ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4156/97 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Obligatorisk syn for personbiler

Paa grundlag af en skrivelse fra en af mine vaelgere vil jeg gerne henlede Kommissionens opmaerksomhed paa det britiske transportministeriums indfoerelse pr. 1. januar 1998 af obligatorisk syn for personbiler, som indebaerer aendringer for kravene til personlig import af biler.

Lovgivningen om obligatorisk syn af biler vil, som den er udformet, medfoere betydelige begraensninger i britiske EU-borgeres hidtidige rettigheder i forbindelse med privat import - det vaere sig fra EU eller fra tredjelande - af amerikanskbyggede motorkoeretoejer til personlig brug.

Til trods for at dette obligatoriske syn vil faa konsekvenser for baade enkeltpersoner og smaa og mellemstore virksomheder, er mange af dem, der vil blive beroert heraf, stadig uvidende om disse konsekvenser som foelge af, at offentligheden ikke er blevet ordentligt informeret.

Hvilke skridt kan Kommissionen paa baggrund heraf tage for - saa hurtigt som muligt - at faa den britiske regering til at suspendere indfoerelsen af det obligatoriske bilsyn med henblik paa at sikre en ordentlig og omfattende hoering af offentligheden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (9. marts 1998)

Paa foranledning af en klage over bestemmelserne om typegodkendelse af motorkoeretoejer, der indfoerer obligatorisk syn for personbiler, hvilket muligvis kunne vaere uforenelig med EF-traktatens artikel 30, fremsendte Kommissionen den 4. december 1997 en skrivelse til de britiske myndigheder for at faa afklaret formaalet med og konsekvenserne af denne lovgivning, der ifoelge planen skulle traede i kraft den 1. januar 1998.

Paa foranledning af anmeldelse 97/0675/UK, der blev foretaget i henhold til Raadets direktiv 83/189/EOEF af 28. marts 1983, om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter ((EFT L 109 af 26.4.1983. )), naar der er tale om bestemmelserne fra 1997 om typegodkendelse af motorkoeretoejer (aendring nr. 2), sendte Kommissionen endvidere en detaljeret udtalelse til de britiske myndigheder den 5. december 1997.

Derefter besluttede de britiske myndigheder at udsaette gennemfoerelsen af bestemmelserne fra 1996 om typegodkendelse af motorkoeretoejer indtil 1. maj 1998.

Den 12. januar 1998 blev spoergsmaalet droeftet paa et moede mellem de britiske myndigheder og Kommissionen. Der vil finde yderligere konsultationer sted i naer fremtid for at finde en loesning, der baade sikrer bilisternes sikkerhed i Det Forenede Kongerige og den frie udveksling af varer inden for det indre marked.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4213/97 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: EF-Domstolens dom af 24. oktober 1996 i sagen Elida Gibbs Ltd (sag C-317/94)

Denne dom afsagt af EF-Domstolen synes at blive gjort virkningsloes som foelge af dens manglende gennemfoerelse i Tyskland og dens delvise gennemfoerelse i Frankrig og Graekenland.

Vil Kommissionen oplyse, om det er usaedvanligt at udelukke virksomheder fuldstaendig fra hoeringsprocessen, naar Kommissionen overvejer vidtraekkende aendringer af momsen, som potentielt kan forvride konkurrencen mellem virksomhederne?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-4213/97 og E-4214/97 (6. april 1998)

Som angivet i det faelles svar paa de skriftlige forespoergsler E-4208/97-E-4211/97 fra det aerede medlem ((EFT C 223 af 17.7.1998, s. 72. )) har Kommissionen draget konsekvenserne af den dom, der blev afsagt den 26. oktober 1996 i Elida Gibbs-sagen (sag C-317/94), idet den har skrevet til samtlige medlemsstater og besluttet at ivaerksaette eller viderefoere en raekke procedurer i henhold til traktatens artikel 169, navnlig over for de af det aerede medlem naevnte medlemsstater.

Kommissionen skal goere opmaerksom paa, at inden for traktatens system er EF-Domstolen kompetent til at fortolke den eksisterende EF-ret, og det tilkommer ikke Kommissionen og endnu mindre dens tjenestemaend at tilsidesaette de domme, der er blevet afsagt. Hvis visse medlemsstater - som i det foreliggende tilfaelde - goer opmaerksom paa vanskeligheder i forbindelse med dommens anvendelse, kan Kommissionen imidlertid ikke naegte, at saadanne vanskeligheder bliver forelagt til behandling i ad hoc-udvalg. Det er paa denne baggrund, at det foreliggende spoergsmaal er blevet droeftet bl.a. i Momsudvalget.

