ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1804/96 af Edouard des Places (EDN) til Kommissionen (26. juni 1996)

Om: Stoette til skotoejsindustrien i Italien

Italien forelagde i sin tid Kommissionen et forslag om den stoette, som landet havde til hensigt at yde til skotoejsindustrien. Teksten blev offentliggjort i EFT C 27 af 17.9.1995. Der var i realiteten tale om et forslag om stoette til kriseramte sektorer, idet de naermere gennemfoerelsesvilkaar skulle aftales mellem arbejdsgiverorganisationerne og fagbevaegelsen. Det er kun inden for skotoejsindustrien, at der hidtil har kunnet opnaas en saadan aftale.

1. Er dette projekt ved at blive gennemfoert, og hvor langt er man i givet fald kommet?

2. Er denne form for stoette efter Kommissionens opfattelse ikke i modstrid med princippet om lige konkurrencevilkaar i det indre marked?

3. Da skotoejsvirksomhederne og virksomheder inden for andre sektorer i disse regioner allerede kan faa stoette fra strukturfondene, sker der saa efter Kommissionens opfattelse ikke en forvridning af konkurrencen og en forstyrrelse af handelen i EU gennem akkumuleringen af forskellige former for stoette som f.eks. ovennaevnte, ved at man overskrider en vis minimumsgraense?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (10. juli 1996)

1. Den type stoette, det aerede medlem henviser til, er i strid med princippet om lige konkurrencevilkaar i det indre marked. Kommissionen vedtog derfor den 30. april 1996 en endelig beslutning om den stoette, de italienske myndigheder havde paataenkt som led i saerforanstaltningen til stoette for produktion og beskaeftigelse i skotoejssektoren.

2. Kommissionen vurderede, at den paagaeldende stoette er sektorbestemt, og at den vedroerer en sektor, hvor den italienske industri indtager en foerende stilling paa europaeisk plan, og hvor samhandelen er af meget stor betydning. Skotoejssektorerne i de oevrige medlemsstater kan lide skade ved ydelse af denne stoette.

3. Som led i sin indsats gennem strukturfondene paaser Kommissionen ligeledes, at de hoejest tilladte stoetteintensiteter overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1749/96 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Decentraliseret og foederativ civil- og katastrofebeskyttelse

I Den Europaeiske Union findes der endnu ingen faelles civil- og katastrofebeskyttelse.

Katastrofebeskyttelse udgoer en stadig vigtigere prioritet, da faren for naturkatastrofer oeges paa grund af det moderne samfund og bebyggelse i farlige omraader.

Har Kommissionen taget nogen som helst initiativer med henblik paa at opbygge en katastrofebeskyttelse?

Er Kommissionen endvidere af den opfattelse, at en saadan katastrofebeskyttelse skal opbygges via de lokale myndigheder og delstaterne, henholdsvis de regionale forvaltninger, i decentraliseret og foederativ form?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. juli 1996)

I 1985 blev der paa det foerste ministermoede lagt fundamentet til faellesskabssamarbejdet paa civilbeskyttelsesomraadet. Siden da er der blevet vedtaget seks blandede resolutioner, som udgoer grundlaget for dette samarbejde.

Maalsaetningerne for dette faellesskabssamarbejde er dels at stoette og ledsage de bestraebelser, der goeres paa nationalt, regionalt og lokalt plan med henblik paa katastrofeforebyggelse, forberedelse af civilbeskyttelsens aktoerer og indsats i katastrofetilfaelde, dels fastlaegge en ramme, der muliggoer et effektivt og hurtigt samarbejde medlemsstaterne imellem, hvis der skulle blive brug herfor.

