ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1218/00

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. april 2000)

Om: Tørkens følger i Portugal

Tørken i Portugal vil som bekendt i flere henseender have en skadelig indvirkning på landbruget, især på vinter- og forårs-sommerafgrøderne.

Vil Kommissionen derfor oplyse, om den allerede har taget forholdsregler med henblik på at yde støtte til de skadelidte portugisiske producenter, og i bekræftende fald hvilke forholdsregler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. maj 2000)

Kommissionen følger nøje situationen i forbindelse med den tørke, Portugal har oplevet i de seneste måneder. Det er endnu for tidligt at evaluere den skade, producenterne har lidt i år.

Kommissionen er rede til at se nærmere på konkrete problemer, der måtte opstå i forbindelse med de fælles markedsordninger.

Hvis Portugal anmoder om det, kan EU inden for rammerne af sit operationelle program for landbrug og udvikling af landdistrikter for perioden 2000-2006 og i overensstemmelse med de allerede fastlagte bevillinger medfinansiere retablering af produktionspotentiale, der er forringet på grund af naturkatastrofer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1778/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(8. juni 2000)

Om: Pressefrihed i Rusland

Mener Kommissionen, at undersøgelsen foretaget af FSB (det tidligere KGB) på den uafhængige MediaMost Press Groups kontorer er et tegn på nye tider ti år efter Berlinmurens fald og flere år efter kommunismens afskaffelse i Rusland?

Er den bekymret over dette angreb på pressefriheden mod MediaMost og dens fjernsynskanal NTV, hvis direktør, Vladimir Goussinsky, også er en betydningsfuld leder af det russisk-jødiske samfund?

Vil Kommissionen opfordre den russiske præsident, Vladimir Putin, til at garantere ytringsfriheden og tage afstand fra sådanne metoder, der er uacceptable i en stat, der regeres efter retsstatsprincippet, er medlem af Europarådet og håber på en dag at blive optaget i Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(5. juli 2000)

Kommissionen har i lighed med andre instanser i det internationale samfund nøje fulgt den seneste udvikling omkring medierne i Rusland og er dybt bekymret over rapporterne om episoder, der kunne underminere pressefriheden. Ytringsfriheden er en væsentlig bestanddel af et demokratisk samfund og en vigtig lakmusprøve for Ruslands forpligtelse til at skabe et åbent samfund baseret på retssikkerhed og respekt for menneskerettighederne. Kommissionen vil fortsat følge situationen nøje og vil, når situationen kræver det, forelægge både generelle spørgsmål og særskilte tilfælde for de russiske myndigheder.

Endvidere har Kommissionens delegation i Rusland afholdt flere møder med både russiske og udenlandske journalister for at drøfte spørgsmålet om ytringsfriheden i Rusland. I disse deltog fremstående journalister fra fjernsynskanalen (NTV) og Radio Ekho Moskvy, der begge tilhører Media-Most-gruppen. Delegationen har også for nylig været involveret i to andre initiativer. Den har dels ydet finansiel støtte til Pen Club-kongressen i Moskva, som navnlig beskæftigede sig med ytringsfrihed, og dels, i april 2000, sendt en gruppe russiske journalister til Europa.

Desuden har Kommissionen gennem Fællesskabets demokratiprogram støttet en række af Ruslands ikke-statslige organisationer inden for medie-sektoren, og TACIS 2000- programmet vil omfatte aktiviteter vedrørende uddannelsen af russiske journalister.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1107/00

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Lige muligheder i ansøgerlandene

Hvorledes agter Kommissionen at sikre, at EU's direktiver om lige muligheder for kvinder gennemføres og håndhæves fuldt ud af alle ansøgerlande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(18. maj 2000)

Udvidelsen af Unionen er baseret på, at ansøgerlandene opfylder Københavnskriterierne inden for politik, økonomi og regelværk.

Hvad angår det sidstnævnte kriterium, skal kandidatlandene bringe deres nationale lovgivning i fuld overensstemmelse med Fællesskabets regelværk, når de tiltræder Unionen. Dette gælder naturligvis også fællesskabsdirektiverne om lige muligheder for mænd og kvinder.

Det skal nævnes, at Kommissionen ikke blot følger tæt med i, om national lovgivning bliver bragt i overensstemmelse med regelværket, men den lægger også særlig vægt på, at ansøgerlandene gennemfører og håndhæver Fællesskabets regelværk effektivt. Kommissionen vurderer udviklingen årligt i sine beretninger.

