SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3075/01

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(9. november 2001)

Om: Bistand til De Kanariske Øer i perioden 1991-2001 regioner i den yderste periferi

I 2001 er det ti år siden, at forordning 1911/91 af 26. juni 1991 om anvendelse af fællesskabsretten på De Kanariske Øer(1) trådte i kraft. Med henblik på at vurdere virkningen af Fællesskabets politik for denne region i den yderste periferi og den bistand, der er blevet ydet til den, bedes Kommissionen oplyse følgende:

Hvilket beløb har De Kanariske Øer modtaget som støtte i perioden 1991-2001 fra EFRU, ESF, FIUF og EUGFL-Udviklingssektionen i alt og fordelt på de enkelte fonde, og hvilket beløb i alt fra EUGFL-Garantisektionen? Hvad har denne økonomiske bistand betydet for De Kanariske Øers PNB og for en forøgelse af beskæftigelsen på øerne?

(1) EFT L 171 af 29.6.1991, s. 1.

Supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(30. april 2002)

Strukturfondene og Samhørighedsfonden

Med hensyn til strukturfondene (EFRU, ESF, EUGFL-Udviklingssektionen, FIUF) falder planlægningsperioden desværre ikke sammen med den tiårsperiode (1991-2001), der nævnes af det ærede medlem.

De pågældende planlægningsperioder er 1989-1993, 1994-1999 og 2000-2006, og, bortset fra EUGFL-Udviklingssektionen og FIUF, er det derfor ikke muligt at angive tal for perioden 1991-2001. Det nærmeste man kan komme ovennævnte tiårsperiode vil være at tage summen af de to første planlægningsperioder. Tallene i tabel 1 viser (for EFRU, ESF og REGIS) den samlede specifikke støtte, der er tildelt under strukturfondene til De Kanariske Øer i de to perioder. Der er desuden ydet støtte til generelle foranstaltninger, for hvilke der ikke foreligger specifikke opdelinger på regionerne, og som skal tilføjes tallene i tabel 1.

I forbindelse med Fællesskabets støtteramme for 1994-1999 skønnedes det, at De Kanariske Øer ville få en støtte på ca. 530 mio. EUR som led i disse interventioner.

Formålet med EU-støtten under EFRU i perioden 1989-1999, som var på 1 650 mio. EUR, var at fremme økonomisk vækst og jobskabelse på De Kanariske Øer, især gennem forbedring af den økonomiske infrastruktur og sociale faciliteter, støtte til flytning af hensigtsmæssige produktionsaktiviteter

og udnyttelse af områdets eget udviklingspotentiel. De vigtigste foranstaltninger vedrørte transport- og telekommunikationssystemer med henblik på at reducere øernes isolation, vand- og elforsyning, vandbehandling og rensning af industrispildevand, forbedring af sundheds- og hospitalsfaciliteter, foranstaltninger til udvikling af produktions- og servicesektoren og tilvejebringelse af infrastruktur til støtte for økonomisk aktivitet, udvikling af turisme (især med hensyn til kvalitet), udvikling af landbrug og fiskeri, tilvejebringelse af infrastruktur til uddannelsessystemet og udvikling af menneskelige ressourcer.

Under ESF er støtten på 545 mio. EUR i perioden 1989-1999 hovedsagelig gået til erhvervsuddannelse og videreuddannelse samt til integration og reintegration af arbejdsløse og har hermed bidraget til at nedbringe det store antal arbejdsløse. I 2002 og 2001 er der planlagt en støtte på i alt ca. 79 mio. EUR.

Hvad angår EUGFL-Udviklingssektionen er støtten til De Kanariske Øer på i alt 133 mio. EUR i perioden 1991-2001 gået til et operationelt program under mål nr. 1, et EU-initiativprogram Leader (I, II og +) og en del af EU-initiativprogrammet under REGIS (I og II) (tabel 2). Den efterfølgende evaluering af det operationelle program under mål nr. 1 for perioden 1994-1999 er i gang. Evalueringen af Leader II-programmet, der for nylig er forelagt af de spanske myndigheder, var meget positiv.

Der anføres et specifikt tal for EU's initiativ REGIS, med et samlet beløb på 342 mio. EUR i perioden 1989-1999. Dette program spillede en særlig rolle på De Kanariske Øer, idet formålet var at fremme udviklingen i lokal- og byområder, SMV og faglig bistand.

FIUF ydede i 1991-2001 støtte på ca. 96 mio. EUR til omstrukturering af De Kanariske Øers fiskeflåde samt til udvikling af akvakultur og modernisering af fiskeforarbejdningsindustrierne som led i tilpasningen af kapaciteterne til de disponible ressourcer.

Endelig har Samhørighedsfonden ydet støtte til Spanien siden 1993. Indtil 1999 var der ydet en samlet støtte på 263 mio. EUR til projekter på De Kanariske Øer.

