ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1358/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsstøtte til foreninger, NGO'er og diverse organisationer



EF-Tidende nr. C 305 af 15/10/1996 s. 0085



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1358/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996) Om: Faellesskabsstoette til foreninger, NGO'er og diverse organisationer Vedroerende budgetpost B7-5050 (stoette til demografisk politik og tilhoerende programmer i udviklingslandene samt opfoelgning af Konferencen om Befolkning og Udvikling) bedes Europa-Kommissionen fremlaegge en fuldstaendig fortegnelse over, hvilke foreninger, NGO'er eller organisationer der har modtaget faellesskabsstoette, samt det noejagtige stoettebeloeb for det senest afsluttede regnskabsaar? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (10. juli 1996) Det aerede medlem finder nedenfor listen over de ikke-statslige organisationer (NGO), sammenslutninger eller organer, der har modtaget faellesskabsstoette i det sidste budgetaar (januar-december 1995): >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1086/96 af José Barros Moura (PSE) til Raadet (8. maj 1996)

Om: Europaeiske kollektive overenskomster

I henhold til artikel 4, stk. 2, i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, der er knyttet som bilag til EU-traktaten, finder ivaerksaettelsen af aftaler, der indgaas paa faellesskabsplan sted - enten efter de fremgangsmaader og den praksis, arbejdsmarkedets parter og medlemsstaterne normalt anvender - eller i spoergsmaal under artikel 2 efter faelles anmodning fra de underskrivende parter, »ved en afgoerelse, som Raadet traeffer paa forslag af Kommissionen«.

Hvad angaar rammeaftalen vedroerende foraeldreorlov, har Raadet imidlertid vedtaget et direktiv, hvis formaal (jf. artikel 2, stk. 1) ikke er, at give aftalen bindende virkning, men at forpligte medlemsstaterne til inden for en maksimal frist at gennemfoere indholdet efter de bestemmelser, der gaelder ivaerksaettelsen af kollektive overenskomster (aftaler mellem arbejdsmarkedets parter eller staten).

Hvilken teoretisk og praktisk selvstaendighed nyder artikel 4, stk. 2, andet afsnit, i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken i saa tilfaelde i forhold til samme stykkes foerste afsnit?

Hvorfor er rammeaftalen ikke vedtaget ved en »afgoerelse«, som i henhold til EF-traktatens artikel 189, »er bindende i alle enkeltheder for dem, den angiver at vaere rettet til«?

Svar (7. august 1996)

Det tilkommer ikke Raadet at fortolke hverken traktaten eller protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken med aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, som er knyttet til denne som bilag.

I oevrigt tilkommer det institutionerne blandt de i EF-traktatens artikel 189 omhandlede bindende retsakter i hvert enkelt tilfaelde at vaelge det mest relevante juridiske instrument til ivaerksaettelse af de aftaler, der er indgaaet paa faellesskabsplan i henhold til artikel 4, stk.2, i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken.

Med hensyn til rammeaftalen om foraeldreorlov, der er indgaaet af UNICE; CEEP og OESU, har Raadet og Kommissionen anset et direktiv for at vaere det mest relevante instrument, fordi rammeaftalen indeholder bestemmelser, som skal inkorporeres i medlemsstaternes nationale ret, og fordi den stiller medlemsstaterne frit med hensyn til, hvordan de vil opnaa det oenskede resultat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2105/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Opfoelgningskonference til det internationale sociale topmoede i slutningen af april 1996 i Oslo

I slutningen af april 1996 moedtes hoejtstaaende repraesentanter for udviklings- og industrilandene, Verdensbanken, IMF, UNDP og NGO'er for at tage skridt til at gennemfoere det 20:20-initiativ, der blev foreslaaet paa det internationale sociale topmoede i Koebenhavn (marts 1995).

