ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1160/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Kommissionen agter at fremsætte et forslag for at afskaffe den såkaldte 25 %-regel for sammensatte ingredienser (punkt 100). Ifølge Kommissionen er det også nødvendigt at tage stilling til spørgsmålet om overførsel af tilsætningsstoffer og spørgsmålet om angivelse på etiketten af allergener, hvor kun kategorien skal angives i øjeblikket.

1. Er Kommissionen rede til på forhånd at undersøge, om det er praktisk muligt at angive alle ingredienser? Giver Kommissionen i benægtende fald afkald på muligheden for at angive alle ingredienser? Og hvilke argumenter kan Kommissionen fremføre for på forhånd at give afkald på muligheden for at angive alle ingredienser?

2. Agter Kommissionen at indføre mærkning af tilsætningsstoffer, der er til stede som følge af overførsel? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 og E-1162/00

(9. juni 2000)

De spørgsmål, det ærede medlem har rejst, er ved at blive undersøgt med henblik på fremsættelse af lovgivningsforslag i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastsat i hvidbogen om fødevaresikkerhed.

Det ville være uhensigtsmæssigt på dette stadium at foregribe detaljerne i de enkelte forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2530/00 af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen. Brandene i Sydeuropa.



EF-Tidende nr. 072 E af 06/03/2001 s. 0197 - 0197



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2530/00 af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen (25. juli 2000) Om: Brandene i Sydeuropa Agter Kommissionen i betragtning af de store brande, som har ramt det sydlige Europa og især Grækenland i de seneste måneder, og i betragtning af de ekstraordinære bevillinger, der er behov for til at genopbygge det naturlige miljø, ekstraordinært at afsætte bevillinger til at dække disse katastrofer? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. september 2000) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1452/00

af Wolfgang Ilgenfritz (NI) til Kommissionen

(10. maj 2000)

Om: Konkurrencefordrejning på det østrigske kvægmarked

Efter Østrigs tiltrædelse af EU ydes der national støtte til såkaldte producentsammenslutninger og deres organisationer på det østrigske kvægmarked.

Private kvæghandlere er udelukket fra denne støtte, dvs. at en landmand, der producerer landbrugsprodukter, ikke kan modtage denne støtte, hvis han ikke tilhører en producentsammenslutning.

I disse producentsammenslutninger opkøbes produkter til indkøbspris, hvorefter de udbydes til salg for en pris, der ligger under den beregnede indkøbspris. De derved opståede tab udlignes gennem støtten.

Som følge af disse producentsammenslutningers overtrædelse af handelskriterierne er det ikke muligt for private kvæghandlere at afsætte deres produkter på et marked, hvor der hersker fair konkurrence.

På baggrund af ovenstående samt udtalelsen fra Bundesgremium des Privaten Viehhandels (sendt til DG D) bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Hvad agter Kommissionen at foretage sig imod denne form for konkurrencefordrejning?

2. Hvorledes begrunder Kommissionen sin holdning, hvis den her ikke ser nogen overtrædelse af den frie konkurrence?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. juni 2000)

Statsstøtte til dækning af driftsomkostninger er normalt ikke i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 87 og 88 (tidligere artikel 92 og 93).

Kommissionen tillader imidlertid statsstøtte til igangsætning af producentorganisationer, hvis visse betingelser er opfyldt(1). De omkostninger, der er berettiget til en sådan støtte, er de administrative igangsætningsomkostninger for gruppen eller sammenslutningen.

Kommissionen lægger stor vægt på at undersøge påstande om, at der udbetales (ulovlig) statsstøtte. Hvis den skal gøre dette, er der behov for flere oplysninger om hvilken form for støtte der ydes og om de pågældende delstater.

(1) Punkt 10 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren (EFT C 28 af 1.2.2000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1044/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(4. april 2000)

Om: Tjetjenske flygtninge

Pressen har i de seneste dage bragt meddelelser om, at der findes 277 100 tjetjenske flygtninge hovedsagelig i Ingusj, men også i andre naborepublikker som Ossetien og Dagestan, hvortil kommer endnu 42 000 personer i midlertidige flygtningelejre i Asinovskaia og Sernovodsk, i selve Tjetjenien vest for Grosnyj. Hvilke konkrete økonomiske og politiske foranstaltninger agter Den Europæiske Union at træffe for hurtigt og effektivt at forbedre denne tragiske situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(12. maj 2000)

Siden den nuværende krise befandt sig i sin tidlige fase, har Kommissionen via Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand ydet nødhjælp til civile, der er blevet fordrevet på grund af krigshandlinger. Under gennemførelsen af programmet, som skete i samarbejde med De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR), Den Internationale Røde Kors Komité (ICRC) og en række ikke-statslige organisationer (NGO'er), var Kommissionen underlagt en række væsentlige driftsmæssige begrænsninger (blandt andet alvorlige sikkerhedsproblemer for nødhjælpsarbejdere). Dog fik Kommissionen ydet støtte på en lang række humanitære områder (f.eks. fødevarer, husly, folkesundhed, vand og hygiejne, som er afgørende elementer, når der ydes hjælp).

