ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1618/97 af Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Manipulation og trovaerdighed i forbindelse med Kommissionens statistiske prognoser

Kommissionen har selv understreget, hvor vigtigt det er at skabe et klima, der bygger paa tillid. I den forbindelse har den ligeledes bekraeftet noedvendigheden af, at dens undersoegelser og prognoser er saavel trovaerdige som af hoej kvalitet.

Dette kan man kun tilslutte sig.

Imidlertid har Kommissionen i sine bestraebelser paa at skabe et klima praeget af tillid afsloeret egenraadighed og - forekommer det - ikke gjort nogen naevnevaerdig indsats for at styrke trovaerdigheden. De statistiske prognoser er i langt hoejere grad udtryk for en vilje til at manipulere med de oekonomiske aktoerers og offentlighedens tillid end for et oenske om at skabe tillid baseret paa trovaerdighed.

Kommissionen er nu i sine prognoser for april forud for den naert forestaaende evaluering af konvergenskriteriernes opfyldelse gaaet for vidt, og er tilsyneladende naaet til et punkt, hvor trovaerdigheden inden for Kommissionen selv er sat paa spil. Denne unormale tingenes tilstand er endvidere blevet refereret i pressen.

Kan Kommissionen bekraefte de utvetydige forlydender i pressen om, at der ifoelge kommissaer Bonino er manipuleret med disse prognoser med henblik paa at forbedre de statistiske oplysninger om de offentlige finanser for Tysklands og Frankrigs, men ikke for Italiens vedkommende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (17. juni 1997)

Kommissionen afviser kategorisk, at de seneste oekonomiske prognoser for foraaret 1997 skulle vaere manipuleret paa nogen maade. I udarbejdelsen af prognoserne har Kommissionen som altid omhyggeligt anvendt principperne om uafhaengighed i forhold til eksterne pressioner, objektivitet og ikke-forskelsbehandling af medlemsstaterne. Det betyder, at samtlige medlemsstater behandles lige.

De oekonomiske prognoser udarbejdes efter en velkendt procedure. Det tager Kommissionen naesten tre maaneder at udarbejde en prognose. Der er derfor god tid til at gennemtaenke arbejdet og praestere et kvalitetsarbejde under hensyntagen til selv de mest friske oplysninger. Der kan ikke drages tvivl om Kommissionens tjenestemaends faglige dygtighed og uafhaengighed.

Det er endvidere vigtigt for Kommissionen at understrege, at de oekonomiske prognoser paa ingen maade er at sammenligne med den beretning, som den skal udarbejde i foraaret 1998 om adgangen til OEMU'ens tredje fase. Denne beretning vil tage udgangspunkt i de endelige tal for 1997, tal som foerst er tilgaengelige i slutningen af februar maaned 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1372/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Dyreforsoeg til kontrol af marine biotoxiner i toskallede bloeddyr

Ifoelge meddelelser i pressen ser Kommissionen ud til at overveje muligheden for at foreslaa en udsaettelse paa ubestemt tid af forbuddet mod dyreforsoeg til kontrol af marine biotoxiner (DSP, PSP og ASP).

1. Er disse forlydender rigtige?

2. Ville det ikke vaere interessant, om Kommissionen godkendte andre alternative metoder?

3. Mener den ikke, at paa nuvaerende tidspunkt og med de fremskridt, der i de sidste aar er gjort paa omraadet samt perspektiverne for godkendelse, finansieringen af forskningen og aktiviteterne i Faellesskabets referencelaboratorium om marine biotoxiner med at faa godkendt alternative metoder, burde dette vaere et foerste maal for et saadant laboratorium?

