ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1481/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Udviklingen i forbindelse med delprogram 5, Stereaellas, foranstaltning 2, sociale infrastrukturer, under den anden faellesskabsstoetteramme

Under foranstaltning 5.2 under regionalprogrammet Stereaellas er der afsat midler til sociale infrastrukturer inden for sundhedsforsorg, som vedroerer indbyggerne i regionens departementer. Formaalet er konkret at forsyne regionen med yderligere ca. 500 hospitalssenge ved opfoerelsen af det regionale hospital i Lamia og gennem de sundhedsinfrastrukturer, der indgaar i det nationale hospitalsvaesen. Ved fordelingen af bevillingerne blev der afsat 1.500.000 ecu for 1994 og 3.052.000 ecu for 1995.

1. Hvad har udnyttelsesgraden vaeret for 1994 og 1995?

2. Hvis der har vaeret forsinkelser i udnyttelsen, hvad var saa hovedaarsagerne hertil?

3. Kan der gives oplysninger om den konkrete udvikling?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1479/96, E-1480/96, E-1481/96, E-1482/96, E-1484/96 og E-1485/96 (8. november 1996)

Som supplement til svaret af 26. juni 1996 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 126. )) er Kommissionen nu i stand til at give foelgende oplysninger.

For programmet vedroerende sundhed og forsorg under de paagaeldende operationelle programmer er det afsatte budget for 1994 og 1995 paa 72,10 mio. ECU. Den reelle udnyttelse i disse to foerste aar er paa 10,13 mio. ECU. Da programmerne blev indledt i slutningen af 1994, er udnyttelsen i realiteten sket i 1995.

De programmer, der er blevet finansieret som led i denne foranstaltning, vedroerer hovedsagelig store hospitaler, for hvilke programmering, undersoegelser og forberedende arbejder af betydeligt omfang er noedvendige, inden et eventuelt byggeri eller indkoeb af udstyr. Dette forklarer forsinkelsen i udnyttelsen i 1995.

I 1996 er en betydelig del af disse forberedende arbejder blevet afsluttet, og opfoerelsen af visse hospitaler er blevet paabegyndt, og der kan derfor forventes en hurtigere udnyttelse af bevillingerne. Kommissionen foelger meget noeje gennemfoerelsen af denne foranstaltning i de regionale operationelle programmer og i det operationelle program for sundhed og omsorg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2370/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: BSE

1. Kan Kommissionen oplyse, hvor mange tilfaelde af BSE hos kvaeg der siden 1991 og indtil nu er forekommet i EU's enkelte medlemsstater?

2. Kan Kommissionen oplyse, hvor mange tilfaelde af BSE hos kvaeg der siden 1991 og indtil nu er forekommet i foelgende tredjelande?

- Argentina

- Brasilien

- Israel

- Polen

- Rumaenien

- Schweiz

- Slovakiet

- Slovenien

- Den Tjekkiske Republik

- Ungarn

- USA

3. For hvilke EU-medlemsstater bortset fra Det Forenede Kongerige, hvor der er forekommet BSE hos kvaeg, gaelder der et forbud mod eksport af okser hhv. oksekoedsprodukter til EU? Hvilke produkter omfatter et saadant forbud i givet fald?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. oktober 1996)

1. Antallet af tilfaelde af BSE pr. medlemsstat pr. aar er angivet i nedenstaaende tabel:

>TABLE>

2. Siden 1991 er der registeret foelgende antal tilfaelde af BSE i Schweiz. I de oevrige tredjelande, som det aerede medlem naevner, er der ikke registreret BSE.

>TABLE>

3. Det midlertidige forbud mod udfoersel, der indgaar i hasteforanstaltningerne til beskyttelse mod bovin spongiform encephalopati i Kommissionens beslutning 96/239/EF ((EFT L 78 af 28.3.1996 )), aendret ved beslutning 96/362/EF ((EFT L 139 af 12.6.1996 )), er kun gaeldende for Det Forenede Kongerige. Dette forbud omfatter levende kvaeg, koembryoner, koed af kvaeg slagtet i Det Forenede Kongerige, koedmel, benmel samt koed- og benmel af pattedyr saavel som produkter hidroerende fra kvaeg slagtet i Det Forenede Kongerige, og som kunne indgaa i foedevare- eller foderkaeden eller vaere bestemt til brug i kosmetiske midler eller i medicinske eller farmaceutiske produkter.

