DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/645

(2004/C 78 E/0686)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3811/03

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(11. december 2003)

Om: Udbredelse af hårtab (androgen alopeci)

Ifølge en undersøgelse foretaget af den dermatologiske afdeling på California University i San Francisco taber 15 % af unge under 17 år håret. Pigerne i undersøgelsen led gennemsnitligt af hårtab som 14-årige, drengene som 16 årige. Det dermatologiske fakultet ved universitetet i Bologna har gennemført en fireårig kontrolperiode af børn mellem 6 og 10 år, som havde alle symptomer på skaldethed. Alle børnenes forældre led af hårtab. Men hvad er de mulige årsager til denne for tidlige skaldethed? Journal of American Academy of Dermatology har publiceret resultaterne fra undersøgelsen, som blev foretaget af dermatologen Antonella Tosti fra Bolognas universitet. Her sammenfattes fænomenernes årsager til en for tidlig fremkomst af den hormonelle proces, der betegnes adrenarche og ligger to til tre år før puberteten, kost med et højt glykæmisk indeks, som kan fremskynde præpuberteten, anvendelse af kosmetikprodukter, som indeholder østrogener og placenta, eller fødevarer, som indeholder østrogene hormoner.

På baggrund af de risici, som denne sygdom indebærer for børn, når det tages i betragtning, at meget tidlig skaldethed kan være en advarsel om andre funktionsforstyrrelser, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

— Har Kommissionen kendskab til disse forhold?

— Finder Kommissionen det ikke passende at henlede regeringernes opmærksomhed på disse sygdomstegn og på nødvendigheden af at intensivere kontrollen med kosmetikprodukter og fødevarer, som mistænkes for at indeholde placenta og/eller østrogene hormoner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(30. januar 2004)

Androgen alopeci giver hårtab hos mænd og kvinder og karakteriseres som hormonbetinget hårtab hos en genetisk disponeret person. Man har ikke fuldt ud kendskab til epidemiologien ved hårtab. Man har længe kunnet konstatere et stærkt genetisk grundlag, men man kender kun lidt til fænomenets ikke-genetiske årsager. Den nyeste forskning (1) i denne sygdoms epidemiologi lader formode, at dokumentationen for miljøpåvirkninger fortsat er meget sparsom. Dr. A. Tosti har rapporteret om 20 tilfælde af uforklarlig og meget tidlig skaldethed, hvor de fleste patienter hører til genetisk prædisponerede familier. Da tidlig skaldethed har et hormonalt element, blev indtagelse af forbindelser med østrogen antaget for at være en medvirkende faktor. På grund af begrænsningerne i undersøgelserne er det nødvendigt med yderligere dokumentation.

Kommissionen har støttet en række projekter, der kaster lys over virkningerne af hormonforstyrrende stoffer, herunder østrogen, på forskellige organer i den menneskelige krop (2). Mange af disse projekter fokuserer på fødevarer som tilførselsmåde. Kommissionen forventer, at resultaterne, når de foreligger, vil bidrage til forordningen om kemiske stoffer (tilladelse eller begrænsning). Eurisked-projektet (3) omfatter især undersøgelser af virkningerne af østrogen i kosmetiske produkter, og disse undersøgelser indgår i risikovurderingen og den senere regulering af kosmetiske produkter. I en igangværende indkaldelse af bud med frist i februar 2004, som er lanceret under prioriteret område 5 (fødevarekvalitet og sikkerhed) i det 6. rammeprogram, indkaldes der forslag til forskning i tidlig pubertetsindtræden, som synes at have store ligheder med fænomenet androgen alopeci. Når man har udvalgt og givet støtte til et eller flere projekter inden for dette område, kan Kommissionen i forhandlingsfasen søge at sikre, at den forskning, der skal gennemføres, omfatter undersøgelser af dette fænomen.

Medlemsstaterne og Kommissionen drøfter regelmæssigt prioriterede områder inden for folkesundhed i EU i sammenhæng med folkesundhedsprogrammet. Dette problem er ikke blevet prioriteret under drøftelserne af arbejdsprogrammerne for 2003 og 2004.

Bestemmelser om kosmetiske midler findes i Rådets direktiv 76/768/EØF af 27. juli 1976 (4). I direktivet fastslås som et generelt princip, at kun kosmetiske midler, som ikke kan være til skade for menneskets sundhed, må bringes i handelen (direktivets artikel 2).

Direktivet omfatter specifikke foranstaltninger; f.eks. må visse ingredienser ikke indgå i et kosmetisk middel. I direktivets bilag II anføres »østrogen« som nr. 260. Østrogen er derfor forbudt i kosmetiske midler. Placenta (moderkage) er ikke anført i fortegnelsen over kosmetiske bestanddele, der anvendes i kosmetiske produkter (Kommissionens afgørelse 96/335/EF af 8. maj 1996 om oprettelse af en fortegnelse og en fælles nomenklatur for bestanddele i kosmetiske produkter) (5). Placenta er et råmateriale, som anvendes til produktion af følgende kosmetiske bestanddele: hydrolyseret menneskelig placentaprotein; hydrolyseret placentaprotein; placentaenzymer; placentalipoider; placentaprotein. Disse ingredienser udvindes af pattedyrsplacenta, men må ikke indeholde østrogen.

I direktivets artikel 3 hedder det, at medlemsstaterne skal træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger for, at kosmetiske midler kun kan bringes i handelen, dersom de opfylder bestemmelserne i dette direktiv og dets bilag.

Anvendelse af hormoner til fremme af vækst i husdyrbrug har været forbudt i EU siden 1988. Den gældende lovgivning er Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrug (6), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/74/EF af 22. september 2003 (7).

(1) Severi G. et al. Br J Dermatol. December 2003:149(6):1207-13.

(2) http://europa.eu.int/comm/research/endocrine/index_en.html.

(3) http://www.eurisked.org/index.htm.

(4) EFT L 262 af 27.9.1976.

(5) EFT L 132 af 1.6.1996.

(6) EFT L 125 af 23.5.1996.

(7) EFT L 262 af 14.10.2003.