Deltog Kommissionen i konferencen i Oslo? I bekraeftende fald med hvilken repraesentant? Hvilken holdning indtog Kommissionen i Oslo med hensyn til gennemfoerelsen af 20:20-initiativet? Hvilket eget bidrag til styrkelse af det primaere socialvaesen i udviklingslandene har Kommissionen stillet i udsigt?

Dersom Kommissionen ikke deltog i konferencen: Hvorfor ansaa den ikke sin deltagelse i denne vigtige internationale konference for noedvendig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (2. august 1996)

Kommissionen var ikke indbudt til moedet og deltog foelgelig ikke.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1258/96 af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Nikotin- og tjaereindhold i rulletobak

Paa grund af mangelen paa en harmoniseret metode til maaling af nikotin- og tjaereindhold i rulletobak er der stor usikkerhed om, hvor skadelige haandrullede cigaretter er. Tobaksfabrikanternes angivelser om det maksimale tjaereindhold i rulletobak ligger meget lavere end de tal, sundhedsorganisationerne tager udgangspunkt i.

Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. Er den i besiddelse af data om eller paalidelige undersoegelser af nikotin- og tjaereindhold i rulletobak, saaledes at der kan skabes sikkerhed om risiciene for folkesundheden i forbindelse med rulletobak?

2. Har Kommissionen i benaegtende fald til hensigt at lade udfoere en objektiv undersoegelse med henblik paa at opnaa klarhed om tjaereindholdet i de forskellige maerker af rulletobak?

3. Hvordan forholder Kommissionen sig til fastsaettelse af en ensartet maalemetode paa grundlag af isostandarder saaledes som fastlagt for cigaretter i direktiv 90/239/EOEF ((EFT L 137 af 30.5.1990, s. 36.))?

4. Overvejer Kommissionen paa grundlag af objektive resultater og maalemetoder at fastlaegge samme standarder for maksimalt tjaereindhold i rulletobak, som er fastsat for cigaretter i direktiv 90/239/EOEF?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. juli 1996)

1. Nej.

2. Fastsaettelse af nikotin- og tjaereindholdet i haandrullede cigaretter afhaenger af flere variable faktorer (f.eks. den eventuelle anvendelse af et filter, tobakkens maengde og kvalitet, papirets kvalitet). Det kan derfor naeppe lade sig goere at gennemfoere en paalidelig undersoegelse herom.

3. Af ovennaevnte grunde kan haandrullede cigaretters tjaereindhold ikke maales praecist.

4. Nej. Man kan ikke paa dette stadium forestille sig indfoerelse af en norm, naar der ikke findes en sikker og effektiv metode til maaling af de paagaeldende cigaretters tjaereindhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1619/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Evalueringsstudier vedroerende udviklingsbistand

Har Kommissionen reageret paa forslaget om oprettelse af et arkiv over evalueringsstudier vedroerende EU's og medlemsstaternes udviklingsbistand?

Hvordan mener Kommissionen i benaegtende fald, at dette forslag mest praktisk kan gennemfoeres, og hvilken budgetpost vil vaere den mest relevante, og hvor hoeje vil de anslaaede udgifter blive, hvis Europa-Parlamentet skulle stille forslag herom for 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (12. juli 1996)

Kommissionen har allerede et arkiv med evalueringsrapporter, som den har bestilt og faaet udfoert af uafhaengige konsulenter uden for Kommissionen. Alle endelige evalueringsrapporter stilles til raadighed for offentligheden efter anmodning.

Det er ikke alle medlemsstater, der offentliggoer evalueringsrapporter. I nogle tilfaelde offentliggoeres der kun oversigter, og i andre tilfaelde findes der ingen faste regler eller nogen klar praksis. Medlemsstaterne ville have meget imod at aendre denne politik og give Kommissionen hovedrollen i forbindelse med anvendelse af en ny fremgangsmaade.

