SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0194/03

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(31. januar 2003)

Om: Softwarepatenter

1. Har Kommissionen foretaget en tilbundsgående undersøgelse af softwarepatenters økonomiske betydning for softwareindustrien under hensyntagen til lignende ordninger i USA og Japan? Hvis dette er tilfældet, hvad var resultaterne, og hvis ikke, hvorfor så ikke?

2. Har Kommissionen overvejet at fritage bestemte organisationer, såsom velgørenhedsorganisationer og skoler, som er blevet mere og mere afhængige af gratis software?

3. Hvordan foreslår Kommissionen i direktivet at beskytte de små og mellemstore virksomheder, som arbejder i it-sektoren?

4. Har Kommissionen planer om at fritage softwarealgoritmer generelt fra direktivet om softwarepatenter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. marts 2003)

I begrundelsen til Kommissionens forslag til et direktiv om computer-implementerede opfindelsers patenterbarhed(1) henvises til en række undersøgelser, herunder to foretaget af Kommissionen selv, der blev taget i betragtning i forbindelse med udarbejdelse af forslaget. Man har søgt at sammenligne med forholdene i USA, da man der har den mest åbne holdning til patentering af edb-programmer. I modsætning hertil er den nuværende praksis i Europa ikke at tillade patentering af edb-programmerne selv, og kun tildele patenter til opfindelser, der bruger edb-programmer, hvis der kan konstateres et nyskabende teknisk bidrag. Situationen i Japan betragtes normalt som en mellemting mellem holdningen i USA og Europa.

Der kunne ikke uddrages entydige konklusioner fra undersøgelserne. USA's holdning havde både positive og negative virkninger, og det er vanskeligt at bedømme, hvilke af disse der i sidste ende vil have den største virkning. For så vidt angår den europæiske holdning kunne man ligeledes ikke finde mange beviser på, at den nuværende praksis var årsag til vanskeligheder, og særlig ikke, at selvstændige europæiske softwareudviklere var uretmæssigt påvirket af disse forhold, i det mindste til nu.

Stillet over for denne situation konkluderede Kommissionen, at der ikke var nogen grund til at indføre væsentlige ændringer af den nuværende praksis. Som følge deraf er direktivforslaget udarbejdet ud fra princippet om i højere grad at harmonisere end ændre den retlige stilling, og derigennem gøre de retlige rammer for disse opfindelser mere entydige. Især, og i modsætning til praksis i USA, udvides patenterbarheden ikke til også at omfatte edb-programmerne selv, og dette bekræftes ved, at softwareproduktkrav ikke indgår i listen over tilladelige krav.

Der er intet i direktivet, der vil hindre skoler eller velgørende organisationer i at udnytte de muligheder, de i øjeblikket har for at gøre noget gratis. Hertil kommer, at medlemsstaternes retsbestemmelser vedrørende almene patentkrænkelser (der fortsat vil være gældende) normalt ikke omfatter private og ikke-kommercielle handlinger. Kommissionen har intet ønske om at ændre dette forhold.

Under hensyntagen til forslagets art og omfang vil det ikke være muligt at medtage specifikke foranstaltninger til forskellig behandling af små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Sådanne virksomheder vil imidlertid kunne nyde godt af den øgede retlige sikkerhed, der vil resultere af direktivets harmoniseringsvirkninger. Den kontrol, som Kommissionen skal gennemføre i medfør af direktivets artikel 7, vil afsløre alle problemer, der kan opstå af særlig interesse for SMV'er. Både store og små softwareudviklere vil også kunne drage fordel af direktivets bestemmelse om bibeholdelse af undtagelserne vedrørende bestemmelserne om dekompilering og interoperabilitet, der findes i Rådets direktiv 91/250/EF af 14. maj 1991 om retlig beskyttelse af edb-programmer ved ophavsret(2).

I den aktuelle situation kan opfindelser, der bruger algoritmer, patenteres, hvis de har forbindelse til løsning af et teknisk problem. Et patent vedrørende en opfindelse, der omfatter en algoritme, omfatter brugen af den pågældende algoritme til det formål, der er anført i patentansøgningen, men udgør ikke et monopol for selve algoritmen eller dens anvendelse i andre sammenhænge. Denne situation vil ikke blive ændret af direktivforslaget.

(1) EFT C 151 E af 25.6.2002.

(2) EFT L 122 af 17.5.1991.