Kommissionen er ikke paa nuvaerende tidspunkt ved at udarbejde noget forslag paa det omraade, som det aerede medlem henviser til. Det siger sig selv, at hvis der skal tages et initiativ, vil de oekonomiske kredse som altid blive hoert, navnlig via udtalelser fra henholdsvis Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg samt under kontakter, som regelmaessigt finder sted med disse kredse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3940/97 af Maren Guenther (PPE) til Kommissionen (12. december 1997)

Om: Langsigtet, strukturel stoette til kulturelle netvaerk inden for de udoevende kunstarter

Som led i Kalejdoskop-programmet stoetter Kommissionen europaeiske kulturnetvaerk som pilotprojekter. Hidtil har der imidlertid manglet en kontinuerlig, strukturel stoette, som vil goere det muligt for netvaerkene at planlaegge deres opgaver paa lang sigt.

1. Paataenker Kommissionen at foelge henstillingerne fra Parlamentets Kulturudvalg, saaledes at der fremtidigt stilles en mere langfristet, strukturel stoette til raadighed for netvaerkene?

2. Indgaar der i planerne for Kalejdoskop-programmet i 1998 et eller flere europaeiske kulturelle netvaerk inden for de udoevende kunstarter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (6. februar 1998)

Kommissionen henviser til, at faellesskabsprogrammet KALEJDOSKOP er begraenset til en treaarig periode, og at 1998 er det sidste aar.

I henhold til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse 719/96/EF af 29. marts 1996 om ivaerksaettelse af et program til stoette for kunstneriske og kulturelle arrangementer med en europaeisk dimension ((EFT L 99 af 20.4.1996. )) giver KALEJDOSKOP-programmet ikke strukturel stoette til infrastrukturnetvaerk - paa grund af dets begraensede budget - men stoetter isaer projekter og andre initiativer, som disse netvaerk bidrager til.

Faellesskabsstoetten kan paa nuvaerende tidspunkt ikke gives i en laengere periode, baade fordi programmets periode er begraenset og paa grund af Faellesskabets princip med etaarige budgetter.

Kommissionen henviser dog til, at projekter, der medfoerer et laengerevarende samarbejde, prioriteres ved udvaelgelsen. Kommissionen henleder i denne sammenhaeng det aerede medlems opmaerksomhed paa, at mange kvalitetsnetvaerk inden for KALEJDOSKOP modtager stoette flere aar i traek. Dette er bl.a. tilfaeldet med netvaerket »Germinations« om bildende kunst, et omraade af saerlig interesse for det aerede medlem.

Faellesskabet har derudover andre muligheder for at yde til strukturel stoette inden for andre faellesskabspolitikker eller -programmer og andre dele - isaer del A - af faellesskabsbudgettet. Et eksempel er budgetpost A-3020 om tilskud til transeuropaeiske strukturer.

Med hensyn til stoette til kulturelle netvaerk i 1998 er Kommissionen paa nuvaerende tidspunkt ved at registrere og behandle de ansoegninger, der er indkommet i overensstemmelse med bestemmelserne i KALEJDOSKOP-programmet. Resultatet for regnskabsaaret 1998 bliver fremlagt i april. Ud over de ovennaevnte muligheder vil der desuden komme andre, men dog begraensede, muligheder for netvaerkerne i forbindelse med en indkaldelse af forslag, som Kommissionen fremsender inden aarets udgang, om faellesskabsstoette til kulturudviklingsprojekter, hoerende under budgetpost B3-2003
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4163/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (22. januar 1998)

Om: Foranstaltninger i tilfaelde af Surinams gidseltagning af EU-statsborgere

1. Har Raadet kendskab til, at 27 borgere og militaerpersoner blev arresteret den 25. oktober 1997 i Surinam og anklaget for at have forberedt et saakaldt kupforsoeg?

2. Er Raadet ikke af den opfattelse, at den surinamske statsraadgiver, Desi Bouterses nylige beskyldninger i de surinamske medier om udenlandske magters deltagelse, herunder Nederlandene, i tilrettelaeggelsen af det paastaaede kupforsoeg, er en reaktion fra eksdiktatoren paa den undersoegelse af Bouterses narkotikaaktiviteter, som de nederlandske retsmyndigheder har gennemfoert i samarbejde med det amerikanske DEA, og som for nylig foerte til en international eftersoegnings- og arrestordre mod Bouterse?

