ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2758/00

af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Metoder til fremstilling af foie gras

Jeg har fået oplyst, at fremstilling af kødproduktet foie gras indebærer følgende:

1. Ænder og gæs tvangsfodres 2-3 gange dagligt med op til 600 g korn og fedt.

2. Efter 2-3 uger, når fuglene er slagteklare, er deres lever svulmet op til mellem 6 og 10 gange den normale størrelse.

3. Ved hjælp af en trykluftspumpe presses der på 2-3 sekunder et pund foder ned gennem andens eller gåsens hals.

4. Fuglenes hals er det eneste, der stikker ud af burene.

5. En enkelt person kan tvangsfodre over 1000 fugle på under en time; undersøgelser har vist, at denne behandling kan såre ænder og gæs alvorligt, blandt andet ved at rive halsen op.

6. Ofte dør fuglene ved kvælning, hvis maskinen ved et uheld skubber foder ind i luftrøret.

7. I burene har ænder og gæs ikke plads til at gå, vende sig eller rense deres fjer.

8. Mange ænder udvikler akut enteritis og diarré.

9. Dødelighedstallet er 20 gange højere på intensive foie gras-brug end på traditionelle brug.

10. EU's Videnskabelige Udvalg for Dyrs Sundhed har for nylig fordømt produktion af foie gras som værende til skade for dyrs trivsel.

Disse fodringsmetoder anses for oprørende af mange mennesker i Det Forenede Kongerige, hvor der lægges stor vægt på dyrs trivsel. Bekymringen er så stor, at mange mennesker i Det Forenede Kongerige kræver indførelse af et europæisk forbud mod tvangsfodring af ænder og gæs.

Jeg har erfaret, at Kommissionen efter pres fra interessegrupper intet har foretaget sig som reaktion på de gruopvækkende eksempler på dyremishandling, som jeg har henvist til.

Kan Kommissionen give mig udførlige oplysninger om, hvad den har gjort, er i færd med at gøre og agter at gøre for at sætte en stopper for denne barbariske fremgangsmåde?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-2739/00 og E-2758/00

(10. oktober 2000)

De ærede medlemmer henvises til Kommissionens svar på skriftlige forespørgsler E-2183/00 og E-2618/00 fra Caroline Lucas og Chris Davies(1).

(1) Se side 168.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1759/00

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(31. maj 2000)

Om: Et europæisk samarbejdsprojekt for voksenuddannelse

Sinorquifa, en fagforening inden for den kemiske industri samt medicinal-, olie- og gasindustrien i Nordportugal (CGTP-IN) har som led i sine aktiviteter oprettet en partnerskabsprotokol med fagforeningen C.G.T. inden for energi- og mineindustrien, sektionen for Midi, Pyrénées, Toulouse, og fagforeningen C.C.I.G./Galicia inden for den kemiske industri, under Pace-projektet (European Program of Advanced Continuing Education), et europæisk samarbejdsprojekt for voksenuddannelse, der er oprettet som en del af Grundtvig/Socrates/Leonardo da Vinci-programmerne.

De har indgivet deres ansøgninger i den forbindelse.

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er nået med behandlingen af disse ansøgninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(14. juli 2000)

Kommissionen har udarbejdet et forslag til udvælgelse af projekter på grundlag af resultatet af evalueringen af de indsendte ansøgninger under Grundtvig-programmet for år 2000. Projektet P.E.C.E.A. (Projekt nr.: 88131-CP-1-2000-0-ES-Grundtvig-ADU) er medtaget i dette forslag.

Forslaget til, hvilke projekter der skal udvælges, blev forelagt Socrates-udvalget til udtalelse den 26. og 27. juni 2000, og projektkoordinatorerne vil få besked om det endelige resultat i løbet af august 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2054/00

af Marielle De Sarnez (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2000)

Om: Arkitektundervisning i grundskolerne

I forbindelse med udviklingen af Den Europæiske Unions kulturpolitik er en række foreninger til bevarelse af kulturarven i dag bekymret over de nationale offentlige myndigheders og de europæiske institutioners manglende interesse for arkitektundervisningen i grundskolerne. Som supplement til de allerede foreliggende oplysninger ønskes følgende oplyst: undervises der i denne disciplin i andre grundskoler i EU-landene, og hvilken holdning indtager Kommissionen til dette emne?

Svar afgivet på Kommissionen vegne af Viviane Reding

(25. juli 2000)

I henhold til EF-traktatens artikel 149 (tidl. art. 126) har medlemsstaterne fuldt ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne.

