ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2688/96 af Dominique Baudis (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: AEndring af bestemmelserne vedroerende oksekoed

En alvorlig krise har ramt produktionen af oksekoed, hvorfor det i oejeblikket er noedvendigt at overveje en hurtig og effektiv kontrol med denne sektor i Den Europaeiske Union.

Raadet af landbrugsministre oensker, at man hastebehandler det tredobbelte forslag til forordning (KOM(96)0422) om aendring af

1. forordning (EOEF) nr. 805/68 ((EFT L 148 af 28.6.1968, s. 24. )) om den faelles markedsordning for oksekoed,

2. forordning (EOEF) nr. 1765/92 ((EFT L 181 af 1.7.1992, s. 12. )) om indfoerelse af en stoetteordning for producenter af visse markafgroeder og om ophaevelse af forordning (EF) nr. 1872/94,

3. forordning (EOEF) nr. 2328/91 ((EFT L 218 af 6.8.1991, s. 1. )) om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet.

Paa baggrund af disse forhold for landbruget kan Kommissionen da ikke opsplitte disse tre forordninger og hurtigst muligt blot forelaegge de foranstaltninger, som vedroerer den faelles markedsordning for oksekoed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (4. december 1996)

Den 30. oktober 1996 blev Raadet paa moedet i Luxembourg enig om et kompromis for oksekoedssektoren, markafgroeder og landbrugsstrukturer i afventning af Parlamentets godkendelse.

Bagefter blev Raadet paa sit moede den 18. november 1996 enig om en reform paa mellemlang sigt, der har til formaal at skabe ligevaegt paa oksekoedsmarkedet efter nedgangen i forbruget af oksekoed, der skyldes forbrugernes betaenkeligheder ((EFT L 296 af 21.11.1996. )).

Der er saaledes foretaget aendringer af forordning (EOEF) nr. 805/68 saerskilt fra de andre forordninger, der er naevnt i spoergsmaalet. Forslaget vedroerende oksekoed er derfor i praksis blevet udskilt fra de to andre forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3607/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Artikel B5-325: Fællesskabspolitik på turistområdet



EF-Tidende nr. C 105 af 03/04/1997 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3607/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Artikel B5-325: Faellesskabspolitik paa turistomraadet Kan Kommissionen for regnskabsaaret 1995 og for artikel B5-325 (Faellesskabspolitik paa turistomraadet) oplyse foelgende: 1. Er der ydet tilskud til foreninger, fagforeninger eller arbejdsgiverorganer? 2. Hvor store er i bekraeftende fald tilskuddene til de enkelte foreninger, fagforeninger, organer eller aktiviteter? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2850/96 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (23. oktober 1996)

Om: Stoette til atomkraftvaerker i Den Slovakiske Republik

1. Hvilke procentvise andele af merudgifter til rekonstrution af Bohunice og faerdiggoerelse af og udstyr til Mochovce kan forventes ud over de hidtil anslaaede udgifter?

2. a) Erfaringerne viser, at der i forbindelse med saadanne vanskelige projekter, som loeber over en lang og meget uoverskuelig periode, kan ske overskridelser af bevillingerne med adskillige tusinde procent. Er der i den forbindelse fastsat yderligere bevillinger til kreditter fra HERMES og COFASE, og hvilke instanser er ansvarlige i forbindelse hermed?

b) Hvem vurderer noedvendigheden heraf?

c) Hvem traeffer afgoerelse om en eventuel udvidelse af kreditterne?

d) Hvem daekker yderligere omkostninger?

3. Hvilke ansvarsforpligtelser og udgifter daekker Siemens og Framatome i den forbindelse, og hvilke konsekvenser har dette?

Samlet svar paa skriflige forespoergsler E-2846/96, E-2848/96, E-2850/96, E-2852/96 og E-2854/96 (13. februar 1997)

1. Raadet laegger saerdeles stor vaegt paa beskyttelse af miljoeet mod farerne ved ionisrende straaling. I Europaaftalen om oprettelse af en associering med Den Slovakiske Republik fastsaettes det saaledes i artikel 80 om nuklear sikkerhed, at samarbejdet paa dette omraade i foerste raekke tager sigte paa en sikrere anvendelse af nuklear energi. Dette samarbejde omfatter flere emner, som det aerede medlem naevner, bl.a. udveksling af oplysninger og erfaringer sam FoU-aktiviteter.

