ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0278/98 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Det nye Leader-program

Ifoelge nylige erklaeringer fra kommissaer Fischler planlaegges en udvidelse af Leader-programmet i samtlige landdistrikter i Europa. Eftersom EU's landbrugspolitik befinder sig i en overgangsfase, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger for at forhindre, at der sker en forringelse af det, der allerede er opnaaet i maal 1-omraader og maal 5b-omraader, og soerge for, at den vigtige og behovssvarende oekonomiske stoette, der ydes til disse omraader gennem Leader-programmet, fortsaettes?

2. Agter Kommissionen at oege midlerne til det nye Leader-program vaesentligt, og at efterkomme disse regioners oegede behov samt noedvendigheden af at stoette de mindre gunstigt stillede omraader i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. marts 1998)

1. Kommissionen foreslaar for de omraader, der for tiden falder ind under maal 1 og 5b, og som ikke laengere vil goere det efter udvaelgelseskriterierne for den nye periode, at disse omraader i en overgangsperiode modtager finansiel stoette via regionale programmer, som Kommissionen skal udarbejde efter aftale med den paagaeldende medlemsstat.

Det nye initiativ for udvikling af landdistrikter - benaevnt som »ny LEADER« - kan udgoere en supplerende stoette for disse omraader i forbindelse med retningslinjerne for dets maalsaetninger og interventionsfelt, som Kommissionen vil udstikke.

2. Kommissionen foreslaar, at 5% af strukturfondenes midler tildeles tre EF-initiativer, hvoraf et er initiativet for udvikling af landdistrikter, men den har endnu ikke fordelt midlerne mellem initiativerne. Koncentreringen af bevillingerne paa tre EF-initiativer (i stedet for 14 for tiden) vil goere det muligt at oege indsatsen i de valgte sektorer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0776/98 af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen (5. marts 1998)

Om: Franske lovgivningsforanstaltninger i forbindelse med liberalisering af el-markedet

I forbindelse med liberalisering af el-markedet forbereder flere lande aendringer af den nationale lovgivning om elfremstilling og -distribuering.

1. Er Kommissionen bekendt med, at Frankrig forbereder eller allerede har vedtaget lovaendringer, hvori elforsyningsnettet (»réseau d'alimentation générale en énergie électrique«) antages at vaere ejet af Electricité de France (EDF), eftersom EDF er forsyningsnettets koncessionshaver?

2. Kan Kommissionen undersoege, om det indgik som et led i denne koncession, som den franske stat hidtil har indroemmet EDF, at elnettet ved koncessionens ophoer overgaar i EDF's eje?

3. Skulle det ikke vaere tilfaeldet, mener Kommissionen saa, at denne lovaendring har til formaal at oege EDF's egenkapital ved hjaelp af vederlagsfri overdragelse af elnettet og derved at give EDF en god konkurrencemaessig stilling paa det liberaliserede el-marked?

4. Er det i bekraeftende fald en form for statsstoette, som er forenelig med EF-traktaten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (26. marts 1998)

Kommissionen er ikke blevet underrettet om noget udkast til lov om overdragelse af elforsyningsnettet til Electricité de France (EDF) ved koncessionens udloeb.

Statens overdragelse af nettet til EDF, uden at der betales en passende overdragelsessum, vil kunne medfoere en uberettiget foroegelse af EDF's samlede aktiver og dermed give virksomheden en oekonomisk fordel.

Kommissionen vil undersoege forholdene naermere for at fastslaa, om de er forenelige med EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0611/98 af Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (9. marts 1998)

Om: Nederlandenes nettobidrag i 1997

I tilknytning til min forespoergsel af 10. december 1997 (P-4054/97) ((EFT C 196 af 22.6.1998, s. 69. )) og Kommissionens svar af 19. januar 1998 bedes Kommissionen besvare foelgende tillaegsspoergsmaal:

1. Hvis Kommissionen ikke kunne besvare mit spoergsmaal, hvorfor varede det da saa laenge, foer der kom et svar? Der var vel at maerke tale om et hastende spoergsmaal.

