ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0996/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Den oprindelige befolknings reelle deltagelse i projekt ALA/93/55 i Guatemala

Hvorfor har Kommissionen oprettet sin egen lokale hoeringsprocedure til afvikling af dette projekt med kun to grupper, der er urepraesentative for de oprindelige folk?

Er Kommissionen indforstaaet med, at der er behov for at sikre deltagelse fra alle 22 Maya-sproggrupper i Guatemala, og vil Kommissionen oejeblikkeligt skabe en saadan struktur i samarbejde med Organisationen af Mayafolkenes organisationer i Guatemala (COPMAGUA)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (14. maj 1996)

Kommissionen er overrasket over det aerede medlems oplysninger, hvoraf det fremgaar, at kun to »ikke-repraesentative« grupper af indfoedte deltager i gennemfoerelsen af det paagaeldende projekt i Guatemala.

Dette projekt er blevet udarbejdet og ivaerksat paa grundlag af en udvidet hoering, som har vaeret aaben for alle indfoedte befolkningsgrupper i regionen. I Mellemamerika deltager saaledes allerede 135 organisationer af indfoedte, som repraesenterer 55 etniske grupper.

I den foreliggende sag i Guatemala sikres de 22 Maya-sproggruppers deltagelse ved, at Academia de Lenguas Maya de Guatemala, som repraesenterer alle sproggrupper i landet, medvirker i projektet.

Det er vigtigt at understrege, at selve strukturen i projektet er udformet paa en saadan maade, at alle grupper af indfoedte i Mellemamerika kan deltage deri. Dette er grunden til, at det ikke er noedvendigt at foretage en aendring for at sikre, at naevnte organisation for Mayafolkene i Guatemala kan deltage. Visse uoverensstemmelser mellem de forskellige grupper af indfoedte kan imidlertid indebaere, at de afholder sig fra at deltage aktivt i programaktiviteterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0793/96 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (3. april 1996)

Om: ERASMUS-programmet

Kommissionen bedes oplyse, om der er sket aendringer i stoetten under ERASMUS-programmet i Den Europaeiske Union, og isaer om der er sket forhoejelser eller nedskaeringer i stoetten til Det Forenede Kongerige. Hvilke skridt agter Kommissionen at tage i betragtning af, at antallet af studerende i EU fortsat stiger, ikke kun for at sikre, at det eksisterende stoetteniveau under ERASMUS-programmet opretholdes, men ogsaa at stoetten holder trit med antallet af studerende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (13. maj 1996)

Erasmus-programmet er en integrerende del af det nye faellesskabsprogram Socrates, som blev vedtaget af Raadet og Parlamentet den 14. marts 1995 ((EFT L 87 af 20.4.1995. )).

Faellesskabsbudgettet til implementeringen af Socrates-programmet for perioden 1995-1999 udgoer 850 mio. ECU. I henhold til bestemmelserne i afgoerelsen om ivaerksaettelse af programmet skal budgettet til kapitel I - Erasmus udgoere mindst 55% af det samlede Socrates-budget.

Fordelingen af budgetmidler til de enkelte medlemsstater af den del, der er afsat til stoette til studentermobilitet (kapitel I - aktion 2), udregnes efter de i afgoerelsen fastlagte parametre. Hvad angaar 1996-bevillingen til Det Forenede Kongerige er den faldet i lidt i forhold til 1995-bevillingen primaert paa grund af indfoerelse af en ny faktor.

Skoent studentermobilitet er af saerdeles stor betydning, og faellesskabsstoetten har vaeret stadig stigende, kan faellesskabsbudgettet ikke alene daekke det store behov for mobilitetsstoette til studerende. Derfor opfordrer Kommissionen myndighederne og de hoejere laereanstalter i medlemsstaterne til at sikre former for supplerende stoette. Desuden har en »Erasmus-student« ikke laengere automatisk status som »Erasmus-stipendiemodtager«. Dette betyder, at studerende der har raad til selv at betale deres mobilitetsudgifter, deltager i Erasmus-programmet uden stoette, ligesom det nu er muligt at tildele forhoejet stoette til studerende med saerlige behov.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0817/96 af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen (3. april 1996)

Om: Evaluering af »Projekt 1992«

I slutningen af firserne foretog Cecchini i samarbejde med Kommissionens tjenestegrene en forhaandsvurdering af omkostningerne og fordelene ved »Projekt 1992«.

