ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3480/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(17. december 2001)

Om: Fingeraftryk

Som led i diskussionen om den ydre og indre sikkerhed bringes spørgsmålet om indvandreres eller alle EU-borgeres afgivelse af fingeraftryk hele tiden på bane. Det påstås i den forbindelse, at afgivelse af fingeraftryk krænker menneskets værdighed. Det kan her nævnes, at alle værnepligtige med italiensk statsborgerskab ved lægeundersøgelsen skal afgive fingeraftryk, uden at der i de forgangne årtier er opstået en debat i Italien om krænkelse af menneskets værdighed.

Endvidere har man med hensyn til indvandrere igen og igen konstateret, at lovovertrædere ved at skifte navn eller ved hjælp af falske papirer forlænger deres ophold på EU's område, selv om de enten er udvist eller skulle afsone en hæftestraf. Der kunne bedre sættes en stopper for dette, hvis identiteten ved hjælp af fingeraftryk ikke længere kunne skiftes, og identificeringen i forbindelse med lovovertrædelser kunne lettes.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den stiller sig til indførelse af fingeraftryk for indvandrere fra tredjelande, og hvad den allerede har foretaget sig i denne forbindelse?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, om den af sikkerhedsgrunde også overvejer på mellemlang sigt at lade alle EU-borgeres fingeraftryk registrere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(8. februar 2002)

Kommissionen fokuserer for nærværende på gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 2725/2000 af 11. december 2000(1) om oprettelse af Eurodac til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublin-konventionen(2). I den forbindelse indsamler og/eller sammenligner Eurodac's centrale enhed fingeraftryk fra asylansøgere og visse andre kategorier af tredjelandsstatsborgere

indsendt af medlemsstaterne. De andre kategorier drejer sig på den ene side om indvandrere, som blev pågrebet i forbindelse med, at de fra et tredjeland illegalt krydsede en medlemsstats grænse, og som ikke blev sendt tilbage, og på den anden side indvandrere, som illegalt opholdt sig i en medlemsstat. I alle tilfælde tager man fingeraftryk og indsender disse udelukkende med henblik på at hjælpe medlemsstaterne med at afgøre, hvilken medlemsstat der har ansvaret for at behandle en asylansøgning i henhold til Dublin-konventionen.

Mere overordnet drøfter man for nærværende også brugen af biometri, som også omfatter fingeraftryk, og som f.eks. kunne anvendes til sikring af identitetspapirer og rejsedokumenter. Kommissionen har dog ikke planer om et forslag om at tage og registrere indvandreres eller EU-borgeres fingeraftryk.

(1) EFT L 316 af 15.12.2000.

(2) Konvention, som afgør hvilken stat der har ansvaret for at undersøge en asylansøgning indsendt i en af Fællesskabets medlemsstater EFT C 254 af 19.8.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3536/01

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Ihjelslagning af trækfugle på Cypern

Hvornår tog Kommissionen sidst spørgsmålet om indfangning i net og derpå følgende ihjelslagning af trækfugle op med de cypriotiske myndigheder, og hvad var svaret? Hvornår vil Kommissionen næste gang tage dette emne op?

Blev emnet drøftet på mødet den 26. og 30. november i det stående udvalg under Bern-konventionen? Hvilke protester fremkom Kommissionen i bekræftende fald med, og hvad var resultatet af mødet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(6. februar 2002)

I henhold til betingelserne i udvidelsesforhandlingernes kapitel om miljøet har Cypern forpligtet sig til at gennemføre miljøfællesskabsretten om naturbeskyttelse, herunder det såkaldte fugledirektiv, Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(1).

Spørgsmålet om indfangning i net og efterfølgende slagtning af trækfugle er blevet rejst over for de cypriotiske myndigheder ved flere lejligheder i det sidste år, særlig i Bern-konventionens stående udvalg i november 2001 samt på en international kongres om vildtforvaltning, der blev afholdt i Cypern i september 2001. Der har også været skriftlig kommunikation med de cypriotiske myndigheder om dette spørgsmål.

