ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1466/96 af Rolf Linkohr (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Aftalememorandum mellem G7-landene og Ukraine om Tjernobyl

1. Kan Kommissionen oplyse, om aftalememorandumet mellem Ukraine og G7-landene om nedlukning af Tjernobyl-reaktorerne skal ratificeres af det ukrainske parlament?

2. Har Kommissionen kendskab til en tidsplan for nedlukningen af de to Tjernobyl-reaktorer, der stadig er paa nettet?

3. Hvilke udgifter skal EU afholde ifoelge aftalememorandumet mellem Ukraine og G7-landene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (3. juli 1996)

1. De ukrainske myndigheder har ikke under forhandlingerne om det naevnte aftalememorandum oplyst, at det skal ratificeres af det ukrainske parlament.

2. Den ukrainske praesident har besluttet, at reaktor 1 skal nedlukkes i 1996, og at reaktor 3 skal nedlukkes i 1999. Dette er i overensstemmelse med aftalememorandummets bestemmelser og blev bekraeftet af praesident Kuchma paa G-7's topmoede om nukleare spoergsmaal i april 1996 i Moskva.

3. Kommissionen deltager stadig aktivt i forberedelserne til de projekter, der er omhandlet i aftalememorandummet, og de sidste detaljer vedroerende det tekniske daekningsomraade og de detaljerede udgiftsoverslag er stadig under udarbejdelse. Det er derfor endnu ikke muligt at besvare spoergsmaalet om de finansielle omkostninger for G-7 og navnlig for Faellesskabet i forbindelse med aftalememorandummets gennemfoerelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0934/96 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Fleraarigt arbejdsprogram for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde

Kan Kommissionen paa baggrund af betydningen af de initiativer, der er indeholdt i det fleraarige arbejdsprogram for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde (1994-1996), som beklageligvis synes at vaere blokeret i Raadet, bekraefte, at den agter at forelaegge Parlamentet et arbejdsprogram til opfoelgning heraf? I bekraeftende fald, hvornaar?

Svar afgivet paa Kommissionen vegne af C. Papoutsis (29. maj 1996)

Det fleraarige arbejdsprogram (1994-1996) til fordel for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde ((EFT C 87 af 24.3.1994. )) blev vedtaget af Kommissionen den 16. februar 1994. Paa grund af valget i juni 1994 kunne Parlamentet foerst afgive sin udtalelse under moedeperioden i marts 1995, hvorefter Kommissionen fremsendte sit aendrede forslag ((KOM(95) 253 endelig udg. )) til Raadet i maj 1995. Raadet paabegyndte sin behandling af forslaget i juni 1995, og denne fortsaetter under det italienske formandskab.

Imidlertid har Kommissionen kunnet saette aktionerne i henhold til programmet i gang ved hjaelp af de midler, som budgetmyndigheden i de seneste tre aar har opfoert paa den specifikke budgetpost 'Socialoekonomi', B5-321.

Kommissionen afventer resultaterne af Raadets behandling af dens forslag. Det italienske formandskab oensker at viderefoere arbejdet for at naa frem til en faelles holdning til programmet 1994-1996.

Denne foranstaltning falder i traad med de erklaeringer og initiativer, som Kommissionen har udarbejdet til fordel for denne sektor lige siden 1990.

Kommissionen har ved gentagne lejligheder understreget sektorens betydning for blandt andet de nye beskaeftigelsesmuligheder og for udviklingen af solidaritet mellem borgerne, og har foelgelig ikke til hensigt at indstille sine aktioner til fordel for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde.

Kommissionen er sig bevidst, at Parlamentet, i overensstemmelse med de mest repraesentative bevaegelser og med Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, har fastlaeggelsen af en politik til fordel for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde som en af sine vigtigste prioriteringer. Derfor foreslaar den at henstille til budgetmyndigheden, at den specifikke budgetpost 'Socialoekonomi' skal styrkes i 1997 for at undgaa en afbrydelse af finansieringen af de igangvaerende aktioner saavel som af igangsaetningen af nye aktioner som dem, der er fastlagt i den kommende hvidbog om foreninger.

