SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0459/00

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(24. februar 2000)

Om: Forvaltning af afvandingsområder EFFU

I den nyligt offentliggjorte publikation fra Kommissionen EFFU Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv (det uformelle møde i Rådet i Potsdam, maj 1999)(1) nævnes det på side 68, at et direktivforslag, der blandt andet indeholder bestemmelser om integreret forvaltning af afvandingsområder, i øjeblikket er til drøftelse.

På denne baggrund ønskes følgende besvaret:

1. Hvordan lyder forslagets nøjagtige titel, og hvem har udarbejdet forslaget og hvornår?

2. Hvor langt er man nået i drøftelserne om dette forslag til et EU-direktiv?

3. Hvilken holdning indtager Parlamentet, Kommissionen og Rådet i den forbindelse?

4. Hvilken fremgangsmåde benytter Kommissionen i forbindelse med dette direktiv, og hvilke virkninger vil direktivet få for de lande, der har tilstrækkelige vandressourcer?

5. Hvad forstås der helt nøjagtigt ved den tekniske betegnelse integreret forvaltning af afvandingsområder?

6. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen hidtil truffet for at modvirke problemet med de utætte offentlige vandforsyningsnet i visse europæiske medlemslande?

7. Råder Kommissionen over oplysninger og informationer om vandkvaliteten og vandmangelen i de central- og østeuropæiske lande, og i hvor høj grad afviger disse oplysninger fra EU-medlemsstaternes oplysninger?

(1) ISBN 92-828-7656-X.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(23. marts 2000)

Titlen lyder Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger(1). Parlamentet færdiggjorde på sin plenarforsamling den 16. februar 2000 andenbehandlingen(2),(3). Om størstedelen af spørgsmålene er der enighed mellem synspunkterne i Parlamentet, Kommissionen og Rådet. Der er forskellige synspunkter om nogle af spørgsmålene, navnlig om frister, undtagelser, farlige stoffer og afgifter for vand og spildevand. En detaljeret vurdering vil indgå i Kommissionens ændrede forslag, der vedtages af Kommissionen i marts 2000.

Hovemålsætningerne for Fællesskabets nye vandrammedirektiv vil være at udvide vandbeskyttelsen til alle vandområder, opnå og bevare god vandtilstand inden en bestemt frist, basere vandforvaltningen på vandområder, kombinere fremgangsmåderne for emissionskriterier og vandkvalitetskriterier, sørge for at vandprispolitikken giver brugerne hensigtsmæssige incitamenter til at anvende vandressourcerne på en effektiv måde, inddrage borgerne mere i planlægnings- og beslutningstagningsprocedurerne og ensarte lovgivningen. En af elementerne i god vandtilstand for grundvand er en langsigtet balance mellem tilgængelige ressourcer og indvinding. Disse målsætninger gælder uanset om medlemsstaterne har store vandressourcer eller ej. Formålet med direktivet er at opnå og opretholde vandkvaliteten, ikke at fordele vandressourcerne. Overvågning og foranstaltninger til at nå kvalitetsmålet (god vandtilstand) inden for en fastsat frist skal koordineres med et vandområdedistrikt. Den operative del er i denne forbindelse et program med foranstaltninger, der sikrer opnåelse af målsætningen god vandtilstand.

Hvad angår drikkevandsforsyningssystemer i fællesskabslovgivningen defineres vandkvaliteten for forbrugeren ved hanen. Det er 1980-drikkevandsdirektivet, Rådets direktiv 80/778/EØF af 15. juli 1980 om kvaliteten af drikkevand(4) ændret ved 1998-drikkevandsdirektivet, Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998(5). Der er ingen forpligtelse på europæisk plan til at konstruere offentlige vandforsyningssystemer. Der kan til bygning og forbedring af sådanne vandforsyningssystemer, herunder reparation af forsyningssystemer, imidlertid gives støtte gennem strukturfondene og Samhørighedsfonden.

Vandbeskyttelse er en vigtig faktor i de igangværende tiltrædelsesforhandlinger. Vurderinger af status quo, målsætninger og programmer for opnåelse af målsætningen for hele rækken af Fællesskabets vandlovgivning indgår som integrerende del i tiltrædelsesforhandlingerne. Vandressourcerne viser et ret forskelligt mønster fra land til land og fra region til region, både i de 15 medlemsstater og i ansøgerlandene, hvilket kun er at forvente i betragtning af de meget forskellige geografiske og hydrologiske forhold.

(1) EFT C 184 af 17.6.1997.

(2) Europa-Parlamentets udtalelse (1. behandling) af 11.2.1999, EFT C 150 af 28.5.1999.

(3) Europa-Parlamentets udtalelse (2. behandling) af 16.2.2000 endnu ikke offentliggjort i EFT.

(4) EFT L 229 af 30.8.1980.

(5) EFT L 330 af 5.12.1998.