Samlet er der indtil nu tildelt 7,4 mio. EUR til programmet. Foreløbig har programmet været rettet mest mod Ingusjetien, men det har også dækket Dagestan og Georgien. Den nuværende førsteprioritet på det driftsmæssige plan er at genoptage hjælpen i selve Tjetjenien, hvor det blev nødvendigt at indstille aktiviteterne i november 1999 af sikkerhedshensyn. I tæt samarbejde med andre medlemmer af det internationale samfund fortsætter Kommissionen i sine forhandlinger med de russiske myndigheder med at arbejde for, at humanitære organisationer får mulighed for at hjælpe i denne nødsituation.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1157/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Retsgrundlaget for (Unionens) grænsekontrol skal ifølge Kommissionen nødvendigvis omfatte alle produkter (punkt 93). Dette synspunkt er korrekt. Det må undgås, som det ofte kan konstateres, at import via bestemte (luft)havne foretrækkes på grund af den mindre strenge kontrol.

Hvilke konkrete foranstaltninger overvejer Kommissionen for at gøre grænsekontrollen ensartet og dermed lige konsekvent overalt?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 og E-1162/00

(9. juni 2000)

De spørgsmål, det ærede medlem har rejst, er ved at blive undersøgt med henblik på fremsættelse af lovgivningsforslag i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastsat i hvidbogen om fødevaresikkerhed.

Det ville være uhensigtsmæssigt på dette stadium at foregribe detaljerne i de enkelte forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2800/00

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(4. september 2000)

Om: Tilsætningsstoffer i cigaretter

Ifølge Nederlands Algemeen Dagblad for den 3. august 2000 har den danske cigaretindustri angiveligt afsløret, hvilke stoffer der tilsættes cigaretter med henblik på at få rygere til at ryge mere eller endog fremme tobaksafhængighed.

Det drejer sig om 37 stoffer (der til dels holdes hemmelige), herunder amoniumhydrotin, der fremmer nikotinoptagelsen i lungerne, lakridsekstrakt, som skal lindre irritationen af mund- og svælgslimhinden, kakaoekstrakt, som angiveligt udvider lungens overflade, og magnesiumoxid, som giver den udpustede luft en neutral farve.

Har Kommissionen kendskab til denne undersøgelse?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke 33 andre stoffer der præcist er tale om, og hvilken virkning de har?

Finder Kommissionen ikke, at rygere og ikke-rygere (som alligevel ofte bliver tvunget til at ryge) har krav på fuld åbenhed om, hvilke stoffer der tilsættes tobak, og navnlig at få at vide, om de tilsatte stoffer er farlige eller særlig vanedannende?

Kan Kommissionen tvinge cigaretindustrien til en sådan åbenhed og i givet fald på hvilken måde og hvornår?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(19. september 2000)

Kommissionen har ikke kendskab til den undersøgelse, det ærede medlem omtaler. Den kan derfor ikke udtale sig om de pågældende stoffer. Alle oplysninger, det ærede medlem måtte ligge inde med, vil selvfølgelig blive undersøgt, hvis Kommissionen får dem tilsendt.

Kommissionen kan dog oplyse, at den har foreslået et direktiv om bl.a. regler for tilsætningsstoffer i tobaksprodukter(1), hvori det kræves, at fabrikanter og importører forelægger en deklaration for disse stoffer og deres virkninger for helbredet. En sådan deklaration skulle dække både brændte og ubrændte former af sådanne stoffer og omfatte en analyse af deres eventuelle vanedannende virkning. Rådet vedtog en fælles holdning om dette direktivforslag den 31. juli 2000(2).

(1) KOM(2000) 428 endelig.

