SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1723/99

af Marie-Noëlle Lienemann (PSE) til Kommissionen

(29. september 1999)

Om: Foranstaltninger til bekæmpelse af den amerikanske dominans på Internettet

Hvordan kan Den Europæiske Union klare udfordringerne i forbindelse med det såkaldte andengenerationsinternet?

Hvordan kan Den Europæiske Union sikre, at der iværksættes egentlige programmer til samordning af forskningslaboratorierne og tildeles de yderligere bevillinger, som er nødvendige for at styrke Europas stilling i forhold til den amerikanske dominans inden for Internet-infrastrukturerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(29. november 1999)

Hvis Europa i fuldt omfang skal være med i den fremtidige udvikling af Internet, er det af afgørende betydning, at vore videnskabsfolk og forskere deltager aktivt i opbygningen af dette. Det er på denne baggrund, at EU støtter forskningen på dette område for at sikre, at Europa er på forkant med den seneste udvikling. I forbindelse med den første indkaldelse af forslag under IST-programmet (informationssamfundsteknologier), der indgår i det femte rammeprogram, er der allerede blevet tildelt 300 mio. EUR til 138 samarbejdsprojekter vedrørende udviklingen af den næste generation af netteknologi og applikationer til udnyttelse af mulighederne i forbindelse hermed.

Dette område vil sandsynligvis være et højt prioriteret område under hele det femte rammeprogram (1999-2002). Den rådgivende IST-ekspertgruppe, der rådgiver Kommissionen om udviklingsprogrammer, har identificeret en række centrale områder, hvor den europæiske industri har potentialet til at blive førende på verdensplan f.eks. mobil, trådløs og optisk teknologi til nettet. Disse prioriterede områder vil manifestere sig i næste års arbejdsprogram.

Det er dog ikke bare et spørgsmål om teknologi. Der er også vigtige lovgivningsmæssige og juridiske spørgsmål, der har betydning for udviklingen af Internet, og EU arbejder aktivt med disse. EU har ikke mindst overvejet lovgivningen på dette område for at skabe juridisk sikkerhed på området og derved fremme udviklingen af nye tjenester, ikke mindst i forbindelse med elektronisk handel.

Det overordnede mål med arbejdet er at sikre et åbent og konkurrencedygtigt europæisk marked på dette område. Kommissionen vedtog den 10. november 1999 meddelelsen Fastlæggelse af nye rammebestemmelser for elektronisk kommunikationsinfrastruktur og tilhørende tjenester Revurdering af kommunikationslovgivningen i 1999. I denne meddelelse redegøres for Kommissionens holdning med hensyn til de nye lovgivningsmæssige rammer for elektronisk kommunikationsinfrastruktur og tilhørende tjenester, og der iværksættes en offentlig høring. Efter afslutningen af det offentlige høring vil Kommissionen i andet

kvartal af år 2000 fremsætte lovgivningsforslag. Det vigtigste budskab i meddelelsen er, at priser skal reduceres gennem øget konkurrence og lettelse af de administrative byrder, som teleoperatørerne er pålagt. Dette skulle føre til lavere adgangspriser og derved fremme udbredelsen af Internet i Europa. Kommissionen vil desuden snart vedtage en henstilling om samtrafiktakster for lejede kredsløb, og hovedformålet er at få nedbragt priserne på Internet-tjenester. Endnu en henstilling, denne gang om adgang til lokale net og især til særskilt udbud af abonnentkredsløb, vil blive vedtaget næste år, og dette skulle have yderligere betydning for fremme af adgangen til konkurrencedygtige Internet-tjenester ved høj hastighed.

Efterhånden som Internet er blevet mere udbredt og kommercialiseret, er styringen af dette nye værktøj også blevet professionaliseret, og det er nu også af vital betydning for Europas interesser. EU og medlemsstaterne har derfor også deltaget aktivt i etableringen af en organisation til forvaltning af navne og numre (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN)), der er et ikke-kommercielt organ, der tager sig af domænenavne, tildeling af adresser til informationsudbydere (IP-adresser) og internetprotokoller.

EU sikrer allerede en sammenkobling af høj kvalitet mellem europæiske forskningslaboratorier gennem det transeuropæiske TEN-155 net (der afløser TEN-34). Med dette net forbindes forsknings- og uddannelsesnet med en kapacitet på 155 Megabit pr. sekund (Mbits/s). EU vil fortsat investere i en opgradering af infrastrukturen for forskernet under det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

I IST-programmet er det afsat et budget på 161 mio. EUR til forskningsnetværk. Der vil blive ydet støtte til både oprettelse af et net af verdensklasse i Europa og til eksperimentel udnyttelse af dette net. I forbindelse med denne aktivitet vil forskningslaboratorier eksperimentere med nye former for samarbejde, som udnytter fordelene ved højhastighedsforbindelse til Internet.

Ifølge Kommissionens opfattelse mobiliseres der allerede store ressourcer til forskningsprogrammer for at sikre, at de europæiske forskere har adgang til Internet-infrastrukturer af verdensklasse, og for at støtte samarbejdsprojekter inden for forskning og udvikling, der skal bidrage til udvikling af ny teknologi på dette område. Det skal dog bemærkes, at det inden for mange centrale områder med betydning for udviklingen af Internet, f.eks. nationale forskningsinfrastrukturer og forbindelse af skoler i netværk, er medlemsstaterne og industrien, der skal foretage investeringer. Kommissionen gør hvad den kan for at sikre, at alle medlemsstaterne indser nødvendigheden af at investere på dette område.