ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2899/97 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Gennemfoerelse af Raadets resolution i december 1995 om integrering af koensaspektet i udviklingssamarbejdet

I Raadets resolution af 20. december 1995 om integrering af koensaspektet i udviklingssamarbejdet fremkom det med foelgende to erklaeringer:

»17. Raadet opfordrer Kommissionen til efter hoering af eksperter i koensspoergsmaal og udviklingseksperter fra Faellesskabet og medlemsstaterne at udarbejde konkrete forslag til faelles kriterier og retningslinjer for indberetning om gennemfoerelsen af denne resolution.«

»18. For at sikre en konkret og effektiv opfoelgning af gennemfoerelsen af denne resolution maa Raadet goere status over Faellesskabets og medlemsstaternes resultater paa samlingen i anden halvdel af 1997.«

Hvilke skridt er der paa baggrund af Raadets ovennaevnte resolution blevet taget med henblik paa at naa frem til faelles kriterier og retningslinjer for indberetning af gennemfoerelsen af denne resolution?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (10. oktober 1997)

Efter vedtagelsen af Raadets resolution af 20. december 1995 blev de foerste forslag til en metode for loesning af det vanskelige spoergsmaal om udarbejdelse af faelles kriterier og retningslinjer forelagt af Kommissionen paa et moede for eksperter fra medlemsstaterne i 1996. Efter droeftelserne paa dette moede forelagde Kommissionen paa et nyt moede for eksperter fra medlemsstaterne den 11. og 12. september 1997 et spoergeskema, der goer brug af detaljerede faelles kriterier og retningslinjer.Dette udkast blev godkendt med enkelte mindre aendringer og vil snarest blive taget i brug.

I mellemtiden vil en detaljeret rapport om Faellesskabets og medlemsstaternes gennemfoerelse af resolutionen blive udarbejdet i god tid inden Raadets samling om udviklingssamarbejde i november 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2603/97 af Encarnación Redondo Jiménez (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Kommissaer Boninos udtalelser om oksekoedeksporten fra Det Forende Kongerige

Kommissaer Bonino udtalte sig onsdag den 2. juli 1997 i forskellige medier om oksekoedeksporten fra Det Forenede Kongerige til forskellige lande. Har Kommissionen evalueret vaerdien af saadanne udtalelser samt deres indvirkning paa:

1. trovaerdigheden af Kommissionens handlinger paa sundheds- og forbrugerbeskyttelsesomraadet?

2. Faellesskabets marked for oksekoed?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-2576/97, E-2577/97, E-2578/97, E-2603/97, E-2604/97 og E-2605/97 (14. oktober 1997)

Kommissionen meddelte den 2. juli 1997, at den havde opdaget et ulovligt salg af britisk oksekoed til andre medlemsstater og til tredjelande.

Ud fra sit oenske om at forblive transparent og som et udtryk for, at den oensker at opfylde de forpligtelser, den har indgaaet over for Parlamentet, holdt Kommissionen Parlamentet og medlemsstaterne informeret om den samlede udvikling i denne sag.

I foerste omgang blev saaledes et spansk firma med samme navn som et firma med hjemsted i Guinea Bissau anklaget uberettiget.

Det viste sig dog senere, at et andet spansk firma havde aftaget 200 tons koed fra et af de anklagede belgiske firmaer. De spanske myndigheder undersoeger i oejeblikket denne sag efter at vaere blevet orienteret af Kommissionen.

Kommissionen er klar over, at visse informationer eventuelt kunne faa virkninger for koedmarkedet, men den har oensket at laegge stoerre vaegt paa at informere forbrugerne som et led i princippet om transparens.

Den episode, de aerede medlemmer henviser til, har imidlertid ikke faaet nogen virkning for markedet, eftersom de indsendte oplysninger (paa ugentlig basis), som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, ikke har vist prisudsving for koed i engros-ledet paa grund af de afsloeringer, der fremkom om ulovlig transport af koed fra Det Forenede Kongerige i juli maaned.

