SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1088/98

af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen

(7. april 1998)

Om: Bidragsbetalinger

Af en artikel i dagbladet "Die Presse" (27.2.1998) fremgaar, at lederen af Kommissionens repraesentation i Wien mener, at OEstrig har kapacitet til at betale et hoejere bidrag. Dette skulle skyldes, at OEstrig er det femterigeste land i Den Europaeiske Union, men kun ligger paa syvendepladsen, for saa vidt angaar bidragsbetaling pr. person.

Hvordan skal man opfatte den offentlige udtalelse, lederen af Kommissionens repraesentation i Wien, Wolfgang Streitenberger, har fremsat om, at OEstrig har kapacitet til hoejere bidragsbetaling og i forhold til indtaegten pr. person bidrager for lidt til Den Europaeiske Unions budget?

Maa OEstrig indstille sig paa at betale hoejere bidrag?

Hvorfor kommer hr. Streitenberger fra Kommissionen ind paa en omfordeling af bidragsbetalingerne, naar Kommissionen i Agenda 2000 tager udgangspunkt i konstante bidragssatser paa mellemlang sigt?

Har hr. Streitenberger mandat til disse udtalelser?

Hvilke planer har Kommissionen i bekraeftende fald, for saa vidt angaar den fremtidige fordeling af bidragene?

Hvad paataenker Kommissionen i benaegtende fald at goere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(5. juni 1998)

Oplysningerne i artiklen i Die Presse (27/2-1998) er korrekte. OEstrig ligger faktisk paa 5. pladsen blandt medlemsstaterne hvad angaar bruttonationalindkomst (BNI) pr. indbygger, og paa 7. pladsen hvad angaar samlede bidrag til faellesskabsbudgettet i 1997. Dog skal disse oplysninger undersoeges naermere, foer man kan drage konklusioner med hensyn til OEstrigs bidrag til Faellesskabets budget.

Parametrene for beregning af bidrag til faellesskabsbudgettet er fastsat i den seneste afgoerelse om de egne indtaegter, som stammer fra oktober 1994. Faellesskabsbudgettet finansieres over told- og landbrugsafgifter (normalt kaldet "traditionelle" egne indtaegter), nationale bidrag udregnet paa basis af en harmoniseret mervaerdiafgift (moms) og et nationalt bidrag udregnet paa basis af BNI.

Omfanget af told- og landbrugsafgifter afspejler foerst og fremmest geografiske og placeringsmaessige fordele og har saaledes ingen direkte forbindelse med medlemsstaternes bidragsevne til faellesskabsbudgettet. Der opkraeves langt faerre toldafgifter i OEstrig end i andre medlemsstater, som er sammenlignelige i stoerrelse, men som har store havnefaciliteter. Derimod er de moms- og BNI-baserede bidrag afhaengige af landenes bidragsevne. Det oestrigske bidrag paa dette omraade er afpasset efter landets velstand. Disse betragtninger forklarer forskellen, som naevnes i Die Presse, og som citeres i starten af dette svar.

Det nuvaerende system vil forblive uaendret, medmindre medlemsstaterne enstemmigt beslutter at aendre det. Saaledes vil den fremtidige udvikling i bidragene fortsat afspejle udviklingen i OEstrigs oekonomi, saerlig udviklingen i OEstrigs moms og BNI. Udviklingen i de samlede bidrag vil dog ogsaa afspejle vaeksten i de samlede udgifter. I de senere aar er Faellesskabets udgifter vokset meget langsomt. Brug af kontantbeholdninger, der var til raadighed fra forrige aar, har endda resulteret i den nedgang i OEstrigs bidrag for 1998, som naevnes i artiklen i Die Presse.

I overensstemmelse med artikel 10 i Raadets afgoerelse af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europaeiske Faellesskabers egne indtaegter(1) har Kommissionen til hensigt inden efteraaret at offentliggoere en rapport om, hvorledes det nuvaerende finansieringssystem fungerer. Rapporten vil blandt andet behandle spoergsmaalet om den saakaldte budgetuligevaegt.

(1) EFT L 293 af 12.11.1994.