(2) endnu ikke offentliggjort.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1699/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Reglerne for fiskeforarbejdning

I begyndelsen af 1999 meddelte Den Svenske Levnedsmiddelstyrelse, at mindre fiskehandlere var tvunget til at følge de samme strenge EU-bestemmelser som fiskeindustrien. For små fiskehandlere i blandt andet Skåne indebar det krav om ombygninger for flere millioner kroner, og dermed blev man tvunget til at ophøre med selv at ryge fisk. I EU's bestemmelser om fiskeforarbejdning står der blandt andet, at et rum, hvor en person filetere fisk, ikke må betrædes af nogen anden person. Ej heller må fisk i et andet forarbejdningsstadium end filetstadiet transporteres gennem det pågældende rum. Levnedsmiddelstyrelsen troede først, at mindre anlæg ikke var berørt, men i 1999 nåede man frem til, at de strenge regler gælder for alle.

Er det også Kommissionens mening, at mindre fiskehandlere skal følge samme regler som fiskeindustrien ved rensning, tørring og rygning af fisk?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. juli 2000)

Reglerne for hygiejnisk håndtering af fisk og fiskerivarer er indeholdt i Rådets direktiv 91/493/EØF af 22. juli 1991 om sundhedsmæssige betingelser for produktion og afsætning af fiskerivarer(1), ændret ved direktiv 95/71/EF(2). Visse af de krav, som er fastlagt i den svenske lovgivning, som det ærede medlem refererer til, og især reglen om at intet rum, hvor en person fileterer fisk, må betrædes af nogen anden person, synes at være mere detaljeret end de i direktiv 91/493/EØF indeholdte. Forskelle mellem fællesskabsregler og national lov kan eventuelt forklares med, at der er indtrådt ændringer, mens processen med at implementere fællesskabsdirektiver til national lov har været i gang.

Kommissionen er i gang med at revidere og konsolidere alle de regler for hygiejne, som for tiden findes som fællesskabslovgivning. Behovet for at sikre fleksibilitet især for små virksomheder overvejes, og eventuelle forslag vil blive fremsat for Parlamentet og Rådet snarest muligt.

(1) EFT L 268 af 24.9.1991.

(2) EFT L 332 af 30.12.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1350/00

af Jean-Louis Bernié (EDD) til Rådet

(3. maj 2000)

Om: Kommissionens spørgsmålstegn ved bestemmelsen om formodningen om udøvende kunstneres stilling som arbejdstagere (artikel L 762-1 i den franske Code du Travail (lov om arbejdsmarkedsforhold)).

Frankrig trues med sagsanlæg ved EF-Domstolen, fordi landet nægter at ophæve bestemmelsen om formodningen om udøvende kunstneres stilling som arbejdstagere i artikel L 762-1 i den franske Code du Travail, for så vidt angår udenlandske kunstnere.

1. Er denne foranstaltning ikke overdreven, eftersom en anvendelse af denne artikel udelukkende på franske kunstnere vil ramme disse kunstnere i deres eget land?

2. Arbejdsgiverne vil ikke længere skulle betale sociale bidrag for udenlandske kunstnere, hvorimod de vil skulle gøre det ved ansættelse af franske kunstnere.

3. Denne harmonisering på et lavere niveau vil stille de franske kunstnere ringere. Vil den ikke betyde dødsstødet for denne særlige franske ordning, der giver kunstnere en social beskyttelse, som hører til de bedste i Europa?

Svar

(29. september 2000)

I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 211 skal Kommissionen drage omsorg for gennemførelsen af traktatens bestemmelser og af de bestemmelser, som med hjemmel i denne træffes af institutionerne. Rådet er derfor ikke i stand til at fremsætte bemærkninger om medlemsstaternes iværksættelse af bestemmelser i fællesskabsretten, så meget mere som ovennævnte iværksættelse er eller i nær fremtid vil blive indbragt for De Europæiske Fællesskabers Domstol.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1485/00

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(11. maj 2000)

Om: Udbygning af A6 som en international fjerntrafikvej Paris-Prag støtte til delstrækningen i Tjekkiet

1. Hvilke støttebeløb modtog Den Tjekkiske Republik fra EU til udbygning af motorvejstrækningen fra Prag over Pilsen til den tjekkisk-tyske grænse ved Rozvadov (Waidhaus)?

2. Hvor mange procent af de samlede investeringer til udbygning af motorvejstrækningen blev betalt af EU til denne delstrækning?

3. Hvornår blev pengene stillet til rådighed?

4. Med hvilken begrundelse blev denne støtte stillet til rådighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(23. juni 2000)

1. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har ydet Den Tjekkiske Republik et lån på 165 mio. EUR til støtte for opførelsen af motorvejsstrækningen fra Pilsen til den tjekkisk/tyske grænse ved Rozvadov. Fællesskabet har ikke ydet nogen anden støtte.

