ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3203/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Situationen i AUTOEUROPA

AUTOEUROPA er et joint-venture med deltagelse af Ford og Volkswagen i Portugal, hvortil der er ydet betydelige tilskud fra strukturfondene.

Saa vidt vides indebaerer denne investering, at produktionen opretholdes indtil 2001, og der vil blive gjort, hvad der er muligt, for at viderefoere produktionen mellem 2001 og 2014.

I forbindelse med planlaegningen af produktionen skulle der ifoelge aftalen arbejdes i treholdsskift, men dette er endnu ikke blevet gennemfoert.

Desuden er det oplyst, at Ford har trukket sig ud af projektet, og derfor har Kommissionen besluttet at indhente oplysninger om Fords og Volkswagens planer med AUTOEUROPA's fremtid.

Kommissionen bedes derfor oplyse foelgende:

1. Hvordan begrunder AUTOEUROPA, at der endnu ikke arbejdes i treholdsskift i produktionen, som det oprindeligt var planlagt? Er det AUTOEUROPA's hensigt at goere dette? I givet fald hvornaar?

2. Bekraeftes det i de oplysninger, som AUTOEUROPA har givet Kommissionen, at alle betingelserne for at modtage stoette fra Faellesskabet er opfyldt, isaer bestemmelsen om, at der ikke maa ske aendringer inden for produktion og beskaeftigelse? Hvor laenge? Indtil 2001 eller 2014?

3. Hvilke skridt vil Kommissionen tage over for Ford og Volkswagen i tilfaeldet med AUTOEUROPA og alle andre investeringsprojekter, som gennemfoeres af multinationale virksomheder, hvis det viser sig, at en bestemmelse i aftalen ikke overholdes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(4. november 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2663/98

af Francis Decourrière (PPE) til Kommissionen

(31. juli 1998)

Om: Med-Media-programmet

Efter at Kommissionen har blokeret de midler, der var afsat til aktioner under Med-Media-programmet, befinder adskillige oekonomiske aktoerer, der stoetter filmprojekter og deltager i visse coproduktioner af biograffilm, sig i store vanskeligheder. Kommissionen er i oevrigt allerede blevet orienteret om de tab, som de oekonomiske aktoerer (filmproducenterne), der er beroert af den manglende tildeling af midler, har lidt.

Ifoelge Kommissionen havde adskillige selskaber besluttet sig til for egen regning og risiko at ivaerksaette filmprojekter med fuldt kendskab til den juridiske sammenhaeng, som Kommissionen arbejder indenfor. Imidlertid kraever arbejdet med at lave film lang tids planlaegning.

Er der paa denne baggrund ikke mulighed for at goere en undtagelse eller at finde kompromisloesninger, saa man undgaar, at visse selskaber gaar fallit?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(28. september 1998)

Den 22. april 1998 traf Kommissionen beslutning om at genoptage de decentrale samarbejdsprogrammer i Middelhavsomraadet paa de betingelser, der blev fastlagt efter de indgaaende droeftelser med Parlamentet.

I Parlamentets beslutning fra juli 1997 fremsatte det bl.a. oenske om, at Med-Media-programmet begraenses til uddannelsesforanstaltninger.

I den forbindelse er Kommissionen - som allerede meddelt - fortsat opmaerksom paa de vanskeligheder, som visse produktionsselskaber er stoedt paa. Den maa dog erindre om, at udvaelgelsen af de paagaeldende projekter er sket paa grundlag af en samfinansiering, der for Kommissionens vedkommende ikke kom til at fungere som foelge af manglende kontraktlige forbindelser med koordinatorerne af projekterne.