4. Anser den metoden med blokering af phosphataser til kontrol af marin biotoxin i DSP-gruppen for en alternativ metode til biologiske forsoeg med toskallede bloeddyr? Kan den muligvis godkendes? Efter hvilken procedure vil dette kunne ske?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne ved Franz Fischler (29. maj 1997)

I direktiv 91/492/EOEF om sundhedsmaessige betingelser for produktion og afsaetning af levende toskallede bloeddyr ((EFT L 268 af 24.9.1991. )) er det fastsat, at kontrollen med indholdet af PSP-toksin (paralytisk skaldyrsgift) i toskallede bloeddyr foretages ved den biologiske analysemetode, om fornoedent kombineret med en kemisk metode til paavisning af saxitoksin. Hvis resultaterne bestrides, er den biologiske metode referencemetoden. Paa samme maade er det i direktivet fastsat, at der skal anvendes de saedvanlige biologiske analysemetoder med hensyn til paavisning af DSP-toksin (diarréfremkaldende skaldyrsgift).

Kommissionen kan efter udtalelse fra Den Staaende Veterinaerkomité godkende andre analysemetoder, der giver en tilsvarende beskyttelse af forbrugernes sundhed. EF's referencelaboratorium for marine biotoksiner arbejder snaevert sammen med de nationale referencelaboratorier og Kommissionen for at identificere og godkende nye analysemetoder, hvor der ikke goeres brug af dyreforsoeg.

Kommissionen agter ikke at forbyde de analysemetoder, der er foreskrevet i direktiv 91/492/EOEF, saalaenge der ikke foreligger videnskabeligt bevis for, at forbrugernes sundhed kan sikres paa et tilsvarende niveau ved alternative metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2001/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Foedevarebistand til Nordkorea

Hvad er Kommissionens holdning til foedevarebistand til Nordkorea?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (4. juli 1997)

Ifoelge De Forenede Nationers Verdensfoedevareprogram (WPF) og Foedevare- og Landbrugsorganisationen (FAO) er Nordkorea et land med et stort strukturelt foedevareunderskud og utilstraekkelige midler til at daekke befolkningens foedevarebehov ved import. Situationens alvor er blevet bekraeftet af uafhaengige eksperter, som besoegte Nordkorea i marts paa Kommissionens vegne.

Den 23. maj 1997 lancerede Kommissionen derfor en betydelig foedevarepakke til en vaerdi af 46,3 mio. ECU (ca. 155 000 tons) til at hjaelpe ofrene for hungersnoeden. Af denne maengde er der allerede stillet 65 000 tons foedevarer til raadighed for WPF som svar paa appellen i april 1997 om 203 000 tons. De resterende 90 000 tons foedevarer vil blive leveret direkte af Kommissionen til Nordkorea, hvor den vil blive overtaget af WPF, og uddelingen vil blive overvaaget af et uafhaengigt fagligt bistandshold, der finansieres af Faellesskabet. Kommissionen er ogsaa i faerd med at forberede et saerskilt ernaeringsprogram for boern i samarbejde med de Forenede nationers Boernefond samt foranstaltninger for stoette paa sundhedsomraadet. Forud for den denne beslutning har Faellesskabet allerede disponeret over naesten 10 mio. ECU til humanitaer bistand og foedevarehjaelp siden 1995.

Den nylige bistandspakke er blevet forberedt af Kommissionen udelukkende af humanitaere grunde, og den leveres gennem multilaterale organisationer og ikke-statslige organisationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1363/97 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Direkte medbestemmelse og konkurrencedygtighed

Ifoelge en undersoegelse fra Det Europaeiske Institut til Forbedring af Livs- og Arbejdsvilkaar i Unionen om den direkte medbestemmelses indvirkning paa den organisatoriske omstilling i Europa ligger de europaeiske virksomheder bagefter de amerikanske og japanske med hensyn til konkurrencedygtighed og fleksibilitet. De seneste oplysninger bekraefter, at antallet af store virksomheder med hoejtydende arbejdssteder i USA (40%) er mere end dobbelt saa stort som i Den Europaeiske Union.

