SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2360/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Raadet (27. august 1996)

Om: Udpegningen af 1997 som Europaeisk AAr mod Racisme samt de grundlaeggende rettigheder i forbindelse med revisionen af traktaterne

Visse medlemsstater har afvist noedvendigheden af, at Den Europaeiske Union faar status som juridisk person for at kunne tiltraede den europaeiske menneskerettighedskonvention. Endvidere finder en af medlemsstaterne det »unoedvendigt« at goere beskyttelsen af disse rettigheder gaeldende for alle (»erga omnes«) og at fordoemme enhver form for racisme og fremmedhad.

Finder Raadet ikke, at disse medlemsstaters holdning strider mod

1. Maalsaetningerne i forslaget til Raadets afgoerelse om udpegning af 1997 som Det Europaeiske AAr mod Racisme (der skulle vaere blevet officielt vedtaget af Det Europaeiske Raad i Firenze, hvilket imidlertid ikke skete, til trods for aftalen om BSE)?

2. Den sociale virkelighed i medlemsstaterne og de oensker, som naeres af deres statsborgere og andre fastboende?

3. De hoeje etiske og moralske principper, som er uloeseligt forbundet med det demokratiske system?

Svar (13. december 1996)

Med hensyn til Det Europaeiske Faellesskabs eventuelle tiltraedelse af konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder fra 1950 har Domstolen i udtalelse 2/94 af 28. marts 1996 udtalt, foelgende »paa faellesskabsrettens nuvaerende udviklingstrin har Faellesskabet ikke kompetence til at tiltraede konventionen.«

Raadet erindrer dog, som Domstolen i sin udtalelse, om, at respekten for menneskerettighederne er en integrerende del af faellesskabsrettens almindelige retsgrundsaetninger og en betingelse for, at Faellesskabets retsakter er lovlige. Der henvises til respekten for de grundlaeggende frihedsrettigheder i praeamblen til den europaeiske faelles akt og i praeamblen til traktaten om Den Europaeiske Union, og den naevnes i artikel F, J.1 og K.2 i naevnte traktat samt i artikel 130 U i EF-traktaten.

Det Europaeiske Raad har desuden ved flere lejligheder understreget, at Unionen er fast indstillet paa utvetydigt at bekaempe racisme og fremmedhad. Denne holdning er navnlig kommet til udtryk gennem vedtagelsen den 15. juli 1996 af en faelles aktion om bekaempelse af racisme og fremmedhad inden for rammerne af afsnit VI i TEU om aktioner vedroerende racisme og fremmedhad. Ifoelge den faelles aktion skal det i de nationale retsordener fastsaettes, at visse former for racistisk eller fremmedfjendsk adfaerd er hjemfalden til strafferetlige sanktioner eller, hvis dette ikke er muligt, at princippet om dobbelt strafbarhed kan fraviges. Raadet og medlemsstaternes regeringer har desuden vedtaget tre resolutioner om spoergsmaalet, nemlig resolutionen af 23. juli 1996 om Det Europaeiske AAr mod Racisme (1997), resolutionen af 5. oktober 1995 om bekaempelse af racisme og fremmedhad i forbindelse med beskaeftigelse og sociale anliggender og endelig resolutionen af 23. oktober 1995 om uddannelsessystemernes indsats for at loese disse problemer. Desuden er mandatet til Den Raadgivende Kommission for Bekaempelse af Racisme og Fremmedhad, der blev nedsat paa Det Europaeiske Raads moede paa Korfu i juni 1994, blevet forlaenget for nyligt, og Raadet droefter oprettelsen af et europaeisk observatorium for racisme og fremmedhad.

Den i artikel N i TEU omhandlede regeringskonference droefter endelig et forslag til traktataendring om indfoerelse af en saerlig bestemmelse om bekaempelse af racisme og fremmedhad.