De cypriotiske myndigheder har meddelt Kommissionen, at de erkender, at det problem, der nævnes af det ærede medlem, er vigtigt, og at de er enige i, at der er behov for strengere håndhævelsesforanstaltninger. De har underrettet Kommissionen om, at de også tager skridt med hensyn til restauranter og steder, hvor disse beskyttede arter sælges ulovligt. Kommissionen er blevet underrettet om, at myndighederne vil øge indsatsen i 2002 i et forsøg på fuldstændig at standse denne aktivitet og især påvirke offentlighedens holdning. I den nye lovgivning, som vil tilpasse Cyperns love til fællesskabsretten på miljøområdet, er der bestemmelser om uddannelse af jægere. Kommissionen vil fortsætte med at overvåge udviklingen på dette område.

(1) EFT L 103 af 25.4.1979.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3321/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) og Christos Zacharakis (PPE-DE) til Kommissionen

(30. november 2001)

Om: Nedrivning af bygninger som tilhører grækere i Albanien

Ifølge oplysninger fra de græske indbyggere i Himara vil de selektive nedrivninger af forretninger og huse, som tilhører medlemmer af det internationalt anerkendte græske nationale mindretal i det sydlige Albanien, blive indledt den 22. november 2001. Disse ejendomme blev anerkendt og tilbagegivet til deres lovlige ejere af det lokale selvstyre umiddelbart efter Hoxhas kommunistiske regimes fald, og det drejer sig om huse, kroer, cafeer og kontorer for græske organisationer samt om en skole for undervisning i græsk sprog.

Himaras nye borgmester, som tilhører det socialistiske parti, har til udvalgte medlemmer af det græske nationale mindretal sendt 15 informationsskrivelser om nedrivningen, hvori de bygninger, som i mange år har befundet sig i det ovennævnte område, betegnes som ulovlige, selv om de blev givet tilbage til deres lovlige ejere efter, at den beslaglæggelse, som det tidligere kommunistiske styre havde foretaget, var blevet ophævet.

Hvorledes stiller Kommissionen sig til ovennævnte spørgsmål? Er denne racistiske taktik som de albanske myndigheder følger over for grækerne i Albanien, i overensstemmelse med EU-medlemslandenes grundlæggende principper? Hvilke foranstaltninger ville der omgående kunne træffes for at blokere for denne afgørelse og for at få Albanien til at standse forfølgelserne af medlemmerne af det ikke alene internationalt men også af Albanien selv anerkendte græske mindretal?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(22. januar 2002)

Kommissionen er ikke bekendt med den selektive nedrivning af bygninger og huse, der tilhører medlemmer af det græske mindretal i Albanien.

Ifølge de foreliggende oplysninger er ulovlige bygninger blevet revet ned over hele landet i 2001, herunder i den sydlige del (Himara-regionen). Ifølge de foreliggende oplysninger er der imidlertid ikke forekommet nogen form for målrettet nedrivning af ejendomme, der tilhører det græske mindretal, og nedrivningerne har kun vedrørt ulovlige bygninger. Etniske albanske ejere har også været ramt af disse drastiske foranstaltninger.

Kommissionen følger nøje situationen for mindretal i Albanien, og den er særlig opmærksom på det spørgsmål, der er rejst af de ærede medlemmer. Kommissionen finder imidlertid, at Albanien generelt har en konstruktiv holdning med hensyn til de nationale mindretal i landet, og den har ikke konstateret hverken racistisk adfærd eller forfølgelse af det græske mindretal i Albanien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3678/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. januar 2002)

Om: Beskyttelse af hellenistiske skatte i Afghanistan

Inden borgerkrigen i Afghanistan brød ud, havde græske arkæologer gjort arkæologiske fund fra den hellenistiske periode af uvurderlig værdi, som daterede sig til mere end 2 500 år tilbage. En stor del af disse fund, som man i dag ikke ved hvor befinder sig, opbevaredes i den afghanske centralbanks underjordiske skatkamre og på museet i Kabul.

