SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1973/03

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(5. juni 2003)

Om: Krænkelse af Romaernes rettigheder i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

Ifølge en meddelelse fra organisationen Médecins du Monde foregår der for øjeblikket grove krænkelser af ca. 600 romaers menneskerettigheder (deriblandt 270 børn, ti gravide kvinder og adskillige ældre), som befinder sig ved grænsen mellem Grækenland og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien tæt på grænseovergangen ved Meditlija. Flygtningene har siden marts levet under åben himmel uden telte eller nogen anden form for beskyttelse mod sol og regn og uden grundlæggende sanitære faciliteter, hvorfor FN's Flygtningehøjkommissariat og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens arbejdsministerium forbød lejren og indstillede deres forsyninger med levnedsmidler, vand og strøm. Den 22. maj brugte Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens sikkerhedsstyrker vold imod flygtningene for at fjerne dem fra grænsen, idet romaerne ikke er i besiddelse af rejsedokumentation og fuldstændigt er afhængige af myndighederne.

Hvad agter Kommissionen at gøre inden for rammerne af associeringsaftalen mellem EU og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien for at sikre respekten for menneskerettighederne og skabe menneskeværdige levevilkår for romaerne i Meditlija?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(3. juli 2003)

Kommissionen følger indgående udviklingen med hensyn til de godt 600 romaer, som befinder sig ved grænsen mellem Grækenland og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien tæt på grænseovergangen ved Meditlija, bl.a. gennem den vedvarende indsats, som Kommissionens delegation i Skopje yder. Således blev tre repræsentanter for romaerne modtaget på delegationens kontor den 30. maj 2003, og delegationens ansatte har ligeledes besøgt samlingsstedet nær grænsen.

Ifølge de seneste tilgængelige oplysninger modtager de personer, der er forsamlet ved grænsen, humanitær bistand i form af fødevarehjælp såvel som sanitære foranstaltninger og lægehjælp fra bl.a. De Forenede Nationers Flygtningehøjkommissariat (UNHCR), Den Internationale Migrationsorganisation (IMO) såvel som forskellige ikke-statslige organisationer (ngo'er) (bl.a. Røde Kors (ICRC), Schweits' Røde Kors, Caritas og Cooperazione Italiana).

Det internationale samfund (repræsentanterne for FN's mission i Kosovo (UNMIK), Den Europæiske Union, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), Europarådet, UNHCR, IMO osv.) er ligeledes gået ind i sagen og forsøger at hjælpe regeringen i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og de berørte personer med at finde løsninger på problemet. De pågældende personer tilhører en gruppe mennesker, der flygtede fra Kosovo i 1999 og siden da har opholdt sig i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien med en midlertidig og usikker opholdstilladelse, der skal fornyes hvert halve år, og som kun giver meget begrænsede sociale rettigheder. De fleste boede i Suto Orizari-centeret, der blev åbnet i 1999, og som UNHCR lukkede i 2003 på grund af alvorligt forfald. De mest udsatte (ca. 150) er blevet tilbudt genhusning i et andet center for romaer i Katlanavo, og privat indkvartering og grundlæggende økonomisk hjælp er imødeset for den resterende del af gruppen. De pågældende har afvist dette tilbud og valgt at protestere mod deres livsbetingelser ved ovennævnte grænseovergang (og søge om indrejsetilladelse til EU-lande).

Kommissionen har altid været af den opfattelse, at disse personer, der har opholdt sig i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien i fire år, bør sikres bedre vilkår for så vidt angår deres opholdstilladelse og sociale rettigheder. Derfor har Kommissionen i samarbejde med UNHCM støttet ændringen af landets asyllovgivning, som skal føre til, at der i september 2003 træder en ny lov i kraft, som sikrer en retfærdig asylprocedure, bedre modtagelsesforhold for asylansøgerne, respekt for princippet om ikke-afvisning og lokale integrationsforanstaltninger for de personer, der tilkendes beskyttelse. Kommissionen noterer med tilfredshed, at landets regering er rede til allerede nu at lade denne lov finde anvendelse på de pågældende personer. Det giver bl.a. disse personer mulighed for at indgive en asylanmodning og få den behandlet.

Der er som led i det nationale Cards-program etableret et projekt til 2 mio. EUR, der tager sigte på at hjælpe regeringen i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien med at ændre asyllovgivningen og iværksætte et nationalt handlingsprogram om asylspørgsmål, indvandring og visa, som ledsages af et uddannelsesprogram. Der er afsat 1 mio. EUR i 2003 til videreførelse af den indsats, der indledtes med 2002-programmet. Det Europæiske Genopbygningsagentur undersøger mulighederne for en konkret videreførelse af dette program og en mere præcis definition af indholdet.

Det er begrundelsen for, at Kommissionen har tilsluttet sig erklæringen af 3. juni 2003 fra lederne af Unionens mission i Skopje, hvori de understreger, at de ser meget alvorligt på henvendelserne fra kosovo-romaerne i Medzitlija med henblik på en forbedring af deres situation, og på det skarpeste opfordrer dem til at acceptere tilbuddet fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, trække sig tilbage fra grænseområdet og vende tilbage til Skopje.

Desuden støtter Kommissionen fortsat det internationale samfunds bestræbelser på at sikre passende betingelse for, at de personer, der blev forflyttet i 1999, herunder romaerne, frivilligt kan vende tilbage til Kosovo.