SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0703/96 af André Laignel (PSE) til Raadet (27. marts 1996)

Om: Loft over indkomststoetteordningerne i den faelles landbrugspolitik

I det forloebne aar steg visse landbrugeres indkomst betydeligt paa grund af den saerdeles gunstige konjunktursituation, hvilket dog ikke fik nogen indflydelse paa niveauet af den indkomststoetteordning, der blev vedtaget med reformen af 1992, eftersom den ikke reelt fungerer som »deficiency payment«. I stedet var der tale om udbetaling af for store udligningsbeloeb.

Denne situation blev yderligere skaerpet gennem en raekke tilpasninger af reformen, ofte benaevnt forenklinger, saasom forhoejelsen i 1993 af tilbagetraekningsgodtgoerelsen, muligheden for at producere afgroeder til landbrugsindustrien paa braklagte omraader eller enhedssatsen for braklaegning. Resultatet er, at en lille gruppe gunstigt stillede producenter, ofte bosat i de mere velstillede europaeiske regioner, modtager stoerstedelen af de europaeiske offentlige midler og foretager skandaloese udvidelser, hvorved de udpiner landbrugsomraaderne gennem intensivering uden hensyntagen til miljoeet og behovene for fysisk planlaegning.

Dette er naturligvis uforstaaeligt for de mange landbrugere i Unionen, som har ringe indtaegter, samt for dem, der er bekymrede over, at Europa ikke udviser stoerre gavmildhed over for andre sektorer saasom koed, frugt, groensager og vin, hvor reformerne endnu er udeblevet, og som er mere udsat for konkurrencen udefra, der er skaerpet paa grund af indgaaelsen af en lang raekke frihandelspraegede aftaler.

Denne uensartede uddeling af stoetten er politisk uacceptabel for alle Unionens borgere, skatteydere og forbrugere, som i oejeblikket i nogen grad er frastoedt af den europaeiske tanke, men som muligvis ville tilslutte sig den, hvis landbrugsstoetten blev fordelt paa mere retfaerdig vis, saaledes at den kunne opfylde alle sine formaal og gavne almenvellet.

Tanken om denne stoette, der kan naa op paa kolossale summer, er uudholdelig for dem, der er udelukket fra den nationale og europaeiske solidaritet.

Agter Raadet i betragtning af ovenstaaende og paa meget kort sigt, f.eks. i forbindelse med forhandlingerne om landbrugspriserne, i overensstemmelse med afstemningen om beslutningen af 15. februar 1996 (B4-0137/96) om fremtidsudsigterne for den faelles landbrugspolitik, at fastsaette lofter over den direkte stoette til hvert brug, eller at indlede en ordning med »deficiency payment«, eftersom det kommende aar endnu engang varsler godt for dem, som baade i det forloebne aar og tidligere endnu i overdreven grad noed godt af solidariteten?

Svar (16. juli 1996)

Et af de maal, der blev indledt i 1992, er at reducere misforholdet mellem landbrugsindkomsterne. Reformen af den faelles landbrugspolitik kendetegnes isaer ved overgangen fra en politik, der bygger paa stoette til priserne for landbrugsprodukter paa afsaetningsstadiet, til en politik, der er orienteret mod udligninger pr. hektar. Denne nye tendens har to store fordele, som Raadet tillaegger ganske saerlig betydning: dels goer den intensiv produktion mindre tiltraekkende, og dels, netop fordi godtgoerelserne ikke er direkte fornundet med produktionen og derfor er mere fordelagtige for de mindst produktive bedrifter, goer den det muligt at tage hensyn til de sociale problemer, landbruget staar overfor i visse landdistrikter, idet den bidrager til at formindske indkomstforskellen mellem de forskellige producenter.

Det skal erindres, at Raadet i forbindelse med reformen har vedtaget saerlige bestemmelser for at komme smaa producenter til undsaetning, og det har ligeledes truffet foranstaltninger, der belaenner landbrugere, der forpligter sig til en jordforvaltning med positiv miljoeeffekt, og som er indforstaaet med de krav, der er opstillet i de omraadeplaner, som medlemsstaterne har udarbejdet med henblik herpaa.

Reformen er allerede ivaerksaet inden for flere sektorer, herunder hovedafgroeder, tobak, ris og oksekoed, og Raadet behandler i oejeblikket Kommissionens forslag vedroerende frugt og groentsager og vin.

Raadet har ikke faaet forslg om fastsaettelse af lofter over direkte stoette til de enkelte bedrifter eller om indfoerelse af en ordning med deficency payments.

Hvad angaar de »kolossale« summer i visse dele af Faellesskabets landbrugsbudget, viser den nuvaerende krise i oksekoedssektoren hvor der allerede er ivaerksat omfattende solidaritetsaktioner, hvor indbyrdes afhaengige landbrugsproducenterne er, og at de alle fra tid til anden kan faa brug for de finansielle medler, der er fastsat i dette budget.