SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1564/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(24. maj 2000)

Om: Politisk dialog med de tyrkiske myndigheder

Rådet meddeler i sit svar på skriftlig forespørgsel E-0028/00(1), at det i enhver politisk dialog med de tyrkiske myndigheder på udenrigsministerplan og med højtstående regeringsrepræsentanter vil drøfte menneskerettighedsspørgsmål.

1. Hvornår er Rådet som et led i den politiske dialog begyndt at drøfte menneskerettighedsspørgsmål med de tyrkiske myndigheder på udenrigsministerplan og med højtstående regeringsrepræsentanter (der anmodes om oplysninger om tid og sted for møder og deltagerlister)?

2. Hvilke menneskerettighedsspørgsmål er siden da blevet drøftet under de politiske dialoger (der anmodes om oplysninger om tid og sted for møder, deltagerlister og de tyrkiske myndigheders reaktioner)?

(1) EFT C 280 E af 3.10.2000, s. 162.

Svar

(30. november 2000)

1. På mødet i Associeringsrådet EF-Tyrkiet den 6. marts 1995 besluttede EU og Tyrkiet at uddybe den politiske dialog på forskellige niveauer. På mødet rejste EU også spørgsmålet om menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder og fremhævede bl.a., at der ikke var gjort tilstrækkelige fremskridt med hensyn til menneskerettigheder, da der stadig forekom overtrædelser af menneskerettighederne, lukning af aviser og forfølgelse af journalister og forfattere, og nævnte særlig Yashar Kemal og Akim Birdal samt fængslede tyrkiske parlamentsmedlemmer.

2. På de efterfølgende møder i Associeringsrådet EF-Tyrkiet hhv. den 30. oktober 1995 og den 29. april 1997 erindrede EU igen Tyrkiet om, at EU følger menneskerettighedsspørgsmålet med stor interesse, og ser frem til en situation, hvor respekten for menneskerettighederne i Tyrkiet lever op til de krav, der stilles til et potentielt medlem af EU; EU understregede navnlig vigtigheden af, at bekæmpelsen af terrorisme foregår under tilbørlig overholdelse af menneskerettighederne og retsstatsprincipperne. En yderligere styrkelse af forbindelserne mellem EU og Tyrkiet ville afhænge af disse forhold.

3. Den politiske dialog med Tyrkiet blev afbrudt efter Det Europæiske Råd i Luxembourg i december 1997, og Tyrkiet var i en periode ikke indstillet på at drøfte politiske spørgsmål, såsom menneskerettigheder, med Den Europæiske Union.

4. På mødet i Helsingfors i december 1999 glædede Det Europæiske Råd sig over den seneste positive udvikling i Tyrkiet, sådan som Kommissionen noterer sig den i sin situationsrapport, og konstaterede med tilfredshed, at Tyrkiet har til hensigt at fortsætte sine reformer med henblik på opfyldelse af Københavnskriterierne. Tyrkiet er et kandidatland, der vil kunne tiltræde EU på grundlag af de samme kriterier som dem, der gælder i forhold til de andre kandidatlande. Med udgangspunkt i den eksisterende Europastrategi vil Tyrkiet, ligesom de andre kandidatlande, nyde godt af en førtiltrædelsesstrategi til at stimulere og understøtte dets reformer. Denne vil omfatte en udvidet politisk dialog med vægten lagt på fremskridt i retning af opfyldelse af det politiske kriterium for tiltrædelse under særlig henvisning til menneskerettighedsspørgsmål samt de spørgsmål, der er nævnt i afsnit 4 og 9a). Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at Det Europæiske Råd i nævnte afsnit 4 bekræfter, at tiltrædelsesprocessen er en rummelig proces, som nu omfatter tretten kandidatlande inden for en fælles ramme. Kandidatlandene deltager i tiltrædelsesprocessen på lige fod. De skal dele Den Europæiske Unions værdier og mål som fastsat i traktaterne. I den forbindelse understregede Det Europæiske Råd princippet om en fredelig bilæggelse af konflikter i overensstemmelse med FN-pagten og opfordrer kandidatlandene til at gøre deres yderste for at løse eventuelle udestående grænsekonflikter og andre problemer i forbindelse hermed. Hvis dette ikke lykkes, bør de inden for en rimelig tid forelægge konflikten for Den Internationale Domstol. Det Europæiske Råd vil senest ved udgangen af 2004 gennemgå situationen med hensyn til eventuelle uløste konflikter, navnlig for så vidt angår deres indvirkning på tiltrædelsesprocessen, med henblik på at fremme en løsning heraf gennem Den Internationale Domstol. Desuden understregede Det Europæiske Råd på ny, at overholdelse af de politiske kriterier, som blev fastsat af Det Europæiske Råd i København, er en betingelse for at kunne indlede tiltrædelsesforhandlingerne, og at overholdelse af alle Københavnskriterierne er grundlaget for tiltrædelse af EU.

I afsnit 9a) hilser Det Europæiske Råd med tilfredshed, at der den 3. december i New York indledtes drøftelser med henblik på at finde en samlet løsning på Cypern-problemet, og giver udtryk for sin kraftige støtte til FN's generalsekretærs bestræbelser på at bringe processen til en vellykket afslutning. Der blev den 11. april 2000 i Luxembourg holdt en samling i associeringsrådet, hvor menneskerettighederne blev berørt i forbindelse med de politiske Københavnskriterier, som alle kandidatlande skal opfylde, inden tiltrædelsesforhandlingerne kan indledes. EU noterede sig, at Tyrkiet har indledt en reformproces på dette område. EU oplyste, at det forventer nye fremskridt, og at det fortsat opmærksomt vil følge udviklingen i situationen i Tyrkiet, og at det om nødvendigt vil rette henvendelse til de tyrkiske myndigheder i individuelle tilfælde. EU gjorde ligeledes specifikt opmærksom på sin holdning til dødsstraf og opfordrede Tyrkiet til at tiltræde protokol nr. 6 til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.

5. De samme spørgsmål blev rejst under en arbejdsfrokost mellem De Femtens chefer for udenrigsministeriernes politiske afdelinger og deres tyrkiske embedsmandskolleger den 30. marts 2000. Da Akim Birdal på ny var blevet anholdt, hvilket blev betragtet som et alvorligt tilbageskridt for ytringsfriheden i Tyrkiet og ikke var i overensstemmelse med ånden i Helsingfors-konklusionerne, blev det under denne frokost påpeget, at Tyrkiet skal iværksætte de nødvendige reformer for at opfylde Københavnskriterierne. Det skal bemærkes, at Akim Birdal siden er blevet løsladt.

6. Under samlingerne i Associeringsrådet EF-Tyrkiet ledes EU's delegation af formanden for Rådet, og den tyrkiske delegation ledes af Tyrkiets udenrigsminister. Kommissæren med ansvar for udvidelsen er ligeledes til stede.