Kommissionen vil fortsat overvåge ligestillingssituationen nøje og vil rapportere herom i sin næste beretning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1870/00

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(9. juni 2000)

Om: Fængsler og den tredje søjle

De seneste begivenheder i Sassaris distriktsfængsel (Sardinien) og de juridiske myndigheders efterfølgende aktion viser den kritiske situation i italienske fængsler, som har negative virkninger for de forhold,

hvorunder de indsatte lever og kriminalpolitiets aktiviteter. Forældede bygninger, uacceptable og usunde forhold, overbefolkning (med en belægning på 120 % af de disponible pladser) og mangel på fængselspersonale er kun nogle af de mest iøjnefaldende mangler ved fængselssystemet. Under sådanne forhold er vold af enhver art dagens orden og muligheden for at sikre overholdelse af menneskerettighederne synes fjern.

Med henblik på samarbejde vedrørende den tredje søjle bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. Hvorfor gennemfører den ikke en sammenlignelig undersøgelse af situationen i fængsler i Unionens lande for at vurdere fængselsstandarder og foreslå hvilke standarder, der skal gennemføres?

2. Hvilke forskelle er der mellem kriminalpolitiets juridiske status i de forskellige medlemsstater?

3. Kan man forestille sig en harmonisering heraf?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(13. juli 2000)

Situationen i Unionens fængsler, som det ærede medlem kommer ind på, er først og fremmest medlemsstaternes ansvar.

1. En sammenlignende undersøgelse af levevilkårene i fængslerne kunne teoretisk tænkes inden for rammerne af finansieringsprogrammet Grotius, som vedrører samarbejde om retlige og indre anliggender. Hidtil er dette emne dog aldrig blevet medtaget i de årlige prioriteringsprogrammer, og der er aldrig blevet anmodet om en sammenlignende undersøgelse som den, det ærede medlem foreslår.

2. Kriminalpolitiets juridiske status i medlemsstaterne varierer alt efter den nationale lovgivning.

3. I henhold til subsidiaritetsprincippet er en harmonisering af kriminalpolitiets juridiske status ikke i øjeblikket et prioriteret mål på området retlige og indre anliggender. Der er imidlertid allerede iværksat en række initiativer på EU-plan vedrørende uddannelse, information og kommunikation for politipersonale i henhold til de prioriteter, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15.-16. oktober 1999 for at skabe et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2139/00

af Claude Turmes (Verts/ALE) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om: Luxembourgs fortolkning og anvendelse af direktiv 98/43/EF? om reklame for tobaksvarer og sponsorering til fordel for disse

Ved Kommissionen, at bilrallyet Tour du Luxembourg au coeur de l'Europe blev afviklet den 22. og 23. april 2000 over en strækning på 550 km landeveje, mindre veje og cykelstier under de ekstra graverende omstændigheder, at der var tale om påskelørdag og påskedag?

Rallyet blev afholdt første gang i 1999 under ret beskedne former, men har siden fået europæisk format (Europamesterskaber, koefficient 2). Rallyet havde et budget på 10 mio. LUF og afvikledes under Marlboro's auspicier. Marlboro-navnet sås overalt (reklametavler, heriblandt en gigantisk, der dækkede bygningerne på landbrugsmarkedet i Ettelbrück, åbningen af løbet, sponsorering af flere deltagende biler og især afspærring af ruten ved 600 vagter iklædt Marlboro's farver). Rallyet var blevet flyttet fra Ardennerne i Belgien, hvor ovennævnte direktiv er omsat til lov, til Ardennerne i Luxembourg. Før direktivets ikrafttræden blev der kun afholdt hill climbing-løb i Luxembourg.

Betragtningerne og artiklerne i direktiv 98/43/EF(1) angiver frister for tilpasning af handelspraksis og erstatning af cigaretproducenternes sponsorering med anden finansiel støtte. I den periode, der gælder for omsætning af direktivet til lov, er en stat ikke bemyndiget til at tillade konkurrencer, der ikke fandtes før direktivet trådte i kraft. Forholder det sig desuden ikke således, at en medlemsstat, der giver tilladelse med henblik på at flytte en konkurrence 50 km, har pligt til at udvise loyalitet (EF-traktatens artikel 12) over for den medlemsstat, der har omsat direktivet til lov, således at det dermed bliver umuligt at afvikle konkurrencen på dens område?