3. Er Raadet tilstraekkelig klar over alvoren af den situation, der vil opstaa ved arrestation og gidseltagning af udlaendinge, herunder nederlaendere, som foelge af deltagelse i det iscenesatte kupforsoeg, da den surinamske regering saa vil forhandle om gensidig indstilling af forfoelgelsen, nemlig indstilling af forfoelgelsen og loesladelse af de udlaendinge, herunder nederlaendere, der er arresteret for saakaldt deltagelse i forberedelsen af det iscenesatte kupforsoeg, til gengaeld for indstilling af den internationale eftersoegnings- og arrestordre mod den surinamske statsraadgiver, Desi Bouterse, samt indstilling af forfoelgelsen af Bouterse som foelge af omfattende international kokainhandel og deltagelse i og ledelse af en international kriminel organisation, som de nederlandske retsmyndigheder mistaenker Desi Bouterse for?

4. Er Raadet tilstraekkeligt forberedt paa at reagere i det fornoedne omfang, hvis ovennaevnte gidseltagning bliver en realitet?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-4160/97, E-4161/97, E-4162/97 og E-4163/97 (18. maj 1998)

Raadet har kun kendskab til de oplysninger, som de surinamske myndigheder har fremlagt. Ifoelge disse oplysninger blev en raekke personer arresteret i weekenden den 25. oktober 1997 paa baggrund af et paastaaet kupforsoeg.

Raadet har ogsaa kendskab til et brev fra menneskerettighedsorganisationen Moiwana 86 til Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder vedroerende den sag, som det aerede medlem omtaler.

Af de oplysninger, Raadet har vaeret i stand til at faa fat i vedroerende sagen om den saakaldte mistaenkte, der henvendte sig til den nederlandske ambassade i oktober 1997, fremgaar det, at vedkommende ikke soegte asyl.

Raadet er af den opfattelse, at skulle der blive tale om en gidseltagning i Surinam, vil man skulle traeffe de noedvendige foranstaltninger for at finde frem til en fredelig loesning paa en saadan handling.

Raadet kender ikke noget til de hentydninger og beskyldninger, som det aerede medlem paastaar, at Desi Delano Bouterse har fremsat.

Endvidere er Raadet, i betragtning af at den retlige efterforskning, som det aerede medlem omtaler, endnu ikke er afsluttet, ikke i stand til at udtale sig om dette spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4161/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (22. januar 1998)

Om: Frygt for mulig gidseltagning af EU-borgere i Surinam

1. Har Raadet kendskab til, at 27 borgere og militaerpersoner blev arresteret den 25. oktober 1997 i Surinam og anklaget for at have forberedt et saakaldt kupforsoeg?

2. Ved Raadet, at det i mellemtiden er blevet bekendt, bl.a. via meddelelser fra menneskerettighedsorganisationen »Moiwana '86«, at man alvorligt har mishandlet en lang raekke arrestanter, der skulle vaere involveret i den paastaaede forberedelse af kupforsoeget den 25. oktober 1997?

3. Er Raadet klar over, at man ved alvorlig mishandling og tortur af arrestanterne paa simpel vis kan fremtvinge udtalelser, der angiver udlaendinge, herunder nederlaendere, som skyldige i den iscenesatte forberedelse af kupforsoeget den 25. oktober 1997?

4. Befrygter Raadet ikke, at udtalelserne fra den surinamske statsraadgiver, Desi Bouterse, om udenlandske magters deltagelse, herunder Nederlandene, i forberedelsen af det paastaaede kupforsoeg og de af Bouterse i medierne udtalte trusler mod udenlandske magter, herunder Nederlandene, ender med at foere til arrestation og gidseltagning af udenlandske borgere, herunder nederlaendere, paa grundlag af en anklage om saakaldt deltagelse i det iscenesatte kupforsoeg som foelge af torturerede arrestanters udtalelser om disse udlaendinges, herunder nederlaenderes deltagelse i forberedelsen af det iscenesatte kupforsoeg?

5. Har Raadet forberedt et professionelt scenario, saaledes at det kan handle effektivt i det oejeblik, hvor ovennaevnte situation bliver en realitet som foelge af de surinamske myndigheders handlinger?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-4160/97, E-4161/97, E-4162/97 og E-4163/97 (18. maj 1998)

Raadet har kun kendskab til de oplysninger, som de surinamske myndigheder har fremlagt. Ifoelge disse oplysninger blev en raekke personer arresteret i weekenden den 25. oktober 1997 paa baggrund af et paastaaet kupforsoeg.

Raadet har ogsaa kendskab til et brev fra menneskerettighedsorganisationen Moiwana 86 til Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder vedroerende den sag, som det aerede medlem omtaler.

