ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2176/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Beretning om kontrollen med kvaliteten af projekterne under den anden faellesskabs- stoetteramme

Ifoelge konklusionerne i den beretning, som blev udarbejdet efter kontrollen af kvaliteten af projekterne under den anden faellesskabsstoetteramme, er naesten halvdelen af de EU-finansierede regionaludviklingsprojekter utilstraekkelige, og de boer udbedres eller maaske endda omlaegges, fordi de enten er gennemfoert paa grundlag af mangelfulde undersoegelser eller med utilstraekkelig udrustning, eller fordi installationerne ikke opfylder de kontraktmaessige forpligtelser, der er indgaaet i forbindelse med projekterne.

I beretningen naevnes det, at den kvalitetskontrol, der er foretaget, har vist, at kvaliteten af det undersoegte materiel for ca. 50% af de projekter, der blev kontrolleret ved stikproever, ikke opfylder forskrifterne. Dette gaelder for samtlige materialer undtagen asfaltprodukter, hvor denne andel laa helt oppe paa ca. 70%.

Kan Kommissionen bekraefte, at ovennaevnte oplysninger er korrekte? Hvordan agter Kommissionen at reagere med henblik paa at traeffe regeringsforanstaltninger, der vil forpligte de virksomheder, der staar for gennemfoerelsen af projekterne, til i de tilfaelde, hvor der er konstateret overtraedelse, at udforme projekterne paa en saadan maade, at de opfylder kontraktbetingelserne?

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(13. oktober 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-2120/98 fra Antonios Trakatellis(1).

(1) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 131.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2104/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Udelukkelse af ANSALDO ACQUE fra opfoerelse af et spildevandsrenseanlaeg i Athen

Jeg har erfaret, at det graeske ministerium for miljoeplanlaegning og offentlige arbejder (EYDE/A.E.L.M.P) i maj 1997 i form og substans indgik en international kontrakt om opfoerelse af et spildevandsrenseanlaeg i Athen - etape 2 - med et budget paa ca. 150.000.000 mio ecu.

Den foerste etape har allerede modtaget faellesskabsstoette i form af en bevilling paa nogle faa millioner ecu.

Saa vidt jeg ved, blev de forskellige italienske grupper, som indgav tilbud, udelukket af formelle grunde allerede i foerste runde. Tilsyneladende havde mindst en af grupperne, nemlig ANSALDO ACQUE, fuldt ud paavist, at de anfoerte grunde var uberettigede og udelukkende et paaskud.

Nu ét aar senere har EYDE stadig ikke placeret kontrakten, da der er blevet indgivet klager til de kompetente graeske myndigheder over den tekniske evaluering af de modtagne tilbud, og de faellesskabsorganer, der er ansvarlige for stoetten, tilsyneladende ikke er blevet inddraget.

1. Har det, jeg ovenfor har anfoert, aendret sig paa nogen maade i tiden indtil datoen for denne forespoergsel og i bekraeftende fald hvordan?

2. Hvis der ikke har vaeret nogen aendring i proceduren i mellemtiden, er der da ikke grundlag for at anmode EYDE om at indlede en udbudsprocedure igen med assistance fra faellesskabsorganerne af hensyn til kompetence og gennemskuelighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. september 1998)

Det paagaeldende projekt, der er et offentligt bygge- og anlaegsarbejde (en forundersoegelse), blev ivaerksat af det graeske ministerium for offentlige arbejder i 1995 som begraenset udbud, hvor ordretildelingskriteriet var det oekonomisk mest fordelagtige tilbud.

Efter at forhaandsudvaelgelsen var afsluttet til tide, afgav de seks udvalgte konsortier de tekniske og oekonomiske bud den 14. maj 1997. Ifoelge de oplysninger, Kommissionen raader over, afsluttede evalueringskomitéen evalueringen af de tekniske bud i juni 1998. De nationale myndigheder er i oejeblikket i faerd med at undersoege tilbudsgivernes klager over evalueringen.

