ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3950/98

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(21. december 1998)

Om: Momsdiskriminering i Spanien

En oestrigsk leverandoer af numerisk styrede vaerktoejsmaskiner og fleksible produktionssystemer til undervisningsformaal underkastes ved salg den fulde momssats paa 16 %, medens skattemyndighederne i en autonom spansk region kun paalaegger en indenlandsk producent af tilsvarende produkter den begunstigede momssats paa 4 %. Kommissionens kompetente tjenestegren har ikke givet medhold i en klage vedroerende det indre marked.

Hvilken momssats paalaegges indenlandske produkter af denne art i den paagaeldende region?

Kan Kommissionen paa baggrund af redegoerelsen i skrivelsen af 24. juli 1998 og sagens faktiske omstaendigheder goere rede for, hvordan forskelsbehandlingen i momshenseende af leverandoerer af ensartede, konkurrerende produkter harmonerer med reglerne for det indre marked og saerlig med sjette momsdirektiv?

Vil Kommissionen nu beskaeftige sig konkret med den foreliggende diskriminering for hurtigst muligt at sikre ligebehandling i momshenseende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(23. februar 1999)

I henhold til det sjette momsdirektiv (77/388/EOEF)(1) er levering af elektronisk udstyr til undervisningsbrug underkastet normalsatsen paa 16 %, uanset om det drejer sig om en levering i Spanien eller en levering inden for Faellesskabet.

Den oestrigske virksomhed, der har rejst dette spoergsmaal over for det aerede medlem, har allerede tidligere indgivet en klage om det samme anliggende til Kommissionen. Kommissionen kontaktede ved den lejlighed de spanske myndigheder, som foretog de noedvendige undersoegelser. Ifoelge disse undersoegelser foreligger der ikke uregelmaessigheder.

(1) EFT L 145 af 13.6.1977.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2773/98

af ( Hanja) Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(14. september 1998)

Om: Subsidier til nederlandske naturomraader

Ifoelge nederlandsk presse (De Telegraaf af 28. juli 1998) skulle Nederlandene vaere gaaet glip af betydelige EU-subsidier, fordi naturomraaderne ikke rettidigt blev anmeldt til Kommissionen.

Kan Kommissionen bekraefte dette?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter, Nederlandene havde indgivet, og hvilke der modtog stoette?

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange penge andre EU-medlemsstater har modtaget til deres naturomraader, samt hvilke naturomraader det drejer sig om?

Passer det, at Kommissionen ekstra havde mindet de forsoemmelige lande herom ved indgivelsen af projekter i april 1998?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(2. oktober 1998)

Nederlandene har sendt Kommissionen to projekter under Life-Nature i 1998. Projektet "Nieuwkoopse Plassen" blev udvalgt og medfinansieret til et beloeb paa 895 222 ECU. Projektet "Fochteloërveen peat bog" blev erklaeret ikke stoetteberettiget. Det omraade, hvor projektet skulle gennemfoeres, er ikke blevet foreslaaet af Nederlandene i henhold til Faellesskabets naturdirektiver.

Kommissionen offentliggoer hvert aar en liste over beloebene fordelt pr. Medlemsstat med et resume af hvert projekt, der medfinansieres under Life-Nature. Kommissionen sender dokumenterne fra 1992 til 1997 direkte til det aerede medlem og Parlamentets Generalsekretariat. 1998-brochuren vil foerst foreligge til oktober 1998.

Det er korrekt, at Kommissionen regelmaessigt minder medlemsstaterne om, at de paagaeldende omraader for at vaere berettiget til medfinansiering under Life-Nature, skal foreslaas i henhold til fugledirektivet(1) eller habitatdirektivet(2).

(1) EFT L 103 af 25.4.1979.

