SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1009/00

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: Erhvervsuddannelse eller bistand

Under topmødet i Wien, som blev afholdt den 11. og 12. december 1998 afvistes både Italiens beskæftigelsesprogram, som blev beskyldt for at være overflødigt og for at skabe et behandlersamfund, og den italienske erhvervsuddannelse, som blev anset for ikke-eksisterende.

1. Vil Kommissionen oplyse, om anvendelsen af EU-fondsmidlerne beregnet til erhvervsuddannelse i løbet af 1999 bidrog til at ændre denne vurdering, eller fulgte den de sædvanlige stærkt misbilligede kriterier?

2. Vil Kommissionen oplyse, om anvendelsen af EU-fondsmidlerne beregnet til erhvervsuddannelse i løbet af 1999 bidrog til at ændre denne vurdering, eller fulgte den de sædvanlige stærkt misbilligede kriterier?

3. Er det sandt, at kurserne ikke opstilles under hensyn til arbejdsmarkedet, men efter de midler, der skal forvaltes?

4. Eksisterer der en effektiv kontrolordning, som gør det muligt at kontrollere resultaterne af de kurser, EU finansierer, i forhold til de fastsatte målsætninger og at foretage en costbenefitanalyse heraf?

5. Kan Kommissionen give oplysninger vedrørende det støttebeløb, som var afsat til Italien i 1998 og 1999 til uddannelse, og det støttebeløb, som er fastsat for 2000, inddelt efter regioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(26. maj 2000)

I formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Wien den 11.-12. december 1998 er de nationale handlingsplaner omhandlet i punkt 31(1). Konklusionerne er rettet til alle medlemsstaterne og ikke specielt til Italien.

Dokumentet, der indeholder Kommissionens og Rådets bedømmelse af den italienske nationale handlingsplan, er den fælles rapport om beskæftigelsen for 1998, som blev vedtaget i kølvandet på Det Europæiske Råds møde i Wien(2). En henvisning til programmet for erhvervsuddannelse findes på de sider, der omhandler Italien (s.. 86-89 i den fælles rapport om beskæftigelsen for 1998) hvor udtrykket ikke-eksisterende ikke anvendes.

1. Midler fra Den Europæiske Socialfond (ESF) er blevet anvendt i tidsrummet 1994-1999 og ikke kun i 1999. Der er blevet gennemført nogle ændringer i programmeringsmekanismerne for at tilvejebringe overensstemmelse mellem ESF og den europæiske beskæftigelsesstrategi.

2. Unge er den målgruppe for ESF-interventioner, hvor der er de bedste resultater. Dette betyder, at udgifterne og dækningen er meget omfattende.

3. Afgørelser om kurser tages af de ansvarlige myndigheder, nemlig de regionale myndigheder og de forskellige ministerier, der er inddraget i administrationen af projekterne. Afgørelser om tildeling af midler til forskellige projekter sker normalt på grundlag af arbejdsmarkedets behov.

4. Støtte fra ESF er underlagt kontrolsystemer i medlemsstaterne og i Kommissionen. Enhver intervention er genstand for en forudgående påtegning fra Kommissionen og en efterfølgende kontrol på stedet ved Revisionsretten og Kommissionen. Kontrollen, som udføres af medlemsstaternes myndigheder, sker inden for rammerne af den nationale lovgivning. Kommissionen gennemfører også evalueringer af interventionerne i partnerskab med medlemsstaterne. Disse evalueringer omfatter analyser af udgifter og udbytte og viser, i hvilken udstrækning målene er blevet nået.

5. Der regnes med en afgørelse om tildelingen af midler for tidsrummet 2000-2006 i første halvdel af året. Fællesskabsmidlerne til mål 3 udgør 3 888 mio. EUR. For så vidt angår mål 1, udgør det samlede beløb i strukturfondene til de sydlige regioner 22 122 mio. EUR. Ønskes oplysninger om den tidligere programmeringsperiode, 1994-1999, er det europæiske websted med alle de nødvendige oplysninger om interventioner i Italien(3) et nyttigt redskab.

(1) Dokument 00300/1/98.

(2) http://europa.eu.int/comm/employment_social/empl&esf/empl99/jer98_en.pdf.

(3) http://europa.eu.int/comm/dg05/esf/en/public/leafs/it-it.htm.