Kommissionen har ogsaa modtaget en klage over evalueringen. Under henvisning til de af det aerede medlem anfoerte grunde kan Kommissionen ikke paa dette stadium i proceduren anmode ordregiveren om at goere proceduren om.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2388/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Religioes frihed i Pakistan

Er Kommissionen paa baggrund af den doedsdom, som for nylig blev faeldet over Ayub Masih, sikker paa, at den religioese frihed beskyttes i tilstraekkelig grad i Pakistan, og bliver der taget skridt til at kontrollere den situation, som religioese minoritetsgrupper staar overfor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(15. september 1998)

Kommissionen har gennem delegationen i Islamabad fulgt noeje med i Ayub Masih-sagen, og den har udtrykt dyb bekymring med hensyn til Faisalabad-biskoppens doed.

Kommissionen har deltaget i en undersoegelse til afklaring af forholdene i Faisalabad og Sahiwal, og har haft moeder med personalet i det paagaeldende stift, med Ayub Masihs foraeldre og med lokale kristne.

Den 14. maj 1998 afleverede unionstrojkaen en protest vedroerende blasfemi-loven til Pakistans justitsminister, hvori man gav udtryk for stor bekymring med hensyn til doedsstraffen for gudsbespottelse og fremhaevede noedvendigheden af at traeffe passende foranstaltninger for at hindre misbrug heraf.

Begrebsmaessigt er der intet til hinder for at en lovgivning kan indeholde bestemmelser der sikrer religionsfriheden, side om side med bestemmelser mod blasfemi. Det afgoerende er hvordan loven haandhaeves, om den misbruges, og hvilket straffeniveau der saettes.

Pakistans forfatning garanterer i dag religionsfrihed, men de religioese mindretal frygter at denne frihed kan indskraenkes som foelge af en stigende islamisk indflydelse i staten. Hertil kommer at doedsstraffen for blasfemi kan bruges til at true og skraemme mindretal.

Kommissionen laegger stor vaegt paa alle aspekter af menneskerettighederne i Pakistan, og dermed ogsaa paa beskyttelsen af retten til fri religionsudoevelse. Den agter derfor at fortsaette med at holde noeje oeje med forholdene og agter at deltage i alle foranstaltninger der tager sigte paa at forbedre forholdene paa menneskerettighedsomraadet i landet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2683/98

af Gerhard Hager (NI) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Europol-konventionens ikrafttraedelse

Det nuvaerende formandskab forventer, at der med igangsaetningen af Europols virksomhed vil blive givet vigtige impulser, navnlig til bekaempelsen af organiseret kriminalitet. Europol skal spille en vigtig rolle i bekaempelsen af graenseoverskridende kriminalitet. Inden ikrafttraedelsen er der imidlertid talrige spoergsmaal, som maa afklares.

Hvornaar regner man med, at konventionen traeder i kraft?

Hvornaar vil organerne vaere definitivt etablerede og kunne paabegynde arbejdet?

Hvilke skridt er der indtil nu taget med henblik paa opfyldelse af forpligtelserne i gennemfoerelsesbestemmelserne i artikel 45, stk. 4, i Europol-konventionen, og inden for hvilken frist vil der blive taget yderligere skridt?

Svar

(22. oktober 1998)

Konventionen om oprettelse af en europaeisk politienhed (Europol-konventionen) traadte i kraft den 1. oktober 1998. Europol-Styrelsesraadets konstituerende moede blev afholdt samme dag. Styrelsesraadet eller medlemsstaterne skal hurtigst muligt foretage de oevrige noedvendige udnaevnelser til de andre Europol-organer (direktoer, vicedirektoer, finansinspektoer, medlemmer af Budgetudvalget). Det foerste moede i den faelles kontrolinstans er ogsaa berammet til oktober.

Noget af det, det oestrigske formandskab prioriterer hoejest er, at der hurtigst muligt traeffes beslutning om de ni foranstaltninger i artikel 45, stk. 4, i Europol-konventionen, og at det saaledes sikres, at Europol paabegynder sit virke snarest muligt.