Det skal endelig bemaerkes, at dette samarbejde i hoejeste grad er inspireret af naerhedsprincippet. Der er kun fastlagt foranstaltninger, hvor faellesskabsdimensionen udgoer en fordel, og hvor der naas den stoerste effektivitet paa faellesskabsplan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1836/96 af James Provan (PPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Konvergens mellem WTO og EU's handelsbestemmelser

Kan Kommissionen paa baggrund af WTO-bestemmelsen om, at en handelsforanstaltning ikke skal vaere noedvendig eller afgoerende for bevarelsen af en udtoemmelig naturressource, men hovedsagelig skal tage sigte paa bevarelsen heraf, som anfoert for nylig i benzin-sagen mellem USA og Venezuela, oplyse, om en saadan bestemmelse eksisterer inden for EU-retten, eller om der findes en bestemmelse med tilsvarende indhold?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (23. juli 1996)

Selvom der er visse paralleller mellem de generelle undtagelser i artikel XX i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) og de undtagelser, der naevnes i artikel 36 i EF-traktaten, er der ingen bestemmelse i artikel 36, der svarer direkte til artikel XX (g) om undtagelser for »bevaring af udtoemmelige naturforekomster«. Ud over undtagelserne i artikel 36 har Domstolen i forlaengelse af sin foerste afgoerelse i sag 120/78 (Cassis de Dijon) ((SDA 1979, s. 649. )) udviklet en doktrin, der giver medlemsstaterne ret til under saerlige omstaendigheder at ivaerksaette foranstaltninger paa grundlag af uomgaengeligt noedvendige bestemmelser, for eksempel i forbindelse med miljoebeskyttelse. Undtagelser af denne art er nok dem, der kommer taettest paa undtagelsen i artikel XX (g) i GATT-aftalen.

I oevrigt boer man i det hele taget vaere meget forsigtig med at traekke paralleller mellem undtagelserne fra EF-traktaten, hvad enten de er indeholdt i traktaten eller foelger af Domstolens retspraksis, og undtagelser fra GATT-aftalen, da de ikke har samme sigte. Artikel 36 omhandler kun kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende virkning, hvorimod artikel XX beroerer hele GATT-aftalen. Konteksterne er vaesensforskellige - en toldunion og en traktat om faellesmarkedet overfor en handelsaftale - og Domstolens retspraksis er selvfoelgelig meget mere omfattende end de relativt faa afgoerelser og henstillinger fra GATTs paneler samt Appelorganets foreloebig eneste afgoerelse. Endvidere var det selvfoelgelig ikke forhandlernes hensigt med et pennestroeg at skabe et verdensomspaendende faellesmarked med Marrakesh-aftalen. Det emne, som tages op i denne forespoergsel, boer nok i hovedsagen goeres til genstand for akademiske overvejelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1259/96 af W.G. van Velzen (PPE) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Bestigningen af Hoge Flux-reaktoren i Petten

1. Er Kommissionen bekendt med Greenpeace's bestigning af Hoge Flux-reaktoren (HFR) i Petten den 26.4.1996?

2. Paa baggrund af den tidligere indsaettelse af nederlandske marinesoldater ved HFR har Kommissionen besluttet at forbedre sikkerhedsforanstaltningerne betragteligt. Er disse foranstaltninger nu gennemfoert?

3. Mener Kommissionen ikke, at Greenpeace-aktionen har vist, at sikkerhedsforanstaltningerne ved HFR er utilstraekkelige?

4. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at undgaa gentagelser?

5. Udarbejdes der en samlet sikkerhedsplan for HFR, der tager hoejde for alle eventualiteter?

6. Hvorledes vil Kommissionen genoprette den offentlige menings tillid til, at bevogtningen af HFR er sikker?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (1. juli 1996)

1. Ja.

2. Ja.

3. Nej. Sikkerhedsforanstaltningerne er rettet mod alle uautoriserede indgreb, der har beroering med anlaegsprocesser, materialer og udstyr. Sikkerhedsforanstaltningerne ved Det Faelles Forskningscenter FFC) i Petten er i fuld overensstemmelse med de foranstaltninger, der skal traeffes af det hollandske politi i beredskabstilfaelde, og vagtpersonalets eller politiets indgreb afhaenger af de naermere omstaendigheder ved det enkelte tilfaelde.

Lige fra begyndelsen af Greenpeace-aktionen fungerede sikkerhedsforanstaltningerne efter de fastsatte procedurer. Der var ikke tale om uautoriseret indgreb, der havde beroering med anlaegsprocesser, materialer eller udstyr, og politiets foranstaltninger var tilpasset efter den paagaeldende begivenheds art og alvor.

