ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1482/98 af Bertel Haarder (ELDR) til Kommissionen (7. maj 1998)

Om: Vedtaegten for tjenestemaend ansat ved De Europaeiske Faellesskaber

Paa baggrund af den kritiske holdning til Unionen i mange medlemslande samt den igangvaerende reform af vedtaegten for EU-ansatte, vil Kommissionen da tage initiativ til at aendre vedtaegten for EU-ansatte saaledes, at EU-tjenestemaend, uanset stillingskategori, udstationeret paa Kommissionens og Europa-Parlamentets informationskontorer i deres eget hjemland ansaettes lokalt i den periode, hvor udsendelsen finder sted?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (23. juni 1998)

Kommissionen vil gerne understrege, at der ikke findes nogen planer om aendring af vedtaegten paa det omraade, som det aerede medlem naevner.

Overvejelserne om personalepolitikken i fremtiden skal foregaa i en paritetisk gruppe paa hoejt niveau.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0569/98 af Kenneth Collins (PSE) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Retsgrundlag for forordning om oprettelse af Det Europaeiske Agentur for Laegemiddelvurdering

Accepterer Kommissionen, at den revision, der skal foretages af forordningen om oprettelse af Det Europaeiske Agentur for Laegemiddelvurdering, som foelge af Amsterdam-traktaten og efter kommissionsformand Jacques Santers redegoerelse i Europa-Parlamentet i februar 1997 om EU's sundhedspolitik efter BSE-krisen vil blive foretaget paa grundlag af EF-traktatens artikel 100 A i stedet for artikel 235?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (8. april 1998)

Ifoelge artikel 71 i Raadets forordning (EOEF) nr. 2309/93 af 22. juli 1993 om fastlaeggelse af faellesskabsprocedurer for godkendelse og overvaagning af human- og veterinaermedicinske laegemidler og om oprettelse af et europaeisk agentur for laegemiddelvurdering ((EFT L 214 af 24.8.1993. )) er Kommissionen forpligtet til at offentliggoere en generel rapport om resultatet af de erfaringer, der er opnaaet efter at disse procedurer har vaeret i kraft i seks aar. Eftersom forordningen traadte i kraft den 1. januar 1995, vil Kommissionen fremlaegge den i artikel 71 naevnte rapport i aar 2001.

Ud fra denne rapport vil det blive vurderet, om det er noedvendigt med aendringer af forordningen. Det er retspraksis, at retsgrundlaget for faellesskabslovgivningen boer afspejle dennes indhold. Saafremt Kommissionen paa baggrund af rapporten forslaar aendringer af forordningen, vil retsgrundlaget for et saadant forslag saaledes afspejle indholdet af forslaget.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0157/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: Reparationsarbejde paa Korinth-kanalen

Korinth-kanalen er et af de stoerste tekniske bygningsvaerker i verden, og den har enorm betydning for den graeske oekonomi. Dette bygningsvaerk er 100 aar gammelt og kraever naturligvis et omfattende vedligeholdelsesarbejde.

Kanalens vaegge faldt sammen den 18. december 1997, hvorfor kanalen blev lukket i laengere tid. Reparationsudgifterne beloeber sig til 30 mia drachmer. Kommissionen bedes oplyse, om der er mulighed for at finansiere dette reparationsarbejde via Den Europaeiske Union, og om de graeske myndigheder har indgivet en ansoegning herom til Unionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (4. marts 1998)

Kommissionen har ikke modtaget nogen ansoegning om eventuel finansiering af det reparationsarbejde, som det aerede medlem henviser til.