Et nyttigt, om end kun delvist, alternativ bestaar i DACs (Organization for economic cooperation and Development Assistance Committee) database over evalueringsoversigter, hvortil alle DAC-medlemmer, herunder Kommissionen, bidrager. Denne database, som i oejeblikket er ved at blive gjort mere brugervenlig, forvaltes af Canadian International Development Agency (CIDA), og vil blive noeje gennemgaaet af DACs evalueringsgruppe senere i 1996 med henblik paa at forbedre kvaliteten og udbygge dens anvendelse og adgangsmulighederne.

Paa baggrund af udviklingen inden for informationsteknologien kan det ligeledes forventes, at offentliggoerelsen af oversigter og evalueringsrapporter kan udbygges betydeligt inden for de naeste 2-3 aar.

Paa baggrund af, at Kommissionens egne evalueringsrapporter er saa nemme at faa adgang til, at der allerede findes en DAC-database, og at informationsteknologien udvikler sig saa hurtigt, ser det ikke ud til, at det aerede medlems forslag ville berettige til en saerlig tildeling af midler og personaleressourcer, idet saadanne ressourcer allerede anvendes for at foretage kvalitetsmaessigt evalueringsarbejde og sikre, at eventuelle konstateringer foelges op.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 274/96 af Peter CRAMPTON til Rådet. Mordechai Vanunu



EF-Tidende nr. C 305 af 15/10/1996 s. 0006



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0274/96 af Peter Crampton (PSE) til Raadet (27. februar 1996) Om: Mordechai Vanunu Den israelske regering har for nylig indroemmet, at Israel er i besiddelse af atomvaaben, og at det maaske vil vaere villig til give afkald paa dem som del i en fredsaftale med landets arabiske nabostater. Er der paa denne baggrund og i betragtning af, at Mordechai Vanunu fortsat sidder i isolationsfaengsel, rettet henvendelse til den israelske regering om Vanunus loesladelse? Hvis dette ikke er tilfaeldet, er der saa planer om at rette en saadan henvendelse? I benaegtende fald, hvorfor findes der saa ikke saadanne planer? Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0274/96 og E0594/96 (2. august 1996) Mordechai Vanunus sag har ikke vaeret rejst i Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0908/96 af Pieter Dankert (PSE) og Carlos Pimenta (ELDR) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Stoette fra Samhoerighedsfonden til opfoerelse af en ny bro over Tejo-floden

Kommissionen er informeret om anlaegget af nye veje i naerheden af den nye bro over Tejo-floden og det saerlige beskyttede omraade. Disse veje loeber allerede delvis gennem det beskyttede omraade og/eller stopper lige foer graensen til det beskyttede omraade, mens jorden inden for det beskyttede omraade allerede er planeret med henblik paa anlaeg af veje inden for det beskyttede omraade.

Ydes der stoette fra strukturfondene eller Samhoerighedsfonden til anlaegget af disse veje?

Skal disse veje i bekraeftende fald loebe gennem det beskyttede omraade, hvorved der atter finansieres et projekt, der er i strid med EU's miljoepolitik?

Hvilke skridt vil Kommissionen i benaegtende fald tage paa baggrund af overtraedelserne af direktiverne 79/409/EOEF ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )) og 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. ))?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0904/96, E-0905/96, E-0906/96, E-0907/96 og E-0908/96 (9. juli 1996)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det naevnte problem og skal snarest muligt meddele de aerede medlemmer udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0760/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Det operationelle miljoeprogram for Graekenland

Der blev i det operationelle miljoeprogram, som blev vedtaget ved Kommissionens afgoerelse nr. E(94)1834/3 af 29. juli 1994, og hvortil der blev afsat i alt 150 mia drakmer, medtaget 130 projekter (ifoelge en erklaering fra minister Laliotis) til et samlet beloeb af 110 mia drakmer, som daekker alle programmets foranstaltninger. Det ansvarlige graeske ministerium haevder, at der for 1995 blev vedtaget bevillinger paa 26 mia drakmer.

