ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3616/00

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(22. november 2000)

Om: Bødeforlæg over for Grækenland

I fortsættelse af Kommissionens svar af 16. oktober på min forespørgsel (P-2843/00)(1) vedrørende bødeforlæg over for Grækenland bedes den besvare følgende spørgsmål:

1. Træder betalingen af dagbøderne i kraft fra dommen den 7. april 1992 eller dommen den 4. juli 2000?

2. Har Kommissionen nu sendt et brev til de græske myndigheder med fastsættelse af vilkårene? I benægtende fald, hvorfor ikke?

(1) EFT C 136 E af 8.5.2001, s. 107.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(9. februar 2001)

Med sin dom af 4. juli 2000(1) dømte Domstolen Grækenland til ved indbetaling på kontoen EFs egne indtægter at betale Kommissionen en tvangsbøde på 20 000 for hver dags forsinkelse af iværksættelsen af de nødvendige foranstaltninger for at efterkomme dommen i sagen Kommissionen/Grækenland af 7. april 1992, at regne fra afsigelsen af denne dom og indtil efterkommelsen heraf. Det er således fra og med den 4. juli 2000, at Grækenland skal betale den daglige tvangsbøde på 20 000.

Kommissionen stilede i henhold til allerede gældende regler(2) den 20. oktober 2000 et brev til de græske myndigheder og anmodede disse om inden udløbet af den anden måned fra modtagelsen af brevet at betale 1 760 000, svarende til den daglige tvangsbøde på 20 000 for månederne juli-september 2000. Endvidere tilkendegav Kommissionen i sit brev, at den hver måned ville fremsende et brev med anmodning om betaling (inden udløbet af den anden måned efter modtagelsen af hvert brev) af tvangsbøden for den indeværende måned. Et nyt brev blev tilstillet de græske myndigheder den 9. november 2000 med anmodning om betaling af 620 000, svarende til det skyldige beløb for oktober 2000.

(1) Sag nr. C-387/97.

(2) Afgørelse af 14. december 1994 om de interne procedureforskrifter for inddrivning af faste beløb eller tvangsbøder, som er pålagt af Domstolen i medfør af artikel 171 i EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4072/00

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(10. januar 2001)

Om: Svagheder i Det Fælles Forskningscenters omgang med nukleart materiale

I punkt 1, litra j), i Europa-Parlamentets beslutning af 13. april 2000 om decharge for 1998 blev Kommissionen afkrævet en formel administrativ undersøgelse af ansvaret i forbindelse med den tilbageholdte advarsel om alvorlige mangler på Det Fælles Forskningscenter, navnlig i forbindelse med håndteringen af nukleart materiale.

Kan Kommissionen sende mig en kopi af undersøgelsesrapporten?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har truffet på grundlag af denne rapport?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(21. februar 2001)

På baggrund af Europa-Parlamentets beslutning af 13. april 2000 om udsættelse af dechargen lod Kommissionen gennemføre en administrativ undersøgelse af det pågældende spørgsmål. Det fremgår af denne undersøgelse, at der ikke er konstateret nogen uregelmæssighed og der har derfor heller ikke været tale om nogen administrativ eller disciplinær opfølgning. Det fremgår især af undersøgelsen, at der ikke har været gjort noget forsøg på at tilbageholde oplysninger i forbindelse med den revision af driftsregnskabet, som GD finanskontrollen har foretaget vedrørende Det Fælles Forskningscenters (FFC) aktiviteter.

Det er klart, at med hensyn til spørgsmålet om sikkerhed ved behandling af nukleart materiale på FFC, er der blevet truffet de nødvendige operationelle forholdsregler for at styrke overholdelsen af reglerne på dette område og for bedre at kunne kontrollere, at de overholdes. F.eks.:

Ansættelse af yderligere en kvalificeret ekspert i strålingsbeskyttelse (udvælgelsesproceduren afsluttet i slutningen af 2000) og oprettelse af en stilling som ansvarlig for transport af fissile og radioaktive materialer (april 2000).

Ny fastlæggelse af specifikke kontrollerede zoner til oplagring af fissile og radioaktive materialer (afsluttet i slutningen af 1999).

Lukning af nukleare laboratorier for at mindske antallet af driftslicencer og de dertil knyttede potentielle risici (afsluttet i 2000).

Udbygning af uddannelsesprogrammet for personalet (påbegyndt i april 2000).

Derudover har FFC nedsat et stående udvalg vedrørende disse spørgsmål, der har til opgave at følge udviklingen i bestemmelserne på europæisk plan og i medlemsstaterne og at sikre, at de gældende sikkerhedsforanstaltninger på FFC's forskellige lokaliteter overholder disse bestemmelser.

