ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2110/97 af Jessica Larive (ELDR) til Kommissionen (23. juni 1997)

Om: Katastrofebekaempelse i lufthavne i EU

Paa anmodning af det nederlandske indenrigsministerium er der for nylig i anledning af katastrofen med det belgiske flyvevaabens Hercules-maskine i Eindhovens lufthavn udarbejdet en rapport om beredskabet ved flykatastrofer i lufthavne, hvor katastrofebekaempelsen i nederlandske lufthavne underkastes en noeje gennemgang. Det fremgaar af denne rapport, at katastrofebekaempelsen er daarligt organiseret, og at de forskellige tjenester, der indgaar i beredskabet, naeppe kommunikerer med hinanden og arbejder uafhaengigt af hinanden.

1. Er Kommissionen enig med spoergeren i, at medlemsstaterne boer anspores til at gennemfoere en lignende undersoegelse, hvis dette endnu ikke er sket?

2. Er Kommissionen enig i, at den stigende lufttrafik i Europa kraever en effektiv strategi i forbindelse med katastrofebekaempelsen i alle europaeiske lufthavne, og at de flyrejsende maa have kendskab til, hvilke lufthavne i Europa der opfylder kravene med hensyn til en passende katastrofebekaempelse?

3. Raader Kommissionen over oplysninger om strategien for katastrofebekaempelsen i civile og militaere lufthavne i EU?

4. Er der indgaaet aftaler over graenserne mellem lufthavnsledelser, brandkorps, ambulancetjenester og kommuner i EU, og mener Kommissionen i benaegtende fald ikke, at dette boer ske specielt inden for rammerne af euroregionerne, og er Kommissionen rede til at traeffe foranstaltninger med henblik herpaa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (15. juli 1997)

Ansvaret for tjenesteydelser i lufthavne, herunder sikkerheds- og beredskabstjenester, har altid hovedsageligt paahvilet de nationale myndigheder.

Medlemsstaternes tilrettelaeggelse af disse tjenester skal ske i henhold til de krav, der er vedtaget af organisationen for internationalt civil luftfart (International Civil Aviation Organisation - ICAO) samt dermed forbunden praksis. ICAO har ogsaa udarbejdet en haandbog for lufthavne, hvori beskrives bedste praksis for forvaltning af lufthavnssikkerhed, navnlig tilrettelaeggelse af beredskabstjeneste med henblik paa ulykker.

Det ser dog ud til, at lufthavne ikke altid er helt klar over deres rolle og ansvar i denne forbindelse, og at det ikke er tilstraekkeligt klart, hvem der har hvilket ansvar.

Kommissionen mener derfor, at det er hensigtsmaessigt at fastsaette bestemmelser vedroerende en faelles sikkerhedsordning i lufthavne. Den har i sit forslag om oprettelse af en europaeisk luftfartssikkerhedsmyndighed foreslaaet, at dette organ skal paalaegges denne opgave, saa lufthavnsforvaltninger skal certificeres af et uafhaengigt sikkerhedsorgan og at de, for at blive godkendt, skal vise, at der foreligger tilfredsstillende beredskabsplaner, og at de fungerer effektivt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1695/97 af Marco Cellai (NI) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Undtagelser fra reglen om det maksimale antal dyr, der slagtes af slagterier med begraenset kapacitet i geografisk daarligt beliggende omraader

For ca. et aar siden anmodede forskellige medlemsstater ifoelge forlydender om undtagelser fra reglen om det maksimale antal slagtede dyr, men Kommissionen har endnu ikke svaret.

- Brugerne af strukturerne er landmaend og slagtere, som ofte arbejder i Faellesskabets bjergomraader;

- mange af disse omraader falder ind under maal 5b i henhold til forordning (EOEF) nr. 2081/93 ((EFT L 193 af 31.7.1993, s. 5. ));

- der er ved at blive udarbejdet planer om oprindelsescertifikater for at beskytte og fremme lokale produkter, beskytte dyrebestandene og foedevareaktiviteter og foroege beskaeftigelsen.