2. Det aerede medlem bedes endviere bemaerke, at Faellesskabet paa sidste samling i associeringsraadet med Slovakiet gjorde opmaerksom paa, at energiomraadet og isaer nuklear sikkerhed er meget vigtige spoergsmaale for Slovakiet, ogsaa som led i forberedelsen af tiltraedelsen. Faellesskabet laegger stor vaegt paa et hoejt sikkerhedsniveau paa atomkraftvaerker og et snaevert samarbejde for at naa dette maal. Faellesskabet understreger noedvendigheden af at sikre, at de slovakiske atomkraftvaerker, som ikke overholder de internationalt anerkendte retningslinjer for sikkerhedskrav, lukkes saa hurtigt som muligt.

3. Det skal desuden bemaerkes, at Den Slovakiskte Republik har tiltraadt Wien-konventionen (IAEA) om nuklear sikkerhed og derfor har pligt til at opfylde denne konventions sikkerhedsprincipper.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3634/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Konto B3-4300: Folkesundhed, sundhedsfremme, -oplysning, - undervisning og -uddannelse



EF-Tidende nr. C 105 af 03/04/1997 s. 0095



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3634/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Konto B3-4300: Folkesundhed, sundhedsfremme, -oplysning, -undervisning og -uddannelse Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto B3-4300: Folkesundhed, sundhedsfremme, -oplysning, -undervisning og -uddannelse? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3637/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Konto B3-4303: Bekaempelse af AIDS og visse andre smitsomme sygdomme

Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto konto

B3-4303: Bekaempelse af AIDS og visse andre smitsomme sygdomme?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3030/96 af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Den italienske regerings overtraedelse af bestemmelsen om frie kapitalbevaegelser

Med privatiseringen af ENI har den italienske stat indfoert den saakaldte guldaktie, som goer det muligt for finansministeriet at have saerlige befoejelser over de privatiserede selskaber.

Dette er en tydelig overtraedelse af Rom-traktatens artikel 73b og 52.

Agter Kommissionen at offentliggoere brevvekslingen med Italien vedroerende dette spoergsmaal?

Mener Kommissionen, at den i tilfaelde af utilfredsstillende svar er noedt til at igangsaette en overtraedelsesprocedure mod den italienske regering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (14. januar 1997)

Kommissionen har som EF-traktatens vogter undersoegt, hvorvidt medlemsstaternes privatiseringsprogrammer er forenelige med EF-retten. I den forbindelse har den ligeledes undersoegt de foranstaltninger, som den italienske regering har truffet med henblik paa at gennemfoere privatiseringsordninger i Italien. Kommissionen har imidlertid endnu ikke kunnet drage en endelig konklusion.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3023/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Fuld integration af Somalia i den IV Lomé-konvention

Paa AVS-EU-Raadets moede paa Vestsamoa i de sidste maaneder vedtoges en resolution, hvori man opfordrer samtlige beroerte parter til at vedtage de noedvendige bestemmelser, saaledes at Somalia kan betragtes som fuldgyldigt medlem af Lomé-konventionen, saaledes som Den Paritetiske Forsamling AVS-EU anmodede om.

Man anmoder Raadet oplyse om, hvilke foranstaltninger der er truffet eller man agter at traeffe med henblik herpaa.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (27. januar 1997)

Eftersom Somalia kan tiltraede den reviderede Lomé IV-konvention paa grundlag af artikel 364a, bestraeber Kommissionen sig primaert paa fortsat at arbejde hen imod opfyldelse af de grundlaeggende betingelser for tiltraedelse og isaer genetablering af en situation, hvor det somaliske folk faar en tilstraekkelig regeringsmaessig organisation til, at Somalia kan anmode om tiltraedelse af konventionen. Saa laenge dette ikke er muligt, vil Kommissionen fortsat holde fast ved, at Somalia set ud fra et politisk synspunkt hoerer med til familien af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), som tidligere erklaeret i AVS/EF-Ministerraadets resolution af juni 1996.