Kommissionen har flere gange raadfoert sig med Det Europaeiske Raadgivende Udvalg for Andelsselskaber, Gensidige Selskaber, Foreninger og Fonde med henblik paa udarbejdelsen af det nye program for perioden 1997-2000.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1683/96 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Det katalanske sprog

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet paa baggrund af Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 1990 om situationen for sprogene i Det Europaeiske Faellesskab og katalansk (A3-0169/90) ((EFT C 19 af 28.01.1991, s. 42.)) med henblik paa:

1. offentliggoerelse af traktaterne paa katalansk?

2. spredning af information om EU-institutionerne paa katalansk?

3. optagelse af katalansk i uddannelses- og efteruddannelsesprogrammer vedroerende de europaeiske sprog?

4. anvendelse af katalansk (i skrift saavel som i tale) i Kommissionens kontakter med offentligheden i sine kontorer i de paagaeldende regioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (5. august 1996)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems mundtlige forespoergsel nr. H-557/96 i spoergetiden under Parlamentets moede den juli 1996 ((Forhandlinger i Parlamentet (juli 1996). )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1434/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Menneskerettighederne og demokratiet i Cuba

1. Har Kommissionen kendskab til den meget kritiske rapport fra organisationen Pax Christi Nederland om situationen paa menneskerettighedsomraadet og manglen paa demokrati i Cuba?

2. Er Kommissionen klar over, at de 15 mio ecu i humanitaer hjaelp og foedevarehjaelp, der via ECHO ydes Cuba, ifoelge forskellige kilder kun formelt gaar til saakaldte ikke-statslige organisationer, men i virkeligheden kanaliseres til militaerhospitaler, turisthoteller og dollarforretninger?

3. Mener Kommissionen ikke, at der boer gennemfoeres en uafhaengig undersoegelse paa baggrund af de gentagne kritiske rapporter om denne hjaelp, og er Kommissionen villig til at ivaerksaette en saadan undersoegelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (2. juli 1996)

1. Kommissionen er klar over, at der findes en saadan rapport, som det aerede medlem henviser til.

2. Til dato har hverken Kommissionens forbindelseskontor i Havana eller de ikke-statslige organisationer (NGO'er), der tager sig af de humanitaere foranstaltninger finansieret af Kommissionen konstateret nogen svig i forbindelse med disse foranstaltninger.

Denne humanitaere hjaelp finansieret af Kommissionen uddeles via et landsdaekkende net af sundhedscentre, der er udvalgt af Kommissionen. Det boer ligeledes understreges, at evalueringen af befolkningens behov samt udvaelgelsen af modtagere (boern, gravide kvinder, gamle og syge personer) er blevet foretaget i naert samarbejde med Kommissionens NGO-partnere.

3. Der er blevet foretaget evaluerings- og kontrolbesoeg af de humanitaere hjaelpeforanstaltninger, der er blevet gennemfoert paa Cuba. Disse foretages altid af uafhaengige organer. Desuden har det, at Kommissionens koordinator befandt sig paa stedet, gjort det muligt til enhver tid at foelge gennemfoerelsen af foranstaltningerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1037/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Flyttefirmaers momsforpligtelser

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at finde en loesning paa de problemer, som Den Britiske Sammenslutning af Flyttefirmaer har klaget over i forbindelse med forvaltningen af deres momsforpligtelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. juni 1996)

Foer 1. januar 1993 blev varer, der blev indfoert i en medlemsstat fra en anden, behandlet som import, og vaerdien af de hermed forbundne transportydelser skulle laegges til varernes vaerdi med henblik paa beskatning ved importen. Medlemsstaterne anvendte normalt denne regel paa transport af flyttegods, selv om dette normalt er momsfritaget. Det betoed i praksis, at flytteydelserne ogsaa blev fritaget. Efter 1. januar 1993, da hindringerne for import blev ophaevet i forbindelse med ordningen for overgang til det indre marked, skulle saadanne transportydelser, der blev udfoert for privatpersoner, som ikke var momsregistreret, beskattes saerskilt i det land, hvorfra varerne blev sendt. Det betyder, at flyttefirmaer kan vaere pligtige til at erlaegge moms i medlemsstater, hvor de ikke er etableret, og Kommissionen erkender de vanskeligheder, som disse firmaer har med at sikre, at dette sker korrekt.