Agter Kommissionen at forelaegge ansoegning om undtagelser fra reglen om det maksimale antal dyr, der slagtes af slagterier med begraenset kapacitet i geografisk daarligt beliggende omraader for Den Staaende Veterinaerkomité?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. juni 1997)

Med henblik paa gennemfoerelsen af det indre marked blev reglerne i direktiv 64/433/EOEF ((EFT 121 af 29.7.1964. )) (ferskkoedsdirektivet), aendret ved Raadets direktiv 91/497/EOEF ((EFT L 268 af 24.9.1991. )) og 95/23/EF ((EFT L 243 af 11.10.1995. )), udvidet, saa de ogsaa kom til at omfatte de nationale markeder for fersk koed. I dette direktiv blev der indfoert saerlige bestemmelser (undtagelser) for mindre, ikke-industrielle virksomheder (en produktion paa hoejst 1 000 storkreaturer om aaret) for at undgaa problemer ved bestemmelsernes gennemfoerelse. Disse undtagelser vedroerer strukturelle krav.

Desuden blev der i direktivet indfoert en undtagelse for slagterier, der hoejst haandterer 2 000 storkreaturer om aaret, under hensyntagen til specifikke geografiske og infrastrukturelle forhold i medlemsstaterne. Medlemsstaterne kan efter anmodning herom faa tilladelse til at anvende de strukturelle krav, der gaelder for mindre slagterier (1 000 storkreaturer om aaret), paa disse virksomheder, hvis de ligger i omraader med saerligt vanskelige geografiske forhold eller med forsyningsvanskeligheder.

De italienske myndigheder har tilsendt Kommissionen en liste over slagterier med anmodning om, at der fremsaettes forslag om undtagelser over for Den Staaende Veterinaerkomité. Denne liste omfatter flere punkter, som maa afklares, inden der kan tages yderligere skridt. De italienske myndigheder er derfor blevet anmodet om en praecisering. Naar Kommissionens henvendelse er besvaret, vil den behandle anmodningen og traeffe de noedvendige foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1499/97 af Pervenche Berès (PSE) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Kriterier ved udbud til Faellesskabsprogrammer

Kan Kommissionen i fortsaettelse af beretningerne fra Revisionsretten og STOA oplyse, efter hvilke kriterier den ved udbudsprocedurerne for isaer PHARE, TACIS og MEDA foretager en foerste udvaelgelse (»short list«)?

Hvilken instans er ansvarlig for udarbejdelsen af denne foerste liste?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (16. juni 1997)

Under Phare, Tacis- og Meda-programmerne tildeles kontrakter vedroerende leverancer og offentlige arbejder generelt ved aabent udbud. Short lists for begraenset udbud for tjenesteydelser opstilles for indkoeb af tjenesteydelser i overensstemmelse med reglerne i artikel 118 i finansforordningen.

For Phare og Tacis offentliggoeres kontraktmulighederne i forbindelse med de forskellige aktioner eller operationelle programmer paa Internet og i brochurer med en opfordring til interesserede virksomheder til at fremkomme med en interessetilkendegivelse vedroerende de tilsvarende short lists. Virksomhederne skal generelt vaere berettigede til deltagelse i Phare- og Tacis-kontrakter efter reglerne i forordning nr. 3906/89 ((EFT L 375 af 23.12.1989. )) og nr. 1279/96 ((EFT L 165 af 4.7.1996. )). Deres finansielle stilling, andre kontraktforpligtelser eller interessekonflikter kan goere, at de hver isaer ikke kan komme i betragtning med hensyn til en saerlig kontrakt. Alle berettigede virksomheder undersoeges derefter for at fastslaa, om de er i overensstemmelse med de specifikke udvaelgelseskriterier i hvert enkelt tilfaelde, og de bedst kvalificerede af dem udvaelges. Hvis flere virksomheder er berettigede og kvalificerede til opgaven, end der er plads paa short listen, kan der anvendes yderligere rimelige kriterier, men for Phares vedkommende anvendes der i sidste ende lodtraekning.

