ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2866/96 af Alex Smith (PSE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Retshjaelp

Finder Kommissionen i betragtning af Kommissionens svar paa den skriftlige forespoergsel E-2388/96 ((EFT C 60 af 26.2.1997. )) det acceptabelt, at medlemsstater kan forhindre EU-borgere i at faa adgang til retfaerdig behandling (herunder de rettigheder de har i henhold til EU-lovgivningen) ved at begraense adgangen til retshjaelp?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (29. november 1996)

Som Parlamentet ofte har givet udtryk for, har borgerne i ethvert demokratisk samfund domstolsadgang. Det foelger af de grundlaeggende frihedsrettigheder, som sikres ved EF-traktaten, at borgere, som mener, at deres frihedsrettigheder kraenkes, kan anlaegge sag ved domstolene i en medlemsstat paa samme maade som statsborgere i denne stat. I mange tilfaelde kan denne ret til domstolsadgang kun gennemfoeres effektivt, hvis der ydes retshjaelp under bestemte forudsaetninger.

Den nationale lovgivning vedroerende adgang til retshjaelp har betydning for de muligheder, EU-borgere, som er bosiddende i andre medlemsstater end der, hvor de er statsborgere, har for at forsvare deres interesser i vaertsmedlemsstaten, og denne lovgivning skal derfor vurderes paa baggrund af unionstraktatens bestemmelser om arbejdstagernes grundlaeggende rettigheder, etableringsfriheden og fri udveksling af tjenesteydelser. Som foelge heraf vil en afvisning af retshjaelp paa grundlag af nationalitet ikke vaere forenelig med beskyttelsen af disse grundrettigheder i det indre marked. Hvis retshjaelp afvises af andre aarsager, maa det undersoeges om, og under hvilke omstaendigheder, denne nationale lovgivning, som er gaeldende for alle uanset nationalitet, udgoer en urimelig hindring for etableringsfriheden eller den frie udveksling af tjenesteydelser.

Saa laenge der ikke findes nogen EU-bestemmelser, maa retssystemet i de enkelte medlemsstater fastsaette detaljerede procesregler til beskyttelse af borgernes rettigheder i henhold til faellesskabsretten. Disse bestemmelser maa hverken diskriminere over for personer, som i henhold til faellesskabsretten har ret til ligebehandling, eller indskraenke de grundlaeggende frihedsrettigheder, som er sikret igennem faelleskabsretten. Dette er grundlaget for Kommissionens undersoegelse af, om de nationale bestemmelser vedroerende adgang til retshjaelp i visse situationer indskraenker de grundlaeggende frihedsrettigheder, som er sikret ved faelleskabsretten.

I henhold til bestemmelserne i afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union betragtes det civilretlige samarbejde som et spoergsmaal af faelles interesse, uanset hvilke rettigheder der skal samarbejdes om.

Det er i denne sammenhaeng, at et initiativ vedroerende retshjaelp er sat paa Kommissionens arbejdsprogram for 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2362/96 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: OEMU og computersystemer

Ifoelge foerende computerproducenter vil omstaendighederne omkring indfoerelsen af OEMU (paa et tidspunkt, hvor computersystemer skal tilpasses for at kunne klare omstillingen til et nyt aartusinde) skabe alvorlige tekniske problemer, som vil foere til kaos, svaekke tilliden til bankvaesenet, give anledning til bankkrak og store omkostninger.

Hvad vil der blive gjort i den forbindelse, og hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at loese disse alvorlige problemer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (24. oktober 1996)

Indfoerelsen af euroen vil kraeve aendring af et meget stort antal softwaresystemer, ikke mindst i bank- og finanssektoren. Der vil antagelig blive oeget efterspoergsel efter uddannet personale til at varetage saadanne aendringer. Tidsplanerne for aendringer i forbindelse med Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU) vil falde sammen med den fortsatte indsats for at loese det saakaldte aar 2000-problem.

Kommissionen er i faerd med en detaljeret hoering af bank- og finanssektoren om forberedelserne af OEMU, som er koncentreret om de informationsteknologiske implikationer. Bank- og finansverdenen erkender omfanget af arbejdet, men er ikke enig i, at der skulle blive tale om kaos og deraf foelgende mangel paa tillid.