Den planlagte stoette isaer for de meget foelsomme omraader ved Axios-floddeltaet og soeerne Koronia og Volvi beloeber sig indtil i dag til 700 mio drakmer.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Er disse oplysninger i overensstemmelse med de faktiske forhold?

2. Er midlerne (26 mia drakmer) for 1995 blevet udbetalt?

3. Overvaager den programmets gennemfoerelse?

4. Hvorfor er der indtil nu ikke er blevet stillet midler til raadighed for Axios-floddeltaet (biotop af saerlig stor betydning) og soeerne Koronia og Volvi?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. maj 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til de udtalelser fra det graeske ministerium, som det aerede medlem henviser til.

Det operationelle miljoeprogram blev vedtaget af Kommissionen med et samlet budget paa 512 mio. ECU, og senere har inddragelse af foranstaltninger beregnet for den private sektor bevirket, at det samlede budget er blevet foroeget til 515 mio. ECU. I marts 1996 blev 131 projekter i princippet af de graeske myndigheder betragtet som projekter, der kunne medfinansieres under dette program. Det samlede budget for disse projekter blev anslaaet til 330 mio. ECU. I marts var det samlede forbrug for hele programmet paa ca. 10 mio. ECU. Dette forbrug er beskedent, men vil ikke kunne forbedres vaesentligt i de kommende maaneder.

Kommissionen foelger noeje aktiviteterne under programmet, som har lidt under igangsaetningsvanskeligheder. Disse problemer skyldtes navnlig de komplicerede forberedelser, der var noedvendige for at igangsaette det vigtigste delprogram, som er den nationale jordmatrikel. For at fremskynde arbejdet er der paa forslag af Kommissionen for nylig ivaerksat et »managerprogram«, og der vil blive ivaerksat et specialiseret »managerprojekt« som stoette til arbejdet med delprogrammet vedroerende den nationale jordmatrikel.

Hvad angaar beskyttelsen af de graeske biotoper er det Kommissionens opfattelse, at opstillingen af prioriteter hovedsagelig henhoerer under de graeske myndigheders kompetence. Den skal dog minde om, at foruden det paagaeldende program kan andre EF-initiativer og -programmer som LIFE, LEADER II, INTERREG II og de regionale operationelle flerfondsprogrammer medfinansiere indsats til beskyttelse af biotoper.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1055/96 af Stephen Hughes (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Fri bevaegelighed for kaeledyr mellem Sverige, Det Forenede Kongerige og Irland

Det fremgik af et brev, som jeg den 8. juli 1995 modtog fra kommissionsmedlem Fischler, at »Sverige for nyligt har aendret sin lovgivning og har skabt en ordning for indfoersel af alle hunde og katte fra det kontinentale Europa, som svarer til den ovenfor beskrevne. Det er fastsat i traktaten vedroerende Sveriges tiltraedelse, at der skal indfoeres en tilsvarende ordning for ind- og udfoersel af hunde og katte mellem Sverige, Det Forenende Kongerige og Irland som for ind- og udfoersel mellem Irland og Det Forenede Kongerige. De naermere bestemmelser for en saadan ordning er for nuvaerende under droeftelse mellem Sverige, Irland, Det Forenede Kongerige og Kommissionen«.

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt disse droeftelser nu er fremme, og fra hvilken dato der kan forventes indfoerelse af fri bevaegelighed for kaeledyr mellem Det Forenede Kongerige og Sverige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. maj 1996)

De britiske myndigheder oplyser, at der stadig finder droeftelser sted om dette forhold. De er ikke i stand til at give en endelig dato for afslutning af droeftelserne. Foelgelig kan Kommissionen ikke give en dato for, hvornaar der kan forventes fri bevaegelighed for hunde og katte mellem Det Forenede Kongerige og Sverige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 981/96 af Brigitte LANGENHAGEN til Kommissionen. Det endelige momssystem i Det Europæiske Fællesskab