4. Kommissionen er, sammen med de hollandske myndigheder, i faerd med at gennemgaa Greenpeace-aktionen og sikkerhedsforanstaltningerne. Der vil om noedvendigt blive truffet relevante beslutninger i faellesskab, men som det aerede medlem er klar over, skal saadanne beslutninger holdes strengt hemmelige.

5. Ja.

6. Kommissionen henviser det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel P-1169/96 fra Plooij-Van Gorsel ((EFT C 322 af 28.10.1996, s. 37. )). Kommissionen har endvidere ikke kendskab til, at offentligheden nu skulle have ringere tillid til hoejfluxreaktorens sikkerhed. Kommissionen fremmer fortsat hoejfluxreaktoren sammen med de andre organisationer, der har nukleare anlaeg i Petten, navnlig paa omraadet nukleare medicinske anvendelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1990/96 af Susan WADDINGTON til Kommissionen. Kinesiske børnehjem



EF-Tidende nr. C 322 af 28/10/1996 s. 0110



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1990/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (17. juli 1996) Om: Kinesiske boernehjem Hvilke konklusioner er Kommissionen under henvisning til dens svar paa min skriftlige forespoergsel E-1053/96 ((EFT C 297 du 8.10.1996, p.78. )) naaet frem til, efter at den sammen med ikke-statslige organisationer paa stedet har undersoegt den alvorlige efterladenhed, der udvises af boernehjem i Kina, og hvilke foranstaltninger agter den at traeffe til afhjaelpning af denne situation? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan paa skriftlige forespoergsler E-1989/96 og E-1990/96 (2. august 1996) Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele hende udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1573/96 af Jan Andersson (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Handikappede i EU

Naar det gaelder hensynet til de handikappedes behov, har indsatsen alt for laenge koncentreret sig om det socialpolitiske omraade. Hensynet til de handikappede maa integreres i alle samfundspolitiske omraader.

I afventning af et nyt HELIOS-program har man droeftet muligheden for at etablere et raadgivende organ under Kommissionen og et selvstaendigt »handikap-forum«.

Hvad agter Kommissionen at goere for at integrere hensynet til de handikappede i samtlige generaldirektoraters virke og hvordan agter man at udforme det raadgivende organ?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (18. juli 1996)

Inden for rammerne af revisionen af strategien til fordel for handicappede vil Kommissionen tilskynde til, at handicappedes behov tilgodeses inden for alle programmer og initiativer paa faellesskabsplan. Det er Kommissionens opfattelse, at etableringen af et uafhaengigt handicapforum helt sikkert vil begunstige en hensyntagen til denne dimension og en dialog mellem Kommissionen og disse organisationer. Kommissionen mener i oevrigt, at det ikke er hensigtsmaessigt at oprette et raadgivende organ, eftersom der etableres et uafhaengigt handicapforum.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1447/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: »Ophaevelse af arbejdstagernes rettigheder i smaa virksomheder«, en rapport fra britisk LO (TUC), marts 1996

Har Kommissionen kendskab til ovennaevnte rapport fra TUC, som undersoeger virkningen af regelsanering i smaa virksomheder og de potentielt diskriminerende foelger, denne kan faa for kvinder?

Vil Kommissionen i betragtning af de uforholdsmaessigt store foelger, regelsaneringen i smaa virksomheder aabenbart har for kvindelige arbejdstagere, forpligte sig til ikke at forelaegge forslag til aendring af retsakter, der kan faa uforholdsmaessigt store negative foelger for kvindelige arbejdstagere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (1. august 1996)

Kommissionen har faaet kendskab til rapporten fra TUC, som blev offentliggjort i marts 1996 under titlen »Abolishing employment rights in small firms«. Problemet omkring regelsanering, som er et centralt emne i denne rapport fra TUC, er blevet behandlet paa faellesskabsplan, hovedsagelig i sammenhaeng med den uafhaengige ekspertgruppes udarbejdelse af en rapport om lovgivningsmaessig og administrativ forenkling, som Kommissionen ((Dok. KOM(95) 288 endel. udg. )) for nylig har offentliggjort.

