ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2976/00

af Ioannis Souladakis (PSE) til Kommissionen

(20. september 2000)

Om: Støtte til øområder i Den Europæiske Union

I sit svar på min skriftlige forespørgsel nr. E-1738/2000(1) om støtte til øområder i EU erklærede Kommissær Barnier i første afsnit, at der for øjeblikket ikke var planer om at skabe retsgrundlag for støtte til øområderne til trods for det, der var fastlagt i Amsterdam-traktaten. Europa-Parlamentet besluttede inden for rammerne af sine kompetencer og retningslinjerne for 2001-budgettet at optage denne støtte under prioriteterne for budgettet på baggrund af, at gennemførelsen af Amsterdam-traktaten skulle påbegyndes allerede fra det indeværende år 2000. Der er grund til at undre sig over, at Kommissionen, selvom den burde tage initiativer til gennemførelse af traktaterne, i sit svar giver udtryk for om ikke andet så i hvert fald ligegyldighed over for et spørgsmål af så væsentlig betydning for udviklingen af visse regioner i EU.

Hvilke konkrete initiativer med en fastlagt tidsplan agter Kommissionen at tage med henblik på at skabe et retsgrundlag for støtte til EU's øområder på grundlag af det, der allerede er fastlagt i de pågældende traktater?

(1) EFT C 113 E af 18.4.2001, s.38.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(30. oktober 2000)

Som Kommissionen nævnte for det ærede medlem i svaret på hans skriftlige forespørgsel E-1738/00(1), påtænker den ikke på nuværende tidspunkt at skabe et retsgrundlag for finansieringen af øområderne i Fællesskabet. Opmærksomheden er allerede rettet mod disse områder i de eksisterende fællesskabspolitikker, da mange af dem er støtteberettigede under mål 1 eller 2 i strukturfondenes planlægningsperiode 2000-2006.

EU's øområder er indbyrdes meget forskellige. Både deres stærke og svage sider varierer derfor betydeligt. For at få et mere indgående kendskab til dem vil Kommissionen snarest iværksætte en undersøgelse af samtlige Fællesskabets øområder. Den skal omfatte en sammenlignende analyse af deres situation på grundlag af forskellige statistiske kriterier knyttet til f.eks. demografi, samfundsøkonomi, eksisterende infrastrukturer og miljøforhold.

Undersøgelsens resultater forventes at foreligge i slutningen af første halvår af 2001. De vil blive tilstillet Parlamentet, så snart de er offentliggjort.

(1) EFT C 113 E af 18.4.2001, s. 38.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2377/00

af María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) til Kommissionen

(13. juli 2000)

Om: Meddelelse om EU's strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder (2000-2005) og forslag til direktiv om sexchikane på arbejdspladsen

Den 7. juni 2000 meddelte kommissæren for beskæftigelse og sociale anliggender, Anna Diamantopoulou, offentligheden og medierne, at meddelelsen om EU's strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder (2000-2005) og forslaget til direktiv om sexchikane på arbejdspladsen var blevet vedtaget.

I henhold til rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen skal sidstnævnte holde Parlamentet fuldt ud informeret om sine forslag og initiativer i forbindelse med lovgivning og budget, og den skal ikke offentliggøre lovgivningsinitiativer eller enhver anden form for væsentligt initiativ eller afgørelse uden først at informere Parlamentet.

