SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2015/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Finansiering af offentlige arbejder med private midler

De nuvaerende konjunkturer, som generelt medfoerer betydelige nedskaeringer i de offentlige udgifter, har i talrige tilfaelde haft negativ indflydelse paa faerdiggoerelsen af vigtige offentlige arbejder og har foert til, at ofte baade uundvaerlige og noedvendige projekter er blevet skrinlagt eller puttet i moelposen.

Desuden har budgetnedskaeringerne, der kan have en saa negativ indvirkning paa udbuddet af offentlige arbejder, haft betydelig indflydelse paa antallet af ansatte, som er blevet skaaret ned og dermed har oeget den arbejdsloeshed, som baade vores Union og medlemsstaterne soeger at bekaempe.

Mener Kommissionen, at den i betragtning af de nuvaerende konjunkturers ovennaevnte virkninger burde foreslaa procedurer til fremme af finansieringen af offentlige arbejder med private midler til gengaeld for en efterfoelgende kompensation i form af saakaldt camouflerede gebyrer eller de nye former for nedsatte eller blandede gebyrer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (1. oktober 1996)

Paa flere moeder i Det Europaeiske Raad (Bruxelles, Korfu, Essen) har man understreget noedvendigheden af, at der i hoejere grad benyttes privat finansiering til gennemfoerelse af infrastrukturprojekter. Privat finansiering omfatter i denne forbindelse forskellige grader af privat engagement og risikodeltagelse, og der er ofte en forbindelse mellem private midler og det forhold, at et projekt affoeder indtaegter. Fair og effektiv prisfastsaettelse, hvor brugerne bidrager til daekning af de udgifter, de afstedkommer, er i sig selv et maal for Kommissionen uden hensyn til, hvorledes et projekt finansieres. En stroem af indtaegter fra udnyttelsen af et projekt vil imidlertid lette finansieringen og vil, ofte i tilknytning til offentlige tilskud, goere det muligt for private finansfolk at opnaa det udbytte af deres investeringer, de straeber efter.

Kommissionen fremmer effektiv prisfastsaettelse inden for transport gennem en raekke foranstaltninger. Den vigtigste er fremsaettelse af et forslag til direktiv, der skal erstatte direktiv 93/89/EOEF ((EFT L 279 af 12.11.1993. )), det saakaldte forrudemaerkatdirektiv, der indeholder bestemmelser ikke bare om brugsafgifter, der opkraeves i form af forrudemaerkater, men ogsaa om motorvejsgebyrer. Kommissionen har ogsaa udgivet en groenbog om daekning af eksterne omkostninger (stoej, overbelastning og forurening) og infratrukturomkostninger (kapitalomkostninger, reparation og vedligeholdelse) ((KOM(95) 691 endelig udg. )). Groenbogen har til formaal at fremme den offentlige debat. Endvidere finansierer Kommissionen en raekke undersoegelser vedroerende elektronisk gebyropkraevning med henblik paa at lette opkraevningen i taet befolkede omraader. Med hensyn til andre transportformer, hvor brugsafgifter er mere udbredte, laegger Kommissionen mere vaegt paa gennemsigtighed, konkurrence og adgangsfrihed.

En raekke medlemsstater er i gang med at udvikle projekter, hvor motorvejsgebyrerne betales over de offentlige budgetter (skyggegebyrer), oftest paa grundlag af, hvor mange trafikanter der benytter projektet. En fordel ved denne ordning er, at privat ivaerksaettereffektivitet bliver bestemmende for projektets gennemfoerelse. Set ud fra et oekonomisk synspunkt betaler brugeren ikke direkte for de omkostninger, projektet affoeder. Set ud fra et finansieringssynspunkt fremkommer der ikke nye midler til supplering af dem, der stammer fra beskatning. Bloede gebyrer opfylder, for saa vidt som de overstiger opkraevningsomkostningerne, i mindre, men dog stadig rimelig grad de maalsaetninger, der gaar ud paa at styre ressourceallokeringen og skabe indtaegter. Det, at de ikke fuldt ud daekker de paaloebne omkostninger, indebaerer, at der findes offentlige tilskud, der maaske kan tage form af skyggegebyrer.