(2) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3875/98

af Philippe Monfils (ELDR) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Uregelmaessigheder i forbindelse med tilladelsen til at opfoere et forbraendingsanlaeg i Drogenboos (Belgien)

I spoergetiden under moedeperioden i marts II 1998 spurgte forfatteren til denne forespoergsel (spoergsmaal H-0329/98) Kommissionen, om den flamske regerings afgoerelse om at bekraefte den miljoetilladelse, som den staaende komité i det flamske Brabant havde givet til opfoerelse af et affaldsforbraendingsanlaeg i Drogenboos, ikke stred mod flere EU-miljoedirektiver. Kommissionen svarede i hovedtraekkene, at der var indgivet en tilsvarende klage, og at hvis undersoegelsen bekraeftede, at der var sket overtraedelse af faellesskabsretten, kunne den afgoere, om der var anledning til at indlede en overtraedelsesprocedure.

Da forfatteren til denne forespoergsel ikke modtog supplerende oplysninger, sendte han Kommissionen en ny forespoergsel (E-3326/98), hvori han spurgte, om Kommissionen kunne oplyse, om undersoegelsen havde bekraeftet, at der var sket overtraedelse, og i paakommende tilfaelde om der var truffet afgoerelse om at indlede overtraedelsesproceduren samt grundene til denne afgoerelse.

Vil Kommissionen, da forfatteren til denne forespoergsel stadig ikke har modtaget hverken et positivt eller negativt svar, oplyse, hvilken afgoerelse den har truffet med hensyn til, om overtraedelsesproceduren skal indledes?

Kommissionens afgoerelse er saa meget desto mere presserende som regionen Flandern netop har givet tilladelse til at opfoere forbraendingsanlaegget.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(11. februar 1999)

Som foelge af behandlingen af klagerne vedroerende det omtalte forbraendingsanlaeg, har Kommissionen i henhold til artikel 169 i EF-traktaten besluttet at indlede en overtraedelsesprocedure mod Belgien paa grund af en formodet overtraedelse af Raadets direktiv 85/337/EOEF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet(1).

(1) EFT L 175 af 5.7.1985.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3694/98

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Bedoevelse af slagtefjerkrae

Naar det gaelder bedoevelse af fjerkrae, tillader direktiv 93/119(1) den gaengse vandbadsmetode. I de seneste aar er der imidlertid udviklet metoder til bedoevelse af fjerkrae med gas, som foerer til en bedre kvalitet i slutproduktet og til en bedre garanti for dyrevelfaerden. Nogle af disse metoder bygger paa to forskningsprojekter, som EU har finansieret, nemlig AIR 3 Project CT94-0885 og VOLAIR EU 113711.

1. Kan Kommissionen bekraefte, at bedoevelse af fjerkrae med gas kan foere til bedre resultater for baade produktkvalitet og dyrevelfaerd end vandbadsmetoden?

2. Kan Kommissionen oplyse, hvornaar den vil opfylde bestemmelserne i artikel 13, stk. 2, litra b) og c), hvori det er fastsat, at Kommissionen senest den 31. december 1995 forelaegger naermere forslag om bl.a. bedoevelse af dyr med gas?

3. Er Kommissionen enig i, at det ud fra et oekonomisk synspunkt, men navnlig ud fra et dyrevelfaerdssynspunkt haster med at forelaegge disse forslag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. januar 1999)

I juni 1998 afgav Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel en rapport om anvendelsen af blandinger af kulsyre, ilt og nitrogen til bedoevelse eller aflivning af fjerkrae(2). Rapporten viste, at sammenlignet med elektricitet kan anvendelsen af en kombination af disse gasser forbedre koedkvaliteten og dyrevelfaerden.

Paa grundlag af holdningen i Den Videnskabelige Veterinaerkomité er Kommissionen ved at forberede et forslag vedroerende bedoevelse og aflivning af dyr. Forslaget forventes fremsat i naer fremtid.

(1) EFT L 340 af 31.12.1993, s. 21.

(2) http://europa.eu.int/comm.dg24/health/sc/scah/outcome.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/332

(2004/C 84 E/0391)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0236/04

af Miet Smet (PPE-DE) til Kommissionen

(2. februar 2004)

Om: Ledige stillinger til personer med bestemte modersmål

Europa-Kommissionen har som svar på parlamentariske forespørgsler om krav om bestemte modersmål i stillingsopslag altid tilkendegivet det standpunkt, at noget sådant er i strid med EF-lovgivningen om arbejdskraftens fri bevægelighed. Kommissionen har desuden understreget, at den — om nødvendigt — vil benytte sine juridiske beføjelser til at forbyde krav om bestemte modersmål i stillingsopslag.