I sine bemaerkninger til denne rapport, som blev offentliggjort i 1995 ((Dok. SEK(95) 2121 endel. udg. )) erkender Kommissionen behovet for at begraense de omkostninger og indskraenkninger, som gennem lovgivningen tynger de smaa og mellemstore virksomheder.

Kommissionen har dog ikke i bevidstheden om noedvendigheden af at tilpasse lovgivningen til de smaa virksomheders behov til hensigt at foreslaa aendringer i den eksisterende lovgivning, som kunne have en uforholdsmaessig negativ virkning for kvinder.

Den vil i oevrigt fortsaette sin politik til fordel for lige muligheder for kvinder og maend i sammenhaeng med ivaerksaettelsen af Faellesskabets fjerde handlingsprogram paa mellemlang sigt for lige muligheder for kvinder og maend (1996-2000) ((Raadets afgoerelse af 22.12.1995 - EFT L 335 af 20.12.1995. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0988/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: EU's bistand til trafikforanstaltninger ved Lakeside, Essex i Det Forenede Kongerige

Hvad er resultatet af Kommissionens finansiering til Essex amtsraad sidste aar med henblik paa at undersoege trafikstyringsproblemer ved indkoebscentret uden for Lakeside ved Thurrock i Essex? Vil Kommissionen sikre, at denne undersoegelse i tilstraekkelig grad bliver offentliggjort, og at forbedret adgang til offentlig transport prioriteres i en eventuel opfoelgning til undersoegelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. juni 1996)

Amtsraadet for Essex er deltager i det konsortium, der indgav et projektforslag under akronymet TROPIC (traffic optimization by the integration of information and control) efter foerste forslagsindkaldelse vedroerende transport-delen af Faellesskabets fjerde rammeprogram for forskning og udvikling. Projektet skal undersoege og udvikle brugen af faerdselstavler med variable meldinger (»variable message signs« -VMS) i Europa med henblik paa at loese de praktiske, institutionelle, organisatoriske og proceduremaessige problemer i forbindelse med virkeliggoerelsen af VMS. Transportforskningsudvalget har allerede godkendt Kommissionens forslag om finansiering af Tropic-projektet. Foerste fase af projektet bliver en gennemfoerlighedsundersoegelse med henblik paa at indkredse og udvaelge de steder, der skal anvendes til forsoegene. Kontrakten vedroerende denne fase blev undertegnet den 1. maj 1996. I de efterfoelgende faser vil der blive installeret VMS-systemer i de udvalgte forsoegslokaliteter, og herefter skal der foretages en evaluering af deres anvendelse og virkninger. Efter evalueringen skal der drages konklusioner med henblik paa at fremme en harmoniseret anvendelse og udbredelse af VMS i Europa.

Udbredelse af forskningsresultater indgaar som integrerende del i alle projekter, der udfoeres som led i transportdelen af det fjerde rammeprogram. Saerlige maalgrupper for Tropic-forskningsresultaterne er lokale, regionale og nationale vejvaesener. En raekke af disse er allerede direkte involveret i Tropic-projektet, og man vil ofre saerlig opmaerksomhed paa udbredelse af forskningsresultaterne til de identificerede maalgrupper.

Resultatet af denne og lignende undersoegelser tages i betragtning af Kommissionen ved udformningen af dennes politik angaaende passagerbefordring, herunder forbedringen af den offentlige transport. Kommissionens groenbog om Borgernes transportnet ((KOM(95) 601. )), rummer henvisninger til mange aspekter af Faellesskabets transportforskning, som bidrager til fremme af den offentlige passagerbefordring.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1344/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: EF-institutionernes driftsbevillinger

Kommissionen bedes oplyse om stoerrelsen af de samlede bevillinger under post B7-600 (stoette til oekonomisk omstrukturering i Central- og OEsteuropa), der i 1995 afsattes til

- udgifter til undersoegelser

- udgifter til ekspertmoeder

- udgifter til konferencer og kongresser

- udgifter til information og publikationer

Kan Kommissionen desuden praecisere, hvilken andel disse fire typer udgifter udgoer af de samlede bevillinger under ovennaevnte post, og oplyse, om den finder denne andel rimelig?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-1344/96 og E-1345/96 (22. juli 1996)

EU-institutionernes driftsudgifter afholdes ikke via post B7-520 (B7-600 i 1995) - Stoette til oekonomisk omstrukturering til landene i Central- og OEsteuropa - og B7-520 (B7-620 i 1995) - Fagligt samarbejde med de uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen -, da der ikke er hjemmel hertil i anmaerkningerne til budgettet.