Nu, hvor krigshandlingerne lakker mod enden, og eftersom det hedder sig, at mange af fundene allerede er blevet solgt i udlandet, bedes Kommissionen besvare følgende: Agter Kommissionen at yde støtte til en undersøgelse for at opspore, redde og beskytte disse oldsager, hvor de end måtte befinde sig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(21. februar 2002)

Som det ærede medlem i sin forespørgsel antyder, lader det desværre til, at mange af de historiske kunstgenstande, som blev opbevaret i den afghanske centralbank eller museet i Kabul, er blevet stjålet eller ødelagt under den lange borgerkrig i Afghanistan.

På den konference, som styringsgruppen for genopbygning af Afghanistan afholdt i Tokyo den 21. og 22. januar 2002, forpligtede Kommissionen sig sammen med medlemsstaterne og det internationale samfund til at yde midler til genopbygningen af landet. Kommissionens bidrag for 2002, som blev meddelt under konferencen, var 200 mio. EUR.

Disse midler skal gå til prioriterede områder som f.eks. støtte til den foreløbige myndighed, genudvikling af landdistrikter, byfornyelse, minerydning, bekæmpelse af valmuedyrkning og støtte til medierne. Kommissionen vil foreslå budgetmyndigheden, at der i de kommende fire år årligt bevilges et tilsvarende beløb.

Som anført i svaret på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-0878/01(1) rummer EF's budget ikke bestemmelser vedrørende finansiering af foranstaltninger til bevarelse af den afghanske kulturarv.

(1) EFT C 318 E af 13.11.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3478/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Standardforbrugsafgift (Normverbrauchsabgabe NoVA)

I Østrig findes der en standardforbrugsafgift, der skal erlægges ved import af et køretøj til Østrig.

Findes der en tilsvarende afgift i andre EU-lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(12. februar 2002)

Den østrigske afgift, som det ærede medlem henviser til, kan betegnes som en registreringsafgift. Efter østrigsk lovgivning opkræves afgiften ved levering af en ny bil eller ved omregistrering af en udenlandsk bil. Afgiften opkræves således på biler, der overføres fra andre medlemsstater, og biler, som indføres fra tredjelande.

Ti af medlemsstaterne har i øjeblikket en sådan registreringsafgift. Tyskland, Frankrig, Luxembourg, Sverige og Det Forenede Kongerige anvender ikke registreringsafgift.

Det skal tilføjes, at Kommissionen mener, at den østrigske NoVa i visse henseender bevirker en diskrimination mellem biler fra Østrig og biler fra andre medlemsstater på en måde, der strider mod artikel 90 i EF-traktaten. Kommissionen har derfor besluttet at indbringe denne afgift for Domstolen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3663/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Rådet

(15. januar 2002)

Om: Drab på sultestrejkende fængselsindsatte i Tyrkiet

Ved sikkerhedsstyrkernes angreb i en forstad i Istanbul blev seks sultestrejkende fængselsindsatte myrdet, og deres lig bar i følge en retsmedicinsk rapport offentliggjort af den tyrkiske presse mærker efter slag og skud. Antallet af dødsfald blandt sultestrejkende er i løbet af det seneste år nået op på 80, hvoraf de 36 er blevet dræbt under sikkerhedsstyrkernes interventioner. Endvidere forlyder det fra internationale agenturer, at den tyrkiske regering er i færd med at forberede et lovforslag, som indebærer fængselsstraf for personer, der anstifter, tilskynder eller understøtter(!) sultestrejkende. På denne baggrund bedes Rådet besvare følgende: Hvad har Rådet foretaget sig med henblik på at fordømme disse mord gennem praktiske foranstaltninger?

Agter Rådet at fastfryse forhandlingerne mellem EU og Tyrkiet som ansøgerland, indtil den ansvarlige tyrkiske minister gennem sin tilbagetræden vedkender sig ansvaret, og der skabes forudsætninger for respekt for menneskerettighederne, livet og den menneskelige værdighed i de tyrkiske fængsler? Ifølge en erklæring fra Det Europæiske Råd er forbedring af forholdene for de indsatte i de tyrkiske fængsler gjort til en af de kortsigtede prioriteter i forbindelse med partnerskabsaftalen. Hvornår udløber fristen for opfyldelse af disse kortsigtede forpligtelser?