Hvordan forklarer Kommissionen, at den på tidspunktet for indgivelse af denne forespørgsel tyve dage efter at den med fuld musik offentliggjorde vedtagelsen af disse to forslag systematisk nægter at give Parlamentets medlemmer adgang til indholdet af dem, samt at ingen af de officielle dokumenter endnu foreligger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(5. oktober 2000)

Kommissionen vedtog den 7. juni 2000 sin meddelelse På vej mod en EF-rammestrategi for ligestilling mellem mænd og kvinder (2001-2005)(1), sit forslag til Rådets beslutning om støtteprogrammet og sit forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 76/207/EØF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår(2). Disse tekster har været genstand for en omfattende revision hos Kommissionens juridiske sprogeksperter for at sikre, at de forskellige sprogudgaver er loyalt og korrekt oversat. Revisionen indebærer dels, at man undersøger de valgte termer på hvert enkelt sprog i forhold til dokumenternes originalsprog, dels at man sikrer den indbyrdes overensstemmelse mellem de 11 sprog. Det har, som det ærede medlem fremhæver, bevirket, at den endelige udgave af dokumenterne på de 11 sprog er udkommet med forsinkelse.

Idet Kommissionen beklager denne forsinkelse, vil den dog understrege, at den har sørget for, at Parlamentet under hele forløbet er blevet behørigt orienteret om udarbejdelsen af meddelelsen og forslaget til ændring af direktivet.

(1) KOM(2000) 335 endelig udg.

(2) KOM(2000) 334 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2202/00

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(3. juli 2000)

Om: Planer om en interkontinental lufthavn på Sicilien

De sicilianske myndigheder arbejder i udviklingsprogrammerne for den regionale lufttransport med planer om anlæg af en interkontinental lufthavn, der skal gøre Sicilien til et centrum i Middelhavet for forbindelserne mellem Europa, Afrika, Asien og de øvrige store oversøiske destinationer. Kan Kommissionen oplyse følgende?

1. Hvilken holdning vil den indtage til forslaget om en interkontinental lufthavn i et af Europas yderste hjørner?

2. Hvilke kriterier er der opstillet for anlæg af nye storlufthavne i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(11. september 2000)

Beslutningen om at oprette en ny lufthavn henhører under de lokale og nationale myndigheders ansvar. Kommissionen og Fællesskabet spiller ingen aktiv rolle på dette beslutningsniveau.

Hvis de italienske myndigheder ansøger om støtte til et lufthavnsprojekt, må Kommissionen vurdere denne ansøgning ud fra de relevante krav og procedurer, der gælder for brugen af fællesskabsmidler. Hvad angår det transeuropæiske transportnet (TEN-T) foreligger disse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet(1) og i Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om de generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net(2).

For så vidt angår muligheden for støtte over Fællesskabets strukturfonde, er der i driftsprogrammet for regionen Sicilien for tidsrummet 2000-2006 mulighed for at støtte aktioner med henblik på at kvalificere og oprette lufthavnsinfrastrukturer. I forbindelse hermed kan man i givet fald imødese finansiering af forundersøgelser vedrørende et sådant initiativ.

(1) EFT L 228 af 9.9.1996.

(2) EFT L 228 af 23.9.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3028/00 af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen. Udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillinger til projekter under Samhørighedsfonden.



EF-Tidende nr. 103 E af 03/04/2001 s. 0236 - 0237



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3028/00 af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen (26. september 2000) Om: Udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillinger til projekter under Samhørighedsfonden I hvor høj grad havde Samhørighedsfondens modtagerlande Spanien, Portugal, Grækenland og Irland pr. 31. august 2000 udnyttet forpligtelsesbevillingerne til hvert enkelt af fondens projekter? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier (10. november 2000) Som følge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3070/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(2. oktober 2000)

Om: Arbejdstidsdirektivet

Hvilke planer har Kommissionen om at lade hele eller dele af transportsektoren blive omfattet af arbejdstidsdirektivet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(13. november 2000)

I henhold til artikel 1, stk. 3, i Rådets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden(1) var luft-, jernbane-, vej-, og søtransport samt sejlads ad indre vandveje oprindelig ikke omfattet af direktivets anvendelsesområde.