Kommissionen har imidlertid fået nogle oplysninger om denne sag fra Eurydice, informationsnettet for uddannelse inden for Det Europæiske Fællesskab. I henhold til disse informationer er der ikke indgivet svar for Belgien og Irland. Vedrørende de øvrige medlemsstater indgår faget arkitektur ikke i de fag, der undervises i fuldtids i folkeskolen. Ikke desto mindre behandles faget i syv medlemsstater i forbindelse med andre fag såsom miljøkendskab. Kommissionen sender mere fyldestgørende oplysninger, som er rent vejledende, direkte til det ærede medlem og Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1150/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Proceduren for tilladelse til markedsføring af nye fødevarer bør ifølge Kommissionen klarlægges og gøres mere gennemskuelig. Undtagelser fra reglerne skal tages op til fornyet overvejelse. Kommissionen vil vedtage en gennemførelsesforordning for at klarlægge procedurer, der er omhandlet i forordningen om nye levnedsmidler. Den vil også fremsætte et forslag til forbedring af denne forordning i overensstemmelse med de ændrede forskrifter i direktiv 90/220/EØF. Endvidere skal bestemmelserne om mærkning og etikettering suppleres og harmoniseres.

1. I hvilke henseender vil tilladelsesproceduren for nye fødevarer blive ændret?

2. Vil forordningen fremover dække flere produkter? I bekræftende fald, hvilke?

3. Hvilken rolle vil fødevaremyndigheden spille i bedømmelsen af nye fødevarer?

4. Skal identiske ingredienser, der stammer fra genetisk modificerede organismer, fremover mærkes?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 og E-1162/00

(9. juni 2000)

De spørgsmål, det ærede medlem har rejst, er ved at blive undersøgt med henblik på fremsættelse af lovgivningsforslag i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastsat i hvidbogen om fødevaresikkerhed.

Det ville være uhensigtsmæssigt på dette stadium at foregribe detaljerne i de enkelte forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1170/00

af Arlindo Cunha (PPE-DE) til Kommissionen

(10. april 2000)

Om: Portugals mælkekvote

1. Der er sket en meget stærk stigning i mængden af indsamlet mælk i Portugal, navnlig i 1999. Denne stigning såvel som produktionen er koncentreret i visse regioner, særlig den autonome region Azorerne.

2. For produktionsåret 1999-2000 er der tegn på, at leverancerne af komælk kommer til at overskride referencemængden for Portugal, og det med over 100 000 t i henhold til visse kilder.

3. Det er derfor underligt, at den portugisiske regering i modsætning til andre lande ikke søgte at løse problemet under forhandlingerne om reformen af den fælles landbrugspolitik som led i Agenda 2000, idet der allerede på det tidspunkt var tilstrækkeligt meget, der tydede på, at Portugal havde et alvorligt problem med sin mælkekvote.

4. Den 13. marts 2000 hævdede den portugisiske regering i en meddelelse fra statssekretæren for landbrug og levnedsmiddelkvalitet, at den i medfør af EF-traktatens artikel 299, stk. 2, vedrørende situationen for regionerne i Fællesskabets yderste periferi havde anmodet Kommissionen om, at den autonome region Azorernes mælkekvote blev forhøjet med 125 000 t, uden at dette berørte Portugals nuværende nationale kvote.

Kan Kommissionen på den baggrund oplyse, om den portugisiske regering har rettet henvendelse til Kommissionens kompetente tjenestegrene for at få forhøjet Portugals mælkekvote?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(4. maj 2000)

Kommissionen har også hørt rygter om Portugals overskridelse af mælkekvoten i 1999/2000, en overskridelse, der bl.a. skulle skyldes forøgelsen af produktionen på Azorerne. Der vil dog sandsynligvis ikke foreligge noget præcist tal inden den dato, derer fastsat for medlemsstaternes fremsendelse til Kommissionen af de endelige resultater for produktionsåret 1999/2000, nemlig senest den 31. august 2000.

Situationen på Azorerne er i så henseende speciel: området er det eneste blandt alle fjerntliggende områder, der producerer et overskud langt ud over det interne forbrug, et overskud, der udføres til kontinentet, hvor risikoen for interventionsopkøb er reel. Alle de andre fjerntliggende områder er nettoimportører, og deres samlede produktion når ikke en tyvendedel af Azorernes produktion.