Svar

(13. maj 2002)

I forbindelse med politioperationen i en bydel i Istanbul den 5. november 2001 mod sultestrejkende, som modsætter sig indførelse af en ny fængselstype, har Rådet gennem missionscheferne i Ankara samt senere i forbindelse med trojkamødet for de politiske direktører EU-Tyrkiet den 8. januar 2002 i Madrid over for Tyrkiet givet udtryk for sin bekymring over den umådeholdne brug af magt og opfordret de tyrkiske myndigheder til at fremkomme med en forklaring på de dødsfald, der er forekommet.

Med hensyn til fængslingsforholdene i de tyrkiske fængsler er det en af de mellemfristede prioriteter i tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet, der trådte i kraft i marts 2001, at disse forbedres. Ifølge tiltrædelsespartnerskabet behøves der mere end et år for at gennemføre de mellemfristede prioriteter. Rådet erindrer ligeledes om, at Det Europæiske Råd i Laeken den 14.-15. december 2002 tilskyndede Tyrkiet til at arbejde videre i retning af at opfylde såvel de økonomiske som de politiske kriterier, især på menneskerettighedsområdet.

Med hensyn til andre elementer vedrørende spørgsmålet henvises det ærede parlamentsmedlem til Rådets svar på skriftlig forespørgsel nr. E-3180/01 fra Christos Zacharakis, som ligeledes vedrører politioperationen mod sultestrejkende den 5. november 2001 i Istanbul.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3589/01

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Det indre marked

I forbindelse med indførslen af forarbejdet fersk fisk med oprindelse i tredjelande er situationen den, at der på de forskellige grænsekontrolsteder er uhyre store forskelle på, hvor omhyggelig kontrollen af de mikrobiologiske standarder er i de forskellige EU-lande.

Dette bevirker, at de europæiske importører systematisk vælger at indføre via de lufthavne i EU, hvor kravene til plantesundhed på grænsekontrolstederne er mindst strenge, hvorefter varerne transporteres til deres bestemmelsessted over land.

Følgen er, at der indirekte opstår en klar forvridning på det indre marked for luftfragt, idet den nævnte form for fragt dirigeres til bestemte lufthavne, ud fra motiver, som ikke har noget at gøre med bestemte anlægs konkurrenceevne, geografisk nærhed osv., hvad der paradoksalt nok fører til meget store tab i fragtterminalerne i de lande, som tager større hensyn til forbrugernes sundhed.

Har Kommissionen kendskab til denne situation?

Hvilke forholdsregler vil den træffe for at afhjælpe dette problem? Hvornår vil det ske?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. marts 2002)

Kontrollen med import af produkter af animalsk oprindelse er harmoniseret og klart fastlagt i EU-lovgivningen, som specificerer, hvilken dokuments- og identitetskontrol og hvilken fysisk kontrol der skal gennemføres ved grænsekontrolsteder.

De nærmere detaljer i forbindelse med den mikrobiologiske undersøgelse, der kræves for særlige højrisikoprodukter, herunder fisk, som er omfattet af præventive beslutninger, er normalt angivet i selve beslutningen. Medlemsstaterne skal gennemføre mikrobiologisk kontrol efter de nationale regler for alle andre produkter af animalsk oprindelse, der ikke er underlagt beskyttelsesforanstaltninger, og som rutinemæssigt undersøges ved grænsekontrolstederne.

Kommissionens personale gennemfører jævnligt kontrol ved alle grænsekontrolsteder i medlemsstaterne for at sikre, at faciliteterne, personalet og procedurerne er i overensstemmelse med EU's normer. Hvis Kommissionen får kendskab til alvorlige forskelle, hvad angår anvendelsen af EU-lovgivningen, undersøges forholdene, og de relevante foranstaltninger iværksættes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2906/01

af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen

(22. oktober 2001)

Om: Den opstemmede sø i Alqueva i Portugal

Er det rigtigt, at EU overtager finansieringen af halvdelen af de 1,25 mia. EUR, som det største dæmningsprojekt i Europa i regionen Alqueva skal koste?

Er det rigtigt, at Verdensbanken allerede i 1975 afviste at finansiere dette projekt på grund af økonomiske betænkeligheder?