Agter Kommissionen nu mere end tre aar efter gennemfoerelsen af det indre marked at gennemfoere en postevaluering af dette projekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (23. april 1996)

I henhold til Raadets resolution 1218/92 af 7. december 1992 ((EFT nr. C 334 af 18.12.1992. )) skal Kommissionen »forelaegge en generel analyse af, hvorvidt de trufne foranstaltninger til gennemfoerelse af det indre marked har vaeret effektive, navnlig set paa baggrund af deres virkning i forhold til maalsaetningen om at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling af den oekonomiske virksomhed i Faellesskabet som helhed, en baeredygtig og ikke-inflationaer vaekst, som respekterer miljoeet, en hoej grad af konvergens med hensyn til de oekonomiske resultater, et hoejt beskaeftigelsesniveau, et hoejt socialt beskyttelsesniveau, hoejnelse af levestandarden og livskvaliteten, oekonomisk og social samhoerighed samt solidaritet mellem medlemsstaterne. Analysen kan endvidere omhandle den virkning, foranstaltningerne har med hensyn til at forbedre de europaeiske virksomheders konkurrenceevne paa verdensmarkederne«.

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en omfattende undersoegelse af virkningen af det indre marked paa industrien og tjenestesektoren, infrastrukturudviklingen, nedbrydningen af barrierer, handelen, investeringerne og konkurrencen. Der vil ogsaa blive foretaget en vurdering af den samlede virkning paa EU's oekonomi og paa de enkelte regioner.

Arbejdet skrider godt frem, og det forventes, at Kommissionen vil forelaegge Raadet og Parlamentet resultaterne af denne undersoegelse inden udgangen af 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0532/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Kontrol med haandhaevelse af lige muligheder

Anerkender Kommissionen, at det faktum, at der ikke regelmaessigt foretages en analyse af de ansattes koen, etniske tilhoersforhold og eventuelle handicap, goer det umuligt for den paa tilfredsstillende maade at kontrollere, om den opfylder bestemmelserne om lige muligheder i forbindelse med ansaettelse? Hvilke forholdsregler agter Kommissionen at ivaerksaette for at afhjaelpe problemet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (18. april 1996)

Kommissionen minder det aerede medlem om, at dens ansaettelsespolitik overholder bestemmelserne i vedtaegten, hvor det blandt andet hedder: »Tjenestemaendene udvaelges uden hensyn til race, tro eller koen«. Denne artikel er saaledes et klart udtryk for, at hensyn til etniske tilhoersforhold ville stride mod den faelleseuropaeiske erklaering mod racisme.

Men den nuvaerende personalestruktur har vist sig at vaere praeget af en vis mangel paa ligevaegt. Kommissionen har derfor udviklet en politik for ligestilling mellem maend og kvinder i dens egne tjenestegrene, der allerede har foert til bedre repraesentation af kvinder, baade paa grundloentrinnene (A8 og A7/A6) og i lederstillingerne. Kommissionen overvaager de statistiske resultater af denne politik noeje.

Herudover er Kommissionen ved at udarbejde en adfaerdskodeks vedroerende ansaettelse af handicappede. Formaalet er at sikre dem ligestilling for saa vidt angaar adgang til ansaettelse som tjenestemaend og udvikling af en karriere inden for Kommissionen. Den interne gennemgang af dette dokument vil vaere afsluttet i de kommende uger, og det endelige udkast vil snarest muligt blive forelagt den tvaertjenstlige gruppe.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 550/96 af Jens-Peter BONDE til Kommissionen. Importtold på råvarer til fiskeindustrien