Der kan bemaerkes foelgende vedroerende disse ni foranstaltninger, hvoraf de fleste allerede er blevet foreloebigt vedtaget af Raadet og derpaa "frosset":

- procedurerne med henblik paa beslutning om tekstudkast vedroerende forbindelsesofficerernes rettigheder og pligter i relation til Europol, bestemmelserne om analysedatabaserne, vedtaegterne for Europols personale, klassifikationsbestemmelserne, finansforordningen og hjemstedsaftalen blev indledt paa Styrelsesraadets konstituerende moede den 1. oktober 1998.

- den nationale ratifikationsproces for protokollen vedroerende Europols privilegier og immuniteter, medlemmerne af dens organer, vicedirektoerer og ansatte i Europol, samt proceduren for indgaaelse af aftaler mellem Kongeriget Nederlandene og de oevrige medlemsstater om privilegier og immuniteter for forbindelsesofficererne og deres familiemedlemmer er undervejs;

- forretningsordenen for Europols faelles kontrolinstans skal vedtages enstemmigt i den faelles kontrolinstans og efterfoelgende godkendes af Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2827/98

af Marie-Noëlle Lienemann (PSE) til Kommissionen

(11. september 1998)

Om: Nedsaettelse af arbejdstiden for de europaeiske erhvervschauffoerer

Hvor lang tid skal der gaa endnu, foer Kommissionen fremsaetter forslag om en forbedring af arbejdstidsdirektivet 93/104/EOEF(1), saa det ogsaa kommer til at omfatte tilrettelaeggelsen af erhvervschauffoerernes arbejdstid i Europa, naar man ved, at der for oejeblikket ikke findes nogen EF-lovgivning, som harmoniserer - i form af en forbedring - disses arbejdstid og andre arbejdsvilkaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(15. oktober 1998)

Kommissionen er forpligtet til at fremsaette forslag om arbejdstiden i de sektorer og aktiviteter, der er udelukket fra Raadets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelaeggelse af arbejdstiden. Disse forslag vil bestaa af horisontale og sektorbestemte foranstaltninger. Under de horisontale foranstaltninger vil arbejdstidsdirektivets bestemmelser blive udvidet til at daekke alle ikke-mobile arbejdstagere, og visse grundlaeggende bestemmelser vedroerende arbejdstid vil komme til at gaelde for mobile arbejdstagere. Derudover vil der blive indfoert eller aendret forskellige sektorspecifikke foranstaltninger om arbejdstid og hvileperioder.

Denne fremgangsmaade blev klart identificeret i Kommissionens hvidbog om de udelukkede sektorer(2) og bekraeftet i det andet hoeringsdokument, der blev sendt til arbejdsmarkedets parter den 31. marts 1998. I denne sammenhaeng har Kommissionen altid vaeret af den opfattelse, at arbejdsmarkedets parter i alle tilfaelde, hvor det var muligt, skulle enes om acceptable loesninger paa spoergsmaal, som direkte beroerer dem, isaer i spoergsmaalet om sektorspecifikke foranstaltninger. I forlaengelse af Kommissionens initiativ optrappede arbejdsmarkedets parter i flere af de udelukkede sektorer deres bestraebelser paa at naa frem til aftaler om arbejdstid.

Arbejdsmarkedets parter paa det europaeiske plan har nu undertegnet aftaler paa det maritime omraade og i jernbanesektoren, mens arbejdsmarkedets parter i landevejstransportsektoren desvaerre ikke var i stand til at naa frem til en aftale, foer den udvidede frist udloeb den 30. september, hvor Kommissionen havde anmodet arbejdsmarkedets parter om at fremsende deres forhandlede forslag.

Kommissionen vil derfor i overensstemmelse med sin klart definerede strategi og som del af en pakke af forslag om arbejdstid i de udelukkede sektorer nu fremsaette sine egne forslag til et samlet direktiv, der skal daekke arbejdstiden for alle mobile arbejdstagere inden for landevejstransport, dvs. sektorerne transport for fremmed regning, transport for egen regning og selvstaendige. Hvor det er muligt, vil dette forslag traekke paa de konvergenspunkter, arbejdsmarkedets parter har identificeret under deres forhandlinger.