I betragtning af at antallet af hoejtydende arbejdssteder, som anvender direkte medbestemmelse, er lille i Den Europaeiske Union, og at ledelserne i mange europaeiske organisationer er tilbageholdende med at bruge arbejdstagernes direkte medbestemmelse som noget centralt i de nye former for arbejde og fleksibilitet, vil jeg stille Kommissionen foelgende spoergsmaal:

Hvad er de vigtigste aktionslinjer, som gennemfoeres for at oege de europaeiske virksomheders konkurrencedygtighed og fleksibilitet, hvor de allerede er bagefter deres amerikanske og japanske konkurrenter?

Gennemfoeres der nogen form for informationskampagne eller andre former for foranstaltninger for at udbrede kendskabet til de vaesentligste aspekter ved arbejdstagernes direkte medbestemmelse og for at opmuntre de europaeiske virksomheder til at indfoere den?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (13. juni 1997)

Kommissionen er fuldt ud klar over, hvilken vigtig rolle arbejdstagernes deltagelse spiller med hensyn til konkurrencedygtighed. I Kommissionens groenbog »Partnerskab - vejen til en ny tilrettelaeggelse af arbejdet« ((KOM(97) 128. )), der blev vedtaget den 16. april 1997, opfordrer Kommissionen, arbejdstagere og ledere, fagforeninger og arbejdsgivere til at udarbejde en ny tilrettelaeggelse af arbejdet, der bygger paa et hoejt niveau for kvalifikationer, tillid og kvalitet. En oeget deltagelse fra arbejdstagernes side er et afgoerende element i den nye form for integreret tilrettelaeggelse af arbejdet, da baade oeget tillid og engagement er forudsaetningerne for en effektiv produktion.

Groenbogen tjener til at indlede en debat paa EU-plan og til at oege befolkningens bevidsthed med hensyn til et spoergsmaal, der er af afgoerende betydning for Faellesskabets fremtid. Det er Kommissionens haab, at denne debat vil resultere i en ny ramme for modernisering af arbejdslivet byggende paa partnerskab.

Groenbogen er blevet vidt udbredt, og det er Kommissionens haab, at den vil blive droeftet baade paa lokalt og nationalt plan og ogsaa paa europaeisk plan isaer som led i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter.

Kommentarer til groenbogen skal foreligge foer udgangen af november maaned. Kommissionen foreslaar, at der afholdes en omfattende europaeisk konference i begyndelsen af 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1440/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (28. april 1997)

Om: Tilsaetninger til torskelevertran

Kan Kommissionen goere rede for situationen vedroerende tilsaetning af vitaminer til torskelevertran som foelge af EU-bestemmelserne?

Kan Kommissionen oplyse, om der rent faktisk tilsaettes vitaminer, og i saa fald hvilke, samt grunden hertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (5. juni 1997)

Der findes ingen faellesskabsbestemmelser, hvorefter det skulle vaere obligatorisk at tilsaette vitaminer til torskelevertran.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2207/97 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (13. juni 1997)

Om: Flytning af virksomheden GIP (Grundig Indústria de Portugal, der fremstiller audioanlaeg) i Braga, Portugal

Med sit svar af 27. maj 1997 besvarer Kommissionen, saa vidt jeg kan se, ikke min skriftlige forespoergsel (E-1414/97) ((EFT C 373 af 9.12.1997, s. 122. )) af 3. april 1997 om eventuel flytning af Grundig fra Portugal til Ungarn.

Der foreligger rent faktisk oplysninger, som bekraefter, at Grundig agter at ophoere med at drive virksomhed i Braga og helt eller delvis forlaegge produktionen til Ungarn eller et andet tredjeland. Der er tale om en entydig virksomhedsflytning, der udgoer en trussel mod en daarligt stillet region i Portugal og mod den oekonomiske og sociale samhoerighed i EU, som dog endnu ikke er endeligt bekraeftet.