Den 22. juni 2000 vedtog Rådet og Parlamentet direktiv 2000/34/EF(2) om ændring af Rådets direktiv 93/104/EF, således at sektorer og aktiviteter, som ikke var omfattet af sidstnævnte, blev dækket. Direktivet udvider arbejdstidsdirektivets anvendelsesområde til at omfatte arbejdstagere inden for alle ovennævnte sektorer (undtagen søtransport, jf. nedenfor) idet dog kun visse bestemmelser finder anvendelse på mobile arbejdstagere inden for disse sektorer. Fristen for gennemførelse af dette direktiv er den 1. august 2003 (undtagen læger under uddannelse).

Rådets direktiv 1999/63/EF af 21. juni 1999 om gennemførelse af den aftale om tilrettelæggelse af arbejdstiden for søfarende, som er indgået mellem European Community Shipowners' Association (ECSA) og Federation of Transport Workers' Unions in the European Union (FST)(3), regulerer søfarendes arbejdstid. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/95/EF af 13. december 1999 om håndhævelse af bestemmelserne om søfarendes arbejdstid på skibe, der anløber fællesskabets havne(4), tilvejebringer en mekanisme til kontrol med og håndhævelse af, at skibe der anløber medlemsstaternes havne, overholder direktiv 1999/63/EF. Fristen for gennemførelse af begge direktiver er den 30. juni 2002.

Hvad angår den civile luftfartssektor, indgik arbejdsmarkedets parter den 22. marts 2000 en aftale om arbejdstiden for arbejdstagere uden fast arbejdssted. Kommissionen vedtog den 23. juni 2000(5) et forslag til direktiv om gennemførelse af denne aftale, og dette direktiv vil inden længe blive vedtaget af Rådet. Når direktivet er vedtaget og gennemført af medlemsstaterne, vil arbejdstiden for arbejdstagere uden fast arbejdssted i den civile luftfartssektor være omfattet af dette direktiv.

Endelig behandles Kommissionens forslag til direktiv om tilrettelæggelse af arbejdstid inden for vejtransport for mobile arbejdstagere og selvstændige chauffører stadig i Rådet(6).

(1) EFT L 307 af 13.12.1993.

(2) EFT L 195 af 1.8.2000.

(3) EFT L 167 af 2.7.1999.

(4) EFT L 14 af 20.1.2000.

(5) KOM(2000) 382 endelig udg.

(6) EFT C 43 af 17.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2310/00

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Rådet

(11. juli 2000)

Om: Fællesskabsstøtte til dyrkning af hasselnødder og kastanier

I de seneste tre år har Den Europæiske Union ydet udligningsstøtte til producenterne af nødder for at mindske virkningerne af konkurrencen fra tredjelande.

Mange virksomheder i Piemonte har kunnet nyde godt heraf, hvad angår hasselnødder og kastanier, som falder ind under de beskyttede produktioners kategori.

Disse bestemmelser er nu udløbet.

Kan Rådet på baggrund af ovenstående redegøre for sine hensigter i forbindelse med en eventuel forlængelse af de pågældende bestemmelser samt fællesskabsudsigterne for gennemførelse af hensigtsmæssige strukturforbedringsplaner for ovennævnte dyrkninger?

Svar

(7. november 2000)

Der foreligger i øjeblikket ikke noget forslag for Rådet vedrørende dyrkning af hasselnødder og kastanier. Rådet er imidlertid bekendt med vanskelighederne på dette område. Det opfordrede således på samlingen den 17. juli 2000 Kommissionen til at foreslå at fortsætte udbetalingerne til nøddeproducenterne i budgettet for 2001, når det drejer sig om de programmer, der ellers ville udløbe i 2000.

Kommissionen vil desuden undersøge situationen for nøddesektoren i forbindelse med den rapport om frugt- og grøntsagsordningen, som den vil fremlægge inden udgangen af 2000.

Endelig henledes det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på det svar, som på Kommissionens vegne er givet af Franz Fischler på skriftlig forespørgsel nr. E-0524/00(1), og hvori Kommissionen anfører muligheden for at anvende sociale og miljømæssige støtteforanstaltninger i denne sektor, dvs. inden for rammerne af lovgivningen om udvikling af landdistrikterne.