Hvad angaar foranstaltninger, der kunne saette det somaliske folk i stand til at nyde godt af Den Europaeiske Udviklingsfonds (EUF) instrumenter, skal Kommissionen henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa, at Kommissionen fortsat vil finansiere humanitaere aktioner over faellesskabsbudgettet, mens rehabiliteringsforanstaltningerne i Somalia fortsat vil blive finansieret med de beloeb, der resterer inden for rammerne af Somalias nationale vejledende programmer under Lomé II og Lomé III (5. og 6. EUF). Da der ikke laengere staar 7. EUF-midler til raadighed for Somalia, fordi landet ikke ratificerede Lomé IV-konventionen inden for den i konventionen fastsatte frist, mobiliseres der desuden andre midler til stoette for rehabilitering fra forskellige budgetposter. Der er saaledes tilstraekkelige midler til raadighed til at fortsaette med at yde det somaliske folk hjaelp i de kommende aar.

Med hensyn til 8. EUF minder Kommissionen om, at der er truffet en vigtig foranstaltning til fordel for Somalia i form af den accelererede tiltraedelsesprocedure, som konventionens parter blev enige om i Mauritius i slutningen af 1995, og som er omhandlet i artikel 364a. Denne procedure udgoer en modificering af de normale tiltraedelsesprocedurer, saaledes at Somalia kan blive part i Lomé IV-konventionen i loebet af dens gyldighedsperiode. Foer en saadan tiltraedelse finder sted, og medmindre Lomé-konventionens parter i fremtiden vedtager andre aendringer til fordel for Somalia, kan Kommissionen ikke unilateralt yde Somalia bistand over 8. EUF-midlerne. Kommissionen vil imidlertid fortsat fremkomme med idéer og forslag, hvis specifikke behov ikke opfyldes. I den sammenhaeng er der vedtaget endnu et rehabiliteringsprogram med et beloeb paa 47 mio. ECU, som vil daekke behovene i de kommende aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3548/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (12. december 1996)

Om: Kontorerne i Dublin og Bilbao

Mener Kommissionen, at arbejdsomraaderne for Instituttet til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkaarene i Dublin og Instituttet i Bilbao for Sikkerhed og Sundhed paa Arbejdspladsen er tilstraekkeligt veldefineret?

Mener Kommissionen, at det vil vaere noedvendigt med en ny forordning for at undgaa overlapninger og sammenfald i de aktiviteter, der skal udfoeres?

Er Kommissionen tilfreds med den maade, hvorpaa aktiviteterne gennemfoeres og med de to organers befoejelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (31. januar 1997)

Det er Kommissionens opfattelse, at de befoejelser, Det Europaeiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkaarene i Dublin ((Forordning (EOEF) nr. 1365/75; EFT L 139 af 30.5.1975. )) og Det Europaeiske Arbejdsmiljoeagentur i Bilbao ((Forordning (EF) nr. 2062/94; EFT L 216 af 20.8.1994 som aendret ved EFT L 156 af 7.7.1995. )) har, er defineret paa en tilfredsstillende maade i de forordninger, der omhandler deres oprettelse.

I begge forordninger siges det klart, at disse organisationer skal samarbejde med andre institutioner, institutter, specialiserede organisationer og eksisterende programmer paa faellesskabsniveau for at undgaa overlapninger i opgaverne. Kommissionen mener ikke, at det er noedvendigt at udarbejde en ny forordning for at undgaa overlapninger. Mht. arbejdsmiljoeagenturet i Bilbao er der i den forordning, der omhandler oprettelsen af agenturet, forudset en revisionsprocedure senest fem aar efter forordningens ikrafttraeden. Denne procedure vil blive anvendt af Kommissionen til fremsaettelse af forslag om enhver noedvendig aendring for at forbedre agenturets arbejde.