Paa baggrund heraf bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

Agter Kommissionen med de nugaeldende strukturfondsbestemmelser at godkende en eventuel ansoegning fra Grundig om stoette til investeringer i Ungarn eller et andet tredjeland med henblik paa at flytte den produktion, der for oejeblikket finder sted i Braga?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1876/97, P-2207/97 og E-2223/97 (14. juli 1997)

Vedroerende Bosch' eventuelle planer om at slaa sig ned i Braga har de portugisiske myndigheder meddelt Kommissionen, at der har vaeret afholdt moeder med Bosch om en eventuel investering i Portugal i sektoren for elektroniske produkter i automobilindustrien. Et saadant projekt er imidlertid ikke blevet officielt, og der foregaar ingen forhandlinger for oejeblikket.

Kommissionen oensker at paapege, at de nuvaerende bestemmelser for strukturfondene kun gaelder for eksisterende medlemsstater. Det PHARE-program, der er udviklet i Ungarn, omfatter endvidere ikke stoette til direkte investeringer i industrien.

Med hensyn til det supplerende spoergsmaal om salget af bygninger fremgaar det af de oplysninger, Kommissionen har indhentet hos de portugisiske myndigheder efter dens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel P-3533/96, at der endnu ikke foreligger nogen bekraeftelse paa Grundigs eventuelle salg af bygninger, hvortil der var blevet ydet tilskud under PEDIP I. Der skal mindes om, at Grundig som anfoert i svaret paa skriftlig forespoergsel P-3533/96 har opfyldt sine kontraktlige forpligtelser over for de portugisiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1690/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Slagtning af faar i Frankrig til Eid-el-Kabir festen

Er Kommissionen klar over, at i tusindvis af britiske faar blev slagtet i Frankrig den 17. og 18. april i anledning af den muslimske Eid-el-Kabir fest?

Disse dyr blev slagtet i det fri, af ikke-uddannede folk. De blev holdt fast paa jorden, mens deres hals blev skaaret over, hvorefter de langsomt forbloedte.

Denne barbariske og foragtelige grusomhed har oproert i millionvis af civiliserede mennesker.

Landbrugskommissaer Franz Fischler har i to breve til mig gjort det klart, at rituel slagtning i det fri er ulovlig i henhold til EU-bestemmelserne og kun maa finde sted paa et slagteri.

Vil Kommissionen straks tage skridt til at anlaegge sag mod de franske myndigheder ved Domstolen i henhold til artikel 169?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1690/97 og E-1788/97 (18. juni 1997)

Kommissionen har modtaget oplysninger om, at faar den 17. og 18. april 1997 blev slagtet i Frankrig i det fri i forbindelse med den muslimske Eid-el-Kabir fest, og at der blandt disse faar var faar foedt i Det Forenede Kongerige. I henhold til direktiv 93/119/EOEF ((EFT L 340 af 31.12.1993. )) skal rituel slagtning foregaa paa et slagteri, og der stilles visse krav om behandlingen af dyrene foer og paa tidspunktet for slagtningen.

Kommissionen har modtaget klager fra dyrevelfaerdsorganisationer om denne sag, og den vil overveje de rejste spoergsmaal naermere.

Hvis det viser sig, at de franske myndigheder ikke har overholdt direktiv 93/119/EOEF, vil Kommissionen overveje at traeffe yderligere skridt for at sikre overholdelse af EF-bestemmelserne, herunder i givet fald indledning af overtraedelsesproceduren i EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1791/97 af Anne Poisson (UPE) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Udgivelse af Den Europaeiske Unions officielle dokumenter i blindskrift

Den Europaeiske Union, Europa-Parlamentet samt de forskellige tjenestegrene og institutioner udgiver en vis maengde officielt informationsmateriale.

Desvaerre er disse dokumenter lukket land for nogle af vore medborgere, navnlig de synshaemmede.