(1) Svaret endnu ikke offentliggjort i EFT.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2953/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2000)

Om: Yderste randområder i vertikal betydning

Under henvisning til svaret på forespørgsel E-0605/00(1), hvori Kommissionen oplyste, at den fra 2007 i højere grad ville tilgodese de yderste randområder, vil undertegnede herved gerne give udtryk for sin støtte til et sådant initiativ. I samme forbindelse bedes Kommissionen imidlertid oplyse, om den er enig med undertegnede i, at betegnelsen yderste randområde ikke blot skal omfatte områder i horisontal betydning, men også i vertikal betydning, så bjergområder i fremtiden også pr. definition kan behandles som mål 1-områder?

(1) EFT C 46 E af 13.2.2001, s. 17.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(16. november 2000)

I EF-traktaten henvises der ikke til randområder, som derfor ikke indgår som begreb i nogen form for afledt ret.

Det er kun regionerne i den yderste periferi, der er nævnt i EF-traktatens artikel 299 (ex 227), og som er opført på en udtømmende liste. Der er tale om de franske oversøiske departementer, Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer.

Samtidig er flere randområder, herunder ø- og bjergområder berettigede til at modtage støtte fra EU's strukturfonde i henhold til mål 1 for regioner med udviklingsefterslæb og mål 2 for regioner under omstilling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3390/00 af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen. Statsstøtte til fremstillingsvirksomheder.



EF-Tidende nr. 151 E af 22/05/2001 s. 0156 - 0157



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3390/00 af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen (25. oktober 2000) Om: Statsstøtte til fremstillingsvirksomheder Kommissionen bedes redegøre for, hvor mange undersøgelser der er foretaget i perioden 1995-2000 vedrørende statsstøtte til fremstillingsvirksomheder i Frankrig? Kommissionen bedes endvidere anføre navnene på de berørte virksomheder eller holdingselskaber samt redegøre for, i hvilket omfang de er knyttet til vandsektoren og fremstillingsvirksomhed i forbindelse hermed. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (24. november 2000) Mellem 1. januar 1995 og 25. oktober 2000 afsluttede Kommissionen 272 undersøgelser vedrørende statsstøtte til franske virksomheder inden for andre sektorer end landbrug, fiskeri, transport og kulindustrien. Størstedelen af disse undersøgelser vedrører støtteordninger, hvor Kommissionen ikke kender støttemodtagernes identitet. Med hensyn til direkte undersøgelser af virksomheder henvises der til Kommissionens årlige beretning om konkurrencepolitikken. Kommissionen kan ikke oplyse, i hvilket omfang de pågældende virksomheder er knyttet til vandsektoren og fremstillingsvirksomhed i forbindelse hermed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3334/00

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Supplerende social- og sygesikringsordninger

Det sker stadig oftere, at de forskellige nationale social- og sygesikringsordninger viser underskud, hvilket bidrager til at øge underskuddet på statsbudgettet og den offentlige gæld. Supplerende sikringsordninger vil i et vist omfang kunne afhjælpe disse problemer, idet de både kan gavne borgerne og de offentlige social- og sygesikringskasser. En supplerende pensionsordning eller en supplerende sygeforsikring vil give den enkelte arbejdstager en ekstra garanti, idet den f.eks. kan give adgang til behandlinger af høj kvalitet uden væsentlige ventetider.

1. Hvad er Kommissionens holdning til dette spørgsmål?

2. Hvilke medlemsstater har allerede indført en supplerende pensions- og sygesikringsordning?

3. Vil Kommissionen forelægge forslag, der kan fremme indførelsen af supplerende ordninger navnlig vedrørende sygeforsikring, således at der kan sikres fri adgang til de vigtigste sundhedsydelser uden nogen form for forskelsbehandling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(7. december 2000)

Organiseringen af de sociale beskyttelsessystemer og det indbyrdes forhold mellem grundordninger og supplerende ordninger henhører under medlemsstaternes kompetence. Kommission vil dog gerne minde om, at på pensionsområdet findes der supplerende ordninger i samtlige medlemsstater, men deres dækningsgrad varierer betydeligt, bl.a. afhængigt af om ordningen er obligatorisk, og om der findes kollektive aftaler.