Af de oplysninger, Raadet har vaeret i stand til at faa fat i vedroerende sagen om den saakaldte mistaenkte, der henvendte sig til den nederlandske ambassade i oktober 1997, fremgaar det, at vedkommende ikke soegte asyl.

Raadet er af den opfattelse, at skulle der blive tale om en gidseltagning i Surinam, vil man skulle traeffe de noedvendige foranstaltninger for at finde frem til en fredelig loesning paa en saadan handling.

Raadet kender ikke noget til de hentydninger og beskyldninger, som det aerede medlem paastaar, at Desi Delano Bouterse har fremsat.

Endvidere er Raadet, i betragtning af at den retlige efterforskning, som det aerede medlem omtaler, endnu ikke er afsluttet, ikke i stand til at udtale sig om dette spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3872/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (5. december 1997)

Om: Ordningen for tildeling af et miljoemaerke

Der henvises til »forslag til Raadets forordning (EF) om en revideret EF-ordning for tildeling af et miljoemaerke« (KOM(96)0603 - 96/0312(SYN)) ((EFT C 114 af 12.4.1997, s. 9. )).

Kan Kommissionen med hensyn til finansieringen foretage en revision efter tre aars forloeb med henblik paa at evaluere, i hvilket omfang ordningen kan blive finansielt uafhaengig, da det efter ophoeret af Kommissionens deltagelse anses for hensigtsmaessigt, at medlemsstaterne deltager i denne ordnings funktion som foelge af de sociale og miljoemaessige fordele ved et miljoemaerke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (14. januar 1998)

Kommissionens forslag til Raadets forordning (EF) om en revideret EF-ordning for tildeling af et miljoemaerke indeholder blandt andet en bestemmelse om, at Kommissionen skal yde et tilskud paa 5030000 ECU i loebet af de foerste fire aar, den europaeiske miljoe-maerkeorganisation (European Eco-Label Organization - EEO) fungerer. Der foreligger for oejeblikket ingen planer om at revidere finansieringen af EEO efter de foerste tre aar.

Dog stoetter Kommissionen ikke EEO alene, idet 50% af de aarlige afgifter fra de miljoemaerkede produkter skal gaa til EEO (bilag V.8 i Kommissionens forslag). I henhold til punkt 7.1 i finansieringsoversigten for Kommissionens forslag skal de kompetente organer finansiere EEO i samarbejde med Kommissionen og fortsat yde stoette til ordningen, naar Kommissionens stoette er ophoert. I henhold til artikel 10 i Kommissionens forslag skal medlemsstaterne bidrage til etablering af ordningen ved at fremme bevidstgoerelsesforanstaltninger og oplysningskampagner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4098/97 af Patrick Cox (ELDR) til Kommissionen (16. januar 1998)

Om: Luftfartsselskabers aldersdiskriminering

Det er praksis i mange transportselskaber at beregne lavere priser for fuldtidsstuderende. Dette finder i nogle tilfaelde ikke anvendelse paa studerende over en vis alder.

Accepterer Kommissionen prisdiskriminering paa grund af alder, og hvilke muligheder har Kommissionen for at traede i aktion i saadanne tilfaelde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (27. februar 1998)

Hvad angaar liberalisering af lufttransporten i EF i 1993 staar det luftfartsselskaber frit for at fastsaette billetpriser i henhold til deres egen handelsstrategi og markedsforholdene. De fleste luftfartsselskaber tilbyder - for at maksimere indtaegten - en raekke forskellige produkter afhaengig af de specifikke efterspoergselsmoenstre. Mange luftfartsselskaber har paa dette grundlag tiltraekkende billetpriser for bestemte passagerkategorier, f.eks. smaaboern, pensionister, militaer og studerende. Disse billetpriser er afhaengige af en raekke specifikke kriterier, som kan omfatte begraensninger paa grund af alder. En saadan betingelse er ikke en ulovlig diskrimination, som er i modstrid med EF-traktaten. I denne forbindelse er den eneste mekanisme paa EF-niveau som kan forbindes med billetprisen anvendelse af konkurrencebestemmelserne og bestemmelserne i Raadets forordning (EOEF) nr. 2409/92 af 23. juli 1992 om billetpriser og rater inden for luftfart ((EFT L 240 af 24.8.1992. )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4092/97 af Peter TRUSCOTT til Kommissionen. Bevillinger til Hertfordshire fra 1994-1997 til transeuropæiske net