Da den administrative undersøgelse er gennemført inden for rammerne af dechargen for 1998, vil undersøgelsesberetningen samt oplysningerne om de foranstaltninger, der er truffet, kunne fremlægges i henhold til bestemmelserne i EF-traktatens 276 (ex-artikel 206) under overholdelse af tavshedspligten. Denne beretning omfatter nemlig oplysninger, der kan berøre de individuelle rettigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4044/00

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(21. december 2000)

Om: Nyindretning af kommissionsformand Prodi's kontor

1. Kan Kommissionen oplyse, om den seneste nyindretning af formand Prodi's kontor i Rue Breydel er blevet betalt af Kommissionen eller af anden side?

2. Hvis Kommissionen har betalt denne nyindretning, vil den så venligst oplyse: a) de samlede udgifter til denne nyindretning, og b) fra hvilken budgetkonto denne udgift er taget?

3. Vil Kommissionen hvis den italienske regering har udlånt genstande til nyindretningen venligst oplyse: a) hvilke bestemmelser, der gælder for lån fra regeringer til Kommissionen, og, i betragtning af at kommisssærer ikke længere er deres stats tjenere, b) om disse genstande er blevet deklareret af kommissionsformanden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(22. februar 2001)

1. Da de nye kommissærer tiltrådte, opstillede Kommissionen et budget, hvorefter de enkelte kommissærer havde 25 000 EUR til indretning af deres kontorer med nye møbler. I stedet for at bruge de 25 000 EUR til indkøb af nye møbler, har Kommissionens formand Romano Prodi for nylig indrettet sit kontor med antikke møbler, som gratis er blevet udlånt af Galleria Nazionale di Arte Antica i Rom.

2. Kommissionen har kun betalt for transporten og forsikringen af de udlånte møbler. Transporten er betalt over budgetpost A02353 og forsikringen over budgetpost A02350. Kommissionens formand har således ikke brugt de 25 000 EUR, der var øremærket til nyindretningen af hans kontor.

3. Der gælder ingen særlige bestemmelser for regeringers lån til Kommissionen. Dette lån, som Galleria Nazionale di Arte Antica har ydet til Romano Prodi i den periode, han er formand for Europa-Kommissionen, er beregnet til indretning af hans officielle kontor i Kommissionen, og Romano Prodi har på korrekt vis deklareret de forskellige genstande.

4. De interne bestemmelser om indretning af kommissærernes kontorer drejede sig tidligere kun om indkøb af nye møbler. I lyset heraf er de for øjeblikket under revidering, så det også bliver muligt at tage højde for andre mindre bekostelige måder at indrette kommissærernes kontorer på i fremtiden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3864/00

af Ingo Friedrich (PPE-DE) til Kommissionen

(8. december 2000)

Om: Inforegio Panorama-brochuren på glittet papir

Omslaget på den månedlige brochure Inforegio Panorama, der udgives af Generaldirektoratet for Regionalpolitik, er lavet af glittet papir. Selv om den trykkes på genbrugspapir, er udformningen meget bekostelig.

Hvad er produktionsomkostningerne i forbindelse med udgivelsen?

Er disse omkostninger berettiget?

Hvad koster en simplere udformning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(22. januar 2001)

Brochuren Inforegio Panorama, der udkommer hvert kvartal, er en publikation, hvis mål det er at tjene som talerør for aktørerne for regionaludvikling, som Den Europæiske Fond for Regionaludvikling medfinansierer, så de kan udveksle erfaringer. Præsentationen af tidsskriftet tager sigte på at udnyttee disse erfaringer og har ikke indebåret ekstraomkostninger i forhold til de gennemsnitlige udgifter til brochurer, der udgives om regionaludvikling. De samlede produktionsomkostninger andrager 55 810 EUR. En revision af den nuværende layout ville medføre en forhøjelse af disse omkostninger.

Inforegio Panorama udsendes til de nationale, regionale og lokale myndigheder, til de andre EF-institutioner og enhver person, der interesserer sig for regionalpolitik. Det første nummer blev trykt i 50 790 eksemplarer.