Er der garanti for investeringens økonomiske og økologiske bæredygtighed?

Passer det, at over en million træer fældes af hensyn til denne sø, og at bestanden af en lang række endemiske arter er truet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(14. december 2001)

Alentejo er en af de dårligst stillede regioner i Portugal og i Den Europæiske Union. Det er en landbrugsregion præget af tilbagevendende tørke, en dårlig erhvervsstruktur og en dårligt uddannet befolkning.

Med henblik på at sikre en bæredygtig udvikling i denne region er der i programmeringsperioderne 1994-1999 og 2000-2006 blevet afsat midler til strukturfondenes medfinansiering af kombinationsprojektet Alqueva, men også til en række andre foranstaltninger med det formål at skabe større spredning i erhvervslivet, at efteruddanne arbejdskraften og at mindske påvirkningen af miljøet. Der er således afsat 193,133 mio. EUR i det integrerede udviklingsprogram for Alqueva i perioden 1994-1999, og der er afsat 1 088 mio. EUR i det operationelle regionalprogram for Alentejo i perioden 2000-2006.

Hvad angår Alqueva-kombinationsprojektet har opdæmningen af Guadiana-floden til formål at skabe en strategisk drikkevandsreserve for befolkningen i Alentejo og at sikre energiproduktionen og vandingen i denne region. Før det blev besluttet at medfinansiere dette projekt, blev der foretaget en række økonomiske og miljømæssige analyser af projektet. Analyserne er blevet gennemført på anmodning af enten de portugisiske myndigheder eller Kommissionen eller i fællesskab, og de har alle ført til den konklusion, at projektets gennemførelse er vigtig for udviklingen i Alentejo.

Analyserne har medført, at der er fremsat forslag om en række foranstaltninger, som skal mindske og opveje de miljømæssige virkninger af projektet. Der er således blevet udarbejdet en miljøforvaltningsplan, som omfatter alle disse foranstaltninger, og som tager sigte på at minimere fældningen af træer i det område, der oversvømmes. Den igangværende gennemførelse af planen overvåges af et udvalg, hvor ngo'er på miljøområdet er repræsenteret.

Kommissionen har løbende, både i forbindelse med beslutningen om at medfinansiere projektet og under dets gennemførelse, ført tilsyn med, at Fællesskabets miljøbestemmelser bliver overholdt, bl.a. ved hjælp af ovennævnte foranstaltninger.

Endelig gør Kommissionen det ærede medlem opmærksom på, at den ikke har beføjelse til at udtale sig om Verdensbankens beslutninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3484/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Tildeling af kontrakter

Med hvilke procedure foretager Kommissionen indkøb af udstyr? Har Kommissionens personale beføjelser til at foretage sådanne indkøb, eller bruger Kommissionen en ekstern indkøber? Hvor stor en procentdel af udbetalingerne er blevet geninddrevet, når leverandøren ikke overholder sin del af kontrakten? Mener Kommissionen, at dette er en acceptable geninddrivelsesprocent? I benægtende fald, hvilke skridt bliver der taget for at sikre, at skatteborgernes penge bliver brugt effektivt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(22. februar 2002)

Kommissionen indkøber udstyr via eksterne leveringskontrakter.

Kontrakterne tildeles efter procedurerne for offentligt udbud i finansforordningen. De særlige administrative procedurer, der anvendes, afhænger af beløbet for den bestilling eller kontrakt, der skal tildeles. Udbuddene offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende og efterfølges af en teknisk og finansiel evaluering. Kontrakter på over 50 000 EUR indgås først endelig efter en officiel orientering af Kommissionens Rådgivende Udvalg for Indkøb og Aftaler, der ledes af vicegeneraldirektøren for Generaldirektoratet for Budget (GD BUDG) og består af repræsentanter fra ni andre tjenestegrene inkl. Generaldirektoratet for Personale og Administration (GD ADMIN), Den Juridiske Tjeneste og Finanskontrollen.

Indkøbene foretages af administrationen og aldrig ved personligt initiativ.

