ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/135

(2004/C 70 E/138)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2754/03

af Samuli Pohjamo (ELDR) til Kommissionen

(15. september 2003)

Om: Muligheder for, at Kommissionen oversættere kan arbejde i deres hjemlandet

Man har over for mig fremsat tanken om, at der skal være mere fleksible muligheder for, at Kommissionens oversættere kan arbejde i deres hjemland. Dette er absolut muligt med den moderne teknologi. Både tjenestemands- og kontraktansatte oversættere i Kommissionen opfatter den »tvungne« flytning til Bruxelles som noget, der forringer livskvaliteten.

Som særligt problematiske er boligomkostningerne og de vanskeligheder for privatlivet, som flytningen til et storbymiljø indebærer, blevet opfattet. Det er også værd at bemærke, at det ville indebære færre omkostninger for Kommissionen, hvis oversætterne kunne arbejde i deres hjemland. For at bevare oversætternes kulturelle viden og dermed også de faglige færdigheder ville et mere permanent ophold i hjemlandet også være vigtigt.

Kan oversætternes arbejde gøres mere fleksibelt, end det er tilfældet på nuværende tidspunkt ved at gøre det muligt, at der som hovedregel arbejdes hjemme?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(25. november 2003)

Kommissionen har forståelse for de overvejelser, som det ærede medlem har gjort sig, men må bekræfte, at tjenestemandsansatte oversættere har de samme rettigheder og pligter som andre tjenestemænd, og de er ansat på de samme vilkår og betingelser i »Ordninger og forordninger for tjenestemænd og øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber«. De skal derfor rette sig efter artikel 20 i personalevedtægten, som fastslår at:

Tjenestemanden skal tage bopæl på tjenestestedet eller i en sådan afstand fra dette, at han ikke hindres i udførelsen af sit arbejde.

Som resultat heraf ville det normalt ikke anses som værende i overensstemmelse med betingelserne i personalevedtægten, hvis tjenestemænd, som ikke stammer fra det land, hvori de er ansat, fik tilladelse til at arbejde som fastansatte på fuldtid i deres hjemland. Den samme regel gælder også for oversættere, der undtagelsesvis er ansat som hjælpeansatte eller midlertidigt ansatte.

Kommissionen har ikke til hensigt at afvige fra denne regel i forbindelse med indførelsen af distancearbejdsordninger.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/81

(2004/C 70 E/083)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2238/03

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(7. juli 2003)

Om: EF-traktatens artikel 10 og Irland

I sit svar på min skriftlige forespørgsel E-1491/03 (1) om antallet af åbningsskrivelser og begrundede udtalelser afgivet af Kommissionen mod den irske regering på grund af dens manglende svar på Kommissionens henvendelser vedrørende miljøklager (manglende overholdelse af EF-traktatens artikel 10) siden 1. maj 1999 meddelte Kommissionen, at der var afgivet to åbningsskrivelser mod Irland, jf. EF-traktatens artikel 226, den 15. maj 2003.

Hvorfor henviste Kommissionen i dette svar ikke til de åbningsskrivelser og begrundede udtalelser, der er omtalt i pressemeddelelserne IP/00/741 og IP/00/1219, som satte fokus på Kommissionens foruroligelse over manglen på samarbejde fra den irske regerings side med hensyn til gennemførelsen af Rådets direktiv 75/442/EØF om affald (2) i Poolbeg i Dublin, Kilbarry og Tramore i Waterford, Lea og Ballymorris i Laois og Drumnaboden, Muckish og Glenall i Donegal samt gennemførelsen i Dublinbugten af Rådets direktiv 79/409/EØF (3) om bevaring af vilde fugle?

Kan Kommissionen forelægge en definitiv liste over de af dens henvendelser til den irske regering, der har givet anledning til åbningsskrivelser og begrundede udtalelser mod Irland på grund af manglende overholdelse af EF-traktatens artikel 10 siden 1. maj 1999, i lighed med dem, der er henvist til i de to ovennævnte pressemeddelelser, og oplyse, hvad der hidtil er sket i forbindelse med hver enkelt af disse henvendelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(24. september 2003)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.

(1) Se side 47.

(2) EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39.

