ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2298/97 af Peter Sichrovsky (NI) til Raadet (18. juli 1997)

Om: Regeringsmedlemmers fravaer under Raadets samlinger

Er det almindeligt, at regeringsmedlemmer ikke er til stede under Raadets samlinger?

Hvor ofte har de oestrigske regeringsmedlemmer undladt at deltage i Raadets samlinger siden januar 1995?

Er Raadet af den opfattelse, at de afgoerelser, som det traeffer, naar en medlemsstats regeringsmedlemmer ikke er til stede, er af underordnet politisk betydning for denne medlemsstat?

Hvordan har OEstrig bekendtgjort, hvorledes landet oensker at stemme, naar dets regeringsmedlemmer ikke er til stede?

Svar (1. december 1997)

Medlemsstaterne bestraeber sig naturligvis paa at sikre, at de er repraesenteret paa Raadets samlinger paa ministerplan; erfaringen viser imidlertid, at dette ikke altid er muligt, og at det derfor ikke er ualmindeligt, at en eller flere medlemsstater er repraesenteret af andre personer end ministre eller statssekretaerer (saedvanligvis af de faste repraesentanter eller deres stedfortraedere). I saa fald kan repraesentanterne ikke deltage i afstemningsproceduren.

Efter EF-traktatens artikel 150 og artikel 7, stk. 3, i Raadets forretningsorden ((Raadets afgoerelse nr. 93/662/EF af 6. december 1993 om vedtagelse af Raaets forretningsorden (EFT L 304 af 10. december 1993, s. 1), aendret ved Raadets afgoerelse nr. 95/24/EF, Euratom, EKSF af 6. februar 1995, s. 14). )) kan ethvert medlem af Raadet give fuldmagt til at afgive sin stemme til et andet medlem af Raadet, der er repraesenteret paa ministerplan. Kombineret med quorumreglen i artikel 7, stk. 4, i Raadets forretningsorden, hvorefter der skal vaere otte medlemmer af Raadet til stede paa ministerplan, for at Raadet kan foretage en afstemning, kan fuldmagt til at afgive stemme foere til en situation, hvor op til syvmedlemmer paa en given raadssamling kan give fuldmagt til at afgive stemme til de resterende otte raadsmedlemmer.

OEstrig har siden sin tilslutning til Den Europaeiske Union i januar 1995 vaeret repraesenteret paa alle Raadets samlinger. I hvert tilfaelde, hvor det relevante regeringsmedlem ikke var i stand til at deltage, blev den oestrigske delegation ledet af OEstrigs faste repraesentant ved Den Europaeiske Union (eller dennes stedfortraeder), som det er almindelig praksis i Den Europaeiske Union.

Det tilkommer ikke Raadet at goere sig overvejelser om, hvorvidt den politiske betydning, en medlemsstat tillaegger afgoerelser, som traeffes paa en bestemt raadssamling, afspejles af den person, som denne medlemsstat er repraesenteret af paa samlingen.

OEstrigs holdning og stemmeafgivning hvad angaar de spoergsmaal, der er til droeftelse paa raadssamlingerne, udtrykkes paa samlingen i overensstemmelse med artikel 146 og 150 i EF-traktaten og artikel 7, stk. 3 og 4, i Raadets forretningsorden som forklaret ovenfor. Det aerede medlem af Europa-Parlamentet vil endvidere vaere bekendt med, at naar der finder afstemning sted i Raadet offentliggoeres afstemningsresutatet i Raadets pressemeddelelse, jf. bestemmelserne i Raadets forretningsorden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2695/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Oversvoemmelser og miljoebeskyttelse

Den seneste tids oversvoemmelser i forskellige dele af Europa samt dem, der har fundet sted i Italien i de seneste aar, har ikke kun rent meteorologiske aarsager, idet de meget ofte ogsaa er resultat af skaevheder foraarsaget af forbryderiske politikker, der oedelaegger miljoeet. For nylig har WWF-Lombardiet i omraadet langs Adda-floden i Valtellina optalt 690 bygninger og anlaeg med oversvoemmelsesrisiko (heraf 376 privatboliger og 91 produktionsanlaeg), hvilket klart demonstrerer mangelen paa en praeventiv politik i omraadet, som kunne have forhindret en cementering af de arealer, der graenser op til flodloebet.

