ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1274/96 af Hans-Gert Poettering (PPE) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Doedsdom over Dhabihu'llah Mahrami

Trods den iranske regerings forsikringer om det modsatte er der paa ny afsagt doedsdom over et medlem af Baha'i-trossamfundet i Iran. Denne dom falder helt i traad med den systematiske forfoelgelse af dette stoerste religioese mindretal i Iran, hvilket allerede er blevet omtalt i dokumenter fra FN's menneskerettighedskommission.

1. Er Kommissionen bekendt med doedsdommen over Dhabihu'llah Mahrami baseret paa hans medlemskab af Baha'i-trossamfundet?

2. Hvad agter Kommissionen at foretage sig paa baggrund af denne seneste overtraedelse af menneskerettighederne?

3. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen i tankerne med henblik paa at forhindre yderligere forfoelgelse af religioese mindretal i Iran?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (27. juni 1996)

Kommissionen er bekendt med doedsdommen over Mahrami, en Baha'i fra byen Yazd. Kommissionen har fuldt kendskab til forfoelgelsen af denne religioese minoritet, saaledes som det er dokumenteret af De Forenede Nationers menneskerettighedskommission.

For Mahramis vedkommende er den iranske regering underrettet om Den Europaeiske Unions betaenkeligheder. Det er oplyst, at doedsdommen over Mahrami er omstoedt, og at hans sag nu behandles af en mere kompetent domstol i Yazd. Saa vidt Kommissionen er orienteret, fortsaetter retssagen mod Mahrami, men der er tilsyneladende ikke overhaengende fare for doedsdom.

Hvad angaar spoergsmaalet om forfoelgelse af religioese minoriteter i Iran, oensker Kommissionen at understrege, at spoergsmaalet om menneskerettigheder er en vigtig del af Den Europaeiske Unions kritiske dialog med Iran. Dette goer det muligt for Unionen baade at bringe spoergsmaalet om individuelle menneskerettigheder og den almindelige behandling af minoriteter paa bane og at laegge politisk pres paa Iran i en raekke sager.

Desuden har Faellesskabet repraesenteret af Kommissionen observatoerstatus i De Forenede Nationers menneskerettighedskommission og stoetter Den Europaeiske Unions formandskab. Den Europaeiske Union forelagde den 23. april 1996 De Forenede Nationers menneskerettighedskommission en resolution om menneskerettighederne i Iran under saerlig henvisning til den diskriminerende behandling af nationale minoriteter, herunder Baha'i-trossamfundet.

Det aerede medlem kan vaere overbevist om, at Kommissionen vil vedblive med noeje at foelge situationen for Mahrami og andre medlemmer af Baha'i-trossamfundet i Iran, og at den vil medvirke til, at saerlige kraenkelser af menneskerettighederne paatales over for de iranske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1146/96 af Stephen Hughes (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: LEONARDO-programmet

Europa-Kommissionen har for nylig indkaldt forslag for 1996 i henhold til LEONARDO-erhvervsuddannelsesprogrammet - det andet, siden programmet blev ivaerksat sidste aar.

Efter Kommissionens foerste indkaldelse af forslag finansierede den 749 projekter til et beloeb af 89,7 mio ecu. Hvilke projekter blev finansieret i Det Forenede Kongerige, hvor blev de gennemfoert, og hvor mange enkeltpersoner var omfattet af projekterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (10. juni 1996)

I forbindelse med indkaldelsen af forslag for 1995 under Leonardo da Vinci-programmet blev der ydet stoette til sammenlagt 98 projekter i Det Forenede Kongerige (omfattede 1 692 partnere i Det Forenede Kongerige og andre deltagermedlemsstater), svarende til i alt 11,69 MECU ud af de 89,65 MECU, som blev afsat til stoette af pilotprojekter, visse former for anbringelses- og udvekslingsaktiviteter samt undersoegelser og analyser. Projekterne var fordelt paa de forskellige regioner som foelger:

>TABLE>

Det er vanskeligt at vurdere, hvor mange enkeltpersoner der sammenlagt har draget fordel af denne form for stoette til tvaernationale projekter, men det vides, at ca. 1 400 studerende har draget fordel af tvaernationale anbringelsesaktioner inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder.