Den vil dog goere opmaerksom paa, at de graeske myndigheder kan indgive en ansoegning herom i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i EU-stoetterammen (EUSR). Kommissionen vil vaere rede til i samarbejde med de graeske myndigheder at undersoege alle finansieringsmuligheder inden for det budget, der er fastsat for den paagaeldende EUSR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1024/98 af Christof TANNERT til Kommissionen. Fællesskabsstøtte til delstaten Berlin i 1997



EF-Tidende nr. C 310 af 09/10/1998 s. 0155



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1024/98 af Christof Tannert (PSE) til Kommissionen (6. april 1998) Om: Faellesskabsstoette til delstaten Berlin i 1997 Hvilke beloeb i faellesskabsstoette blev i 1997 bevilget og udbetalt til hvilke foranstaltninger og hvilke programmer i den tyske delstat Berlin 1. Over Regionalfonden, EFRU? 2. Over Den Europaeiske Socialfond, (ESF)? 3. Over faelles forskningsprogrammer? 4. Over faelles programmer inden for energisektoren? 5. Over faelles programmer inden for miljoesektoren? 6. Over andre faellesskabsprogrammer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (11. maj 1998) Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 808/98 af Hedy d'ANCONA til Kommissionen. Forskningsrapporten "An appraisal of technologies of political control - interim study", udarbejdet som led i Europa-Parlamentets STOA-program (Vurdering af Videnskabelige og Teknologiske Projekter (PE 166.499/Int. St.)



EF-Tidende nr. C 323 af 21/10/1998 s. 0077



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0808/98 af Hedy d'Ancona (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Forskningsrapporten »An appraisal of technologies of political control - interim study«, udarbejdet som led i Europa-Parlamentets STOA-program (Vurdering af Videnskabelige og Teknologiske Projekter (PE 166.499/Int. St.) Hvilke konsekvenser drager Kommissionen bl.a. paa baggrund af Europa-Parlamentets indsats for at sikre beskyttelsen af privatlivets fred af de trusler om »horisontal spredning« af nye teknikker, der er i denne forbindelse er konstateret i rapporten »An appraisal of technologies of political control - interim study«, udarbejdet som led i Europa-Parlamentets STOA-program (Vurdering af Videnskabelige og Teknologiske Projekter (PE 166.499/Int. St.)? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0807/98, E-0808/98 og E-0809/98 (7. maj 1998) Det er Kommissionens opfattelse, at sagen ligger uden for dens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0536/98 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Mod en oekologisk katastrofe i Porto Corsini ved Ravenna

I omraadet omkring Porto Corsini (Ravenna) er der en underskriftsindsamling i gang til diverse andragender, der har til formaal at protestere mod den frygtede oekologiske oedelaeggelse af omraadet og isaer pinjeskoven Pineta Staggioni nord for Porto Corsini.

Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at sikre overholdelse af EOEF-forpligtelserne (SIC-BIO-Italy IT nr. 47.000005)?

Vil Kommissionen hurtigst muligt traeffe foranstaltninger, isaer i betragtning af, at den paagaeldende pinjeskov er genstand for saerlig miljoebeskyttelse, og at Europaraadet og Den Europaeiske Union hele tiden har fulgt problemet og arbejder sammen om miljoemaessigt at beskytte et omraade af usaedvanlig skoenhed, og at den varslede aendring i regionale anlaegningsplaner umiddelbart vil medfoere blandt andet faeldning af mindst 2.400 pinjer, hvoraf mange er hundreder af aar gamle?

I tilslutning til EOEF-forpligtelserne (SIC-BIO-Italy nr. 47.000005) skal det understreges, at pinjeskoven efter planerne skal vaere en del af Po-delta-parken, hvortil det er planen at anmode om oekonomisk stoette fra Den Europaeiske Union. Hvis 2.400 pinjer bliver faeldet i denne pinjeskov og de miljoemaessige forpligtelser, der gaelder for oejeblikket, ikke bliver overholdt, kan en anmodning om stoette blive afslaaet, hvilket ogsaa kan bidrage til at forhindre oedelaeggelse af pinjeskoven.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (8. april 1998)

Lokaliteten »Pineta di Casalborsetti, Pineta Staggioni, Duna di Porto Corsini« er fra italiensk side blevet foreslaaet udpeget som lokalitet af faellesskabsbetydning i henhold til Raadets direktiv 92/43/EOEF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )).

I artikel 6 er udstukket de regler, der skal foelges med henblik paa at kunne vurdere en bestemt plans sammenhaeng med direktivets maalsaetninger. Denne artikel er blevet omsat til italiensk lovgivning i form af det praesidentielle dekret nr. 357 af 8. september 1997.