Den portugisiske regering har sendt Kommissionen dokumenter dateret november 1999 og marts 2000 om revision af Poseima-ordningen og anvendelsen af artikel 299, stk. 2 (tidligere artikel 227) i EF-traktaten, men i disse dokumenter tages spørgsmålet om mælkekvoter ikke op. I de seneste måneder blev dette problem kun berørt i kontakter med parlamentsmedlemmer. I begyndelsen af april modtog Kommissionen dog en officiel anmodning fra de portugisiske myndigheder om en forhøjelse af mælkekvoten for Azorerne. Denne ansøgning er endnu til behandling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1487/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(11. maj 2000)

Om: Virkningen af decentraliseringen i Det Forenede Kongerige på midler fra de europæiske strukturfonde

I hvilket omfang har de institutionelle forandringer i regeringssystemet i Det Forenede Kongerige som følge af oprettelsen for nylig af både det skotske parlament og den walisiske parlamentsforsamling haft indflydelse på administration og bevilling af strukturfondmidler og midler fra Den Europæiske Socialfond i Det Forenede Kongerige?

Er fordelingen af ansvaret mellem de forskellig regeringsorganer tydelig, og har der været nogen forsinkelser, som har hindret en effektiv gennemførelse af strukturfondprogrammet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(8. juni 2000)

Decentraliseringen af beføjelser til Skotland har medført visse ændringer i ordningerne vedrørende gennemførelse af programmer og administration af midler fra strukturfondene. Med denne decentralisering af programmer varetager den skotske udøvende myndighed de administrative funktioner, der tidligere lå hos Scottish Office. Den daglige forvaltning af strukturfondsprogrammerne på regeringsplan er stort set fortsat uændret.

Den vigtigste ændring har været etableringen af det skotske parlaments Europa-udvalg. Dette udvalg har betydet en øget demokratisk indsigt i forberedelserne til den nye programmeringsperiode på regionalt plan, herunder navnlig for så vidt angår udarbejdelsen af planer under mål 1, 2 og 3 samt revisionen af de lokale programforvaltningsordninger.

Tilsvarende for Wales' vedkommende er den walisiske parlamentsforsamling (tidligere Welsh Office), forblevet den ansvarlige instans for administrationen af strukturfonds-programmerne. Dog er Wales European Programme Executive (et uafhængigt selskab) blevet erstattet med Wales European Funding Office (et særligt agentur under forsamlingen) til varetagelse af de sekretariatsfunktioner, der er nødvendiggjort af de igangværende programmer.

Ligesom i Skotland har etableringen af parlamentsforsamlingen i Wales betydet, at der nu vises programmerne en mere aktiv politisk interesse. Som et resultat heraf bliver forsamlingens udvalg for økonomisk udvikling holdt løbende informeret om udviklingen i programmerne.

Disse ordninger kan ikke siges at have givet anledning til forsinkelser i programmernes gennemførelse. Decentraliseringen af beføjelser til Skotland og Wales har ikke haft nogen indflydelse på den samlede tildeling af fællesskabsmidler fra strukturfondene til Det Forenede Kongerige. For så vidt angår de nye mål 2-programmer for Det Forenede Kongerige, som er gældende for tidsrummet 2000-2006, er der blevet praktiseret samme tildeling per capita i hele Det Forenede Kongerige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2025/00

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(21. juni 2000)

Om: Medlemsstaternes bidrag til budgettet

Kan Kommissionen oplyse de nettobeløb de enkelte medlemsstaters bidrog med eller modtog sidste regnskabsår?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(24. juli 2000)

Det sidste år, for hvilket der foreligger oplysninger om budgetbalancer, er 1998.

Overslagene for 1999 vil blive offentliggjort sammen med 1999-rapporten om fordeling af EU's udgifter, der netop nu er under udarbejdelse. Som det er tilfældet hvert år, vil rapporten formodentlig foreligge i begyndelsen af efteråret. Den er et offentligt dokument og vil også være tilgængelig på Kommissionens Internetside.

Data om budgetoplysninger vedrørende tidligere år (specielt 1992-1998) findes i 1998-rapporten om fordeling af udgifterne (Allocation of 1998 EU operating expenditure by Member State (fordelingen af EU's driftsudgifter på medlemsstaterne for 1998)). Rapporten findes på følgende adresse:

http://europa.eu.int/comm/budget/pdf/agenda2000/statdepenses98.pdf.