I de nuvaerende overgangsbestemmelser er disse problemer indbygget i reglerne om beskatningssted for leverancer af varer og tjenesteydelser inden for Faellesskabet. Disse komplicerede regler bevirker, at firmaerne paa grund af deres besvaerlige forpligtelser og store omkostninger tilskyndes til ikke at deklarere deres aktiviteter eller deklarerer dem i den medlemsstat, hvor omkostningerne er lavest.

Kun en radikal aendring af reglerne om beskatningssted kan loese ovennaevnte problemer effektivt for baade de involverede firmaer og skattemyndighederne. Skattemyndighederne har alvorlige problemer med at overvaage de nuvaerende komplicerede regler. Det er en udfordring, som Faellesskabet nu maa tage op i forbindelse med indfoerelsen af det endelige momssystem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1892/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Boernepasning

Kommissionen formodes paa nuvaerende tidspunkt at have resultaterne af revisionen af henstillingen om boernepasning. Hvornaar videregives oplysningerne til Europa-Parlamentet, hvoraf det fremgaar, om der er sket nogen forbedring med hensyn til udbuddet efter Raadets godkendelse af henstillingen, og hvilke yderligere skridt agter Kommissionen at tage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. juli 1996)

I marts 1995 udsendte Kommissionen til alle medlemsstater et spoergeskema med anmodning om oplysning om detaljerne i de foranstaltninger, de havde truffet til gennemfoerelse af Raadets henstilling 92/241/EOEF om boernepasning ((EFT L 124 af 8.5.1992. )). De fleste af medlemsstaterne har svaret paa dette spoergeskema. Disse oplysninger vil give Kommissionen mulighed for at forelaegge et udkast til rapport inden udgangen af indevaerende aar.

Kommissionen gaar ind for fortsaettelsen af arbejde og forskning paa omraadet forening af arbejde og familieliv. I Faellesskabets fjerde handlingsprogram paa mellemlang sigt for lige muligheder for maend og kvinder (1996-2000) ((EFT L 335 af 30.12.1995. )) fastslaas det, at det er en af programmets vigtigste prioriteter at goere det lettere for maend og kvinder at kombinere familieliv og arbejde. Rapporten vil vaere et vaerdifuldt bidrag til Kommissionens overvejelser om de vigtigste aspekter af boernepasningsproblematikken, som fremtidige aktioner kan koncentreres omkring.

Der goeres i mellemtiden opmaerksom paa, at Faellesskabets boernepasningsnet for nylig har offentliggjort et »Review of services for young children in the European Union 1990-1995«, som indeholder en sammenlignende analyse af de nugaeldende bestemmelser i hver enkelt medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1378/96 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Ikke-atomspredning i OEsteuropa

Er Kommissionen enig i, at Unionen i stedet for at oege risikoen for spredning af atomteknologi og radioaktivt materiale ved at holde ustabile atomreaktorer i OEsteuropa i gang gennem bekostelige reparationer, som udfoeres af vestlige selskaber, snarere burde hjaelpe de lande, som har saadanne reaktorer, med at udvikle teknologi til fremme af en mere rentabel og ikke-forurenende energiproduktion paa grundlag af fornyelige og alternative kilder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (5. juli 1996)

Den Europaeiske Union bevilger bistand til at hjaelpe de central- og oesteuropaeiske lande med at udvikle en energisektor, som baserer sig paa oekonomisk og miljoemaessigt sunde principper. Bistanden til forbedring af sikkerheden ved atomreaktorer afspejler bekymringer med hensyn til risiciene paa kort sigt ved disse anlaeg. Paa mellemlang sigt skoenner Kommissionen, at reaktorer, der ikke kan opgraderes til internationale sikkerhedsstandarder, maa nedlukkes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1438/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Fordelene ved en aeldre arbejdsstyrke

Har Kommissionen kendskab til resultaterne af den undersoegelse om »Fordelene ved en aeldre arbejdsstyrke«, som det britiske undervisnings- og arbejdsministerium for nylig har offentliggjort?

Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at hindre diskriminering af aeldre arbejdstagere paa arbejdspladsen? Vil Kommissionen udarbejde et direktiv eller en henstilling, som forbyder diskriminering af aeldre arbejdstagere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (3. juli 1996)

Kommissionen har kendskab til naevnte publikation og har haft en raekke nyttige kontakter vedroerende dette spoergsmaal.

Siden 1993 er der taget skridt til at kaste lys over de vanskeligheder, som aeldre arbejdstagere og aeldre jobsoegende kommer ud for, bl.a. er der ivaerksat en europaeisk undersoegelse om aldersdiskriminering og fremme af de bedste eksempler paa praktisk loesning af den aldrende arbejdsstyrkes problemer.

I Kommissionens hvidbog om europaeisk social- og arbejdsmarkedspolitik ((KOM(94) 333 endelig udg. )) erklaerede Kommissionen, at man, naeste gang der blev lejlighed til at revidere traktaten, serioest burde overveje at indfoeje specifikke bestemmelser om bekaempelse af diskrimination blandt andet paa grund af alder.

I dens udtalelse forud for regeringskonferencen ((KOM(96) 90 endelig udg. )) foreslaar Kommissionen, at der i EF-traktaten boer indfoejes bestemmelser om forbud mod enhver form for diskrimination.

Kommissionen har ikke planer om at foreslaa hverken bindende lovgivning eller en henstilling om dette emne, foer der foreligger konkrete resultater af regeringskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1543/96 af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Udlevering af Pietro Venezia, italiensk statsborger, til USA, hvor han risikerer doedsstraf

Den Europaeiske Union overholder menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder, deriblandt retten til liv, saaledes som fastsat i de internationale traktater, navnlig den europaeiske menneskerettighedskonvention, og saaledes som anerkendt af medlemsstaternes forfatningsdomstole og gennem deres forfatningsmaessige retspraksis.

Pietro Venezia risikerer at blive udleveret af de italienske myndigheder til USA, hvor han hoejst sandsynligt vil blive doemt til doeden. Hvad agter Kommissionen at goere for at undgaa en tydelig kraenkelse af en EU-borgers grundlaeggende rettighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (2. juli 1996)

Udlevering er en sag for medlemsstaterne, og Kommissionen har ingen kompetence paa dette omraade.

Strafferetligt samarbejde er et omraade af faelles interesse under artikel K.1 (7) i afsnit IV i Traktaten om den Europaeiske Union, og selv om Kommissionen i overensstemmelse med artikel K.3 deltager fuldt ud i arbejdet paa dette omraade, har den ikke initiativret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1783/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Menneskerettighedssituationen i Kashmir

Paa baggrund af de paastaaede fortsatte menneskerettighedskraenkelser i Kashmir, hvor mange mennesker er »forsvundet«, herunder blandt andet menneskerettigheds-forkaemperen Jaswant Singh Khalra, bedes Kommissionen oplyse, hvilke skridt Faellesskabet tager for at faa den indiske regering til at give garantier for, at grundlaeggende menneskerettigheder beskyttes, og de individuelle tilfaelde af kraenkelser og »forsvindinger« undersoeges grundigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (22. juli 1996)

Raadets formandskab gjorde i FN's menneskerettighedskomité paa utvetydig maade (Genève, april 1996) rede for Faellesskabets holdning til dette spoergsmaal:

»Situationen paa menneskerettighedsomraadet i Kashmir giver stadig anledning til alvorlig bekymring; EU ser imidlertid positivt paa de foranstaltninger, Indien har truffet i retning af mere aabenhed paa omraadet og paa andre tiltag, der sigter paa at forhindre kraenkelser af menneskerettighederne; EU opfordrer Indien til at fortsaette ad denne vej og glaeder sig navnlig over, at Roede Kors har faaet tilladelse til at virke i Kashmir, og ser frem til, at andre humanitaere organisationer og ngo'er ligeledes faar adgang til omraadet.