Short listerne opstilles af de kompetente kontraktmyndigheder. Under Phares decentrale gennemfoerelsessystem opstilles short listerne i hovedsagen af de forskellige lokale myndigheder i modtagerlandene, men de skal godkendes af Kommissionen.

For Meda-programmerne offentliggoeres der en prognose over kontraktmuligheder hvert kvartal i De Europaeiske Faellesskabers Tidende tillige med meddelelser om udbud. Efter modtagelsen af interessetilkendegivelserne opstilles short listerne af Kommissionen sammen med de lokale myndigheder i modtagerlandene paa basis af specifikke udvaelgelseskriterier.

Kontrakterne tildeles efter de specifikke tildelingskriterier i udbudsbetingelserne. Naar kontrakten tildeles fra sag til sag enten af Kommissionen eller modtageren, sker det altid efter faelles overenskomst.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2066/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (11. juni 1997)

Om: Strid mellem WTO og EU om hormonkoed

1. Vil Kommissionen i givet fald acceptere sanktioner for at opretholde hormonforbudet og beskytte forbrugerne mod hormonkoed?

2. Vil Kommissionen, hvis det skulle det vise sig umuligt at forhindre importen af hormonkoed, gennemfoere en klar generel maerkning af hormonkoed?

3. Hvorfor faar forespoergeren ikke tilsendt Kommissionens begrundelse for opretholdelse af hormonforbudet efter indsendelsen af USA's klage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. juli 1997)

1-2. Kommissionen agter at udnytte alle de retsmidler, den raader over, for at forsvare de nuvaerende EF-bestemmelser i forbindelse med procedurerne i Verdenshandelsorganisationen (WTO). Det er blevet besluttet at appellere panelets rapport. Indtil der er truffet en endelig afgoerelse i denne sag under WTO's procedure for bilaeggelse af tvister, er det ikke muligt at sige noget om, hvilke handlingsmuligheder Faellesskabet raader over. Den holdning, Kommissionen har forsvaret i WTO-forhandlingerne, er, at Faellesskabets ret til at beslutte, hvilket niveau for sundhedsbeskyttelse det anser for passende for dets borgere, skal anerkendes fuldt ud i aftalen om sundhed og plantesundhed.

3. Kommissionen har for nylig modtaget det aerede medlems anmodning og vil efterkomme den hurtigst muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0962/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (13. marts 1997)

Om: Opacimetre til politikorpset i Rom kommune

Politikorpset i Rom kommune har endnu ikke mulighed for at foretage kontrol med skadelige gasemissioner fra motorkoeretoejers udstoedningsroer. De saakaldte opacimetre »Tecnomotor«, som skal anvendes til dette formaal, kan nemlig ikke bruges, fordi de som anfoert i et notat fra den saerlige trafikgruppe under politiet i Rom kommune foerst skal aendres, saa at de er i overensstemmelse med de nye regler.

Som foelge heraf er det umuligt at kontrollere luftforureningen fra de enkelte motorkoeretoejer, herunder det offentlige transportselskab ATAC's busser, hvis emissioner det trods diverse anmodninger ikke har vaeret muligt at maale.

Mener Kommissionen ikke, at denne situation er i direkte modstrid med bestemmelserne i direktiv 92/55/EOEF ((EFT L 225 af 10.8.1992, s. 68. )) af 22. juni 1992 om aendring af direktiv 77/143/EOEF ((EFT L 47 af 18.2.1977, s. 47. )) om kontrol med udstoedning fra motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil?

Mener Kommissionen ikke, at Rom kommune snarest maa anskaffe sig kontrolinstrumenter, der er i overensstemmelse med reglerne og straks kan tages i brug?