I 1995 modtog Det Forenede Kongerige endvidere yderligere 4,23 MECU i form af et bloktilskud til stoette af tvaernational anbringelse og udveksling af unge under grundlaeggende erhvervsfaglig uddannelse, af unge arbejdstagere og af unge i laere (svarende til 14,86% af de 28,5 MECU, der var afsat til den paagaeldende aktivitet i 1995), og 2 800 enkeltpersoner forventes at drage fordel af den paagaeldende faellesskabsstoette.

En mere detaljeret oversigt over stoette til projekter, der er baseret i Det Forenede Kongerige, sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0734/96 af Reimer Boege (PPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Mulige indvirkninger af RBST paa den menneskelige sundhed

Behandling med RBST (rekombineret bovin somatotropin) kan paaviseligt foere til staerke bivirkninger hos kvaeg. Bl.a. oeges sygdomsrisikoen betydeligt hos RBST-behandlede koeer.

Videnskabsmaendene er uenige om RBST's mulige indvirkninger paa mennesker.

Formanden for den amerikanske forening til kraeftens bekaempelse, professor Samuel Epstein, henviste i 1994 til undersoegelser, som dokumenterer, at IGF-1-koncentrationen i maelk fra koeer, der er behandlet med RBST, er staerkt oeget. RBST kan muligvis indvirke indirekte paa mennesker via denne saakaldte insulin-like-growth-factor. Resultaterne af forskellige undersoegelser viser bl.a. en oeget brystkraeftrisiko hos kvinder og IGF-1-paavirkning af allerede eksisterende brystkraeftscellers ondartethed, udvikling og ukontrollerede vaekst. I januar i aar forelagde Epstein en ny undersoegelse. Medicinprofessoren ved Chicagos universitet underbygger og uddyber sine tidligere udtalelser ved hjaelp af nye analyser (»Unlabelled Milk from Cows Treated with Biosynthetic Growth Hormones: A Case of Regulatory Abdication«. International Journal of Health Services. Vol 26, nr. 1, 1996).

Hvilke oplysninger ligger Kommissionen inde med om de mulige virkninger af en forhoejet IGF-1-koncentration i maelk fra koeer, som er behandlet med RBST?

Hvilke resultater gav i den forbindelse den af EU finansierede undersoegelse, som blev forelagt den 30. januar 1996 paa workshoppen i Haag om »Socio-Economic Aspects of Modern Biotechnology in the EU: The Case af BST«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. maj 1996)

Indtil den 31. december 1999 skal medlemsstaterne forbyde markedsfoering af bovin somatotropin (BST) og indgift heraf i malkekoeer. ((Raadets beslutning 94/936/EF af 20.12.1994 - EFT L 366 af 31.12.1994. ))

Udvalget for Veterinaerlaegemidler, som undersoegte de videnskabelige data for de paagaeldende produkter, herunder de foreliggende oplysninger om insulinlignende vaekstfaktor (IGF-1), fandt ikke bevis paa fare for menneskers helbred. Det anbefalede dog, at medlemsstaterne skulle foretage undersoegelser i stoerre skala i en periode paa to aar under veterinaert tilsyn for at bestemme virkningerne af BST paa tilfaelde af mastitis og tilknyttede metabolismelidelser ved normal brug. Saadanne undersoegelser blev anset for noedvendige for at kunne komme frem til en endelig beslutning. Hidtil har ingen af medlemsstaterne formelt oplyst Kommissionen om, at de oensker at goere dette. Naar der foreligger data, vil Kommissionen bede en arbejdsgruppe bestaaende af uvildige videnskabsmaend om i samarbejde med medlemsstaterne at vurdere virkningerne af brug af BST.