Tekniske servicekontorer, ngo'er og private firmaer beskæftiget med europæiske emner fortsætter med at offentliggøre stillingsopslag, der er forbeholdt ansøgere med engelsk som modersmål. Nylige eksempler på sådanne stillingsopslag kan findes her: (www.lingvo.org/eo/215).

Hvad vil Kommissionen foretage sig over for de virksomheder og ngo'er, der kræver engelsk modersmål i deres stillingsopslag? Agter Kommissionen at træffe supplerende foranstaltninger for at undgå sådanne overtrædelser af princippet om arbejdskraftens fri bevægelighed?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/253

(2004/C 88 E/0258)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0941/04

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om: Gmo-afgrøder

Er Kommissionen bekendt med retssagen Percy Scmeiser mod Monsanto, der for øjeblikket verserer ved Canadas højesteret? Sagen vedrører spørgsmålet om placering af ansvar i tilfælde af, at genmodificerede afgrøder breder sig til konventionelt dyrkede og økologisk dyrkede afgrøder, samt spredning af genmodificerede afgrøder i miljøet og krænkelse af patentrettigheder?

I forbindelse med retssagen er spørgsmålet blevet rejst, om der foreligger krænkelse af patentrettigheder i de tilfælde, hvor de landmænd, der beskyldes for sådanne krænkelser, selv er ofre for ikke-forsætlig spredning af gmo-afgrøder.

I sit svar på skriftlig forespørgsel E-0819/03 (1) henviste Kommissionen til sine internationale drøftelser om ansvar og godtgørelse inden for rammerne af biosikkerhedsprotokollen. Agter Kommissionen at sørge for at få indført en »liability-forpligtelse« for at undgå retssager af den art for fremtiden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. april 2004)

I sin forespørgsel nævner det ærede medlem sagen Percy Schmeiser mod Monsanto, der verserer ved Canadas højesteret, og som vedrører en påstået krænkelse af et patent efter spredning af genmateriale til konventionelle afgrøder.

I EU henhører krænkelse af patenter under medlemsstaternes lovgivning. Kommissionen er ikke bekendt med nogen problemer af den pågældende art inden for EU.

Det ærede medlem henviser navnlig til drøftelserne om ansvar og godtgørelse i forbindelse med grænseoverskridende overførsler af genetisk modificerede organismer (GMO) som led i Cartagena-protokollen om biosikkerhed.

På det første møde mellem parterne i Cartagena-protokollen om biosikkerhed til konventionen om biologisk mangfoldighed, der blev afholdt i Kuala Lumpur i februar 2004, enedes man om at iværksætte en proces for udarbejdelse af hensigtsmæssige internationale regler og procedurer, når det gælder ansvar og godtgørelse. Med henblik herpå blev der på mødet mellem parterne oprettet en ad hoc-arbejdsgruppe bestående af juridiske og tekniske eksperter på området ansvar og godtgørelse — åben for alle parter — der skal holde møde fem gange i perioden 2005-2007, og vedtog et bredt mandat for denne gruppe. Desuden blev det på mødet mellem parterne besluttet, at en teknisk ekspertgruppe senere i 2004 skal holde møde for at udføre det nødvendige indledende arbejde i forbindelse med denne proces.

Det mandat, der blev vedtaget på mødet mellem parterne, er ret bredt og stiller parterne frit i drøftelserne. På dette tidlige stadium er det derfor umuligt at sige noget om omfanget og arten af de regler og procedurer, der skal vedtages ved forhandlingsprocessens afslutning.

Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at den under de kommende forhandlinger vil gøre sit yderste for at opnå hensigtsmæssige og effektive regler og procedurer, som medvirker til at opfylde Cartagena-protokollens mål.