I tilfaelde af, at der er tale om overtraedelse af EF-retten paa miljoeomraadet, vil Kommissionen da oplyse, hvilke forholdsregler den vil traeffe over for Rom kommune?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (12. maj 1997)

Raadets direktiv 96/96/EF ((EFT L 46 af 17.2.1997, s. 1. )) af 20. december 1996 vedroerer tekniske kontrol med motorkoeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil. Dette direktiv ophaever direktiv 77/143/EOEF ((EFT L 47 af 18.2.1977, s. 47. )) og alle senere aendringer af dette med virkning fra den 9. marts 1998.

Hvad angaar emissioner af udstoedningsgasser, der skal kontrolleres ved den tekniske kontrol fastlaegges der i dette direktiv harmoniserede standarder med det formaal at fremme miljoevenlige transportformer samt sikre, at vognparken er ensartet og homogen.

Overtraedelsesproceduren mod Italien blev afsluttet, efter at landet havde vedtaget nationale foranstaltninger ((Ministerielt dekret af 28.4.1994 offentliggjort i »Gazetta Ufficiale della Repubblica Italiana, Serie generale No 53«, af 5.3.1994. )) til gennemfoerelse af Raadets direktiv 92/55/EOEF ((EFT L 225 af 10.8.1992, s. 68. )) og givet Kommissionen meddelelse herom. Dog drager dette land fordel af en undtagelse fra Faellesskabets krav i forbindelse med teknisk kontrol af personmotorkoeretoejer indtil senest den 1. januar 1998.

I Raadets direktiv 92/55/EOEF er der ikke fastsat nogen metode til udfoerelse af kontrollen og heller ikke fastlagt nogen standardisering af det udstyr, der skal benyttes paa kontrolstationerne. Medlemsstaterne har saaledes en vis manoevrefrihed med hensyn til at anvnde nationale specifikationer i forbindelse med deres kontrolmetoder og kontroludstyr.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1443/97 af Karl Olsson (ELDR) til Kommissionen (28. april 1997)

Om: Beskyttelse af dyr

Efter indgaaende droeftelser har Europa-Parlamentet vedtaget et direktiv om bedre beskyttelse af dyr. Direktivets bestemmelser traadte delvis i kraft ved aarsskiftet. Blandt offentligheden og politikerne er der en meget staerk opinion mod de misforhold, der optraeder i forbindelse med haandtering af dyr.

I en udsendelse i svensk fjernsyn blev der vist saa afskyelige eksempler paa haandtering af dyr, at det overgik alt hvad man hidtil har set. En saadan haandtering er selvfoelgelig helt uacceptabel og maa der saettes en stopper for!

Hvilke effektive foranstaltninger agter kommissaer Fischler at traeffe for at sikre, at det nye dyrebeskyttelsesdirektiv bliver overholdt, saaledes at dyr haandteres og transporteres mere dyrevenligt og at lovovertraedere faar den straf de fortjener?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. juni 1997)

Kommissionen henviser til svaret paa skriftlig forespoergsel nr. E-1106/97 fra R. Paasilinna ((EFT C 373 af 9.12.1997, s. 68. )).

Det skal ogsaa bemaerkes, at Faellesskabets befoejelser til at paalaegge restriktioner paa handel fra tredjelande for at beskytte dyrevelfaerden muligvis vil kunne blive begraenset af dets forpligtelser i henhold til aftalerne under Verdenshandelsorganisationen.

Hvad angaar medlemsstaternes overholdelse af deres forpligtelser under Raadets direktiv 91/628/EOEF om beskyttelse af dyr under transport ((EFT L 340 af 11.12.1991. )) agter Kommisisonen fortsat at foere tilsyn med, at de haandhaever de relevante bestemmelser, og den vil ikke undlade at traeffe de noedvendige foranstaltninger, herunder indledning af overtraedelsesprocedurerne under EF-traktatens artikel 169, hvis medlemsstaterne ikke overholder deres forpligtelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1610/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Plantning af nye oliventraeer i EU-landene

Under de nuvaerende droeftelser om aendringen af den faelles markedsordning for olivenolie er der forskellige spoergsmaal, som det vil vaere hensigtsmaessigt at faa afklaret, og som Europa-Kommissionen ikke har tilkendegivet sin holdning til. Et af disse er de overvejelser, som man i den naermeste fremtid maa goere sig om plantning af nye oliventraeer.

