ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0142/99

af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Ngo'er, som har faaet stoette inden for rammerne af EU's eksterne politik

Kan Kommissionen oplyse listen over de ngo'er, som nyder godt af faellesskabsstoette, og som har deltaget i observations- eller uddannelsesopgaver i forbindelse med valghandlinger inden for rammerne af EU's eksterne politik med sigte paa fremme af udvikling af den demokratiske proces?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(11. februar 1999)

De oplysninger, som det aerede medlem udbeder sig, falder ind under en lang raekke faellesskabsinstrumenter, lige fra samarbejdet med tredjelande til specifikke budgetposter for menneskerettigheder og demokrati under kapitel B7-70. For at indsamle saadanne oplysninger vil der derfor skulle foretages en omfattende undersoegelse, der straekker sig over en laengere periode. Hvis det kan angives mere praecist, hvilke finansielle instrumenter eller hvilke geografiske omraader der oenskes oplysninger om, vil det lette arbejdet med undersoegelsen betydeligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 340/99 af Peter SKINNER til Kommissionen. Store prisforskelle på biler i Europa



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0177



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0340/99 af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen (23. februar 1999) Om: Store prisforskelle paa biler i Europa Har Kommissionen paa baggrund af de enormt store prisforskelle, der er paa biler i Det Forenede Kongerige og det oevrige Europa, som det fremgik af Kommissionens rapport om priser inden afgift, til hensigt at bringe de eksisterende prissvingninger til ophoer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (19. marts 1999) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlige forespoergsler E-2577/98 og E-2999/97 fra Anita Jean Pollack(1) og Gtaham Mather(2). (1) EFT C 31 af 5.2.1999, s. 150. (2) EFT C 15 af 25.5.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 147/99 af Brigitte LANGENHAGEN til Kommissionen. EU-støtte til den tyske Landkreis Cuxhaven



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0142



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0147/99 af Brigitte Langenhagen (PPE) til Kommissionen (11. februar 1999) Om: EU-stoette til den tyske Landkreis Cuxhaven Hvilke former for stoette, og i hvilken stoerrelse, opregnet efter de forskellige stoetteomraader, er i valgperioden 1994-1999 tilgaaet den tyske Landkreis Cuxhaven? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0143/99, E-0144/99, E-0145/99, E-0146/999 og E-0147/99 (3. marts 1999) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2985/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Praemieudbetaling pr. dyr i Irland

Er Kommissionen bekendt med, at de irske landmand, navnlig i den vestlige del af landet, er i alvorlige vanskeligheder paa grund af de usaedvanlige nedboersmaengder, og overvejer den praemieudbetaling pr. dyr for at afhjaelpe noeden paa familielandbrugene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. oktober 1998)

Kommissionen er klar over, hvilke vanskeligheder de irske landmaend staar over for til dels paa grund af de herskende, daarlige vejrforhold. Der er truffet en raekke foranstaltninger for at fremskynde betalingerne til medlemsstaterne. For oksekoedspraemier er forskuddet til medlemsstaterne steget fra 60 til 80 %, og tidspunktet for udbetaling af forskud er aendret til den 16. oktober 1998. For faarekoedspraemier er forordningen om fastsaettelse af det andet praemieforskud blevet vedtaget i god tid, saa betaling til producenterne kan ske fra den 15. oktober 1998. I begge tilfaelde er det op til medlemsstaten at foretage udbetalingerne til landmaendene saa snart som muligt.

I tilfaelde af kompensationsgodtgoerelser raader Irland over de normale forskud, og det er op til medlemsstaten at foretage udbetalingerne snarest muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3690/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Skattemaessig forfordeling af graeske universitetslaerere

Den graeske lov nr. 2530/97 omhandler indplacering, loenforhold osv. for laerer- og forskerpersonalet ved hoejere laereanstalter og teknologiske institutter i Graekenland.

I henhold til denne lov har de paagaeldende personer mulighed for at have anden beskaeftigelse ud over deres undervisningsvirksomhed. Denne beskaeftigelse kan dog ikke tegne sig for mere end 8 timer om ugen, og i henhold til artikel 3 i ovennaevnte lov skal en del (mellem 15 og 30 %) af den loen, som universitetslaerere faar udbetalt for deres eksterne virksomhed, indbetales til de saakaldte "konti", der udgoer en slags saerfonde. Disse fonde vedroerer ikke udelukkende universitetsverdenen, men staar ogsaa til raadighed for forskellige samfundssektorer. Indfoerelsen af ovennaevnte bidrag (som naar op paa henved 30 % af vederlaget for en universitetslaerer) er i modstrid med nogle bestemmelser i den graeske forfatning og udgoer en overtraedelse af princippet om "rekompensation", idet de paagaeldende "konti" ikke er til nogen gavn for universitetslaererne overhovedet.