Vil Kommissionen i lyset af denne alvorlige situation

1. foranstalte en overvaagning af miljoeforholdene i omraader med oversvoemmelsesrisiko?

2. foreslaa en praeventiv kontrol af planlagte byggeriers forenelighed med de stedlige geologiske forhold, navnlig i omraader med oversvoemmelsesrisiko?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (23. september 1997)

Kommissionen er saerdeles opmaerksom paa problemet med de oversvoemmelser, der paa det seneste har fundet sted alt for hyppigt sted rundt omkring i Europa, og det er da ogsaa kommet til flere forskellige overvejelser og praktiske aktioner i de senere aar med henblik paa at stoette medlemsstaterne i disses forskning vedroerende begraensningen af de risici og virkninger, der er forbundet med dette faenomen.

Den skal da heller ikke undlade at anspore og stoette medlemsstaterne til at videreudvikle deres forebyggende foranstaltninger og raade bod paa de utilstraekkelige forholdsregler, der er blevet truffet i fortiden med henblik paa at regulere de forskellige flodbaekkener. Dette er saaledes tilfaeldet med de aktioner, der for nylig blev ivaerksat som led i Faellesskabets initiativ med betegnelsen »Interreg II«.

En raekke forskellige forskningsprogrammer er endvidere blevet forbeholdt problemet med oversvoemmelserne, idet deres sigte er at videreudvikle teknikken til at hoejne sikkerhedsniveauet.

Dog henhoerer det ikke under Kommissionens kompetence at finde frem til og styre de eventuelle risikable situationer i de enkelte medlemsstater, eftersom dette omraade sorterer under de enkelte landes forskellige nationale, regionale og lokale myndigheders kompetence i saa henseende.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2118/97 af Hiltrud BREYER til Rådet. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Sortsgodkendelse



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0015



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2118/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Sortsgodkendelse Skal afledte produkter af planter, der allerede er sortsgodkendt, anmeldes, vurderes og godkendes enkeltvis i henhold til Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. ))? Svar (31. oktober 1997) I forordning 258/97 tages der ikke specifikt hensyn til, om en plante er et afledt produkt eller ej.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2969/97 af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Antidumpningundersoegelser vedroerende indfoersel af ubleget bomuldsstof fra Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet

Den 11. juli 1997 besluttede Kommissionen at indlede en ny antidumpningsundersoegelse vedroerende indfoersel af ubleget bomuldsstof fra syv lande uden for EU, til trods for at bomuldsvaeverier i EU to gange tidligere ikke har haft held til at faa indfoert en endelig antidumpningtold.

Kan Kommissionen redegoere for, hvorfor den har accepteret den tredje klage saa kort tid efter, at den forrige var blevet afvist?

Vil Kommissionen oplyse, om den agter at indfoere en midlertidig told, mens den tredje klage behandles? Hvis Kommissionen vaelger at indfoere en midlertidig told, vil den da ikke vaere bekymret for, om de fornyede undersoegelser vil udloese en stroem af klager fra de beroerte parter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (24. oktober 1997)

Den 11. juli 1997 indledtes der en antidumpingundersoegelse vedroerende importen af ubleget bomuldsstof med oprindelse i Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan, Kina og Tyrkiet.