Er Kommissionen enig i min analyse? Er den i bekræftende fald og i betragtning af, at disse forhold er bevist, rede til at indlede de nødvendige procedurer for at sikre respekten for fællesskabslovgivningen?

(1) EFT L 213 af 30.7.1998, s. 9.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(13. september 2000)

Kommissionen havde ikke kendskab til bilrallyet Tour de Luxembourg in the Heart of Europe, som fandt sted den 22. og 23. april 2000.

Med hensyn til anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/43/EF af 6. juli 1998 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om reklame for tobaksvarer og sponsorering til fordel for disse(1) skal Kommissionen minde om, at Luxembourg først skal have omsat dette direktiv til national lov inden den 30. juli 2001.

Kommissionen mener derfor ikke, at der i dette tilfælde er grund til at træffe foranstaltninger med henblik på at sikre, at fællesskabslovgivningen overholdes. Med hensyn til en eventuel forpligtelse til at udvise loyalitet over for en anden medlemsstat, er det op til medlemsstaten og ikke Kommissionen at anmode herom.

(1) EFT L 213 af 30.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1992/00

af Karin Riis-Jørgensen (ELDR) til Kommissionen

(21. juni 2000)

Om: TvDanmark

Den danske tv-station, TvDanmark A/S, har den 5. april 2000 klaget til EU-Kommissionen over den danske tv-station TV2. Klagen går på, at TV2 udnytter sin fortrinsstilling på det kommercielle danske tv-marked på en konkurrenceforvridende facon.

Hvornår forventer Kommissionen at være kommet frem til en afgørelse i sagen om TvDanmark A/S's klage over konkurrenceforvridning og sammenblanding af licens- og reklameindtægter foretaget af TV2?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(28. juli 2000)

Kommissionen kan bekræfte, at den har modtaget en klage fra TvDanmark over, at den offentlige tv-station TV2 angiveligt overtræder EU's konkurrenceregler.

Kommissionen har indledt en undersøgelse af både statsstøtte- og antitrust-aspekterne af klagen for at kunne vurdere, om de kan henføres under EF-traktatens artikel 82, 86 og 87 (tidl. artikel 86, 90 og 92).

Der er tale om en kompliceret sag, og Kommissionen er ved at undersøge, om der skal indledes en formel undersøgelsesprocedure. Det er endnu ikke muligt at sige, hvornår der vil foreligge en beslutning i sagen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1700/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Nationale skatter og afgifter på importerede biler

Kan den svenske stat opkræve en omsætningsafgift på en importeret brugt bil, der er lige så høj som på en ny svensk bil? Samme spørgsmål gælder opkrævning af miljø- og skrotningsafgifter. Kan den svenske stat kræve en lige så høj afgift på en importeret bil som på en ny svensk bil?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(18. juli 2000)

Ifølge Domstolens afgørelser foreligger der i henhold til EF-traktatens artikel 90 (tidligere artikel 95) forskelsbehandling, såfremt en medlemsstat opkræver en afgift på grundlag af en højere værdi end den reelle

værdi for køretøjer fra andre medlemsstater, når lignende køretøjer på det indenlandske marked beskattes på grundlag af deres reelle værdi. I praksis er de merbeskattede køretøjer, som disse afgørelser vedrører, brugte køretøjer, idet nye køretøjer normalt beskattes på grundlag af deres reelle værdi.

Det fremgår af Domstolens domme(1), at de pågældende afgørelser vedrører afgifter på grundlag af køretøjets værdi. Imidlertid er den afgift, som det ærede medlem implicitte refererer til for køretøjer i Sverige, ikke en værdibestemt afgift, men et fast beløb på 700 svenske kroner (= 84,43), uanset køretøjets værdi, og formålet er på forhånd at dække udgifterne til senere skrotning (når køretøjet er udlevet og definitivt tages ud af drift). Denne skrotningsafgift opkræves for både nye og brugte køretøjer, der registreres i Sverige og første gang tages i brug i dette land. Desuden er den et led i landets miljøpolitik, der går ud på at forhindre, at køretøjer efter endt levetid efterlades i naturen, og sikre, at de skrottes under overholdelse af miljøbestemmelserne, hvilket godkendte virksomheder sørger for. Derfor yder de svenske myndigheder en form for delvis refusion (500 SEK) af afgiften, hvis køretøjerne skrottes af godkendte virksomheder.