Bevillingerne paa disse poster er navnlig beregnet paa finansiering af teknisk bistand, herunder foranstaltninger til stoette for overgangen til markedsoekonomi (management, energi, transport og finansielle tjenesteydelser).

I 1995 afholdte man dog over denne post udgifter af samme slags som dem, det aerede medlem naevner i sin forespoergsel, men disse udgjorde en integreret del af de foranstaltninger og operationelle programmer, som Kommissionen havde igangsat i landene i Central- og OEsteuropa samt de nye uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen.

Ekspertmoederne indgik altsaa som en del af forberedelsen og gennemfoerelsen af disse tekniske bistandsprojekter, der blev finansieret gennem Phare- og Tacis-programmerne. Konferencerne og seminarerne daekkede aktiviteter, der sigtede paa at udbrede kendskabet til disse programmer baade i Faellesskabet og i landene i Central- og OEsteuropa og de uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen, og henvendte sig navnlig til oekonomiske operatoerer, der kunne taenkes enten at kunne faa gavn af eller deltage i gennemfoerelsen af Phare- og Tacis-programmerne. Der blev endvidere ivaerksat gennemfoerlighedsundersoegelser med henblik paa at lette opfyldelsen af de paagaeldende programmers maalsaetning. Da saadanne aktiviteter udgoer grundelementerne i de integrerede programmer, der omfatter forskellige aktioner og instrumenter, er det svaert at behandle dem isoleret.

De eneste udgifter af denne aktivitetstype, der relativt let kan udskilles, er udgifterne til oplysning og publicering, hvortil der i 1995 paabegyndtes et saerprogram, der forinden var blevet godkendt af de to programmers forvaltningskomitéer; udgifterne hertil udgoer henholdsvis 0,9% (Phare) og 1,0% af bevillingerne paa hver post.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0986/96 af Magda Aelvoet (V) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Transportledning for flybraendstoffer i Huldenberg

Huldenberg kommune er for nylig blevet orienteret om planerne om anlaeg af en transportledning for flybraendstoffer. Denne roerledning indgaar i Belgiens NATO-forpligtelser og skal loebe fra Melsbroek til Beauvechain. Den udgoer en alvorlig trussel mod fugledirektivomraadet Dijle-dalen. Da roerledningen skal loebe gennem fugledirektivomraadet, er en vurdering af indvirkningen paa miljoeet (VVM) paakraevet. I henhold til gaeldende miljoelov i Flandern og Belgien kan der imidlertid ikke kraeves en VVM i forbindelse med militaere installationer.

1. Har Kommissionen kendskab til planerne om anlaeg af denne roerledning?

2. Mener Kommissionen, at der paa grundlag af EU-lovgivningen om VVM alligevel boer gennemfoeres en VVM for dette bestemte projekt?

3. Vil Kommissionen i bekraeftende fald gennemtvinge en VVM for dette projekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. juni 1996)

1. Kommissionen kender intet til det paagaeldende projekt om anlaeg af en olieroerledning.

2. I Raadets direktiv nr. 85/337/EOEF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )), artikel 1, stk. 4, praeciseres det, at direktivet ikke vedroerer projekter, der tager sigte paa det nationale forsvar.

Desuden er ingen medlemsstat forpligtet til at meddele oplysninger, hvis udbre-delse efter dens opfattelse ville stride mod dens vaesentlige sikkerhedsinteresser. (EF-traktatens artikel 223, stk. 1, litra a)).