Det er stadig Kommissionens opfattelse, at det er dens pligt at holde Parlamentet, medlemsstaterne og om noedvendigt forbrugerne informeret om saadanne sager, efterhaanden som de rulles op. Denne handlemaade er i oevrigt i hoej grad blevet understoettet af det midlertidige udvalg, der har til opgave at foretage en opfoelgning af henstillingerne vedroerende bovin spongiform encephalopati.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2610/97 af Graham Watson (ELDR) til Raadet (1. september 1997)

Om: Normer for oekologisk landbrug

Vil Raadets formand redegoere for den aktuelle forhandlingsrunde om regulativet om europaeiske normer for oekologisk kvaegopdraet?

Er Raadets formand klar over, at de foreslaaedet regulativ har skabt stor bekymring blandt mange oekologiske landmaend, der er i faerd med at omlaegge deres bedrifter til oekologisk landbrug, og for de landmaend der oensker at omlaegge deres bedrift?

Svar (17. november 1997)

Kommissionen forelagde den 29. juli 1996 Raadet et forslag til forordning (dok. KOM(96) 366) om indfoejelse af bestemmelser om animalsk produktion i forordning (EOEF) nr. 2092/91 om oekologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf paa landbrugsprodukter og levnedsmidler.

Raadet hoerte Europa-Parlamentet om dette spoergsmaal den 12. september 1996, og Europa-Parlamentet afgav sin udtalelse under plenarmoedet den 14. maj 1997.

Til brug for de videre droeftelser afventer Raadet det aendrede forslag fra Kommissionen, hvori der er taget hensyn til Europa-Parlamentets udtalelse.

Raadet er helt klar over den interesse, der knytter sig til forslaget, og forventer med den paagaeldende forordning at kunne opfylde forventningerne hos de landbrugere, der er i faerd med at udvikle en oekologisk animalsk produktion.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3308/97 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Noedvendigheden af en Europaskole i Haag

Har Kommissionen kendskab til, at der ingen Europaskole findes for boern af ansatte ved Den Europaeiske Patentmyndighed i Rijswijk, medens der findes en saadan skole i Muenchen, hvor Den Europaeiske Patentmyndighed har hovedsaede?

Finder Kommissionen det af betydning, at der oprettes en Europaskole for boern af ansatte ved Den Europaeiske Patentmyndighed i Rijswijk, Den Europaeiske Rumfartsorganisation i Noordwijk og Europol i (naerheden af) Haag?

I bekraeftende fald har den til hensigt at rette henvendelse til de ansvarlige myndigheder, som skal stille denne facilitet til raadighed?

I benaegtende fald hvorfor ikke?

Kommissionen bedes oplyse, om der er blevet oprettet Europaskoler i de andre europaeiske byer (f.eks. Dublin, Alicante, Koebenhavn), hvor der blev oprettet kontorer i 1992?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (17. november 1997)

I henhold til protokollen af 13. april 1962 kan der paa de kontraherende parters omraade oprettes skoler med navnet »Europaskole« med sigte paa undervisning af boern af ansatte ved De Europaeiske Faellesskaber.

Uagtet denne bestemmelse blev der ved en tillaegsprotokol af 15. september 1975 aabnet mulighed for at oprette en Europaskole i Muenchen med sigte paa undervisning af boern af ansatte ved Den Europaeiske Patentorganisation. Denne skole blev oprettet i 1977. Denne protokol aabner ikke umiddelbart mulighed for oprettelse af en Europaskole i Rijswijk.

Kommissionen finder ikke, at den har befoejelse til at tage initiativ til, at der oprettes nye Europaskoler til imoedekommelse af behovene ved organer, der ikke er faellesskabsorganer. Men hvor der er tale om decentrale faellesskabsorganer, saasom agenturerne i Dublin, Alicante og Koebenhavn, der er omtalt i den skriflige forespoergsel fra det aerede medlem, kan Kommissionen i paakommende tilfaelde stoette anmodninger om oprettelse af en Europaskole, hvis dette viser sig noedvendigt for disse organers virksomhed, og hvis de noedvendige kriterier er opfyldt (forventet elevtal, vaertslandets stillen lokalefaciliteter til raadighed, budgetmaessige forudsaetninger).