Hvis en leverandør ikke opfylder sine kontraktlige forpligtelser, kan op til 10 % af kontraktens samlede beløb geninddrives (ved hjælp af garantien) ifølge de særlige bestemmelser afhængigt af kontrakttypen. Den nøjagtige procentsats ansættes, før udbudsproceduren indledes, og tilpasses efter kontraktens eller bestillingens omfang. Udover garantien indføjes der særlige klausuler om bod for hver type kontrakt afhængigt af anvendelsen af det produkt, der indkøbes.

I de sidste fem år har det centrale indkøbskontor i GD ADMIN ikke haft noget tilfælde, hvor en leverandør ikke opfyldte sine kontraktlige forpligtelser til at levere udstyr.

For yderligere at øge operationernes effektivitet er Kommissionen nu ved at udvikle et standardsystem for e-handel. Et sådant system benyttes for tiden for kontorartikler og skal i nær fremtid også indføres for møbler og teknisk udstyr.

Udover leveringskontrakter er det ærede medlem måske interesseret i at vide, at GD BUDG nu er ved at oprette en central kontraktdatabase som foreslået i Aktion 74 i hvidbogen om reformen af Kommissionen (marts 2000). Den vil rumme alle kontrakter og finansieringsaftaler, som Kommissionen indgår, inkl. alle leveringskontrakter. Dette vil åbne op for en mere systematisk og centraliseret kontrol, end det hidtil har været muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3532/01

af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Fastsættelse af præmier for tobak for 2005

Med Kommissionens forslag(1) skete fastsættelse af præmier for tobak for årene 2002, 2003, og 2004. Eftersom tobaksavlerne i det mindste et produktionsår forinden må vide, hvilken præmieordning der vil gælde for deres produkt, bedes Kommissionen oplyse, hvornår den har til hensigt at forelægge sit nye forslag til den ordning, som skal gælde for høståret 2005 og herefter?

(1) KOM(2001) 684 af 21. 11. 2001.

Svar afgivet på Kommissionens vegne Af Franz Fischler

(30. januar 2002)

Kommissionen har i forbindelse med den systematiske evaluering af landbrugsforanstaltningerne indledt en evaluerende undersøgelse af den fælles markedsordning for råtobak, der skal gøre det muligt at opgøre EU-reglernes virkning for råtobakssektoren. Konklusionerne forventes ved udgangen af 2002.

Kommissionen vil på dette grundlag fremsætte et forslag om reform af den fælles markedsordning for råtobak i løbet af første kvartal i 2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3031/01

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(30. oktober 2001)

Om: Supplerende oplysninger til svar på spørgsmål H-0751/01 om UNIDCP's virksomhed i Afghanistan

Eftersom Kommissionen har givet støtte til projekter i Afghanistan, som det fremgår af dens skriftlige svar af 2.10.2001 på spørgsmål H-0751/01(1) om UNIDCP's virksomhed i Afghanistan, kan Kommissionen da oplyse følgende:

1. Hvilke og hvor mange mål stræbes der efter, og hvor store er omkostningerne?

2. Hvem organiseres og gennemføres de af?

3. Over hvilken budgetpost er der givet støtte?

(1) Skriftligt svar af 2.10.2001.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. januar 2002)

For øjeblikket finansierer Fællesskabet intet projekt, der særskilt vedrører bekæmpelsen af narkotika i Afghanistan. Under budgetpost B7-302 finansierer Fællesskabet aktioner til støtte for hjemstavnsfordrevne i dette land, og denne hjælp kan gå til de befolkningsgrupper, som rammes af forbuddet mod dyrkning af opium.

Disse aktioner, deres lokalisering, udgifterne hertil samt de organisationer, der udfører dem, fremgår af den tabel, som er sendt direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat.

På grundlag af vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning 2130/2001 af 29. oktober 2001 om foranstaltninger på området bistand til hjemstavnsfordrevne i

udviklingslandene i Asien og Latinamerika(1) forbereder Kommissionen godkendelsen af nye ngo-projekter til fordel for det afghanske folk for et samlet beløb på ca. 20 mio. EUR, der skal finansieres under samme budgetpost for 2001.

(1) EFT L 287 af 31.10.2001.