Kommissionen haaber imidlertid, at ivaerksaettelsen for nylig af det regionale Euro-Middelhavsprogram paa det audiovisuelle omraade i en vis udstraekning vil kunne indfri de paagaeldende fagfolks forventninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3071/98

af Michael Elliott (PSE) til Kommissionen

(9. oktober 1998)

Om: Primater

Hvilke statistikker/informationer har Europa-Kommissionen vedroerende antallet af primater, der anvendes i EU-finansierede forskningsprojekter, vedroerende formaalet med disses anvendelse og stoerrelsen af den paagaeldende EU-stoette? Hvad er Kommissionens detaljerede planer for fremtiden om kontrol og registrering af den EU-finansierede forskning inden for dette foelsomme omraade?

Dersom saadanne statistikker og informationer er blevet udarbejdet:

- Hvor stor er EU-stoetten til forskning i BS/TSE med anvendelse af primater for hver enkelt af aarene 1996, 1997 og 1998 (til dato), og hvor mange primater er der tale om for hvert enkelt af disse aar?

- Hvor stor EU-stoette er der tildelt til forskning i AIDS med anvendelse af primater for hver enkelt af aarene 1996, 1997 og 1998 (til dato), og hvor mange primater er der tale om for hvert enkelt af disse aar?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-3069/98 og E-3071/98

(16. november 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2383/98

af Anna Karamanou (PSE) til Raadet

(27. juli 1998)

Om: OEkonomisk stoette til centre for rehabilitering af torturofre

Domstolens seneste dom, ifoelge hvilken visse af Faellesskabets budgetkonti ikke har noget retsgrundlag, har direkte foelger for en stor raekke centre til rehabilitering af torturofre, herunder ogsaa centret i Athen, der modtager 95% af sine midler fra Den Europaeiske Union. Centret til rehabilitering af torturofre i Athen modtager et stort antal flygtninge baade fra Balkan-landene og fra Central- og OEsteuropa saavel som fra Mellemoesten, og det yder derfor en saerdeles vigtig stoette til ofre, som soeger information, stoette og laegehjaelp. Raadet bedes derfor oplyse, hvorledes det agter at overvinde de vanskeligheder, som Domstolens dom medfoerer, saaledes at Den Europaeiske Unions finansiering af disse vigtige centre kan fortsaettes?

Svar

(19. oktober 1998)

Det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed henledes paa, at Raadet paa samlingen i Raadet (budget) den 17. juli 1998 godkendte Kommissionens plan om inden for rammerne af dens befoejelser i medfoer af traktatens artikel 205 i 1998 at gennemfoere visse budgetposter, for hvilke der er fremsat forslag til retsgrundlag, om end det endnu ikke er vedtaget.

Raadet mener, at ivaerksaettelsen af foranstaltninger, for hvilke der er foreslaaet et retsgrundlag, og som der er enighed om er politisk foelsomme, som f.eks. den foranstaltning, som det aerede parlamentsmedlem naevner, i det omfang den henhoerer under menneskerettighedsforanstaltningerne, kan viderefoeres umiddelbart.

Ved den lejlighed paatog Europa-Parlamentet og Raadet sig i oevrigt, hver isaer for de budgetposter, der vedroerer dem, at soerge for, at de igangvaerende lovgivningsprocedurer fremskyndes, saaledes at afgoerelser vedroerende foreslaaede, men endnu ikke vedtagne basisretsakter kan traeffes snarest.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2789/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: Lysforurening

Lysforurening er et voksende problem baade i byromraader og landdistrikter og foraarsager alvorlige fysiologiske og oekologiske problemer. Denne form for forurening er endvidere spild af elektricitet, hvilket er det samme som spild af penge og dermed, hvad der er endnu mere alvorligt, af jordens opbrugelige energiressourcer.

Har Kommissionen foretaget undersoegelser af denne form for forurening, og paataenkes det i bekraeftende fald at tage hensigtsmaessige EU-initiativer paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn

(28. oktober 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlige forespoergsler E-1166/95(1) og E-2014/95 fra Phillip Whitehead(2).

(1) EFT C 196 af 31.7.1995.