(1) EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 358.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/793

(2004/C 84 E/0890)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0452/04

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om: INFO 2000-programmet

Målsætningen for det flerårige fællesskabsprogram INFO 2000, der løber over en periode på fire år, var at fremme udviklingen af europæisk multimedieindholdsindustri og bidrage til EU-borgernes faglige, sociale og kulturelle udvikling.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke støtteforanstaltninger der er truffet til programmet, og specificere bevillingerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(11. marts 2004)

INFO 2000-programmet til fremme af udbuddet og anvendelsen af multimedier blev vedtaget i 1996 (1) og afsluttet i 1999. Der blev foretaget en endelig evaluering af programmet og dets effekt i 2000. Resultaterne heraf blev meddelt Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget i maj 2001 (2). Evalueringsrapporten er tilgængelig på (http://www.cordis.lu/econtent/studies/studies.htm). Under den fireårige gennemførelse af programmet blev der ydet en samlet støtte på 68,6 mio. EUR til 149 forskellige foranstaltninger. Støttens fordeling er angivet nedenfor:

Udgifter under INFO 2000-programmet (1996-1999)

(mio. EUR) Udgift Aktionslinje 1: Stimulering af efterspørgsel og oplysningsvirksomhed 15,6 Aktionslinje 2: Udnyttelse af information i Europas offentlige sektor 13,8 2.1 Udvikling af politikker for adgang til og udnyttelse af information hos den offentlige sektor i Europa 0,9 2.2 Sammenkædning af oversigter over information hos den offentlige sektor 3,2 2.3 Udnyttelse af indholdsressourcer hos den offentlige sektor 9,6 Aktionslinje 3: Aktivering af Europas multimediepotentiale 34,2 3.1 Stimulering af europæisk multimedieindhold af høj kvalitet 31,2 3.2 Handel med intellektuelle ejendomsrettigheder til multimedier 3,0 Aktionslinje 4: Støtteaktioner 5,0 4.1 Overvågning og analyse af multimedieindholdsmarkedet 2,9 4.2 Udbredelse af brugen af standarder for multimedieindhold 0,6 4.3 Tilskyndelse til udvikling af færdigheder på europæisk plan 1,5 I ALT 68,6

(1) Rådets beslutning 96/339/EF af 20. maj 1996 om vedtagelse af et flerårigt fællesskabsprogram til stimulering af udviklingen af en europæisk multimedieindholdsindustri og fremme af anvendelsen af multimedieindhold i det spirende informationssamfund (INFO 2000), EFT L 129 af 30.5.1996.

(2) KOM(2001) 276 endelig udg.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/927

(2004/C 78 E/0981)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0076/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(20. januar 2004)

Om: Forordning (EØF) nr 1408/71 og registrering af blinde og svagtseende

Kommissionens forslag om at opdatere forordning nr. 1408/71 (1) tilstræber at bygge på ydelser til sundhed og pleje i hele EU og at forbedre samarbejdet og den gensidige information mellem myndighederne i medlemsstaterne.

Vil de foreslåede ændringer tage hånd om de problemer, der skyldes inkonsistente kriterier for registrering af blinde eller svagtseende i de forskellige medlemsstater? Vil de foreslåede ændringer sikre, at personer, når de registreres som blinde eller svagtseende og således bliver berettiget til de tilsvarende ydelser i én medlemsstat, så automatisk har ret til samme status og ydelser i det øvrige EU, uden at skulle gennem yderligere procedurer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(23. februar 2004)