På sygesikringsområdet afhænger eksistensen af supplerende ordninger bl.a. af, hvor godt grundordningen dækker.

De supplerende pensions- og sygesikringsordninger kan kompensere for visse utilstrækkeligheder ved grundordningerne, bl.a. når ydelserne fra grundordningerne ikke er ret høje. Dette kan være et resultat af bestræbelser på at konsolidere de offentlige finanser, der er rettet mod sundhedsvæsenet. Imidlertid er det vanskeligt at organisere dem på en måde, der giver en god dækning af alle. På pensionsområdet kan høje administrationsomkostninger udelukke lavindkomstgrupper, og manglende muligheder for overførsel af rettigheder kan ramme de mest mobile arbejdstagere.

Hvad angår de supplerende sygesikringsordninger, bør der foretages en grundig undersøgelse af deres karakteristiske træk, navnlig problemet med udvælgelse af risici og udelukkelse af de mest sårbare personer, inden der kan træffes en beslutning om nødvendigheden af at vedtage et regelsæt på EU-plan. En sådan undersøgelse kunne gennemføres som opfølgning på den betænkning om supplerende sygesikring, som Parlamentet netop har vedtaget.

Under alle omstændigheder vil Kommissionen gerne minde det ærede medlem om, at det først og fremmest er medlemsstaternes opgave at sikre et højt socialt beskyttelsesniveau, hvad enten det sker gennem grundordninger eller supplerende ordninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3373/00

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Miljøvirkninger og fællesskabsfinansiering af projekter

I landsbyen Corias, beliggende i kommunen Cangas del Narcea (Asturien, Spanien), er der givet tilladelse til opførelse af et rensningsanlæg, som delvis skal finansieres med EU-tilskud.

Placeringen af dette EU-subventionerede anlæg kan forvolde uoprettelig skade på områdets vigtigste kulturhistoriske klenodie, nemlig klosteret San Juan Bautista de Corias, der er tusind år gammelt og har haft status af nationalt monument siden 1982.

Samtidig er byggetilladelsen i strid med gældende regler, idet der hverken er gennemført en VVM-undersøgelse eller aflagt rapport fra stadsarkitektens side.

Kommissionen bedes på den baggrund oplyse følgende: Hvad mener den om, at man med EF-midler, der er øremærket til forbedring af miljøet, forringer den kulturhistoriske arv, når man kunne have fundet en anden placering, der ikke ville forvolde en sådan skade, og dermed ville have respekteret EU-traktaten, ifølge hvilken kulturen nu er en fast del af EU's virksomhedsområde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(4. december 2000)

I henhold til de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, er det pågældende projekt ikke i gang for øjeblikket, og der er ikke bevilget strukturfondsstøtte til det. Skulle det ærede medlem have oplysninger om det modsatte, vil Kommissionen selvfølgelig tage sagen op med de spanske myndigder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2246/00

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet

(30. juni 2000)

