ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1194/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Forbindelsen mellem industriudledninger og sygdomshyppighed paa Canvey Island

Er Kommissionen bekendt med, at flere undersoegelser viser en forbindelse mellem industriudledninger og sundhedsproblemer, f.eks. astma, bl.a. for borgerne paa Canvey Island, Essex, som hoerer under min valgkreds, og kan Kommissionen klart redegoere for, hvilke forskningsprojekter, der er indledt om dette emne paa europaeisk plan, og hvilke europaeiske stoetteprogrammer, den videre forskning paa dette omraade kan finansieres over?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (14. juni 1996)

Kommissionen er bekendt med de mange undersoegelser, som viser en forbindelse mellem daarlig luftkvalitet og morbiditet (herunder astma) i visse populationer i Europa. Mange saadanne undersoegelser er blevet og bliver stoettet af Kommissionen gennem forskningsprogrammer om miljoe, klima, biomedicin og sundhed (Biomed).

Inden for forskningsprogrammer om miljoe og klima stoetter man relevant forskning under emnet »Farer for menneskers sundhed«. Der er netop blevet afsluttet to projekter som er saerlig interessante. Resultaterne af det foerste projekt »Aphea« (luftforureningens virkninger paa kort sigt paa mortalitet og morbiditet: En europaeisk fremgangsmaade med anvendelse af epidemiologiske time-series data) er netop blevet offentliggjort som et supplement til Journal of epidemiology & community health ((April 1996, bind 50, suppl. 1, s. 1-80. )). Resultaterne af det andet projekt »Peace« (virkningerne af aendringer over korte tidsrum i luftforureningen i byer paa luftvejssygdomme hos boern med kroniske luftvejssymptomer) offentliggoeres om kort tid som et supplement til European Respiratory Review).

I det nuvaerende Biomed 2-forskningsprogram stoettes relevant forskning paa omraaderne erhvervsbetinget og miljoebetinget sundhedstilstand og kroniske sygdomme, aldring og aldringsrelaterede sygdomme, hvor maalet er at belyse miljoebetingede faktorers rolle i udvikling af astma.

Betegnelserne paa senere og nuvaerende projekter om emnet i begge programmer sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat og detaljerede oplysninger herom kan faas hos Kommissionen.

Relevante forskningsforslag modtages gerne til begge programmer efter indkaldelse af forslag, som er planlagt til d. 15. september 1996.

Kommissionens forslag om forureningsrelaterede sygdomme er under udarbejdelse i forbindelse med et rammeprogram for en indsats til fremme af folkesundheden ((KOM(93) 559 endel. udg. )), som er koncentreret om luftvejssygdomme som f.eks. astma og allergier, og som sigter paa udveksling af oplysninger og oeget forstaaelse af og behandling af forureningsrelaterede helbredsrisici. Det forventes ikke, at der bliver mulighed for at finansiere projekter om oversigter og resuméer af data om forebyggende indsats, foer programmet vedtages af Parlamentet og Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1419/96 af María Sornosa Martínez (GUE/NGL) og Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Kvinders stemmeret i de arabiske lande

I oktober 1996 afholder Kuwait parlamentsvalg, hvor kvinder hverken kan stemme eller opstille som kandidater. Dette er endnu et bevis paa, at kvinders deltagelse i det offentlige liv i den muslimske arabiske verden generelt er meget ringe.

Den sande natur af den islamiske fundamentalismes patriarkalske styreform er bestemmende for kvindernes kulturelle, sociale og religioese liv og skaber en politisk virkelighed, hvor der ikke er plads til dem.

Ud fra vore egne erfaringer kan denne politiske hindring kun opfattes som en hindring for fremskridtet i ethvert land, og den paavirker uden tvivl de internationale relationer.

Mener Kommissionen paa baggrund heraf, at kvindens situation i disse lande kan blive et spoergsmaal, der kan paavirke disse landes forbindelser med Den Europaeiske Union?

