ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0923/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Emballering af fetaost

Den traditionelle fetaost, der er populaer i vide kredse, boer ifoelge den graeske lovgivning om mad- og drikkevarer udelukkende emballeres og saelges i traetoender eller metalbeholdere. Ikke desto mindre sker det oftere og oftere, at fetaost saelges i plastikindpakning saavel paa hjemmemarkedet som ved eksport til andre lande, isaer EU-lande. Bortset fra at denne lovgivning overtraedes, er det ogsaa et spoergsmaal om beskyttelse af forbrugerne og folkesundheden. Det kan tilfoejes, at den ulovlige brug af plastikemballage skaber ugunstige betingelser for producenterne af traetoender, som er en traditionsrig branche, som er blevet tilskyndet til at naere fremtidsforhaabninger paa baggrund af bestemmelserne indeholdt i den ovennaevnte lovgivning.

Kan Kommissionen undersoege spoergsmaalet og undersoege, om der i forbindelse med brugen af plastikemballage ved salg af fetaost sker overtraedelse af faellesskabslovgivningen og forbrugerbeskyttelsespolitikken? Hvis ja, kan Kommissionen tage skridt f.eks. over for den graeske regering for at soerge for, at de ovennaevnte bestemmelser i den graeske levnedsmiddellovgivning overholdes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. maj 1998)

Betegnelsen »feta« er i Faellesskabet blevet registreret som en beskyttet oprindelsebetegnelse ved anvendelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 af 12. juni 1996 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Raadets forordning (EOEF) nr. 2081/92 ((EFT L 148 af 21.6.1996. )). Denne registrering stadfaester saaledes paa EF-plan den bindende kravspecifikation for naevnte ost, der blev fastsat ved graesk ministeriel bekendtgoerelse nr. 313025 af 11. januar 1994.

I artikel 3, stk. 6, i naevnte bekendtgoerelse forlanges det imidlertid, at markedsfoeringen af ost under »feta«-betegnelsen foregaar i traetoender, metalbeholdere eller ved anvendelse af materialer, der er egnet til at komme i beroering med levnedsmidler.

Paa denne baggrund har Kommissionen ingen indvendinger imod den af det aerede medlem naevnte anvendelse af plastbeholdere, saafremt disse opfylder kriterierne i rammedirektiv 97/48/EF af 29. juli 1997 ((EFT L 222 af 12.8.1997. )) om materialer, der er bestemt til at komme i beroering med levnedsmidler, og Kommissionens direktiv 96/11/EF af 5. marts 1996 om aendring af direktiv 90/128/EOEF om plastmaterialer og -genstande bestemt til at komme i beroering med levnedsmidler ((EFT L 61 af 12.3.1996. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1737/98 af Luciano Schifone (NI) til Kommissionen (20. maj 1998)

Om: Initiativer fra Europakommissionen i forbindelse med naturkatastrofen i Campanien

Regionen Campanien er for nylig blevet ramt af en alvorlig naturkatastrofe, som har oedelagt hele landsbyer og kostet hundreder af ofre og tusinder af hjemloese.

Paa moedet den 11. maj udtrykte Europa-Parlamentet gennem formanden Gil-Robles Europas solidaritet med den saa haardt proevede befolkning.

Der henvises til kommissaer Montis erklaering om, at Kommissionen muligvis kan traeffe afgoerelse om »en eller anden form for konkret indgreb«.

Vil Kommissionen meddele, hvilke bevillinger den vil vedtage til fordel for regionen Campanien og de katastroferamte kommuner, paa hvilket tidspunkt og til hvilke betingelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (15. juni 1998)

Som svar paa det aerede medlems spoergsmaal skal Kommissionen minde om, at den har givet sine synspunkter til kende i Parlamentet ved den aktuelle og uopsaettelige debat den 14. maj 1998 om oversvoemmelserne i Campania. Ved denne lejlighed bekraeftede og uddybede den sine oprindelige intentioner. Kommissionen henviser det aerede medlem til Kommissionens erklaering samt til svaret paa skriftlig forespoergsel P-1618/98 fra Ernesto Caccavale.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1016/98 af Ulf Holm (V) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Modtagere af EU-stoette inden for sukkersektoren

Hvilke virksomheder er de fem stoerste nettomodtagere af EU's import-, eksport- og oplagringsstoette i sukkersektoren i Sverige, Tyskland og Det Forenede Kongerige.