Selv om Raadet ikke indfoerte endelige foranstaltninger i den tidligere sag om bomuldsstof, er Kommissionen i henhold til Faellesskabets antidumpinglovgivning forpligtet til at indlede en antidumpingprocedure, naar en betydelig del af producenterne i Faellesskabet indgiver en klage, der indeholder klare beviser for dumping og deraf foelgende skade. Dette var tilfaeldet i den foreliggende sag. Den paagaeldende lovgivning indeholder ingen bestemmelser, der aabner mulighed for, at Kommissionen kan afvise en tilstraekkelig dokumenteret klage paa det grundlag, at Raadet tidligere har truffet afgoerelse om ikke at indfoere endelig told paa import, der fandt sted i en anden undersoegelsesperiode. Indledningen af den foreliggende undersoegelse er i saa henseende i fuld overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens antidumpingregler.

Kommissionen har paa et saa tidligt stadium i undersoegelsen ikke mulighed for at udtale sig om, hvorvidt der vil blive indfoert midlertidig told. Den indhenter i oejeblikket de noedvendige oplysninger om de forskellige aspekter af denne sag (dumping, skade og Faellesskabets interesser). Det aerede medlem kan under alle omstaendigheder foele sig forvisset om, at denne procedure i lighed med alle andre gennemfoeres paa et redeligt og rimeligt grundlag uden nogen forskelsbehandling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3144/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (30. september 1997)

Om: Afmaerkning og blaa flag

Den ringe respekt, som motorbaade og andre fartoejer udviser ved badestrandene, er yderst farlig for de badende i sommerperioden.

Mener Kommissionen ikke, at strande, der faar det blaa flag, ogsaa boer afmaerkes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (20. oktober 1997)

»Blaa flag«-kampagnen styres af en ikke-statslig organisation kaldet Foundation for environmental education in Europe (FEEE), som har saede i Koebenhavn. Associerede organisationer i medlemsstaterne vurderer de strande, der ansoeger om det blaa flag. Denne vurdering vedroerer fire hovedomraader, for hvilke der er fastsat saavel obligatoriske som frivillige kriterier: miljoeundervisning og -oplysning, miljoeforvaltning og vandkvalitet samt sikkerhed og serviceniveau. Kommissionens eneste forbindelse til kampagnen bestaar i, at kravene til vandkvalitet for at kunne tildeles det blaa flag er baseret paa de vejledende vaerdier i direktiv 76/160/EOEF om kvaliteten af badevand ((EFT L 31 af 5.2.1976. )).

Kombinationen af rekreative aktiviteter saasom vandsport, beach volleyball og ridning udgoer generelt set en af strandenes vaesentlige attraktioner. Det er i den sammenhaeng, at et af de obligatoriske kriterier inden for sikkerhed og serviceniveau gaar ud paa, at: »rekreative aktiviteter ikke paa nogen maade maa bringe folk, der bruger stranden, i fare«. Er der derfor grund til at antage, at motorbaade truer badenes sikkerhed paa bestemte strande med blaa flag, boer dette indberettes til de lokale myndigheder og den nationale organisation for tildeling af det blaa flag. Hvis der ikke kan opnaas nogen tilfredsstillende loesning ad den vej, boer FEEE i Danmark kontaktes. Saedvanligvis finder man dog en loesning paa lokalt eller nationalt niveau.

Det kan ogsaa vaere af interesse, at FEEE i samarbejde med Det Europaeiske Livredderforbund snart vil fremlaegge retningslinjer for sikkerheden paa strande med blaa flag, hvori der er taget hoejde for risiciene i forbindelse med kombinerede rekreative anvendelser af strandene.

Yderligere information om blaa flag-kampagnen kan faas ved henvendelse til FEEE.

Foundation for environmental education in Europe Friluftsraadet Scandiagade 13 DK-2450 Koebenhavn tlf.: +45-33-79 00 79 fax: +45-33-79 01 79 e-mail: friluftsraadet@inet.uni-c.dk
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2818/97 af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Projekter inden for marin videnskab og teknologi

Ifoelge Agence Europe af 7. juli 1997 har Kommissionen godkendt finansieringen af 56 projekter under forskningsprogrammet inden for marin videnskab og teknologi.

