ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0941/02

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(10. april 2002)

Om: Sprogdiskriminering personer med engelsk som modersmål

I svaret på skriftlig forespørgsel E-3572/01(1) anfører Kommissionen, at den finder formuleringen modersmål eller tilsvarende kendskab acceptabelt efter fællesskabslovgivningen. Ikke desto mindre fremkalder denne formulering dog stadig det indtryk, at en virksomhed i første række søger en person med et bestemt sprog som modersmål. Som led i ligestillingspolitikken i Belgien blev det for nogle år siden bestemt, at bl.a. henvisninger til køn (M/K) eller alder ikke må forekomme i stillingsannoncer.

Er det også Kommissionens opfattelse, at denne bestemmelse i Belgien er bedre egnet til at imødegå diskriminering, og vil den af den grund over for medlemsstaterne slå til lyd for, at det diskriminerende modersmålskriterium helt og holdent fjernes fra stillingsannoncer over alt i Den Europæiske Union?

Vil Kommissionen på forhånd over for sine kontraktparter slå til lyd for, at de for fremtiden undlader at anvende modersmålskriteriet, og at anvendelse heraf fører til ophævelse af kontrakten med Kommissionen?

(1) EFT C 160 E af 4.7.2002, s. 144.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(31. maj 2002)

Det er Kommissionens opfattelse, at udtrykket modersmål ikke under nogen omstændigheder er acceptabelt i henhold til EF-lovgivningen (se Kommissionens svar på det ærede parlamentsmedlems skriftlig forespørgsel E-4100/00(1) og E-0779/01(2)). Men et krav om sprogkundskaber på et meget højt niveau kan i sig selv ikke anses for ulovligt i henhold til EF-lovgivningen, forudsat at det til den pågældende stilling er nødvendigt med sprogkundskaber til et bestemt sprog på et meget højt niveau. Arbejdsgiveren skal retfærdiggøre dette krav. Da kravet om sprogkundskaber på et meget højt niveau i forbindelse med et bestemt sprog ikke i sig selv er uforeneligt med EF-lovgivningen, har Kommissionen ikke til hensigt over for medlemsstaterne at slå til lyd for, at de forbyder dette krav i stillingsannoncer, der indeholder krav om sådanne kundskaber. Men Kommissionen opfordrer til brug af udtryk som beherske et bestemt sprog eller være fuldt fortrolig med som betingelse for adgang til stillinger, hvor særlige sprogkundskaber på et meget højt niveau er nødvendige.

Kommissionen vil fortsat arbejde på at bekæmpe forskelsbehandling på grund af modersmålskrav i stillingsannoncer.

Dette gælder endvidere i relationer med Kommissionens kontraktparter.

(1) EFT C 174 E af 19.6.2001.

(2) EFT C 235 E af 21.8.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0559/02 af Glyn Ford (PSE) til Rådet. Algeriet og menneskerettigheder.



EF-Tidende nr. 229 E af 26/09/2002 s. 0105 - 0105



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0559/02 af Glyn Ford (PSE) til Rådet (4. marts 2002) Om: Algeriet og menneskerettigheder Hvorledes vil Rådet sikre, at vurderingen af menneskerettighedssituationen i Algeriet og efterlevelsen af artikel 2 i associeringsaftalen, når den er ratificeret, bliver opført som et separat punkt på dagsordenen for alle associeringsaftalemøderne? Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-0559/02 og E-0561/02 (26. juni 2002) Rådet vil i overensstemmelse med sin faste praksis i forbindelse med politiske dialoger, og, så længe der er behov for det, sætte spørgsmål vedrørende respekt for menneskerettighederne på såvel dagsordenen for den politiske dialog med Algeriet som dagsordenen for associeringsrådet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0572/02

af Carlo Fatuzzo (PPE-DE) til Rådet

(4. marts 2002)

Om: Den dramatiske situation for hunde i Bukarest

Rumænien har ansøgt om tiltrædelse af Det Europæiske Fællesskab, som bygger på folkenes rettigheder og civile bevidsthed.