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger med henblik paa at minde disse lande om noedvendigheden af at styrke og beskytte sande demokratiske principper og respekten for menneskerettighederne, herunder kvindens stemmeret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (5. juli 1996)

Kommissionen er klar over det problem, som de aerede medlemmer henviser til, og beklager kvindernes forhold i visse arabiske lande. Kommissionen mener, at det, at kvinder fuldt ud kan deltage i det politiske og sociale liv, siger meget om, hvor langt demokratiseringen af et land er naaet.

Kommissionen understreger i sin meddelelse om »Forbedring af forbindelserne mellem den europaeiske Union og landene i samarbejdsraadet for Golfstaterne (GCC)« ((KOM(95) 541 endelig udg. )) betydningen af at styrke den politiske dialog med samarbejdsraadet for Golfstaterne (GCC) med henblik paa at ».... goere det muligt for de to parter at droefte spoergsmaal om menneskerettighederne og demokrati, som er af betydning baade paa internationalt plan og i forbindelserne mellem Den Europaeiske Union og GCC«. I denne henseende blev der den 29. februar 1996 afholdt et foerste politisk dialog-moede mellem hoejtstaaende embedsmaend, som supplerer den politiske dialog, der foeres paa ministermoederne mellem Den Europaeiske Union og GCC.

For saa vidt angaar Parlamentsvalget i Kuwait, der skal afholdes i oktober 1996, mener Kommissionen, at dette er et yderligere skridt fremad henimod i demokratiseringen af landet. Idet Kommissionen stoetter denne demokratisering, beklager den dybt, at kvinder ikke kan stemme eller opstille til valg og haaber, at Kuwaits regering vil indfoere de noedvendige reformer for at give kvinderne mulighed for fuldt ud at deltage i valgprocessen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1232/96 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Varedeklaration paa foder

Hvilke krav stilles der om en noejagtig varedeklaration paa foderstoffer, der saelges til fodring af dyr, som anvendes til menneskeligt forbrug?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0933/96 og P-1232/96 (3. juni 1996)

Det er rigtigt, at der som foelge af udviklingen i bovin spongiform encephalopati hos mange foderstoffabrikanter, kvaegbrugere og forbrugere er staerk uro over, at der i foder har vaeret anvendt visse biprodukter af animalsk oprindelse.

Raadets direktiv 79/373/EOEF af 2. april 1979 ((EFT L 86 af 06.04.1979. )) goer meget noeje rede for de regler, der skal iagttages ved maerkning af foderblandinger bestemt til dyr i almindelighed.

Med hensyn til raavaredeklaration paa foderblandinger bestemt til andre dyr end selskabsdyr, dvs. brugsdyr som kvaeg, foreskriver direktivet, at alle de raavarer, der indgaar i foderet, skal angives i faldende orden efter vaegt.

Raavaredeklarationen kan ogsaa gives efter de kategorier, der er defineret i Kommissionens direktiv 91/357/EOEF ((EFT L 193 af 17.07.1991. )).

Kommissionen undersoeger som foelge af udviklingen i bovin spongiform encephalopati, om der er anledning til at skaerpe de gaeldende forskrifter om maerkning, saaledes at husdyrbrugerne faar endnu mere praecise oplysninger om reglerne for anvendelse af visse produkter af animalsk oprindelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1273/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Forbrugspriser

Med hensyn til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 95/58/EF ((EFT L 299 af 12.12.1995, s. 11.)) om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med angivelse af priser paa de produkter, der tilbydes forbrugerne, opfordres Kommissionen i en overgangsperiode efter indfoerelsen af den faelles valuta at foreslaa en tredelt prisangivelse paa hvert enkelt produkt:

1. salgsprisen i national valuta;

2. salgsprisen i den faelles valuta;

3. prisen pr. enhed i den faelles valuta.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-1272/96 og E-1273/96 (11. juli 1996)

Det aerede medlem giver udtryk for den betaenkelighed, der viste sig i Parlamentets aendringsforslag, der blev vedtaget den 18. april 1996 i forbindelse med Kommissionens forslag om forbrugerbeskyttelse gennem oplysning om forbrugerpriser (aendringsforslag nr. 19 for skriftlig forespoergsel E-1272/96; aendringsforslag nr. 15 for skriftlig forespoergsel E-1273/96).