For at kunne vurdere overensstemmelsen med Faellesskabets lovgivning har Kommissionen anmodet de italienske myndigheder om yderligere oplysninger i denne sag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 886/98 af Bill MILLER til Kommissionen. Adgang til dokumentation



EF-Tidende nr. C 323 af 21/10/1998 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0886/98 af Bill Miller (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Adgang til dokumentation Er Kommissionen ikke enig i, at foreliggende dokumentation, der er blevet fremsendt til Kommissionen med henblik paa en afgoerelse, men som ikke er udarbejdet af Kommissionens egne tjenestegrene, boer offentliggoeres, hvis der anmodes om det? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (22. april 1998) Kommissionen vil gerne goere det aerede medlem opmaerksom paa, at i medfoer af den adfaerdskodeks for aktindsigt i Raadets og Kommissionens dokumenter, som er naevnt i svaret paa medlemmets spoergsmaal E-885/98 ((EFT C 310 af 9.10.1998, s. 144. )), giver den kun aktindsigt i sine egne dokumenter. Derfor henvises personer, der oensker en kopi af et dokument, som ikke stammer fra Kommissions egne tjenestegrene, til forfatteren af dokumentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0333/98 af Thomas Megahy (PSE) til Raadet (17. februar 1998)

Om: De amerikanske myndigheders kraenkelse af rettigheder, der er sikret i Wien-konventionen om konsulaere forbindelser

Mellem 60 og 100 udenlandske statsborgere er i USA blevet doemt til doeden og afventer i oejeblikket fuldbyrdelse af dommen. Mindst 8 af dem er statsborgere fra Den Europaeiske Unions medlemsstater. I henhold til artikel 36 i Wien-konventionen om konsulaere forbindelser, som USA har undertegnet, skal enhver udlaending under saadanne omstaendigheder have adgang til at se vedkommendes konsul. Kun faa af de doemte har faaet denne mulighed.

Vil Raadet oplyse, hvilke skridt det selv eller myndighederne i de enkelte medlemsstater agter at tage, eller hvilke skridt det agter at anmode Kommissionen om at tage i forbindelse med dette klare brud paa saavel menneskerettighederne som almen civiliseret opfoersel?

Svar (13.-14. juli 1998)

Raadet beklager, at det ind imellem paa statsplan eller paa foederalt plan sker, at myndighederne ikke underretter de konsulaere repraesentanter, som de burde.

USA er som part i Wien-konventionen om konsulaere forbindelser forpligtet til at overholde denne konventions bestemmelser, navnlig bestemmelserne om konsulaere repraesentanters adgang til faengslede. Det ligger inden for EU-medlemsstaternes kompetence at beskytte deres statsborgeres interesser og eventuelt at intervenere over for de kompetente myndigheder i USA for at faa loest de problemer, som deres konsulaere repraesentationer maatte komme ud for. Hvis den medlemsstat, som statsborgeren kommer fra, ikke har en diplomatisk eller konsulaer repraesentation, nyder han eller hun i henhold til artikel 8 C i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab enhver repraesenteret medlemsstats diplomatiske eller konsulaere myndigheders beskyttelse paa samme vilkaar som statsborgere i denne medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1267/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (21. april 1998)

Om: Overtraedelse af arbejdstagernes grundlaeggende rettigheder inden for Olympic Airways

I artikel 18 i faellesskabspagten fra 1989 om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder, der er medtaget i EF-traktaterne, hedder det klart og tydeligt: »Denne information, hoering og medindflydelse skal gennemfoeres i god tid, isaer i foelgende tilfaelde: - naar arbejdstagere... beroeres af den beskaeftigelsespolitik, der foeres i virksomheden, hvor de er ansat.«

I artikel 2 i direktiv 75/129/EOEF ((EFT L 48 af 22.2.1975, s. 29. )) er der endvidere fastsat foelgende vedroerende kollektive afskedigelser: »Naar arbejdsgiveren paataenker at foretage kollektive afskedigelser, er han forpligtet til at indlede forhandlinger med arbejdstagernes repraesentanter..«. I stk. 3, i samme artikel hedder det herudover: »For at goere det muligt for arbejdstagernes repraesentanter at fremsaette forslag til loesning af problemerne er arbejdsgiveren forpligtet til at give dem alle relevante oplysninger og i hvert fald at give skriftlig meddelelse om aarsagerne til afskedigelserne (og) antallet af arbejdstagere, der skal afskediges..«.