I Bukarest udsættes herreløse hunde for en barbarisk behandling, idet der daglig sker indfangning på en grusom måde, hvorefter de hunde, der overlever transporten, bringes til store kommunale hundegårde, hvor der venter dem en indsprøjtning med magnesiumsulfat, som brutalt bringer deres liv til ende.

Den metode, der anvendes af Basescu-administrationen til udryddelse af hunde, er ineffektiv. Man er gået bort fra den tidligere besluttede steriliseringsplan, men indfanger derimod de herreløse hunde, der lever i byerne, for straks efter at aflive dem, uden at man indvirker på hovedårsagen til fænomenet med herreløse hunde, hvor en omfattende sterilisering ville medvirke til at løse eller i det mindste begrænse problemet.

Basescu-administrationen overtræder ikke de rumænske love, men den anvender en etisk uacceptabel metode, og Rumænien bør i forbindelse med tiltrædelsen af EU overholde fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af dyr.

Agter Det Europæiske Fællesskab at kontrollere, om Bukarest-administrationens fremgangsmåde og den rumænske lovgivning er i overensstemmelse med den gældende fællesskabsret, som Rumænien på kort sigt skal tilpasse sig i sin egenskab af kandidatland til tiltrædelsen af Den Europæiske Union?

Svar

(26. juni 2002)

Det Europæiske Fællesskab har på nuværende tidspunkt ingen regler med hensyn til selskabsdyrs velfærd. Da Kommissionen ikke i øjeblikket har planer om at forelægge et forslag på området, er det kun lidet sandsynligt, at spørgsmålet vil blive behandlet inden tiltrædelsesforhandlingernes afslutning, og det henhører således ikke under gældende fællesskabsret.

I Europarådet er der vedtaget en europæisk konvention om beskyttelse af kæledyr. Bestemmelserne deri er imidlertid meget generelle og kan ikke bruges til at løse de problemer, det ærede medlem omtaler.

I øvrigt er Rådet i øjeblikket ved at færdigbehandle et forslag om selskabsdyretransport, der skal vedtages efter proceduren med fælles beslutningstagning, og som Europa-Parlamentet allerede har afgivet førstebehandlingsudtalelse om. Denne tekst omhandler kun dyresundhed og ikke-kommerciel selskabsdyretransport og berører ikke de foranstaltninger, som en medlemsstat træffer af hensyn til den offentlige orden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0797/02

af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen

(21. marts 2002)

Om: Den fælles fiskeripolitik

Har Kommissionen planer om at øge den støtte, der gives inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik til Det Ægæiske Hav, Østersøen, Adriaterhavet og Middelhavet eller de have, der omgiver medlemsstaternes oversøiske territorier i Det Caraibiske Hav, Stillehavet, Det Indiske Ocean og Atlanterhavet?

Kan Kommissionen i benægtende fald forklare hvorfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(25. april 2002)

Den fælles fiskeripolitik gælder for de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion i Det Ægæiske Hav, Østersøen, Adriaterhavet og Middelhavet. Den gælder også for EF-fiskerfartøjerne i alle farvande. Den gælder ikke for medlemsstaternes områder uden for Europa med undtagelse af de franske oversøiske departementer, da kun disse områder udgør en del af Den Europæiske Union.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0756/02

af Antonio Di Pietro (ELDR) til Rådet

(19. marts 2002)

Om: Udtalelser fra Umberto Bossi

Den italienske minister for institutionelle reformer, Umberto Bossi, har for nylig defineret Den Europæiske Union som en stalinistisk union, der bør modarbejdes, og som man bør tage afstand fra, en slags fork-land (et billedligt og nedværdigende udtryk, der skal angive, at Unionen støtter handlinger, der går imod de personlige grundlæggende frihedsrettigheder). Andre talsmænd fra regeringen støtter disse uheldige udtalelser eller undlader at modsætte sig dem.