EF-Tidende nr. C 217 af 26/07/1996 s. 0067



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0550/96 af Jens-Peter Bonde (EDN) til Kommissionen (11. marts 1996) Om: Importtold paa raavarer til fiskeindustrien Vil Kommissionen foreslaa, at raavarer til fiskeindustrien i EU kan indfoeres toldfrit, saa der skabes lige konkurrencevilkaar f.eks. mellem danske og norske rejevirksomheder? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (25. april 1996) Kommissionens forslag om 1996-toldkontingenterne for fiskerivarer til forarbejdning ((KOM (96) 119. )) omfatter faktisk et kontingent paa 6 000 tons friske, koelede eller frosne rejer af arten Pandalus borealis med toldfritagelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0504/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Udryddelse af den russiske bjoern

Er Kommissionen klar over, at russiske krybskytter driver en hensynsloes jagt paa den russiske bjoern i hele Sibirien, da de foranstaltninger, der beskytter udryddelsestruede dyrearter i dette omraade, efterhaanden er brudt sammen?

Agter Kommissionen at fremsaette nogen forslag i denne alvorlige situation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (19. april 1996)

Kommissionen deler Parlamentets betaenkeligheder ved truslen mod den sibiriske bjoern. Hovedformaalet med TACIS-programmet er at yde bistand til de oekonomiske reformer i de nye uafhaengige stater. Selv om miljoespoergsmaal indgaar som en betydelig faktor i programmet, omfatter det ikke beskyttelsen af vilde dyr.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0481/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Kommissionens erklaering i forbindelse med den graesk-tyrkiske krise

I et indlaeg fra den ansete journalist Daratos i et stort athensk dagblad er foelgende naevnt:

Den erklaering, Kommissionen afgav sidste onsdag (7. februar 1996), hvori den gav udtryk for sin »fuldstaendige solidaritet med Graekenland«, blev kun offentliggjort paa fransk.

Samme spoergsmaal er blevet behandlet paa en lignende maerkvaerdig maade af Kommissionens pressetjeneste, der i den interne publikation indeholdende udenlandske pressemeddelelser fra de europaeiske nyhedsbureauer offentliggjorde en meddelelse om Kommissionens erklaering fra det spanske nyhedsbureau E.F.E. og ikke fra A.P.E. (det graeske nyhedsbureau). Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvorfor blev erklaeringen ikke offentliggjort samme dag paa baade engelsk og tysk, som der er tradition for?

2. Hvorfor blev den erklaering, der offentliggjordes i det graeske nyhedsbureau paa engelsk og fransk, ikke medtaget i én af de 3 eller 4 publikationer af pressemeddelelser fra Faellesskabet, som Kommissionen hver dag udsender?

3. Hvad er de politiske konsekvenser af denne besynderlige udeladelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (3. april 1996)

1. Den erklaering, som det aerede medlem henviser til, blev sendt til nyhedsbureauerne paa fransk, straks efter at den var blevet vedtaget om aftenen den 7. februar 1996. Den blev samme dag sendt til de graeske korrespondenter i Bruxelles paa graesk, og dagen efter forelaa den paa flere andre sprog i Kommissionens pressetjeneste.

2. Pressemeddelelser fra »Telexpress« bliver fire gange om dagen udsendt til intern information i Kommissionen. Disse meddelelser udvaelges blandt meddelelserne fra de nyhedsbureauer, der har en on-line forbindelse til Kommissionens pressetjeneste. Kommissionen abonnerer ikke paa en on-line forbindelse til det graeske nyhedsbureau APA.

3. Kommissionen maa derfor konkludere, at den ikke har udvist forsoemmelse med hensyn til den omtalte erklaerings offentliggoerelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0876/96 af Clive Needle (PSE) til Kommissionen (17. april 1996)

Om: Maal 3 og 5b under ESF

Er der en sammenhaeng mellem maal 3 og 5b under Den Europaeiske Socialfond?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (7. maj 1996)

Forordningerne om strukturfondene (isaer Raadets forordning (EOEF) nr. 2081/93 af 20. juli 1993 ((EFT nr. L 193 af 31.7.1993. ))) fastsaetter, at Den Europaeiske Socialfond (ESF) inden for rammerne af artikel 123 i EF-traktaten som en prioritet har til opgave at bidrage til gennemfoerelse af maal 3 og 4 i hele Faellesskabet og give sin stoette til gennemfoerelse af bl.a. maal 5b.