Kan Kommissionen oplyse, om der er portugisiske projekter blandt disse og i givet fald hvilke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (29. september 1997)

Den 26. marts 1997 besluttede Kommissionen at finansiere 55 projekter med omkostningsdeling, én samordnet aktion og to demonstrationsprojekter under saerprogrammet for havforskning og -teknologi (1994-1998) ((EFT C 262 af 20.9.1994. )).

Portugisiske institutioner deltager i 11 af disse projekter. De er opfoert i et skema, som fremsendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3220/97 af Antonio Graziani (PPE) til Kommissionen (9. oktober 1997)

Om: Jordskaelvet i det centrale Italien

Den 26. og 27. september blev det centrale Italien og saerlig regionerne Umbria og Marche ramt af jordskaelv, som kostede en halv snes personer livet og medfoerte meget alvorlige oedelaeggelser ikke blot paa private bygninger men ogsaa paa bygninger af arkitektonisk og historisk-religioes vaerdi. Der er saaledes sket alvorlige skader i Assisi med dens basilikaer, der er viet den hellige Frans, og som blandt andet rummer vaerdifulde fresker af Giotto og Cimabue.

Mange tusinde personer er hjemloese, og en foerste evaluering peger paa oedelaeggelser af et uoverskueligt omfang, saerlig som foelge af de alvorlige skader paa kunstvaerker af uvurderlig vaerdi.

Hvad agter Kommissionen at goere for at imoedekomme befolkningens behov og redde de skadede kunstvaerker, som er en kulturarv ikke blot for Italien men for hele menneskeheden?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler P-3220/97 og P-3286/97 (4. november 1997)

Kommissionen oensker at give udtryk for sin dybe deltagelse over for ofrene for de jordskaelv, der siden slutningen af september med saa voldsom kraft har ramt de italienske regioner Umbria og Marche. Kommissionen er klar over, at befolkningen i disse egne har vaeret vidner til oedelaeggelser af usaedvanligt omfang og ligeledes, at omraadets kulturarv, hvis vaerdi ikke kan goeres op i penge, har vaeret udsat for omfattende oedelaeggelser.

Hvad angaar Faellesskabets noedhjaelp til katastrofeofre maa Kommissionen goere det aerede medlem opmaerksom paa, at der paa 1997-budgettets konto B4-3400 ikke er afsat tilstraekkelige bevillinger til, at der umiddelbart kan ivaerksaettes hjaelpeforanstaltninger til de beroerte omraaders befolkning.

Med hensyn til spoergsmaalet om stoette under strukturforanstaltningerne kan det oplyses, at disse jordskaelv har ramt udpraegede landomraader, som Kommissionen tillaegger stor betydning, og som naesten i fuldt omfang er daekket af maal 5b.

De to regioners ledere har anmodet Kommissionen om, at der foretages aendringer i udformningen af maal 5b set i lyset af de nye prioriteter og de nye behov, som de kraftige jordskaelv har skabt.

Kommissionen erklaerer sig villig til inden for rammerne af partnerskabet at paabegynde de noedvendige procedurer med henblik paa at styrke enhedsprogrammeringsdokumentet under maal 5b med specifikke foranstaltninger for genopbygning. I den sammenhaeng kan det komme paa tale at vurdere mulighederne for at yde stoette til restauration og genopbygning af den kunstneriske og arkitektoniske kulturarv, af produktionsapparatet samt af landsbyer i landomraaderne.

Hvad angaar restaurering af kulturarven meddelte Kommissionen den 1. oktober 1997, at den ville yde katastrofebistand paa 100 000 ECU fra fonden til bevarelse af kulturarven. Denne katastrofebistand er beregnet paa at daekke visse omkostninger i forbindelse med restaureringen af den hellige Frans af Assisis kirke, navnlig restaureringen at de fresker, der blev beskadiget unde det sidste voldsomme jordskaelv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2718/97 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Bankpraksis i Det Forenede Kongerige

Det er kommet mig for oere, at mange britiske banker og byggesparekasser ikke accepterer europaeiske kreditvaerdighedsoplysninger og naegter at aabne konti for personer fra andre EU-medlemsstater eller for britiske statsborgere, der har boet i en anden medlemsstat. Saadanne hindringer haemmer fortsat EU-borgernes mobilitet.