Kommissionen mener, at udfordringen bedst tages op ved at soerge for at mobilisere alle, der har en rolle at spille, herunder softwareproducenterne og servicesektoren samt brugervirksomhedernes uddannelsesafdelinger. Erhvervslivet maa forberede sig i god tid. Dermed vil man kunne sprede investeringsomkostningerne ved overgangen til euroen over en laengere periode. Desuden vil virksomhederne med fordel kunne lade eurospecifikationer indgaa som en del af deres normale opdatering af software eller foretage aendringer sideloebende med andre projekter, f.eks. problemerne med aar 2000.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2536/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: Offentlige aftaler

Det indre markeds fuldstaendige funktion er af afgoerende betydning for EU's oekonomiske og sociale udvikling. Man maa dog konstatere, at forventningerne paa tidspunktet for vedtagelsen af den europaeiske faelles akt endnu ikke er opfyldt. Det er absolut noedvendigt at vedtage et klart program for at fjerne de resterende hindringer.

Vil Kommissionen overbevise medlemsstaterne om, at det er deres prioriterede opgave at fuldfoere udarbejdelsen af den nationale lovgivning til gennemfoerelse af direktiverne inden for offentlige aftaler og endvidere at tilpasse den til den generelle aand i EU-bestemmelserne i de tilfaelde, hvor gennemfoerelsen i national ret viser sig at vaere vanskelig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (18. november 1996)

At bestemmelserne i direktiverne om offentlige indkoeb bliver gennemfoert fuldstaendigt og korrekt i medlemsstaternes lovgivning er naturligvis et spoergsmaal, der konstant ligger Kommissionen paa sinde.

I foerste raekke bestraeber Kommissionen sig paa at opnaa, at de rette nationale bestemmelser vedtages og indberettes. I denne forbindelse skal det bemaerkes, at Domstolen paa Kommissionens foranledning for nylig har faeldet dom over adskillige medlemsstater, der endnu ikke har gennemfoert direktiverne om offentlige indkoeb, hvis gennemfoerelse som foelge heraf er staerkt forsinket.

Desuden kontrollerer Kommissionen loebende medlemsstaternes bestemmelser paa dette omraade, hvad enten der er tale om specifikt vedtagne bestemmelser eller om eksisterende eller tilknyttede bestemmelser, der har betydning for inkorporeringen af EU-bestemmelserne i den nationale ret.

Denne kontrol har bevirket, at Kommissionen i en raekke tilfaelde har indledt overtraedelsesprocedurer for manglende gennemfoerelse af EU-bestemmelserne; paa nuvaerende tidspunkt verserer der saaledes 29 sager af denne art. I denne total er ikke medregnet de tre nye medlemsstater, for hvilke der for oejeblikket er ved at blive gennemfoert en saerlig kontrol af gennemfoerelsen af hele regelsaettet paa dette omraade.

Det skal understreges, at kontrollen af gennemfoerelsen af EU-bestemmelserne - baade i de specifikke bilaterale kontakter med medlemsstaterne og i forbindelse med ivaerksaettelsen af overtraedelsesprocedurerne - har form af en informationsudveksling, der dels har til formaal at sikre, at de relevante lovbestemmelser er forstaaet fuldt og helt, og garantere, at gennemfoerelsen i den nationale ret bliver fejlfri og afspejler saavel direktivernes aand som bogstav.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2555/96 af Ritva LAURILA til Kommissionen. Den Europæiske Unions narkotikapolitik og kommissær Boninos udtalelse