Kommissionen har ikke vurderet den 1996-undersoegelse, som det aerede medlem naevner. Rapporten fra workshoppen vedroerende sociooekonomiske aspekter af moderne bioteknologi i EF, som det aerede medlem ogsaa naevner, vil foreligge senere i aar. Kommissionen vil gennemgaa den omhyggeligt og drage de relevante konklusioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0480/96 af Per Gahrton (V) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Bosman-sagens konsekvenser for fodboldlandskampe

Ifoelge en avisartikel af formanden for Det Svenske Fodboldforbund, Lars AAke Lagrell, i Dagens Nyheter af 11.2.1996 er EU-Domstolens afgoerelse i Bosman-sagen kun til fordel for de »kommercielle interesser og et ringe antal stjernespillere«, men er derimod en alvorlig trussel mod hele fodboldbevaegelsen, baade hvad angaar smaaklubbernes oekonomi og mod, hvad mange opfatter som hoejdepunktet inden for fodbold med hensyn til spaendingsmomenter og underholdning, nemlig fodboldlandskampene. Lagrell haevder, at Bosman-dommen kun er et led i Kommissionens bestraebelser paa at »mindske den nationale identitet« og som foelge heraf erstatte landskampene med klubkampe, EM og VM mellem landshold med Europaligaen og andre internationale klubmesterskaber.

I den forbindelse bedes Kommissionen oplyse:

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen ivaerksaette for at mindske de negative foelger af Bosman-dommen for baade fodboldbevaegelsen og fodboldlandskampene? Kan Kommissionen bekraefte, at den hverken i dag eller fremover har til hensigt at erstatte EU-landenes nationale identitet i idraetssammenhaeng med en eller anden form for EU-identitet med EU-symboler osv.?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (10. april 1996)

Kommissionen deler ikke de meninger, det aerede medlem giver udtryk for i forespoergslen.

For det foerste truer Domstolens dom i Bosman-sagen ikke fodboldbevaegelsens popularitet. For det andet har Kommissionen ingen planer om i forbindelse med Bosman-dommen at mindske den nationale identitet eller involvere sig i organisation af nationale eller internationale fodboldmesterskaber.

Arbejdskraftens frie bevaegelighed er et af Faellesskabets grundliggende principper. Den foernaevnte dom er en logisk foelge af anvendelsen af dette princip for fodboldspillere, som i henhold til EF-traktatens artikel 48 er arbejdstagere.

Kommissionen kan forsikre det aerede medlem om, at den paa idraetsomraadet ikke har til hensigt at erstatte den nationale identitet med en europaeisk identitet. Bosman-dommen har heller ikke et saadant formaal. Klubberne kan frit ansaette det antal nationale eller ikke nationale spillere, de oensker. Derefter maa de enkelte klubber soege at foere den bedste ansaettelsespolitik for at bevare holdets popularitet i den nationale sammenhaeng.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1059/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Samarbejde mellem Den Europaeiske Union og UNESCO

Den 27. februar 1996 blev der tilsyneladende indgaaet en samarbejdsaftale i Bruxelles mellem Kommissionens naestformand, Marín, og generaldirektoeren for UNESCO, Mayor Zaragoza, i henhold til hvilken Kommissionen skal stoette aktioner, som gennemfoeres af UNESCO paa forslag af organisationens medlemsstater.

Det maa antages, at denne aftale kan vaere nyttig for EU. Kan Kommissionen oplyse om betingelserne i aftalen, konsekvenserne for faellesskabsbudgettet, fordelene for Unionen, baggrunden for aftalen, nogle af de projekter, der er planlagt inden for rammerne af den, og hvilken rolle Europa-Parlamentet skal spille i forbindelse med vedtagelsen af og kontrollen med aftalen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (12. juni 1996)

Det dokument, der blev undertegnet i Bruxelles den 27. februar 1996, »Bestemmelser, der anvendes for samarbejdet mellem Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber og UNESCO til supplering af brevvekslingerne af 2. og 15. september 1964 og 12. december 1972 og 14. februar 1973 mellem de to parter«, stoetter sig paa artikel 229 i EF-traktaten.