På denne baggrund mener Kommissionen ikke, at de svenske myndigheders opkrævning af denne afgift, når køretøjet første gang tages i brug i Sverige, strider mod fællesskabsretten.

Bortset fra ovennævnte værdibestemte afgift og momsen har Kommissionen ikke kendskab til, at der opkræves andre afgifter på køretøjer i Sverige i forbindelse med salg og ibrugtagning i dette medlemsland.

(1) Bl.a. Domstolens dom af 11. december 1990, Kommissionen/Danmark, sag C-47/88, Samling af Afgørelser 1990, s. I-4509; dom af 9. marts 1995, Nunes Tadeu, C-345/93, Samling 1993, s. I-479; dom af 23. oktober 1997, Kommissionen/Grækenland, sag C-375/95, Samling 1997, s. I-5981.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1093/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(7. april 2000)

Om: Antibiotika i hønseæg

I november og december købte det italienske forbrugertidsskrift Altroconsumo i flere supermarkeder i Rom og Milano 32 forskellige pakker æg og undersøgte deres indhold. De undersøgte æg faldt ind under kategori A; der var med andre ord tale om æg, der skal forbruges friske, og som har den bedste kvalitet. Herved blev der i ni tilfælde i æggene påvist de forbudte antibiotika sulfonamid og chinolonderivat.

Under opdræt og for at undgå sygdomme får dyrene medicin. De æg, der lægges i dette tidsrum eller umiddelbart derefter, bør naturligvis tilintetgøres. Dette gælder også i de tilfælde, hvor behandlingen udsættes. Det er absolut nødvendigt at lade en nødvendig tid hengå, for at stofferne kan udskilles af hønsenes organisme, og helt åbenbart blev der ikke taget hensyn til denne frist. Spisning af æg, der er kontamineret med antibiotika, bevirker, at visse bakterier bliver mere modstandsdygtige, og at mennesket vænner sig til disse stoffer, hvorved effektiviteten af antibiotika i sygdomstilfælde reduceres.

Kommissionen anmodes om at oplyse, om den har kendskab til denne problematik, og om den agter at tage skridt for at sikre forbrugernes beskyttelse og dermed unionsborgernes sundhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(9. juni 2000)

Ifølge bilag II til Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf(1), skal æg undersøges for antibiotika, inklusive sulfonamid og quinolonderivater, hvad enten disse stoffer allerede er tilladt til behandling af læggehøner eller ej.

Kommissionen har ikke modtaget den italienske rapport om resultaterne af overvågningsprogrammet for 1999.

Som følge af det ærede medlems forespørgsel er der blevet rettet en anmodning til de italienske myndigheder om denne rapport, og afhængigt af svaret vil der blive truffet passende foranstaltninger.

(1) EFT L 125 af 23.5.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0150/00

af Emmanouil Mastorakis (PSE) til Kommissionen

(31. januar 2000)

Om: Fællesskabets Interreg-initiativ

På trods af at tilskuddet til Interreg i perioden 2000-2006 er steget i forhold til den foregående periode, er bestræbelserne klart gået ud på ikke at ændre listen over gruppe A-modtagere med meget få undtagelser, men formålet har klart været at koncentrere midlerne så effektivt som muligt. Den kendsgerning, at der er gjort undtagelser, viser, at der var behov for at rette op på tidligere urimeligheder og udeladelser. Bemærkelsesværdige udeladelser fra listen af modtagere i Grækenland er kommunerne Arta og Ilia. Dette på trods af medtagelsen af nabokommuner i samme kategori.

Har Kommissionen forståelse for dette problem og overvejer den eventuelt at medtage disse to kommuner, som det er urimeligt at udelade?

Samlet supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier på skriftlige forespørgsler E-0150/00, E-0229/00 og E-0336/00

(7. juni 2000)

Kommissionen mener ikke, at Arta og Ilia er grænseoverskridende områder i ordets betydning i EF-initiativet Interreg III, og synes derfor ikke, at de uden ret blev udeladt fra listen over støtteberettigede områder.