Der er i dag ca. 7,4 millioner blinde eller svagtseende i Europa, svarende til 2% af Europas befolkning.

Kommissionen bedes oplyse, hvornaar og i hvilket omfang der ud fra oensket om en bedre information til borgerne vil blive udgivet dokumenter i blindskrift?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (4. juli 1997)

Kommissionen er meget bevidst om de problemer, som synshaemmede medborgere kan staa over for i forbindelse med adgangen til officielle dokumenter.

Den mere udbredte anvendelse af standarder som f.eks. SGML (Standard Generalized Mark-up Language) goer det muligt at udarbejde tekniske loesninger, saa visse dokumenter vil kunne stilles til raadighed i blindskrift.

Paa grund af den belastning, som Kommissionens ressourcer og tjenestegrene allerede nu er udsat for, er det for oejeblikket ikke muligt at stille samtlige officielle dokumenter til raadighed i blindskrift paa 11 sprog.

Imidlertid har alle officielle dokumenter fra Kommissionen vedroerende integration af handicappede (programmer, resolutioner, europaeisk vejledning) samt publikationerne Hélioscopes og Helios Flash allerede i en vis tid vaeret til raadighed for blinde og svagtseende paa disketter paa de forskellige sprog. Personer, der er interesserede heri, kan ved henvendelse til Kommissionen faa en disketteudgave af det oenskede dokument, som de derefter let kan omdanne til blindskrift eller en skrifttype tilpasset svagtseende.

Kommissionen vil i Publikationskontorets direktionsudvalg rejse spoergsmaalet om at udvide denne praksis til andre dokumenttyper med henblik paa at fastlaegge en faelles holdning for alle EU-institutionerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1178/97 af Gastone Parigi (NI) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Landbrugspriser for hoestaaret 1997-1998

I Kommissionens forslag om interventionerne for hoestaaret 1997-1998 fastlaegges en nedskaering af landbrugsudgifterne paa ca. 4.000 mia lire, hvoraf en stor del, nemlig 2.700 mia lire, drejer sig om froemarker. De fastlagte nedskaeringer omfatter saaledes kun kornprodukter (-7,3%), olieholdige froe (-4,2%) og brakmarker (-27%).

Regeringens skattepolitik, prisudviklingen og prisernes paavirkning af produktionsomkostningerne samt stigningen paa 7% i struktur-, social- og regionalfondsmidlerne, som alene ville opsluge den fysiske stigning i landbrugsudgifterne, der er fastsat til 3%, vil goere de italienske landbrugeres situation endnu mere problematisk.

Man minder om, at revisionen af den faelles landbrugspolitik foerst skulle finde sted efter 1999, og Kommissionen anmodes foelgelig om at bibeholde de nuvaerende landbrugsinterventioner ogsaa for hoestaaret 1997-1998.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. juni 1997)

Kommissionen vedtog den 5. marts 1997 ((KOM(97) 89. )) et forslag til landbrugspriserne, i henhold til hvilket der generelt ikke boer foretages aendringer, inden der er gennemfoert reformer paa en raekke omraader under den faelles landbrugspolitik. Landbrugskommissaeren redegjorde for forslaget paa et saerligt Comagri-moede den 12. marts i Strasbourg.

Ved fremlaeggelsen af dette forslag henledte Kommissionen opmaerksomheden paa budgetsituationen for 1998 og navnlig paa, at det kun vil vaere muligt at begraense vaeksten i budgettet til de fastsatte 3%, hvis landbrugsudgifterne fastholdes paa et niveau, der nogenlunde svarer til det nuvaerende. Paa baggrund af den forventede omkostningsudvikling for visse produkter som f.eks. oksekoed minder Kommissionen derfor om sit forslag fra sidste aar, hvor det som en loesning paa finansieringen af krisen i husdyrsektoren blev foreslaaet at reducere stoetten til markafgroeder ((KOM(96) 422. )).