Under alle omstaendigheder skal oprettelse af nye Europaskoler besluttes med enstemmighed af Det OEverste Raad, der er et mellemstatsligt organ, der er oprettet af medlemsstaternes ministre med ansvar for undervisning eller kulturelle forbindelser med udlandet, og som Kommissionen er medlem af.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2750/97 af Kyoesti Virrankoski (ELDR) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Landbrugsrevision

Kommissionens repraesentanter gennemfoerer revision paa bedrifterne, hvor de sammen med de lokale myndigheder kontrollerer, at ansoegningerne om landbrugsstoette er udformet i overensstemmelse med de faktiske forhold.

Revisorernes adfaerd giver imidlertid anledning til at stille et spoergsmaal. Er det korrekt, at de personer, som udfoerer revisionen paa stedet, traenger ind paa en gaard paa landmandens halvtredsaarsdag, som det f.eks. har vaeret tilfaeldet i Finland. Det haevdes desuden, at revisorerne har forbudt pressefotografer at tage billeder af dem.

Gaelder der normale regler om hoeflighed og hensyntagen for revisorerne, eller optraeder de i deres virke snarere som repraesentanter for en totalitaer stat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (23. september 1997)

Paa grund af manglende detaljer er det ikke muligt at svare noejagtigt paa de spoergsmaal, som stilles. Det er dog muligt at behandle emnet generelt.

Kommissionens repraesentanter gennemfoerer inspektion paa bedrifterne sammen med de nationale kontrolmyndigheder for at observere og evaluere de nationale kontrol- procedurer. De bedrifter, som modtager besoeg af Kommissionen, udvaelges ofte tilfaeldigt, og inspektionerne vil normalt kun blive afkortet i tilfaelde af uforudsete begivenheder, som ville kunne skabe saerlige problemer for landmanden eller hans dyr. Ellers skal inspektionerne gennemfoeres som anmeldt, selvom der kan udvises en vis fleksibilitet (dvs. en eller to dages henstand), hvis landmanden med rette paastaar, at tidspunktet for inspektionen er ubelejligt.

Hvad angaar den maade, som landbrugsinspektioner og revisioner af medlemsstaternes udgifter foregaar paa, forventer Kommissionen, at dens embedsmaend til hver en tid udviser hoeflighed overfor alle parter, samtidig med at de fastholder et klart overblik over revisionsmaalene. Eftersom undersoegelsesresultaterne generelt foerst skal videregives til deres overordnede og for at beskytte privatpersoner, der ansoeger om landbrugsstoette, har Kommissionens embedsmaend faaet instruktioner om ikke at tiltraekke unoedig presseopmaerksomhed, mens revisionen staar paa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2732/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Ulykker og trafiksikkerhed i Graekenland

I henhold til oplysninger fra Eurostat (Weekly Europe No 1011) er Graekenland det land i EU, der har det stoerste antal doede i forbindelse med automobilulykker, idet det ligger 47,5 % hoejere end gennemsnittet i EU. I henhold til Kommissionen andrager de direkte omkostninger ved trafikulykker i Unionen 15 mia ecu om aaret, og vaerdien af tab af oekonomisk gevinst andrager yderligere 30 mia ecu. Endelig beloeber »omkostningerne« ved sorgen og ulemperne sig til yderligere 100 mio ecu. Kan Kommissionen oplyse, om den er i besiddelse af lignende omkostningsberegninger for Graekenland, om den har vurderet de vigtigste aarsager til ulykker med doedelig udgang i Graekenland, og hvilke foranstaltninger (direkte eller indirekte) EU kan traeffe med henblik paa at bidrage til en loesning af problemet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (6. oktober 1997)