Kommissionen vedtog retningslinjerne for Interreg III den 28. april 2000(1). Efter initiativets linje for grænseoverskridende samarbejde omfatter de støtteberettigede områder alle områder langs Fællesskabets indre og ydre landegrænser og visse havområder som fastsat i bilag 1 til retningslinjerne. Op til 20 % af et programs samlede budget kan dog anvendes i områder, der støder op til støtteberettigede områder. Da både Arta og Ilia støder op til støtteberettigede områder, har myndighederne nok spillerum til at inkludere dem i kommende grænseoverskridende programmer under Interreg III.

(1) EFT C 143 af 23.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1152/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Kommissionen har tilhensigt at udarbejde et direktiv om naturligt mineralvands bestanddele og om betingelserne for at behandle naturligt mineralvand med ozonberiget luft.

Vil grænseværdierne for potentielt skadelige stoffer, der er fastlagt for drikkevand, også gælde for naturligt mineralvand? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 og E-1162/00

(9. juni 2000)

De spørgsmål, det ærede medlem har rejst, er ved at blive undersøgt med henblik på fremsættelse af lovgivningsforslag i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastsat i hvidbogen om fødevaresikkerhed.

Det ville være uhensigtsmæssigt på dette stadium at foregribe detaljerne i de enkelte forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2027/00

af Reino Paasilinna (PSE) til Kommissionen

(21. juni 2000)

Om: Arbejdstagernes stilling, retssikkerhed og beskyttelse i pædofilsager

I den seneste tid er der i adskillige af EU's medlemsstater blevet afsløret alvorlige pædofilsager i forbindelse med personer, der arbejder med børn. Sagerne har haft en betydelig indvirkning på arbejdsmiljøet. Den arbejdstager, der har forsøgt at hjælpe børnene og krævet undersøgelser, har ofte mødt en kraftig modreaktion, f.eks. i forbindelse med retssager og klageprocedurer. I værste fald er arbejdstageren blev afskediget, og vedkommende er oven i købet blevet pålagt at afholde udgifterne til retssagerne.

Hvilke foranstaltninger på europæisk plan har Kommissionen truffet eller agter at træffe for at sikre arbejdstagernes stilling og retssikkerhed i sådanne tilfælde, hvor arbejdstageren har truffet foranstaltninger til at beskytte børnene og undersøge pædofilsager på arbejdspladsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(20. september 2000)

Spørgsmålet hører ikke under Fællesskabets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1297/00

af Olivier Dupuis (TDI) til Rådet

(27. april 2000)

Om: Tilbagetrækning af Rakhimovs Schengen-visum

I marts 1998 blev den usbekiske forretningsmand Gafur-Arslanbek Rakhimovs Schengen-visum trukket tilbage som følge af offentliggørelsen af falske oplysninger i danske, franske, engelske og russiske medier, som knyttede ham sammen med det kriminelle narkotikamiljø, mens generalsekretariatet for Tilsynsmyndigheden med OIC-Interpols filer på en forespørgsel fra Komitéen til Beskyttelse af Personlige Rettigheder i Usbekistan (den usbekiske underafdeling af Den Internationale Menneskerettighedsorganisation) har oplyst, at det ikke sad inde med oplysninger, der kunne bekræfte disse beskyldninger, og at de russiske myndigheder havde oplyst, at de heller ikke sad inde med oplysninger om denne person.

Vil Rådet redegøre for de elementer, der ligger til grund for beslutningen om tilbagetrækningen af visumet? Kan Rådet ligeledes verificere, om denne beslutning er blevet taget i overensstemmelse med de principper, der er gældende for proceduren for tilbagetrækning af Schengen-visa? Kan Rådet i modsat fald forsikre, at det vil gribe ind, således at Rakhimov igen kan få udstedt et Schengen-visum?

Svar

(29. september 2000)

Rådet skal orientere det ærede medlem af Europa-Parlamentet om, at meddelelse eller nægtelse af visum udelukkende henhører under medlemsstaternes kompetence.

Hvis en ansøgning om udstedelse af et visum ikke behandles, eller ansøgningen afvises af den diplomatiske eller konsulære repræsentation i en medlemsstat, finder den pågældende medlemsstats nationale bestemmelser anvendelse på proceduren og de eventuelle ankemuligheder.

Rådet har ikke beføjelse til at tage stilling til en sag, som ikke hører ind under det kompetenceområde, traktaterne tillægger det.