Dette forslag blev ikke vedtaget af Raadet - bl.a. fordi der ikke forelaa en udtalelse fra Parlamentet herom - men Raadet meddelte i sine konklusioner fra 1996, at det ville behandle forslaget i forbindelse med fastlaeggelsen af budgettet for 1998.

Det ser paa indevaerende tidspunkt ud til, at 1998-budgettet balancerer med den foreslaaede status quo-loesning for 1997/98-landbrugspriserne, hvis nedskaeringen af stoetten til markafgroeder vedtages. Dette er aarsagen til, at forslaget fastholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0624/97 af Ana Miranda de Lage (PSE) til Raadet (10. marts 1997)

Om: Reform af FN

FN's Generalforsamling har igennem laengere tid argumenteret for, at det er noedvendigt at gennemfoere en reform af organisationen med henblik paa at tilpasse den til de nye udfordringer og forhold, der goer sig gaeldende efter afslutningen af den kolde krig.

EU-medlemsstaterne og frem for alt dem, der samtidig er medlemmer af FN's Sikkerhedsraad, har altid stoettet tanken om en reform.

Udskiftningen af generalsekretaeren, som det lykkedes et enkelt land at faa gennemfoert, viste klart og tydeligt USA's enorme indflydelse paa FN's udformning og virke, som i vidt omfang skyldes EU-medlemsstaternes manglende evne og vilje til at handle samlet og i enighed.

Kort efter sin udnaevnelse aflagde Annan sit foerste officielle besoeg i USA. Problemet med afviklingen af USA's gaeld var et af punkterne paa dagsordenen, men ifoelge pressemeddelelser om forhandlingerne har den ghanesiske generalsekretaer lovet Kongressen at hoere denne om den planlagte reform.

Mener Raadet i denne forbindelse, at ovennaevnte loefter er forenelige med de befoejelser, som FN's Sikkerhedsraad er tillagt, og vil Raadet frem for alt oplyse, om de EU-medlemsstater, der sidder i FN's Sikkerhedsraad, efter Raadets opfattelse boer acceptere, at den nye generalsekretaer retter sig efter USA's lovgivende myndighed, og at naevnte EU-medlemsstater i oejeblikket aabenlyst holdes ude fra droeftelserne om den noedvendige reform af FN?

Svar (6. august 1997)

Som det aerede parlamentsmedlem saa rigtigt har paapeget, har Den Europaeiske Union altid givet De Forenede Nationer sin stoette. EU finder det noedvendigt at styrke samordningen mellem humanitaere aktiviteter og udviklingsprogrammer samt vekselvirkningen mellem de to aktiviteter og konfliktforebyggelse og fredsbestraebelser.

Paa denne baggrund blev Den Europaeiske Union ved de igangvaerende forhandlingers begyndelse en meget aktiv deltager i FN's reformdebat og har sidste aar og i aar forelagt to positionspapirer: det ene om den finansielle reform af FN og det andet om reformen af FN paa det oekonomiske og sociale omraade. Formaalet med EU's forslag til en finansiel reform er at finde frem til en metode, der er objektiv, og som alle FN's medlemsstater kan acceptere fuldt ud; med forslaget ville der skabes et langsigtet finansielt grundlag med udgangspunkt i rimelige bidragssatser til baade det almindelige budget og til budgettet for fredsbevarende aktioner. Til gengaeld maa alle medlemsstater derfor, som det fremgaar af forslaget, forpligte sig til at betale deres restancer og til at indbetale deres kommende bidrag i fuldt omfang og til tiden. I sit andet positionspapir skitserer EU en reform paa det oekonomiske og sociale omraade, hvormed der kunne indfoeres en ramme for de nye opgaver og udfordringer, der venter FN. Den Europaeiske Union finder ikke, at reformen af De Forenede Nationer drejer sig om udgiftsnedskaering, men om at styrke organisationen og give den mere dynamik.