2. Det ydede EIB-lån dækker 50 procent af det samlede investeringsbeløb i forbindelse med dette projekt.

3. Låneaftalen blev undertegnet i 1997.

4. Lånet blev ydet på den tjekkiske regerings begæring. Den pågældende motorvejsstrækning er en del af korridor IV, og det blev på den anden paneuropæiske transportkonference i Helsingfors i 1997 slået fast, at der er tale om en højtprioriteret investering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1777/00

af Ioannis Souladakis (PSE) til Kommissionen

(8. juni 2000)

Om: Fejlagtige offentliggørelser fra EU

I bind 9 i European Newsletter (Sarajevo, april 2000 Delegation of the European Commission in Bosnia and Herzegovina) mangler i artiklen Full Funding for 'Quick Start Package in South East Europeenhver henvisning til Egnatia-vejen, som er et EU-finansieret udviklingsprojekt, der bidrager væsentligt til at trække Balkanlandene ud af deres isolation og underudvikling. På det pågældende kort, som er vedføjet artiklen, kan følgende absurditet konstateres: Thessalonikis og Alexandroupolis havne og deres forbindelser ad den planlagte vej er angivet, men kortet viser ikke Agnatia-vejens forløb.

Er Kommissionen klar over, at dens tjenestegrene, der har til opgave at fremme EU's aktiviteter, som skal bidrage til den videre udvikling inden for og uden for EU, med så mangelfulde og tossede publikationer tværtimod reducerer betydningen af EU's virksomhed og omdømme i den europæiske offentlighed?

Hvorledes agter Kommissionen at kontrollere sine tjenestemænd, som er involveret i denne konkrete forsømmelse, med henblik på at undgå sådanne fejl i fremtiden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(24. juli 2000)

Artiklen med overskriften Full Funding forQuick Start Packagein South East Europe, i European Union Newsletter nr. 9 skulle give et overblik over, hvilke virkninger pakken af hurtige opstartningsforanstaltninger har haft på regionale transportnet og paneuropæiske transportkorridorer, især dem, som vedkommer Bosnien-Hercegovina. Kommissionen går ind for, at der lægges særlig vægt på at forbinde paneuropæiske transportkorridorer og transeuropæiske net (TEN). I denne forbindelse vil Via Egnatia og dens vertikale forbindelser få væsentlig betydning for udviklingen i Sydøsteuropa og imødegåelsen af regional isolation.

På denne baggrund kunne man naturligvis godt have set EU-foranstaltningerne til fremme af infrastrukturudviklingen i Sydøsteuropa i et bredere perspektiv. Men Via Egnatia går ikke gennem Bosnien-Hercegovina. Da pladsen desuden er begrænset, mener Kommissionen ikke, det ville være logisk at fremhæve denne rute uden at nævne de mange andre forbindelser til transportkorridorerne, som berører Bosnien-Hercegovina. Af samme grund er Via Egnatia ikke nævnt på det kort, der er knyttet til artiklen (der i virkeligheden er en officiel publikation, der er udgivet af Den Europæiske Investeringsbank og findes på http://www.eib.org/pub/news/btf/transp.jpg).

Kommissionen vil derfor hævde, at indholdet af rapporten og kortet, der blev offentliggjort i European Newsletter nr. 9, var tilstrækkeligt til at viderebringe de vigtigste oplysninger om hurtig starthjælp til udbygning af vejnettet i Bosnien-Hercegovina. Man prøver at sikre, at alt offentliggjort materiale er pålideligt, og der synes ikke at være anledning til at korrigere oplysningerne i dette tilfælde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1742/00

af Mary Honeyball (PSE) til Kommissionen

(31. maj 2000)

Om: Lukning af Ford-fabrikken i Dagenham

Hvilken EU-støtte vil der være til rådighed for at begrænse tabet af arbejdspladser i Ford-fabrikken i Dagenham i London mest muligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(11. juli 2000)

På baggrund af de seneste meddelelser er der ingen planer om særlig eller supplerende støtte til at begrænse tabet af arbejdspladser blandt de ansatte på Ford-fabrikken i Dagenham i London. Men det er dog vigtigt at understrege, at London vil kunne modtage et betydeligt støttebeløb fra Den Europæiske Socialfond (ESF) via mål 3, som bl. a. kan bruges til at behandle potentielle arbejdsløshedsproblemer i forbindelse med tab af arbejdspladser på Ford-fabrikken i Dagenham. London-regionen vil kunne modtage en betydelig andel af Det Forenede Kongeriges mål 3 program, som beløber sig til 4 500 mio..

