ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1102/97 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Kommissionen. Resultater af fællesskabsprogrammet for sundhedsfremme



EF-Tidende nr. C 367 af 04/12/1997 s. 0079



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1102/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997) Om: Resultater af faellesskabsprogrammet for sundhedsfremme Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter der er blevet valgt inden for rammerne af faellesskabsprogrammet for sundhedsfremme, hvilke ikke-statslige organisationer der har fremlagt projekterne, forslagsstillernes nationalitet samt vaerdien eller arten af den stoette, der er ydet under programmet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (2. juni 1997) De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0340/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - Udgifter til oplagringsforanstaltninger i Spanien

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Udgifterne til oplagringsforanstaltninger inden for denne sektor var negative i 1995, idet de androg -94,9 mio ecu.

Hvor meget er der i alt ydet til oplagringsforanstaltninger for olivenolie i Spanien?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0840/97 af Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: Alarmerende perspektiver for, om den autonome region Murcia (Spanien) kan bevare sin status som region under maal nr. 1

Forskellige medier har omtalt den store bekymring i regionen Murcia, om hvilke negative virkninger det kan have, at kriterierne for at vaere region under maal nr. 1 og dermed for at faa adgang til maksimal stoette fra strukturfondene aendres i nedadgaaende retning som foelge af optagelsen af landene i Central- og OEsteuropa.

Denne situation vil forvaerres, hvis de midler, der er afsat, ikke forhoejes forholdsmaessigt, eftersom regionens BNI pr. indbygger automatisk kommer til at ligge over det europaeiske gennemsnit, og det vil have den paradoksale foelge, at den nye situation med ulighed, usikkerhed, mangel paa et produktivt netvaerk fortsaetter, og at man oven i koebet ikke modtager flere penge.

Mener Kommissionen ikke, at der i forbindelse med den forventede udvidelse af Den Europaeiske Union boer foretages en omhyggelig revision af saavel rammeforordningen for strukturfondene som EFRU-forordningen foruden de oevrige finansielle instrumenter, saa denne region kan fortsaette som prioriteret modtager af solidaritet fra Faellesskabets side? Paa hvilken maade overvejer den at goere dette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (18. april 1997)

Listen over regioner med udviklingsefterslaeb, som er stoetteberettigede under strukturfondenes maal 1, blev fastlagt af Raadet i juli 1993 paa grundlag af et forslag fra Kommissionen, og den har gyldighed indtil udgangen af 1999.

Med hensyn til perioden efter 1999 har Kommissionen til hensigt at fremlaegge de finansielle perspektiver og retningslinjerne for den fremtidige samhoerighedspolitik efter afslutningen af regeringskonferencen.

Herefter foreslaar Kommissionen nye forordninger for strukturfondene, der er ledsaget af et forslag om en ny liste over regioner med udviklingsefterslaeb for de 15 medlemsstater. Denne liste vil blive fastlagt for et EU med 15 medlemsstater, saaledes at der kan tages hensyn til de fremskridt, der reelt er gjort for at opnaa stoerre konvergens.

Hvad angaar den oekonomiske situation i Murcia, saetter de aktuelle statistikker ikke spoergsmaalstegn ved denne regions stoetteberettigelse under maal 1 med uaendrede kriterier for stoetteberettigelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0847/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: Store projekter

Hvor mange og hvilke »store projekter« er som et led i de nuvaerende finansieringsoverslag blevet forelagt af Kommissionen til finansiering i regionerne under maal 1?

Er det muligt for hver medlemsstat at give oplysninger om godkendelsessituationen samt hvorvidt projekterne indgaar under faellesskabsstoetterammerne eller om der er tale om saerskilte projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. april 1997)

De store projekter medfinansieres af strukturfondene, enten individuelt eller for de flestes vedkommende som led i regionale operationelle programmer, hvis forvaltning henhoerer under den paagaeldende medlemsstats kompetence.

Strukturfondenes aarsrapporter har siden 1994 indeholdt en liste for hver medlemsstat over nogle store projekter, som er blevet individuelt godkendt af Kommissionen. For de store projekter, der indgaar i programmerne, er medlemsstaterne ikke forpligtede til at give Kommissionen oplysningerne paa tidspunktet for ydelsen af stoetten, men foerst senere, jf. artikel 5 i forordning (EOEF) nr. 4254/88 som aendret ((EFT L 193 af 31.7.1993. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1457/97 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Prostitution - Omfanget af prostitution

Ifoelge en artikel i Morgenavisen Jyllandsposten (7. april 1997) har Ringkoebing Amt for nylig gennemfoert en undersoegelse af prostitutionens omfang i Vestjyllands Amt i Danmark.

