de tyrkiske myndigheder maaske vil afholde Den Europaeiske Union fra at yde stoette til denne sammenslutning i fremtiden.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvorledes agter den at laegge pres paa de tyrkiske myndigheder, saaledes at de ikke indefryser den finansielle stoette, der var bestemt til menneskerettighedsorganisationer i Tyrkiet, som er et land, der har specielle forbindelser til Den Europaeiske Union (toldunionen)? Agter den at saette dette emne paa dagsordenen under det kommende moede i Associeringsraadet?

2. Kan den forsikre, at den ogsaa i fremtiden vil yde direkte stoette til de nationale menneskerettighedsorganisationer i Tyrkiet?

3. Hvorledes agter den at udoeve pres, saaledes at ovennaevnte artikel 60 i den tyrkiske lov og alle andre artikler, der kan anvendes til at undergrave respekten for menneskerettighederne i Tyrkiet, ophaeves?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (10. juni 1997)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring vedroerende overholdelsen af menneskerettighederne i Tyrkiet.

Kommissionen er klar over den blokering af midlerne, som det aerede medlem henviser til, og har i denne anledning paalagt sin repraesentation i Ankara at foretage en henvendelse til de tyrkiske myndigheder.

Kommissionen vil underrette Tyrkiets udenrigsminister om sin opfattelse vedroerende artikel 60 i loven om forbund, dvs. at denne bestemmelse er uacceptabel, idet den gaar imod menneskerettighederne og forbundsrettighederne.

Kommissionen kan forsikre det aerede medlem om, at den er fast besluttet paa at fortsaette sit stoetteprogram til ikke-statslige organisationer, der arbejder paa at forsvare og fremme menneskerettighederne i Tyrkiet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1960/97 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (29. maj 1997)

Om: Overtraedelse af den isolerede laererinde, Eleni Fokas, rettigheder

Den graeskcypriotiske laererinde, Eleni Foka, der lever isoleret i det besatte Nordcypern, er alvorligt syg og har behov for at blive behandlet i den frie del af landet. Besaettelsesregimet laegger pres paa hende, idet man truer hende med udrejseforbud, hvis hun ikke underskriver visse ulovlige dokumenter, hvori hun anerkender Denktash' pseudostat.

Kan Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at gribe ind i denne konkrete sag og ogsaa i andre lignende eklatante overtraedelser af menneskerettighederne, som begaas mod de efterhaanden kun faa graeskcyprioter, der lever isoleret i den besatte del af Cypern, og navnlig i lyset af, at 1. Cypern har anmodet om medlemsskab af EU, og 2. Tyrkiet, der dirigerer Denktash' aktiviteter og politik, er associeret og har indgaaet Toldunion med EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (18. juni 1997)

Ifoelge de oplysninger, som Kommissionen har indhentet, har Eleni Fokas for nylig faaet tilladelse til at rejse til den sydlige del af oeen for at blive behandlet. Ifoelge de samme oplysninger har Eleni Fokas ikke skullet underskrive noget dokument ved udrejsen fra den nordlige del af oeen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1022/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. marts 1997)

Om: Sundhedsfarer i forbindelse med genteknisk producerede foedevarer

W. Doerfler og R. Schubbert offentliggjorde en undersoegelse af mavetarmsystemet hos pattedyr vedroerende optagelse af DNA, der stammer fra foede. (W. Doerfler/R. Scubbert: Medizinisch-genetische Implikationen. Aufnahme fremder DNA ueber den Gastrointestinaltrakt. I: Deutsches AErzteblatt - AErztliche Mitteilungen. Nr. 25/26. Koeln 1994). Doerfler og Schubbert kommer i modsaetning til den fremherskende opfattelse til den konklusion, at DNA, der optages gennem foeden i mavetarmsystemet ikke blot fuldstaendig nedbrydes gennem fordoejelsen, men at DNA-rester for ca. 1/4 vedkommende i forbindelse med det oprindelige DNA naar ned i mavetarmsystemet, altsaa ogsaa funktionsdygtige gensekvenser. Dette DNA kan optages og rekombineres af mikroorganismer og bakterier. Dette exogene DNA fandtes desuden i blodceller og kunne ogsaa optages af muskelcellernes receptorer.

1. Hvorledes vurderer Raadet faren for, at proteiner baseret paa exogene DNA kan overfoeres af kropsceller og mikroorganismer i det menneskelige legeme?

2. Er Raadet enig i vurderingen af, at isaer antibiotikaresistens, som eksisterer i mange transgene nytteplanter som Marker-gener, boer tages op til fornyet overvejelse?

3. Hvad mener Raadet i betragtning af, at der som foelge heraf ogsaa kan opstaa antibiotika-resistens i sygdomsfremkaldende organismer i menneskekroppen?

4. Skal markedsfoering af genteknisk aendret majs fra Novartis (tidligere: Ciba-Geigy og Sandoz), som indeholder en resistens mod amplicilin, eventuelt undersoeges paa ny og eventuelt traekkes tilbage som foelge af disse nye videnskabelige oplysninger?

5. Er Raadet af den opfattelse, at i det mindste antibiotikaresistensgener boer undgaas i forbindelse med transgene nytteplanter?

6. Er Raadet rede til at tage hensyn til disse nye videnskabelige oplysninger i fremtiden i forbindelse med den forestaaende markedsfoering af genteknisk aendrede og producerede foedevarer?

7. Er Raadet enig i vurderingen af, at overfoersel af genetisk materiale ud over artsgraenser som foelge af den permanente fare for en eventuel syntese af allergene stoffer efter rekombination i sig selv udgoer en risiko ved hjaelp af de nye videnskabelige oplysninger?

Svar (14. juli 1997)

Raadet er ikke bekendt med den undersoegelse, som det aerede parlamentsmedlem omtaler, og kan derfor ikke kommentere den eller drage nogen konklusioner af den.

Det aerede parlamentsmedlem goeres i oevrigt opmaerksom paa, at der forud for markedsfoering af genetisk producerede foedevarer skal gennemfoeres forskellige former for videnskabelig kontrol; kontrollen foretages baade paa nationalt plan og paa faellesskabsplan i forbindelse med behandlingen af markedsfoeringsanmodningerne.

I oevrigt giver artikel 16 i direktiv 90/220/EOEF en medlemsstat mulighed for at revurdere en allerede givet markedsfoeringstilladelse, saafremt den har berettiget grund til at formode, at et produkt, som er blevet behoerigt godkendt, udgoer en risiko for menneskers sundhed eller miljoeet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0566/97 af Jean Baggioni (UPE) til Kommissionen (24. februar 1997)

Om: Datoen for det naeste udbud under PACTE-programmet

Europa-Parlamentet stoetter aktivt faellesskabsprogrammet PACTE (et aktionsprogram for regionale og lokale myndigheder i Europa).

Jeg har med interesse erfaret, at dette program herefter skal finansieres over den budgetpost, der svarer til artikel 10 i EFRU.

Kan Kommissionen oplyse, hvornaar den offentliggoer udbud under dette program?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (21. april 1997)

Kommissionen har endnu ikke fastlagt sin holdning vedroerende viderefoerelsen af finansieringen af PACTE-programmet. En beslutning i denne forbindelse skal traeffes inden sommeren 1997. Kommissionen vil ikke undlade til den tid at informere det aerede medlem.