I et lovforslag, der pludselig blev forelagt det graeske parlament, foreslaas der radikale aendringer, som beroerer de grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige rettigheder for arbejdstagerne inden for Olympic Airways, idet der er tale om kollektive afskedigelser. End ikke Olympic Airways' ledelse kender til bestemmelserne i det paagaeldende lovforslag.

Vil Kommissionen paa denne baggrund undersoege, om baade proceduren og indholdet af lovforslaget er i overensstemmelse med aand og bogstav i faellesskabspagten om arbejdstagernes grundlaeggende rettigheder og i ovennaevnte direktiv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (26. maj 1998)

Kommissionen kan foerst gribe ind, hvis der er grund til at tro, at faellesskabslovgivningen er blevet overtraadt, naar medlemsstaterne har vedtaget nationale bestemmelser og har meddelt Kommissionen, at de har gjort det.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1108/98 af Spalato Belleré (NI) og Cristiana Muscardini (NI) til Raadet (15. april 1998)

Om: Udenrigsminister Cooks besoeg i Israel

Den britiske udenrigsminister Robin Cooks besoeg fornylig endte med en diplomatisk episode, der skyldtes, at Robin Cook og repraesentanter fra Den Palaestinensiske Myndighed afholdt et moede, der ikke var indfoejet i det officielle program, i naerheden af Har Homà-bosaettelsen.

Den israelske regering protesterede mod dette moede, fordi det ikke officielt var et led i forhandlingerne om genoplivningen af fredsprocessen og faktisk udgjorde en aabenlys indblanding i forholdet mellem den israelske regering og Den Palaestinensiske Myndighed.

Der henvises til, at den britiske udenrigsminister Cook ogsaa repraesenterer de femten EU-lande, fordi det er Storbritannien, der har formandskabet i EU.

Der henvises til, at en raekke af de politiske synspunkter, udenrigsminister Cook fremsatte, ikke er blevet godkendt af medlemsstaterne, og at de heller ikke giver udtryk for de europaeiske landes entydige mening om krisen i Mellemoesten.

Der henvises til, at Den Europaeiske Union agter at spille en vigtig rolle i forbindelse med igangsaettelsen af fredsprocessen i omraadet.

Mener Raadet ikke, at udenrigsminister Cooks adfaerd og initiativer var uhensigtsmaessige, uheldige og virkede mod hensigten i betragtning af den maeglende rolle, som Europa agter at spille i fredsprocessen?

Svar (6. juli 1998)

Raadets formand aflagde under sin rejse til Mellemoesten den 15.-18. marts 1998 bl.a. besoeg i Har Homa/Djebel Abou Ghneim, hvor der er planer om at opfoere en ny israelsk bosaettelse i de besatte omraader. Besoeget indgik i raadsformandens officielle program efter faelles aftale.

Besoeget laa i direkte forlaengelse af Den Europaeiske Unions udtrykkelige modstand mod oprettelse af bosaettelser i de besatte omraader. Da der i marts 1997 blev givet meddelelse om bygningsarbejdet i Har Homa, praeciserede formanden Raadets holdning i foelgende erklaering: »Den Europaeiske Union tager afstand fra afgoerelsen, som udtrykkeligt foregriber resultaterne af forhandlingerne om en permanent status. EU er stadig af den opfattelse, at oprettelse af bosaettelser i de besatte omraader er i modstrid med folkeretten og udgoer en hindring for freden.«