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0060



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0981/96 af Brigitte Langenhagen (PPE) til Kommissionen (26. april 1996) Om: Det endelige momssystem i Det Europaeiske Faellesskab Vil der i den endelige momslovgivning indgaa bestemmelser om en ordning, hvormed der tages hensyn til de almennyttige organisationers saerlige karakteristika, og som fastsaetter fritagelse for ikke-fradragsberettiget moms? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (13. juni 1996) Kommissionen er i oejeblikket ved at gennemgaa alle aspekter af det eksisterende momssystem med henblik paa indfoersel af et nyt system, som skal tilpasses et indre marked med en hoej grad af integration. Kommissionen kan ikke forudsige resultatet af dette arbejde, men kan dog forsikre det aerede medlem om, at man under dette forberedende arbejde ogsaa tager hensyn til, hvorledes velgoerenhedsorganisationer og humanitaere organisationer skal behandles.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1034/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Udviklingspolitik og handicap

Hvilke foranstaltninger agter GD VIII - paa baggrund af den nylige aendring af budgetpost B7-600 (faellesskabsdeltagelse i foranstaltninger til fordel for udviklingslande, som gennemfoeres af ikke-statslige

organisationer), af FN's standardbestemmelser vedroerende lige muligheder for handicappede og af, at handicappede udgoer 10% af befolkningen og ofte er blandt de mest udstoedte grupper i samfundet - at traeffe for at sikre, at handicappede og deres organisationer tages med i betragtning og modtager passende stoette i forbindelse med alle relevante udviklingsprogrammer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (12. juni 1996)

For saa vidt angaar sundhed og rehabilitering er det Faellesskabets maal at bistaa tredjelandene med at udarbejde og ivaerksaette politikker, der tager sigte paa at opfylde de mest fundamentale behov og de mest saarbare gruppers behov. De ivaerksatte foranstaltninger tager foerst og fremmest sigte paa at styrke og forbedre sundhedsvaesenets funktion. I forbindelse hermed udfoldes der store bestraebelser paa at fremme forebyggelsen af sygdomme, der kan medfoere handicaps.

Opmaerksomheden er isaer henledt paa handicappedes problemer i forbindelse med de regionale programmer. En del af disse programmer bidrager bl.a. til at sikre en faglig og materiel stoette til nationale programmer til fordel for handicappede, til at fremme praksisorienteret forskning, udveksling af erfaringer og uddannelse af specialiseret personale paa dette omraade.

For de lande, der har lidt under kriser og konflikter, omfatter rehabiliteringsinterventionerne altid et afsnit, der specielt drejer sig om handicappede (pleje, hjaelpemidler, social integrering).

Endelig har de ikke-statslige organisationer, som specielt gennemfoerer foranstaltninger for handicappede, altid modtaget og vil fortsat modtage en betydelig stoette via samfinansiering af deres foranstaltninger (budgetpost B7-600).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1330/96 af Ana Miranda de Lage (PSE) og Josep Pons Grau (PSE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: De ikke-statslige organisationers muligheder for at faa adgang til faellesskabsfinansieringen

De ikke-statslige organisationer er oprettet, saa de er i stand til at overvaage en del af faellesskabssamarbejdet til fordel for udviklingslandene.

Selv om de ikke-statslige organisationers aktioner begyndte med medfinansieringskontoen gennem Generaldirektoratet for Udvikling, staar der i dag et vaeld af poster til raadighed for de ikke-statslige organisationer paa EU's budget.

Denne situation skaber forvirring med hensyn til satserne for medfinansiering for de ikke-statslige organisationers arbejdsbetingelser over for Kommissionens tjenestegrene og for kontraktmaessige forbindelser, hvilket medfoerer, at de ikke-statslige organisationer foeler sig desorienterede med hensyn til metoder og muligheder.