EU fordoemmer alle voldshandlinger og al gidseltagning og opfordrer den pakistanske regering til effektivt at skride ind over for bevaebnet infiltrering fra omraader under dens kontrol. Indien og Pakistan boer straks indlede en dialog, og der boer fra begge sider tages konkrete forholdsregler med henblik paa en afspaending af den i oejeblikket yderst spaendte situation. EU har noteret sig, at begge parter har erklaeret sig villige til at droefte situationen og opfordrer dem til at indlede saadanne droeftelser; EU har ligeledes noteret sig, at regeringen i New Delhi har til hensigt at arrangere frie valg i Kashmir.«

Kommissionen og medlemsstaterne er naaet frem til en faelles holdning over for de to lande, som begge er officielle EU-partnere; denne holdning bestaar i at man stoetter bilaterale indisk-pakistanske droeftelser, der tager hensyn til det kashmiriske folks oensker, at man opfordrer Indien til at forbedre situationen paa menneskerettighedsomraadet i Kashmir og paabegynde gennemgribende forandringer i det politiske system, og at man opfordrer Pakistan til at sikre, at den udefra kommende stoette til volden bringes til ophoer.

Kommissionen er af den opfattelse, at oeget aabenhed og en staerk bevaagenhed fra det internationale samfund over for situationen i Kashmir - herunder fri adgang til omraadet for ngo'er og medierne - vil have en positiv indvirkning paa menneskerettighedssituationen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1134/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Telekommunikation

Hvad angaar forslag til Europa-Parlamentet og Raadets direktiv om samtrafik paa teleomraadet med hensyn til sikring af det almene tjenesteudbud og interoperabiliteten ved anvendelse af ONP-principperne (KOM(95)0379 ((EFT C 313 af 24.11.1995, s. 7. ))) maa opmaerksomheden henledes paa nogle meget vigtige punkter, som maa vurderes og overvejes meget noeje:

- noedvendigheden af at sikre, at de nationale bestemmelser afviger mindst muligt fra en paa europaeisk plan fastlagt faelles ramme;

- den konstaterede uklarhed, navnlig for saa vidt angaar definitionen af nettenes og tjenesternes offentlige karakter;

- sammenblandingen af aspekter vedroerende samtrafik og interoperabilitet paa den ene side og tjenester af universel karakter paa den anden risikerer fremover at skabe problemer i forbindelse med operatoerernes konkrete fortolkning af bestemmelserne.

Vil Kommissionen paa denne baggrund og i betragtning af forslagets betydelige raekkevidde formulere det klarere og fastlaegge konkrete definitioner og begraensninger samt give det en mere systematisk og logisk struktur?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (13. juni 1996)

Kommissionen takker det aerede medlem for hans interesse i det foreslaaede direktiv om samtrafik i telesektoren.

Det aerede medlems bekymringer vedroerende behovet for sammenhaeng paa EF-plan mellem de nationale ordninger, definitionen af nettenes og tjenesternes offentlige karakter og behovet for en klar behandling af spoergsmaalet om forsyningspligtydelser er i vidt omfang kommet til udtryk i Parlamentets udtalelse af 14. februar 1996 ved forslagets foerstebehandling.