Den italienske ministerpræsident, Silvio Berlusconi, der i øvrigt også midlertidigt er Italiens udenrigsminister, var til stede under kongressen i Lega Nord, hvor Umberto Bossi fremsatte sine beskyldninger og angreb mod hele Det Europæiske Fællesskab. Berlusconi undlod ikke blot at reagere på disse beskyldninger, men med sin tavshed og sit smilende samtykke støttede han reelt udtalelserne fra Bossi.

Denne holdning hos de højeststående medlemmer af den italienske regering kan vække tvivl om Italiens reelle vilje til at samarbejde loyalt i den europæiske opbygning.

I henhold til disse udtalelser vil Italien kunne undlade at lette Fællesskabet i gennemførelsen af dets opgaver og enten direkte eller gennem en manglende indsats træffe foranstaltninger, der kan bringe virkeliggørelsen af denne traktats målsætning i fare (art. 10).

Hvilke initiativer agter Rådet at tage for at afklare denne situation?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler P-0748/02, P-0756/02, P-0757/02 og P-0779/02

(26. juni 2002)

Rådet skal hermed meddele de ærede parlamentsmedlemmer, at det normalt ikke kommenterer udtalelser fra politikere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0485/02

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(22. februar 2002)

Om: Britiske E-111 blanketter

Det forlyder, at Spanien og Frankrig nægter at godkende E-111 blanketter, som er over et år gamle. Dette er ulovligt og medfører afvisning af personer, der er behandlingsberettigede.

Har Kommissionen kendskab til denne praksis, og hvad agter den at gøre for at sikre britiske statsborgeres rettigheder fremover?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(18. april 2002)

I henhold til artikel 22, stk. 1, litra c), i forordning (EØF) nr. 1408/71(1) har personer, der midlertidigt opholder sig i en anden medlemsstat, ret til akut lægebehandling, såfremt dette bliver nødvendigt under opholdet. Udgifterne til denne behandling udredes af den medlemsstat, hvori vedkommende er forsikret.

E 111-blanketten, der udstedes af den medlemsstat, hvori den pågældende er forsikret, attesterer, at den pågældende rent faktisk er forsikret og har ret til lægebehandling under sit ophold i en anden medlemsstat.

Med hensyn til det tidsrum, inden for hvilket den pågældende har ret til lægebehandling under opholdet, attesterer E 111-blanketten, at denne ret består enten i et nærmere fastsat tidsrum eller på ubestemt tid fra og med en bestemt dato.

De britiske myndigheder har vedtaget at udstede E 111-blanketterne på ubestemt tid til personer, som er forsikrede i kraft af at være statsborgere i en medlemsstat og bosiddende i Det Forenede Kongerige.

I henhold til den forpligtelse til loyalt samarbejde, som er formuleret i EF-traktatens artikel 10, og som for nylig er blevet fastslået af Domstolen(2), bør institutioner i de øvrige medlemsstater ikke med gyldighedsperiodens varighed som begrundelse afvise E 111-blanketter udstedt på ubestemt tid og forevist af britiske statsborgere forsikret i og bosiddende i Det Forenede Kongerige.

Kommissionen vil tage kontakt til de berørte nationale myndigheder og vil holde det ærede parlamentsmedlem orienteret om sagens videre forløb. Desuden opfordrer Kommissionen det ærede medlem til at fremskaffe yderligere oplysninger om eventuelle konkrete tilfælde af en sådan afvisning til Kommissionen, Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold, for at man her kan undersøge disse sager.

(1) Rådet forordning (EØF) nr. 574/72 af 21. marts 1972 om regler til gennemførelse af forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere og deres familiemedlemmer, som flytter inden for Fællesskabet, EFT L 74 af 27.3.1972; ændret og ajourført ved Rådets forordning (EØF) nr. 118/97 af 2. december 1996, EFT L 28 af 30.1.1997.

