ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3232/02

af Werner Langen (PPE-DE) til Kommissionen

(15. november 2002)

Om: Kørsel med motorcykel med kørekort af kategori B

I Forbundsrepublikken Tyskland er kørsel med motorcykel indtil 125 ccm i modsætning til i de øvrige medlemsstater kun mulig, hvis kørekortet af den gamle klasse 3 er erhvervet inden den 1. april 1980.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvordan bestemmelserne er for kørsel med motorcykel i Den Europæiske Unions medlemsstater?

2. Ser Kommissionen et behov, hhv. muligheder for at træffe foranstaltninger på europæisk plan på dette område inden for en overskuelig fremtid?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(19. december 2002)

1. Kommissionen skal henvise det ærede medlem til sin fortolkningsmeddelelse om EU-kørekort, som indeholder de ønskede oplysninger(1). I denne meddelelse anføres det, at Belgien, Spanien, Frankrig, Italien og Østrig tillader kørsel med let motorcykel med et kategori B-kørekort, og endvidere anføres betingelserne for at opnå denne tilladelse. Det skal understreges, at siden offentliggørelsen af denne meddelelse har Belgien pr. 1. september 2002 ophævet denne ret for nye indehavere af et kategori B-kørekort.

2. Kommissionen har ikke for øjeblikket til hensigt at tage initiativer på dette område.

(1) EFT C 77 af 28.3.2002, Del I, B.3, 4. led.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2689/02

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(26. september 2002)

Om: Definition af nogle begreber i den europæiske adfærdskodeks for våbeneksport

I 1998 vedtog Rådet en europæisk adfærdskodeks for våbeneksport. Heri erklærer EU's medlemsstater, at Unionen er fast besluttet på at hindre eksport af udstyr, som kan anvendes til national undertrykkelse eller international aggression eller bidrage til regional ustabilitet.

I kriterium 3 tales der om den interne situation i det endelige bestemmelsesland: Medlemsstaterne tillader ikke eksport, som kan udløse eller forlænge væbnede konflikter eller forværre eksisterende spændinger eller konflikter i det endelige bestemmelsesland.

Kan Rådet oplyse, hvad signatarlandene konkret mener med væbnede konflikter og eksisterende spændinger eller væbnede konflikter?

Kan Rådet oplyse, hvad signatarlandene konkret havde i tankerne med ordene udløse eller forlænge en konflikt? Og hvilke handlinger sigtede de til, da de fastslog, at disse eksisterende spændinger eller konflikter kunne forværres?

Svar

(18. februar 2003)

Rådet skal meddele det ærede medlem af Europa-Parlamentet, at den daglige fortolkning og anvendelse af kodeksens principper foretages af hvert enkelt medlemsstat, når der træffes afgørelse om, hvorvidt der skal tildeles en eksporttilladelse. Det ligger ikke inden for Rådets ansvarsområde at overvåge sådanne afgørelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3428/02

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(2. december 2002)

Om: Fiumicino Kommunes udnyttelse af midler fra Equal, ESF og fjerde handlingsprogram om lige muligheder for kvinder og mænd

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt de lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte. Til eksempel kan nævnes, at forpligtelserne i 2000 faktisk kun skulle have udgjort 2 % af den samlede EF-støtteramme.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår de lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Fiumicino Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til erhvervsuddannelse og beskæftigelse, lige muligheder og integration. Kan Kommissionen derfor oplyse:

1. om Fiumicino Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Equal, ESF og fjerde handlingsprogram om lige muligheder for kvinder og mænd?

2. om Fiumicino Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(23. januar 2003)

Hvad angår strukturfondene for perioden 2000-2006, har Kommissionen godkendt det operationelle program for mål nr. 3 i regionen Lazio den 21. september 2000. Det til rådighed værende budget er på 884 mio. EUR (45 % fra Den Europæiske Socialfond, 44 % nationale midler og 11 % regionale midler), heraf er 90 mio. EUR (10,3 %) sat af til området lige muligheder.

Da det drejer sig om begyndelsen af programmeringsperioden, er der kun blevet udvalgt få projekter. Det er forklaringen på den lave gennemførelsesprocent. Der er imidlertid blevet indsendt 740 projekter inden for området lige muligheder i perioden 2000-2001. Heraf er 188 blevet udvalgt og finansieret.