(2) EFT C 277 af 23.10.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3030/98

af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Undervisning i finsk paa AAland

Ifoelge aktuelle presseoplysninger har en embedsmand i AAlands regionalstyrelse naegtet en anden embedsmand i arbejdstiden at studere finsk, der er Finlands foerste officielle sprog. Den paagaeldende embedsmand ville dog have faaet tilladelse til at studere andre sprog i arbejdstiden. Begrundelsen var, at man ikke behoever at kunne finsk, da AAland er en etsproget selvstyrende region. Finnerne er imidlertid en betydelig turistgruppe paa AAland. Forbuddet mod at studere finsk og tilladelsen til at studere andre sprog er en diskriminerende handling.

Mener Kommissionen, at forbuddet er foreneligt med bl.a. den status, som EU har tildelt AAland, og i benaegtende fald, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe, for at embedsmanden i den aalandske regionalstyrelse kan studere finsk paa lige fod med andre sprog?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(24. november 1998)

Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spoergsmaal, som udelukkende sorterer under de paagaeldende nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2279/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. Forordning om tropiske skove



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0068



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2279/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (22. juli 1998) Om: Forordning om tropiske skove Forordningen om tropiske skove udloeber i 1999. Hvornaar agter Kommissionen at fremsaette forslag om en ny forordning? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (14. september 1998) Kommissionen traeffer beslutning om et forslag til ny forordning om tropiske skove, saa snart den meddelelse om samarbejde vedroerende skovbrugets udvikling, som Kommissionen netop er i faerd med at udarbejde, er blevet forelagt for Europa-Parlamentet og Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2717/98

af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Stagnation i Euro-Middelhavsforhandlingerne med AEgypten

1. Har Raadets formand kendskab til, at Kommissionen i forbindelse med forhandlingerne om en Euro-Middelhavsaftale med AEgypten har naaet sit mandats graenser?

2. Er Raadet ogsaa af den opfattelse, at indgaaelsen af aftalen med AEgypten, der som det foerste land har indgaaet en fredsaftale med Israel, har stor betydning for fremme af fredsprocessen i Mellemoesten?

3. Er Raadet klar over, at forhandlingerne med landene i Middelhavsomraadet, nu hvor forberedelsen af forhandlingerne med landene i Central- og OEsteuropa fortsaettes energisk, boer holde trit hermed med henblik paa at opnaa en afbalanceret udenrigspolitik?

4. Er Raadet rede til at forlaenge Kommissionens mandat, saaledes at forhandlingerne med AEgypten kan afsluttes endnu i aar, og at Europa-Parlamentet foer udgangen af dets mandat i maj 1999 kan godkende de paagaeldende aftaler?

Svar

(9. november 1998)

1. Paa Det Europaeiske Raad paa Korfu i juni 1994 udtrykte Den Europaeiske Union oenske om at styrke de taette forbindelser til sine partnere i Middelhavsomraadet og udvikle samarbejdsforbindelserne med Machrak-landene, idet der tages hensyn til hvert lands saerlige situation. I den forbindelse er Raadet hele tiden bevidst om den rolle, Egypten spiller i fredsprocessen i Mellemoesten.

2. Raadet gav den 19. december 1994 Kommissionen mandat til at forhandle en Euro-Middelhavs-aftale med Egypten. Der har siden vaeret afholdt flere forhandlingsmoeder. Raadet foelger regelmaessigt udviklingen i disse forhandlinger. Det har noteret sig, at der fortsat er en raekke vanskeligheder at overvinde, navnlig paa landbrugsomraadet, men ogsaa vedroerende den traditionelle menneskerettighedsklausul og klausulen om tilbagetagelse af illegale indvandrere. Raadet erindrer om, at ethvert forhandlingsresultat afhaenger af begge parters, og ikke kun Faellesskabets, vilje til at vise smidighed. Raadet opfordrer Kommissionen til at arbejde paa at naa Unionens maal saa hurtigt som muligt.