Kan Kommissionen oplyse, om ovennaevnte kan forenes med princippet om ligebehandling af skatteyderne, og om den har planer om at tage affaere og afvaerge de graeske skattemyndigheders forfordeling af graeske universitetslaerere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(29. januar 1999)

Det aerede medlems spoergsmaal beroerer et forhold, som ikke er reguleret af faellesskabsretten. Den graeske skattelovgivning om indkomstskat hoerer ikke under et af de harmoniserede omraader i EU. Kommissionen har foelgelig ikke kompetence til at udtale sig om de graeske myndigheders anvendelse af denne lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3524/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Metoder til styrkelse af nettene til information om og udnyttelse af programmerne for anvendt FTU i Europa

I forbindelse med Metoder til styrkelse til nettene til information om og udnyttelse af programmerne for anvendt FTU i Europa (OESU 965/98), kan Europa-Kommissionens tjenestegrene da forelaegge en meddelelse, der indeholder en samlet strategi for nettene til information, ledsagelse og udnyttelse af forskning, udvikling og innovation, saaledes at denne strategi tilsigter en rationalisering af de eksisterende ordninger og supplerer de forskellige europaeiske politikker?

I forbindelse med denne samlede strategi henstilles det, at man traekker paa de eksisterende midler (femteFTU- rammeprogram, strukturfondene, undervisnings- og uddannelsesprogrammer, SMV-programmer osv.), til gavn for saerlige stoettenetvaerker, som skal fremme princippet om formidling. Ved hjaelp af disse formidlingsnetvaerker skal man saette skub i strategiske alliancer mellem virksomheder, samarbejde mellem virksomheder, forskningsinstitutioner og universiteter, teknologisk overvaagning og oekonomisk efterretning og projektteknik (juridisk, finansiel osv.).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4027/98

af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet

(11. januar 1999)

Om: Omkostninger i forbindelse med indfoerelsen af euroen

1. Har Raadet kendskab til, at nederlandske banker i forbindelse med indfoerelsen af euroen vil beregne sig et gebyr paa fem gylden fra deres kunder, hver gang de bruger betalings- eller kreditkort med pinkode i udlandet?

2. Har Raadet endvidere kendskab til, at bankerne ved betaling med betalings-eller kreditkort med pinkode i indlandet vil beregne sig et gebyr paa fem cent pr. gang?

3. Har Raadet gjort sig klart, at bankkunder isaer paa grund af gebyret paa fem gylden pr. gang i udlandet vil se sig noedsaget til at haeve stoerre beloeb for at spare omkostninger, da et beloeb paa en gange femhundrede gylden jo koster fem gylden i haevegebyr, medens fem gang ethundrede gylden vil koste femogtyve gylden i gebyr?

4. Er Raadet ikke enig i, at det ikke er befordrende for borgernes sikkerhed, at de haever stoerre beloeb i udlandet for at spare omkostninger?

5. Vil Raadet i betragtning af den ensartede sats, bankerne vil beregne sig, undersoege, om der er tale om karteldannelse eller misbrug af en dominerende stilling fra bankernes side?

6. Hvilke modforholdsregler vil Raadet i bekraeftende fald tage?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3332/98

af Roberto Mezzaroma (PPE) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: Kultur

Der er som bekendt en verden til forskel mellem paa den ene side det politiske og oekonomiske Europa og paa den anden den kulturelle sektor, som fortsat befinder sig paa stadet med fri handel med oversaettelser.

Man boer i kultursektoren saette sig ud over stadet med et frit marked for oversaettelser og i stedet indfoere et system med betingelser for adgang til et europaeisk publikum.

Dette forslag blev stillet paa den 50. bogmesse i Frankfurt af forlaget Laterza, som med henblik paa at beskytte og bevare de smaa og mellemstore forlags identitet slog til lyd for oprettelse af et organ med titlen "Europa University Press" ved Det Europaeiske Universitetsinstitut i Firenze, som skulle fungere som hovedcenter for forskning i og udbredelse af ideer, der henvender sig til unge, med henblik paa at efterproeve teksternes videnskabelige kvalitet.

Det eneste bidrag fra EU skulle bestaa i finansiering af oversaettelserne, medens de relevante forlag og lande skulle paatage sig de forretningsmaessige risici ved en udgivelse.