(1) EFT L 307 af 13.12.1993, s. 18.

(2) KOM(97) 234.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1984/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Raadet

(29. juni 1998)

Om: OEdelaeggelse af marmorfriserne og -skulpturerne fra Parthenon-templet

I henhold til en artikel i den britiske avis "Mail on Sunday" af 7. Juni 1998 har marmorfriserne og -skulpturerne fra Parthenon-templet, der er udstillet i British Museum, vaeret offer for vandalisme. I avisartiklen hedder det, at historikeren og graekenlandseksperten William Saint Claire i sin bog "Lord Elgin Parthenon-marmoret" skriver, at kunstvaerkerne i 1938 var udsat for uhoert vandalisme i forbindelse med fjernelse af den farve, der havde dannet sig paa deres overflade. Til dette arbejde anvendte man kemiske stoffer og metalgenstande med henblik paa at fjerne den farve, som friserne havde faaet i loebet af de 2000 aar, de befandt sig paa Akropolis, inden Lord Elgin fjernede dem. Den kritikloese anvendelse af kemiske stoffer og metalgenstande foerte til, at 80% af marmorets overflade blev oedelagt, og konservatorerne, der paa denne maade forsoegte at "hvidte" det, forvoldte uigenkaldelige oedelaeggelser.

Dette blev fortiet i alle disse aar, indtil ovennaevnte bekendtgoerelse blev offentliggjort og bekraeftede, at de britiske paastande om, at marmoret fra Parthenon-templet er godt beskyttet i British Museum, er helt uholdbar.

Kan Raadet give en officiel udtalelse om dette spoergsmaal og klargoere, hvorledes det vil goere for at sikre en effektiv beskyttelse af marmoret fra Parthenon-templet, som er blevet fjernet ulovligt fra dets haevdvundne plads? Hvorledes forholder Raadet sig til de britiske ubegrundede afslag paa at tilbagelevere marmoret, navnlig i lyset af de alvorlige og konstaterede farer British Museum's uansvarlige opfoersel indebaerer?

Svar

(19. oktober 1998)

Det specifikke spoergsmaal, som det aerede parlamentsmedlem naevner, vedroerende marmorfriserne fra Parthenon-templet henhoerer ikke under Faellesskabets kompetence og skulle snarere behandles bilateralt mellem de graeske og de britiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2476/98

af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Piratvirksomhed i musikindustrien

1. Er Raadet bekendt med de problemer, musikindustrien har med piratvirksomhed paa internettet, og som paa verdensplan koster industrien anslaaet 10 mia NLG i mistede indtaegter?

2. Er Raadet klar over, at lovgivningen om copyright i oejeblikket tydeligvis er alt for svag til at man paa passende vis kan loese problemet med illegal kopiering af lydmedier?

3. Hvilke foranstaltninger er Raadet rede til at tage paa kort sigt med henblik paa at standse den illegale kopiering inden for musikindustrien?

4. Er Raadet rede til at paalaegge Kommissionen at laegge pres paa landene i Central- og OEsteuropa for at faa disse til at traeffe lovmaessige foranstaltninger mod denne piratkopiering?

Svar

(3. november 1998)

Raadet er opmaerksomt paa de problemer, som piratvirksomhed afstedkommer for musikindustrien, herunder piratvirksomhed via Internettet.

Med hensyn til tilpasningen af lovgivningen om ophavsret inden for Faellesskabet, saa der kan tages hensyn til anvendelsen af den nye digitale teknologi, har Raadet indledt behandlingen af Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslaegtede rettigheder i informationssamfundet, og det ser frem til inden laenge at modtage Europa-Parlamentets udtalelse efter Parlamentets foerste behandling af dette forslag.