Det papir, der blev anvendt til omslaget på det første nummer, svarede ikke til bestillingssedlen og beror på en fejl på trykkeriet, som ikke blev faktureret Kommissionen. De næste omslag på Inforegio Panorama vil blive trykt på uglittet papir.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3471/00

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen

(8. november 2000)

Om: Det indre marked for liberale tjenesteydelser

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at kortlægge og fjerne hindringerne for leveringen af liberale tjenesteydelser i EU, som en række liberale erhverv anvender i konkurrencefordrejende øjemed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. december 2000)

Kommissionen har besluttet at iværksætte en undersøgelse for at fastlægge, hvilke hindringer de nationale lovgivninger og de liberale erhvervs organisationer lægger for den fri konkurrence, og tilrettelægge sin konkurrencepolitik på området bedre. Resultaterne vil foreligge i løbet af næste år. Undersøgelsen vil belyse reglerne inden for de liberale erhverv i medlemsstaterne og deres økonomiske betydning for konkurrencen.

Sideløbende hermed forsøger Kommissionen at afskaffe praksis, der begrænser konkurrencen, navnlig i forbindelse med prissætning og begrænsning af reklamekampagner på baggrund af de klager, den modtager fra brugere af de pågældende tjenesteydelser.

Gennem sin administrative praksis og beslutninger vedrørende anvendelsen af EF-traktatens konkurrenceregler agter Kommissionen at trække en skarp linje inden for hvert liberalt erhverv mellem de fagetiske regler, som ligger uden for konkurrencereglernes anvendelsesområde, og de restriktive regler, som reguleres af EF's konkurrenceregler.

Kommissionen holder desuden øje med, om medlemsstaterne ophæver bestemmelser, der tillader eller understøtter det liberale erhvervslivs restriktive praksis.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4140/00

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(16. januar 2001)

Om: Fårekødsordningen

Vil Kommissionen under henvisning til offentliggørelsen i november 2000 af evalueringen af den fælles markedsordning for fåre- og gedekødssektoren og den efterfølgende EU-konference i Bruxelles om resultaterne af og udsigterne for EU's ordning for fåreprodukter, hvor kommissær Fischler og Mary Minch talte, og på baggrund af, at den nuværende ordning ikke i tilstrækkelig grad afspejler markedssitautionen, navnlig i de nordeuropæiske lande, herunder især i Det Forenede Kongerige og Irland skitsere, hvilke forslag den har til en revision af fårekødsordningen med henblik på at opnå en fair og rimelig pris/markedsstøtteordning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(19. februar 2001)

Ved evalueringen af den fælles markedsordning for fåre- og gedekød blev der rejst mange vigtige og interessante spørgsmål. Generelt blev det konkluderet, at præmieordningen har givet fåre- og gedeproducenterne mulighed for at bevare deres relative stilling, men at der er svagheder ved den metode, der anvendes til beregning af præmien. Især er kvaliteten af de foreliggende data meget mangelfuld. Dette gælder både prisindsamlingen og beregningen af den tekniske koefficient.

Rapporten foreslår flere muligheder, der bør overvejes. Generelt står valget mellem at forbedre den nugældende ordning for at få mere nøjagtige data til beregning af præmien og at forenkle ordningen. Den første løsning ville gøre den i forvejen komplicerede ordning endnu mere kompliceret. Derfor undersøger Kommissionen, om det er muligt at forenkle ordningen ved at udskifte udligningsstøtten med en fast præmie. Reformens overordnede mål er at skabe et solidt grundlag, som producenterne kan udvikle deres virksomheder på med et minimum af administrativ indblanding. Dette ville endvidere være bedre i tråd med Verdenshandelsorganisationens mål end den nugældende prisrelaterede ordning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4033/00

af María Sornosa Martínez (PSE) til Rådet

(3. januar 2001)

Om: Behovet for harmonisering af køretøjers udrykningsblink i EU

I Spanien er farven på køretøjers udrykningsblink for tiden ikke harmoniseret med resten af medlemsstaterne, hvor blinkene er blå. Således deler udrykningstjenester f.eks. brandbiler og ambulancer den ravgule farve med andre tjenester som f.eks. renovation og andre langsomme køretøjer, mens den blå farve er reserveret for politiet. Denne forvirrende situation medfører også trafikproblemer for udrykningskøretøjer samt risiko for borgerne.

I oktober 1995 og i maj 1996 bad Føderationen af Brandofficersforeninger, FEU, indtrængende de spanske trafikmyndigheder om at revidere regulativet om udrykningskøretøjers blink. De spanske brandfolks faglige organisation, APTB, har ligeledes gentagne gange anmodet trafikmyndighederne om harmonisering med resten af de europæiske lande i form af udskiftning de ravgule udrykningsblink med blå. Endelig har de spanske myndigheder for civilbeskyttelse også erklæret sig enige i, at der er behov for harmonisering med resten af EU-landene.

Regulativ nr. 65 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa regulerer harmoniseringen af udrykningsblink, men tildeler ikke specifikke farver til de forskellige typer køretøj. Fællesskabet har dog ikke undertegnet dette regulativ, idet medlemsstaterne ønsker at bevare muligheden for at regulere udrykningsblinkenes anvendelse og deres tekniske karaktertræk.

