SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3965/00

af Vincenzo Lavarra (PSE), Pasqualina Napoletano (PSE), Guido Sacconi (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE) og Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(20. december 2000)

Om: Sundhed og sikkerhed for arbejdstagere i industrielle anlæg, hvor der produceres farlige kemiske stoffer

Under henvisning til, at EU prioriterer politikker, der vedrører beskyttelse af miljøet, beskyttelse af borgernes sundhed og arbejdstagernes sikkerhed på arbejdspladsen,

at der i Italien fortsat er formodede og konstaterede tilfælde af skader og alvorlige sygdomme som følge af manglende forebyggende foranstaltninger i forbindelse med produktion af visse stoffer i kemiske og petrokemiske fabrikker (Venezia, Taranto og Val Basento),

at retsmyndighederne i Brindisi er i færd med at undersøge 68 tilfælde i den lokale petrokemiske fabrik og fastslå, om den er ansvarlig for påstået massemord, overlagt ødelæggelse af miljøet og manglende iværksættelse af passende foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagernes sundhed i forbindelse med produktion af chlorid og polyvinylchlorid,

bedes Kommissionen give følgende oplysninger:

1. Er der foretaget en kortlægning af risikable områder i forbindelse med industriel produktion, både tidligere og nuværende, af stoffer, der er sundhedsfarlige for arbejdstagerne og beboerne i de omkringliggende områder?

2. Hvilke initiativer har eller vil Den Europæiske Union iværksætte med henblik på forebyggelse, overvågning, kontrol og forbedring af de pågældende områder?

3. På hvilken måde har den inden for rammerne af den sociale agenda til hensigt at opfølge spørgsmålet om sikkerhed og sundhed på arbejdspladserne og navnlig at opnå en substantiel forbedring heraf, hvilket Europa-Parlamentet opfordrede til i betænkningen af Van Lancker?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(21. maj 2001)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at en forebyggende politik spiller en rolle i beskyttelsen af arbejdstagernes og borgernes sundhed og sikkerhed.

Der findes en omfattende fællesskabslovgivning på dette område. Med hensyn til beskyttelse af arbejdstagere, der arbejder indendøre i industrianlæg, findes der følgende relevante fællesskabsretsakter om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen: Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet(1); Rådets direktiv 89/654/EØF af 30. november 1989 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdsstedet(2); Rådets direktiv 89/655/EØF af 30. november 1989 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet(8); Rådets direktiv 89/656/EØF af 30. november 1989 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af personlige værnemidler under arbejdet(9); Rådets direktiv 90/394/EØF af 28. juni 1990 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer(3); og Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser(4). Der er i disse direktiver fastsat minimumsforskrifter, som skal overholdes på arbejdspladsen for at sikre, at der er taget alle nødvendige skridt til, at arbejdstagernes eksponering forebygges eller kontrolleres i tilstrækkeligt omfang.

Det hedder i artikel 6, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF: Som et led i arbejdsgiverens ansvar træffer denne de nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, herunder aktiviteter til forebyggelse af erhvervsbetingede risici, til oplysning og til oplæring samt tilrettelæggelse af en ordning og tilvejebringelse af de nødvendige midler. Arbejdsgiveren skal drage omsorg for, at disse foranstaltninger tilpasses for at tage hensyn til ændrede omstændigheder, og søge at forbedre de eksisterende forhold.

Under alle omstændigheder skal det understreges, at det er medlemsstaternes ansvar at håndhæve de nationale bestemmelser om gennemførelse af fællesskabsreglerne vedrørende sundhed og sikkerhed.

Som led i Seveso II-direktivet (Rådets direktiv 96/82/EF af 9. december 1996 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer(5)) er man på europæisk plan ved at kortlægge alle de industrianlæg, der falder ind under direktivets anvendelsesområde, f.eks. anlæg hvor der findes farlige kemikalier i visse mængder.

Det er i Seveso II-direktivet fastsat, at driftslederne skal træffe specifikke sikkerhedsforanstaltninger (f.eks. anmeldelse, udarbejdelse af en plan for forebyggelse af større uheld og sikkerhedsrapporter, udarbejdelse og regelmæssig afprøvning af interne og eksterne beredskabsplaner, fysisk planlægning og inspektion).

Med udgangspunkt i sin meddelelse om et fællesskabsprogram vedrørende sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen (1996-2000)(6) agter Kommissionen at vedtage en ny meddelelse i 2002 om Fællesskabets arbejdsmiljøstrategi som anført i dens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en social- og arbejdsmarkedspolitisk dagsorden(7). Der vil blive taget hensyn til det spørgsmål, som det ærede medlem har rejst, med det formål at forbedre sundheden og sikkerheden hos de arbejdstagere, der eksponeres for farlige kemiske stoffer.

(1) EFT L 183 af 29.6.1989.

(2) EFT L 393 af 30.12.1989.

(3) EFT L 196 af 26.7.1990.

(4) EFT L 131 af 5.5.1998.

(5) EFT L 10 af 14.1.1997.

(6) KOM(95) 282 endelig udg.

(7) KOM(2000) 379 endelig udg.

(8) EFT L 393 af 30.12.1989.

(9) EFT L 393 af 30.12.1989.