(3) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/114

(2004/C 70 E/115)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2587/03

af Marco Pannella (NI) til Rådet

(8. august 2003)

Om: Henrettelsen af den 19-årige Faramaz Mohammadi, leder af studenterbevægelsen på universitetet i Tabriz (Iran)

Den 22. juli bragte det aserbajdsjanske dagblad Xalq Qazeti en artikel, hvoraf det fremgik, at

— den revolutionære domstol i Tabriz nogle dage forinden havde beordret en leder af studenterbevægelsen, Faramaz Mohammadi, henrettet,

— Faramaz Mohammadi, en 19-årig aserbajdsjansk statsborger og studerende ved universitetet i Tabriz, var en af hovedfigurerne i studenterbevægelsen,

— hendes lig efter henrettelsen var blevet overført til Ardabil,

— Mohammadi var blandt organisatorerne af studenterbevægelsen på universitetet i Tabriz og var fremkommet med radikale udtalelser vendt mod det persiske regime og mullahstyret i Iran,

— selv om domstolen havde afsagt dødsdommen en måned tidligere, havde henrettelsen af den unge kvinde først fundet sted to dage forinden.

Har Rådet kendskab til ovenstående, og hvilke initiativer har det i bekræftende fald taget eller agter det at tage? Mener det ikke, at man må suspendere alle forbindelser med Iran og kun genoptage dem på betingelse af, at de grundlæggende menneskerettigheder og moratoriet for dødsstraf respekteres?

Svar

(5. december 2003)

Rådet er ikke bekendt med de beskrevne begivenheder og kommenterer aldrig pressemeddelelser. Rådet bygger normalt sine beslutninger om at reagere i individuelle tilfælde på bekræftede rapporter. Så vidt Rådet ved, er denne bestemte oplysning ikke blevet bekræftet.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/187

(2004/C 70 E/196)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2998/03

af Bill Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om: Inkonsekvente afgiftsfritagelser i Det Forenede Kongerige

I den medlemsstat, jeg kender bedst, opkræves der forbrugsafgift på blyfri benzin, som bruges af fartøjer, der anvendes af sejlklubber på indre vandveje, som f.eks. reservoirer eller floder, mens tilsvarende fartøjer, der opererer i havne eller kystområder, enten ikke skal betale denne afgift eller, hvis de betaler den, kan kræve at få den tilbagebetalt.

Kan Kommissionen gøre noget ved dette spørgsmål, eller er det et spørgsmål, som helt henhører under den nationale politik og subsidiaritetsprincippet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(18. november 2003)

Kommissionen skal meddele det ærede medlem, at ifølge artikel 8, stk. 1, litra c), i Rådets direktiv 92/81/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for mineralolier (1) fritager medlemsstaterne mineralolier, der leveres til anvendelse som motorbrændstof med henblik på anden sejlads end lystsejlads i EF-farvande, for den harmoniserede punktafgift på betingelser, som de selv fastsætter. Hvad angår afgiften på mineralolier, der anvendes som brændstof til fartøjer med henblik på anden sejlads ad indre vandveje end lystsejlads, kan Det Forenede Kongerige ifølge artikel 8, stk. 2, litra b), i direktiv 92/81/EØF på visse betingelser selv beslutte helt eller delvist fritage disse brændstoffer for den harmoniserede punktafgiftssats.

Det Forenede Kongerige har endvidere i henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/81/EØF opnået en særlig tilladelse fra Rådet til helt eller delvist at fritage brændstoffer til lystfartøjer for den harmoniserede punktafgiftssats indtil den 31. december 2006.

Det Forenede Kongerige vil med den særlige tilladelse, som Rådet har givet, kunne udvide denne fritagelse til også at omfatte private lystfartøjer i de indre vandveje.

Kommissionen er af den opfattelse, at det standpunkt, som Det Forenede Kongeriges myndigheder har indtaget, synes at være i overensstemmelse med Fællesskabets gældende afgiftslovgivning, og at det derfor ikke synes nødvendigt at foretage sig yderligere. Det bør bemærkes, at der er opnået enighed om tilsvarende bestemmelser, som skal indgå i det nye rådsdirektiv om beskatning af energiprodukter, som fra 1. januar 2004 skal erstatte direktiv 92/81/EØF.