I Graekenland blev 2.050 personer draebt og 29.722 kvaestet som foelge af bilulykker i 1994. Dette svarer til 987 doedsfald pr. million indregistrerede personbiler. Det tilsvarende tal for Faellesskabet som helhed er 298 doedsfald pr. million indregistrerede personbiler. Kommissionen har ikke noget praecist overslag over omkostningerne ved bilulykker i Graekenland. Overslaget paa 1 mio. ECU pr. doedsfald, der er anvendt i Kommissionens dokument fra 1997 giver formodning om, at de oekonomiske omkostninger ved bilulykker i Graekenland ligger i stoerrelsesordenen 2 mia. ECU for 1994.

Yderligere statistikker om bilulykker i Graekenland og om de oekonomiske konsekvenser af bilulykker findes i meddelelsen: »bedre faerdselssikkerhed i EU« ((KOM(97) 131. )). Denne meddelelse indeholder forslag til aktioner, der vil kunne bidrage til at reducere antallet af bilulykker.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2071/97 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (19. juni 1997)

Om: Faellesskabets finansielle bidrag paa miljoeomraadet

Under budgetkonto B4-306 ydes der stoette inden for rammerne af miljoebeskyttelse. I EFT C 148 af 16.5.1997 offentliggoeres en liste over organisationer, som modtager en saadan stoette.

Kan Kommissionen oplyse, hvilket projekt der er indgivet af »European Golf Association«?

Kan Kommissionen give mig flere oplysninger om denne organisation? Kunne den vedlaegge statutterne og give mig en ajourfoert liste over bestyrelsesmedlemmerne?

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den korrekte tildeling af disse penge kontrolleres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. september 1997)

Det aerede medlem henvises til de svar, der er afgivet paa forespoergsel nr. H-503/96 ((Forhandlinger i Europa-Parlamentet den 19.6.1996, EFT bilag nr. 4-484, s. 222-223. )) og H-605/96 ((Forhandlinger i Europa-Parlamentet den 17.7.1996, EFT bilag nr. 4-486, s. 224. )) fra Philippe De Coene vedroerende det projekt, der er indgivet af »European Golf Association«.

Et eksemplar af »European Golf Association«s vedtaegter samt en liste over bestyrelsesmedlemmerne tilstilles direkte det aerede medlem samt Parlamentets sekretariat.

Kommissionen har holdt sig loebende orienteret om udviklingen af dette projekt, som ved udgangen af september 1997 kulminerer med lanceringen af kampagnen »Committed to Green« i anledning af Ryder Cup-golfturneringen mellem Europa og USA.

Ved projektets afslutning skal den ansvarlige for projektet indgive en afsluttende rapport om det udfoerte arbejde, endelige regnskaber med alle relevante udgifter, samt en slutopgoerelse. Disse oplysninger vil blive naermere gennemgaaet af Kommissionen med henblik paa at sikre, at arbejdet er blevet ordentligt udfoert, samt at de samlede udgifter i forbindelse hermed fremgaar korrekt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2698/97 af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Demonstranter i Papua Ny Guinea

1. a) Er Kommissionen klar over, at der i Papua Ny Guinea er indledt retssag mod Jonathan O'ata, John Kawowo, Powes Parkop og John Napu, der i marts 1997 spillede en ledende rolle i organiseringen af demonstrationer imod, at Papua Ny Guineas myndigheder i Bougainville indsatte lejesoldater?

1. b) Foelger den i bekraeftende fald med i forloebet af denne retssag?

2. Er Kommissionen enig i Amnesty Intarnationals opfattelse, hvorefter de maa betragtes som politiske fanger, hvis de bliver doemt og faengslet, og at dette vil vaere et indgreb i det forholdsvis aabne politiske klima i Papua Ny Guinea?

3. Hvilke muligheder ser Kommissionen for at presse paa over for myndighederne i Papua Ny Guinea for at sikre, at rettergangen respekterer menneskerettighederne og de politiske frihedsrettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joãs de Deus Pinheiro (7. oktober 1997)

Kommissionen har noeje fulgt sagen omkring anklagerne med Jonathan O'ata, John Kawowo, Powes Parkop og John Napu.