Kommissionen er, som Parlamentet opfordrede til, i faerd med at udarbejde et aendret forslag, hvori det aerede medlem snart vil kunne konstatere, hvad der er Kommissionens stilling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1672/96 af Edith Mueller (V) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Udvaelgelsesprocedure i forskningsrammeprogrammet, socio-oekonomisk grundforskning TSER

Efter hvilke kriterier blev de eksterne eksperter, der behandler ansoegningerne, udvalgt? Hvilke kriterier kraeves opfyldt, for at ansoegningerne kan bedoemmes positivt? Hvilke kriterier gaelder der navnlig for social innovation?

Hvor mange projekter under deltagelse af hvilke stater stoettes i foerste udvaelgelsesrunde? Hvordan agter Kommissionen at vurdere de mange forskellige projektforslag og lade disse indgaa i den fremtidige udformning af forskningsprogrammet? Hvor stor stoette ydes der til de enkelte projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (15. juli 1996)

Proceduren for udvaelgelse af eksperter, som skal bedoemme de forslag til forsknings- og teknologiske udviklingsaktiviteter, der indloeber som svar paa aabne forslagsindkaldelser i forbindelse med det maalrettede socio-oekonomiske forskningsprogram, foelger den praksis, der er blevet fastlagt af Kommissionen og Raadet og beskrives i Kommissionens publikation »EF-finansieret forskning og teknologisk udvikling«. Eksperterne udvaelges af Kommissionen fra en omfattende liste over kandidater, som foreslaas af de nationale medlemmer af programudvalgene og af videnskabelige og faglige organer og organisationer. Ved udvaelgelsen af eksperterne sikrer Kommissionen, at de har den fornoedne viden og sagkundskab paa det paagaeldende omraade.

Kriterierne for bedoemmelse af forslagene svarer til de anvisninger, som findes i den informationspakke, der foelger med ansoegningsskemaerne. De vigtigste blandt disse kriterier er fremragende videnskabelig og teknisk dygtighed og evne til nyskabelse, integritet og tvaerkulturelle faerdigheder. Der tages fuldt hensyn til eksperternes bedoemmelse, naar Kommissionen traeffer sin afgoerelse om de udvalgte forslag. Der findes ingen saerlige kriterier for social innovation og den behandles ikke saerskilt.

Efter den foerste indkaldelse finansieres 38 projekter, som omfatter ca. 308 partnere (hovedsagelig hoejere laereanstalter), der repraesenterer samtlige medlemsstater plus Norge og Schweiz. Projekternes samlede omkostninger ligger paa ca. 24 mio. ECU, hvoraf Faellesskabets finansiering udgoer ca. 20 mio. ECU.

Kommissionen er vant til, at der som svar paa dets indkaldelser indloeber et stort antal forslag, som skal behandles. De generelle procedurer er beskrevet i den allerede omtalte publikation.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1069/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Udvidelse af tilladelse til deponering af affald i Aveley, Thurrock

Hvornaar regner Kommissionen med at forelaegge sit affaldsdirektiv for Europa-Parlamentet? Kan Kommissionen sige noget om, om strammere bestemmelser for forvaltning af lossepladser kan anvendes til med tilbagevirkende kraft at goere indsigelse imod udvidelsen af tilladelsen til deponering af affald i Aveley, Essex, paa grundlag af giftigheden af det affald, der deponeres, beliggenheden i naerheden af boligomraader og trafikgener og andre gener for de lokale beboere?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-1068/96, E-1069/96 og E-1070/96 (4. juli 1996)

1. I Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirken paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985. )), er det fastsat, at der skal foretages en vurdering af indvirkningen paa miljoeet, foer visse projekter godkendes. Bilag I i direktiv 85/337/EOEF indeholder en fortegnelse over deponeringsanlaeg beregnet til giftigt og farligt affald. Det betyder, at en vurdering altid er paakraevet, foer disse deponeringsanlaeg godkendes. Bilag II indeholder en liste over deponeringsanlaeg til andre former for affald. Hvis en medlemsstat skoenner, at deponeringsanlaegget maatte faa betydelige indvirkninger paa miljoeet, er en miljoevurdering ogsaa paakraevet.