Nogle af ovennaevnte produkter er blevet undtaget fra forbuddet, saaledes gelatine, dikalciumfosfat, aminosyrer og peptider, talg og produkter afledt af talg, forudsat at en raekke veterinaer- og sundhedsbestemmelser overholdes. Bestemmelserne omfatter udgangsmaterialernes art og oprindelse, maerkning og identifikation samt en officiel veterinaerkontrol, der sikrer, at fremstillingsvirksomheden arbejder i overensstemmelse med betingelserne i bilaget til beslutning 96/362/EF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2558/96 af Riccardo Garosci (UPE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Sammenfald mellem Kommissionens initiativer og Parlamentets moedeperioder i Strasbourg og EP-medlemmernes deraf foelgende manglende mulighed for at deltage

Europa-Parlamentets moedekalender kendes og udsendes et aar i forvejen. Ikke desto mindre afholder nogle generaldirektorater arrangementer og moeder navnlig i Bruxelles, hvortil ogsaa Europa-Parlamentets medlemmer indbydes (eller kan indbydes) under moedeperioderne i Strasbourg.

Vil Kommissionen oplyse, om Europa-Parlamentets moedekalender ogsaa omdeles til dens tjenestemaend, og i tilfaelde af, at dette allerede er tilfaeldet, vil den da oplyse, hvordan det kan vaere, at de fortsaetter med at gennemfoere initiativer i den uge i hver maaned, hvor Europa-Parlamentet rejser til Strasbourg, hvorved EP-medlemmerne rent faktisk forhindres i at deltage i Kommissionens aktiviteter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (30. oktober 1996)

Kommissionen kan forsikre det aerede medlem om, at det sender datoerne for Parlamentets plenarmoeder i Strasbourg og Bruxelles til de forskellige tjenestegrene, saa snart de er godkendt af Parlamentet.

Kommissionen forstaar fuldt ud de vanskeligheder, som det aerede medlem omtaler, og den vil igen soerge for at sikre, at tjenestegrenene er opmaerksomme paa, at de skal forsoege at undgaa at organisere aktiviteter i Bruxelles samtidig med plenarmoederne, hvis medlemmer af Parlamentet kunne have interesse i at tage del i disse aktiviteter. Der kan imidlertid ikke gives nogen absolut garanti, da visse aktiviteter kan vaere planlagt, foer moedekalenderen er godkendt af Parlamentet, og andre deltageres planlaegningskrav kan betyde, at det bliver uundgaaeligt at vaelge Parlamentets moedeuge.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2411/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: Alkoholindtagelse og koersel

1. Hvilke bestraebelser goer Kommissionen for at faa Raadet til at godkende et forslag om en EU-daekkende maksimumsvaerdi for tilladt alkoholkoncentration i blodet?

2. Vil Kommissionen offentliggoere en undersoegelse, der for nyligt blev foretaget for DG VII om andelen af uheld med doedelig udgang, der skyldtes alkoholindtagelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (11. oktober 1996)

Kommissionen har ved adskillige lejligheder soegt at faa Raadets formandskab til at tage forslaget frem igen, men uden held. For paa ny at faa gang i debatten om dette emne har Kommissionen - i samarbejde med Faerdselssikkerhedsgruppen - nedsat en arbejdsgruppe, der har gennemfoert den undersoegelse, det aerede medlem omtaler.