Det er Kommissionens opfattelse, at begge organisationers aktiviteter udvikler sig paa en i det store og hele tilfredsstillende maade. Kommissionen forsoeger til enhver tid at sikre en sammenhaeng i deres aktiviteter for at kunne faa den stoerst mulige mervaerdi for Faellesskabet og den stoerst mulige udnyttelse af de ressourcer, der er bidraget med.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2967/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Brugen af det spanske bogstav »ñ«

Bogstavet »ñ« indgaar i det spanske alfabet, som er et af de officielle sprog i Den Europaeiske Union. Det haender imidlertid ofte, at ikke-spanske organer og institutioner i Unionen i deres dokumenter og tekster glemmer, at »ñ« er et bogstav og derfor ogsaa boer anvendes.

Problemet er endnu stoerre, naar ikke-spanske universiteter og institutioner skal udstede eksamensbeviser til personer med navne, hvori bogstavet »ñ« indgaar.

Paataenker Kommissionen at traeffe forholdsregler, saaledes at det spanske bogstav »ñ« ikke overses?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (13. december 1996)

Kommissionen har i sin politik vedroerende tekstbehandlingsudstyr og publicering af tekster altid vaeret meget opmaerksom paa de forskellige europaeiske sprogs specielle bogstaver og tegn.

Hvad angaar officielle tekster, udtaler et tvaerinstitutionelt udvalg sig om, hvilke normer og regler der skal overholdes. Disse findes i et Vademecum for Udgivere, der udsendes til alle institutionerne ((Udgave 1993, Kontoret for De Europaeiske Faellesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg )). Kontoret for De Europaeiske Faellesskabers Officielle Publikationer holder oeje med, at de fastsatte regler overholdes. Det paalaegger navnlig sine leverandoerer noeje at gengive specielle tegn, ikke mindst det spanske bogstav »ñ«.

Naar det drejer sig om organer, der ikke er europaeiske institutioner, finder Kommissionen, at dette spoergsmaal ligger uden for dets kompetenceomraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3159/96 af Annemarie Kuhn (PSE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Miljoesituationen i Europas uldvaskerier

Hvilke procedurer finder anvendelse og er obligatoriske med hensyn til rensning af spildevand i medlemsstaternes uldvaskerier?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (9. januar 1997)

Faellesskabsretten indeholder ikke specifikke krav til behandling af spildevand fra uldvaskerier, idet spildevand af denne art skal kontrolleres efter principperne i Raadets direktiv 76/464/EOEF ((EFT L 129 af 18.5.1976. )) fra maj 1996 om forurening foraarsaget af udledning af visse farlige stoffer i Faellesskabets vandmiljoe og Raadets direktiv 80/68/EOEF ((EFT L 20 af 26.1.1980. )) af 17. december 1980 om beskyttelse af grundvandet mod forurening foraarsaget af visse farlige stoffer.

Spildevand fra uldvaskerier indeholder biocider (f.eks. organiske phosphater, organiske halogener og pyrethroider) og stoffer med stort kemisk iltforbrug (COD), som indvirker negativt paa iltbalancen. I henhold til direktiv 76/464/EOEF er saadanne stoffer klassificeret i liste II. I henhold til artikel 7 i samme direktiv skal medlemsstaterne opstille programmer for at mindske forurening med disse stoffer. Al udledning skal godkendes. Godkendelserne skal indeholde emissionsnormer baseret paa vandkvalitetsmaalsaetninger.

I henhold til direktiv 80/68/EOEF er en del biocider (som f.eks. organiske phosphater og organiske halogener) klassificeret under liste I. I henhold til artikel 4 skal udledning af disse stoffer i grundvandet forbydes. I artikel 5 hedder det endvidere, at udledning til grundvandet af liste II-stoffer skal underkastes forudgaaende undersoegelse og begraenses med henblik paa forebyggelse af forurening. Bortskaffelse eller deponering med henblik paa bortskaffelse af saadanne stoffer skal ogsaa underkastes forudgaaende undersoegelse. Der kan kun gives godkendelse til udledning, hvis alle de tekniske foranstaltninger til forebyggelse af grundvandsforurening med liste II-stoffer er truffet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2786/96 af Antonio Trizza (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Gennemfoerelsen af de transeuropaeiske net

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe, dersom anmodningen om 2.000 mia lire til fremskynding af gennemfoerelsen af de transeuropaeiske net afvises formelt den 14. oktober 1996 i Luxembourg?