(2) Dom af 10.2.2000, Fitzwilliam, C-202/97; dom af 20.3.2000, Banks, C-178/97.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0790/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) og Ioannis Marínos (PPE-DE) til Rådet

(22. marts 2002)

Om: Forbud mod en biograffilm i Tyrkiet

Ifølge en reportage fra Associated Press fra Ankara har de tyrkiske myndigheder nedlagt forbud mod, at filmen med titlen Büyük Adam Küçük Ask (Stor mand lille kærlighed) vises i biograferne, fordi den indeholder dialoger på kurdisk. Det er værd at bemærke, at denne film delvis også er blevet finansieret af det tyrkiske kulturministerium, som siden har beordret filmen taget af biografprogrammerne, fordi ministeriet mente, at det var et problem, at filmen indeholdt samtaler på kurdisk til trods for, at disse blev ledsaget af tyrkiske undertekster.

Er denne udvikling forenelig med Tyrkiets indlysende bestræbelser på at følge de adfærdsnormer, der passer sig for en europæisk stat? Hvilke foranstaltninger har Rådet truffet i de tilfælde, hvor der er konstateret overtrædelse af den intellektuelle frihed og grove krænkelser af de demokratiske friheder i Tyrkiet? I hvor mange og hvilke tilfælde har Tyrkiet rettet sig efter henstillingerne?

Svar

(27. juni 2002)

Rådet henviser de ærede parlamentsmedlemmer til det svar, som Rådet allerede har givet dem om et tilsvarende emne i forbindelse med forespørgsel E-0426/02.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0120/02

af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Rådet

(29. januar 2002)

Om: Udgifter for producenterne til foranstaltninger til sikring af levnedsmiddelkvaliteten

Udgifterne til fællesskabsforanstaltninger, der skal beskytte forbrugernes sundhed (tests vedrørende specificeret risikomateriale og kød- og benmel), er betydelige. Mener Rådet ikke, at den manglende harmonisering af bestemmelserne om de udgifter, der følger af gennemførelsen af sundhedsforanstaltninger på fællesskabsplan, medfører konkurrencefordrejning på det fælles marked?

Kan Rådet derfor tilslutte sig den opfattelse, at det er nødvendigt som en hasteforanstaltning at gennemføre en fællesskabsharmonisering af offentlige bevillinger til dækning af disse udgifter for at forhindre, at de skal påhvile producenterne, og for at forebygge konkurrencefordrejninger?

Svar

(21. maj 2002)

Efter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 om transmissible spongiforme encephalopatier gælder der nøje regler for udførelse af test i alle medlemsstaterne. Forordningen indeholder ikke nogen bestemmelser om tilskud over fællesskabsbudgettet. Det er imidlertid tidligere blevet besluttet at yde et fællesskabsbidrag på 15 EUR pr. test efter proceduren med Kommissionen og Den Stående Veterinærkomité som led i de specifikke foranstaltninger, der er truffet på BSE-området. Dette bidrag, der stammer fra veterinærmidlerne, skal anvendes til indkøb af testkit. I øvrigt træffer medlemsstaterne de forholdsregler, som de i overensstemmelse med deres egen administrative struktur og under iagttagelse af fællesskabsbestemmelserne finder passende.

Det er udtrykkeligt fastsat i artikel 40 i Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 om den fælles markedsordning for oksekød, at medmindre andet er fastsat, finder EF-traktatens artikler om statsstøtte på konkurrenceområdet (artikel 87, 88 og 89) anvendelse på produktion af og handel med denne sektors produkter. Dette indebærer specielt, at medlemsstaterne skal give Kommissionen meddelelse om ydelse af alle former for støtte på dette område, idet denne skal tage stilling til, om en sådan støtte er forenelig med det fælles marked.

Rådets formand understregede imidlertid i begyndelsen af januar i forbindelse med præsentationen af formandskabets prioriteter for Europa-Parlamentets Udvalg om Landbrug, at der bør ske en øget harmonisering af de forskellige støtteforanstaltninger, som medlemsstaterne har indført til bekæmpelse af virkningerne af BSE, hvis det indre markeds regler skal overholdes fuldt ud. Rådet har imidlertid ikke hidtil haft lejlighed til at tage stilling til spørgsmålet, da Kommissionen ikke har fremsat noget forslag herom.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0743/02

af Francesco Speroni (NI) til Kommissionen

(8. marts 2002)

Om: Forskelsbehandling ved betaling af gebyr

Jeg stillede i min skriftlige forespørgsel E-0049/02(1) spørgsmålet om, hvorvidt opkrævningen af forskellige gebyrer for deltagerne i marathonløbet i Padova den 28. april 2002 på grundlag af deres bopæl var korrekt. Jeg nævnte også den internetside, hvor jeg havde fundet denne oplysning.

