SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3977/97 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (9. december 1997)

Om: Det graeske undervisningsministeriums finansiering af improviserede projekter

Som et led i den anden faellesskabsstoetteramme for Graekenland skulle der udbetales et stoettebeloeb paa ca. 440 mia drakmer til Graekenland til opfyldelse af behovene paa uddannelsesomraadet, og isaer til fremme af innovative programmer, som skulle styrke de utilstraekkelige materielle og tekniske infrastrukturer og goere det muligt at etablere et biblioteksnet og fremme tilrettelaeggelsen af videregaaende studier og give databehandling en central stilling osv. Men de fleste af disse innovative projekter er indtil nu skredet langsomt frem, og udnyttelsesgraden af disse bevillinger har indtil for nylig ligget paa omkring 25%. Derfor er disse programmer i en vis udstraekning blevet forenklet, saaledes at bevillingerne kan udnyttes hurtigere.

Men ét er at Den Europaeiske Union vedtager mere konventionelle programmer, og noget andet er at den finansierer det graeske undervisningsministeriums uacceptable eksperimenter. Ifoelge mine oplysninger skulle det graeske undervisningsministerium have indledt droeftelser med Kommissionen om foelgende punkter:

- finansiering af udarbejdelsen af nye haandboeger, som direkte er blevet givet i kommission til forfatterne uden indgivelse af tilbud, hvilket er i modstrid med konkurrencereglerne;

- stoette til det vagt formulerede projekt med et »faelles gymnasium« til et beloeb paa ca. 100 mia drakmer, som om det var det vigtigste problem inden for undervisningen i Graekenland, naar man ikke engang har loest problemet med at etablere en samlet undervisning;

- overdragelse til universiteterne - uden oplysninger om efter hvilket system - af forvaltningen af dette program, idet 5-10% af bevillingerne tildeles de hoejere laereanstalter til administrationsudgifter.

Kan Kommissionen paa baggrund af, at uddannelsen i Graekenland fortjener en bedre skaebne, oplyse, hvilke programmer der hidtil ikke har udviklet sig paa tilfredsstillende maade, hvor stor den nuvaerende udnyttelsesgrad er for det graeske undervisningsministeriums programmer, hvilke andre universiteter der forvalter bevillinger til hoejere uddannelser, og endelig hvilke af det graeske undervisningsministeriums projekter den agter at finansiere og med hvilket beloeb?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (24. februar 1998)

En aktion i det operationelle program om uddannelse og den indledende faglige uddannelse under Faellesskabets stoetteramme for Graekenland omfatter faktisk udvikling af nye laeseplaner og udarbejdelse af nye tekstboeger med et budget paa ca. 32 mio. ECU. Som operationen er godkendt, er det fastsat, at baade de, der arbejder med udviklingen af nye laeseplaner, og de, der udarbejder de nye tekstboeger, skal udvaelges gennem offentlig indkaldelse af bud. Undervisningsministeriet har for nylig bekraeftet dette og forklaret, at de offentlige procedurer kun i tilfaelde, der drejede sig om aendring af eksisterende tekstboeger, for hvilke der stadig er en gaeldende copyright, ikke blev fulgt.

Efter indfoerelsen af det »faelles gymnasium« forklarede ministeriet, at den ovennaevnte aktion noedvendigvis maa revideres, eftersom hele strukturen i gymnasieundervisningen aendrer sig, herunder ogsaa visse laeseplaner og tekstboeger. Der afventes detaljerede forslag.

I november sidste aar anmodede Undervisningsministeriet om at aendre det foerste underprogram (gymnasieundervisning) i det ovennaevnte program for at stoette det faelles gymnasium. Kommissionen er i princippet gaaet ind paa dette ud fra oensket om at stoette denne nye type af gymnasier og saette skub i den samlede gennemfoerelse.

Der afventes mere detaljerede forslag, herunder finansielle oplysninger, paa grundlag af hvilke Tilsynsudvalget kan traeffe videre beslutninger. Kommissionen vil beskaeftige sig med de detaljerede forslag, naar de forelaegges.

Undervisningsministeriet har foreslaaet at anvende universiteter og teknologiske institutter som mellemled, fordi skoleenheder i det nuvaerende system ikke kan inddrages direkte i gennemfoerelsen. Paa det sidste moede i Tilsynsudvalget udtrykte de hoejere laereanstalter et forbehold i denne sammenhaeng. Ministeriet undersoeger i oejeblikket de gennemfoerelsesstrukturer og -mekanismer, som vil komme til at udgoere en del af det ventede, detaljerede forslag.

Udnyttelsesgraden for det operationelle program om uddannelse og den indledende faglige uddannelse ligger paa omkring 27%, mens underprogrammerne 1 (gymnasieundervisning), 2 (den indledende faglige uddannelse), 3 (videregaaende uddannelse) og 4 (modernisering af administrationen af uddannelsessystemet og teknisk bistand) ligger paa omkring 17%, 42%, 15,5% og 13% (medlemsstatens betalinger i % af programmets samlede budget).

Bortset fra de aktioner, der henvender sig direkte til universiteter og teknologiske institutter, deltager den videregaaende uddannelses institutioner ogsaa i gennemfoerelsen af andre aktioner vedroerende gymnasieuddannelse, som f.eks. »informationsteknologier« og »uddannelse af studenter i saerlige kategorier (minoriteter, indvandrere, repatrierede personer)«. I de ovennaevnte eksempler anvendes universiteterne baade som mellemled og som gennemfoerelsesagenturer. De vil blive betalt paa grundlag af de afholdte udgifter og relevant dokumentation, og ikke efter procentsatser i forhold til aktionernes budget eller samlede tilskud.