Ud fra nyheder fra fagpressen ser det ud til, at EU-finansministrene i Dublin skulle have indtaget en afvisende holdning til denne ansoegning, hvorved Kommissionens aktion tilintetgjordes, og Europa-Parlamentets oenske tilsidesattes, saaledes som det gentagne gange var blevet fremsat efter topmoederne i Essen og paa Korfu og igen efter regeringskonferencen.

Hvis denne afvisning fastholdes, bringer man hovedprojektet vedroerende forbindelsen mellem Nordeuropa og Sydeuropa via oprettelsen af en adriatisk korridor i fare, hvilket vil skade den sydeuropaeiske oekonomi generelt og isaer oekonomien i Apulien.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnck (28. november 1996)

Selv om man paa moedet i ECOFIN-raadet afviste Kommissionens forslag om at forhoeje loftet for forpligtelser under budgetposten for det europaeiske transportnet for 1998 og 1999, yder Faellesskabet dog en betydelig finansiel stoette til det transeuropaeiske transportnet.

I henhold til de nugaeldende finansielle overslag beloeber midlerne paa den naevnte budgetpost sig til 1,8 milliarder ECU for tidsrummet 1995-1999. Der er ligeledes omfattende midler til raadighed via strukturfondene, navnlig til maal 1-regioner. Der er en permanent og skaerk vilje til at bruge disse midler saa effektivt som muligt for at faa fuldt udbytte af de begraensede ressourcer. I den forbindelse soeger man ogsaa at fremme offentlige-private partnerskaber. Hovedansvaret med hensyn til at finansiere projekter paahviler naturligvis medlemsstaterne selv. Det er klart, at fuldfoerelsen af det transeuropaeiske transportnet som helhed vil komme disse til gode.

Det saakaldte »adriatiske korridor«-projekt repraesenterer en alternativ hovedfaerdselsaare, som skal forbinde Faellesskabets centrale regioner og Italien med Graekenland og den oestlige del af Middelhavsbaekkenet, hvorved man undgaar vejen over land igennem det tidligere Jugoslavien. Det omfatter vej- og jernbanetransportinfrastruktur, havne, forbindelser med havne og kombineret transport langs Adriaterhavskysten fra Trieste til Brindisi. I 1995 stillede Faellesskabet en million ECU til raadighed til finansiering af en gennemfoerlighedsundersoegelse vedroerende dette projekt, som skulle give beslutningstagerne en raekke teknisk realiserbare og oekonomisk levedygtige valgmuligheder med hensyn til forbedring af transportserviceydelserne i korridoren, idet der skulle laegges saerlig vaegt paa forbedring af den eksisterende infrastruktur. Undersoegelsen skal desuden ogsaa danne grundlag for analyser af hvilke investeringer der er paakraevet, med det formaal at opstille et scenario for yderligere handling paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2897/96 af Juan Colino Salamanca (PSE) og Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Samhoerighedsfonden og Castilla-León (Spanien)

Hvilke projekter er blevet finansieret med stoette fra Samhoerighedsfonden i regionen Castilla-León (Spanien)?

Hvilke projekter - herunder ligeledes projekter rettet mod flere regioner - har omfattet den autonome region Castilla-León (Spanien)?

I hvilke udstraekning har der vaeret tale om samfinansiering i forbindelse med hvert af de ovennaevnte projekter?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-2897/96, E-2898/96 og E-2965/96 (28. november 1996)

De finansieringsanmodninger, Kommissionen modtager, administreres samlet for hver medlemsstat, og der foreligger derfor ikke regionale oplysninger vedroerende de projekter, Samhoerighedsfonden har finansieret.

Kommissionen henviser de aerede medlemmer til Samhoerighedsfondens aarsrapporter, som sendes direkte til dem og til Parlamentets Generalsekretariat. Disse rapporter indeholder i bilag 1 de vigtigste oplysninger om de projekter, Samhoerighedsfonden har finansieret i henhold til forordning (EF) nr. 1164/94 ((EFT L 130 af 25.5.1994. )), navnlig beskrivelse af projektet og dets maal, beliggenheden og de finansierede beloeb.

Oplysningerne vedroerende de projekter, der blev godkendt i 1996, vil foreligge ved afslutningen af indevaerende aar.