En rapport herom med titlen »Alkohol, narkotika medicin og bilkoersel« blev i starten af 1996 udsendt til de kredse, der beskaeftiger sig med faerdselssikkerhed. Kommissionen har netop sendt en kopi af rapporten direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. Den vil naturligvis se positivt paa alle tiltag, der kan skabe interesse om denne sag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2687/96 af Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA til Kommissionen. "Sort arbejde" i Kommissionen



EF-Tidende nr. C 072 af 07/03/1997 s. 0074



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2687/96 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (15. oktober 1996) Om: »Sort arbejde« i Kommissionen Er det paa baggrund af avisartikler (Le Soir af 3. august 1996 og Le Vif/L'Express af 7. juni 1996) sandt, at der findes personer, som arbejder »sort« i Kommissionens lokaler i Bruxelles, eller kan Kommissionen give et formelt dementi af disse anklager? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (3. december 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-2814/96 fra Raymonde Dury ((Se side 81 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2160/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Kontrol med tilbagekoeb af frugt og groentsager i Graekenland

Revisionsretten oplyser i sin aarsberetning for regnskabsaaret 1994, at den i forbindelse med sin kontrol har konstateret, at inspektoererne i Graekenalnd hverken gennemfoerte kontrol af kvaliteten eller af resultaterne af tilbagekoeb af frugt og groentsager. Der var derfor hverken nogen kontrol af eller dokumentation for, hvad der var sket med den afviste produktion.

Kan Kommissionen paa baggrund af sit svar til Revisionsretten om, at dets inspektoerer ville gennemfoere en grundig undersoegelse af de naevnte forhold oplyse, hvilke resultater der er opnaaet, og hvilke foranstaltninger den har truffet for at afhjaelpe denne situation og de finansielle foelger af afregningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. september 1996)

Revisionsrettens bemaerkninger viser, at der er et behov for at regulere visse aspekter af den ordning, som medlemsstaterne anvender ved tilbagekoeb af frugt og groentsager fra markedet.

Den manglende registrering af kvalitetskontrollen er afgjort en svaghed, men Revisionsretten har ikke paavist, at der er en direkte forbindelse med godkendelsen af partier, som ikke opfylder kravene.

For saa vidt angaar afviste produkter, der tilhoerer producentorganisationen, er denne eneansvarlig for deres afsaetning. Det afviste parti kan paa ny tilbydes til salg eller tilbagekoeb efter omemballering.

Spoergsmaalet vil blive undersoegt naermere i forbindelse med den kommende kontrol, der skal foretages i Graekenland, og de finansielle konsekvenser af alle konstaterede uregelmaessigheder vil blive draget i forbindelse med regnskabsafslutningen for regnskabsaaret 1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2522/96 af Riccardo NENCINI til Kommissionen. Turistbusser i Firenze



EF-Tidende nr. C 060 af 26/02/1997 s. 0149



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2522/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (25. september 1996) Om: Turistbusser i Firenze De kommunale myndigheder i Firenze har for nylig vedtaget en foranstaltning til begraensning af turistbussers adgang til byen. Der skal som foelge af denne foranstaltning betales en differentieret takst for adgang til byens centrum, idet dog kun en del af de snesevise af busser, der hver dag ankommer til Firenze, faar adgang. Der er risiko for, at foranstaltningen vil faa diskriminatoriske foelger for et betydeligt antal turister, som ikke vil kunne gennemfoere hele det program, der naaedes til enighed om, da man endnu ikke vidste noget om indfoerelsen af disse restriktioner. Kan Kommissionen - eftersom foranstaltningen uden forudgaaende varsling indfoertes midt i turistsaesonen og derfor uden, at der var indgaaet aftale herom med erhvervslivet eller med rejsebureauerne, og eftersom der allerede er paafoert den florentiske oekonomi maerkbare skader - gribe ind for at sikre, at den enkelte turist fuldt ud kan udoeve en grundlaeggende rettighed, uden at der sker forskelsbehandling mellem personer, der oensker at besoege Firenze? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (15. oktober 1996) Det aerede parlamentsmedlem fremkommer med oplysninger om kommunale bestemmelser, der begraenser turistbussers adgang til Firenze. Det er - paa baggrund af disse oplysninger - hverken muligt at fastslaa, at der finder forskelsbehandling sted, eller at den frie bevaegelighed begraenses, hvilket ville vaere uforeneligt med faellesskabsretten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2523/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Ulovlig udbetaling af pensioner til tidligere jugoslaver