2. Er svaret ikke ekstremt nedsaettende, eftersom Kommissionen synes at gaa ud fra, at medlemmer af Europa-Parlamentet ikke er klar over, at Kommissionens publikationer findes paa Internet?

3. I svaret oplyser Kommissionen, at den ikke raader over data om Nederlandenes nettobidrag for 1997. Men derefter redegoeres for Kommissionens holdning. Denne gaar ud paa ikke at give oplysninger om dette spoergsmaal. Ifoelge traktatens artikel 140 skal Kommissionen give mundtligt eller skriftligt svar paa de spoergsmaal, Europa-Parlamentet eller dets medlemmer stiller den. Kommissionen skal give oplysning paa spoergsmaal af Europa-Parlamentets medlemmer.

Handler Kommissionen ikke i modstrid med artikel 140 ved at naegte at give oplysninger, den faktisk raader over?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (16. marts 1998)

1. Kommissionen er af den opfattelse, at den gav et fyldestgoerende svar paa det aerede medlems forespoergsel af 10. december 1997. Svaret blev afgivet inden for den tidsfrist, der var meddelt af Europa-Parlamentet.

2. Kommissionen stiller ikke samtlige dokumenter, som det forelaegger for Raadet, til raadighed paa internettet. Det tidligere afgivne svar indeholdt ingen kommentarer om medlemmerne af Europa-Parlamentet.

3. Kommissionen laegger stor vaegt paa at svare fyldestgoerende og hurtigt paa Europa-Parlamentets forespoergsler, og den afsaetter betydelige ressourcer til at opfylde dens forpligtelser i henhold til EF-traktatens artikel 140.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0516/98 af Paul Ruebig (PPE) til Raadet (27. februar 1998)

Om: Den ottende europaeiske udviklingsfond

Inden for rammerne af den fjerde Lomé-aftale skulle den ottende europaeiske udviklingsfond begynde at traede i kraft ved udgangen af 1997. Den skal bidrage til det finansielle og tekniske samarbejde for afskaffelse af strukturel uligevaegt i Lomé-aftalens mest begunstigede lande. Som vigtige punkter formuleredes fattigdomsbekaempelse, uddannelse, industrialisering men ogsaa sundhedsvaesenet, stigende konkurrenceevne eller landbruget. For foerste gang skulle nu ogsaa OEstrig deltage i dette program.

Den ottende europaeiske udviklingsfond kunne dog ikke ivaerksaettes til det planlagte tidspunkt og forsinkes yderligere, da ikke alle medlemsstater i Det Europaeiske Raad har ratificeret planen.

Kan Raadet goere rede for aarsagen til denne forsinkelse?

Hvornaar regner Raadet nu med en endelig ratificering?

Svar (18. maj 1998)

I henhold til artikel 360, stk. 1, i den fjerde Lomé-konvention som aendret ved den aftale, der blev undertegnet paa Mauritius den 4. november 1995, traeder konventionen i kraft paa den foerste dag i den anden maaned, efter at medlemsstaternes og mindst to tredjedele af AVS-staternes ratifikationsinstrumenter samt notifikationsakten om Faellesskabets indgaaelse af konventionen er blevet deponeret.

Denne betingelse er nu opfyldt for saavel AVS-staternes som de femten medlemsstaters vedkommende. Paa samlingen den 27. april 1998 vedtog Raadet afgoerelsen om indgaaelse af aftalen om aendring af den fjerde Lomé-konvention. Den reviderede konvention traeder herefter i kraft den 1. juni 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0575/98 af Gérard Caudron (PSE) til Raadet (3. marts 1998)

Om: Motorvejstrafik i taet taage

En ny tragedie har ramt et motorvejsafsnit i taage.

Paa mindre end to aar har der under ekstreme vejrforhold paa motorvejen Lille-Gent vaeret to store harmonikasammenstoed med omkring 50 ofre og et endnu stoerre antal tilskadekomne.

Dette eksempel er selvfoelgelig ikke enestaaende i Den Europaeiske Union, hvilket statistikken klart viser.

Det skal konstateres, at alle opfordringer til at udvise forsigtighed for at proeve at undgaa det vaerste har vaeret forgaeves.