Efter valget i juni maaned 1997 blev der den 29. juli 1997 dannet en ny regering, og det stod straks klart, at denne nye regering tilstraebte en national forsoning vedroerende spoergsmaalene i forbindelse med krisen omkring Sandline-lejesoldaterne.

Ovennaevnte fire personer var indkaldt til at moede for retten den 29. august 1997 paa grund af en anklage for ulovlig organisering af demonstrationer. Det viste sig, at anklagemyndigheden ikke havde sagen klar til forelaeggelse, og den anmodede derfor dommeren om at udsaette den, uden dog at foreslaa nogen ny dato. Dette kunne forsvareren ikke acceptere, og til syvende og sidst blev anklagen droppet. Derfor maa sagen nu betragtes som afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2759/97 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Familiepas til de europaeiske jernbaner

I Frankrig og Tyskland findes der et saakaldt familiepas til jernbanerne, som ogsaa anerkendes gensidigt i begge lande.

1. Ville det ikke vaere oenskvaerdigt i Den Europaeiske Union at indfoere et familiepas, der er gyldigt i alle medlemsstaterne, saa det goeres mere attraktivt at rejse med tog, og familien styrkes?

2. Vil Kommissionen tage initiativr i denne retning? I benaegtende fald, hvorfor ikke? I bekraeftende fald, hvilke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (7. oktober 1997)

Kommissionen anerkender de indlysende fordele, som et familiepas til de europaeiske jernbaner kunne give familier og jernbaneselskaberne. Dog er Kommissionen af den opfattelse, at prisstrukturer og rabatordninger er jernbaneselskabernes kompetenceomraade i overensstemmelse med deres forvaltningsmaessige uafhaengighed.

Endvidere er det medlemsstaterne, der i henhold til naerhedsprincippet har kompetence til at afgoere, i hvilket omfang de oensker at stoette rabatordninger for den kollektive trafik.

Af ovennaevnte aarsager har Kommissionen ingen planer om at tage initiativ til et familiepas, der gaelder til alle Faellesskabets jernbaner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2605/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Kommissionens udtalelser om britisk oksekoed

Den 2. juli 1997 kunne man i medierne se en udtalelse fra kommissaer Emma Bonino om, at britisk oksekoed var indfoert ulovligt paa markedet i nogle EU-medlemsstater.

Den 3. juli 1997 erklaerede Kommissionen, at det britiske oksekoed ikke var kommet ind paa det spanske marked.

Hvem tager i Kommissionen ansvaret for at have fremprovokeret en alvorlig risiko for sammenbrud paa oksekoedmarkederne i visse af Den Europaeiske Unions medlemsstater?

Hvem tager i Kommissionen ansvaret for at have alarmeret forbrugerne med udtalelser, som senere bliver korrigeret eller dementeret?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-2576/97, E-2577/97, E-2578/97, E-2603/97, E-2604/97 og E-2605/97 (14. oktober 1997)

Kommissionen meddelte den 2. juli 1997, at den havde opdaget et ulovligt salg af britisk oksekoed til andre medlemsstater og til tredjelande.

Ud fra sit oenske om at forblive transparent og som et udtryk for, at den oensker at opfylde de forpligtelser, den har indgaaet over for Parlamentet, holdt Kommissionen Parlamentet og medlemsstaterne informeret om den samlede udvikling i denne sag.

I foerste omgang blev saaledes et spansk firma med samme navn som et firma med hjemsted i Guinea Bissau anklaget uberettiget.

Det viste sig dog senere, at et andet spansk firma havde aftaget 200 tons koed fra et af de anklagede belgiske firmaer. De spanske myndigheder undersoeger i oejeblikket denne sag efter at vaere blevet orienteret af Kommissionen.