Hvor stor en procentdel af det samlede beloeb, som hver enkelt af de ovennaevnte stoetteformer udgoer, udbetales til disse tre lande hver isaer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. april 1998)

EF's indtaegter og udgifter som foelge af anvendelsen af den faelles markedsordning i sukkersektoren er opfoert i EF's almindelige budget. Fra dette dokument og fra de aarlige regnskabsrapporter fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget: Garantisektionen kan man faa en regnskabsmaessig oversigt for hver enkelt medlemsstat.

Kommissionen har ikke de oplysninger, der skal til for at foretage en mere detaljeret opdeling paa de enkelte virksomheder. En saa detaljeret regnskabsfoering er ikke paakraevet for at opnaa en sund forvaltning af EF's sukkersektor, og det siger sig selv, at omkostningerne ved at oprette og vedligeholde den noedvendige centraliserede database ville overstige eventuelle fordele.

Kommissionen er derfor ikke i stand til at fremskaffe de detaljerede analyser, som det aerede medlem anmoder om.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1295/98 af James Nicholson (I-EDN) til Kommissionen (29. april 1998)

Om: Publikation - Hvad er Europa egentlig?

Er Kommissionen ansvarlig for publikationen »Hvad er Europa egentlig?« til brug i skoler for boern i aldersgruppen 11 til 14 aar, og i bekraeftende fald, hvilke kriterier anvendtes for at fastlaegge den religioese opdeling i EU's medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (15. juni 1998)

Publikationen »What exactly is Europe?« blev udfaerdiget af Kommissionens repraesentation i Det forenede Kongerige. Den er taenkt som undervisningsmateriale om EU. Den har vist sig at vaere en saerdeles populaer publikation, som laerere efterspoerger meget. Der er allerede lavet ét genoptryk, og der er planer om endnu et.

Materialet om den religioese opdeling i EU's medlemsstater er taget fra opslagsvaerket »The Guinness European data book«. Det var en af mange tabeller, som blev valgt til at illustrere teksten i Kommissionens publikation. For at undgaa enhver uklarhed paa omraadet vil hele tabellen fra opslagsvaerket imidlertid blive indsat i det kommende genoptryk.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0369/98 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Rapporter fra den britiske regerings Raadgivende Udvalg for Forvaltning af Radioaktivt Affald

Har Kommissionens energi-, miljoe- og transportdirektorater vurderet forslagene i rapporten fra september 1997 fra den britiske regerings Raadgivende Udvalg for Forvaltning af Radioaktivt Affald (RWMAC) vedroerende import og eksport af radioaktivt affald, som involverer Det Forenede Kongerige? Og vil Kommissionen udtale sig om den tolkning, der foretages i rapporten fra RWMAC vedroerende Raadets direktiv 92/3/Euratom ((EFT L 35 af 12.2.1992, s. 24. )) om overvaagning af og kontrol med overfoersel af radioaktivt affald mellem medlemsstaterne samt ind i og ud af Faellesskabet, for saa vidt angaar dets gennemfoerelse i Det Forenede Kongerige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. marts 1998)

Raadets direktiv 92/3/Euratom af 3. februar 1992 om overvaagning af og kontrol med overfoersel af radioaktivt affald mellem medlemsstaterne samt ind i og ud af Faellesskabet gennemfoeres i Det Forenede Kongerige i henhold til »Statutory Instrument 1993 No. 3031, Atomic Energy and Radioactive Substances, the Transfrontier Shipments of Radioactive Waste Regulations 1993«, som blev offentliggjort den 2. december 1993.