Det indeholder ingen bestemmelser om saerlig stoette fra Faellesskabet til de aktioner, som gennemfoeres af UNESCO. Dokumentet bestaar af to saerskilte dele. Den foerste del er af politisk art og henviser til den samarbejdsaftale, der er blevet bekraeftet i brevvekslingerne. Den anden del indeholder en model til en finansieringsaftale mellem Kommissionen og UNESCO. Denne model indeholder de generelle bestemmelser, der for fremtiden skal finde anvendelse for enhver finansieringsaftale, der undertegnes mellem Faellesskabet og UNESCO.

Dokumentet indeholder som foelge heraf ingen saerlige finansielle forpligtelser for faellesskabsbudgettet. Det vil imidlertid lette eventuelle fremtidige samarbejsaktioner mellem Faellesskabet og UNESCO og i betydelig grad reducere den tid og energi, der bruges paa forhandlingerne om en finansieringsaftale for saerlige projekter, der skal finansieres over faellesskabsbudgettet og gennemfoeres af UNESCO.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1105/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: CEDEFOP's virksomhed i Thessaloniki

I oktober 1993 besluttede Det Europaeiske Raad at flytte Det Europaeiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP), som indtil da havde ligget i Berlin, til Thessaloniki. Straks efter, at afgoerelsen var blevet truffet, kom der protester fra nogle af de ansatte, der naegtede at lade sig overflytte til det nye hjemsted for CEDEFOP med det resultat, at det foerst i september 1995 kunne paabegynde sin virksomhed med omkring halvdelen af de ansatte, der havde arbejdet i Berlin. Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Stoetter Kommissionen fortsat ovennaevnte afgoerelse?

2. Hvad agter Kommissionen at goere for at forsyne CEDEFOP med tilstraekkeligt personale?

3. Vil Kommissionen foreslaa Europa-Parlamentet, at procedurerne fremskyndes, saa en delegation fra Parlamentet kan aflaegge et besoeg, som det allerede er vedtaget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (4. juni 1996)

1. Kommissionen har taget beslutningen om at overfoere Det Europaeiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) til Thessaloniki til efterretning, og den har truffet alle de foranstaltninger, der henhoerer under dens kompetence, for at denne overflytning skulle foregaa under de bedst mulige betingelser og inden for de frister, der var fastsat af bestyrelsen.

2. Kommissionen goer det aerede medlem opmaerksom paa, at Cedefop er et decentralt faellesskabsorgan, hvis forvaltning er uafhaengig af Kommissionen.Centret forvaltes af en bestyrelse, som er et organ bestaaende af fire parter (15 regeringsrepraesentanter, 15 arbejdsgiverrepraesentanter, 15 fagforeningsrepraesentanter og 3 repraesentanter for Kommissionen), som har ansvaret for personalets beskaeftigelsesvilkaar i videste forstand. Budgetmyndigheden godkender hvert aar en personaleoversigt, og efter anmodning fra Kommissionens repraesentanter i bestyrelsen har denne netop fastlagt betingelserne for besaettelse af de stillinger, der bliver ledige.

Efter bestemmelserne i den sociale aftale, der blev godkendt i forbindelse med beslutningen om flytning af Cedefop til Thessaloniki, som blev truffet i bestyrelsen, blev det personale, der ikke kunne flytte ved forlaegningen i september 1995, stillet til raadighed for nationale organer eller overfoert til Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg eller Kommissionen for en fast afgraenset periode, i hvilken de fortsat arbejder for Cedefop. I oejeblikket er en del af dette personale ved at vende tilbage til Cedefop i Thessaloniki, mens andre har udnyttet muligheden for mobilitet eller har taget deres afsked. Direktoeren vil soerge for besaettelse af de stillinger, der er blevet ledige. Efter Kommissionens raad har direktoeren i oevrigt kunnet ansaette udsendte nationale eksperter ved at anvende vedtaegtens bestemmelser.