Equal-initiativet, der ligeledes finansieres af Den Europæiske Socialfond, gør det muligt at eksperimentere med nye midler til bekæmpelse af forskelsbehandling og uligheder, som både personer i beskæftigelse og personer, der søger arbejde, kan være udsat for. Equal-tiltag dækker ni emneområder, herunder lige muligheder for kvinder og mænd. Fiumicino kommune deltager som partner i projektet Undersøgelser af og forsøg med integrerede modeller for et territorialt social- og sundhedsvæsen, der blev indsendt af et partnerskab for geografisk udvikling i regionen Lazio.

De samlede omkostninger til aktionen er 1 115 035 EUR. Aktiviteterne i forbindelse med aktion 2 i Equal-initiativet er netop blev iværksat, og der foreligger endnu ingen oplysninger om gennemførelsen heraf.

Fiumicino kommune har ikke modtaget støtte i forbindelse med det fjerde handlingsprogram for lige muligheder for kvinder og mænd.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2741/02

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. september 2002)

Om: Økologisk landbrug i Den Europæiske Union

Ifølge vurderinger fra Kommissionen har det økologiske landbrug, der som helhed udvikler sig med stor hast, i visse medlemsstater nået sin yderste grænse.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at udvikle og sikre bæredygtigheden af det økologiske landbrug?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. november 2002)

Kommissionen erklærede i forbindelse med sin strategi for bæredygtig udvikling, at der med midtvejsvurderingen af den fælles landbrugspolitik skulle lægges vægt på kvalitet frem for kvantitet ved f.eks. at fremme den økologiske sektor og andre former for miljøvenlig landbrugsdrift.

Som miljøvenlig landbrugsform får økologisk landbrug for tiden støtte i forbindelse med Fællesskabets politik for udvikling af landdistrikterne, dvs. på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999(1) og inden for rammerne af ordningerne for landbrug og miljø. Alle medlemsstaterne har på nuværende tidspunkt foranstaltninger til støtte for omstilling til og/eller opretholdelse af økologisk landbrug.

Desuden er Kommissionen i færd med at udarbejde en handlingsplan for økologiske fødevarer og økologisk landbrug. Formålet er at undersøge den nuværende situation og udarbejde forslag til foranstaltninger, der kan fremme fortsat vækst i denne sektor. En meddelelse om handlingsplanen forventes at blive forelagt for Rådet og Parlamentet i december 2002.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger (EFT L 160 af 26.6.1999).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2991/02

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(23. oktober 2002)

Om: Foranstaltninger til begrænsning af ulykker i fiskeriet

Europa-Parlamentet vedtog den 5. april 2001 en beslutning om sikkerhed og ulykkesårsager i forbindelse med fiskeri(1), hvori det i punkt 13 opfordrede Kommissionen til at udvirke, at medlemsstaterne opretter en elektronisk database over redningsflådeeftersyn for at sikre, at alle indehavere af fiskerfartøjer automatisk indkaldes til eftersyn af deres redningsflåder én gang om året, og at der indføres en tilsvarende påmindelsesordning for batterier til EPIRB og SART.

I punkt 14 i samme beslutning opfordrede EP medlemsstaterne til at sikre, at alle fiskerfartøjer inspiceres hvert år, således at man sikrer, at det lovbefalede redningsudstyr forefindes om bord og er tidssvarende.

Har Kommissionen truffet nogen foranstaltninger i forbindelse hermed?

Hvilke foranstaltninger kan der efter Kommissionens opfattelse træffes med hensyn til redningsudstyr for at begrænse antallet af ulykker i fiskeriet?

(1) EFT C 21 E af 24.1.2002, s. 359.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. december 2002)

Punkt 13 i den nævnte beslutning har ikke afstedkommet nogen initiativer fra Kommissionens side med henblik på at få medlemsstaterne til at oprette en elektronisk database for vedligeholdelse af redningsflåder, så det sikres, at ejerne af fiskefartøjer automatisk mindes om, at det er nødvendigt en gang om året at kontrollere deres redningsflåder, og at medlemsstaterne indfører en lignende ordning for EPIRB (Emergency Position Indicating Radio Beacon) og SART (Search and Rescue Transponder). Det ville kræve en meget stor indsats at få dette indført (for handelsflåden findes ikke noget tilsvarende). Dette arbejde hører direkte under medlemsstaternes kompetence.

Herudover skal det med henvisning til punkt 14 i samme beslutning, hvor Parlamentet anmoder Kommissionen om at tilse, at alle fiskefartøjer inspiceres hvert år, således at man sikrer, at det lovbefalede redningsudstyr forefindes om bord og er tidssvarende, understreges, at den regelmæssige kontrol, der ifølge direktiv 97/70/EF(1) skal foretages af flagstaten, kun gælder for fiskefartøjer på over 24 m; andre fartøjer er omfattet af den nationale kontrol. Kommissionen har ikke til hensigt uanset fartøjets størrelse at indføre audit af de nationale myndigheder.