EF-Tidende nr. C 072 af 07/03/1997 s. 0056



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2555/96 af Ritva Laurila (PPE) til Kommissionen (8. oktober 1996) Om: Den Europaeiske Unions narkotikapolitik og kommissaer Boninos udtalelse Kommissaer Emma Bonino besoegte for nylig Finland. Hun sagde her i et offentligt fjernsynsinterview, at hun stoettede en fuldstaendig frigivelse af handelen i det mindste med de mindre farlige stoffer. Udtalelsen har vakt forbloeffelse i Finland. Jeg spoerger derfor, om dette virkelig er Den Europaeiske Unions holdning paa det narkotikapolitiske omraade, og om kommissaeren virkelig har denne holdning, samt hvor og hvornaar man er blevet enige om denne form for narkotikapolitik? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (27. november 1996) Kommissionen har ingen befoejelser paa det retlige omraade. Strafferetlige sanktioner i forbindelse med stofkriminalitet henhoerer derfor under medlemsstaternes kompetenceomraade. Medlemsstaterne er ansvarlige for behandlingen af stofmisbrugere. Faelleskabet kan dog yde stoette til aktioner i medlemsstaterne, der tager sigte paa at hoejne befolkningens sundhedsniveau.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3043/96 af Mireille Elmalan (GUE/NGL) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Tilrettelaeggelse af en europaeisk bloddonordag

Europa-Parlamentet gik i sin beslutning af 17. april 1996 om »selvforsyning med blod i Det Europaeiske Faellesskab« (A4-0094/96 ((EFT C 141 af 13.5.1996, s. 131. ))) ind for »tilrettelaeggelse af en europaeisk bloddonordag«.

Er Kommissionen i forbindelse med forslagene om at tilskynde gratis og frivillig bloddonation rede til at foreslaa tilrettelaeggelsen af en »europaeisk bloddonordag«, som kan afholdes i alle medlemsstater samme dag hvert aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. December 1996)

Som svar paa Kommissionens meddelelse om blodsikkerhed og selvforsyning med blod ((KOM(94) 652 endelig udg. )) i Faellesskabet vedtog Raadet en resolution ((EFT C 164 af 30.6.1995 )), hvori den opfordrede Kommissionen til at fastlaegge en strategi for en styrkelse af tilliden til blodtransfussionskaedens sikkerhed og for fremme af selvforsyning med blod i Faellesskabet gennem gratis og frivillig bloddonation. I denne resolution blev det paapeget, at en af de vigtigste aktiviteter kunne vaere oplysning af offentligheden om blod og blodprodukter og om tapning, behandling og transfussionsprocedurer under hensyntagen til socio-kulturelle forskelle.

Offentlighedens bevidstgoerelse om blod og blodprodukter var emne for et ekspertmoede i Rom i april 1996 og var et af de emner, der blev behandlet paa et kollokvium om blodsikkerhed og selvforsyning med blod i Adare, Irland, i september 1996.

Efter disse moeder, som begge blev understoettet af Kommissionen, vedtog Raadet den 12. november 1996 en resolution om en strategi vedroerende blodsikkerhed og selvforsyning med blod i Faellesskabet og anmodede Kommissionen om at forelaegge forslag saa hurtigt som muligt om stoette til medlemsstaternes aktioner under anvendelse af kollokviets konklusioner og henstillinger som grundlag for dette arbejde.

I forbindelse med denne opfordring fra Raadet og efter hoering af medlemsstaterne vil Kommissionen tage stilling til, om en europaeisk bloddonordag er den mest hensigtsmaessige metode til at styrke offentlighedens bevidstgoerelse om gratis, frivillig bloddonation og fremme af selvforsyningen med blod i Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2987/96 af Jan ANDERSSON , Anneli HULTHÉN til Kommissionen. Narkotikapolitik



EF-Tidende nr. C 072 af 07/03/1997 s. 0087



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2987/96 af Jan Andersson (PSE) og Anneli Hulthén (PSE) til Kommissionen (8. november 1996) Om: Narkotikapolitik Kommissionsmedlemmet med ansvar for forbrugerpolitik, Bonino, er i en avisartikel gaaet ind for legalisering af narkotika. Daekker hendes opfattelse ogsaa Kommissionens? Mener Kommissionens formand i benaegtende fald, at det er hensigtsmaessigt, at et kommissionsmedlem udtaler sig paa denne maade? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (3. december 1996) De aerede medlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2555/96 fra Ritva Laurila ((Se side 56 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2916/96 af Paul Lannoye (V) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Data og naermere angivelser om stigning i antallet af transporter i forbindelse med plutoniumfremstilling

