SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2063/99

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(12. november 1999)

Om: Social forskelsbehandling af borgerne i EU

Den 28. september 1999 offentliggjorde Eurostat undersøgelsen Les transferts sociaux et leurs effets redistributifs dans l'UE. Det fremgår af undersøgelsens resultater, at der er betydelige forskellige på de pensioner og andre sociale ydelser, som borgerne i EU modtager.

I undersøgelses påvises det, at procentdelen af borgere, som modtager sådanne ydelser, er meget varierende i de EU-lande, som indgik i undersøgelsen.

Paradoksalt nok er levestandarden for modtagerne af disse sociale ydelser i nogle tilfælde den samme som i den øvrige del af befolkningen og i nogle tilfælde endog højere end gennemsnittet.

Der er meget stor forskel på, hvor meget de mindrebemidledes andel af befolkningen mindskes efter udbetaling de forskellige ydelser. Hvor stor en del af disse ydelser, der udbetales til denne del af befolkningen, varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat.

Desuden udgør de pengeydelser, som borgerne modtager i form af andre sociale ydelser, i nogle tilfælde et beløb, som ligger meget tæt på det, som de får i form af pension, mens det i andre tilfælde er meget lavere.

Kan Kommissionen bekræfte ovenstående? Hvordan ser den i bekræftende fald på den sociale forskelsbehandling, som borgerne i EU er udsat for på dette område? Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den vil træffe for at mindske disse forskelle?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(8. december 1999)

Denne undersøgelse af udligningseffekten af sociale ydelser i Fællesskabet blev gennemført af Kommissionen i samarbejde med det franske ministerium for beskæftigelse og solidaritet. Den er baseret på undersøgelsen under European Community household panel (ECHP) fra 1995, som er den eneste harmoniserede kilde til oplysninger om indkomster generelt og sociale overførsler især i Fællesskabet. ECHP er en undersøgelse, som er baseret på stikprøver blandt ca. 60 500 husholdninger i Fællesskabet (170 000 personer).

Denne undersøgelse bekræfter, at i gennemsnit udgør sociale overførsler ca. en fjerdedel af europæernes samlede indtægt; pensioner sikrer dem, som modtager pension, en levestandard, som ligger tæt på den, som den øvrige befolkning har; andre sociale ydelser end pensioner rettes specifikt mod den del af befolkningen, som har den laveste indtægt, og kan derfor mindske de mindrebemidledes andel af befolkningen med en fjerdedel eller mere i de fleste medlemsstater. Jo større grad af ulighed og fattigdom før overførslerne og jo større en del af den samlede indkomst, der udgøres af sociale overførsler, jo mere bidrager de til at mindske fattigdom og uligheder med hensyn til indkomst.

Disse resultater illustrerer og bekræfter, at udligningseffekten af sociale overførsler og ydelser er et vigtigt princip i den europæiske sociale model. Da oplysningerne ydermere kun omfatter kontante pengeoverførsler (og ikke naturalydelser), er socialbeskyttelsens udligningsmæssige betydning sandsynligvis endnu større.

Undersøgelsen understreger også betydelige forskelle mellem medlemsstaterne og behovet for at styrke samarbejdet på fællesskabsplan. Kommissionen har foreslået En samordnet strategi til modernisering af den sociale beskyttelse(1), som er baseret på dialog, udveksling af erfaring og evaluering af de politikker, som er under udarbejdelse, med henblik på at den kan tjene til vejledning for fremtidige aktioner og samarbejde på dette område.

(1) KOM(1999) 347 endelig udg.