Den 18. november 1976 udstedte det italienske arbejdsministeriums departement II DS et fortolkningscirkulaere (protokol nr. E 1/37/81189) fra davaerende arbejdsminister Tina Anselmi (mod hvem Den Offentlige Anklagemyndighed i Rom i oejeblikket foretager undersoegelser i denne forbindelse), i henhold til hvilket ogsaa udenlandske statsborgere (i dette tilfaelde jugoslaviske statsborgere bosiddende i Istrien og Dalmatien) var berettiget til socialsikringsydelser for den periode, hvori de havde gjort militaertjeneste i Italien. Cirkulaeret udstedtes paa grundlag af en afvigende fortolkning af artikel 13, stk. 2, litra d), i forordning (EOEF) nr. 1408/71 ((EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2. )) om anvendelse af de sociale sikringsordninger paa arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Faellesskabet.

Vil Kommissionen undersoege korrektheden og lovligheden af fortolkningen af den paagaeldende faellesskabsforordning, da der paa grundlag af denne fortolkning, ud over godkendelse af den almindelige militaertjeneste (som udtrykkeligt naevnes i forordningen), ogsaa med henblik paa bevilling af socialsikringsydelser er sket godkendelse af partisantraeningsperioder, uden at det er blevet specificeret (saaledes som det er sket for sydtyrolere indrulleret i den tyske haer), at krigsdeltageren ikke maa have begaaet terrorhandlinger eller grusomheder, hvilket er tilfaeldet for visse i det tidligere Jugoslavien bosiddende partisaner, som i overensstemmelse med de gaeldende bestemmelser modtager krigspension fra Italien, selv om de er blevet fundet ansvarlige for dolinemassakrene og i visse tilfaelde er blevet doemt herfor in absentia?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. oktober 1996)

Kommissionen oensker at henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa det forhold, at formaalet med forordning nr. 1408/71 ((EFT L 149 af 5.7.1971; den konsoliderede udgave EFT C 325 af 10.12.1992. )), som naevnes i hendes spoergsmaal, er at koordinere anvendelsen af de forskellige sociale sikringsordninger, der findes i Faellesskabet. Den beroerer paa ingen maade Faellesskabernes frihed til selv at traeffe bestemmelse om reglerne i deres egne sociale sikringsordninger.

Den naevnte forordning gaelder endvidere ikke (i henhold til artikel 2) for statsborgere fra tredjelande, som ikke er medlemmer af en faellesskabsstatsborgers familie.

Denne kategori af personer befinder sig saaledes i en retsstilling paa den sociale sikrings omraade, som afhaenger af den nationale lovgivning og de aftaler, der er indgaaet af medlemsstaterne.

For saa vidt angaar forbindelserne med tredjelande, er der dog intet til hinder for, at medlemsstaterne kan fastsaette regler, der svarer til bestemmelserne i Faellesskabsretten, i de bilaterale aftaler, der anvendes paa statsborgere fra tredjelande.

Det spoergsmaal, det aerede medlem har stillet, henhoerer saaledes under den nationale kompetence og afhaenger ikke af Faellesskabsretten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2376/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Det foreloebige budgetforslag 1997

Kan Kommissionen med hensyn til budgetpost A-1520 om nationale og internationale tjenestemaend og ansatte i den private sektor, som midlertidigt ansaettes i institutionen, give en oversigt over de udstationerede nationale tjenestemaend fordelt efter land og generaldirektorat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (7. oktober 1996)

Bevillingerne til konto A-1520 i 1996-budgettet daekker 592 mand/aar.

Kommissionen har ved sin tildeling af midlerne fordelt denne rammebevilling som anfoert i den tabel, som den sender direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Fordelingen af udsendte nationle eksperter pr. august 1996 paa generaldirektorater og nationalitet fremgaar af samme dokument.

Bevillingerne vedroerer dels mand/aar og dels personer, der er fysisk til stede. En faktisk oversigt over forbruget af mand/aar kan foerst opstilles senere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2137/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (3. august 1996)

Om: Personalekontrakter ved Kommissionens repraesentation i medlemsstaterne

I modsaetning til de oevrige institutioner i Den Europaeiske Union beskaeftiger Kommissionen ved sine repraesentationer i medlemsstaterne fortsat lokalt ikke- fastansat personale med opgaver, der i kontrakten betegnes som manuelle, men som rent faktisk er intellektuelle.

