SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2100/01

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Beskyttelse af biodiversiteten gennem forebyggelse og mindskelse af klimaforandringer

1. Er Kommissionen bekendt med den artikel, som blev bragt i tidsskriftet Nature, nr. 411 af 17. maj 2001, s. 296-298, vedrørende de problemer, som klimaforandringer forårsager for den brogede fluesnapper (Ficedula hypoleuca)? Baggrunden for spørgsmålet er, at disse fugle har tilpasset sig til de højere forårstemperaturer i Nederlandene, hvor de yngler efter at have tilbragt vinteren i Afrika, ved at lægge deres æg gennemsnitligt ti dage tidligere end deres traditionelle æglægningstidspunkt i midten af maj, således at ungerne kan udnytte den tidligere forekomst af insekter. Imidlertid har de ikke tilsvarende tilpasset tidspunktet for deres tilbagevenden fra Afrika. Medens de tidligere ankom tre uger før æglægningen og dermed havde tid til at komme sig efter den lange rejse, begynder de nu at lægge æg straks efter ankomsten. Dette reducerer antallet af unger, som fuglene kan overkomme at made, og kan resultere i, at nogle af fuglene dør af udmattelse. Forskerne anser det for sandsynligt, at klimaforandringerne spiller ind i de seneste års nedgang i bestanden af mange vandrefugle, og at dette kan være et fingerpeg om eksistensen af et mere generelt problem, hvor naturlige økologiske samfund ødelægges, fordi forholdet mellem rovdyr, byttedyr og det omgivende miljø kommer ud af balance.

2. Mener Kommissionen, at sådanne betænkeligheder er velbegrundede, og hvilke skridt agter den i bekræftende fald at tage eller foreslå med henblik på at beskytte biodiversiteten på EU's område mod trusler hidrørende fra klimaforandringer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(17. oktober 2001)

Kommissionen er klar over de stadig klarere vidnesbyrd om klimaændringernes følger for den biologiske mangfoldighed og de mulige langsigtede konsekvenser heraf. Rapporten i Nature, nr. 411, side 296-298, af 17. maj 2001 rummer værdifulde yderligere informationer herom.

Det fremgår af de seneste undersøgelser, at det er muligt at spore virkninger af et klima i forandring på en række økosystemer. Dette antyder, at den globale klimaændring i dag er en trussel mod naturbevaring og den biologiske mangfoldighed, og at denne trussel fremover vil blive mere udtalt. Der kan forventes en kraftig indvirkning på arternes fordeling og deres levesteder, ligesom der vil opstå gennemgribende forstyrrelser i mange økosystemers fordeling, sammensætning og dynamik. Klimaændringerne er allerede nu blandt årsagerne til, at koralrevene blegner overalt i verden, med alvorlige direkte virkninger for den biologiske mangfoldighed både for koralrevene selv og for en række højsøfisk, hvis populationer er afhængige af revene i dele af deres livscyklus. Dette er derfor en af de vigtigste grunde til, at vi må gøre noget imod klimaændringen.

Vores politik med hensyn til klimaændringerne og den biologiske mangfoldighed er baseret på følgende elementer:

- at der iværksættes foranstaltninger i tråd med Kyoto-protokollen for at reducere drivhusgasserne og derved nedbringe klimaændringen mest muligt,

- at man sikrer sig, at de afværgeforanstaltninger, der træffes i lyset af Kyoto-protokollen, navnlig for så vidt angår skovfældning og nyplantning og genplantning af skov, medvirker til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af den biologiske artsrigdom,

- at hensyn til den biologiske mangfoldighed integreres i opstillingen og gennemførelsen af tilpasningsforanstaltninger som omhandlet i Kyoto-protokollen,

- at man fremmer gennemførelsen af beslutning nr. IV/15, truffet af partskonferencen for konventionen om den biologiske mangfoldighed(1), hvori der slås til lyd for et snævrere samarbejde med rammekonventionen om klimaændringer(2).

(1) http://www.biodiv.org/convention/partners-background.asp?lg=0.

(2) http://www.unfccc.de/.