SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1509/02

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(29. maj 2002)

Om: Landbrugsindkomsterne og deres udvikling i 2001

Kommissionen har offentliggjort tal fra Eurostat for udviklingen af landbrugsindkomsterne. Disse tal bekræfter, at i 2001 steg disse indkomster med 3,3 % i Det Europæiske Fællesskab, begunstiget af en produktionsstigning på 1,2 % og et fald i antallet af landmænd på 2 %.

Der er dog forskelle på indkomsten landene imellem, idet stigningen i Spanien var på 2,6 %, mens den i andre lande har været fire gange større: I Danmark var den på 12,3 %, i Østrig på 10,9 % og i Tyskland på 9,9 %. I lande som Portugal og Irland steg landmændenes indkomst med henholdsvis 11,8 % og 7,8 %.

Kan Kommissionen oplyse de konkrete tal for udviklingen i landbrugsindkomsten i Galicien i 2001?

Hvordan vurderer Kommissionen det forhold, at gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik medfører sådanne forskelle med hensyn til landbrugsindkomstens udvikling? Hvordan kan det efter Kommissionens opfattelse forklares, at stigningen i nogle lande som Danmark, Østrig, Portugal og Tyskland er fire gange større end i Spanien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(26. juni 2002)

Ifølge Eurostat er landbrugsindkomsten, målt som nettoværditilvæksten i faktorpriser, udtrykt realt og pr. arbejdskraftenhed, i 2001 i gennemsnit steget med 3,3 % i Fællesskabet som helhed. Denne stigning kan ses som et nyt tegn på opsving efter nedgangen i 1998 og 1999 og stigningen på 3,3 % i 2000. Trods sygdomskriserne i den animalske sektor i 2001 (i forbindelse med bovin spongiform encephalopati (BSE) og mund- og klovsygen), har en gunstig prisudvikling navnlig i den animalske sektor gjort det muligt at hæve landbrugsindkomsten til rekordniveauer.

Selv om prognoserne viser en positiv udvikling i langt de fleste medlemsstater, idet kun en medlemsstat forventes at registrere et fald i indkomsten (Luxembourg med 0,6 %), forudses der store forskelle i de forskellige lande. De største stigninger forventes i Danmark (+ 12,3 %), Portugal (+ 11,8 %), Østrig (+ 10,9 %), Tyskland (+ 9,9 %), Irland (+ 7,8 %), Belgien (+ 5,3 %) og Sverige (+ 5,0 %). Selv om stigningen i landbrugsindkomsten i de fleste af disse medlemsstater kan tilskrives de stigende svinepriser, har prisstigninger i andre dele af landbruget, såsom kartoffel- og mælkesektoren, og en voldsom stigning i den ikke-afgrødespecifikke støtte formodentlig også haft en gunstig indvirkning på udviklingen i landbrugsindkomsten.

Kommissionen har ingen oplysninger om udviklingen i landbrugsindkomsten i Galicien i 2001.

Reformerne af den fælles landbrugspolitik i 1992 og i forbindelse med Agenda 2000 har medvirket til at forbedre konkurrenceevnen inden for landbrugssektoren i Fællesskabet, idet der er sket en forskydning fra markedsprisstøtte til mere direkte indkomststøtte. De har også bidraget til en højere sikkerhed og stabilitet i producenternes indtjening, eftersom de direkte betalinger til producenterne i gennemsnit nu udgør ca. 32 % af landbrugsindkomsten. Der er dog stadig forskelle i indkomstudviklingen i de forskellige medlemsstater og undersektorer. De skyldes hovedsagelig de forskellige situationer, man har stået i fra begyndelsen, og som er blevet overført fra tidligere år, og forskelle i de landbrugsøkonomiske strukturer og cyklusser i medlemsstaterne.

Spanien har i lighed med andre medlemsstater nydt godt af den positive udvikling inden for svine- og fjerkræsektoren, som har opvejet det store fald i oksekødspriserne, men ugunstige klimaforhold har påvirket den vegetabilske produktion, navnlig hvad angår korn og vin, hvor produktionsmængden er faldet med mere end henholdsvis 30 % og 23 %. Man bør imidlertid ikke glemme, at Spanien siden 1992 har haft den næststørste stigning i landbrugsindkomsten i Fællesskabet (efter Portugal), nemlig 41 %, efter at der er taget hensyn til inflationen.