EF-Tidende nr. C 223 af 17/07/1998 s. 0052



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4092/97 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (16. januar 1998) Om: Bevillinger til Hertfordshire fra 1994-1997 til transeuropaeiske net Kan Kommissionen oplyse, hvor store beloeb Hertfordshire har modtaget til transeuropaeiske net i 1994, 1995, 1996 og 1997? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. februar 1998) Faellesskabets finansielle stoette inden for transeuropaeiske net (TEN) fordeles snarere paa specifikke projekter end paa regioner. Faellesskabet finansierede ikke TEN-projekter foer 1995, hvor Raadets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Faellesskabets finansielle stoette inden for transeuropaeiske net ((EFT L 228 af 23.9.1995. )) blev vedtaget. For at vaere berettiget til TEN-stoette skal projektet vaere placeret paa en af de vej- eller jernbaneforbindelser eller i et af de trafikknudepunkter, der er bestemt til at indgaa i det transportnet, der er naevnt i Europa-Parlamentets og Raadets Beslutning Nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet ((EFT L 228 af 9.9.1996. )). Saadanne forbindelser i Hertfordshire inkluderer West Coast main line (WCML). Opnormeringen af WCML til en hoejhastighedstogforbindelse er et prioriteret projekt inden for TEN. Det blev tildelt 8,6 mio. ECU i 1995, 7,2 mio. ECU i 1996 og 7,4 mio. ECU i 1997. Der er ikke soegt om TEN-stoette til andre projekter i Hertfordshire.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3548/97 af Frédéric Striby (I-EDN) til Kommissionen (12. november 1997)

Om: Harmonisering af destillatoerers retlige og skattemaessige stilling

Medlemsstaterne har yderst forskellige bestemmelser vedroerende destillatoerer. I Spanien, Italien, Portugal og Graekenland kan destillation foretages ubegraenset. I Tyskland eksisterer en fordelagtig og degressiv afgift inden for en graense paa 5000° ren alkohol. Ogsaa i OEstrig indroemmes visse nedsaettelser.

I Frankrig har der siden 1960 kun vaeret ganske faa destillatoerer med afgiftsfritagelse, eftersom denne blev ophaevet med bekendtgoerelse af 29. november 1960 »ved den berettigedes eller dennes efterlevende aegtefaelles doed«. De oevrige franske destillatoerer kan ikke opnaa afgiftsnedsaettelser og er saaledes daarligere stillede end i andre europaeiske lande.

Hvordan har Europa-Kommissionen til hensigt at sikre en harmonisering af destillatoerernes retlige og skattemaessige stilling inden for Den Europaeiske Union?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-3548/97 og E-3549/97 (6. januar 1998)

I en erklaering til Raadets protokol vedroerende Raadets direktiv 92/83/EOEF af 19. oktober 1992 om indbyrdes tilnaermelse af punktafgiftssatserne for alkohol og alkoholholdige drikkevarer ((EFT L 316 af 31.10.1992. )) hedder det: »Raadet og Kommissionen erklaerer, at medlemsstater som traditionelt har fritaget produktion af smaa maengder alkohol, der fremstilles af privatpersoner til eget forbrug, fortsat kan anvende saadanne fritagelser«. I overensstemmelse hermed har Frankrig fortsat med at fritage produktion af ti liter ren alkohol om aaret, naar der er tale om privatpersoner, der altid har haft denne ret.

Bortset fra dette saerlige tilfaelde skal der opkraeves afgift paa al produktion af spiritus. I henhold til artikel 22 i direktiv 92/83/EOEF har medlemsstaterne imidlertid mulighed for at anvende en reduceret sats for smaa destilleriers produktion. Frankrig har sammen med de fleste medlemsstater valgt ikke at udnytte denne mulighed.

De generelle regler i direktiv 92/12/EOEF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplaegning og omsaetning heraf samt om kontrol hermed ((EFT L 76 af 23.3.1992. )) gaelder derfor, saaledes at alle franske destillerier, bortset fra ovennaevnte undtagelse vedroerende hjemmedestillation, betragtes som afgiftsoplag, hvor afgiftsbetalingen er suspenderet, indtil de producerede varer overgaar til fri omsaetning, og hvor der naturligvis tages hensyn til svind.

Med hensyn til spoergsmaalet om Kommissionens holdning til en fremtidig harmonisering paa dette omraade kan det anfoeres, at undtagelserne oprindelig blev godkendt, fordi den afgiftsmaessige behandling af disse smaa producenter - inden for de fastlagte parametre - blev anset for at have en saa ubetydelig virkning paa det indre marked, at der ikke var behov for at kraeve ensartethed paa faellesskabsplan. Kommissionen vil paa baggrund af det aerede medlems klager vaere opmaerksom paa dette spoergsmaal, men der er ikke for oejeblikket planer om yderligere harmonisering paa dette omraade.