Kommissionen ligger ikke inde med den rapport fra september 1997, der er offentliggjort af den britiske regerings raadgivende udvalg for radioaktivt affald (Radioactive Waste Management Advisory Committee - RWMAC) om import og eksport af radioaktivt affald, som involverer Det Forenede Kongerige,. Kommissionen vil supplere sit svar, saa snart den har modtaget og taget stilling til den paagaeldende rapport.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1785/98 af Joaquín SISÓ CRUELLAS til Kommissionen. Den østrigske indenrigsministers erklæringer



EF-Tidende nr. C 354 af 19/11/1998 s. 0125



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1785/98 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (11. juni 1998) Om: Den oestrigske indenrigsministers erklaeringer Den oestrigske indenrigsminister, Karl Schloegl, har for nylig anmodet om, at Ungarn og Den Tjekkiske Republik skulle indfoere krav til rumaenske borgere om indrejsevisum. Det europaeiske studenterforum (AEGEE), der siden 1990 har eksisteret i Rumaenien, hvor det har 17 afdelinger, har givet udtryk for sin utilfredshed med disse erklaeringer, fordi de anser dem for at vaere i modstrid med det overordnede oenske om europaeisk integration af alle stater paa kontinentet og med erklaeringer fremsat af europaeiske politiske ledere. Hvad mener Kommissionen om Schloegels erklaeringer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (13. juli 1998) Kommissionen minder om, at den ikke har for vane at tage stilling til offentlige erklaeringer fra politikere i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0921/98 af Dietrich Elchlepp (PSE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Overholdelse af EU's hygiejneforskrifter paa slagterier i Tyskland og Frankrig

Tyske landbrugere og slagterivirksomheder frygter konkurrenceforvridning paa grund af forskellig anvendelse, gennemfoerelse og kontrol af EU's hygiejneforskrifter paa slagterierne i det tysk-franske graenseomraade ved »Suedlicher Oberrhein«.

Hvilke oplysninger har Kommissionen om dette forhold?

Bliver EU's hygiejneforskrifter i praksis gennemfoert paa samme maade i de to lande, og kontrolleres de paa samme maade af de nationale myndigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (19. maj 1998)

Kommissionen har ikke kendskab til stoerre forskelle i anvendelsen af EF's koedhygiejneforskrifter i det af det aerede parlamentsmedlem omtalte graenseomraade.

Ansvaret for at EF-lovgivningen anvendes korrekt i medlemsstaterne, paahviler de enkelte lande. Gennem Veterinaer- og Plantesundhedskontoret, der hoerer under Generaldirektorat XXIV for Forbrugerpolitik og Beskyttelse af Forbrugernes Sundhed undersoeger Kommissionen, hvorledes dette ansvar udmoenter sig i praksis i medlemsstaterne. I denne sammenhaeng aflaegger Veterinaer- og Plantesundhedskontoret kontrol- og tilsynsbesoeg hos alle medlemsstater samt en lang raekke tredjelande. Kommissionen vil vaere opmaerksom paa det af det aerede parlamentsmedlem naevnte problem i forbindelse med tilrettelaeggelse af fremtidige kontrol- og tilsynsaktiviteter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1150/98 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (24. april 1998)

Om: Det indre marked og EU-stoette

Det Forenede Kongeriges regering har vedtaget ikke at deltage i alle former for EU-stoette, der er mulig inden for oksekoedssektoren. Som foelge deraf er kvaegavlere i Det Forenede Kongerige klart daarligere stillet i forhold til kvaegavlere fra andre medlemsstater, hvis regeringer goer dette. Denne situation har bevirket en vaesentlig forstyrrelse i det indre markeds funktion.

For det foerste anmodes Kommissionen om at opfoere alle former for EU-stoette som er mulig inden for oksekoedssektoren, og angive, hvilke Det Forenede Kongeriges regering ikke har benyttet sig af?

For det andet, er Det Forenede Kongeriges regerings afgoerelse ikke i modstrid med grundlaget for Faellesskabets regelvaerk, som hver medlemsstat er forpligtet til at undertegne, foer den bliver medlem af Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. maj 1998)

Kommissionen kan ikke fremlaegge en udtoemmende liste over alle EU-muligheder for at yde stoette til oksekoedssektoren i Det Forenede Kongerige, fordi nogle EU-instrumenter som fx strukturforanstaltningerne ikke er sektorspecifikke og kan anvendes paa forskellig maade i overensstemmelse med de nationale prioriterede omraader.