Undersoegelsen anskueliggoer problemer, som foelger i koelvandet paa prostitution i et lille (amt) omraade af Danmark. Den viser bl.a. at ca. 130 kvinder i amtet lever af prostitution, alt imens de modtager sociale ydelser fra det offentlige.

Paa baggrund af ovennaevnte artikel oenskes en redegoerelse for:

1. om Kommissionen har kendskab til omfanget af prostitution i EU?

2. om der er afsat midler i EU's budget til sociale foranstaltninger, der kan faa prostituerede integreret i et almindeligt arbejdsliv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. maj 1997)

Kommissionen har intet kendskab til prostitutionens samlede omfang i Faellesskabet. Dette spoergsmaal kan imidlertid behandles med udgangspunkt i Faellesskabets forskellige aktioner med henblik paa en forebyggelse eller social genintegrering af de paagaeldende personer. I det foelgende gives et par eksempler:

- der blev i juni 1996 afholdt en europaeisk konference i Wien i samarbejde med Den internationale organisation for ind- og udvandring (OIM) om handel med kvinder;

- inden for rammerne af budgetkonto B3-4103, »Aktioner til bekaempelse af fattigdom og social udelukkelse« er der udvalgt pilotprojekter om social genintegrering. Kommissionen har ligeledes samfinansieret arbejdet i Fédération européenne pour la disparition de la prostitution (FEDP), senest med udgivelse af en tegneserie »Pour toi Sandra«, der udkom i november 1996, og som skal bidrage til at oplyse de unge om prostitutionen og de dermed forbundne risici;

- endelig har Kommissionen for nylig foretaget en indkaldelse af forslag, »Daphné« ((EFT C 136 af 1.5.1997.)), om den nye budgetkonto, der er oprette i budgettet for 1997, B3-4109: »Foranstaltninger, der tager sigte paa at bekaempe vold mod boern, unge og kvinder«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0342/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - Udgifter til oplagringsforanstaltninger i Graekenland

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Udgifterne til oplagringsforanstaltninger inden for denne sektor var negative i 1995, idet de androg -94,9 mio ecu.

Hvor meget er der i alt ydet til oplagringsforanstaltninger for olivenolie i Graekenland?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1328/97 af Raymonde Dury (PSE) til Kommissionen (10. april 1997)

Om: Bilers sikkerhed

Under henvisning til:

- det meget store antal lidet sikre og forurenende biler, der fortsat er paa markedet eller kommer paa markedet igen efter en noedtoerftig istandsaettelse,

- det ansvar, der paahviler bilindustrien fra det oejeblik bilerne produceres og bringes paa markedet, til de fjernes fra markedet af risiko- og miljoehensyn, idet dette ansvar forudsaetter en formel overenskomst mellem producent og bruger samt mellem de forskellige mellemled,

bedes Kommissionen oplyse, om den mener, at der boer tages hensyn til ovenstaaende forhold i forbindelse med udformningen af et baeredygtigt marked for biler og de dermed forbundne tjenesteydelser, og i bekraeftende fald hvilke initiativer den paataenker at tage for at fremme stoerre sikkerhed og en fornyelse af den europaeiske bilpark?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (20. maj 1997)

Kommissionen mener, at det er et alvorligt problem, at der er saa mange aeldre biler paa markedet, der er lidet sikre og forurenende. For at forbedre sikkerheden og begraense den forurening, som disse biler foraarsager, har Kommissionen vedtaget forskellige forslag vedroerende indfoerelse af krav om regelmaessigt syn af alle biler, der faerdes i trafikken.

Kommissionen har desuden vedtaget en groenbog med titlen: »Mod fair og effektiv prissaetning paa transportomraadet« ((KOM(95) 691 endelig udg. )), hvori der foreslaas, at man anvender oekonomiske vaerktoejer (for eksempel afgifter) til at rationalisere og fremme anvendelsen af sikrere og mindre forurenende koeretoejer.

Kommissionen er endvidere i gang med at udarbejde et forslag om udrangerede koeretoejer, som udgoer et voksende problem, selv om de erhvervsdrivende i stadig hoejere grad integrerer kravet om genbrug i deres strategier. Kommissionen paataenker at vedtage et saadant forslag inden sommerferien. Dette forslag vil indeholde forebyggende foranstaltninger samt foranstaltninger til fremme af indsamling, behandling og genbrug af koeretoejer. Det er meget vigtigt, at alle beroerte aktoerer (producenter, underleverandoerer, forhandlere, de ansvarlige for genbrugsinstallationerne samt brugere) spiller deres rolle i processen og paa den maade medvirker til at gennemfoere effektive loesninger.