(1) EFT L 316 af 31.10.1992, s. 12-15.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/160

(2004/C 70 E/168)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2908/03

af Franz Turchi (UEN) til Kommissionen

(1. oktober 2003)

Om: Alcatel-industriprojektet

I forbindelse med sit industriprojekt i Italien og Europa har Alcatel i den senere tid truffet en række afgørelser på især det beskæftigelsesmæssige område og navnlig for så vidt angår virksomhedens afdelinger i Battipaglia og Rieti (lukning af afdelingen i Rieti med et heraf følgende tab af over 1 000 arbejdspladser). Desuden henledes opmærksomheden på Alcatels konsortiemæssige stilling i Galileo-projektet under TEN-programmet, navnlig i Italien. Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse, om der inden for industriprojektets rammer findes fremtidsstrategier vedrørende relancering, salg eller lukning af Alcatel?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

på skriftlige forespørgsler E-2901/03 og E-2908/03

(18. november 2003)

Kommissionen har ikke beføjelser til at gribe ind i virksomhedernes beslutninger, for så vidt de ikke overtræder fællesskabslovgivningen. Hvad angår beskæftigelsesaspekterne i Alcatels beslutning om at lukke virksomheden i Rieti, kan Kommissionen henvise til sit svar på skriftlig forespørgsel P-2897/03, af Roberta Angelilli (1).

Galileo-projektet er nu i sin udviklings- og valideringsfase. Fællesforetagendet Galileo har derfor det fulde ansvar for denne fase, mens virksomhedskontrakterne om rumsegmentet (og det dermed forbundne jordsegment) forvaltes af Den Europæiske Rumorganisation (ESA). Rumorganisationen vil hurtigst muligt offentliggøre et udbud om de første satellitter og det vigtige jordsegment. Adskillige virksomheder i Europa er interesserede i disse aktiviteter. En række virksomheder inden for rumsektoren, f.eks. Astrium, Alcatel og Alenia Spazio har oprettet et joint venture-selskab med navnet »Galileo Industries«, som højst sandsynligt vil byde på disse kontrakter. På nuværende tidspunkt er der dog ingen garanti for, at Galileo Industries (og dermed Alcatel) vil få tildelt kontrakterne.

Inden for rammerne af Galileo-programmet har Kommissionen ingen rettigheder eller forpligtelser vedrørende fremtiden for Alcatels virksomheder i Battipaglia og Rieti. Det skal dog nævnes, at den allerførste kontrakt om en demonstrations- og frekvensbeskyttelsesatellit til en værdi af 72 mio. EUR er blevet tildelt Galileo Industries. Denne kontrakt kan muligvis skabe beskæftigelse i de to førnævnte virksomheder.

Hvad angår de negative konsekvenser for økonomien, er området i Rieti-provinsen delvist berettiget til støtte fra Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU) under mål 2, og Cittaducale-kommunen, hvor én af Alcatels virksomheder er placeret, er berettiget til støtte, ligesom Battipaglia-kommunen, der ligger i Campania-området, som er en region, der er berettiget til støtte under mål 1.

I den forbindelse kan aktioner, der sigter mod en produktionsomlægning af en regional økonomi finansieres på foranledning af Lazio-regionen eller Campania-regionen, som er de myndigheder, der har ansvar for udvælgelsen og gennemførelsen af interventioner på deres områder.

(1) EUT C 65 E af 13.3.2004, s. 242.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/185

(2004/C 70 E/194)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2989/03

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(6. oktober 2003)

Om: Kommissionens finansiering af »European Policy Center«

»European Policy Center« (E.P.C.), der har sæde i Bruxelles, nævner i en indbydelse sendt til EP-medlemmerne, at det vil indbyde »Hans excellence Præsidenten for Nordcypern, Rauf Denktash« (sic) til en »breakfast policy briefing«, og centret tilskynder medlemmerne til at deltage i dette arrangement. Det er imidlertid velkendt, at intet land i verden (med undtagelse af Tyrkiet, der holder 37 % af Cypern under militær besættelse), anerkender, at Denktash skulle have titel af »præsident«, ej heller, at hans pseudostat skulle have nogen som helst legitimitet. Desuden har både FN og EU gentagne gange kritiseret ham for hans separatistiske tendenser. Arrangementet finder tilmed sted lige inden »præsidentvalget«, og det kan følgelig opfattes som et udtryk for støtte til Denktash over for hans politiske modstandere.