Hvad er Kommissionens syn paa denne praksis, og er den lovlig? Vil Kommissionen traeffe foranstaltninger for at fjerne saadanne hindringer i naer fremtid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (7. oktober 1997)

Kommissionen er klar over, at visse britiske banker eller realkreditinstitutter toever med at acceptere kunder, der ikke har bopael i Det Forenede Kongerige. Ud fra de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, ser det ud til, at disse afslag, der saa vidt vides kun vedroerer et mindretal af institutter, begrundes med de omkostninger, som institutterne maa afholde for at opfylde de lovfaestede betingelser, bl.a. af beskatningsmaessig art, der er knyttet til betjening af ikke-bosiddende kunder. Institutterne mener ikke, at det paa disse vilkaar er fordelagtigt at have ikke-bosiddende kunder.

Selv om Kommissionen anlaegger den betragtning, at en saadan praksis er beklagelig set ud fra det indre marked og den tilstundende indfoerelse af faelles valuta, er den ikke i strid med EF-retten. De nugaeldende EF-bestemmelser forpligter nemlig ikke en bank eller et kreditinstitut til at acceptere en kunde eller levere en given tjenesteydelse, saasom aabning af en bankkonto, og det gaelder uanset om ansoegeren er bosiddende eller ej. Der er tale om valg ud fra forretningsmaessige begrundelser med udgangspunkt i det retlige princip om aftalefrihed.

Som anfoert i meddelelsen af 26. juni 1997 om opfoelgningen paa groenbogen »Finansielle tjenesteydelser: opfyldelse af forbrugernes forventninger« ((KOM(97) 309 endelig udg. )) stoetter Kommissionen alle tiltag, der tages paa nationalt plan med henblik paa at forbedre det stoerst mulige antal EF-borgeres adgang til grundlaeggende bankydelser. Selv om der for tiden gennemfoeres en undersoegelse af adgangen til bankydelser, agter Kommissionen for oejeblikket ikke at traeffe foranstaltninger paa EF-plan paa omraadet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3085/97 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Gavetilbud i levnedsmidler



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0164



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3085/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (2. oktober 1997) Om: Gavetilbud i levnedsmidler Vil Kommissionen oplyse, om der findes offentliggjort lovgivning om gavetilbud i levnedsmidler til boern? Paataenker Kommissionen, hvis dette ikke er tilfaeldet, at tage initiativer paa dette omraade? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (5. november 1997) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2479/97 fra Phillip Whitehead ((EFT C 82 af 17.3.1998, s. 89. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2746/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Uafhaengig vurdering af projekter hvortil der er ansoegt om stoette fra Samhoerighedsfonden

Kan Kommissionen forelaegge en liste over de projekter i hele EU, i forbindelse med hvilke den har anmodet om uafhaengige vurderinger for at afgoere, hvorvidt de skulle tildeles den stoette fra Samhoerighedsfonden, som de relevante myndigheder havde anmodet om?

Kan Kommissionen for hvert enkelt tilfaeldes vedkommende oplyse, hvorfor den oenskede en saadan uafhaengig vurdering foretaget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (25. september 1997)

I overensstemmelse med Raadets forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhoerighedsfonden ((EFT L 130 af 25.5.1994. )) har Kommissionen det fulde ansvar for evalueringen af de projekter, der indgives med henblik paa stoette.

Kommissionen foerer ikke nogen systematisk fortegnelse over de tilfaelde, hvor den ved behandlingen af en medlemsstats ansoegning om stoette fra Samhoerighedsfonden lader foretage en uafhaengig vurdering af det paagaeldende projekt.