Det hoerer foerst og fremmest under medlemsstaternes kompetenceomraade at opfordre til tilbagetraekning af aeldre biler fra markedet af enten miljoemaessige eller sikkerhedsmaessige aarsager. Det staar medlemsstaterne frit for at fremme fornyelsen af deres bilpark, saa laenge traktatens bestemmelser blot overholdes.

Der er allerede blevet gennemfoert saadanne foranstaltninger i forskellige medlemsstater (Graekenland, Spanien, Frankrig og her for nylig Italien).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0322/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - EUGFL-udgifter i Graekenland

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Hvor store udgifter er der i alt blevet afholdt i Graekenland?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1082/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Vaadomraadet Elos Kalodikiu

Man har foreslaaet at integrere det meget vigtige vaadomraade Elos Kalodikiu (Parga) i Thesprotia i nettet Natura 2000. Dette vaadomraade er karakteriseret ved at have en meget rig flora og fauna (der er registreret mange arter af reptiler, pattedyr og hvirvelloese dyr under direktiv 92/43/EOEF) ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.)), og det har en meget vigtig stilling blandt de samlede vaadomraader i det vestlige Graekenland.

Under henvisning til, at dette vaadomraade er af meget stor miljoevaerdi sammen med det forhold, at det trues direkte af menneskets virksomhed (krybskytteri og overdreven vandforbrug til landbruget), bedes Kommissionen oplyse:

1. Med hvilke kriterier afviste man at integrere Elos Kalodikiu i nettet Natura 2000?

2. Har Kommissionen kendskab til, paa hvilken maade de graeske myndigheder har til hensigt at beskytte omraadet (f.eks. at lade omraadet beskytte af skovvaesenet osv.)?

3. Hvorledes har den til hensigt at reagere paa eventuelle forslag fra de graeske myndigheder vedroerende finansiering af projekter til forbedring af jordbunden i dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (25. april 1997)

1. I henhold til artikel 4 i Raadets direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter er oprettelsen af dette net baseret paa en raekke kriterier, som er fastsat i direktivets bilag III. Vaadomraadet Elos Kalodikou i Thesprotia er af de graeske myndigheder blevet foreslaaet optaget i Natura 2000-nettet og kommer i princippet da ogsaa til at indgaa i net, medmindre det ikke opfylder de naevnte udvaelgelseskriterier.

2. Kommissionen har til dato ikke modtaget nogen oplysninger om forvaltningen eller bevarelsen af denne lokalitet, som det i praksis er op til den paagaeldende medlemsstat selv at tage vare paa.

3. I henhold til artikel 6 i ovennaevnte direktiv 92/43/EOEF skal medlemsstaterne traeffe passende foranstaltninger for at undgaa forringelse af naturtyperne og arternes levesteder. Foelgelig skal enhver plan eller ethvert projekt, som kan paavirke denne lokalitet vaesentligt, goeres til genstand for en vurdering med hensyn til eventuelle foelgevirkninger, under hensyn til bevaringsmaalsaetningerne for den paagaeldende lokalitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1599/97 af Hedy d'Ancona (PSE) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Ydelse af noedhjaelp til Bulgarien

1. Paa hvilken maade har Kommissionen opfyldt den uopsaettelige beslutning fra torsdag den 24. oktober 1996, hvor Europa-Parlamentet opfordrede til et adaekvat noedhjaelpsprogram for at levere de noedvendige foedevarer til Bulgarien, saaledes at den alvorlige foedevarekrise, som de fattigste i den bulgarske befolkning konfronteres med, afvaerges?

2. Er der ved opstillingen af noedhjaelpsprogrammet taget hensyn til den kritik, som bl.a. forskellige bulgarske ngo'er retter mod den bulgarske regerings bonitet og paalidelighed som modtager og distributoer af den europaeiske noedhjaelp?

3. Paa hvilken maade kan en tilstraekkelig kontrol med kvaliteten og effektiviteten af den bilaterale hjaelp garanteres? Er bulgarske ngo'ere inddraget eller raadspurgt med hensyn til kontrol af det bilaterale hjaelpeprogram?