I sit svar på skriftlig forespørgsel E-3022/00(1) fastslog Europa-Kommissionen, at hvis holdningen skulle ændre sig, kunne Fællesskabet eventuelt begynde at harmonisere udstyret på henholdsvis udrykningskøretøjer og langsomme køretøjer.

Vil Rådet tilkendegive, om det af hensyn til ovennævnte krav til borgernes sikkerhed agter at harmonisere anvendelsen af udrykningsblink i overensstemmelse med spanske og europæiske branchekyndiges ønsker?

Vil Rådet i modsat fald specificere sine motiver til at afvise denne harmonisering?

(1) EFT C 113 E af 18.4.2001, s. 230.

Svar

(7. maj 2001)

Som det ærede parlamentsmedlem ganske rigtigt påpeger, hedder det i regulativ nr. 65 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa, at udrykningsblink skal harmoniseres, men det specificeres ikke, hvilke farver de forskellige beredskabstjenester skal anvende.

Det er op til Kommissionen, der alene har initiativretten på dette område, at tage et hvilket som helst skridt, som den finder nødvendigt for at fremme harmoniseringen af tekniske specifikationer for motorkøretøjer, herunder krav til udrykningsblink, for at øge trafiksikkerheden i Fællesskabet mest muligt.

Skulle Kommissionen på et tidspunkt forelægge et forslag om dette emne, vil Rådet behandle de foreslåede bestemmelser indgående.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3660/00

af Andrew Duff (ELDR) til Kommissionen

(27. november 2000)

Om: Håndhævelse af fiskeregler

Det fremgår af de seneste rapporter, at europæiske fiskefartøjer har fisket ud for den vestafrikanske kyst i nationale farvande. Dette medfører en nedgang i de fiskebestande, der er til rådighed for den lokale befolkning og udgør en fare for de lokale fiskere, som er blevet ramt af de store fiskefartøjer.

Er Kommissionen opmærksom på denne situation? Hvilke foranstaltninger er Kommissionen i gang med at træffe over for landene i området for at forhindre ulovligt fiskeri inden for nationale farvande? Hvilke foranstaltninger kan der træffes for at anlægge sag mod de europæiske fartøjers ulovlige fiskeri i tredjelandes farvande?

Svar afgivet på Kommissionen vegne af Franz Fischler

(5. januar 2001)

Kommissionen takker det ærede medlem for hans spørgsmål og meddeler, at den, selv om ansvaret for overvågningen af territorialfarvande og vandene i den eksklusive økonomiske zone ligger hos de nationale myndigheder i kontrolstaterne, gør, hvad den kan, for at bistå dem med at bekæmpe denne ulovlige praksis.

Fiskeriaftalerne med afrikanske lande, som er de retslige rammer for Fællesskabets fiskeres aktiviteter i området, indeholder derfor klare definitioner af betingelserne for licenser, tilladelser til fiskeriudstyr, rapportering om fangster, lukkede områder osv.

Den finansielle kompensation, der betales til tredjelande til gengæld for fiskerimuligheder, indeholder desuden ofte et element vedrørende udvikling af tredjelandets egen fiskeriforskning og kontrolkapacitet.

Kommissionen gør også sit yderste for at tilskynde de lande, som den har indgået fiskeriaftale med, til at indgå stat-til-stat-aftaler og nedbringe antallet af private licenser, som gives til enkeltfartøjer/redere. Private licenser har ofte en negativ indvirkning på udnyttelsen af de fiskerimuligheder, der fordeles inden for rammerne af fiskeriaftalerne, og dermed også på den forsvarlige økonomiske forvaltning af dem. Den manglende eller meget begrænsede kontrol med denne fiskeriform er desuden ofte til skade for fiskebestandene.

Det bør bemærkes, at det især er piratfartøjer eller fartøjer, der sejler under bekvemmelighedsflag, ikke Fællesskabets fartøjer, som fisker ulovligt.

Kommissionen deltager aktivt i udviklingen af den internationale handlingsplan til bekæmpelse af ulovlig, ureguleret og uregistreret fiskeri under FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO). I denne plan er Fællesskabets hovedmålsætninger at sikre gennemførelsen af eksisterende internationale retsakter, f.eks. opfyldelsesaftaler, og udfylde huller i international lovgivning, især vedrørende adgang til havne. Denne plan vil blive fremlagt for FAO's fiskeriudvalg (COFI) i februar 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4000/00

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(21. december 2000)

Om: Mærkning af tøj

Kan Kommissionen give nærmere oplysninger om de krav, der stilles til mærkning af tøj, der importeres i Japan og USA?

