SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2058/01

af Joaquim Miranda (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Forebyggelse af arbejdsskader

I henhold til Rådets direktiv 89/391/EØF(1) af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet har arbejdsgiveren pligt til at sikre arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i alle forhold, der er forbundet med arbejdet.

Imidlertid har der siden 1992 været en forøgelse af forekomsten af arbejdsbetinget tendinitis. I 1994 var der allerede 150 arbejdstagere hos Ford Electrónica, som havde denne lidelse. I øjeblikket er der alene i elektronikindustrien i den sydlige del af Portugal 1 500 arbejdstagere under 30 år i virksomheder som f.eks. Visteron (tidl. Ford Electrónica), Indelma, Delphi, Deta, Pioneer, Samsung, Legrand Eléctrica og Tyco, der har fået konstateret tendinitis, medens tusinder af andre risikerer at få lignende lidelser.

Et fælles træk ved virksomheder med mange tilfælde af tendinitis er sammenhængen med den såkaldte modernisering af arbejdsgangen. Arbejdsprocessen er karakteriseret ved mekanisering, opsplitning af produktionen og udpræget specialisering, hvorved der sker en stigning i mængden af manuelle opgaver, hvor den fysiske belastning er koncentreret på hænder, arme og skuldre, og hvor der kræves hurtige, præcise og gentagne bevægelser, somme tider store bevægelser i uhensigtsmæssige stillinger, som kræver anvendelse af kræfter.

Trods forskellige advarsler og forslag fra branchens fagforening baseret på undersøgelser og videnskabelige udtalelser fra specialister og nationale og internationale organisationer kan det konstateres, at der ikke i nogen af de i Portugal etablerede virksomheder med mange tilfælde af tendinitis findes noget program for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, som forebygger udvikling af skader ved ensidigt gentaget arbejde. Tværtimod kan det konstateres, at de berørte arbejdstagere efter perioder med behandling og bedring vender tilbage og arbejder under de samme forhold, der skaber lidelsen, og eventuelle nye arbejdstagere, som erstatter dem, vil hurtigt få de samme problemer og med tiden pådrage sig arbejdsbetingede skader.

Kommissionen bedes derfor oplyse, om den har kendskab til denne alvorlige situation, om den er forenelig med EU's regler, og hvilke foranstaltninger der i henhold til disse regler kan iværksættes for at sikre, at de sikkerheds- og sundhedsmæssige forhold på arbejdspladsen er af en sådan beskaffenhed, at denne form for lidelser forebygges.

(1) EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(4. september 2001)

Det ærede parlamentsmedlem henvises til de svar, Kommissionen har afgivet på skriftlig forespørgsel E-3198/95(1) og E-382/97(2) af Sérgio Ribeiro.

Kommissionen kan ligeledes oplyse det ærede parlamentsmedlem om, at den i bevidstheden om hyppigheden og betydningen af lidelser i bevægeapparatet på arbejdspladsen i øjeblikket undersøger mulighederne for EU-tiltag med henblik på en mere effektiv forebyggelse af nævnte lidelser.

Kommissionen bistås i arbejdet af Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen, der på sit plenarmøde den 15. maj 2001 vedtog en udtalelse om lidelser i bevægeapparatet på arbejdspladsen. Kommissionen sender det ærede parlamentsmedlem og Parlamentets generalsekretariat en kopi af udtalelsen.

(1) EFT C 109 af 15.4.1996.

(2) EFT C 217 af 17.7.1997.