4. Hvor stor en procentdel af hjaelpen i forbindelse med noedhjaelpsprogrammet sker via ikke-statslige organisationer.

5. Under noedhjaelpsprogrammet er der afsat penge til 500.000 af de fattigste i befolkningen, idet dette tal tages fra antallet af familier, der er offentligt registreret. Er Kommissionen overbevist om, at dette er en korrekt afspejling af de fattigste, i og med at aleneforaeldre, familiemedlemmer uden adresse og ikke formelt viede eller skilte foraeldrepar ikke kommer i betragtning, hvorved navnlig sigoejnerbefolkningen bliver forfordelt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (5. juni 1997)

1. Kommissionen har siden midten af 1996 ydet faellesskabsbistand paa 73,6 mio. ECU i forbindelse med den oekonomiske krise i Bulgarien. Denne bistand omfatter et socialt Phare-noedhjaelpsprogram til et beloeb af 20 mio. ECU for de mest traengende samfundsgrupper og en ECHO-katastrofebistand paa 1,1 mio. ECU i form af laegemidler og foedevarer.

2. Naar det paagaeldende leveringssystem i forbindelse med det sociale Phare-noedhjaelpsprogram paa 20 mio. ECU blev valgt, skyldtes dette, at det var noedvendigt hurtigt at yde bistand til en meget stor maalgruppe bestaaende af husholdninger og samfunds- og uddannelsesinstitutioner. Det var derfor noedvendigt at benytte de eksisterende fordelingsmekanismer i det statslige velfaerdssystem. ECHO-bistanden ydes via ikke-statslige organisationer (NGO'er).

3. Det sociale Phare-noedhjaelpsprogram overvaages af et hold af eksterne eksperter fra Faellesskabet og Bulgarien og vil blive bedoemt af eksterne revisorer. Desuden soerger en raekke bulgarske NGO'er for overvaagning paa kommunalt plan.

4. Kommissionen har forvisset sig om, at det sociale Phare-bistandsprogram kommer maalgrupperne til gode. En massiv oplysningskampagne i de nationale og lokale medier (fjernsyn, radio, pressen) har skabt betydelig interesse i offentligheden, hvilket bl.a. har givet sig udslag i, at et stort antal husholdninger (mere end 600 000) har indgivet ansoegninger. Kommissionen har kontaktet den nye bulgarske regering med henblik paa at fastlaegge, i hvilken udstraekning programmet kan komme marginalgrupper til gode.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0163/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (3. februar 1997)

Om: Beskaeftigelse

Paa konferencen om vaekst og beskaeftigelse i Rom i juni 1996 talte Kommissionens formand, Jacques Santer, om behovet for, at der inden udgangen af 1996 skete afgoerende fremskridt med hensyn til en raekke initiativer. Han naevnte specielt tre prioriterede foranstaltninger, som havde vaeret blokeret i aarevis:

- vedtaegter for det europaeiske selskab, hvis manglende eksistens koster den europaeiske oekonomi 30 mia ecu om aaret;

- en lovramme for bioteknologiske opfindelser, hvis manglende eksistens indvirker negativt paa lysten til at investere i denne avantgardesektor;

- et indre marked for elektricitet, hvis manglende eksistens skaber alvorlige konkurrencemaessige ulemper.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt der i mellemtiden er gjort med hensyn til disse vigtige initiativer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (9. april 1997)

For at fremme vedtagelsen af vedtaegterne for det europaeiske selskab nedsatte Kommissionen i november 1996 en gruppe af uafhaengige eksperter under ledelse af Kommissionens tidligere naestformand Etienne Davignon, som nu er direktoer for Société Générale de Belgique. Gruppen blev anmodet om at finde loesninger paa problemet med medarbejdernes deltagelse, som alle medlemsstaterne kunne acceptere. Gruppen forventes at forelaegge sin rapport i april 1997. Kommissionen haaber, at den saa vil vaere i stand til at komme videre i sagen, hvis betydning er blevet understreget af erhvervsrepraesentanter i forbindelse med hoeringer om Kommissionens meddelelse om virkningen og effektiviteten af det indre marked ((KOM(96) 520 endelig udg. )) og forberedelsen af handlingsplanen for det indre marked, der vil blive forelagt paa Det Europaeiske Raads moede i Amsterdam.

Kommissionen afventer Parlamentets udtalelse ved foerstebehandlingen af forslaget til Parlamentets og Raadets direktiv om retsbeskyttelse af bioteknologiske opfindelser ((EFT C 296 af 8.10.1996. )).

Der skete et afgoerende gennembrud med hensyn til indfoerelse af et indre marked for elektricitet med vedtagelsen af Parlamentets og Raadets direktiv 96/92/EF ((EFT L 27 af 30.1.1997. )) om faelles regler for det indre marked for elektricitet. Direktivet traadte i kraft den 19. februar 1997, og medlemsstaterne har to aar til at gennemfoere det i.