Har Kommissionen planer om at gennemfoere en harmonisering af de betingelser, som stilles til de ikke-statslige organisationer, for at de kan faa adgang til faellesskabsfinansieringen? Kan de kontraktmaessige forhold harmoniseres inden for de budgetposter, der er aabne for de ikke-statslige organisationer i GD I, GD IA, GD IB, GD VIII og ECHO?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (24. juni 1996)

I forbindelse med politikkerne for udviklingssamarbejde forvalter de ikke-statslige organisationer (NGO'er) en betydelig - og stadig stoerre - del af faellesskabsmidlerne, og deres aktionsomraade er blevet diversificeret. Det betyder, at de finansieres over mange forskellige budgetposter og har mange forskellige former for forbindelser med Kommissionen.

NGO'ernes voksende og forskelligartede rolle viser, hvor meget deres arbejde vaerdsaettes. Men samtidig er der opstaaet visse nye vanskeligheder med at foretage en korrekt identifikation af »aegte« NGO'er, for saa vidt angaar de principper, der skal gaelde for forbindelserne mellem Kommissionen og NGO'erne, samt kohaerensen af de procedurer, der anvendes for de budgetposter, NGO'erne har adgang til.

Derfor har Kommissionen efter faelles aftale med forbindelsesudvalget for NGO'er ivaerksat en undersoegelse af disse spoergsmaal, saaledes at der kan opnaas det noedvendige minimum af kohaerens i forvaltningen, samtidig med at der tages hensyn til, at der uundgaaeligt findes mange forskellige situationer og maalsaetninger paa de forskellige interventionsomraader. Dette arbejde udfoeres i samraad og samarbejde med forbindelsesudvalget for NGO'erne.

Det boer fremhaeves, at Kommissionen hvert aar udgiver en kommenteret oversigt over budgetposter, som NGO'erne har adgang til, og denne indeholder de noedvendige oplysninger for, at NGO'erne lettere kan identificere maalene, adgangsbetingelserne, procedurerne og kontaktpunkterne for de forskellige budgetposter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0906/96 af Pieter Dankert (PSE) og Carlos Pimenta (ELDR) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Stoette fra Samhoerighedsfonden til opfoerelse af en ny bro over Tejo-floden

Med hensyn til den nye bro over Tejo-floden, hvortil der ydes stoette fra Samhoerighedsfonden, er Kommissionen siden 1994 gentagne gange blevet underrettet om overtraedelser af direktiverne 79/409/EOEF ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )) og 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )), af de foranstaltninger, der er naevnt i den paagaeldende vurdering af miljoevirkningerne, og af bilag I til Kommissionens beslutning om projekt nr. 94/10/65/005. Foranstaltninger, der skulle vaere truffet ved arbejdernes paabegyndelse, er endnu ikke blevet truffet i 1996 paa trods af droeftelser mellem Kommissionen og de portugisiske myndigheder. Overtraedelserne fortsaetter blot.

Er Kommissionen ikke af den opfattelse, at den tidligere skulle have indledt eller i hvert fald nu straks boer indlede en undersoegelse som omhandlet i artikel 10 i Kommissionens beslutning 94/10/65/005, hvorefter stoetten kan suspenderes, nedsaettes eller ophaeves?

Hvis Kommissionen ikke er af denne opfattelse, kan den i saa fald oplyse, hvornaar dens tolerancetaerskel er naaet, bl.a. paa baggrund af at to boern allerede er druknet, fordi de afskaermninger, der kraeves i vurderingen af miljoevirkningerne, endnu ikke er opsat, og paa baggrund af at den portugisiske regering ifoelge forlydender i aviserne nu endelig har erkendt, at bestemmelserne overtraedes, og myndighederne har idoemt Lusoponte en boede paa grund af ulovlige gravearbejder og dumpninger?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0904/96, E-0905/96, E-0906/96, E-0907/96 og E-0908/96 (9. juli 1996)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det naevnte problem og skal snarest muligt meddele de aerede medlemmer udfaldet.