Paa det uformelle moede i Edinburgh den 13.-14. marts 1998 godkendte udenrigsministrene programmet for raadsformandens besoeg. I tilslutning til besoeget har Raadet godkendt den praksis, Raadets formand fulgte under besoeget i omraadet, navnlig i Har Homa/Djebel Abou Ghneim og har vedtaget konklusioner paa linje hermed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1091/98 af Graham MATHER til Kommissionen. Udkast til direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om reklame for tobaksvarer



EF-Tidende nr. C 323 af 21/10/1998 s. 0112



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1091/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (7. april 1998) Om: Udkast til direktiv om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om reklame for tobaksvarer Har Kommissionen foretaget en undersoegelse af de oekonomiske indvirkninger af dette direktivforslag, isaer med hensyn til reklameindustrien samt sportsverdenen og de dertil knyttede erhverv? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. april 1998) Kommissionen har ikke udarbejdet en undersoegelse af de oekonomiske konsekvenser af dette direktivforslag. Maalet med direktivet er en tilnaermelse mellem medlemsstaternes love, forordninger og administrative bestemmelser vedroerende reklamer for tobaksvarer og sponsorering fra tobaksindustrien for at fjerne hindringer i det indre marked. Som saadan vil det vaere vanskeligt at vurdere direktivets virkninger paa grund af de eksisterende restriktioner paa medlemsstatsniveau og virkningerne for alle de beroerte sektorer som foelge af de overgangsperioder, der er fastlagt i den faelles holdning, som blev vedtaget af Raadet den 12. februar 1998. Et andet element som der skal tages hensyn til, er den forventede nedgang i forbruget af tobaksvarer, som ifoelge Verdenssundhedsorganisationens skoen er ansvarlig for mere end 500 000 doedsfald pr. aar i EU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1428/98 af John Iversen (PSE) til Raadet (11. maj 1998)

Om: Fodboldlandskamp mellem Tyskland og Nigeria

Kan det britiske formandskab svare paa, om fodboldlandskampen mellem Tyskland og Nigeria den 22.4.1998 er i modstrid med den boykot, EU-landene har vedtaget mod Nigeria? EU-landene har vedtaget at gennemfoere omfattende sanktioner, hvilket ogsaa inkluderer en sportsboykot, af Nigeria.

En venskabskamp mellem Tyskland og Nigeria kan ikke sammenlignes med en kamp til VM, hvor Nigeria har faaet dispensation til at deltage. Det maa derfor vaere i modstrid med EU's sanktioner, at de nigerianske spillere faar indrejsetilladelse til EU for at deltage i en venskabskamp mellem de nationer paa tysk grund.

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler P-1386/98 og E-1428/98 (6. juli 1998)

Den Europaeiske Union har gentagne gange udtrykt alvorlig bekymring over situationen i Nigeria. Dette fremgaar bl.a. af Raadets beslutning af 28. november 1997 om at forlaenge gyldigheden af EU's faelles holdning af 4. december 1995 (95/544/FUSP) vedroerende Nigeria indtil den 1. november 1998. Raadet er fast besluttet paa at forsoege at faa indfoert aendringer i Nigeria, og det mener, at de foranstaltninger, der ifoelge faelles holdning 95/544/FUSP skal traeffes i forholdet til Nigeria, herunder ogsaa afbrydelse af de sportslige kontakter mellem EU og Nigeria, er et hensigtsmaessigt bidrag hertil.

Artikel 1, stk. 2, i Raadets afgoerelse 97/820/FUSP om gennemfoerelse af faelles holdning 95/544/FUSP giver medlemsstaterne mulighed for at beslutte ikke at anvende restriktionerne for de sportslige kontakter for at opfylde tidligere indgaaede forpligtelser i forbindelse med sportsarrangementer, der er tilrettelagt under de internationale sportsforbunds ansvar, dvs. Verdensmesterskabet i fodbold 1998 og de indledende kampe, som allerede er planlagt, samt Verdensmesterskabet i basketball 1998. Kampen mellem Tyskland og Nigeria den 22. april 1998 var en indledende kamp til Verdensmesterskabet, som var tilrettelagt allerede inden vedtagelsen af Raadets afgoerelse 97/820/FUSP. Raadet var klar over dette, da det vedtog afgoerelsen og var indforstaaet med, at Tyskland kunne udstede visum til medlemmerne af det nigerianske hold. Tyskland har derfor ikke overtraadt faelles holdning 95/544/FUSP.