3. Parlamentets delegation aflagde sit besoeg den 2. maj. Kommissionen haaber, at Cedefop vil give tilfredsstillende informationer, saaledes at Parlamentet kan meddele centrets bestyrelse decharge for 1994-budgettet paa et solidt grundlag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1549/96 af Wolfgang KREISSL- DÖRFLER til Kommissionen. Omkostningerne ved oplagring af oksekød



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0131



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1549/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (17. juni 1996) Om: Omkostningerne ved oplagring af oksekoed Kan Kommissionen oplyse, hvor store beloeb der har vaeret tale om i forbindelse med uregelmaessigheder ved eksporten af oksekoed (frisk, frossent, levende dyr) fra 1990 til 1995 pr. aar og for hver enkelt medlemsstat? Hvor store beloeb er kraevet tilbagebetalt hhv. vil blive kraevet tilbagebetalt paa dette omraade? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (8. juli 1996) Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0844/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Eksport af konserves fra Marokko til Den Europaeiske Union

Har Kommissionen paa baggrund af den forventede stoerre tilgang til det europaeiske marked af konserverede sardiner fra Marokko til en lavere pris end for den europaeiske konservesproduktion overvejet et initiativ med henblik paa at saette de europaeiske producenter af konserverede sardiner i stand til at konkurrere med konservesvirksomhederne i Marokko i betragtning af de forskellige markedspriser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (8. maj 1996)

I forlaengelse af konklusionerne fra fiskeriministrenes moede den 26. oktober 1995 vedroerende Kommissionens rapport om markedet for sardiner ((KOM(95)320. )) og for at afhjaelpe foelgerne af associeringsaftalen mellem Faellesskabet og Marokko er der blevet ivaerksat en raekke specifikke foranstaltninger med det formaal at oege stoetten til EF's sardinsektor, navnlig konservesindustrien.

Det drejer sig dels om foroegelse af overfoerselsstoetten med forhoejelse fra 1996 af sardinpraemien. Denne stoette skal daekke udgifterne til frysning og oplagring i hoejst seks maaneder af den produktion, der traekkes tilbage fra markedet ved store landinger, der medfoerer et fald i tilbagetagelsesprisen. Den goer det muligt for industrien at sprede sin produktion over hele aaret med en billigere raavare.

Endvidere planlaegges en mulig omprogrammering af det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet for at tage hensyn til eventuel omstrukturering af sektoren i visse store producentmedlemsstater, baade i produktions- og i forarbejdnings- og afsaetningsleddet.

Det maa ligeledes naevnes, at konkurrencen med den marokkanske produktion gaelder saavel kvaliteten og praesentationsformen som prisen. Paa det foerstnaevnte plan kontrollerer de europaeiske konservesindustrier stadig markedet og maa soerge for, at dette ogsaa bliver tilfaeldet i fremtiden. Angaaende priserne har den aendring, der er sket paa markedet efter de seneste toldnedsaettelser, ingen vaesentlig betydning for konkurrencevilkaarene (en forskel paa 2% i detailprisen er ikke i stand til at aendre forbrugsvanerne).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0993/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Den faelles landbrugspolitik

Hvorfor skal bestemmelserne om det integrerede styrings- og kontrolsystem til gennemfoerelse af den faelles landbrugspolitik bestaa af 79 sider i Det Forenede Kongerige, men kun 4 sider i Frankrig?

Er de begge i overensstemmelse med Den Europaeiske Unions lovgivning?

Hvis dette er tilfaeldet, er det et eksempel paa, at Det Forenede Kongeriges regering har indfoert en raekke bureaukratiske byrder og endnu en gang beskylde Europa for det?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. maj 1996)

Medlemsstaterne har ansvaret for at udarbejde ansoegningsskemaer i forbindelse med de stoetteordninger, der er omfattet af det integrerede styrings- og kontrolsystem, og for at fremlaegge informationsbrochurer og anden dokumentation, som skal goere det lettere for landbrugerne at udfylde deres ansoegninger. Paa grund af de store forskelle mellem medlemsstaterne, navnlig hvad angaar identifikation af marker, kan det forventes, at ansoegningsskemaer og andre dokumenter ogsaa er forskellige, samtidig med at de i lige hoej grad opfylder bestemmelserne i EF-forordningerne.