Det er under alle omstaendigheder Kommissionen, der som forhandler af Euro-Middelhavs-aftalen med Egypten skal foreslaa Raadet at tilpasse forhandlingsmandatet, hvis den skoenner, at den ikke kan afslutte forhandlingerne paa grundlag af det mandat, den har faaet. Raadet har ikke paa indevaerende tidspunkt faaet forelagt et saadant forslag.

3. Det Europaeiske Raad ivaerksatte paa moedet i Luxembourg den 12.-13. december 1997 udvidelsesprocessen omfattende de ti ansoegerlande i Central- og OEsteuropa og Cypern. De konklusioner, som Det Europaeiske Raad vedtog paa Korfu, i Essen og i Cannes om en styrkelse af forbindelserne med de Middelhavslande, som ikke er omfattet af udvidelsesprocessen, er fortsat relevante. Det Europaeiske Raad understregede paa moedet i Cardiff den 15.-16. juni 1998 Euro-Middelhavs-partnerskabets betydningen og konstaterede, at ministermoedet i Palermo havde bekraeftet denne forbindelses levedygtighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2072/98

af Luigi Caligaris (ELDR) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Integration af WEU i EU

Da det i Amsterdam-traktaten fastsaettes, at den Europaeiske Union vil etablere "taettere institutionelle forbindelser med WEU med henblik paa muligheden af WEU's integration i Unionen, hvis det europaeiske Raad traeffer afgoerelse herom", boer der traeffes hensigtsmaessige foranstaltninger for paa passende vis at forberede denne mulighed. Det vil vaere hensigtsmaessigt ikke blot at begraense sig til den saedvanlige praksis med nedsaettelse af ad hoc-delegationer mellem parterne, men der boer ogsaa skabes en sammenhaeng, hvori man loebende kan behandle spoergsmaal af gensidig interesse i forbindelse med en eventuel integration af WEU i EU. Til dette formaal vil det vaere hensigtsmaessigt, at EU raader over et institut for sikkerhedsproblemer, der svarer til det, WEU allerede raader over, ikke blot ud fra ovennaevnte maal, men ogsaa for intellektuelt at stoette de europaeiske institutioners aktiviteter inden for det vanskelige omraade med den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Ved en reel integration af WEU i EU skulle de to institutter samles i én.

Hvorledes stiller Kommissionen sig hertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(28. juli 1998)

Kommissionen har altid stoettet tanken om en integration af Vestunionen (WEU) i Den Europaeiske Union.

Under henvisning til Amsterdam-traktaten deler Kommissionen det aerede medlems opfattelse, at der nu boer skabes egnede rammer for en undersoegelse af problemerne ved en eventuel integration af WEU i Unionen.

Kommissionen har med henblik herpaa gjort sig specifikke overvejelser om sikkerhedsspoergsmaal. Den samarbejder naert med WEU's institut for sikkerhedsstudier. Fordelene ved dette naere samarbejde, der ogsaa skal ses i udsigten til en eventuel integration af WEU i Unionen, anerkendes af begge organisationer. Det synes saaledes ikke paa nuvaerende stadium at vaere en prioritet at oprette et lignende institut som WEU's i Unionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1240/98

af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Forbrydelser mod boern

Boern er yderst saarbare og har en begraenset evne til at forsvare sig mod vold af enhver art. En oedelaeggelse af livet medfoerer en forsaetlig kraenkelse af den menneskelige vaerdighed. Halvdelen af verdens befolkning bestaar af boern.

Kommissionen anmodes om at sikre:

1. at boern ikke laengere betragtes som et socialt mindretal, men at ogsaa de kan nyde godt af en effektiv strafferetlig beskyttelse, selv om barndommen er en overgangsfase;

2. at denne universelle strafferetlige beskyttelse finder anvendelse paa alle boern uanset deres nationalitet.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(19. juni 1998)

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at boerns rettigheder, som nedfaeldet i konventionen fra 1989 om dette emne, til enhver tid og uanset hvor skal overholdes og beskyttes. Boern skal nyde effektiv beskyttelse i henhold til alle landes strafferet uanset deres nationalitet.

