SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0626/00

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Rådet

(2. marts 2000)

Om: Kosovo: Det serbiske mindretals ret til at flytte til sikre områder med et serbisk flertal

1. Har Rådet kendskab til, at en stor del af det serbiske mindretal, som er blevet tilbage i Kosovo, siden indsættelsen af den nye øvrighed i 1999 ikke længere har mulighed for frit at rejse gennem Kosovo og (midlertidigt eller varigt) at begive sig til områder, som forvaltes af den serbiske eller montenegriske regering, både fordi denne befolkningsgruppe foragtes af det mellem 1987 og 1999 dårligt behandlede albanske flertal, og fordi der ikke findes tilstrækkelig militær- eller politiledsagelse for at gøre rejsen sikker?

2. Kan Rådet bekræfte, at det i en del af Kosovo-byen Orahovac for den serbiske befolkningsgruppe i mellemtiden er opstået en situation, som i høj grad ligner den, som fandtes i det tidligere safe haven i Srebenica i Bosnien-Hercegovina, dvs. at den der levende befolkning er isoleret fra det omliggende område, fordi dette beboes af en anden befolkningsgruppe, som gerne vil af med det indesluttede mindretal?

3. Hvordan mener Rådet at kunne forhindre, at der ikke sker det samme med den serbiske del af Orahovac som tidligere med safe haven i Srebrenica, hvor de på stedet stationerede nederlandske soldater ikke kunne forhindre, at den etniske gruppe, som dominerer omgivelsen, indtog området, hvorefter den lokale befolkning blev fordrevet eller endda dræbt?

4. Hvad agter Rådet at gøre for at sørge for, at alle indbyggere i den serbiske del af Orahovac og andre isolerede områder, hvor befolkningen pga. manglende sikkerhed selv vælger at forlade deres nuværende hjem for bestandigt, får mulighed for at flytte til områder, som står under serbisk eller montenegrisk forvaltning, eller eventuelt, efter opnåelse af en aftale derom med det albanske befolkningsflertal til området nord for byen Mitrovica, der grænser op til Serbien og fra tidernes morgen overvejende har været beboet af serbere?

Svar

(25. maj 2000)

Rådet ser med stor alvor på situationen for serberne og andre etniske og religiøse mindretal i Kosovo og er rystet over den fortsat høje grad af vold blandt de etniske grupper. De genopblussende fjendtligheder i Mitrovica er blot det seneste eksempel på, hvor vanskeligt det er overvinde det had og den mistro, der er blevet opbygget i årtier. Denne situation vil meget nemt kunne få alvorlige følger for andre byer i Kosovo, også for Orahovac.

Rådet har gentagne gange givet udtryk for, at det vil arbejde henimod et demokratisk og multietnisk Kosovo i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1244, hvilket også omfatter, at alle flygtninge uhindret og sikkert kan vende tilbage. Sikkerhedsrådets resolution 1244 er således i alle aspekter grundlaget for EU's politik. Rådet har endvidere ved mange lejligheder gentaget, at det på det stærkeste fordømmer alle voldelige, chikanerende og intolerante handlinger, og har over for Kosovo-ledelsen gjort det klart, at EU betinger sin bistand af troværdige bestræbelser på en forsoning mellem de etniske grupper.

Det ærede medlem er sikkert opmærksom på, at Rådet ikke spiller nogen direkte rolle for så vidt angår sikkerhedaspektet ved gennemførelsen af Sikkerhedsrådets resolution 1244; med henblik herpå og på grundlag af et FN-mandat har NATO stationeret en sikkerhedsstyrke på 50 000 mand i området. Denne styrke (KFOR) blev netop oprettet for at sikre ro og orden og beskytte mindretallene, så alle flygtninge og fordrevne i området tilskyndes til at vende tilbage. EU-landene tegner sig i øjeblikket for 80 % af KFOR, og de implicerede medlemsstater har for nylig besluttet at øge deres kontingenter.

For at bidrage til bekæmpelsen af volden mellem de etniske grupper og for at sikre den ro og orden, som er nødvendig for at undgå, at ikke-kosovo-albanere forlader provinsen, og for at motivere dem, der allerede har forladt den, til at vende tilbage støtter EU desuden UNMIK's bestræbelser på at oprette en civil politistyrke i Kosovo. Som svar på opfordringerne fra Bernard Kouchner og generalsekretær/højtstående repræsentant Javier Solana har medlemsstaterne i marts 2000 gjort en ekstraordinær indsats for at øge UNMIK-politistyrken med yderligere 320 mand.

Under hensyn til den yderst vanskelige situation, KFOR og FN's civile politi må arbejde i, føler Rådet, at de allerede har gjort meget væsentlige fremskridt henimod de mål, der er udstukket i Sikkerhedsrådets resolution 1244.

Af hensyn til den aktuelle situation i Kosovo har Rådet desuden ydet stor støtte til oprettelse af FN's administration (UNIK) ved at bidrage til dens budget og ved fuldt ud at afholde udgifterne til UNMIK's fjerde søjle, som vedrører genopbygning og sanering af økonomien.

Rådet støtter ligeledes den afgørelse, der er truffet af FN's generalsekretariats Særlige Repræsentant Bernard Kouchner, om at nedsætte et fælles midlertidigt administrationsråd, som gradvis skal opbygges af alle etniske grupper i Kosovos administration. Indtil videre har Kosovo-serberne afvist at deltage i denne og andre tilsvarende organer. EU har opfordret Kosovo-serberne til at tage deres boycut op til fornyet overvejelse for at bidrage til oprettelsen af et multietnisk Kosovo og sikre sig selv en plads i den administration, der er under opbygning.