Kan Kommissionen gøre rede for, hvorfor lignende bestemmelser ikke findes i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(20. marts 2001)

Når tøj eksporteres til Japan eller USA skal følgende oplysninger fremgå af et permanent fastgjort mærke: den procentvise sammensætning af de fibre, der er anvendt i produktet, vaskeanvisning, oprindelsesland samt oplysninger om fabrikant og/eller importør.

På europæisk plan findes kun en retsakt vedrørende mærkning af tekstilprodukter, nemlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/74/EF om betegnelser for tekstilprodukter(1), ændret ved Kommissionens direktiv 97/37/EF af 19. juni 1997(2). Tekstilprodukter kan kun markedsføres inden for Fællesskabet, hvis deres fibersammensætning er angivet i overensstemmelse med dette direktiv.

Bortset fra mærkning af fibersammensætningen står det medlemsstaterne frit for at anvende nationale bestemmelser om beskyttelse af industriel og kommerciel ejendomsret, om angivelse af købs- eller oprindelsessted og om bekæmpelse af illoyal konkurrence.

Specifikt med hensyn til oprindelsesmærkning har Domstolen fastslået, at mærkning af national oprindelse af produkter, der er fremstillet inden for Fællesskabet (f.eks. fremstillet i [medlemsstat]), ikke skal gøres obligatorisk inden for Fællesskabet, fordi det må anses for en foranstaltning med en virkning svarende til de kvantitative restriktioner, der er forbudt i henhold til EF-traktatens artikel 28 (tidl. artikel 30).(3)

Fællesskabets erhvervsdrivende må dog gerne på frivillig basis angive den nationale oprindelse af deres produkter eller specificere, at deres produkter er fremstillet i EU. De må også godt anvende mærkningen fremstillet i EU, hvis produktet er fremstillet i mere end én medlemsstat.

Man har endnu ikke fastslået værdien af yderligere obligatoriske mærkningskrav på fællesskabsplan, og dette er fortsat et kontroversielt spørgsmål blandt de forskellige berørte aktører. Under alle omstændigheder skal sådanne mærkningskrav opfylde Verdenshandelsorganisationens krav, og de må navnlig ikke være i strid med forpligtelsen til national behandling.

Kommissionen bestræber sig på at holde de administrative krav på et minimum og har til hensigt i samarbejde med de berørte parter at undersøge måder til forbedring af den gældende mærkningsordning.

(1) EFT L 32 af 3.2.1997.

(2) EFT L 169 af 27.6.1997.

(3) Sag 207/83.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2531/00

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(25. juli 2000)

Om: Projekter, der er medfinansieret af EF i distriktet Condado, Pontevedra, Spanien

Den 4. august 1997 blev der undertegnet en aftale mellem kommunefællesskabet i Condado, som består af kommunerne Ponteareas, Salvaterra, Salceda og Mondariz, det spanske landbrugsministerium og regionalregeringen i Galicien, ifølge hvilken kommunefællesskabet skulle modtage 500 millioner pesetas gennem programmet for udvikling og økonomisk spredning i landdistrikterne (PRODER) med medfinansiering fra EF til gennemførelse af projekter i perioden 1997-1999. Aftalen omfattede en række projekter vedrørende udnyttelse af natur- og kulturarven i landdistrikterne, landboturisme, bondegårdsturisme samt mindre virksomheder, herunder restaurering af herregårdene Pazo de Picoña i Salceda og Casa del Conde i Salvaterra, oprydning af området omkring slottet i Vilasobroso, opførelse af en gård til bondegårdsturisme, oprettelse af et vinmuseum i Doña Urraca-grotterne på slottet i Salvaterra, oprettelse af arkæologisk center i Castro de Troña i Ponteareas og anlæg af en golfbane i Pías.

Et demokrati kræver åbenhed og information af borgerne, og EF bør somme tider afhjælpe mangelen på information fra visse lokale forvaltningsorganer, som skjuler oplysninger for borgerne. Denne lukkethed er i modstrid med strukturfondsforordningernes krav om information af offentligheden.

Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om de projekter, som EF har medfinansieret i perioden 1994-1999 i distriktet Condado i provinsen Pontevedra?

Hvilke beløb har EF ydet til disse projekter? Hvad beløber projekterne sig til i alt?

Er alle de projekter, der er anmodet om EF-støtte til, afsluttet? Hvis dette ikke er tilfældet, er fristen så blevet forlænget? Hvilken dato er fristen i givet fald blevet forlænget til?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(19. april 2001)

Som følge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.