SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2301/99

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(29. november 1999)

Om: Gennemførelse af nitratdirektivet (91/676/EØF)

1. I svaret på min skriftlige forespørgsel nr. P-1725/99(1) af 15. september 1999 oplyste Kommissionen, at det er muligt at sondre mellem nitrat fra industrielle kilder og nitrat fra andre kilder. Har Kommissionen til hensigt at henstille, at disse målinger også faktisk gennemføres?

2. Kommissionen oplyser i sit svar, at der kan sondres ved hjælp af isotopanalyse af dels N fra mennesker og dyr og dels kemisk N fra kunstgødning eller fabrikker. Mener Kommissionen, at organisk N fra mennesker kan påvirke målingerne, og dermed også gennemførelsen af nitratdirektivet (91/676/EØF(2))? Er Kommissionen sikker på, at utætte kloaker i Nederlandene kan påvirke nitratmålingerne i betydelig grad?

(1) Se side 14.

(2) EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(16. december 1999)

Der spørges dybest set om der findes andre relevante kilder til nitratforurening af vand end den nitrat der kommer fra landbruget, f.eks. spildevand.

Både med hensyn til den politiske beslutning og den praktiske gennemførelse er det her af betydning at den europæiske lovgiver i et og samme år (1991) behandlede nitratforurening af vand (grundvand og overfladevand, herunder havvand) fra kilder i landbruget det var i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget(1) og nitrat- og anden forurening af vand fra spildevand det var i Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand(2).

Når der konstateres nitratforurening af denne art (høje koncentrationer af nitrater i overfladevand eller grundvand; eutrofiering af overfladevand, herunder havvand), skal de nødvendige skridt tages over for kilder i landbrug og spildevand. De Europæiske Fællesskabers Domstol bekræfter i en dom(3) fra 1999 i denne forbindelse at der skal træffes og gennemføres foranstaltninger (handlingsprogrammer) i henhold til nitratdirektivet, også selvom det i en given situation ikke er landbruget der er hovedkilde til forureningen.

Hvilken overvågning der anses for nødvendig, er et spørgsmål som medlemsstaterne må tage stilling til. Der foregår i øjeblikket drøftelser med medlemsstaterne om retningslinjer for overvågning som vil indeholde en liste over overvågningsforanstaltninger, herunder forskellige analyse- og vurderingsmetoder,

men de vil ikke indeholde anbefalinger med henblik på bestemte situationer. En af analyse- og vurderingsmetoderne er netop isotopanalyse, som bygger på den omstændighed at forholdet mellem to nitrogenisotoper, N14 og N15, er forskelligt i organisk gødning (husdyrgødning, gylle m.v.) og kunstgødning. Sådanne analyser kan udføres af specialiserede laboratorier, men de er ret dyre (100 euro pr. analyse). Derfor kan sådanne analyser tilrådes, sammen med andre metoder, i særlig komplicerede tilfælde for at vurdere hvilke forskellige kilder kvælstoffet kommer fra, og for at skønne over hvilke virkninger ændret praksis i et bestemt område vil få. Som supplement hertil findes der andre analysemetoder, f.eks. sporing af boron (boron findes i husholdningsspildevand) eller af fedtsyrer og andre organiske stoffer der er specifikke for forskellige dyr. Hvis der er særlige betingelser til stede kan det vise sig nyttigt også at udføre isotopanalyse på ilt og brint (for at vise grundvandets alder og hvornår jorden og undergrunden har fået tilført det forurenede vand).

Direktiv 91/271/EØF om rensning af byspildevand forpligter medlemsstaterne til at tage de nødvendige skridt for, i overensstemmelse med den bedste tekniske viden som ikke medfører urimeligt store omkostninger, at forhindre utætheder i kloaksystemer for byspildevand. Ifølge oplysninger fra det nederlandske miljøministerium er koncentrationerne af nitrat generelt lavere i grundvand under bymæssigt bebyggede områder end i intensivt dyrkede landbrugsområder.

Nitratforurening af vand (grundvand og overfladevand, herunder havvand) har flere hovedkilder, herunder landbrug og spildevand. Der findes allerede retligt bindende EF-regler for nitratforurening fra både landbrug og byspildevand. Der findes en serie metoder til at analysere og vurdere virkningen af forskellige nitratkilder. Kommissionen vil nøje følge reglernes gennemførelse og i givet fald tage de nødvendige skridt (overtrædelsesprocedurer, herunder anmodning om opkrævning af bøder).

(1) EFT L 375 af 31.12.1991.

(2) EFT L 135 af 30.5.1991.

(3) Dom af 29.4.1999 i sag C-293/97 The Queen mod Secretary of State for the Environment og Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, ex parte H.A. Standley m.fl. og D.G.D. Metson m.fl..