Efter bestemmelserne i disse forordninger bidrager ESF bl.a. efter de specifikke bestemmelser, som styrer den, til gennemfoerelse af maal 3 i hele Faellesskabet og, i samarbejde med Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, udviklingsssektionen, og Den Europaeiske Regionaludviklingsfond, til gennemfoerelsen af maal 5b i de paagaeldende regioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0213/96 af Mair Morgan (PSE) til Kommissionen (31. januar 1996)

Om: Personale og forvaltning i forbindelse med »Ungdom for Europa III«-programmet

Eftersom Kommissionen er klar over behovet for at loese de problemer, der skyldes den forsinkede vedtagelse af »Ungdom for Europa III«-programmet, bedes den fremlaegge noejagtige oplysninger om, hvor mange yderligere medarbejdere, der vil blive ansat, hvornaar de vil begynde at arbejde, og hvordan forvaltningen af »Ungdom for Europa'-programmet vil blive reorganiseret og forbedret?

Nu hvor ungdomssekretariatet har faaet en bevilling paa 15 mio ecu til finansiering af den frivillig europaeiske civiltjeneste, bedes Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at ansaette yderligere personale til gennemfoerelsen af dette pilotprojekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (27. februar 1996)

For saa vidt angaar den foerste del af spoergsmaalet, kan Kommissionen kun endnu en gang bekraefte, at det er dens hensigt at udstyre programmet Ungdom for Europa med det personale, der kraeves til en fornuftig drift af programmet. Dette skal selvfoelgelig ske under hensyntagen til Kommissionens generelle situation i spoergsmaalet om nye stillinger. Antallet af personer, der kan stilles til raadighed for dette program, vil foerst vaere kendt, naar den interne fordelingsprocedure i personaleafdelingen er afsluttet. Det er derfor vanskeligt med sikkerhed at sige, hvornaar det nye personale vil kunne paabegynde arbejdet. Kommissionen vil holde Parlamentet underrettet om, hvad der videre sker i dette spoergsmaal.

For saa vidt angaar forbedringer og omstruktureringen af programmets forvaltningssystem, er Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne i faerd med at:

- styrke de nationale agenturers rolle;

- udvikle nye tjenesteydelser for at forbedre adgangen til programmet og projekternes kvalitet, blandt andet idet der ved de nationale agenturer oprettes stillinger som raadgivere, der faar til opgave at bistaa de unge under udarbejdelsen af deres projekter;

- intensivere personalets relevante uddannelse ved de nationale agenturer, saaledes at deres kompetence tilpasses det nye program;

- forberede en decentralisering af visse aktiviteter i tilknytning til udvekslingen med tredjelande;

- udvikle mere ydedygtige metoder og redskaber til evaluering.

Der er allerede sket:

- en indkoering paa EDB af hele de nationale agenturers net samt en udvikling af EDB-redskaber, der er tilpasset til en effektiv forvaltning og opfoelgning af programmet;

- en udvikling af effektive og paalidelige informationsredskaber, blandt andet gennem etablering af nettet Eurodesk og samarbejde med det europaeiske ungdomskort og ungdomsherbergerne.

For saa vidt angaar volontoertjenesten er svaret paa spoergsmaalet ja.

Kommissionen oversender direkte til det aerede medlem og til Parlaments generalsekretariat, personaleplanen for GD XXII, som har til opgave at varetage programmet, vademecum for programmet Ungdom for Europa samt bestemmelserne om gennemfoerelse af programmet Ungdom for Europa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0370/96 af Carlos Costa Neves (ELDR) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Poseima - forordning (EOEF) nr. 1600/92

Paa grund af det nye prisniveau paa verdensmarkedet og reformen af den faelles landbrugspolitik er der sket et fald i den stoette, der ydes som led i forordning (EOEF) nr. 1600/92 ((EFT nr. L 173 af 27.6.1992, s. 1. )), navnlig med hensyn til korn, hvor stoetten i nogle tilfaelde er lig nul.

Det har ogsaa vist sig, at ordningen for beregning af stoetten er mangelfuld og ude af stand til at opfylde de politiske maalsaetninger for Poseima.