Udviklingen af plutoniumfremstillingen i Europa, som involverer saavel plutonium i form af Pu02 fra oparbejdningsanlaeggene (La Hague og Sellafield) og MOX-braendsel fra produktionsenhederne (Dessel i Belgien, Marcoule og Cadarache i Frankrig) indebaerer en betydelig stigning i antallet af transporter af farlige stoffer, som man absolut boer have noejagtigt kendskab til, saaledes at man kan vurdere, om de anvendte fremgangsmaader (oparbejdning og anvendelse af MOX-braendsel), er berettigede (jf. artikel 6, stk. 2, i direktiv 96/29/Euratom ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. ))) paa baggrund af den straaling, der er forbundet hermed.

Ud over de risici for bestraaling, der er forbundet med selve industrifremstillingen, kan transporten nemlig ogsaa vaere en betydelig medvirkende aarsag til, at arbejdstagere og andre befolkningsgrupper udsaettes for straaling.

Kan Kommissionen forelaegge oplysninger (antal transporter, transporterede maengder pr. koeretoej) om transport af plutoniumoxyd, MOX og andre anvendte braendsler for aarene 1985, 1990 og 1995 saavel som fremskrivningerne for aar 2000 fordelt paa: transportform (vej, jernbane, luft, vand) og transporter inden for Den Europaeiske Union og transporter som foelge af kontrakter med tredjelande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (17. december 1996)

De undersoegelser, Kommissionen har foretaget for at besvare det aerede medlems spoergsmaal, viser, at der er tale om en meget omfattende og yderst kompleks sag, som goer det noedvendigt med en grundigere undersoegelse, der involverer flere forskellige af Kommissionens tjenestegrene. Kommissionen skal underrette det aerede medlem om resultatet af disse efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2336/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Oksekoed og andre dele fra okser anvendt som raastof inden for foedevareindustrien

1. Der bliver til stadighed rejst tvivl om, hvorvidt det er risikofrit at anvende maelk og gelatine fra BSE-smittede okser. Hvilke konklusioner er der i den forbindelse gjort?

2. Hvor sikkert er konserves (under den tyske forvaltning af landbrugsmarkedsordningerne), som sendes paa markedet med en vis forsinkelse? Hvad er denne vurdering baseret paa?

3. Hvilke risici er der ved osteloebe og oksegalde?

4. Til mange poelsevarianter kan der ifoelge gaeldende retningslinjer anvendes oksekoed. Hvilke varianter drejer det sig fortrinsvis om?

5. Det tyske landbrugsministerium har udviklet en metode til at paavise, om benmel er blevet tilstraekkeligt opvarmet. Kan denne metode allerede nu tages i brug rutinemaessigt?

6. Hvilke konklusioner foreligger der om anvendelsen af hvilke raastoffer fra okser i faerdigvarer? Hvilke raastoffer anvendes der?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. november 1996)

1. De for oejeblikket foreliggende videnskabelige data tyder paa, at bovin spongiform encephalopati ikke overfoeres via maelk. Der er bred videnskabelig enighed om, at gelatine er sikkert, hvis det fremstilles ved processer, hvor der anvendes produktionsbetingelser, for hvilke det er godtgjort, at de inaktiverer eventuel restinfektivitet, der er til stede i det vaev, som anvendes.

Kommissionen har anmodet Den Videnskabelige Veterinaerkomité om en udtalelse om maelk og gelatine i lyset af nylige oplysninger om overfoersel fra moderen og om effektiviteten af produktionsmetoderne for gelatine med hensyn til inaktivering af de agenser, der foraarsager spongiform encephalopati.

2. Kommissionen raader ikke over oplysninger om sikkerhedsovervejelserne i Bundesanstalt fuer landwirtschaftliche Marktordnung (Balm) og konservesprodukter, der er registreret af Balm.

3. Infektivitet med bovin spongiform encephalopati (BSE) er kun paavist i kliniske tilfaelde hos kvaeg i centralnervesystemet og det lymferetikulaere system samt i nethinden. Kommissionen raader ikke over videnskabelige oplysninger om infektivitet med BSE i loebe eller galde.