Kommissionen er klar over, at visse informationer eventuelt kunne faa virkninger for koedmarkedet, men den har oensket at laegge stoerre vaegt paa at informere forbrugerne som et led i princippet om transparens.

Den episode, de aerede medlemmer henviser til, har imidlertid ikke faaet nogen virkning for markedet, eftersom de indsendte oplysninger (paa ugentlig basis), som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, ikke har vist prisudsving for koed i engros-ledet paa grund af de afsloeringer, der fremkom om ulovlig transport af koed fra Det Forenede Kongerige i juli maaned.

Det er stadig Kommissionens opfattelse, at det er dens pligt at holde Parlamentet, medlemsstaterne og om noedvendigt forbrugerne informeret om saadanne sager, efterhaanden som de rulles op. Denne handlemaade er i oevrigt i hoej grad blevet understoettet af det midlertidige udvalg, der har til opgave at foretage en opfoelgning af henstillingerne vedroerende bovin spongiform encephalopati.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2773/97 af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Opbringning af spanske fiskere og manglende opfyldelse af fiskeriaftalen mellem Marokko og Spanien

Siden januar 1995 har de marokkanske myndigheder foretaget 17 opbringninger af spanske fiskere inden for den marokkanske fiskerizone.

Tilsyneladende, hvilket den spanske konsul i Agadir ogsaa offentligt har givet udtryk for, har de marokkanske myndigheder ikke paa noget tidspunkt underrettet Kommissionen om disse opbringninger inden for de 48 timer, som er fastsat i fiskeriaftalen mellem Den Europaeiske Union og Marokko.

Desuden ser det ud til, at den retsforfoelgning, der senere sker af de spanske redere, foregaar uden nogen form for garantier gennem en kontradiktorisk procedure med lidet trovaerdige beviser for den begaaede overtraedelse, uden anmeldelse af laster osv.

Har Kommissionen kendskab til disse forhold?

Modtager Kommissionen i henhold til fiskeriaftalen mellem Marokko og EU meddelelse om de opbringninger, som den marokkanske regering har gennemfoert over for spanske fiskere, som fisker inden for den marokkanske fiskerizone? Har den modtaget nogen? Hvor mange?

Hvilke foranstaltninger overvejer Kommissionen at traeffe, saafremt denne bestemmelse virkelig ikke er opfyldt?

Ved Kommissionen, om de retssager, der foeres mod de spanske fiskere, opfylder mindstekravene for gennemsigtighed og sandfaerdighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (3. oktober 1997)

Siden ikrafttraedelsen af den nye fiskeriaftale indgaaet mellem Faellesskabet og Marokko har de marokkanske myndigheder generelt informeret Kommissionens delegation i Rabat om tilfaelde af opbringninger. inden for 48 timer, som fastsat i aftalens kapitel VIII, bilag II.

I tilfaelde af opbringning af et fiskerfartoej efter fiskeriaftalens kapitel VII (punkt 3) kan rederen enten vaelge at betale en boede, som fastsaettes inden for et interval fastsat i den marokkanske lovgivning, eller at anfaegte den paastaaede lovovertraedelse ved en domstol.

Kommissionen er altid blevet holdt informeret via delegationen i Rabat, hver eneste gang et af Faellesskabets fartoejer er blevet opbragt af de marokkanske myndigheder.

Kommissionen har gentagne gange kraevet af de marokkanske myndigheder, at de overholder alle bestemmelserne i aftalen angaaende opbringningsproceduren for de af Faellesskabets fiskerfartoejer, som har faaet tilladelse til at fiske i den marokkanske fiskerizone, for at kunne garantere EF-rederne, at de vil kunne goere deres krav gaeldende.

Paa grund af de opbringninger, som har fundet sted i den seneste tid, og efter Kommissionens anmodning er der dog indkaldt til et moede i Den Blandede Kommission inden for rammerne af fiskeriaftalen for at se paa mulighederne for at forbedre procedurerne i tilfaelde af opbringning, og for at sikre mest mulig gennemsigtighed og information.