For Azorerne er situationen alvorlig, eftersom hele oegruppens oekonomi er afhaengig af landbruget og isaer af den animalske produktion. De allerede konstaterede og/eller forventede prisforhoejelser paa broed- og foderblandinger kan ikke baeres af befolkningen og oegruppens oekonomi.

Det haster derfor i allerhoejeste grad med at finde en praktisk loesning for at genetablere det tidligere stoetteniveau og undgaa, at denne situation gentager sig i fremtiden, da maalsaetningerne for Poseima ellers ikke vil kunne opfyldes.

Kommissionen bedes oplyse, om den er i faerd med at finde en loesning paa problemet, og hvornaar denne loesning forventes at foreligge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (4. marts 1996)

I Raadets forordning (EOEF) Nr. 1600/92 af 15. juni 1992 om saerlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for Azorerne og Madeira fastsaettes en saerlig forsyningsordning. Som led i denne ordning kan produkter med oprindelse i tredjelande afhaengigt af de lokale forbrugsbehov (direkte forbrug eller forbrug til forarbejdning) importeres toldfrit eller for EF-produkters vedkommende paa betingelser svarende til den fordel, der fremkommer ved fritagelse for importtold for produkter med oprindelse paa verdensmarkedet. Med henblik herpaa ydes der stoette.

Metoden for beregningen af stoetten er baseret paa hensyntagen til stoerrelsen af eksportrestitutionerne.

Stoetteniveauet er blevet betydeligt lavere i de senere produktionsaar som foelge af aendringen af eksportrestitutionerne. Denne situation har foranlediget de portugisiske myndigheder til at anmode om, at der vedtages foranstaltninger, som kan afboede virkningerne af nedsaettelsen af stoetten paa Madeira og Azorerne. Kommissionen er for oejeblikket i gang med at undersoege denne anmodning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0688/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 paa transportomraadet

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt paa transportomraadet?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2460/95 af Freddy Blak (PSE) til Raadet (1. september 1995)

Om: Polsk amfetamin i Danmark

Ifoelge oplysninger fra Interpol produceres der illegalt store maengder amfetamin i Polen, som smugles til bl.a. Danmark og Sverige, hvor stofferne saelges eller distribueres videre til resten af EU.

Taget i betragtning at narkobekaempelse er et af Unionens hoejt prioriterede indsatsomraader, vil Raadet da oplyse, hvilke oplysninger f.eks. Europols narkoenhed har om omfanget af denne produktion, og hvilke initiativer EU agter at tage for ikke blot at stoppe indsmuglingen, men ogsaa fjerne grundlaget for den illegale produktion af amfetamin i Polen?

Svar (20. maj 1997)

Oplysningerne fra Interpol om produktionen af amfetamin i Polen er bekraeftet af Europols Narkotikaenhed (EDU). Isaer fabrikationen af syntetisk narkotika i illegale laboratorier er foruroligende.

Dette problem blev droeftet paa et moede mellem Den Europaeiske Unions medlemsstater og landene i Central- og OEsteuropa (COEEL) og de baltiske stater, der var tilrettelagt inden for rammerne af arbejdet i Gruppen vedroerende Narkotika og Organiseret Kriminalitet.

De polske myndigheder har fulgt den seneste udvikling meget noeje, og de beroerte landes politimyndigheder samarbejder bilateralt med de polske myndigheder.

Der udstationeres nu yderligere forbindelsesofficerer fra Den Europaeiske Unions stater i Polen.

De polske myndigheder har modtaget den fortegnelse, som EDU udgiver (logo-projektet), og som beskriver udseendet af de beslaglagte tabletter med henblik paa at identificere de tilsvarende distributionsnet. COEE-landene, herunder Polen, er blevet indbudt til at deltage i formandskabets seminar den 28.-29. april i Eindhoven, som vil dreje sig om, hvordan man kan bekaempe fremstilling af og ulovlig handel med syntetisk narkotika.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0670/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 inden for eksterne forbindelser

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen forelagt i 1994 inden for eksterne forbindelser?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>