Kan Raadet oplyse, om det vil vaere muligt midlertidigt at lukke en motorvej for trafik i tilfaelde af taet taage?

Kan Raadet oplyse, om det agter at traeffe foranstaltninger, som kan forhindre saadanne doedsulykker paa motorveje i saerlig taet taage?

Svar (28. maj 1998)

Forbedring af faerdselssikkerheden er en prioritet i den faelles transportpolitik, jf. traktatens artikel 75, stk. 1, litra c), og ligger Raadet staerkt paa sinde.

Raadet vedtog i den forbindelse paa samlingen den 17.-18. juni 1997 konklusioner vedroerende Kommissionens meddelelse om »Bedre faerdselssikkerhed i EU-Program for 1997-2001«.

Raadet fastlagde i sine konklusioner en raekke retningslinjer for fremme af faerdselssikkerheden paa saavel nationalt plan som paa faellesskabsplan.

Der goeres imidlertid opmaerksom paa, at det er Kommissionen, der i henhold til traktaten har befoejelse til at stille forslag, og at de konkrete foranstaltninger, som det aerede parlamentsmedlem naevner, henhoerer under medlemsstaternes kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0230/98 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Manglende kapacitetsudnyttelse i den nationale skole for offentlig forvaltning i Graekenland

Ifoelge klager, som studenterforeningen ved den nationale skole for offentlig administration (ESDD) i Graekenland har fremsat, forfalder ESDD's kapacitet og bygningens tilstand mere og mere. I betragtning af, at ESDD faar tilskud fra Den Europaeiske Union, og at midlerne daekker opfoerelsen af en bygning (75%) og driften heraf (90% af Klisthenis-programmet), bedes Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at traeffe for at fremme en effektiv drift af ESDD, saaledes at de bevillinger, som Den Europaeiske Union allerede har stillet til raadighed til dette formaal og ogsaa vil stille til raadighed i fremtiden, udnyttes hensigtsmaessigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. april 1998)

Den nationale skole for offentlig forvaltning modtager, som det aerede medlem naevner, stoette fra strukturfondene gennem det operationelle program »modernisering af den offentlige forvaltning« (Kleisthenis). Mere konkret har Den Europaeiske Socialfond (ESF) for Faellesskabets strukturfondes anden programmeringsperiode 1994-1999 bevilget 8,3 mio. ECU til indledende uddannelse af offentligt ansatte tjenestemaend, samtidig med at Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) har afsat 0,95 mio. ECU til udvikling af databaser og netvaerksinfrastrukturer for den naevnte skole. Der er ikke bevilget midler til denne skoles bygninger.

Gennem sin deltagelse i programmets tilsynsudvalg forsoeger Kommissionen at faa indflydelse paa kvaliteten af den uddannelse, Den nationale skole for offentlig forvaltning tilbyder. Det fortjener at naevnes, at tilsynsudvalget har besluttet at paabegynde undersoegelser vedroerende modernisering og opnormering af skolen samt evaluering af den uddannelse, der tilbydes tjenestemaendene. Paa grundlag af undersoegelsernes konklusioner er det tanken, at der skal gennemfoeres forbedringer af skolens drift og af kvaliteten af de tjenesteydelser, den tilbyder. Undersoegelsernes gennemfoerelse plages dog af betydelige forsinkelser.

Som det aerede medlem ved, henhoerer gennemfoerelsen af operationer, der modtager stoette fra strukturfondene, under de nationale myndigheders kompetence. Kommissionen vil for sit vedkommende fortsat bestraebe sig paa at faa opnormeret Den nationale skole for offentlig forvaltning og vil i forbindelse med den midtvejsevaluering, der allerede er i gang, vaere saerlig opmaerksom paa den allerede aftalte aktions kvalitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0568/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: EU-importforbud for koed af hormonbehandlede dyr

Ifoelge den afgoerelse, WTO-klagenaevnet har truffet, har EU ret til paa et videnskabeligt grundlag at indfoere den grad af forbrugerbeskyttelse, der anses for passende, selv om den eventuelt er hoejere end kraevet i henhold til internationale sundhedsnormer.