Raadet mener, at medlemsstaterne fuldt ud overholder faelles holdning 95/544/FUSP og Raadets afgoerelse 97/820/FUSP om gennemfoerelsen deraf. Afgoerelsen indebaerer ikke nogen aendring i EU's politik over for Nigeria og heller ikke nogen lempelse i EU's foranstaltninger over for Nigeria. Det fremgaar saaledes klart af Raadets konklusioner af 28. november 1997 i forbindelse med afgoerelsen om at forlaenge gyldigheden af faelles holdning 95/544/FUSP, at hvis valget i Nigeria i aar ikke giver mulighed for at vende tilbage til demokrati og retsstatstilstande inden den 1. oktober 1998, vil EU vedtage yderligere foranstaltninger ved siden af dem, der blev vedtaget med faelles holdning 95/544/FUSP.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0866/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Bananer

Har Kommissionen taget skridt til at forbedre forholdene, herunder retten til at organisere sig, for arbejdstagerne i latinamerikanske selskaber, der eksporterer bananer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (30. april 1998)

Faellesskabets generelle praeferenceordning (GSP) omfatter saerlige ansporende ordninger vedroerende arbejds-tagernes rettigheder og miljoebeskyttelse. Saadanne ordninger indroemmes i form af yderligere toldpraeferencer til de udviklingslande, der indgaar i GSP-ordningen og overholder standarderne i ILO-konvention nr. 87 og nr. 98 vedroerende retten til at organisere sig og foere kollektive forhandlinger (og ILO-konvention nr. 138 om mindstealder for adgang til beskaeftigelse). Kommissionens forslag til anvendelse af saadanne saerlige ordninger er i oejeblikket til behandling i Raadet.

Blandt de varer, der er omfattet af GSP, er pisang (andre friske bananer er ikke omfattet) og toerrede bananer. Normalt er praeferencetolden for disse varer 85% af toldsatsen i den faelles toldtarif. Men landene i Andesgruppen, landene i det centralamerikanske faellesmarked og Panama er berettiget til toldfri adgang for bestemte varer som toerrede bananer, forudsat at de fortsaetter kampen mod narkotika.

Naar naevnte forordning er traadt i kraft, vil det saaledes vaere muligt for de bananeksporterende latinamerikanske lande, der ikke allerede kan anvende den saerlige »narkotikaordning«, at anmode som GSP-lande om ekstrapraeferencer for bananer og toerrede bananer, forudsat at de kan bevise, at de anvender en lovning, som indeholder samme standarder som i naevnte ILO-konventioner. Andre friske bananer er dog ikke omfattet af GSP-ordningen.

Kommissionen har desuden ydet stoette til ikke-statslige organisationer (NGO'er), der er involveret i problematikken »redelig samhandel«, for at fremme varer, der er produceret i overensstemmelse med sociale og miljoemaessige normer, herunder overholdelse af ILO-konventionerne vedroerende f.eks. forsamlingsret og forbud mod boernearbejde. Der er ydet stoette til projekter, som ogsaa omfatter aktiviteter i forbindelse med bananer, der er produkter af »redelig samhandel« og nu er kommet paa markedet i flere medlemsstater.

Kommissionen har noteret, at der er stigende interesse for varer, der er produkter af »redelig samhandel«, og har undersoegt, om det vil vaere muligt at stoette andre saadanne initiativer paa en maade, som kan forenes med Verdenshandelsorganisationens principper. Resultaterne af undersoegelsen vil foreligge snarest. En del af undersoegelsen bestaar en Eurobarometer-undersoegelse af efterspoergslen efter bananer fra »redelig samhandel«. Denne rundspoerge er til stor nytte for dem, der oensker at fremme »redelig samhandel«, og resultaterne viser, at der er stor efterspoergsel blandt forbrugerne i Faellesskabet.