Kan Kommissionen angive, hvor realistisk dette projekt er, hvorledes det i givet fald skulle struktureres, og hvilken tidshorisont man skulle regne med til gennemfoerelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(7. januar 1999)

Kommissionen kan kun bevilge stoette til initiativer paa det kulturelle omraade inden for rammerne af eksisterende programmer, det vil, hvad boeger, laesning og oversaettelse angaar, sige ARIANE-programmet. Programmets maalsaetning er at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne hvad boeger og laesning angaar, dvs. stoette og supplere medlemsstaternes foranstaltninger paa omraadet ved - med respekt for de nationale og regionale forskelligheder - at bidrage til de respektive kulturers udfoldelse, styrke kendskabet til og udbredelsen af litteraere vaerker og de europaeiske folkeslags historie og lette EU-borgernes adgang hertil, blandt andet gennem stoette til oversaettelse af teater-, opslags- og litteraere vaerker, stoette samarbejdsprojekter i form af partnerskaber samt uddanne fagfolk inden for disse omraader.

I henhold til den afgoerelse (2085/97/EF)(1), hvorved ARIANE-programmet oprettedes, skulle det afsluttes i 1998. Med henblik paa at sikre kontinuiteten i Faellesskabets aktiviteter hvad angaar boeger og laesning op til programmet Kultur 2000, der efter planerne skal traede i kraft den 1. januar 2000, foreslog Kommissionen i september 1998 Parlamentet at forlaenge ARIANE-programmet til ogsaa at omfatte 1999. Parlamentet godkendte den 9. oktober 1998 og Raadet paa sit moede den 17. november 1998 forlaengelsen af programmet med det samme budget som i 1998.

Den nye indkaldelse af ansoegninger til ARIANE-programmet bliver efter planen offentliggjort i EF-Tidende i januar 1999, hvilket vil give medlemsstaternes fagfolk paa omraadet tid til at fremlaegge deres projekter, inden ansoegningsfristen udloeber i maj 1999.

Gennemfoerelsen af de udvalgte projekter vil kunne paabegyndes allerede fra starten af andet halvaar af 1999.

(1) EFT L 291 af 24.10.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3943/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Projekt baeredygtige byer

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at sikre, at der eksisterer et retsgrundlag for viderefoerelsen af projekt baeredygtige byer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(1. marts 1999)

Kommissionen har gentagne gange erkendt nyttevaerdien af aktiviteterne i den europaeiske kampagne for baeredygtige byer i forbindelse med gennemfoerelse af Agenda 21 paa lokalt plan.

I meddelelsen "Baeredygtig byudvikling i Den Europaeiske Union: Rammer for handling"(1) som blev vedtaget den 28. oktober 1998, gjorde Kommissionen opmaerksom paa, at den har til hensigt at blive ved med at yde stoette til etablering af net mellem lokale myndigheder. Kommissionen fremhaevede isaer den europaeiske kampagne for baeredygtige byer. Denne meddelelse paapeger ligeledes, at Kommissionen vil udarbejde de noedvendige retsakter til finansiering af denne type aktiviteter paa en fleraarig basis.

Hovedpunkterne i denne meddelse blev forelagt af Kommissionen i Urban Forum, som blev afholdt i Wien den 26. og 27. november 1998. Den foerste meningsudveksling som fandt sted i denne forbindelse, gjorde det muligt at understrege, hvor presserende det er at udvikle et passende retsgrundlag for viderefoerelse og konsolidering af denne type aktiviteter.

Kommissionen agter at tage initiativ til at udforme et forslag inden for de naeste par uger.

(1) KOM(98) 605 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3378/98

af Gunilla Carlsson (PPE) til Kommissionen

(17. november 1998)

Om: Direktivet om databeskyttelse

Den 24. oktober traadte den svenske lov om personlige data i kraft. Baggrunden for denne lov er bl.a. EU's direktiv om databeskyttelse. Da myndighederne i bl.a. Sverige har anvendt en strikt fortolkning af denne retsakt, vil den finde anvendelse paa Internettets hjemmesider. Ejere af en hjemmeside med chat-funktion kan i saa fald komme til at overtraede reglerne. Det skyldes dels, at chatsiderne indeholder oplysninger om personer og deres meninger, og dels at Internettet er verdensomspaendende og at oplysningerne derfor kan udbredes til lande uden for EU og EOES.