For saa vidt angaar piratkopieringen af musikalske vaerker i de central- og oesteuropaeiske lande, vil Raadet gerne goere opmaerksom paa, at i henhold til Europaaftalerne er de central- og oesteuropaeiske lande, som der er indgaaet en saadan aftale med, forpligtet til at forbedre beskyttelsen af den intellektuelle, industrielle og kommercielle ejendomsret, saa der tilvejebringes et beskyttelsesniveau, der svarer til beskyttelsesniveauet i Faellesskabet, og til at anvende tilsvarende retsmidler med henblik paa at sikre, at disse rettigheder bliver respekteret. Raadet noterer med tilfredshed, at Kommissionen goer alt for at sikre, at de central- og oesteuropaeiske lande soerger for en passende beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret. Raadet goer opmaerksom paa, at det primaere formaal med Europaaftalerne og den styrkede foertiltraedelsesstrategi er at sikre, at lande, der har ansoegt om medlemskab af Den Europaeiske Union, naar til et punkt, hvor de har overtaget den samlede gaeldende faellesskabsret fuldt ud og kan gennemfoere den effektivt paa alle omraader - ogsaa inden for intellektuel ejendomsret.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2569/98 af Graham WATSON til Rådet. Menneskerettigheder i Indonesien



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0115



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2569/98 af Graham Watson (ELDR) til Raadet (1. september 1998) Om: Menneskerettigheder i Indonesien Paa baggrund af indonesiske troppers utallige kraenkelser af menneskerettighederne under demonstrationerne for demokrati, der fandt sted i Irian i maj, juni og juli i aar, vil jeg gerne spoerge: Hvad agter Raadet at goere for at sikre, at menneskerettighederne overholdes i regionen? Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2555/98 og E-2569/98 (3. november 1998) Raadet er bekendt med de uroligheder, der har fundet sted i Irian Jaya i juli 1998. De indonesiske myndigheder er allerede i anledning af disse saerlige haendelser blevet gjort opmaerksom paa, at Den Europaeiske Union forventer, at der udvises den yderste tilbageholdenhed, og at der ikke igen vil blive anvendt magt. Endvidere har EU bifaldet den bebudede undersoegelse af haendelserne i Irian Jaya og givet udtryk for haab om, at arresterede personer hurtigst muligt vil blive loesladt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2116/98

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: EU-stoetten til vin

Hvordan begrunder Kommissionen forhoejelsen af stoetten til EU-vinproducenterne paa baggrund af dens konsekvente modstand mod statsstoette til luftfartsselskaber, staalindustrien, tekstilindustrien osv.? Er vin et saertilfaelde, der fortjener konkurrencemaessig beskyttelse?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2113/98, E-2115/98 og E-2116/98

(16. september 1998)

Det aerede medlem stiller tre spoergsmaal om Faellesskabets udgifter til den faelles markedsordning for vin. I den forbindelse vil en tabel over udgifterne til vinsektoren i regnskabsaarene 1989 til 1998 og finansieringsoversigten til det nye forslag om reform af den faelles markedsordning for vin for perioden 2001 til 2005 blive sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Forslaget om reform af vinsektoren (der blev forelagt landbrugsministrene paa Raadets moede den 20. juli 1998) indebaerer bl.a. en forhoejelse af udgifterne i forhold til de gennemsnitlige udgifter i de foregaaende aar. Forhoejelsen skyldes indfoerelsen af de foranstaltninger til omstilling af vinarealer, der finansieres af EUGFL, Garantisektionen i forbindelse med den faelles markedsordning. Omstillingen af vinarealer blev tidligere finansieret af EUGFL, Udviklingssektionen.