I det saerlige tilfaelde med agromonetaer udligningsstoette i forbindelse med de betydelige revalueringer af landbrugsomregningskursen for pund sterling i loebet af 1997 androg makmimumsbeloebet til alle sektorer 610 mio. ECU. Af dette samlede beloeb udgjorde maksimumsbeloebet til oksekoedssektoren 189 mio. ECU. Den britiske regering anmodede om 95 mio. ECU til oksekoedssektoren. Dette svarer til det maksimumsbeloeb, der kan afsaettes til oksekoedssektoren, da de maksimumsbeloeb, der kan udbetales, ifoelge forskrifterne for agromonetaer udligning halveres i tilfaelde som dette, hvor medlemsstaterne ikke oensker at yde et nationalt bidrag.

Desuden boer det bemaerkes, at nettobeloebet, der skal overfoeres fra EU-budgettet til Det Forenede Kongerige, bliver vaesentligt mindre end 95 mio. ECU paa grund af den korrektion af budgetuligevaegten, der er indroemmet Det Forenede Kongerige efter artikel 4 i Raadets afgoerelse 88/376/EOEF, Euratom om ordningen for Faellesskabernes egne indtaegter ((EFT L 185 af 15.7.1988. )).

I artikel 4 i Raadets forordning (EF) nr. 724/97 af 22. april 1997 om foranstaltninger og udligning i forbindelse med vaesentlige revalueringer, der paavirker landbrugsindkomsterne ((EFT L 108 af 25.4.1997. )), er det fastsat, at en medlemsstat kan yde stoette til landbrugerne paa visse betingelser. Kommissionen mener ikke, at en medlemsstats afkald paa national deltagelse i en frivillig stoetteordning er i modstrid med gaeldende EU-ret.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2332/98 af John McCARTIN til Kommissionen. Import af fåre- og lammekød til EU



EF-Tidende nr. C 354 af 19/11/1998 s. 0132



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2332/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (27. juli 1998) Om: Import af faare- og lammekoed til EU Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om maengde og vaerdi af faare- og lammekoed, der er importeret til EU i loebet af sidste aar, med angivelse af oprindelsesland? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. august 1998) Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1124/98 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (8. april 1998)

Om: Det ulogiske aspekt i Faellesskabets skolemaelksprogram

I svaret fra kommissaer Franz Fischler paa skriftlig forespoergsel (E-0124/98FI) forbigaas fuldstaendig forespoergslens centrale argument. Eftersom det i svaret fremhaeves, at stoetten er afhaengig af produkternes maelkeindhold, og at der gives mindre stoette til letmaelk end til soedmaelk, kan konklusionen kun vaere den, at programmet favoriserer fedtrige produkter og faar forbrugeren til at foretraekke fedtrige maelkeprodukter paa bekostning af fedtfattige produkter.

Eftersom det i svaret desuden understreges, at stoetten har til formaal at saenke detailprisen for fedtrige maelkeprodukter i forhold til fedtfattige, kan man kun slutte, at Kommissionen i sin stoettepolitik ikke oensker at tage hensyn til, at for meget fedt har en negativ virkning paa menneskers helbred.

Kommissionen bedes svare paa foelgende supplerende spoergsmaal. Hvordan vil Kommissionen aendre stoettebetingelserne for skolemaelksprogrammet saaledes, at programmet i fremtiden ikke bygger paa det irrationelle princip om »jo mere fedt desto mere stoette«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. maj 1998)

Kommissionen deler ikke det aerede medlems konklusion, der gaar ud paa, at stoettedifferentieringen for produkter under skolemaelksprogrammet skulle give forbrugeren et incitament til at foretraekke fedtrige produkter. Den finder derimod, at den nuvaerende fastsaettelse af stoetten hviler paa objektive kriterier, som ikke skulle kunne paavirke forbrugerpraeferencen for bestemte produkter. Det er i oevrigt kun forbrugeren selv, der ud fra sin egen situation kan vurdere, om et produkt er for fedtholdigt.