1. Hvilke omraader skal vaere daekket af den kraevede videnskabelige dokumentation for eventuelle risici?

2. Hvilke forskere har EU paalagt at fremskaffe denne dokumentation?

3. Hvilke midler staar der til raadighed for dette videnskabelige arbejde?

4. Deltager ogsaa medlemsstaterne heri?

5. Hvornaar paabegyndes hvilket videnskabeligt arbejde?

6. Med hvilke midler og i hvilken form stoetter den tyske regering den videnskabelige argumentation mod hormonkoed?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler P-0487/98 og E-0568/98 (30. marts 1998)

Verdenshandelsorganisationens klagenaevn har bekraeftet, at Kommissionens har ret til at indfoere en hoejere grad af forbrugerbeskyttelse end den, der foelger af de internationale normer, forudsat at foranstaltningerne hviler paa en evaluering af de givne risici. I oevrigt har klagenaevnet tilsluttet sig panelets udtalelse om, at forbuddet mod brug af hormoner i Faellesskabet ikke er baseret paa en tilstraekkelig specifik evaluering af de givne risici, bl.a. med hensyn til de kraeftfremkaldende og genetoksiske aspekter ved hormonrester i koed fra behandlede dyr.

Faellesskabet har meddelt Verdenshandelsorganisationen, hvad den har til hensigt at goere i forbindelse med ivaerksaettelsen af klagenaevnets henstillinger og afgoerelser den 13. marts 1998.

Kommissionen undersoeger i oejeblikket, hvordan den bedst kan opfylde sine internationale forpligtelser. Paa indevaerende tidspunkt er Kommissionen ikke i stand til at svare paa saa praecise og detaljerede spoergsmaal som dem, det aerede parlamentsmedlem stiller.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0316/98 af Wilmya Zimmermann (PSE) til Kommissionen (17. februar 1998)

Om: Faelles europaeisk festdag: 9. maj

Kommissionen har ikke mindst gennem programmet »Borgernes Europa« gjort det klart, at der maa goeres en oeget indsats for, at Den Europaeiske Unions borgere ogsaa kan identificere sig med denne.

Indfoerelsen af den faelles valuta vil sikkert yde et vaesentligt bidrag hertil. En saerlig god maade at identificere sig med Den Europaeiske Union paa kan imidlertid ogsaa naas ved at indfoere en faelles festdag som et yderligere samlende symbol, foruden Europaflaget og Europahymnen, som ville vaere til gavn for alle Europas borgere.

Den 9. maj ville vaere saerdeles velegnet til dette formaal (en dag efter aarsdagen for afslutningen af Anden Verdenskrig og dagen for Robert Schumanns erklaering (1950), der foerte til oprettelsen af Kul- og Staalfaellesskabet).

1. Har Kommissionen allerede udarbejdet forslag herom?

2. Hvordan stiller den sig til forslaget om at indfoere den europaeiske festdag gennem faellesaktioner i medlemsstaterne den 9. maj 2000?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (14. april 1998)

Kommissionen stoetter og fremmer i taet samarbejde med Parlamentet, repraesentationerne og lokalafdelingerne i medlemsstaterne de arrangementer, som afholdes for at fejre den 9. maj.

I 1997 stoettede Kommissionen 4 500 arrangementer, herunder ogsaa i visse tilfaelde oekonomisk.

Den 9. maj vil igen i aar blive fejret i alle medlemsstaterne med forskellige arrangementer som udstillinger, uddeling af materiale til skoler, taler, konkurrencer, reklame for dagen i offentlige transportmidler, kulturelle arrangementer osv.

Kommissionen laegger saerlig vaegt paa at fremme og opmuntre initiativer, hvor unge og laerere deltager i afholdelsen af 9. maj, saerlig inden for skolens rammer.

Visse medlemsstater vil kaede arrangementerne paa dagen sammen med euroen ved at arrangere offentlige udstillinger, foredrag, debatter osv.