Selv om der findes sådanne overslag over budgetbalancer for de enkelte medlemsstater, skal det understreges, at der ikke findes nogen optimal metode til måling af en medlemsstats nettobidrag. Kommissionen har også konsekvent argumenteret imod sådanne målinger, hvis de har til formål at vurdere de budgetmæssige fordele og ulemper ved EU-medlemskab. Disse emner drøftes indgående i Kommissionens rapport om, hvorledes systemet med egne indtægter fungerer. Denne rapport findes på adressen:

http://europa.eu.int/comm/budget/fr/agenda2000/a2000rp.htm.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1312/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(27. april 2000)

Om: Omnipaque/Iohexol og arachoiditis

Omnipaque (eller Iohexol som det også kaldes) er et kontrastof, som anvendes, når der skal foretages en myelografi.

Dette kontrastof fremkalder arachoiditis, en fremadskridende, invaliderende og yderst smertefuld sygdom. Det tager lang tid, før symptomerne manifesterer sig, med det resultat, at mange patienter ikke forbinder dem med det oprindelige kontrastof. Mange patienter fejldiagnosticeres som lidende af artritis.

I 1997/98 fremsatte senator Traficant et lovforslag i Repræsentanternes Hus i De Forenede Stater med henblik på at få dette kontrastof forbudt. Han anførte, at det var blevet bevist, at stoffet fremkaldte arachoiditis.

Kan Kommissionen oplyse, om den har modtaget oplysninger om andre sager vedrørende dette kontrastofs eftervirkninger?

Kan Kommissionen også oplyse, hvilke undersøgelser den eventuelt har foretaget af dette kontrastof og dets eftervirkninger? Hvis Kommissionen endnu ikke har gennemført nogen undersøgelse af dette kontrastof, agter den da at gøre dette i nær fremtid?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(8. juni 2000)

Omnipaque er et lægemiddel, hvis aktive bestanddel er iohexol. Der er her tale om et jodholdigt kontraststof, som benyttes ved en række radiologiske undersøgelser. Tilladelse til forhandling af dette lægemiddel er givet af de enkelte medlemsstaters nationale myndigheder. Derfor er opfølgningen heraf, bl.a. for så vidt angår overvågning af lægemidlerne, blevet foretaget af de samme myndigheder.

Det er bestemt i lægemiddellovgivningen vedrørende lægemiddelovervågning, at uønskede bivirkninger i forbindelse med lægemidler skal oplyses til de kompetente myndigheder.

Kommissionen har ingen kompetence, for så vidt angår lægemidler, der tillades af de enkelte medlemsstaters nationale myndigheder, bortset fra en række særtilfælde, der er omfattet af Rådets direktiv 75/319/EØF af 20. maj 1975 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om medicinske specialiteter (lægemidler)(1), når der indgives en anmodning om nærmere undersøgelse, som efter en nærmere vurdering ved den videnskabelige komité under det europæiske agentur for lægemiddelvurdering fører til Kommissionens afgørelse.

For så vidt angår det ovennævnte lægemiddel, har agenturet til dato ikke modtaget nogen henvendelse herom. Det ærede medlems skriftlige forespørgsel vil dog blive bragt til agenturets kendskab.

(1) EFT L 147 af 9.6.1975.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2741/00

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Omkostningerne ved overgangen til euroen

1. Har Kommissionen foretaget nogen beregninger af omkostningerne ved indførelse af den fælles valuta for de elleve lande, der allerede er blevet en del af euro-området, og Grækenlands forventede omkostninger, når landet indtræder i euro-området i 2001? Vil Kommissionen give en detaljeret oversigt over sådanne omkostninger?

2. Har Kommissionen foretaget nogen beregninger af omkostninger forbundet med indførelsen af euroen for Danmark, Sverige og Det Forenede Kongerige, i tilfælde af at disse lande skulle give udtryk for et ønske om at deltage i euro-samarbejdet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(29. september 2000)

Ifølge Kommissionen er det ikke muligt at beregne omkostningerne ved overgangen til euroen, og de forskellige skøn, der har været fremsat, bør tages med varsomhed. I de fleste af disse har man ofte glemt at indregne de positive virkninger af euroens indførelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2195/00

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(3. juli 2000)

Om: Jernbanelinjen Valencia-Tarragona: manglende overholdelse af direktiv 85/337/EF på strækningen Benicàssim-Oropesa

Undertegnede gjorde i en skriftlig forespørgsel i januar 2000 (E-0324/00(1)) opmærksom på, at der i forbindelse med anlægningen af jernbanelinjen Valencia-Tarragona, hvoraf 85 % finansieres af Samhørighedsfonden, ikke var foretaget den forskriftsmæssige miljøundersøgelse på strækningen mellem Benicàssim og Oropesa. Kommissær Wallström mente i sit svar af 29. marts 2000, at direktiv 85/337/EØF(2) fandt anvendelse på dette projekt og bebudede, at der ville blive truffet foranstaltninger til at sikre overholdelse af fællesskabsretten.