Kommissær Bolkestein har svaret, at Kommissionen ikke har fundet disse oplysninger på den internetside, jeg havde anført; det skyldes måske, at hans medarbejdere kun har set hjemmesiden og ikke har fortsat søgningen.

Jeg nævner igen, at internetsiden hedder www.maratonasant-antonio.com, og at oplysningerne om gebyrerne findes under informazioni tecniche, som man får adgang til enten ved at klikke på denne overskrift efter at have klikket på ordet benvenuti, eller ved direkte at søge på adressen www.maratonasant-antonio.com/ita/quote.htm.

Jeg gentager derfor mit spørgsmål om, hvorvidt gebyrforskellene er korrekte, og om Kommissionen agter at indlede en overtrædelsesprocedure, da organisationerne CONI og FIDAL er involveret?

(1) EFT C 147 E af 20.6.2002.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(22. april 2002)

I overensstemmelse med Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0049/02(1) og på baggrund af de nye oplysninger fra det ærede parlamentsmedlem overvejer Kommissionen mulighederne for at indlede en overtrædelsesprocedure over for Italien i henhold til EF-traktatens artikel 226.

Kommissionen har allerede indbragt en sag for Domstolen mod Italien for overtrædelse af bestemmelserne om fri udveksling af tjenesteydelser (artikel 49 i EF-traktaten) i forbindelse med diskriminerende gebyrer (for adgang til visse museer) ikke blot på grundlag af nationalitet men også på grundlag af bopæl som oplyst af det ærede parlamentsmedlem.

Den dom, som Domstolen afsiger i denne sag (C-388/01), kan få stor betydning for forhold som dem, der er omhandlet i denne skriftlige forespørgsel.

Endvidere minder Kommissionen om, at i henhold til Domstolens retspraksis kan EU-borgere påberåbe sig princippet om fri udveksling af tjenesteydelser ved nationale retsinstanser.

(1) EFT C 147 E af 20.6.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0448/02

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(21. februar 2002)

Om: Ngo'er

Kan Kommissionen oplyse, hvilke organisationer der udgør ngo'ernes sociale platform?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(18. april 2002)

Den Europæiske Socialpolitiske Ngo-Platform (ofte kaldet den sociale platform) har 37 europæiske medlemsorganisationer, der er aktive inden for den sociale sektor. Der er i øjeblikket en række ansøgninger om fuldt medlemskab til behandling, og det er nu muligt for sociale ngo'er i tiltrædelseslandene at blive associeret medlem.

Det ærede medlem samt Europa-Parlamentets sekretariat har fået tilsendt en liste over platformens medlemmer.

Yderligere oplysninger kan fås på den sociale platforms hjemmeside: www.socialplatform.org
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0604/02

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(6. marts 2002)

Om: Tunstykker Mexico

Kommissionen traf på grundlag af undersøgelsen om efterspørgslen efter stykker af tun evaluering af forsyningerne af det fælles marked med stykker af tun den afgørelse at åbne et årligt kontingent på 4000 tons med en præferencesats på 6 % for tidsrummet 2000-2003 inden for markedsordningen for fiskerivarer og akvakulturprodukter.

Desuden har EU over for Mexico givet tilsagn om inden den 1. september 2001 at undersøge mulighederne for at åbne et kontingent for stykker af tun til en præferencesats som led i frihandelsaftalen.

Kan Kommissionen orientere om, hvor langt man er nået med forhandlingerne med Mexico?