Kommissionens forslag (2) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, skal ses i sammenhæng med indførelsen af et europæisk sygesikringskort, og derfor vedrører det især forsikrede personer, som midlertidigt opholder sig i en anden medlemsstat end den medlemsstat, hvor de forsikret. Forslaget sigter først og fremmest på en harmonisering af retten til naturalydelser for alle kategorier af forsikrede i denne situation. Dette betyder, at alle forsikrede bør have ret til alle de naturalydelser, som er medicinsk nødvendige under et midlertidigt ophold i en anden medlemsstat under hensyntagen til ydelsernes art og opholdets varighed. Det andet mål med forslaget er at give alle forsikrede direkte adgang til lægehjælp under deres midlertidige ophold i en anden medlemsstat ved at ophæve kravet om, at man inden afrejsen skal henvende sig til sygeforsikringen i hjemlandet. En tredje foranstaltning, som Kommissionen har foreslået, vedrører en mere effektiv anvendelse af forordning (EØF) nr. 1408/71 ved at indføre en ny artikel, som dels definerer forholdet mellem de personer, der dækkes af forordningen, og socialsikringsinstitutionerne, og dels forbedrer det gensidige samarbejde mellem institutionerne i medlemsstaten.

Med hensyn til blinde og dårligt seende vil de foreslåede ændringer til forordning (EØF) nr. 1408/71 således forbedre adgangen til naturalydelser under et midlertidigt ophold i en anden medlemsstat end den, hvor man er forsikret og tilmeldt. Ovennævnte forslag fastsætter dog ikke bestemmelser om harmoniserede kriterier for registrering som blind eller dårligt seende og omfatter heller ikke en gensidig anerkendelse af registreringen som blind eller dårligt seende.

(1) EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.

(2) KOM(2003) 378 endelig udg.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/914

(2004/C 78 E/0966)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0014/04

af Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) til Kommissionen

(9. januar 2004)

Om: Forholdet mellem aflyste flyvninger og passageroplysninger (PNR)

I midten af december nåede USA og Kommissionen i princippet til enighed om at give USA oplysninger om passagerer. I denne aftale nåede man til enighed om bl.a. antallet af oplysningerne samt lagring heraf, oplysning til passagerer og retsvejen i USA. Aftalen afventer nu behandlingen i Rådet og Europa-Parlamentet. I mellemtiden har USA, som endnu modtager oplysningerne om passagerne i ufiltreret form, forhindret 6 Air France-flyvninger.

Med henblik på Europa-Parlamentets drøftelse bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Hvordan forholder denne optræden sig til aftalen og navnlig de aftalte betingelser?

2. Kan ensidig aflysning af flyvninger endda efter samråd mellem udenrigsministre betragtes som værende i strid med internationale handelsaftaler?

3. Indeholder denne aftale, som endnu ikke er forelagt Parlamentet, afsnit om betingelserne for en eventuel aflysning af flyvninger?

4. Hvilken rolle spillede følgende elementer, da disse beslutninger blev taget: — det overordnede forhold mellem EU og USA — flypassagernes sikkerhed og tillid — flyselskabernes omkostninger?

5. Hvordan forløber samarbejdet mellem de europæiske og amerikanske sikkerhedsmyndigheder?

6. Hvordan oplyses flyselskaberne og hvilket ansvar påhviler dem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(16. februar 2004)

Kommissionen henviser det ærede medlem til den erklæring, der blev fremsat af dens næstformand med ansvar for energi og transport den 12. januar 2004 på Kommissionens vegne under debatten om luftfartssikkerhed under Parlamentets plenarforsamling i Strasbourg.

Navnlig gjorde Kommissionen det klart, at der ikke var nogen forbindelse mellem den aftale, der blev indgået med USA's told- og grænsebeskyttelsesmyndigheder om passageroplysninger i december 2003, og de amerikanske myndigheders handlinger i julen, der førte til aflysninger af en række flyvninger. Det er Kommissionens opfattelse, at alarmberedskabet ikke var affødt fra passageroplysninger, men af oplysninger indsamlet af de amerikanske efterretningstjenester.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/817

(2004/C 84 E/0912)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0602/04

af María Bergaz Conesa (GUE/NGL) til Kommissionen

(27. februar 2004)

Om: Samlet vurdering af det store omledningsprojekt af Ebro

Som ved flere tidligere lejligheder forsikrede kommissær Michel Barnier den 16. december 2003 Miljøudvalget om, at projektet for Ebro-omledningen grundet dets enorme omfang ville blive underkastet en samlet vurdering af Kommissionen. Kommissionen har tidligere foretaget en vurdering af et andet stort projekt, nemlig omledningen af Júcar al Vinalopó. I den forbindelse benyttede Kommissionen Den Europæiske Investeringsbank (EIB). EIBs undersøgelse har været kritiseret for at være partisk, samt for, at ikke alle implicerede parter deltog, idet BEI udelukkende rådspurgte myndigheder og lokale grupper, der var positivt indstillede over for omledningen.