Var det Kommissionens hensigt i forbindelse med vedtagelsen af direktivet om databeskyttelse at begraense ovennaevnte anvendelse af Internettet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. marts 1999)

Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 95/46/EF om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af saadanne oplysninger(1) finder anvendelse paa enhver form for behandling af personoplysninger uanset medie og derfor ogsaa paa behandling af personoplysninger med elektroniske midler paa Internet.

Som det bl.a. fremgaar af direktivets artikel 33, var Parlamentet og Raadet fuldt ud klar over, hvilke problemer informationssamfundet indebaerer med hensyn til retten til beskyttelse af privatlivets fred. Formaalet med direktivet er at sikre, at personoplysninger behandles loyalt og lovligt med henblik paa at skabe tillid hos borgerne baade med hensyn til anvendelsen af deres data paa traditionel vis og online.

Foelgelig er anvendelsen af Internet til dialog ("chat"), der indebaerer behandling af deltagernes eller andre personers personoplysninger, ogsaa underkastet de gaeldende regler, uden at dette medfoerer en begraensning af anvendelsen af Internet. F.eks. skal de ansvarlige for et saadant websted, som alle har adgang til, paa forhaand oplyse om, at webstedet er offentligt tilgaengeligt, og at oplysningerne kan sendes videre til tredjelande, hvor personoplysninger ikke er beskyttet paa hensigtsmaessig vis. Naar disse betingelser er opfyldt, kan deltagerne i dialogerne ("chat") frit give deres samtykke til, at der sker en udveksling af personoplysninger.

(1) EFT L 281 af 23.11.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4062/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(13. januar 1999)

Om: Habitat-direktivet af 1992 - udpegning af saerlige bevaringsomraader

I henhold til Habitat-direktivet(1) af 1992 skal medlemsstaterne foreslaa et bestemt antal lokaliteter, der kan udpeges som saerlige bevaringsomraader inden 1992. Det Forenede Kongerige har imidlertid ikke opfyldt sine forpligtelser i denne forbindelse.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at sikre, at Det Forenede Kongerige nu opfylder disse forpligtelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(12. marts 1999)

I henhold til Raadets direktiv 92/43/EOEF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter skal hver medlemsstat forelaegge Kommissionen forslag til en liste over lokaliteter inden tre aar efter meddelelsen af direktivet. Saadanne lister skulle derfor vaere modtaget senest i juni 1995.

Det Forenede Kongerige har hidtil foreslaaet 333 lokaliteter paa i alt 16.885 km2. Det har underrettet Kommissionen om, at dets liste nu stort set er afsluttet, idet dog et mindre antal resterende omraader vil blive foreslaaet inden foraaret 1999.

For at opstille en liste over lokaliteter af faellesskabsbetydning, der skal udpeges som saerlige bevaringsomraader i medfoer af direktivet, vil Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne evaluere de forskellige foreslaaede nationale lister. Dette vil ske for hver enkelt af de forskellige biogeografiske regioner, der er omfattet af direktivet.

Hele Det Forenede Kongerige er beliggende i den atlantiske biogeografiske region. Der vil blive afholdt et seminar til efteraaret 1999, hvor de foreslaaede nationale lister for hele regionen vil blive vurderet. Om det britiske forslag opfylder direktivets maalsaetninger, vil blive undersoegt i denne forbindelse og vil danne udgangspunkt for eventuelle senere tosidede droeftelser herom mellem Kommissionen og Det Forenede Kongerige.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3456/98

af Fernando Fernández Martín (PPE) til Kommissionen

(12. november 1998)

Om: Beskyttelse af hvaler syd for De Kanariske OEer

Ifoelge nylige videnskabelige undersoegelser har de varme farvande syd for nogle af De Kanariske OEer udviklet sig til et vigtigt reservat for hvaler. Man har paavist i alt 27 forskellige arter, hvoraf de 12 arter holder til i de paagaeldende farvande. Nogle af disse arter er udryddelsestruede som f.eks. oeresvinet, eller er udsat for talrige farer, som det er tilfaeldet med grindehvalen.

Under faellesskabsprojektet Life er der afsat midler til beskyttelse af oeresvinet og af den uaegte karetteskildpadde, der ogsaa er udryddelsestruet. Alligevel trues disse hvaler af talrige faktorer som f.eks. den overdrevne udnyttelse af disse omraader til turistformaal, aendringer i oekosystemet ved oeernes kyster, ukontrolleret udledning af spildevand i nogle tilfaelde og ukontrollerede besoeg pr. baad. Disse forhold udgoer fortsat en alvorlig trussel paa grund af de ansvarlige myndigheders passivitet og notoriske skoedesloeshed, som paalidelige kilder har gjort opmaerksom paa.