Den foreslaaede omstilling er efter Kommissionens opfattelse en vigtig forudsaetning for, at der kan skabes ligevaegt i sektoren paa laengere sigt. Den tager sigte paa de producenter, hvis produktion ikke er tilstraekkeligt tilpasset efter markedets behov. Formaalet med omstillingen er isaer at forbedre kvaliteten. Det antages, at den bedre produktkvalitet vil virke begraensende paa vinudbyttet og dermed paa produktionen, samt vende tendensen til et faldende forbrug (der er den vigtigste aarsag til sektorens problemer). Hvis omstillingen af vinarealerne til den nye markedssituation lykkes, vil det naturligvis paa sigt indvirke gunstigt paa udgifterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2364/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Forbedring af midlerne til beskyttelse af skove og bekaempelse af skovbrande i Graekenland

De seneste brande i Graekenland har vist, at landet har en katastrofal mangel paa moderne og tilstraekkeligt udstyr til beskyttelse af skove og bekaempelse af skovbrande. Isaer er midlerne til bekaempelse af skovbrande fra luften utilstraekkelige og gammeldags med det resultat, at brandene ikke kan slukkes hurtigt og effektivt. Dette har til foelge, at enorme skovrigdomme oedelaegges med uforudsigelige foelger for landets udvikling. Kommissionen bedes oplyse foelgende.

1. Har den graeske regering anmodet om stoette til koeb af brandslukningsfly og -helikoptere eller andet teknisk udstyr som en del af foranstaltningerne til beskyttelse af det naturlige miljoe under faellesskabsstoetterammen for 1994-1999 (den anden Delors-pakke)?

2. Kan Kommissionen yde stoette til en saadan foranstaltning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(9. oktober 1998)

Faellesskabet har allerede i Graekenland medfinansieret udstyr til bekaempelse af skovbrande, bl.a. under de integrerede middelhavsprogrammer, EF-stoetterammen for perioden 1989-1993, de saerlige foranstaltninger for de graeske oeer i AEgaeerhavet, EF-stoetterammen for indevaerende periode (1994-1999) og Samhoerighedsfonden. Dette udstyr bestaar hovedsagelig i specialkoeretoejer til landjorden.

De graeske myndigheder har ikke forelagt Kommissionen nogen ansoegning med henblik paa koeb af brandslukningsfly inden for rammerne af den nuvaerende EF-stoetteramme. Hvis en saadan ansoegning skulle blive indgivet, vil Kommissionen behandle den inden for rammerne af naevnte EF-stoetterammes programmer under hensyn til de oevrige prioriteter og til de disponible budgetmidler. Kommissionen maa dog understrege, at en medfinansiering af en investering af denne art kun vil have mening, hvis den er led i en integreret, sammenhaengende aktion, der bl.a. tager hensyn til den graeske plan for beskyttelse af skove mod brande, som Kommissionen afgav en positiv udtalelse om den 7. marts 1994 i henhold til forordning (EOEF) 2158/92(1).

(1) EFT L 217 af 31.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2788/98

af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen

(9. september 1998)

Om: Vildledende turistreklame

Stroemmen af turistbrochurer, der reklamerer for paradisiske steder og oeer i Middelhavet gennem fotografier af uberoert natur og praktisk talt ingen bebyggelse, kan foere til bedrag og skuffelser, fordi virkeligheden viser sig at se ganske anderledes ud med masser af lejlighedskomplekser, hoteller, affald, stoejforurening, vandmangel, manglende infrastruktur osv.

1. Hvilke foranstaltninger overvejer Kommissionen at tage for at oege kendskabet til og overholdelsen af direktiv 84/450/EOEF(1).

2. Har Kommissionen til hensigt at forlange, at ogsaa turisttilbuddene paa ejendomsmarkedet skal give et mere sandfaerdigt billede, der svarer til omgivelserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(9. oktober 1998)

Alle medlemsstaterne har omsat det naevnte direktiv i national lovgivning. Raadets direktiv 84/450/EOEF af 10. september 1984 behandler den indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om vildledende reklame.

Faellesskabsteksten gaelder for alle omraader, herunder ogsaa turisme og miljoe.

I direktivets artikel 4 er det fastsat, at medlemsstaterne paaser, at der findes tilstraekkelige og effektive muligheder for kontrol med vildledende reklame. Det er Kommissionens opfattelse, at de midler og procedurer, medlemsstaterne har etableret, goer det muligt at gribe effektivt ind over for konkrete tilfaelde af vildledende reklame.

(1) EFT L 250 af 19.9.1984, s. 17.