Vil Kommissionen oplyse, hvor mange hektarer, der er blevet beplantet med oliventraeer i loebet af de sidste fem aar?

Eftersom det ikke er forbudt at plante nye oliventraeer, har Kommissionen da gjort sig tanker om, hvilken betydning det vil faa for produktionskvoterne og saaledes for den samlede finansiering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. juni 1997)

De sidste oplysninger fra medlemsstaterne vedroerende nyplantninger af oliventraeer er:

- i Graekenland er der ikke for nylig foretaget nyplantninger; genopbygningen af beskadigede olivenbeplantninger er dog i gang i henhold til de relevante EF-programmer;

- i Spanien udgoer nyplantningerne 166 000 ha, og den tilhoerende produktion anslaas til 50 000 t i 2002;

- i Frankrig planlaegges en omstrukturering af de gamle olivenbeplantninger, som vil kunne oege produktionen til 5 000-6 000 t i gennemsnit;

- i Italien planlaegges der ingen vaesentlig foroegelse af produktionsniveauet;

- i Portugal anslaar de portugisiske myndigheder, at den gennemsnitlige produktion vil stige med ca. 10 000 t indtil aar 2002 og med ca. 50 000 t i de naeste ti aar.

Paa trods af den gennemsnitlige foroegelse af produktionen planlaegger Kommissionen ikke at oege budgettet til stoette for denne afgroede.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1643/97 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: Miljoeproever, Euratom/IAEA

IAEA forsoeger at goere det at tage miljoeproever ved atomanlaeg til en rutinesag. I 1996 blev der allerede taget miljoeproever i Rossendorf. Det forlyder, at Euratom har naegtet IAEA at tage tilsvarende proever i andre europaeiske atomanlaeg, indtil der foreligger detaljerede analyseresultater.

1. Er det korrekt, at Euratom ikke tillader yderligere proevetagning, foer analyseresultaterne foreligger?

Med hvilken begrundelse naegter Euratom i bekraeftende fald tilladelse til, at der tages proever?

2. Er Euratom i besiddelse af analyseresultaterne?

Hvorledes ser disse resultater i bekraeftende fald ud, og kan Euratom meddele Europa-Parlamentet disse resultater?

3. Hvorledes evaluerer Kommissionen de rutineproever, IAEA foretager?

4. Hvorledes vurderer Kommissionen noedvendigheden af saadan proevetagning paa atomanlaeg uden for Den Europaeiske Union (Sydamerika, Asien)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (2. juli 1997)

Kommissionen vil gerne oplyse det aerede medlem om, at udtalelser i forespoergslen ikke er korrekte.

1. Euratom's medlemsstatsmyndigheder og operatoerer i Faellesskabet foretraekker den videnskabelige og tekniske fremgangsmaade, hvor erfaring og resultater fra hver proevetagning paavirker den naeste proevetagning. Der er derfor brug for resultaterne af proeverne, foer der kan tages nye proever. Der er hidtil blevet foretaget adskillige proevetagninger efter denne fremgangsmaade.

2. Resultaterne foreligger, og de droeftes med IAEA (Den Internationale Atomenergiorganisation), medlemsstaterne og operatoererne. Maaleresultaterne er yderst praecise og saaledes af stor videnskabelig og teknisk betydning uden imidlertid at vise uregelmaessigheder. Disse detaljerede resultater er fortrolige paa grund af deres foelsomhed kommercielt og med hensyn til ikke spredning. Euratom-traktaten indeholder bestemmelse om beskyttelse af fortrolige oplysninger.

3. Euratom og IAEA arbejder naert sammen ved at sammenstille proever, dele resultaterne og udvikle metoderne yderligere. IAEA har for nylig meddelt Transuranium Institute (TUI) i Karlsruhe, at TUI formelt er blevet optage i nettet af analyselaboratorier, som IAEA beror paa, hvad angaar analyse af proever.