(1) Rådets direktiv 97/70/EF af 11. december 1997 om etablering af harmoniserede sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe med en længde på 24 meter og derover, EFT L 34 af 9.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2329/02

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Rådet

(26. juli 2002)

Om: Krænkelser af menneskerettighederne i Den Islamiske Republik Iran

De informationer, som i den senere tid er kommet frem om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran, er mere og mere foruroligende. Antallet af henrettelser i årets første seks måneder er ifølge den officielle presse tredoblet i forhold til samme periode i 2001. Undertrykkelsen i landet giver sig i øjeblikket udslag i 21 offentlige henrettelser i løbet af en uge og tusinder af fængslinger.

Ifølge kilder i regeringen afventer 4 kvinder, der er dømt til døden ved stening, deres tragiske skæbne i fængsel. Deres henrettelse vil bringe antallet af ofre for denne barbariske straf op på 23 under Khatamis præsidentembede, hvortil skal føjes offentlige piskninger og sikkerhedsstyrkernes chikane af borgerne.

Forkastelsen med blot én stemmes flertal af den resolution om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran, som blev fremsat på FN's Menneskerettighedskommissions sidste møde i Genève under spansk EU-formandskab, er af myndighederne i Teheran blevet tolket som et tegn på opblødning fra EU's side, og har tilskyndet den iranske regering til at forværre den allerede temmelig dramatiske situation yderligere.

Hvilke mekanismer kan EU anvende for at sikre, at menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran følges med agtpågivenhed uafhængigt af den dialog, som finder sted med landets myndigheder?

Agter EU at stille forslag om en resolution om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran på FN's kommende Generalforsamling, som er frist for evaluering af denne situation?

Svar

(6. februar 2003)

Rådet noterer sig, at det ærede medlem i sin forespørgsel går ud fra, at der allerede er en menneskerettighedsdialog i gang mellem EU og de iranske myndigheder. Det er da også korrekt, at menneskerettighedsspørgsmålet er et af de mange politiske spørgsmål, der har været drøftet mellem EU og Iran på de halvårlige møder, som har været afholdt som led i den udvidede politiske dialog.

Det var imidlertid først på samlingen den 21. oktober 2002 i Luxembourg, at Rådet formelt besluttede at indlede en officiel dialog om menneskerettighederne med Iran. Det er planlagt at indlede denne dialog i december i år.

Den omstændighed, at der formelt indledes en menneskerettighedsdialog med et bestemt land, forhindrer imidlertid ikke EU i at tage afstand fra det pågældende lands menneskerettighedskrænkelser, navnlig i de relevante internationale fora, eller i at rejse spørgsmålet på møder med det pågældende tredjeland på alle niveauer, hvilket EU i øvrigt har gjort med Iran.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2053/02

af Bert Doorn (PPE-DE) til Kommissionen

(5. juli 2002)

Om: Undersøgelse af Microsofts økonomisk dominerende stilling

På trods af den undersøgelse, som Kommissionen er ved at gennemføre m.h.t. virksomheden Microsofts formodede misbrug af økonomisk dominerende stilling, fortsætter Microsoft tilsyneladende stadig ad samme vej.

Navnlig inden for tilbydelse af upgrades eller licensfornyelse af software, agter denne virksomhed meget snart at foretage en række prisforhøjelser, der er fuldstændig ude af proportion.

Ved Kommissionen, at Microsoft også under den igangværende undersøgelse fortsætter med at misbruge sin dominerende stilling, hvilket konkret vil sige, at den pålægger en ny licensordning for software?

Er Kommissionen klar over, at en hurtig reaktion fra dens side er ønskelig i betragtning af de store finansielle interesser og den eventuelle skade for europæiske virksomheder?

Hvilke aktioner agter Kommissionen på kort sigt at iværksætte over for Microsoft?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(1. august 2002)

Kommissionen er bekendt med Microsofts reviderede praksis med hensyn til fastsættelsen af priserne for opgraderinger af software og fornyelse af licenser. Da Kommissionen endnu ikke har undersøgt sagen formelt, kan den ikke be- eller afkræfte, at der er tale om misbrug af dominerende stilling.