Hvad det foerste punkt angaar, henledes opmaerksomheden paa de bestemmelser i den foreslaaede tilpasning af de eksisterende ONP-bestemmelser, der opfordrer til at give de nationale reguleringsmyndigheder oeget uafhaengighed og goere dem mere effektive. ((KOM (95) 543, EFT C 62, 1.3.1996. ))

Det andet punkt er nu klargjort i Raadets faelles holdning ved aendring af definitionerne af offentlige telenet og -tjenester, hvor vaegten laegges paa offentlig tilgaengelighed snarere end paa offentlig ejerskab.

Kommissionens nylige meddelelse om forsyningspligtydelser i telekommunikation ((KOM (96) 73. )) afklarer forholdene paa det tredje punkt yderligere.

Kommissionen er overbevist om, at de forhold, der naevnes i spoergsmaalet, behandles hensigtsmaessigt i de foreliggende forslag til telekommunikationsregler, som Parlamentet er fuldt involveret i.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1359/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, NGO'er og diverse organisationer

Vedroerende budgetpost B7-5070 (europaeisk program for genopbygning og udvikling i Sydafrika) bedes Europa-Kommissionen fremlaegge en fuldstaendig fortegnelse over, hvilke foreninger, NGO'er eller organisationer der har modtaget faellesskabsstoette, samt det noejagtige stoettebeloeb for det senest afsluttede regnskabsaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (20. juni 1996)

Fortegnelsen nedenfor angiver Kommissionens kontraktpartnere for gennemfoerelsen af det europaeiske program for genopbygning og udvikling i Sydafrika (EPRD) i 1995. Hvad navnlig angaar ikke-statslige organisationer (NGO'er) er der paa budgetposten B7-5070 (EPRD) afsat 48,57 mio. ECU til NGO-projekter i 1995.

Skoent der er indgaaet finansieringsaftaler om projekter som landreformpilotprogrammet, vandudviklings-programmet i Eastern Cape, menneskerettighedsprogrammet og udviklingsprogrammet for mikrovirksomheder med Den Sydafrikanske Republik, vil vigtige dele desuden blive gennemfoert af NGO'er.

>TABLE>

SA NGO = Sydafrikanske ikke-statslige organisationer ESS = Den europaeiske sammenslutning for samarbejde
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1084/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Groent kort til britiske turister

Vil Kommissionen undersoege nylige tilfaelde, hvor britiske turister med gyldigt koerekort og fuld forsikring er blevet stoppet og idoemt boeder af det franske politi, fordi de ikke kunne fremvise det groenne kort?

Er Kommissionen enig i, at dette, da man ikke laengere er forpligtet til at have det groenne kort, er en overtraedelse af princippet om fri bevaegelighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (14. juni 1996)

Det groenne kort er ikke laengere en betingelse for at tillade private motorkoeretoejer fra Det Forenede Kongerige adgang til de andre medlemsstaters omraade.

Artikel 2, stk. 1, i direktiv 72/166/EOEF ((EFT L 103 af 2.5.1972. )) anfoerer foelgende: »Medlemsstaterne foerer ikke kontrol med ansvarsforsikring for koeretoejer, der er hjemmehoerende paa en anden medlemsstats omraade.« Et koeretoejs registreringsplade er afgoerende for, om et koeretoej er » hjemmehoerende paa en anden medlemsstats omraade.«

Der kan dog vaere tilfaelde, hvor et koeretoej bliver stoppet i en anden medlemsstat (f.eks. i forbindelse med ulykker), og foereren bliver afkraevet bevis for gaeldende ansvarsforsikring og for det paagaeldende forsikringsselskab. Den nemmeste og internationalt mest anerkendte maade at bevise dette paa er stadig det groenne kort. Saaledes er det af praktiske aarsager ofte belejligt at have et groent kort, selv om det ikke er en betingelse for adgang til en anden medlemsstat.

Kommissionen vil saette pris paa yderligere oplysninger om tilfaelde, hvor fransk politi har stoppet og idoemt britiske turister boeder, fordi de ikke har kunnet fremvise det groenne kort, og agter at tage disse tilfaelde op med de franske myndigheder.