Dette personale faar til dels ansvaret for forvaltningen af visse tjenestegrene i repraesentationen.

Det fastansatte personale med samme opgaver har langt mere fordelagtige kontrakter og modtager en hoejere loen.

1. Mener Kommissionen ikke, at denne fremgangsmaade udgoer en udnyttelse af de intellektuelle egenskaber hos de lokalt ansatte, der ioevrigt ikke modtager et vederlag, der svarer til deres faglige kvalifikationer og erfaringer?

2. Anser Kommissionen det ikke for noedvendigt i forbindelse med revisionen af rammekontrakten for lokalt ansatte at sanere denne diskriminerende situation for dens personale, saaledes som Europa-Parlamentet allerede har gjort?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (9. oktober 1996)

Det aerede medlem omtaler, at der i Kommissionens repraesentationer i medlemsstaterne findes personale, der har samme arbejdsvilkaar som lokalt ansatte, dvs. som arbejder paa kontraktvilkaar i overensstemmelse med forordning (EKSF, EOEF, Euratom) nr. 2615/76 ((EFT L 299 af 29.10.1976. )) med senere aendringer om ordningen for oevrige ansatte i De Europaeiske Faellesskaber. Der henvises i denne forordnings artikel 4, stk. 1 udtrykkeligt til personale ansat til at udfoere manuelle opgaver i de kontorer, der i oejeblikket kaldes Faellesskabets repraesentationer.

Kommissionen har under henvisning til denne forskrift den 26. april 1989 ((Dok. SEK(89) 662. )) besluttet efterhaanden at erstatte tjenestemaend i loenklasse C med lokalt ansatte.

Ansaettelsesvilkaarene for dette lokalt ansatte personale omhandles i de enkelte medlemsstaters lovgivninger, da der kan vaere tale om aspekter, der ikke findes i ovennaevnte forskrifter og, om at tilpasse de sociale og loenmaessige forhold til medlemsstaternes ordninger. Det overordnede formaal har altid vaeret at forblive blandt de bedste arbejdsgivere.

Bestemmelserne om beskaeftigelsesvilkaarene i de enkelte medlemsstater tilpasses aendringerne i de nationale lovgivninger, og der foretages regelmaessigt loentilpasninger for de lokalt ansatte.

I oejeblikket undersoeger en arbejdsgruppe, om visse beskaeftigelsesvilkaar for samtlige tjenstgoerende lokalt ansatte i repraesentationerne i Faellesskabet kan harmoniseres i en ny rammelovgivning. Denne rammelovgivning skulle suppleres med saerlige bestemmelser afhaengigt af arbejdsstedet og under hensyn til de lokale forhold. Der skulle ligeledes indfoeres en karrierestruktur, der tilpasses efter de opgaver, som det lokale personale udfoerer i overensstemmelse med ordningen for oevrige ansatte i De Europaeiske Faellesskaber.

Personalerepraesentanterne deltager fast i disse overvejelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1711/96 af Ilona Graenitz (PSE) til Kommissionen (25. juni 1996)

Om: Misdannelser hos spaedboern

I OEstrig, navnlig i Inn- og Muehlviertel (Nordoestrig) forekommer der stadig flere tilfaelde af misdannelser hos spaedboern. I oejeblikket er der paa kirurgisk afdeling paa boernehospitalet i Linz indlagt fire spaedboern uden tarmaabning. I hele 1990 blev der i hele landet kun konstateret to tilfaelde af spaedboern med saadanne misdannelser. Der er i den seneste tid ligeledes konstateret flere tilfaelde af laebe-, kaebe- og ganespaltning.

Ved katastrofen i Tjernobyl blev flere omraader i Unionen udsat for saerlig staerk bestraaling bl.a. ogsaa ovennaevnte omraader. Findes der undersoegelser vedroerende sammenhaengen mellem straalebelastning og misdannelser hos spaedboern? Hvad er i bekraeftende fald resultatet heraf?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. september 1996)

Kommissionen har hoert om de tilfaelde af misdannelser, det aerede medlem naevner, og om formodningen om, at der sker en stigning i antallet af visse medfoedte misdannelser i de naevnte regioner.

