SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3203/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Rådet

(11. november 2002)

Om: De personlige friheder i Tyrkiet og Albanien

Ifølge erklæringer fra EU-embedsmænd ønsker EU at udsende et opmuntrende budskab til Tyrkiet samtidig med, at den bestræber sig på at styrke forbindelserne med Albanien. I den albanske presse berettes der imidlertid konstant om krænkelser af brevhemmeligheden, mens det i den seriøse franske avis Le Figaro den 22. oktober 2002 blev nævnt, at kandidaten ved det tyrkiske valg den 3. november, A. Firat, den 21. oktober 2002 blev arresteret af det tyrkiske politi og anklaget for at have brugt det kurdiske sprog på et valgmøde.

Har Rådet kendskab til de ovennævnte grove krænkelser af de personlige friheder i Tyrkiet og Albanien? Hvorfor fortsætter disse overtrædelser til trods for de protester, der nu i årevis er blevet udtrykt af EP-medlemmer, seriøse internationale publikationer, ikke-statslige organisationer og andre organer? Er det mon ikke lykkedes for Rådet at slå fast, at forbindelser af økonomisk eller en hvilken som helst anden art mellem et land og EU forudsætter ufravigelig respekteren af de grundlæggende personlige friheder, som er uløseligt forbundne med den europæiske kultur? Hvorfor gennemføres de reformer angående brugen af det kurdiske sprog i undervisningen og de audiovisuelle medier, som Tyrkiet for længe siden har bebudet, ikke? Omfatter de reformer, som den tyrkiske regering har bebudet, afskaffelsen af den anakronistiske valglov, der gælder i Tyrkiet, og som forbyder kandidater at bruge noget andet sprog end tyrkisk?

Svar

(3. marts 2003)

Det ærede medlem gør med rette opmærksom på de eksisterende mangler inden for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i Tyrkiet, specielt for så vidt angår tyrkiske borgere af kurdisk oprindelse. EU tager regelmæssigt sådanne mangler både hvad angår lovgivning og implementering op på møder som led i den politiske dialog med Tyrkiet på forskellige planer, senest under det besøg, som EU-trojkaen af politiske direktører aflagde i Ankara den 31. oktober.

Det er imidlertid ubestrideligt, at der er en omfattende politisk reformproces i gang i Tyrkiet, hvorved landet som det er blevet anerkendt på de seneste møder i Det Europæiske Råd er rykket nærmere mod opfyldelsen af de politiske kriterier for tiltrædelse af EU. Reformpakken af 3. august 2002, som EU hilste velkommen i en erklæring, indeholder bl.a. bestemmelser om undervisning og radio- og tv-spredning på kurdisk. Der er for nylig vedtaget forskrifter til gennemførelse af de nye bestemmelser om undervisning, og gennemførelsen af bestemmelserne om radio- og tv-spredning er ved at blive forberedt. Tyrkiet vil i den forbindelse blive tilskyndet til at fremme og til fuldt ud at gennemføre alle nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af religiøse, sproglige og etniske mindretals rettigheder for at tilpasse sig til de europæiske standarder for beskyttelse af menneskerettigheder.

Den allerseneste lovgivningspakke synes at bekræfte denne udvikling, idet den bl.a. lemper de restriktive bestemmelser for foreningsfrihed, herunder for så vidt angår brugen af andre sprog end tyrkisk. EU har indledt gennemgangen af disse foranstaltninger, som blev fremlagt i begyndelsen af december 2002, med henblik på at vurdere, hvilke fremskridt der sker med hensyn til udøvelsen af grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder for alle borgere uanset oprindelse og ser frem til, at den nye lovgivning gennemføres korrekt.

Det Europæiske Råd i København konkluderede, at hvis Det Europæiske Råd i december 2004 på grundlag af en rapport og en henstilling fra Kommissionen beslutter, at Tyrkiet opfylder de politiske Københavnskriterier, vil Den Europæiske Union snarest muligt indlede tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet.

For så vidt angår situationen i Albanien understreger Rådet, at det aldrig fremsætter kommentarer til erklæringer eller rapporter i medierne, og kan meddele det ærede medlem, at det ikke har kendskab til konkrete sager, hvor brevhemmeligheden er blevet krænket. Spørgsmålet om respekt for de demokratiske

principper og menneskerettighederne udgør imidlertid en integrerende del af stabiliserings- og associeringsprocessen og tages regelmæssigt op i dialogen mellem EU og Albanien. Det vil også indtage en fremtrædende plads i den stabiliserings- og associeringsaftale, som Kommissionen skal forhandle med Albanien på grundlag af Rådets mandat af 21. oktober 2002.