SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0214/03

af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(27. januar 2003)

Om: Den økonomiske og finansielle situation i Tunesien

Associeringsaftalen mellem EU og Tunesien kommer nu ind i en vigtig fase, men der foreligger kun særdeles begrænsede oplysninger om udviklingen i processen vedrørende ledsageforanstaltninger i forbindelse med oprettelsen af et frihandelsområde. Nødvendigheden af større gennemsigtighed skal ses på baggrund af det, der står på spil i forbindelse med associeringsaftalen. Det er ligeledes vigtigt, at Parlamentet får kendskab til Kommissionens vurdering af anvendelsen af MEDA-midlerne i de forløbne syv år. Fra tunesisk side udtrykkes der kun selvtilfredshed med programmerne for opgradering af virksomhederne og vigtige økonomiske sektorer i Tunesien trods tegnene på alvorlige problemer. Et eksempel herpå synes at være reformen af banksystemet, som tuneserne dækker med et slør af yderst uigennemsigtige oplysninger. Den nylige finansskandale omkring virksomheden Batam og Bonprix-kæden har atter rejst spørgsmålet om tvivlsomme og uigendrivelige fordringer, som i alvorlig grad belaster den EU-støttede reform af banksystemet. Denne uigennemsigtighed fremmer i stigende grad udviklingen af storstilet korruption i de magthavende kredse og har nu i flere måneder været genstand for særligt vedholdende kommentarer i den udenlandske presse.

Hvordan vurderer Kommissionen de tunesiske myndigheders anvendelse af MEDA-midler til ledsageforanstaltninger i de forløbne syv år? Hvilke oplysninger ligger Kommissionen inde med om situationen og problemerne i forbindelse med reformen af banksektoren? Hvilke oplysninger ligger Kommissionen inde med om de seneste finansskandaler og udviklingen med hensyn til den ulovlige berigelsespraksis, som i første række vedrører de magthavende kredse, og hvilke initiativer vil den tage i den forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(19. februar 2003)

Tunesien har en særlig plads, når det gælder MEDA-programmet: i perioden 1995-2004 er der afsat 841 mio. EUR til landet i form af bilateral gavebistand under MEDA I og II.

I dag omfatter MEDA-programmet i Tunesien som udelukkende omfatter gavebistand 18 projekter og programmer, der er ved at blive gennemført, og to andre under forberedelse til en værdi af 440 mio. EUR i form af forpligtelser. 41 % af dette beløb er allerede udbetalt. Der er tale om to former for støtte til programmer og projekter, der finansieres under MEDA i Tunesien: den direkte budgetstøtte til den tunesiske stat (strukturtilpasningsfaciliteter og sektorstøtte) og direkte støtte til investeringsprojekter på stedet (projekter til fordel for udvikling af landdistrikter, små og mellemstore virksomheder mv.). År 2002 satte rekorden med udbetalinger på næsten 93 mio. EUR.

Generelt set anses Tunesien for at anvende MEDA-midlerne godt. Landets absorptionsevne er god takket være regeringens politik. Det er således blevet muligt at gå fra de mere traditionelle bistandsprogrammer til specielle instrumenter såsom strukturtilpasningsfaciliteter og sektorstøtte. Fra år 2002 er de såkaldte tredjegenerationsprogrammer blevet en del af MEDA-programmeringen for Tunesien. Det er programmer, der skal støtte god regeringsførelse og civilsamfundet.

De økonomiske resultater, som landet har kunnet fremlægge de seneste år, viser, at MEDA-bistanden indgår i en positiv udvikling.

Der er forskellige former for vanskeligheder i forbindelse med Tunesiens nuværende og fremtidige anvendelse af MEDA. Dels er der vanskeligheder forbundet med gennemførelsen af bestemte reformer såsom reformen af sygesikringen og af havnesektoren, dels er der forsat strukturelle svagheder i den tunesiske økonomi, som blandt andet vedrører lovgivningsrammen og investeringsydelserne, og som skal fjernes, for at Tunesien kan fuldende den økonomiske modernisering og få fuldt udbytte af partnerskabet med EU. Endnu er det for tidligt at sige noget om, hvilken virkning de såkaldte tredjegenerationsprojekter vil få.

EU støtter aktivt reformen af det tunesiske banksystem og af finanssystemet generelt. I forbindelse med den nuværende strukturtilpasning, som finansieres i fællesskab med Verdensbanken og Den Afrikanske Udviklingsbank, yder EU støtte til privatiseringen af to statsejede banker; en ajourføring af regelsættet skal gøre det muligt at løse problemet med meget tvivlsomme fordringer, som i høj grad belaster bankernes regnskab og hindrer deres udvikling, og der skal udarbejdes en udviklingsstrategi for finansmarkederne, som kan give virksomhederne alternative finansieringskilder. Endelig støtter EU uddannelsesaktiviteter til fordel for personalet i Tunesiens centralbank og handelsbanker for at gøre dem fortrolige med de procedurer og bankledelsesformer, der anvendes i EU.

Nedgangen i den økonomiske vækst i 2002 som følge af internationale og nationale problemer har haft en negativ indflydelse på de tvivlsomme fordringer og betydet, at nedbringelsen af tvivlsomme fordringer i bankernes regnskab er sat i stå.

I betragtning af den betydning, bankernes finansiering har for økonomien og de offentlige organer i forhold til de samlede bankkreditter, tillægger Kommissionen derfor reformen af banksystemet stor betydning i det økonomiske samarbejde med Tunesien. Reformen skal føre til vedtagelse af en metode for tildeling af kreditter, der er baseret på en nøje vurdering af projekternes økonomiske og finansielle rentabilitet, lavere hensættelser og nedbringelse af tvivlsomme fordringer og udvikling af alternative finansieringskilder til gavn for virksomhederne.

Kommissionen følger løbende de politiske og økonomiske begivenheder i Tunesien. Den er ligeledes underretter om begivenhederne i forbindelse med Batams fallit. Batam-koncernen, som blandt andet omfatter butikskæden Bonprix, har udviklet sig for hurtigt på et spinkelt økonomisk grundlag. Virksomhedens økonomisk svage position i en tid med faldende indenlandsk efterspørgsel og øget konkurrence har fået bankerne til at suspendere deres støtte, hvilket har ført til selskabets fallit.

Kommissionen har ikke nærmere kendskab til den ulovlige berigelsespraksis, som det ærede medlem omtaler.