Som Kommissionen understregede i sit svar på skriftlig forespørgsel E-1823/02 fra Erik Meijer(1), aftalte Kommissionen i 2001 af hensyn til en effektiv udnyttelse af de begrænsede ressourcer, den har til rådighed, og den igangværende sag mod Microsoft, med en række nationale konkurrencemyndigheder, at disse konkurrencemyndigheder skulle gennemføre en første analyse af Microsofts licenspolitik for opgraderinger. På grundlag af det arbejde, som de relevante nationale konkurrencemyndigheder har gjort, er Kommissionen nu i færd med sammen med disse myndigheder at finde ud af, hvordan undersøgelsen kan fortsættes på den mest effektive måde.

(1) EFT C 92 E af 17.4.2003, s. 95.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2545/02

af Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(12. september 2002)

Om: De franske myndigheders krænkelser af borgernes frie bevægelighed ved den fransk-italienske grænse i forbindelse med Technival den 15. august 2002 i Italien

I forbindelse med technofestivalen Technival i weekenden omkring den 15. august forhindrede de franske myndigheder i flere dage lastbiler med kunstnere og lydanlæg i at passere den fransk-italienske grænse ved passet Larche La Maddalena, så de kunne nå frem til festivalen i Italien. Myndighederne i Alpes de Haute-Provence forhindrede mellem den 14. og 15. august i flere timer endda gående i at komme ind på italiensk område.

Hvad agter Kommissionen at gøre vedrørende de krænkelser af den frie bevægelighed for borgere og varer, der fandt sted ved denne lejlighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(21. oktober 2002)

Retten til frit at bevæge sig rundt på og tage ophold i en anden medlemsstat er en grundlæggende ret, som EF-traktaten direkte giver alle EU-borgere. Af hensyn til den offentlige orden, sikkerhed og sundhed er det dog muligt at begrænse denne ret.

De foranstaltninger, medlemsstaterne træffer af hensyn til den offentlige orden, skal vurderes i lyset af Rådets direktiv 64/221/EØF af 25. februar 1964 om samordning af de særlige foranstaltninger, som gælder for udlændinge med hensyn til rejse og ophold, og som er begrundet i hensynet til den offentlige orden, sikkerhed og sundhed(1) og Domstolens retspraksis. Indskrænkninger af hensyn til den offentlige orden og sikkerhed af denne ret med hjemmel i EF-traktaten må ikke gå videre end til det, der er nødvendigt for at beskytte den offentlige orden og sikkerhed(2).

Det er op til de nationale myndigheder i første omgang at vurdere den konkrete situation og derefter træffe hensigtsmæssige foranstaltninger, samtidig med at denne ret respekteres. Foranstaltninger, der træffes for at beskytte den offentlige orden og sikkerhed skal navnlig gennemføres ud fra proportionalitetsprincippet. I henhold til dette princip skal den trufne foranstaltning være begrundet, der skal være et rimeligt forhold mellem den trufne foranstaltning og det mål, der forfølges såvel som mellem den pågældende persons interesser og medlemsstatens.

Med hensyn til de begivenheder, der fandt sted i forbindelse med teknofestivalen Technival, er Kommissionen på grundlag af det ærede medlems oplysninger ikke i stand til at vurdere, om der er sket en overtrædelse af gældende bestemmelser i EF-retten vedrørende fri bevægelighed. Kommissionen har i den forbindelse ikke modtaget klager fra borgere.

(1) EFT P 56 af 4.4.1964.

(2) Jf. sag 36/75 Rutili, Sml. 1975 II, s. 1219.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2412/02

af Mario Borghezio (NI) til Rådet

(7. august 2002)

Om: Udenrigsminister Louis Michels møde med den irakiske regering

Det forlyder, at den belgiske udenrigsminister Louis Michel skal have holdt møde med Iraks udenrigsminister og muligvis med Saddam Hussein selv. Det er unødvendigt at fremhæve et sådant mødes følsomme karakter i den nuværende internationale situation og den betydning, det kan få for EU's udenrigspolitik på et tidspunkt, hvor Irak meget hurtigt kan blive genstand for en ny militær offensiv fra USA's side.

Er Rådet bekendt med disse møder mellem Louis Michel og den irakiske udenrigsminister og/eller Saddam Hussein? Er medlemsstaterne i givet fald blevet informeret om disse møder, der fandt sted under belgisk formandskab for EU?