Har Kommissionen kendskab til disse tilstande, og hvis det er rigtigt, at forholdene er saaledes, hvilke foranstaltninger har den da truffet for at afhjaelpe denne situation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(2. december 1998)

Det aerede medlem bedes tage de svar til efterretning, Kommissionen allerede har givet paa to skriftlige forespoergsler, nemlig hhv. nr. E-1490/97 fra Angela Sierra González(1) og nr. E-1128/97 fra Carmen Díez de Rivera Icaza(2).

Kommissionen er med til at finansiere et LIFE-projekt i form af stoette til bevarelsen af arterne Caretta caretta (uaegte karetteskildpadde) og Tursiops truncatus (oeresvin) omkring De Kanariske OEer. Én af maalsaetningerne for dette projekt er at gennemfoere forvaltnings-planerne for tre lokaliteter, som huser de ovenfor af det aerede medlem naevnte arter, og som er blevet foreslaaet fredet af Spanien i medfoer af artikel 4 i Raadets direktiv 92/43/EOEF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(3). I projektet er der ligeledes regnet med foretagelse af en evaluering vedroerende indvirkningen fra de turist-maessige aktiviteter som omhandlet i naervaerende skriftlige forespoergsel syd for oeen Tenerife.

Kommissionen vil optage de noedvendige kontakter til de paagaeldende myndigheder for at indhente alle naermere praecisioner vedroerende de forhold, det aerede medlem har fremfoert.

(1) EFT C 82 af 17.3.1998.

(2) EFT C 373 af 9.12.1997.

(3) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3737/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Raadet

(11. december 1998)

Om: Afskaffelse af duty free handel

I direktiver fra 1992 om aendring af hele det europaeiske afgiftssystem er juni 1999 sat som frist for afgiftsfrit salg i Unionen. Afgoerelsen om afskaffelse af duty free handel, som er fastsat af finansministrene, kan kun aendres gennem en symbolsk enstemmighed, som er vanskelig at opnaa inden for denne sektor.

I betragtning af, at denne sektor beskaeftiger 140.000 personer, og at de positive resultater af dette salg goer det muligt for alle de stoerste europaeiske lufthavne at ammortisere en raekke omkostninger og finansiere arbejde og investeringer, og under henvisning til de efterhaanden krampagtige forsoeg paa at skabe arbejdspladser,

kan Raadet da oplyse, ud fra hvilken logik afgoerelsen om at afskaffe en saa positiv sektor for faellesskabsbeskaeftigelsen er truffet?

Agter det hurtigst muligt at blokere procedurerne for denne afskaffelse samt indlede en undersoegelse af dennes foelger og indvirkning paa den industrielle produktion og beskaeftigelsen?

Svar

(29. marts 1999)

Med hensyn til afgoerelsen fra 1991 om det afgiftsfrie salg til rejsende inden for Faellesskabet anmodede Det Europaeiske Raad i Wien Kommissionen og Raadet (oekonomi og finans) om inden marts 1999 at undersoege, hvilke beskaeftigelsesproblemer der kan opstaa og paa grundlag af forslag fra Kommissionen at droefte, hvordan disse problemer kan tackles, herunder muligheden af en begraenset forlaengelse af overgangsordningerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2846/98 af Roberta ANGELILLI Mælkecentralen i Rom: sidste nyt



EF-Tidende nr. C 289 af 11/10/1999 s. 0009



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2846/98 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (28. september 1998) Om: Maelkecentralen i Rom: sidste nyt I forbindelse med tidligere forespoergsler om maelkecentralen i Rom, E-3408/97(1), E-0547/98(2), E-1511/98(3) og under henvisning til Fischlers svar af 10. juni 1998, E-1511/98/IT, meddelte Kommissionen, at den havde igangsat proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 2, for at finde ud af, om forskellige former for stoette, som maelkecentralen i Rom tilsyneladende har modtaget i forbindelse med privatiseringsproceduren, er i overensstemmelse med traktaten. Vil Kommissionen give oplysninger om resultatet af denne procedure? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. oktober 1998) Kommissionen meddeler herved det aerede medlem, at den er ved at analysere de bemaerkninger, den har modtaget som led i proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 2. Naar den har afsluttet dette arbejde, vil den traeffe endelig beslutning om den paagaeldende stoette i overensstemmelse med ovennaevnte procedure. (1) EFT C 158 af 25.5.1998, s. 103. (2) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 84. (3) EFT C 13 af 18.1.1999, s. 39.