Der soeges naesten rutinemaessigt ekspertbistand i de tilfaelde, hvor Kommissionen naerer tvivl om de tekniske loesninger, medlemsstaterne foreslaar, hvor der i ansoegningen foreslaas avancerede tekniske loesninger, og navnlig naar Kommissionen naerer tvivl med hensyn til miljoevirkningen eller de foreslaaede kompensations- og korrektionsforanstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2673/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (1. september 1997)

Om: Uhindret handel med indbrudsvaerktoej

Det nederlandske dagblad »De Telegraaf« offentliggjorde loerdag den 12. juli 1997 en artikel, hvoraf det fremgik, at virksomheden Adalbert Wendt i Bergheim (Tyskland) saelger det mest moderne udstyr til indbrud og tyveri til enhver interesseret. Blandt andet anfoerte avisen som eksempel, hvordan instruktionsvideos blev solgt til indbrud i biler og bankbokse, og at det noedvendige vaerktoej hertil samtidig blev tilbudt. Det moderne vaerktoej omfatter de mest avancerede tekniske nyheder, som i dette oejeblik kan leveres til underverdenen. Det omfatter bl.a. termiske lanser, elektroniske bankboksaabnere, Auto-Killer-kufferter osv. og samtidig instruktionsboegerne og videoer hertil.

Er Raadet klar over dette, og overvejer Raadets formand paa grundlag af disse chokerende kendsgerninger inden laenge at fremsaette forslag om, hvordan denne handel inden for Den Europaeiske Union kan begraenses og kontrolleres?

Svar (7. november 1997)

Raadet har ikke kendskab til de forhold, som det aerede parlamentsmedlem henviser til. Under alle omstaendigheder tager Raadet ikke stilling til artikler, der offentliggoeres i pressen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2073/97 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (19. juni 1997)

Om: Faellesskabets finansielle bidrag paa miljoeomraadet

Under budgetkonto B4-306 ydes der stoette inden for rammerne af miljoebeskyttelse. I EFT C 148 af 16.5.1997 offentliggoeres en liste over organisationer, som modtager en saadan stoette.

Kan Kommissionen oplyse, hvilket projekt der er indgivet af »Van Rossum & Partners«?

Kan Kommissionen give mig flere oplysninger om denne organisation? Kunne den vedlaegge statutterne og give mig en ajourfoert liste over bestyrelsesmedlemmerne?

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den korrekte tildeling af disse penge kontrolleres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. september 1997)

Det projekt, der er indgivet af »Van Rossum and Partners« (Den Haag), involverer orientering og forvaltning af »European better environment awards for industry 1998«, en gaeldende ordning for tildeling af priser for god miljoemaessig adfaerd inden for erhvervslivet. I de enkelte lande afholdes der hvert aar konkurrencer, og hvert andet aar udvaelges og tilmeldes nationale kandidater til de europaeiske priser. Uddelingen af priserne organiseres efter tur af medlemsstaterne. Nederlandene har paataget sig at staa for uddelingen af priserne i 1998.

»Van Rossum & Partners« er af den nederlandske regering blevet udvalgt til at staa for den nederlandske konkurrence om priser til erhvervslivet for dettes indsats paa miljoeomraadet. Et eksemplar af denne organisations vedtaegter samt navnene paa dens direktoerer tilgaar direkte det aerede medlem samt Europa-Parlamentets sekretariat.

Arbejdet er stadig i fuld gang og vil foerst blive afsluttet hen imod udgangen af 1998. Ved projektets afslutning skal den ansvarlige for projektet forelaegge en afsluttende rapport om det udfoerte arbejde og et afsluttet regnskab, der viser alle relevante udgifter, samt en endelig balance. Disse oplysninger vil blive grundigt efterproevet af Kommissionen med henblik paa at sikre, at arbejdet er blevet korrekt udfoert, og at alle udgifter er korrekt gengivet.