Hvis der kraeves en vurdering i henhold til direktiv 85/337/EOEF, skal offentligheden og de relevante myndigheder hoeres. Medlemsstaterne beslutter selv, hvordan offentligheden skal hoeres, f.eks. ved skriftlige forespoergsler eller rundspoerge. Den endelige beslutning om godkendelse traeffes af den (de) kompetente myndighed(er). Resultaterne af vurderingen skal imidlertid tages i betragtning.

2. Da den faelles holdning (EF) nr. 4/96, som blev vedtaget af Raadet med henblik paa vedtagelse af Raadets direktiv om deponering af affald ((EFT C 59 af 28.2.1996. )), blev forkastet af Parlamentet den 22. maj 1996, findes der paa nuvaerende tidspunkt ikke et specielt direktiv paa omraadet.

Af artikel 4 i direktiv 75/442/EOEF om affald, aendret ved direktiv 91/156/EOEF ((EFT L 78 af 26.3.1991. )), fremgaar, at »Medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger til at sikre, at affaldet nyttiggoeres eller bortskaffes, uden at menneskets sundhed bringes i fare, og uden at der anvendes fremgangsmaader eller metoder, som vil kunne skade miljoeet, navnlig maa der ikke

- skabes risiko for hverken vand, luft eller jord, eller for fauna og flora

- foraarsages gener ved stoej eller lugt

- paafoeres landskaber eller omraader af saerlig interesse skade.

Medlemsstaterne traeffer desuden de fornoedne foranstaltninger til at forbyde henkastning, dumpning og ukontrolleret bortskaffelse af affald.«
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1426/96 af Klaus Rehder (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Spoergeskemaer til central- og oesteuropaeiske stater til forberedelse af tiltraedelsen af EU

1. I hvilken form har Kommissionen inddraget Europa-Parlamentet og dets udvalg i udarbejdelsen af de spoergeskemaer om tiltraedelsen af EU, der for nylig er sendt til de central- og oesteuropaeiske stater?

2. Hvornaar har, i givet fald hvornaar vil Kommissionen forelaegge Parlamentet disse spoergeskemaer?

3. Paa hvilken maade inddrages Europa-Parlamentet og dets udvalg i behandlingen af disse spoergeskemaer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (11. juli 1996)

Naar Kommissionen skal udtale sig om ansoegninger om optagelse i Den Europaeiske Union paa grundlag af artikel O i Traktaten, foretager den en gennemgribende analyse af forholdene i ansoegerlandet og forbereder samtidig en senere beslutning om hvorvidt der skal igangsaettes tiltraedelsesforhandlinger. I udtalelsen indgaar en gennemgang af alle omraader af faellesskabsretten, idet denne danner grundlaget for alle ansoegninger. Saedvanligvis udarbejder Kommissionen et spoergeskema for hvert land med spoergsmaal af teknisk art saaledes at den kan foretage sin vurdering paa et ensartet grundlag.

Spoergeskemaerne blev afsendt til ansoegerlandene i Central- og OEsteuropa den 26. april 1996. Samtidig fik Europa-Parlamentet tilsendt kopier; parlamentsmedlemmerne kan faa yderligere kopier tilsendt ved henvendelse til Kommissionen.

Ved Parlamentets samling i april og de derpaa foelgende moeder i det faelles parlamentsudvalg gav Hans van den Broek en redegoerelse for hvilke ordninger der laegges til grund ved udarbejdelsen af udtalelser.

Det er Kommissionens opgave at vurdere de besvarede spoergeskemaer, men under denne proces holdes der naer kontakt til de relevante parlamentsudvalg, herunder de faelles parlamentsudvalg, saaledes at det aerede medlems bekymringer imoedekommes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1169/96 af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Stormen paa Det Faelles Forskningscenters hoejfluxreaktor i Petten

Den 26. april 1996 gennemfoerte Greenpeace en demonstration ved Det Faelles Forskningscenter i Petten i Nederlandene for at markere 10-aarsdagen for kernekraftulykken i Tjernobyl. Det lykkedes Greenpeace-demonstranter at kravle op paa hoejfluxreaktorens tag paa ingen tid.