De spanske myndigheder har tilsyneladende svaret på Kommissionens spørgsmål via deres udenrigsministerium og gjort følgende punkter gældende:

- at det drejer sig om en ændring af det oprindelige projekt

- at det ikke er nødvendigt med en undersøgelse af disse arbejders indvirkning på miljøet, fordi de efter de spanske myndigheders opfattelse er omfattet af den generelle byudviklingsplan for Benicàssim, hvor der er foretaget en sådan undersøgelse.

Sagen er imidlertid dels, at der for så vidt angår Benicàssim kun findes en såkaldt miljøintegrationsundersøgelse, som ikke opfylder kravene i fællesskabslovgivningen, og dels at den længste strækning berører Oropesa kommune, hvis almindelige byudviklingsplan ikke omfatter nogen undersøgelse af de miljømæssige virkninger.

Kan Kommissionen bekræfte, om de oplysninger, den har fået fra de spanske myndigheder, svarer til, hvad der er referet ovenfor?

Hvilke nye foranstaltninger agter Kommissionen i bekræftende fald at iværksætte for at sikre overholdelse af direktiv 85/337/EØF om indvirkningen på miljøet i forbindelse med anlæggelsen af jernbanelinjen Benicàssim-Oropesa?

(1) EFT C 330 E af 21.11.2000, s. 127.

(2) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(7. september 2000)

Kommissionen har rent faktisk modtaget et svar fra de spanske myndigheder vedrørende det projekt, som det ærede medlem har bragt på bane.

Da svaret ikke kan betragtes som fyldestgørende, har Kommissionen for nylig besluttet at afgive en begrundet udtalelse om dette projekt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1571/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(23. maj 2000)

Om: Hundevæddeløb (væddeløbshunde greyhounds)

Kommissionen kan i betragtning af, at det er de enkelte medlemsstaters opgave at finde frem til en løsning på mishandlingen af væddeløbshunde, kun opfordre de ansvarlige myndigheder til at bringe denne mishandling til ophør (skriftlig forespørgsel E-0826/00 og E-0919/00(1)).

1. Hvilke ansvarlige myndigheder har Kommissionen anmodet om at sørge for, at mishandlingen af væddeløbshunde bringes til ophør?

2. Hvornår anmodede Kommissionen disse myndigheder om at sørge for, at mishandlingen af væddeløbshunde bringes til ophør (der anmodes om en kronologisk oversigt over datoerne herfor)?

3. Hvorledes har Kommissionen anmodet disse myndigheder om at sørge for, at mishandlingen af væddeløbshunde bringes til ophør (der anmodes om ordrette citater)?

4. Vil Kommissionen endnu engang anmode disse myndigheder om at sørge for, at mishandlingen af væddeløbshunde bringes til ophør? I benægtende fald, hvorfor ikke i betragtning af, at mishandlingen af væddeløbshunde fortsætter?

(1) EFT C 26 E af 26.1.2001, s. 115.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. juli 2000)

Kommissionen angav tydeligt i sit kombinerede svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-0826/00 og Glyn Fords(1) skriftlige forespørgsel E-0919/00, at betingelserne for behandling af væddeløbshunde og for deres deltagelse i væddeløb i medlemslandene falder uden for dens kompetence. Med undtagelse af transport, er disse dyrs velfærd udelukkende underlagt de pågældende medlemsstaters nationale lovgivning.

Kommissionen beklager, at dyr påføres unødvendig lidelse, uanset hvor det foregår, men kan kun tage skridt til at forhindre det, hvor den har de fornødne retmæssige beføjelser.

Derfor indeholdt Kommissionens svar på ovennævnte skriftlige forespørgsler en generel opfordring om at standse den mishandling af greyhounds, som de ærede medlemmer havde beskrevet. Kommissionen har imidlertid ikke taget sagen op med de enkelte berørte medlemsstater, fordi den på nuværende tidspunkt ikke har juridisk grundlag for at sikre, at dens synspunkter tages til efterretning.

(1) EFT C 26 E af 26.1.2001, s. 115.