4. Der findes ingen EF-bestemmelser om, hvilke poelser der maa indeholde oksekoed.

5. Kommissionen raader ikke over naermere oplysninger vedroerende den omtalte tyske metode, som kan bruges til rutinekontrol af, om EF-bestemmelserne vedroerende forarbejdning af koed- og benmel er blevet overholdt, men den vil vaere glad for at modtage oplysninger, saa den kan vurdere metoden.

6. Alle raastoffer, som er blevet erklaeret egnet til konsum efter inspektion foer og efter slagtningen i overensstemmelse med EF-bestemmelserne, kan anvendes som ingredienser i foedevarer. Kommissionen raader ikke over nogen liste over saadanne raastoffer eller faerdigvarer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2423/96 af Clive Needle (PSE) til Kommissionen (4. september 1996)

Om: Tysklands beskatning af udenlandske kunstneres indkomster

Hvad mener Kommissionen om den reviderede lov om at oege skatteprocenten for udenlandske kunstneres indkomster til 29% for grupper og 32% for enkeltpersoner, som traadte i kraft den 1. januar 1996? Er Kommissionen klar over, at den kan faa negative foelger for internationalt optraedende kunstnere og det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (12. november 1996)

Kommissionen er underrettet om, at Tyskland siden den 1. januar 1996 har bragt kildeskatten for ikke-bosiddende kunstneres bruttoindtaegter paa linje med den, der gaelder for andre ikke-bosiddendes indkomster i Tyskland. Skatten er saaledes steget fra 15% til 25%. En bosiddende kunstner skal imidlertid betale skat, der beregnes af nettoindkomsten, hvor der anvendes en marginalsats paa hoejst 53%.

Betales der kildeskat af bruttoloennen uden hensyn til de erhvervsmaessige omkostninger i modsaetning til, hvad der er tilfaeldet for en bosiddende kunstner, kan en ikke-bosiddende kunstner blive haardere beskattet i de tilfaelde, hvor kildeskatten overstiger den skat, der skulle vaere betalt, hvis denne var blevet beregnet paa grundlag af den virkelige indkomst (med fradrag af erhvervsmaessige omkostninger). Dette er altid tilfaeldet, hvis de erhvervsmaessige omkostninger overstiger 52,9% af bruttoloennen.

Det skal understreges, at i de tilfaelde, hvor beskatningen bliver for hoej i forhold til den virkelige indkomst, indroemmer de tyske myndigheder paa begaering i henhold til en bestemmelse om »billigkeitmassnahme« i ¶ 163 Abgabenordnung en skattenedsaettelse. Ifoelge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, har den tyske regering af hensyn til retssikkerheden, fremsat et forslag til lov, der tager sigte paa gennem en lovforanstaltning at styrke denne mulighed for at naa frem til at beskatte de paagaeldende kunstnere paa grundlag af deres virkelige indkomster, naar den kildeskat, der indeholdes i deres loen i Tyskland, overstiger den skat, en bosiddende kunstner skulle betale af samme loen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2206/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Den Europaeiske Unions bidrag til den internationale krigsforbryderdomstol vedroerende det tidligere Jugoslavien

Den Europaeiske Union har indirekte bidraget til den internationale krigsforbryderdomstol vedroerende det tidligere Jugoslavien ved over budgettets kapitel B7-52 »Europaeisk initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne« og isaer artikel B7-527 »Stoette til genoptraeningscentre for torturofre og til organisationer, der yder konkret bistand til ofre for overtraedelser af menneskerettighederne« ved at yde stoette til foreninger, som bistaar domstolen.

Kan Kommissionen oplyse,

1. hvor stort et beloeb der er bevilget og udbetalt til foreninger i forbindelse med oprettelsen og driften af domstolen, og

2. hvilke kontrolordninger, der er indfoert for at sikre en forsvarlig udnyttelse af disse midler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (30. september 1996)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at der siden 1994 er stillet 2 mio. ECU til raadighed til projekter til stoette for den internationale krigsforbryderdomstol vedroerende det tidligere Jugoslavien paa budgetpost B7-5240 og B7-527 paa Faellesskabets budget (nu budgetpost B7-7040 og B7-7070).

