SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0233/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Raadet (13. februar 1997)

Om: Friheds- og formuerettigheder for graesk-cyprioter i den besatte del af Cypern

Den europaeiske Menneskerettighedsdomstol har afsagt en kendelse, med hvilken Tyrkiet doemmes for at have kraenket graesk-cyprioten Titina Loizidous formuerettigheder, idet hun siden den tyrkiske invasion i 1974 har vaeret forment adgang til sin ejendom i det besatte Nordcypern. Samtidig afviste domstolen den tyrkiske paastand om, at den europaeiske Menneskerettighedskonvention ikke gaelder i forbindelse med den tyrkiske besaettelse af Nordcypern, fordi Tyrkiet ifoelge paastande fra Ankara endnu ikke havde accepteret konventionens gyldighed. Raadet bedes paa denne baggrund besvare foelgende:

1. Agter Raadet efter denne domstolsafgoerelse at goere en indsats for, at den gennemfoeres i forbindelse med Loizidou samt i samtlige lignende sager, hvor besaettelsesstyrkerne har kraenket borgernes formuerettigheder?

2. Vil Raadet goere bestraebelser paa at gennemtvinge, at Eleni Foka faar tilladelse til at undervise i den besatte del af Cypern, og at hun faar fri adgang til den frie del af Cypern?

3. Vil Raadet soerge for at faa erstattet en anden graesk laerer, som indtil for nylig underviste i Karpasia, men som nu er pensioneret, idet de tyrkiske myndigheder naegter at erstatte ham?

4. Vil Raadet goere en indsats for, at boernene fra Karpasia faar mulighed for uhindret at modtage undervisning efter boegerne og det oevrige materiale, som de faar tilsendt fra Republikken Cypern (historie- og religionsboeger naar aldrig frem til deres bestemmelsessted)?

Svar (4. juli 1997)

Raadet er bekymret over kraenkelserne af menneskerettighederne paa Cypern og beklager de overtraedelser, det aerede medlem beretter om. Raadet har imidlertid ingen kompetence til at foere tilsyn med de domme, der afsiges af Den Europaeiske Menneskerettighedsdomstol.

Raadet understreger, at det inden for sit kompetenceomraade goer alt, hvad der staar i dets magt for at opnaa en retfaerdig og holdbar politisk loesning paa Cypern. Raadet er overbevist om, at en saadan loesning vil vaere den mest effektive maade, hvorpaa man kan faa kraenkelserne af menneskerettighederne paa Cypern til at hoere fortiden til.

For saa vidt angaar problemet med de personer, der er forment adgang til deres ejendom, er der ikke sket yderligere fremskridt i gennemfoerelsen af den henstilling, der er et resultat af den humanitaere undersoegelse, som UNFICYP foretog i 1995. Raadet har behoerigt noteret sig Europa-Parlamentets beslutning nr. B4-0286/97 og foelger med stoerste opmaerksomhed FN's indsats for at forbedre livsbetingelserne for de udelukkede personer og genoprette deres grundlaeggende rettigheder.

Raadet vil ogsaa gerne paapege, at den nuvaerende finansprotokol, der blev undertegnet i juni 1995, tager sigte paa at stoette bestraebelser paa at fremme en samlet loesning paa Cypern-spoergsmaalet. Et beloeb paa 12 mio. ECU er blevet stillet til raadighed til eventuelle initiativer, der vedtages i faellesskab med Cypern, til projekter, som fremmer tillidsskabende foranstaltninger. Efter planen kan der stilles yderligere midler til raadighed til finansiering af programmer og projekter, der fremmer udviklingen paa hele oeen.