Planen for mål 3 er struktureret i henhold til de fem politikområder i forordningen om ESF. I forbindelse med Ford-sagen er to af politikområderne særligt relevante. Under politikområde a), aktiv arbejdsmarkedspolitik, er et af de strategiske mål netop at nedbringe (langtids-) arbejdsløsheden via aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger for arbejdsløse eller personer, der er truet af arbejdsløshed. De mulige interventionstyper spænder over rådgivning og vejledning til støtte via integrerede strategier, som omfatter tilbud om erhvervsmæssige og sociale færdigheder. Under politikområde d), fleksibilitet, er et af de strategiske mål at fremme en kvalificeret og fleksibel arbejdsstyrke.

Derudover vil London til sit mål 2 program kunne modtage supplerende strukturfondsstøtte på et beløb af 259,9 mio. for programmeringsperioden 2000-2006 til at opveje tab af arbejdspladser i området. Det udkast til forslag, der skal behandles til sommer, vedrører økonomiske barrierer i nøgleområder i industriel tilbagegang. De prioriterede områder, der foreslås, omhandler økonomisk udvikling på lokalt plan, udvikling af virksomheder og konkurrenceevne, nyskabelse og teknologi samt færdigheder og adgang til beskæftigelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1935/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Budgetkonto A-3023

EU's Ungdomsforum modtager i alt 2 mio. over budgetkonto A-3023. Kommissionen bedes anføre målsætningerne for og medlemmerne af denne organisation samt oplyse, hvorledes ungdomsorganisationerne udvælges med henblik på tildeling af støtte fra Fællesskabet.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(19. september 2000)

Som anført i EU's Ungdomsforums vedtægt har det til formål at forsvare og fremme unges og ungdomsorganisationers rettigheder og interesser. Det høres af Fællesskabet i forbindelse med spørgsmål vedrørende unge og ungdomsorganisationer.

Ungdomsforummet skal være med til at lette integreringen af ungdomspolitikken i Fællesskabets overordnede politik, at påvirke Fællesskabets politik i forbindelse med spørgsmål vedrørende unge, øge unges og ungdomsorganisationernes deltagelse i udarbejdelsen af Fællesskabets politikker, fremme den gensidige forståelse og kæmpe for samme rettigheder for alle borgere i Fællesskabet og fremme demokratiet og reel medbestemmelse i Fællesskabet. For at nå dette mål skal Ungdomsforummet etablere arbejdsmæssige relationer med Fællesskabet, der skal tjene som grundlag for høringer, koordinering og oplysning.

EU's Ungdomsforums særlige rolle som en vigtig samarbejdspartner med institutionerne har konkret givet sig udslag i, at Kommissionen har iværksat adskillige initiativer og aktiviteter, som den har anmodet Ungdomsforummet om at deltage i (informationsformidler med henblik på unges deltagelse i programmet for unge, høring af unge, bidrag til udarbejdelsen af politiske forslag).

Nationale ungdomsudvalg og internationale, ikke-statslige ungdomsorganisationer, der opfylder bestemte kriterier for så vidt angår deres art, målsætninger, funktion og størrelse, kan blive medlemmer af Ungdomsforummet.

Med hensyn til ungdomsorganisationernes ret til at få del i fællesskabsstøtten varierer kriterierne ud over dem, der er fastsat i anmærkningerne til budgettet afhængig af de berørte budgetposter. For så vidt angår budgetpost A-3029 Støtte til internationale, ikke-statslige ungdomsorganisationer henvises det ærede medlem til svaret på skriftlig forespørgsel E-1934/00(1).

(1) Se side 116.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2145/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om: Ikkefornyelige kontrakter ved FFC

Hvor mange treårige ikkefornyelige kontrakter er der tildelt ved FFC?

Hvor mange tidligere indehavere af sådanne kontrakter arbejder fortsat ved FFC og på hvilket grundlag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(18. september 2000)

Pr. 1. juli 2000 havde Det Fælles Forskningscenter (FFC) tildelt i alt 237 treårige ikke-fornyelige kontrakter, og heraf var de 137 stadig i kraft, medens 100 var udløbet.

Hidtil er i alt 4 tidligere indehavere af sådanne kontrakter blevet rekrutteret af FFC efter at have bestået en almindelig udvælgelsesprøve eller en udvælgelse inden for forskning.