1. Anser Kommissionen det for normalt, at det er saa nemt for demonstranter at tiltvinge sig adgang til et saa farligt anlaeg?

2. Hvilke sikkerhedsmangler er der ved anlaegget?

3. Hvordan har Kommissionen til hensigt at forbedre sikkerheden ved anlaegget i Petten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (28. maj 1996)

1. Fredag den 26. april tiltvang en gruppe paa ca.14 Greenpeace-demonstranter sig om morgenen ulovlig adgang til Det Faelles Forskningscenter i Petten, hvor de kravlede op paa en hoejtplaceret loebebro paa ydersiden af hoejfluxreaktoren (HFR). De foldede et banner ud med protester mod kernekraftulykken i Tjernobyl. Demonstrationen sluttede fredeligt samme morgen og demonstranterne blev eskorteret vaek fra stedet af det hollandske politi.

Der var ogsaa fredelige demonstrationer i naerheden af andre kernekraftvaerker i Holland.

Kommission ser med beklagelse, at det sted, man havde valgt til demonstrationen, der skulle markere 10-aarsdagen for ulykken i Tjernobyl, er et forskningscenter, hvor aktiviteterne er strengt forbundet med forskning og fremstilling af radioisotoper til hospitaler og andre medicinalcentre i Faellesskabet. Kommissionen mener, at en saadan demonstration kun vil skabe forvirring i offentligheden.

2. Sikkerhedsforanstaltningerne omkring reaktoren fungerede i overensstemmelse med de procedurer, der er fastlagt og godkendt af de hollandske myndigheder. Sikkerhedsforanstaltningerne ivaerksaettes ved ethvert tilfaelde af ulovlig indblanding i anlaegsprocesser, materiale og udstyr. De interne sikkerhedsforanstaltninger paa Det Faelles Forskningscenter i Petten er helt i overensstemmelse med de foranstaltninger, politiet traeffer i tilfaelde af alarm, og politiets og vagternes metoder afhaenger herefter af ulykkens art og omfang. HFR-vagterne og det hollandske politi handlede i overensstemmelse med disse procedurer.

Paa intet tidspunkt var demonstranter eller de ansatte i Petten udsat for risici for straaling eller kontaminering, og der var heller ingen fare forbundet med reaktoren. Demonstranterne forsoegte ikke at bryde ind paa nogle af reaktorens mere strengt bevogtede omraader. Under hele demonstrationen forloeb produktionen af radioisotoper i reaktoren normalt.

3. Kommissionen ser nu sammen med de hollandske myndigheder paa episoden og sikkerhedsforanstaltningerne. Hvis det skoennes noedvendigt, vil der blive truffet yderligere foranstaltninger, men som det aerede medlem vil vide, er saadanne afgoerelser strengt fortrolige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1567/96 af Luigi Moretti (ELDR) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Publikationer finansieret med stoette fra Europa-Kommissionen

Det Europaeiske Forsknings- og Aktionscenter for racisme og antisemitisme (CERA) har for nylig med stoette fra Europa-Kommissionen og med Europa-Parlamentets formand som protektor offentliggjort en undersoegelse vedroerende europaeiske politiske bevaegelser med titlen »Yderpunkterne fra Atlanten til Ural«.

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort et beloeb, den praecist har bevilget?

Hvor mange eksemplarer er der offentliggjort?

Hvor store er udgifterne til den beretning, der er udarbejdet af eksperter fra CERA's videnskabelige raad?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (17. juli 1996)

Det Europaeiske Forsknings- og Aktionscenter for racisme og antisemitisme har modtaget 160 000 FF (24 496 ECU) i stoette til den publikation, det aerede parlamentsmedlem omtaler, og publikationen er udkommet i 2 000 eksemplarer.