Påtænker Kommissionen også at anvende BEI til vurderingen af Ebro-omledningen?

Hvordan forestiller Kommissionen sig at afhjælpe den manglende offentlige deltagelse i vurderingen af såvel Júcar-Vinalopó-omledningen som af Ebro-omledningen?

Påtænker Kommissionen at iværksætte høringer på lokalt niveau samt nye tekniske møder i Bruxelles?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. april 2004)

Projekterne vedrørende Ebro-omledningen, som de spanske myndigheder har indsendt med henblik på samfinansiering via fællesskabsfondene, er for øjeblikket ved at blive evalueret af Kommissionen. Som meddelt bliver de evalueret som ét samlet projekt.

I henhold til bestemmelserne i artikel 26, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (1) og i artikel 13, stk. 2 og 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhørighedsfonden (2), kan Kommissionen om nødvendigt opfordre Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til at medvirke ved evalueringen af projekter.

EIB arbejder som et uafhængigt rådgivende organ. Kommissionen er ikke involveret i denne proces.

I lyset af samtlige relevante informationer og analyser vil Kommissionen, i partnerskab med de relevante spanske myndigheder, udarbejde sin egen vurdering af projektet på grundlag af den ansvarsfordeling, der er fastsat i ovennævnte forordninger. Den kan om nødvendigt beslutte at afholde yderligere tekniske møder om projektet.

Kommissionen har til opgave at vedtage enhver afgørelse om støtte fra strukturfondene og Samhørighedsfonden i overensstemmelse med de relevante fællesskabsforordninger og under fuld overholdelse af alle andre relevante fællesskabspolitikker og lovgivning.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.

(2) EFT L 130 af 25.5.1994.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/170

(2004/C 84 E/0209)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0179/04

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om: Nationale planer for indvandring

Som led i sine bestræbelser på at få gennemført de afgørelser, der blev truffet af Rådet i Tampere i 1999 vedrørende »en fælles asyl- og indvandringspolitik«, krævede Kommissionen af medlemsstaterne, at de udarbejdede og forelagde nationale planer for indvandring.

Kommissionen bedes besvare følgende:

1. Har medlemsstaterne forelagt deres nationale planer for indvandring?

2. Har den græske regering forelagt Grækenlands plan for indvandring? Hvis ja, har Kommissionen nogen kommentarer hertil?

Svar afgivet af António Vitorino på Kommissionens vegne

(18. februar 2004)

I meddelelsen til Rådet og Europa-Parlamentet om en åben metode til koordinering af fællesskabets indvandringspolitik (1) fremsatte Kommissionen forslag til en anvendelse af den åbne koordinationsmetode på indvandringsområdet.

Det ærede medlem peger rigtigt på, at de midler og metoder der foreslås i meddelelsen (afsnit 4), omfatter en årlig udarbejdelse og revision af nationale handlingsplaner vedrørende indvandring.

Da Rådet endnu ikke har godkendt Kommissionens forslag til indførelse af en åben metode til koordinering af Fællesskabets indvandringspolitik, er metodens operative fase endnu ikke gået i gang, og medlemsstaterne er endnu ikke blevet anmodet om at fremlægge deres nationale handlingsplaner for indvandring.

I forbindelse med den styrkede informationsudveksling om nationale indvandringspolitikker, som Kommissionen iværksatte i 2003, har Grækenland fremlagt en national rapport om integration af indvandrere. Denne handlingsplan blev nævnt og kommenteret i Kommissionens nylige meddelelse om indvandring, integration og beskæftigelse (2).

(1) KOM(2001) 387 endelig udg.

(2) KOM(2003) 336 endelig udg.