Hvad angaar kontrolmekanismerne til sikring af, at midlerne anvendes korrekt, undertegner hver modtager, foer forskudsbetalingen (normalt 80%) finder sted, en forpligtelse til at fremlaegge detaljerede finansielle og faktuelle oplysninger ved projektets afslutning. Derudover accepterer modtagerne at blive kontrolleret af Kommissionens finanskontrol eller Revisionsretten, dersom dette findes noedvendigt. Hvis der afsloeres uregelmaessigheder, kan hele eller en del af stoetten kraeves tilbagebetalt.

Desuden kan der henvises til de evalueringer, der foretages, foer Kommissionen traeffer sine finansieringsafgoerelser, og som bl.a. omfatter den potentielle modtagers paalidelighed, kvaliteten af tidligere gennemfoerte projekter og saerlig ekspertise i forbindelse med den internationale krigsforbryderdomstol.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2351/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (8. august 1996)

Om: Gennemfoerelse af EU-direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle og direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter i forbindelse med Donau-kanaliseringen mellem Straubing og Vilshofen

1. Er det Kommissionen bekendt, at Forbundsrepublikken Tyskland har overtraadt artikel 4, stk. 1 og 2, i EU-direktiv 79/409 EOEF om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )) ved ikke at udpege Donaudalen mellem Regensburg og Vilshofen samt Isardeltaomraadet som et saerligt bevaringsomraade i henhold til ovennaevnte direktiv?

2. Hvad vil Kommissionen foretage for at sikre, at omraadet ufortoevet udpeges som bevaringsomraade?

3. Er det Kommissionen bekendt, at Forbundsrepublikken Tyskland (forbundstransportministeriet) og Fristaten Bayern under overtraedelse af artikel 4, stk. 4, i EU-direktiv 92/43/EOEF om beskyttelse af vilde fugle samt artikel 6, stk. 4, i direktivet om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )), vil forvandle den sidste sammenhaengende fritstroemmende straekning af den bayerske del af Donau mellem Straubing og Vilshofen til en kaede af opstemningstrin?

4. Hvad vil Kommissionen foretage for at forhindre bygning af opstemningstrinnene Osterhofen og Waltendorf?

5. Vil Kommissionen indlede en traktatbrudsprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 169?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (30. september 1996)

1. Kommissionen er ganske klar over, at omraaderne »Donau-Tal: Regensburg - Vils-hofen« og »Isartal: Gottfried - Plattling einschliesslich Isar-Muendingsbereich«, som begge er beliggende i Bayern, i henhold til den fagvidenskabelige litteratur herom er fuldt ud berettiget til at blive udpeget som vaerende betydningsfulde fugleomraader, men dog endnu ikke er blevet udnaevnt til saerligt beskyttede omraader i medfoer af artikel 4 i Raadets direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle.

2. og 5. I al almindelighed er Tysklands udpegning af saerligt beskyttede omraader i henhold til artikel 4 i direktiv 79/409/EOEF genstand for en overtraedelsesprocedure, fordi Tyskland - herunder Bayern - efter de ornitologiske videnskabelige kredses opfattelse, som ogsaa er Kommissionens, endnu ikke har udpeget de mest velegnede fugleomraader som saerligt beskyttede omraader.

3. Kommissionen er blevet gjort opmaerksom paa dette problem af en klage, der er indloebet for ganske nylig. Kommissionen vil nu anmode de tyske myndigheder om yderligere oplysninger vedroerende projektet og dettes mulige foelgevirkninger med hensyn til fugledirektivet, idet den ganske udmaerket er klar over, at stoerre indvirkning paa frit loebende straekninger af Donau eventuelt godt kan volde betydelige problemer for de alluviale skovstraekninger langs flodbredderne, der tildels anses for at vaere prioriterede naturlige levesteder i medfoer af habitat-direktivet.

4. Yderligere aktioner vil afhaenge af det svar, de tyske myndigheder maatte afgive paa ovennaevnte spoergsmaal 3.