Kan Kommissionen oplyse, om det ovennævnte center finansieres fra Fællesskabsbudgettet, og i bekræftende fald siden hvilket år og med hvilke beløb? I tilfælde af, at dette center modtager økonomisk støtte fra EU, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen så at træffe for at gøre modtagerne begribeligt, at de ikke kan bruge fællesskabsbevillingerne til at yde anerkendelse til et regime, der er baseret på vold og manglende respekt for lov og ret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(12. november 2003)

Det Europæiske Center for politik (EPC) er en uafhængig tænketank, der har til opgave af forske i europæiske spørgsmål. Centret har modtaget økonomisk støtte fra EU, siden det blev oprettet i 1996.

Budgetmyndigheden øremærker hvert år bevillinger til tænketanken EPC under budgetpost A-3026 (tilskud til driftsomkostninger på 125 000 GBP i 1999, 2000 og 2001 og 150 000 GBP i 2002 og 2003).

Kommissionen forelægger hvert år Europa-Parlamentet en detaljeret rapport over tildelingerne under kapitel A-30. Rapporten kan ses på Kommissionens Europa-websted.

Kommissionen har endvidere siden 1999 og indtil dato tildelt et beløb på i alt 90 400 GBP til de særlige foranstaltninger, der er gennemført af EPC.

Kommissionen forstår, at det omtalte møde ikke fandt sted.
2.

Kommissionen skal minde om, at med hensyn til den administrative procedure, der er indført i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, er det fast retspraksis, at »Kommissionen er ikke forpligtet til at stille de indlæg eller oplysninger, den har modtaget fra den pågældende medlemsstats regering, til rådighed for de berørte parter. Det skal dog bemærkes, at de berørte parters begrænsede rettigheder ikke påvirker Kommissionens forpligtelse i henhold til EF-traktatens artikel 190 (nu artikel 253 EF) til i tilstrækkeligt omfang at begrunde sin endelige beslutning.« (2). I lyset af denne retspraksis skal Kommissionen oplyse, at Det Forenede Kongeriges kommentarer er anført under afsnit IV i ovennævnte kommissionsbeslutning og derefter analyseret under afsnit VI om »vurdering af støtten«.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/187

(2004/C 70 E/197)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2999/03

af Olivier Duhamel (PSE) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om: Informationsbrochure

Kommissionen har for nylig udgivet en informationsbrochure med titlen »Panorama — Den Europæiske Union«. Det kan undre, at der i denne historiske oversigt vedrørende Den Europæiske Union meget omhyggeligt henvises til Robert Schuman og dennes tale den 9. maj 1950, som danner grundlag for det vi i dag kender som Den Europæiske Union, mens Jean Monnet overhovedet ikke nævnes. Alle vidneudsagn fra de dengang involverede og al historisk forskning viser imidlertid, at Monnets visioner lagde grunden til Schuman-erklæringen.

Hvorledes forklarer Kommissionen denne forglemmelse? Kan den erklære sig enig i, at en omtale af den oprindelige initiativtagers mod på ingen måde forklejner den efterfølgende indsats?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(3. november 2003)

Det ærede medlem har ret i at understrege, at alle offentliggjorte tekster, uanset hvor korte de er, om den historiske baggrund for Fællesskabet ikke bør glemme Jean Monnets navn og den rolle, han spillede som inspirationskilde for Robert Schuman. Denne forglemmelse vil øjeblikkeligt blive korrigeret i onlineversionen (1) og i næste udgave af brochuren »Panorama Den Europæiske Union«.

(1) http://europa.eu.int/comm/publications/booklets/eu_glance/20/index_da.htm
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/169

(2004/C 70 E/177)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2933/03

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(6. oktober 2003)

Om: Grænser for den samlede DDT-koncentration i fisk

Som det sikkert er Kommissionen bekendt, har DDT-katastrofen i søen Lago Maggiore i juni 1996 medført et totalt stop for erhvervsfiskeri til stor skade for erhvervsfiskerne og turistindustrien i området. På trods af lukning og overdragelse af insektmiddelfabrikkerne, der fandt sted i andet halvår af 1996, er problemet ikke løst, idet det stadig er forbudt at fiske i den italienske del af søen. Det samlede DDT-indhold i visse fiskearter — som bl.a. er af betydelig kommerciel værdi — overstiger de højeste koncentrationer, der er fastlagt i den italienske lovgivning. I den schweiziske del af søen kan disse fiskearter imidlertid fanges og sælges, fordi de lovfæstede grænser er 10-20 gange over de italienske. Samme forskel gør sig også gældende over for alle de EU-lande, som har grænser for det samlede tilladte DDT-indhold. Heraf følger, at den fisk, der kan fanges og spises i Tyskland, Østrig og Nederlandene, er forbudt i Italien.

Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse følgende:

1. Mener Kommissionen ikke, at denne situation udgør en fordrejning af handel med og fremstilling af en fødevare, som berører et bredt geografisk område?

2. Anser den det ikke for hensigtsmæssigt at foreslå medlemsstaterne at lave en fælles tærskelværdi for DDT i fisk og f.eks. som udgangspunkt evt. anvende de mængder, der er fastlagt af WHO for menneskeføde (Schweiz fulgte denne metode, da det fastlagde sine grænser i 1995)?

3. Foreligger der en anmodning fra den italienske regering herom?

4. I bekræftende fald, hvor langt er man kommet i proceduren?

5. I benægtende fald, er Kommissionen villig til at fremsætte forslag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. november 2003)

Kommissionen har ingen beviser, der støtter hypotesen om, at situationen i Lago Maggiore, som det ærede medlem beskriver, udgør en fordrejning af samhandlen inden for Fællesskabet.

Kommissionen er enig i, at det ville være ønskværdigt, at medlemsstater anvender ensartet metodik, når der på nationalt niveau sættes grænseværdier for uønskede stoffer i fisk. Dette kunne baseres på den metodik, som Verdenssundhedsorganisationen (WHO) beskriver.

Kommissionen er ikke bekendt med nogen anmodning fra den italienske regering i denne sammenhæng.

Kommissionen har på nuværende tidspunkt ingen planer om at fremsætte forslag.

Endvidere vil Kommissionen gerne henvise det ærede medlem til svaret afgivet på den skriftlige forespørgsel E-1460/98 af Umberto Bossi (1).

(1) EFT C 13 af 20.1.1999.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/29

(2004/C 70 E/032)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0704/03

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(10. marts 2003)

Om: Pels fra hunde og katte

Har Kommissionen planer om at fremsætte lovforslag om forbud mod import til EU af skind fra tamme hunde og katte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(23. maj 2003)

Spørgsmålet om pels fra hunde og katte vedrører ikke blot udenrigshandelen, men også den nationale produktion og anvendelse. Den fælles handelspolitik skal i øvrigt ses som et supplement til det indre marked: indførelse af handelsrestriktioner i mangel af tilsvarende foranstaltninger for den nationale produktion og handel vil kunne være diskriminerende og en hindring for princippet om national behandling.