Af disse grunde paataenker Kommissionen for oejeblikket ikke at foreslaa en aendring af kriterierne for ydelsen af naevnte stoette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1608/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (11. maj 1998)

Om: Gen-databanker

1. I hvilke EU-lande findes der DNA-databanker til forfoelgelse af kriminelle, og hvilke juridiske grundlag hviler de paa?

2. I forbindelse med hvilket gerningsindhold og paa hvilket stadium (mistanke, anmeldelse, anklage, domfaeldelse, advarsel) registreres der en genetisk profil?

3. Under hvilke omstaendigheder hhv. slettes dataene eller tilintetgoeres proeverne?

4. Hvilke teknikker anvendes der, og hvilke kvalitetssikrende foranstaltninger foreskrives der?

5. Er registreringen begraenset til bestemte DNA-omraader, eller eksisterer der - i betragtning af, at der paa baggrund af disse sekvenser ogsaa kan drages videregaaende konklusioner med hensyn til andre genetiske kendetegn - forbud mod opstilling af personlighedsprofiler o.l.?

6. Hvilke bestemmelser gaelder der for udenlandske politimyndigheders adgang til databankerne?

7. Har man overvejet at centralisere eller samle disse databanker paa EU-plan? I bekraeftende fald i hvilke EU-organer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (8. juni 1998)

Kommissionen raader ikke over de detaljerede oplysninger, det aerede medlem har bedt om, men vil gerne fastslaa, at de fleste medlemsstater allerede raader over nationale databaser med oplysninger om deoxyribonukleinsyre (DNA) eller er lige ved at goere det. Kommissionen vil desuden gerne henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa det igangvaerende arbejde i Raadet efter resolutionen af 9. juni 1997 om udveksling af DNA-analyseresultater ((EFT C 193 af 24.6.1997. )), hvori medlemsstaterne opfordres til at undersoege mulighederne for at oprette DNA-databaser.

Dette arbejde, som tager sigte paa at fremme udvekslingen af analyseresultater og data mellem medlemsstaterne, gaar isaer ud paa en tilnaermelse af metoderne og en standardisering af DNA-markoererne. Arbejdet gennemfoeres med bistand fra European Network of Forensic Science Institutes (ENFSI) og med finansiel stoette fra STOP-programmet. Med DNA-projektet, der finansieres af STOP-programmet, er der allerede opnaaet fremskridt inden for metodikken, standardiseringen og fortolkningen af analyser. Den 28. og 29. maj 1998 fik Raadet (retlige og indre anliggender) forelagt en foreloebig rapport herom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0971/98 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (30. marts 1998)

Om: Betalinger af EU-strukturfondsstoette til medlemsstaterne

Kommissionen bedes venligst i enkeltheder oplyse, hvordan og hvornaar den betaler EU-strukturfondsstoette til medlemsstaterne. Betaler den f.eks. den britiske regering et aarligt forskud for EFRU, ESF, EUGFL og FIUF, eller anmoder den britiske regering med tilbagevirkende kraft om udbetaling af beloebet paa visse tidspunkter under programmet? Jeg ville vaere taknemlig for et detaljeret svar daekkende alle fire strukturfonde.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (14. maj 1998)

Procedurerne for Kommissionens strukturfondsbetalinger til medlemsstaterne er fastsat i artikel 21 i Raadets forordning (EOEF) nr. 4253/88 som aendret ((EFT L 193 af 31.7.1993. )). Betalingerne foretages i forhold til budgetforpligtelserne paa EU-plan og finder enten sted i form af forskud eller endelige betalinger i forbindelse med de faktisk afholdte udgifter. For hver forpligtelse kan op til 80% udbetales i form af forskud. Betalingen af restbeloebet er betinget af, at Kommissionen faar forelagt en tilfredsstillende rapport om forloebet af gennemfoerelsen af det paagaeldende program.