I betragtning af, at kontingentet på 4000 tons stykker af tun til præferencesats ikke er blevet opbrugt i noget af de to år, hvor det har været gældende (2000 og 2001), kan Kommissionen da svare på, om den anser det for nødvendigt at åbne et nyt kontingent for stykker af tun fra andre lande med en præferencetakst, som det kan være tilfældet med Mexico?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. april 2002)

I henhold til artikel 10, stk. 5, i afgørelse 2/2000/EF, truffet af Det Fælles Råd EF-Mexico(1), forpligtede de to parter sig til at føre samtaler med henblik på at undersøge mulighederne for at åbne et toldkontingent med præferencetoldsats for tunstykker inden den 1. januar 2002.

De mexicanske myndigheder anmodede formelt Kommissionen om indledning af sådanne samtaler på det møde i Den Blandede Komité EF-Mexico, der blev holdt den 2. oktober 2001. Møder på teknisk plan, hvor man drøftede mulighederne for at åbne et sådant kontingent, fandt sted mellem Kommissionen og de mexicanske myndigheder i november og december 2001. På nuværende tidspunkt er der ikke planlagt nye møder om dette spørgsmål.

Hvad anden del af spørgsmålet angår, henviser Kommissionen til sit svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1156/01(2).

(1) KOM(2002) 125 endelig udg.

(2) EFT C 318 E af 13.11.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0983/02

af Geneviève Fraisse (GUE/NGL) til Kommissionen

(15. april 2002)

Om: Integration af kønsspecifikke indikatorer i Kommissionens evalueringsrapporter om gennemførelse af charteret om små virksomheder

Det Europæiske Råd vedtog i juni 2000 på topmødet i Feira et charter om små virksomheder, der forpligter EU's offentlige myndigheder til at støtte disse virksomheder. Kommissionen har allerede offentliggjort to rapporter om medlemsstaternes gennemførelse af dette charter, hvori der meldes om fremskridt inden for visse områder som f.eks. etablering af virksomheder, adgang til låntagning.

Er Kommissionen i besiddelse af kønsspecifikke statistikker over den positive tendens, der har fundet sted, og agter den at imødekomme anmodningen om i sin næste rapport at integrere spørgsmålet om fordelingen af kvinder og mænd i forbindelse med udvikling af små virksomheder og redegøre for de metoder, der er anvendt for at sikre en afbalanceret deltagelse af begge køn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(22. maj 2002)

Det europæiske charter om små virksomheder, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i Feira i juni 2000, er en central bestanddel af den aktion, der er iværksat for at nå målet inden 2010 at gøre Europa til den mest konkurrencedygtige og dynamiske økonomi i verden. I chartret erkendes det, at de små virksomheder spiller en central rolle som en af de drivende kræfter bag udviklingen af konkurrenceevnen, innovationen og beskæftigelsen i Europa.

I den sammenhæng er chartret først og fremmest et redskab til forbedring og koordinering af medlemsstaternes politik til fordel for små virksomheder. Rapporterne om iværksættelsen af chartret er udarbejdet på basis af oplysninger leveret af medlemsstaterne. Da der i chartrets ti emneområder ikke indgår spørgsmål vedrørende lige muligheder for kvinder og mænd, afhænger det af de forskellige medlemsstaters prioritering, om sådanne oplysninger er stillet til rådighed. Det er derfor vanskeligt at give fyldestgørende oplysninger om fordelingen af kvinder og mænd på ledende poster inden for erhvervslivet.

Kommissionen er imidlertid overbevist om betydningen af dette spørgsmål, for så vidt angår de små virksomheder og iværksætterånden. I den forbindelse har Kommissionen taget initiativ til i 2002 at starte et projekt vedrørende fremme af iværksætterånden blandt kvinder, som tager sigte på at kortlægge god praksis i medlemsstaterne på dette område. Resultaterne præsenteres på et europæisk forum, som skal finde sted i marts 2003.

Eurostat vil inden længe i serien Statistics in Focus offentliggøre resultaterne af en analyse vedrørende den ulige fordeling af mænd og kvinder som virksomhedsledere. Disse oplysninger vil medvirke til at forbedre kendskabet til fordelingen af mænd og kvinder på ledende poster i erhvervslivet. Oplysningerne indsamles regelmæssigt som led i arbejdsstyrkeundersøgelsen.