4. Hvad angaar anvendelser i Faellesskabet, mener Kommissionen, at disse nye sikkerhedskontrolredskaber er meget lovende og magtfulde til at styrke ikke spredningssikkerhedskontrollen paa verdensplan. En omhyggelig videnskabelig og teknisk gennemfoerelsesproces er noedvendig for ikke at bringe de nye redskaber i miskredit gennem ufortolkelige resultater eller falske alarmer.

Gennemfoerelse af sikkerhedskontrollen uden for Faellesskabet falder imidlertid uden for Euratoms kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1230/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: Transportprojekter under Samhoerighedsfonden

Projekt nr. 94/09/65/020 under titlen »Egnatia-vejen: Afsnit: omfartsvejen ved Kavala over Ajios Andreas til ×.È.4+937 (topografiske koordinater)« kom ind under Samhoerighedsfonden i 1995 og skulle have vaeret afsluttet den 31. december 1996.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Er dette projekt afsluttet?

2. Hvis ikke, hvor langt er man naaet med projektet (finansiering, udfoerelse af arbejdet)?

3. Hvis der er forsinkelser, hvad skyldes de?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (21. maj 1997)

I henhold til beslutning nr. 94.09.65.020-a var den oprinbdelige frist for afslutning af projektet den 15. oktober 1996. Efter anmodning fra de nationale myndigheder blev denne frist udsat til den 30. juni 1997 paa grund af aendring af projektet og ugunstige vejrforhold.

90% af arbejdet er blevet udfoert. Det resterende arbejde omfatter asfaltering og andre opgaver vedroerende miljoe, skiltning og sikkerhed.

Faellesskabets bidrag til projektet er paa 9,1 mio. ECU, hvoraf 70% er blevet brugt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1523/97 af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: LPG-luftanlaeg til motorkoeretoejer i Italien

Kan Kommissionen redegoere for, hvorfor de motorkoeretoejer, som er blevet ombygget til LPG foer 1993, i Italien betaler en saerlig afgift (saakaldt »superbollo«), medens de motorkoeretoejer, som har faaet foretaget den samme aendring efter 1993, ikke betaler nogen saerafgift?

I betragtning af at disse anlaeg er fuldstaendig ens, kan Kommissionen da gribe ind over for denne forskelsbehandling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (30. juni 1997)

Kommissionen formoder, at det aerede medlem henviser til det italienske lovdekret nr. 331 af 30. august 1993, der er omsat i lov 427 af 29. oktober 1993. I artikel 65, stk. 5, i denne lov fastsaettes det, at motorkoeretoejer, der er blevet udstyret med et godkendt metananlaeg inden for perioden 2. maj 1993 til 31. december 1994, er fritaget fra den saerafgift, der blev indfoert med lov nr. 362 af 21. juli 1994. Denne fritagelse gaelder for vaegtafgiften for de tre foerste aar. Denne periode til udstyring af motorkoeretoejer med metan-anlaeg, som afgiftsfritagelsen er gaeldende for, er senere hen ved lovdekret 48 af 25. februar 1995 blevet forlaenget til slutningen af 1995.

Kommissionen er af den mening, at disse regler har til formaal at opmuntre til, at motorkoeretoejer ombygges til at koere paa metangas. Kommissionen ser derfor ingen hindringer for, at de italienske myndigheder begraenser denne afgiftsfordel til kun at gaelde for koeretoejer, der er erhvervet inden for en fastsat periode, og ikke noedvendigvis lader den gaelde for koeretoejer, der er erhvervet uden for denne periode. For det foerste henhoerer denne skattelovgivning nemlig under den paagaeldende medlemsstats kompetence, og for det andet er denne foranstaltning hverken i strid med EF-traktatens artikel 95 eller med faellesskabsretten i oevrigt, da alle motorkoeretoejer - nye eller brugte - der registreres for foerste gang i Italien af deres ejere, faar gavn af denne tilskyndende foranstaltning.

Kommissionen skoenner derfor, at den ikke skal gribe ind i denne sag.