Kommissionen goer det aerede medlem opmaerksom paa den faelles aktion, der den 24. februar 1997 blev vedtaget af justits- og indenrigsministrene forsamlet i Raadet med henblik paa at bekaempe menneskehandel og seksuel udnyttelse af boern. Ifoelge aktionen skal medlemsstaterne betragte alle former for seksuel udnyttelse af boern som strafferetlige forbrydelser og idoemme passende straffe.

Herudover har Kommissionen fornylig forelagt en meddelelse om bekaempelse af vold mod kvinder og boern. Meddelelsen indeholder et forslag til et fleraarigt handlingsprogram om stoette til ikke-statslige organisationers projekter paa dette omraade. Hvad den undervisningsmaessige side af sagen angaar, blev der i 1997 igangsat et initiativ med titlen "Vold i Skolen". Gennem dette initiativ styrker Kommissionen samarbejdet om foranstaltninger til bekaempelse af vold i undervisningsinstitutioner gennem forebyggelses- og interventionsprogrammer i skolerne. Der laegges saerlig vaegt paa behovene hos de boern, som er beroerte af faenomenet, herunder ofrenes. Initiativet beskaeftiger sig saa vidt muligt ogsaa med projekter, der omfatter skolen som helhed, og hvor alle involverede i og uden for skolen bidrager til indsatsen. Paa foelgende Internet-adresse findes der flere oplysninger om disse initiativer: http://europa.eu/int/en/comm/dg22/violence/.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1765/98

af Bernd Posselt (PPE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Forskel i priserne i associerede lande

Er Kommissionen af den opfattelse, at forskel i priserne for statsborgere og udlaendinge ved adgang til kulturelle indretninger, foranstaltninger eller i restauranter - saaledes som det forefindes i en raekke EU-ansoegerlande - er foreneligt med et EU-medlemskab?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(14. juli 1998)

Efter Kommissionens opfattelse er den anvendelse af forskellige priser paa grundlag af nationalitet, som det aerede medlem omtaler, ikke forenelig med EF-traktaten, naar den finder sted inden for traktatens anvendelsesomraade, og maa ikke finde sted i ansoegerlandene efter deres tiltraedelse af Den Europaeiske Union. I henhold til traktaten er al forskelsbehandling af statsborgere i medlemslandene, der udoeves paa grundlag af nationalitet, forbudt inden for traktatens anvendelsesomraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1313/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: EURO 1999

I medfoer af den stabilitets- og vaekstpagt, som Det Europaeiske Raad vedtog paa sit moede i Amsterdam i juni 1997, skal medlemsstaterne paa mellemlang sigt soege at naa frem til en budgetsaldo, som er "taet paa balance eller i overskud". Saafremt medlemsstaterne i de efterfoelgende aar fortsaetter med at justere budgettet, vil de offentlige finansers stilling dermed goere det lettere for medlemsstaterne at haandtere de budgetmaessige konsekvenser af en eventuel negativ udvikling i oekonomien.

Men hvordan mener Kommissionen, at situationen ville have vaeret i Spanien i dag, hvis stabilitets- og vaekstpagten var blevet gennemfoert i perioden 1992-1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(2. juni 1998)

Stabilitets- og vaekstpagten er oprettet ved Det Europaeiske Raads resolution af 7. juni 1997(1) og Raadets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvaagningen af budgetstillinger samt overvaagning og samordning af oekonomiske politikker(2) og Raadets forordning (EF) nr. 1467 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemfoerelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmaessigt store underskud(3). Pagten sigter mod budgetdisciplin i Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU) for derigennem at skabe de stabilitetsbetingelser, der er noedvendige for vedvarende vaekst. Pagten indeholder et effektivt program, der tilskynder en medlemsstat til at undgaa et uforholdsmaessigt stort underskud og til hurtigt at korrigere et saadant underskud, hvis det skulle opstaa.