Det fremgår af de foreliggende oplysninger fra de forskellige evalueringsrapporter samt af tallene for stigningen i BNP og nedgangen i arbejdsløsheden (tabel 4), at de forskellige fonde har ydet et betydningsfuldt bidrag til økonomien. Der har endvidere været tydelige fremskridt i infrastrukturudviklingen, der har bidraget til at udligne øgruppens strukturelle underskud. I indeværende planlægningsperiode for 2000-2006 er der under strukturfondene ydet betydelige yderligere midler til De Kanariske Øer, som anslås til over 2 700 mio. EUR.

EUGFL-Garantisektionen (fælles markedsordninger og Poseican)

Den fælles landbrugspolitik gælder fuldt ud for De Kanariske Øers landbrugsproduktion.

- via de fælles markedsordninger

- via landbrugsforanstaltninger på basis af Poseican-programmet, der blev indført i 1992 (Rådets forordning (EØF) nr. 1601/92 af 15. juni 1992 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for De Kanariske Øer(1), som har til formål at tilpasse den fælles politik under hensyntagen til denne regions særlige forhold.

Under de fælles markedsordninger vedrører udgifterne især bananer med samlede udgifter fra 829 til 871 mio. EUR mellem 1994 og 2001 (se tabel 3).

Med hensyn til foranstaltningerne på landbrugsområdet, der er gennemført under Poseican, har det globalt været muligt at kompensere for en del af de handicap, som det kanariske landbrug konfronteres med på grund af øgruppens afsides beliggenhed:

- den særlige forsyningsordning omfatter dels fritagelse for importafgifter og/eller told på vigtige landbrugsprodukter importeret fra tredjelande bestemt til forbrug eller lokal forarbejdning og støtte til forsyning med sådanne produkter med oprindelse i medlemsstaterne; de samlede udgifter i perioden 1993-2001 var 213 mio. EUR for vegetabilske produkter og 616 mio. EUR for animalske produkter (se tabel 3)

- direkte støtte til lokal landbrugsproduktion med henblik på forbedring af konkurrenceevnen androg henholdsvis 67 og 33 mio. EUR for vegetabilske produkter og landbrugsprodukter mellem 1999 og 2001 (se tabel 3).

I 1999 blev der foretaget en detaljeret evaluering af disse foranstaltninger. Kommissionens rapport om foranstaltninger med henblik på gennemførelse af EF-traktatens artikel 299, stk. 2(2), indeholder resultaterne af denne evaluering, der alt i alt var positiv. Kommissionens forslag, som senere blev udarbejdet på grundlag af denne evaluering, tog sigte på at forenkle, konsolidere og forbedre den eksisterende ramme ved at gennemføre visse tilpasninger. Dette forslag resulterede i vedtagelse af forordning (EF) nr. 1451/2001 af 28. juni 2001 om ændring af forordning (EF) nr. 2792/1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet(3).

Globale resultater, BNP pr. indbygger og arbejdsløshed

Der foreligger ikke nogen detaljeret evaluering af, hvilken virkning Fællesskabets støtte har haft på bruttonationalproduktet (BNP) og beskæftigelsessituationen på De Kanariske Øer. Mens denne støtte som nævnt helt klart har haft en positiv indvirkning på den socioøkonomiske situation, er det ikke på nuværende tidspunkt muligt at skelne mellem denne virkning og virkningen af andre faktorer, bl.a. nationale og regionale politikker, f.eks. skatteordninger, sociale sikringsordninger eller arbejdsmarkedspolitik. Det skal endvidere understreges, at vækstperspektiverne i denne region trods Fællesskabets støtte afhænger af udviklingen på makroøkonomisk plan. Det drastiske fald i væksten i BNP per capita fra 1992 til 1996 er et udtryk for den internationale finansielle krise. Den robuste vækst og det kraftige fald i arbejdsløsheden i perioden fra 1995 til 1999 viser, at situationen på De Kanariske Øer er blevet markant forbedret i den periode, hvor EU's særlige programmer er blevet gennemført, fordi disse formentlig har afværget de negative virkninger af den ugunstige økonomiske situation.

Tabel 4 viser udviklingen i BNP og beskæftigelsessituationen siden 1991. BNP per capita i forhold til EU's gennemsnit er ikke beregnet inden 1995, da beregningsmetoden blev ændret, og tallene derfor ikke var sammenlignelige. BNP per capita (indeks EU-15 = 100) er steget fra 75 % i 1995 til 77 % i 1998, og arbejdsløsheden er faldet fra 22 % i 1989 (24 % i 1991) til 14,5 % i 1999.

En kopi af tabellerne sendes direkte til det ærede medlem samt til Europa-Parlamentets Generalsekretariat.

(1) EFT L 173 af 27.6.1992.

(2) KOM(2000) 147 endelig udg.

(3) EFT L 198 af 21.7.2001.