Disse bestemmelser gaelder for alle strukturfondene og alle medlemsstaterne, som paa deres side skal sikre, at de endelige stoettemodtagere under programmerne modtager betaling snarest muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1141/98 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (24. april 1998)

Om: Life og Azorerne

Regionen Azorerne (Portugal) befinder sig i Faellesskabets yderste periferi og indtager derfor en saerlig stilling som omhandlet i EU-traktaten. Kan Kommissionen paa den baggrund oplyse, hvor meget denne region har modtaget i EF-stoette fra Life-initiativet i perioden 1994-1999? Hvor stor en stoette ventes der tildelt Azorerne i finansieringsperioden 2000-2006?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (12. maj 1998)

For saa vidt angaar LIFE-miljoedelen, minder Kommissionen det aerede medlem om, at de demonstrationsprojekter, der stoettes finansielt via LIFE, skal frembyde en innovativ karakter og bidrage til udviklingen og gennemfoerelsen af Faellesskabets politik og lovgivning paa miljoeomraadet. De nationale myndigheder foranstalter hvert aar indkaldelser af interessetilkendegivelser vedroerende saadanne projekter.

For aarene 1994-1999 er der ikke indgivet noget forslag fra Azorerne trods den indsats, der er gjort for at udbrede kendskabet til vort program i Portugal, samt de bestraebelser, der er udfoldet fra det portugisiske miljoeministeriums side for at anspore offentlige organer og private virksomheder i Portugal til at indgive forslag.

Hvad angaar LIFE-naturdelen, skal de finansierede projekter navnlig bidrage til at ivaerksaette det europaeiske Natura 2000-net.

For aarene 1994-1999 har regionen Azorerne modtaget finansiel stoette via LIFE-naturdelen i forbindelse med fem projekter (de naermere enkeltheder herom kan findes paa foelgende Internet-adresse: http://europa.eu.int/comm/life/home.htm).

For saa vidt angaar udsigterne for 2000-2006, er det konkret ikke muligt at forudsige hvorvidt og hvordan denne region fremover vil modtage LIFE-stoette, eftersomn der benyttes en fremgangsmaade baseret paa efterspoergslen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1485/98 af Andrea Manzella (PSE) til Raadet (14. maj 1998)

Om: Dommen over general Oviedo

Vil Raadet i forbindelse med den nuvaerende situation i Paraguay oplyse, hvilken dom der er afsagt, og hvilken »moral suasion« (appelleren til samvittigheden) der er udoevet med hensyn til den igangvaerende valgproces? Der er staerk tvivl med hensyn til dennes regelmaessighed som foelge af anholdelsen af og dommen over general Luis Oviedo, som fandt sted under uklare procesmaessige forhold og uden effektive garantier. General Oviedo er den kandidat, som opnaaede flest stemmer ved primaervalget, der blev kendt lovligt af den kompetente doemmende magt, og han er ogsaa langt den stoerste favorit i samtlige opinionsundersoegelser.

Vil Raadet paa basis af officielle akter fra Paraguays regering oplyse, hvad anklagepunkterne bestod i, om de var velbegrundede, og om dommen over general Oviedo stod i et rimeligt forhold til lovovertraedelsen?

Svar (20. juli 1998)

1. Paa baggrund af de begivenheder, der fandt sted for nylig forud for valget, fandt Den Europaeiske Union, at selv om situationen gav anledning til bekymring, ville det ikke vaere tilraadeligt for EU at fremsaette endnu en erklaering om Paraguay efter den erklaering, som den havde fremsat den 19. november 1997, og hvori der var blevet redegjordt for EU's holdning. Samtidig har EU inden for rammerne af normale diplomatiske kontakter over for de paraguayske myndigheder givet udtryk for den bekymring, som den naevnte i denne erklaering. EU har ligeledes vaeret i taet kontakt med Mercosur-regeringerne. Den har omhyggeligt noteret sig deres vurdering af situationen i Paraguay og fortsaetter med at overvaage situationen. Endvidere har EU i faellesskab med Organisationen af Amerikanske Stater (OAS) finansieret en observatoermission i forbindelse med valget i Paraguay.

2. Paraguays Hoejesteret bekraeftede i midten af april 1998 den dom, der var blevet afsagt af den ekstraordinaere militaerdomstol, som idoemte general Oviedo 10 aars faengsel for et kupforsoeg i april 1996.

Raadet kan ikke vurdere, om anklagepunkterne er velbegrundede, eller om dommen staar i et rimeligt forhold til lovovertraedelsen.