Det britiske dokument paa 79 sider, det aerede medlem henviser til, er rent faktisk en informationsbrochure, som indeholder en detaljeret forklaring af de ordninger, der er omfattet af det integrerede system. Der findes 16 sider forklaringer til producenterne i Frankrig vedroerende arealstoette. I Tyskland blev der offentliggjort en brochure paa 38 sider om dette emne. Det maa erindres, at praesentationsformen (papirformat, layout) kan vaere ret forskellig, og det samme gaelder for stilen (gentagelse af EF-bestemmelserne, eksempler, detailrigdom). Endvidere blev der i nogle medlemsstater ogsaa indfoert andre metoder til information af producenterne.

Snarere end en bureaukratisk byrde kan den britiske brochure betragtes som et forsoeg paa at informere producenterne fuldstaendigt og detaljeret om vilkaarene i de paagaeldende ordninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0898/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (11. april 1996)

Om: Gennemfoerelsen af KONVER-programmet i Det Forenede Kongerige

Vil Kommissionen vaere rede til snarest at indlede droeftelser med den britiske regering om forsinkelser i gennemfoerelsen af KONVER II-programmet, idet ansoegningsskemaerne, der var lovet i januar, endnu ikke foreligger?

Kommissionen bedes noejagtigt angive, hvilke tilsagn den britiske regering giver med hensyn til, hvornaar retningslinjerne og ansoegningsskemaerne udstedes, hvornaar der bliver truffet afgoerelse af bevillingsfordelingen, og hvornaar pengene vil blive udbetalt?

Vil Kommissionen vaere rede til saerligt at opnaa tilsagn vedroerende den oestlige region i England?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (13. maj 1996)

KONVER II-programmet for Det Forenede Kongerige blev vedtaget af Kommissionen den 23. december 1995, og Kommissionen har udbetalt det indledende forskud til de nationale myndigheder.

I henhold til den aftalte gennemfoerelsesprocedure traeffes beslutningerne om projekter, der skal indgaa i programmet, i regionale arbejdsgrupper med regional og lokal deltagelse. Denne procedure, som ogsaa gaelder for den oestlige region, er blevet ivaerksat, og der afholdes moeder i arbejdsgrupperne for at gennemfoere programmet og behandle ansoegninger. Det paahviler nu hver arbejdsgruppe og region sammen med de britiske myndigheder at sikre, at systemet fungerer gnidningsfrit.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1152/96 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Pensionsniveauer og -ydelser til aeldre i Den Europaeiske Union

Det Europaeiske AAr for de AEldre og for Solidaritet mellem Generationerne i 1993 bidrog vaesentligt til at slaa bro over svaelget mellem Den Europaeiske Union og de aeldre borgere i Unionen.

Blandt de nyttigste resultater af de tiltag, der blev gennemfoert som led i dette program, var de forskningsprojekter, hvor man sammenlignede de nationale politikker, der indvirker paa de aeldres forhold i hele EU, og navnlig de tal for relative pensionsniveauer og forskellige ydelser til pensionister i hver enkelt medlemsstat, der blev fremlagt.

Vil Kommissionen opdatere dette arbejde og offentliggoere en oversigt over relative pensionsniveauer og -ydelser til aeldre i Den Europaeiske Unions femten medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (7. juni 1996)

Information om pensionsniveauer og -ydelser til aeldre i Faellesskabet findes i MISSOC-systemet (Mutual Information System on Social Protection in the Community), som Kommissionen ajourfoerer og udsender som rapport hvert aar. Forslaget til Raadets afgoerelse om faellesskabsstoette til aktioner til fordel for aeldre ((EFT C 115 af 9.5.1995. )) omfatter en genoptagelse af arbejdet i det europaeiske observationsorgan med at fremskaffe informationer om den overordnede politiske udvikling af betydning for de aeldre. Raadet har endnu ikke vedtaget dette forslag.