I 1992 havde Spanien et offentligt underskud paa 3,8 % af bruttonationalproduktet (BNP) og i 1993 var underskuddet paa 6,9 % af BNP. Denne situation resulterede i Raadets afgoerelse af 26. september 1994, hvori der konstateredes et uforholdsmaessigt stort underskud i Spanien (EF-traktatens artikel 104 C, stk. 6). I perioden fra 1992 til 1997, som det aerede medlems spoergsmaal vedroerer, var Spaniens budgetpolitik hovedsageligt rettet mod konvergens med henblik paa at korrigere det uforholdsmaessigt store underskud og derved opfylde konvergenskriterierne, hvad budgetstillingen angaar. Endvidere blev stk. 9 og 11 i EF-traktatens artikel 104 C, som omhandler sanktioner, ikke anvendt i anden fase af OEMU.

(1) EFT C 236 af 2.8.1997.

(2) EFT L 209 af 2.8.1997.

(3) EFT C 236 af 2.8.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1118/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(8. april 1998)

Om: Livsfare paa grund af alger i Middelhavet

Kommissaer Bjerregaard henviste i sit svar af 30. oktober 1997 paa min forespoergsel E-2987/97 om algearten Caulerpia Taxifolia til de undersoegelser, som den videnskabelige gruppe Posidonie i Marseille har foretaget.

Der blev for nylig (den 18.-20. marts 1998) holdt et moede mellem videnskabsmaend i Iraklion paa Kreta med henblik paa at undersoege mulighederne for at toejle disse to algearters (Taxifolia og Rakemosa af Caulerpia-familien), som truer med at oedelaegge hele Middelhavet og dermed naturligvis ogsaa de graeske farvande. Det boer bemaerkes, at de ovennaevnte algearter, som trives omkring Kreta, AEgaeerhavet og Pagasitikos Kolpos, er giftige og truer med at udrydde fisk og planter.

Hvad agter Kommissionen at goere for at forbedre den uholdbare situation, som opstaar i havet omkring Graekenland og hele resten af Middelhavet, nu hvor turistsaesonen snart skal til at begynde, og paa baggrund af, at foelgerne af en saadan miljoekatastrofe vil faa drastiske indkomstmaessige foelger for de EU-borgere, der er beskaeftiget inden for turistsektoren?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(12. juni 1998)

Udbredelsen af Caulerpa, som indtil nu foerst og fremmest har ramt den vestlige del af Middelhavet, er blevet udforsket i en aarraekke som led i Middelhavshandlingsplanen (MAP). Da Kommissionen er medunderskriver af Barcelona-konventionen og de dermed forbundne protokoller, foelger og opmuntrer den denne forskning, baade inden for MAP og i de havbiologiske laboratorier i de lande, hvor problemet er stoerst.

Videnskabsfolk ved det graeske havbiologiske forskningscenter (EKTHE) har for nylig fremfoert, at Caulerpa Taxifolia ikke forekommer i de graeske farvande, og at de Caulerpa-arter, der findes omkring Graekenland, ikke er giftige. Rapporten og henstillingerne fra det videnskabelige moede, som blev afholdt af MAP og De Forenede Nationers miljoebeskyttelsesprogram (UNEP) paa Kreta fra den 18. til den 20. marts 1998, skelner klart mellem arterne Caulerpa Taxifolia og Caulerpa Racemosa.

Strukturelle forholdsregler sorterer under medlemsstaterne. Kommissionen kan vaere med til at finansiere projekter, som indgives af de paagaeldende medlemsstater, i henhold til de nugaeldende forordninger og programmer.