SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0704/96 af André Laignel (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Loft over indkomststoetteordningerne i den faelles landbrugspolitik

I det forloebne aar steg visse landbrugeres indkomst betydeligt paa grund af den saerdeles gunstige konjunktursituation, hvilket dog ikke fik nogen indflydelse paa niveauet af den indkomststoetteordning, der blev vedtaget med reformen af 1992, eftersom den ikke reelt fungerer som »deficiency payment«. I stedet var der tale om udbetaling af for store udligningsbeloeb.

Denne situation blev yderligere skaerpet gennem en raekke tilpasninger af reformen, ofte benaevnt forenklinger, saasom forhoejelsen i 1993 af tilbagetraekningsgodtgoerelsen, muligheden for at producere afgroeder til landbrugsindustrien paa braklagte omraader eller enhedssatsen for braklaegning. Resultatet er, at en lille gruppe gunstigt stillede producenter, ofte bosat i de mere velstillede europaeiske regioner, modtager stoerstedelen af de europaeiske offentlige midler og foretager skandaloese udvidelser, hvorved de udpiner landbrugsomraaderne gennem intensivering uden hensyntagen til miljoeet og behovene for fysisk planlaegning.

Dette er naturligvis uforstaaeligt for de mange landbrugere i Unionen, som har ringe indtaegter, samt for dem, der er bekymrede over, at Europa ikke udviser stoerre gavmildhed over for andre sektorer saasom koed, frugt, groensager og vin, hvor reformerne endnu er udeblevet, og som er mere udsat for konkurrencen udefra, der er skaerpet paa grund af indgaaelsen af en lang raekke frihandelspraegede aftaler.

Denne uensartede uddeling af stoetten er politisk uacceptabel for alle Unionens borgere, skatteydere og forbrugere, som i oejeblikket i nogen grad er frastoedt af den europaeiske tanke, men som muligvis ville tilslutte sig den, hvis landbrugsstoetten blev fordelt paa mere retfaerdig vis, saaledes at den kunne opfylde alle sine formaal og gavne almenvellet.

Tanken om denne stoette, der kan naa op paa kolossale summer, er uudholdelig for dem, der er udelukket fra den nationale og europaeiske solidaritet.

Agter Kommissionen i betragtning af ovenstaaende og paa meget kort sigt, f.eks. i forbindelse med forhandlingerne om landbrugspriserne, i overensstemmelse med afstemningen om beslutningen af 15. februar 1996 (B4-0137/96) om fremtidsudsigterne for den faelles landbrugspolitik, at fastsaette lofter over den direkte stoette til hvert brug, eller at indlede en ordning med »deficiency payment«, eftersom det kommende aar endnu engang varsler godt for dem, som baade i det forloebne aar og tidligere endnu i overdreven grad noed godt af solidariteten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. maj 1996)

Kommissionen er klar over, at udviklingen paa kornmarkedet har vaeret praeget af hoeje priser i de senere hoestaar, baade paa EF-markedet og paa verdensmarkedet.

Denne udvikling skyldes hovedsagelig vejrforhold, der har vaeret specielle, men som er en del af vilkaarene for al landbrugsproduktion.

Efter Kommissionens opfattelse er det endnu for tidligt at foretage en gennemgribende aendring af den ordning, der har vaeret gaeldende for hovedafgroederne siden 1993-hoesten. Den anerkender imidlertid ogsaa, at der paa baggrund af de forskellige udfordringer, Faellesskabet vil blive udsat for inden aarhundredets slutning, maa foretages dybtgaaende overvejelser med det formaal at tilpasse landbrugspolitikken som helhed, saaledes at der bl. a. kan tages hensyn til behovet for at integrere landbrugsproduktionen i miljoepolitikken og politikken for fysisk planlaegning uden dog at begraense udviklingen af denne under hensyntagen til dels udvidelsen af Faellesskabet med de oesteuropaeiske lande, dels den uundgaaelige udvidelse og liberalisering af verdenshandelen med landbrugsprodukter for at imoedekomme en stadig stigende efterspoergsel.