Kommissionen overvejer, om det er hensigtsmaessigt at goere den 9. maj til en faelles fridag i Europa i betragtning af det store antal fridage, som allerede findes i medlemsstaterne. Et forslag herom ville sandsynligvis goere det noedvendigt at aendre de nationale kalendere for at undgaa et for stort antal fridage. Dette er grunden til at Kommissionen kraever, at spoergsmaalet foerst overvejes grundigt, og at alle parter hoeres i sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0867/98 af Armelle Guinebertière (UPE) til Raadet (31. marts 1998)

Om: Et nederlandsk lovforslag vedroerende prostitution og rufferi

Raadet (retlige og indre anliggender) goeres opmaerksom paa, at den nederlandske regering har forelagt et lovforslag vedroerende prostitution og rufferi.

I dette forslag afskaffes forbuddet mod bordeller, og der oprettes en status for »seksuelle arbejdstagere« for saakaldte frivillige prostituerede, medens rufferi goeres straffrit. Hvis denne tekst vedtages, risikerer den at skabe praecedens paa europaeisk plan.

Kan Raadet acceptere en tekst, som udgoer et overgreb imod det menneskelige legemes ukraenkelighed og uafhaendelighed, og som er i modstrid med FN-konventionen af december 1949 om afskaffelse af handel med mennesker?

Svar (4.juni 1998)

Raadet har ikke kompetence til at kommentere lovforslag, som medlemsstaternes regeringer maatte fremsaette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0021/98 af Karl von Wogau (PPE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Hindring af fri bevaegelighed for tyverialarmer til biler

I henhold til et direktiv fra juni 1992 (92/49/EOEF) ((EFT L 228 af 11.8.1992, s. 1. )) kan forsikringsselskaber frit fastsaette vilkaarene for tyveriforsikring af biler. Det betyder i praksis, at originalt monterede tyverialarmer i biler skal udskiftes, hvis bilen forlader det land, hvor den er fremstillet, fordi de nationale forsikringsselskaber stiller forskellige krav i hver enkelt medlemsstat. Denne situation bliver uforstaaelig, naar selv tyverialarmer af hoej kvalitet skal udskiftes med systemer, der er i overensstemmelse med specifikationer fastsat af den nationale forening af forsikringsselskaber, og som kun er daekket af garanti inden for graenserne af én enkelt medlemsstat. Resultatet er hoejere omkostninger og risici for forbrugerne.

Hvad angaar indregistrering og ibrugtagning af biler, fastlaegger et direktiv, som er obligatorisk for alle nye biler efter 1. maj 1996, harmoniserede tekniske forskrifter for tyverialarmer til biler, som giver mulighed for indregistrering i alle medlemsstater.

1. Er Kommissionen enig i, at det ville vaere nyttigt at fastsaette europaeiske tekniske standarder for at goere disse bestemmelser mere effektive?

2. Vil Kommissionen vaere rede til at give den kompetente europaeiske standardiseringsmyndighed mandat til at udarbejde en teknisk standard for tyverialarmer til biler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (9. marts 1998)

Kommissionen vil gerne minde det aerede medlem om, at der allerede eksisterer harmoniserede tekniske bestemmelser paa europaeisk plan. Faktisk fastsaetter Raadets direktiv 74/61/EOEF af 17. december 1973, senest aendret ved Kommissionens direktiv 95/56/EF af 8. november 1995 om tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv 74/61/EOEF vedroerende anordninger til tyverisikring af motorkoeretoejer ((EFT L 286 af 29.11.1995. )), harmoniserede tekniske bestemmelser for koeretoejer forsynet med tyverialarm og for alarmsystemanordninger til brug for disse koeretoejer. Siden 1. januar 1997 kan medlemsstaterne derfor ikke laengere naegte at udstede europaeiske typegodkendelser til saaledes udstyrede koeretoejer og de paagaeldende alarmsystemanordninger, som forsikringsselskaberne ligeledes er forpligtet til at godkende.

Inden for fremstilling af motorkoeretoejer er det den traditionnelle lovgivningsfremgangsmaade, som Kommissionen foelger i henhold til artikel 100A i EF-Traktaten. Kommissionen har udarbejdet ovennaevnte direktiv paa grundlag af en detaljeret harmonisering af de nationale bestemmelser. Direktivet er derefter blevet gennemfoert i medlemsstaternes retsorden. Det skal praeciseres, at direktivets forskrifter saa vidt muligt bygger paa europaeiske og internationale standarder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0067/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Det 4. handlingsprogram om fremme af lige muligheder for maend og kvinder

Det er ioejnefaldende, at isaer de projekter, hvortil der ydes stoette fra det 4. handlingsprogram om fremme af lige muligheder for maend og kvinder, undersoeges saerdeles grundigt, isaer sammenlignet med andre af EU's stoetteprogrammer.