Saadanne medfoedte misdannelser er sjaeldne, og grupper af tilfaelde kan forekomme paa forskellige tidspunkter forskellige steder. En sikker konklusion om en generel stigning kan dog foerst drages, naar der foreligger bevismateriale herom fra landsdaekkende systemer til konstatering af medfoedte misdannelser og overvaagning af saadanne tilfaelde. Det foreliggende materiale af denne type giver ikke mulighed for at drage en saadan konklusion i oejeblikket.

Umiddelbart efter ulykken i Chernobyl konkluderede en ekspertgruppe over for Kommissionen i oevrigt, at man ikke skulle forvente virkninger for helbredet som foelge af den radioaktive kontaminering fra Chernobyl paa Faellesskabets territorium, men gruppen foreslog, at der blev foretaget en epidemiologisk kontrol af leukaemi hos boern, som er den mest foelsomme indikator for virkninger for helbredet. Der gennemfoeres i oejeblikket en undersoegelse for hele Europa, men da den sidste analyse blev gennemfoert i 1992, var der intet der tydede paa, at der skulle vaere sket en stigning i antallet af tilfaelde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1829/96 af Ana Miranda de Lage (PSE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Forsinket ivaerksaettelse af projekter finansieret over EUF

EU's udviklingssamarbejde med AVS-landene finansieres med midler fra budgettet og med EUF-midler, der stammer fra medlemsstaternes regelmaessige bidrag.

Den langsomme ivaerksaettelse af projekter finansieret med EUF-midler og det faktum, at EU har suspenderet samarbejdet med visse AVS-lande paa grund af manglende overholdelse af menneskerettighederne, har resulteret i, at medlemsstaterne er mere og mere bagud med deres indbetalinger til EUF.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke konsekvenser disse forsinkelser vil faa for de foerste bidrag fra de nye medlemsstater OEstrig, Finland og Sverige?

Vil dette forhold indvirke paa, om firmaer i disse tre medlemsstater vil vaere stoetteberettigede i forbindelse med projekter finansieret af EUF?

Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (8. oktober 1996)

Som det understreges af det aerede medlem, kan den aktuelle politiske og oekonomiske situation i visse AVS-lande forklare en vis forsinkelse i udbetalingen af stoette ydet over Den Europaeiske Udviklingsfond (EUF). Denne forsinkelse er imidlertid kun foreloebig, og naar der er genindfoert demokratiske tilstande i de paagaeldende lande, skulle det blive muligt at opbruge en hel del af de EUF-bevillinger, der endnu ikke er kommet til udbetaling.

Paa lignende maade skulle aftalen om aendring af Lomé IV-konventionen for de kommende fem aar, som blev undertegnet paa Mauritius i begyndelsen af november 1995, skabe en lidt stoerre fleksibilitet i det til tider stive system, EU-stoetten er udtryk for, hvilket skulle goere det muligt at saette betydelig fart i udbetalingen af bevillingerne.

Mht. de tre nye medlemsstaters bidrag til EUF er det paa sin plads at minde om, at den 8. EUF traeder i kraft, naar aftalen om aendring af Lomé IV-konventionen og fornyelsen af finansprotokollen ratificeres. Som situationen ser ud i dag, er der meget, der tyder paa, at denne ratificering ikke finder sted foer begyndelsen af 1997.

Da EUF imidlertid for tiden administreres efter et princip, hvor bevillinger fra den 7. EUF skal vaere opbrugt, foer man »tager hul paa« bevillingerne i den 8. EUF, er det sandsynligt, at der foerst senere vil komme en opfordring til at indbetale midler til 8. EUF. Det understreges i denne forbindelse, at der allerede ved den foregaaende udvidelse med Spanien og Portugal kunne konstateres en saadan tidsforskydning.

Mht. spoergsmaalet, om virksomheder i de tre nye medlemsstater kan komme i betragtning som leverandoerer til projekter, der finansieres over den 8. EUF, kan det naevnes, at dette vil vaere tilfaeldet, saa snart ratificeringen af den reviderede Lomé IV-konvention har fundet sted.