Udgifterne til de videnskabelige bidrag udgoer 12 150 FF, til oversaettelse 67 038 FF og til koordinerings- og redigeringsarbejde 50 000 FF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0815/96 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (3. april 1996)

Om: Direktiv 94/31/EOEF om farligt affald

Kommissionen oplyste i sit svar paa min skriftlige forespoergsel E-2415/95 ((EFT C 9 af 15.1.1996, s. 41. )), at kun 5 medlemsstater - Belgien (regionerne Vallonien og Bruxelles), Danmark, Tyskland, Nederlandene og OEstrig - havde opfyldt kravene i direktiv 94/31/EOEF ((EFT L 168 af 2.7.1994, s. 28. )), ifoelge hvilket medlemsstaterne senest den 27. juni 1995 skulle underrette Kommissionen om de skridt, de havde taget til at gennemfoere direktivets bestemmelser. Kommissionen oplyste endvidere i sit svar (dateret 10. oktober 1995), at den havde til hensigt at indlede overtraedelsesprocedure mod de oevrige medlemsstater.

Kan Kommissionen nu oplyse, om disse procedurer har haft nogen virkning? Hvilke medlemsstater ignorerer fortsat direktivets bestemmelser? Hvorfor henleder Kommissionen ikke offentlighedens opmaerksomhed paa saadanne overtraedelser inden for et saa vigtigt omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. maj 1996)

Den overtraedelsesprocedure, der omtales i besvarelsen af den ovennaevnte skriftlige forespoergsel fra det aerede medlem, er blevet indledt. Med henblik herpaa er der allerede sendt aabningsskrivelser til de medlemsstater, der ikke inden for den i direktivet fastsatte frist havde meddelelt deres nationale forholdsregler med henblik paa at omsaette Raadets direktiv nr. 91/689/EOEF om farligt affald, senest aendret ved Raadets direktiv nr. 94/31/EF.

Det drejer sig om Belgien (den flamske region), Danmark, Graekenland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Luxembourg, Portugal og Det Forenede Kongerige. Siden disse aabningsskrivelser har Kommissionen faaet meddelelse om nationale foranstaltninger fra Frankrig, som delvis gennemfoerer direktivets bestemmelser.

Kommissionen oplyser i reglen om de overtraedelsesprocedurer, der er indledt som foelge af manglende meddelelse af foranstaltninger til direktivernes gennemfoerelse. Disse procedurer er naevnt i Den Europaeiske Unions bulletin fra oktober 1995 (punkt 1.8.1.), og de vil blive omtalt yderligere i den 13. aarsberetning om kontrollen med anvendelsen af faellesskabsretten, som i en naer fremtid vil tilgaa Europa-Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1593/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Babymaelk

Hvilke oplysninger om phthalater i babymaelk gav den britiske regering Kommissionen i henhold til direktiv af 30. maj 1996 om hurtig informationsudveksling om foedevarer?

Foeler Kommissionen sig overbevist om, at den har modtaget alle relevante oplysninger om de forskellige varemaerker for babymaelkeprodukter, og hvornaar vil de paagaeldende oplysninger blive offentliggjort?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af M. Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-1593/96 og E-1778/96 (19. juli 1996)

Efter meddelelserne i den britiske presse bad Kommissionen paa eget initiativ den 28. maj 1996 Det Forenede Kongeriges kontaktpunkt i Faellesskabets system til hurtig udveksling af informationer om at komme med oplysninger om de koncentrationer af phtalater, der er fundet i babymaelk, og hvilke analysemetoder, der er brugt. Kontaktpunktet besvarede denne henvendelse den 29. maj 1996. Alle de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har de britiske myndigheder ogsaa gjort tilgaengelige for offentligheden. Oplysningerne drejer sig om en raekke babymadprodukter paa det britiske marked, hvoraf nogle produceres i andre medlemsstater.

Disse andre medlemsstater blev ogsaa bedt om at komme med alle til raadighed vaerende oplysninger om koncentrationer af phtalater i babymaelk og babymad.

Oplysningerne fra Det Forenede Kongerige og visse andre medlemsstater blev vurderet af Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler paa dennes moede den 5.-6. juni 1996. Komitéen naaede til den konklusion, at de fundne koncentrationer af phtalater ikke var sundhedsskadelige. Kommissionen fremsender komitéens udtalelse direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Udtalelsen fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler er baseret paa de oplysninger, der er modtaget fra medlemsstaterne, om koncentrationer af phtalater i babymaelk og babymad. Kommissionen har ikke ivaerksat yderligere videnskabelige forsoeg eller undersoegelser.