Svar

(6. februar 2003)

Belgiens udenrigsminister, Louis Michel, har orienteret Den Europæiske Union om resultaterne af det møde, han har haft med Iraks udenrigsminister i juli måned i år. Det ærede parlamentsmedlem henvises til pressemeddelelsen fra Belgiens udenrigsministerium om dette emne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3095/02

af María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) til Kommissionen

(28. oktober 2002)

Om: Operationelt mål 2-program i Madrid-regionen i 1997-1999

Kan Kommissionen gøre nærmere rede for resultatet af den endelige gennemførelsesrapport om mål 2 i Madrid-regionen for perioden 1997-1999 samt for de fejl, der blev påvist af Revisionsretten i forbindelse med revisionen for denne periode?

Kan Kommissionen oplyse, om den har kendskab til, om Madrid-regionen har taget skridt til at afhjælpe de påviste fejl?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(3. december 2002)

Revisionsretten foretog i 2000 kontrol af flere foranstaltninger under mål 2 i det operationelle program for Madrid (1997-1999), der medfinansieredes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU).

Med hensyn til foranstaltning 3.4, der vedrørte opførelse og udrustning af forsknings- og udviklingscentre, fremgik det af konklusionerne i Revisionsrettens rapport, at visse af udgifterne til projekterne ikke hørte ind under forskning og udvikling (FoU), men under universitetsuddannelse. Ifølge EU-bestemmelserne kan EU ikke medfinansiere uddannelsesprojekter i mål 2-områder.

De nationale myndigheder skønnede derimod, at alle projekterne i udgiftsanmeldelserne for denne foranstaltning var FoU-projekter.

For at løse denne tvist har de spanske myndigheder efter aftale med Kommissionen fornylig udpeget en uvildig ekspert, som skal undersøge projekterne under den pågældende foranstaltning og fastslå, hvilke investeringer der hører ind under forskning og udvikling.

Konklusionen på denne ekspertundersøgelse meddeles Kommissionen, og Kommissionen træffer så endelig afgørelse om, hvilke udgifter til denne foranstaltning der rent faktisk kan medfinansieres under EFRU.

Kommissionen afventer nu denne rapport.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2543/02

af Pietro-Paolo Mennea (PPE-DE) til Kommissionen

(6. september 2002)

Om: Barletta-borgen

Kommunalrådet i Barletta vedtog med beslutning nr. 390 af 18. juli 2000 og afgørelse nr. 1387 af 20. juli 2000 et projekt vedrørende en generel sanering af hele området omkring Barletta-borgen. Projektet er nu gennemført.

Borgen og det omkringliggende område er et kunstnerisk mindesmærke, der udgør en kulturarv for hele samfundet og, hvorfor ikke fremover, for hele menneskeheden.

Af erklæringer fra repræsentanter for den italienske regering fremgår det, at man i Barletta er stærkt bekymret for, at gennemførelsen af dette projekt vil nedbryde miljøet og få yderst skadelige indvirkninger på stedets økosystem og naturskønhed. Situationen har vakt stor bekymring blandt borgerne, som er de primære brugere af det berørte område. Sådan som projektet er gennemført ødelægger og krænker det stedets landskabshistoriske integritet.

Kan Kommissionen oplyse om projektet har været genstand for de nødvendige udtalelser fra de kompetente myndigheder, navnlig forvaltningen for miljøgoder og arkitektoniske og kunstneriske goder i Bari og ministeriet for kulturgoder og kulturelle aktiviteter?

Kan Kommissionen oplyse om projektet har modtaget støtte fra Den Europæiske Union?

Kan Kommissionen oplyse om den her beskrevne situation vil være til skade for stedet, og om den vil skæmme landskabet i et område med stor såvel landskabsmæssig som historisk betydning i betragtning af den nære beliggenhed af omtalte borg, som stammer fra Frederiks tid?

Kan Kommissionen oplyse om det på baggrund af denne situation, som desværre også forekommer andre steder, kan overvejes at indføre et permanent overvågningsorgan, som skal have til opgave betids at finde frem til, i hvor stort et omfang disse fænomer med miljøforurening og ødelæggelse af byhistorisk arv forekommer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(8. oktober 2002)

1. Kommissionen kan ikke erstatte de lokale, regionale og nationale myndigheder, når det drejer sig om at give tilladelse til et sådant projekt. Det ville ikke være i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Den kan heller ikke kontrollere, om et projekt har været genstand for de nødvendige udtalelser fra forvaltningen for miljøgoder og arkitektoniske og kunstneriske goder i Bari og ministeriet for kulturgoder og kulturelle aktiviteter.

2. Det af det ærede parlamentsmedlem omtalte projekt modtager ingen støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.

3. Der er på nuværende tidspunkt ingen planer om at oprette et permanent overvågningsorgan som foreslået af det ærede parlamentsmedlem.