Spørgsmålet om handelspolitiske initiativer for pels fra hunde og katte (et forbud mod import af pels fra hunde og katte) bør derfor ikke behandles isoleret fra det mere almene spørgsmål om en national politik vedrørende fremstilling og handel med pels fra hunde og katte på det indre marked.
Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pesaro Kommune, har hårdt brug for at udnytte
EU-midlernetilfremmeafsikkeranvendelseafinternetogskabelseafgunstigebetingelserpåeuropæiskplanforudviklingenafdenhermedforbundnesektor.
KanKommissionenpådennebaggrundoplyse
1. omPesaroKommuneharforelagtprojekterihåbomatopnåstøttefrahandlingsplanentilsikker
anvendelseafinternet?
2. omPesaroKommuneharfåetbevilgetstøttetildisseprojekter?3. omdepågældendemidlererblevetbrugt?
(2004/C58E/045) SKRIFTLIGFORESPØRGSELE-1086/03
afRobertaAngelilli(UEN)tilKommissionen
(31.marts2003)
Om:PisaKommunesudnyttelseafmidlerfrahandlingsplanentilsikkeranvendelseafinternet
Iseptember2002forelagdedetitalienskefinansministeriumstilsynsudvalgopgørelsenforudnyttelsenaf
midlerstillettilrådighedafEU.
Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale
myndighedertildelerdegodkendteprojekterstøtte.
OgsåKommissionenharfleregangehenledtopmærksomhedenpådennealarmerendesituationforsåvidt
angårlokalemyndighedersmangelfuldeudnyttelseafEU-midler.
Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pisa Kommune, har hårdt brug for at udnytte
EU-midlernetilfremmeafsikkeranvendelseafinternetogskabelseafgunstigebetingelserpåeuropæiskplanforudviklingenafdenhermedforbundnesektor.
KanKommissionenpådennebaggrundoplyse
1. om Pisa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra handlingsplanen til sikker
anvendelseafinternet?
2. omPisaKommuneharfåetbevilgetstøttetildisseprojekter?3. omdepågældendemidlererblevetbrugt?
(2004/C58E/046) SKRIFTLIGFORESPØRGSELE-1087/03
afRobertaAngelilli(UEN)tilKommissionen
(31.marts2003)
Om:PistoiaKommunesudnyttelseafmidlerfrahandlingsplanentilsikkeranvendelseafinternet
Iseptember2002forelagdedetitalienskefinansministeriumstilsynsudvalgopgørelsenforudnyttelsenaf
midlerstillettilrådighedafEU.
Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale
myndighedertildelerdegodkendteprojekterstøtte.
OgsåKommissionenharfleregangehenledtopmærksomhedenpådennealarmerendesituationforsåvidt
angårlokalemyndighedersmangelfuldeudnyttelseafEU-midler.6.3.2004DA C58E/37 DenEuropæiskeUnionsTidende
SvarafgivetpåKommissionensvegneafRomanoProdi
(16.maj2003)
Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsler E-0827/03(1),
E-0828/03(2),E-0829/03(3),E-0860/03(4),E-0861/03(5),E-0862/03(6),E-0863/03(7)ogE-0864/03(8).
(1) EUTC242Eaf9.10.2003,s.184.
(2) EUTC242Eaf9.10.2003,s.192.
(3) EUTC268Eaf7.11.2003,s.144.
(4) EUTC11Eaf15.1.2004,s.148.
(5) Seside32.
(6) EUTC268Eaf7.11.2003,s.156.
(7) EUTC268Eaf7.11.2003,s.157.
(8) EUTC242Eaf9.10.2003,s.208.
(2004/C58E/035) SKRIFTLIGFORESPØRGSELE-0861/03
afRobertaAngelilli(UEN)tilKommissionen
(20.marts2003)
Om:FrosinoneKommunesudnyttelseafmidlerfrahandlingsplanentilfremmeafensikkeranvendelseaf
internet
Iseptember2002forelagdedetitalienskefinansministeriumstilsynsudvalgopgørelsenforudnyttelsenaf
midlerstillettilrådighedafEU.Afdenneopgørelsefremgårdetbl.a.,hvorforuroligendelangsomtogineffektivtenrækkelokalemyndighedertildelerdegodkendteprojekterstøtte.
OgsåKommissionenharfleregangehenledtopmærksomhedenpådennealarmerendesituationforsåvidt
angårlokalemyndighedersmangelfuldeudnyttelseafEU-midler.
Navnligvisselokalemyndigheder, herunderf.eks.FrosinoneKommune,harhårdtbrugforatudnytte
EU-midlernetilfremmeafensikkeranvendelseafinternetogafgunstigebetingelserforudviklingenafdenhermedforbundnesektorpåeuropæiskplan.KanKommissionenderforoplyse
1. omFrosinoneKommuneharforelagtprojekterihåbomatopnåstøttefrahandlingsplanentilfremme
afensikkeranvendelseafinternet?
2. omFrosinoneKommuneharfåetbevilgetstøttetildisseprojekter?
3. omdepågældendemidlererblevetbrugt?
(2004/C58E/036) SKRIFTLIGFORESPØRGSELE-0884/03
afRobertaAngelilli(UEN)tilKommissionen
(21.marts2003)
Om:FiumicinoKommunesudnyttelseafmidlerfrahandlingsplanentilfremmeafensikkeranvendelseaf
internet
Iseptember2002forelagdedetitalienskefinansministeriumstilsynsudvalgopgørelsenforudnyttelsenaf
midlerstillettilrådighedafEU.
Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale
myndighedertildelerdegodkendteprojekterstøtte.
OgsåKommissionenharfleregangehenledtopmærksomhedenpådennealarmerendesituationforsåvidt
angårlokalemyndighedersmangelfuldeudnyttelseafEU-midler.C58E/32 DA6.3.2004 DenEuropæiskeUnionsTidende