Om: Revision af artikel 296 i Nice-traktaten

I formandskabets rapport om styrkelse af den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik til Det Europæiske Råd, som holdt møde i Santa Maria da Feira, citeres Rådets Juridiske Tjeneste for at konkludere, at traktatændringer ville være nødvendige for at ændre traktatens bestemmelser vedrørende WEU og de steder, hvor medlemsstaterne afgjorde, det ville være politisk ønskeligt eller operationelt hensigtsmæssigt; er det Rådets opfattelse, at dette krav om ændring af traktaten vil blive udvidet til oprettelsen af et europæisk oprustningskontor ved at sammenlægge OCCAR (fællesorganet for samarbejde på forsvarsmaterielområdet) og WEAO (Den Vesteuropæiske Våbenorganisation) til indførelsen af betingelser for et fælles marked for forsvarsmateriel ved at gøre artikel 296 mere fleksibel og at sikre, at adfærdskodeksen for våbeneksport fuldt ud overholdes af alle medlemsstater, således som det kræves i punkt 23 og 24 i Europa-Parlamentets Lalumière-beslutning af 15. juni? Hvis Rådet mener, at traktatændringer ikke er nødvendige, hvordan agter det at gå frem for at sikre, at disse tre mål gennemføres i praksis?

Svar

(20. november 2000)

Som det fremgår af formandskabets rapport til Det Europæiske Råd i Feira, befinder spørgsmålet om en eventuel revision af traktaten for så vidt angår den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (FESFP) sig fortsat på overvejelsesstadiet. Det er ikke godtgjort, at en sådan revision er nødvendig, for at Unionen kan få en politik inden for våbensektoren.

Unionens medlemsstater respekterer fuldt ud adfærdskodeksen for våbeneksport. Hvis Rådet beslutter at ændre denne kodeks til en bindende retsakt, kræver det ikke nogen revision af traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2886/00

af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen

(14. september 2000)

Om: Særlige privilegier for Lufthansa

Hvorfor har Europa-Kommissionen indstillet sagen mod Tyskland og mod det tyske nationale luftfartselskab, Lufthansa, som ville have forpligtet selskabet til at tillade, at aktie majoriten kan ejes af udlændinge? Kommissionen har således accepteret selskabets pincip, som forbyder udenlandsk ejerskab, hvilket er i strid med det indre markeds regler om kapitalens frie bevægelighed.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(8. november 2000)

Det ærede medlem henviser muligvis til den overtrædelsesprocedure, som Kommissionen har indledt mod Tyskland vedrørende visse bestemmelser i §4 og §5 i Luftverkehrsnachweissicherungsgesetz (LuftNaSiG af den 5. juni 1997).

Disse bestemmelser foreskriver, hvilke foranstaltninger der kan træffes af de tyske virksomheder, som er aktive som luftfartsselskaber i den i Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 af 23. juli 1992 om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber(1) anvendte betydning. Formålet med disse foranstaltninger er at sikre, at aktie majoriteten i sådanne virksomheder forbliver ejet af tyske statsborgere, således at disse virksomheder ikke risikerer at miste landingsrettighederne i lande, med hvilke Tyskland har indgået bilaterale lufttransportaftaler.

Kommissionen har anmodet den tyske regering om information om rækkevidden og indholdet af dens bilaterale lufttransportaftaler samt om de indvundne erfaringer ved gennemførelsen af denne lov. Kommissionen har modtaget disse oplysninger og er for øjeblikket ved at evaluere, om disse bestemmelser diskriminerer borgere i Unionen, som ikke er tyske statsborgere.

(1) EFT L 240 af 24.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3051/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(28. september 2000)

Om: Finansiering af undervisning inden for fauna

Kommissionen har mere end en gang erkendt behovet for at forbedre ungdommens fremtidsperspektiver gennem reformer og programmer på undervisningsområdet. Vil Kommissionen derfor oplyse, om de eksisterende programmer omfatter initiativer til specifik forbedring af de unges viden om fauna og naturvidenskab?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(27. oktober 2000)

Kommissionen skal minde det ærede medlem om, at indretningen af uddannelsessystemerne, herunder institutionstyper og undervisningsindhold, henhører under medlemsstaternes kompetence. Det hedder således i EF-traktatens artikel 149 (tidl. artikel 126), at Fællesskabet bidrager til udviklingen af et højt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne (mldr) med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne (mldr).

Kommissionen har ingen kompetence til at intervenere inden for det felt, det ærede medlem nævner.