Findes der i EU holdepunkter for, at der hersker saerlig mistro til kvindeprojekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (11. marts 1998)

Der foreligger intet over for Kommissionen om, at man skulle se specielt kritisk paa kvindeprojekter.

Den omhyggelige undersoegelse af de projekter, der medfinansieres af Europa-Kommissionen inden for rammerne af det fjerde handlingsprogram, sker af hensyn til den europaeiske skatteborger men ogsaa af hensyn til Kommission selv, fordi den herigennem faar vaerdifulde oplysninger til sit arbejde og i relation til sine politikker.

Det fjerde handlingsprogram undersoeges i oejeblikket af Revisionsretten, som handler uafhaengig og i overensstemmelse med procedurereglerne for Revisionsrettens arbejde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0152/98 af Leonie van Bladel (UPE) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: Voldtaegt af unge sigtede i tjekkiske varetaegtsfaengsler

1. Har Kommissionen taget til efterretning, at sigtede personer i Tjekkiet i alt for lang tid sidder i varetaegtsfaengsel (endda i nogle tilfaelde i over to aar)?

2. Er Kommissionen klar over, at sigtede i Tjekkiet, som sidder i varetaegtsfaengsel, anbringes med over 30 mennesker i et lokale paa ca. 40 m2?

3. Er Kommissionen klar over, at der blandt de sigtede, som i Tjekkiet sidder i varetaegtsfaengsel, ogsaa befinder sig drenge, som ikke engang er fyldt 15 aar?

4. Har Kommissionen kendskab til, at disse boern i de overfyldte celler regelmaessigt udsaettes for voldtaegt (f.eks. gruppevoldtaegt), som bliver begaaet af voksne maend i varetaegtsfaengsel?

5. Er Kommissionen klar over, at de drenge, som bliver ofre for denne voldtaegt, paa denne maade loeber stor risiko for via en HIV-infektion faktisk at faa deres doedsdom?

6. Har Kommissionen mulighed for at indlede forhandlinger med de tjekkiske myndigheder med henblik paa at bringe denne afskyelige situation til ophoer?

7. Er Kommissionen rede til at yde de tjekkiske myndigheder finansiel stoette for hurtigst muligt at goere en ende paa denne utaalelige situation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (16. marts 1998)

Kommissionen er klar over situationen i de tjekkiske faengsler.

Kommissionen overvaager fortsat noeje udviklingen i de central- og oesteuropaeiske ansoegerlande for at sikre, at de ved tiltraedelsen opfylder de kriterier for medlemskab, der blev fastlagt af Det Europaeiske Raad i Koebenhavn i juni 1993.

Faellesskabet bistaar ansoegerlandene med forberedelserne til medlemskab gennem sin foer-tiltraedelsesstrategi, hvori Phare-programmet spiller en central rolle.

Fra og med 1998 vil Phare-programmeringen vaere baseret paa de prioriteringer, Kommissionen har fastlagt i de udtalelser om ansoegerlandene, som den offentliggjorde i juli 1997. Disse prioriteringer er praeciseret naermere i de tiltraedelsespartnerskaber, som Kommissionen i februar 1998 faerdiggjorde for de enkelte ansoegerlande.

AArsagen til, at det i oejeblikket ikke er planlagt at afsaette Phare-midler til finansiering af aktiviteter i de tjekkiske faengsler, er, at der er begraensede midler til raadighed og at det er noedvendigt at prioritere blandt det store antal projekter, der er foreslaaet til finansiering. Det er imidlertid muligt for ikke-statslige organisationer at ansoege om finansiering af projekter vedroerende fangers rettigheder inden for rammerne af det europaeiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne.

Kommissionen vil goere de tjekkiske myndigheder opmaerksomme paa dette spoergsmaal.