Den forpligtelse, der er fastsat i artikel 6 i Raadets direktiv nr. 92/43/EOEF ((Raadets direktiv nr. 92/43/EOEF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7). )), til at traeffe passende foranstaltninger til at vurdere virkningerne af alle planer eller projekter, der ikke er direkte forbundet med eller noedvendige for forvaltningen af en lokalitet, der er udpeget som saerligt beskyttet omraade i medfoer af Raadets direktiv nr. 79/409/EOEF ((Raadets direktiv nr. 79/409/EOEF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1), som senest aendret ved Raadets direktiv nr. 94/24/EF af 8. juni 1994 (EFT L 164 af 30.6.1994, s. 9.) )), men som kan paavirke en saadan lokalitet vaesentligt, skal fortolkes i lyset af denne bestemmelse i traktaten.

3. Paa grundlag af de oplysninger, som Kommissionen i besiddelse af, kan den ikke udtale sig om det konkrete tilfaelde, det aerede medlem har bragt paa bane. Kommissionen opfordrer derfor det aerede medlem til at sende den enhver anden oplysning, det maatte vaere i besiddelse af, vedroerende det paagaeldende olieroerledningsprojekt. Det maa dog understreges, at det i foerste raekke er op til den paagaeldende medlemsstat - som er ene om at ligge inde med samtlige oplysninger om alle de projekter af militaer karakter, den agter at ivaerksaette - at bestemme, i hvilket omfang visse aspekter af disse projekter i givet fald kan goeres offentligt tilgaengelige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1267/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Destillation af vin til konsum

Europa-Parlamentet vedtog i april 1995 en raekke aendringsforslag til forslaget om en reform af den faelles markedsordning for vin, fordi man ansaa Kommissionens tilgang til spoergsmaalet om frivillig destillation for utilfredsstillende. Man anmodede saaledes om, at der indfoertes en ordning, som bl.a. skulle sikre den noedvendige forsyning - paa passende vilkaar - af vinalkohol til konsum.

Kommissionen har ikke desto mindre i sit svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-3255/95 ((EFT C 91 af 27.3.1996, s. 49. )) af Amedeo Amadeo fremfoert, at Parlamentet i den forbindelse ikke forholdt sig negativt til Kommissionens metode med én enkelt frivillig destillation.

Paa denne baggrund og i lyset af vinbranchens store oekonomiske og sociale betydning bedes Kommissionen besvare foelgende:

Er den klar over, hvor vigtigt det er at sikre en kvalitets-, kvantitets- og prismaessigt forsvarlig forsyning med vin med henblik paa fremstilling af vinalkohol til konsum, som ifoelge EU-lovgivningen er en obligatorisk ingrediens i visse produkter (brandy, likoer m.m.), bl.a. for at undgaa de markedsforstyrrelser, som ellers vil blive resultatet?

Agter den at optage Europa-Parlamentets aendringsforslag i sit forslag om en reform af den faelles markedsordning for vin?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. juni 1996)

Som det blev naevnt paa Raadets moede i december 1994, er Kommissionen fuldstaendig klar over, at det er noedvendigt at bevare markedet for konsumalkohol, som er en vigtig del af afsaetningsmarkedet for EF-vin. Da reformen af den faelles markedsordning for vin var paa dagsordenen paa Parlamentets plenarmoede i april 1995, bekraeftede Kommissionen, at den ville tage Parlamentets argumenter i betragtning og overveje, hvordan den kunne sikre denne del af afsaetningsmarkedet for EF-vin. Den ville dog ikke komme naermere ind paa, hvilke foranstaltninger der kunne komme paa tale, men udelukkede ikke muligheden for en eller anden form for destillation.

Det er paa denne baggrund, man skal se Kommissionens stillingtagen til de af Parlamentet foreslaaede aendringer af destillationsordningen. Kommissionen er stadigvaek rede til, naar tiden er inde, at aendre sit forslag i overensstemmelse med to vigtige kriterier, nemlig behovet for at sikre EF's forsyning med konsumalkohol og noedvendigheden af, at der tages hensyn til udsvingene i hoestudbyttet, naar der traeffes beslutning om destillation. En saadan tilpasning vil kunne foretages under hensyntagen til visse elementer i Parlamentets aendringsforslag og de generelle principper, det bygger paa.