SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1934/01

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. juni 2001)

Om: Donau-topmødet

Kommissionens forsikring om, at det gennem eksisterende EU-fonde vil være muligt at bidrage til, at topmødeerklæringen om miljø og bæredygtig udvikling i Karpaterne og Donau-regionen af 30. april 2001 giver resultater, er af stor betydning, da resultater er afgørende for bevarelsen af biodiversiteten i disse egne. Der er imidlertid fremsat påstande om, at procedurerne for anvendelsen af EU's førtiltrædelsesstøtte gør det vanskeligt at bidrage til resultater med disse midler.

Procedurerne omfatter bl.a.:

1. en mindstegrænse på 5 mio. EUR (kriteriet for ISPA-projekter), som hindrer støtte til mindre, lokale projekter, der drives af de direkte berørte, hvilket ellers ofte er den projekttype, som mest effektivt formår at fremme bæredygtig adfærd,

2. adgangsbilletten (kravet i forbindelse med LIFE Naturbeskyttelse), som gør det umuligt for mange tiltrædelseslande i at deltage i dette program,

3. de nuværende procedurer (f.eks. de finansielle krav, der stilles til ansøgerne) og planer i forbindelse med Sapard (især rettet mod udvikling af landbrugsinfrastrukturer), som medfører forskelsbehandling af de mindre landbrugere og den del af landbefolkningen, som ikke er beskæftiget med landbrug og som ellers er afgørende mål for (og mulige aktører i) en bæredygtig udvikling i landdistrikterne til fordel for store, kommercielle interesser.

Vil Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse, hvordan den vil forholde sig til disse bekymringer i gennemgangen og udviklingen af disse tre væsentlige EU-støtteredskaber i forbindelse med det nuværende støtteprogram for 2000-2006?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(20. september 2001)

Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument ISPA er et af de tre førtiltrædelsesinstrumenter, inden for rammerne af hvilke der ydes EF-bistand til de ti kandidatlande i Central- og Østeuropa. I perioden 2000-2006 vil der blive stillet ca. 7 mia. EUR til rådighed til at hjælpe kandidatlandene med at opfylde EU-rettens krav på miljøområdet og målene i tiltrædelsespartnerskaberne samt til at finansiere transportinfrastruktur, der fremmer en bæredygtig mobilitet.

De investeringer, der finansieres under ISPA, skal være tilstrækkeligt store til, at de kan få betydelig indvirkning på miljøbeskyttelse eller forbedring af transportinfrastrukturen. På baggrund af disse mål kræves det i Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999 om oprettelse af ISPA(1), at investeringsomkostningerne ikke må være mindre end 5 mio. EUR. I behørigt begrundede tilfælde kan de samlede omkostninger dog ligge under denne tærskel.

Desuden fastsættes det i artikel 2, stk. 1, i ovennævnte forordning, at der under ISPA kan finansieres støtte til grupper af projekter. Selvom den samlede investering til de forskellige delprojekter i en gruppe i princippet bør ligge over tærsklen, kan omkostningerne til de enkelte delprojekter meget vel ligge godt under 5 mio. EUR. På baggrund af målet om en maksimering af EF-bistanden skal projektgrupperne opfylde visse kriterier. F.eks. skal de følge en strategisk fremgangsmåde og opfylde en række fælles mål såsom at forbedre vandkvaliteten i et afvandingsområde (fremgangsmåde for flodbækkener) eller udgøre en del af samme transportkorridor. Denne fremgangsmåde anspores af Kommissionen, og modtagerlandene skal forelægge ansøgninger, der følger disse principper.

Kommissionens bestræbelser på at fremme kandidatlandenes deltagelse i LIFE, og navnlig Phare-bidraget med henblik på at lette den byrde, adgangsbilletten udgør, har gjort det muligt for de lande, der primært er tale om, at deltage i LIFE fra og med 2001. Der er tale om Rumænien, Ungarn og Slovenien, og formodentlig vil også Slovakiet snart kunne tilslutte sig. Dette bekræfter, hvor bevidste de pågældende lande er om problemerne med naturbeskyttelsen i Donau-regionen og Karpaterne. Kun Bulgarien (6 % af Donaus afvandingsområde) synes ikke i øjeblikket at kunne deltage i LIFE. Selvom dette er beklageligt, kan Kommissionen dog ikke på den baggrund bekræfte, at den såkaldte adgangsbillet skulle have en afskrækkende virkning, og derfor heller ikke tilslutte sig det ærede medlems pessimistiske synspunkt.

Hvad angår bekymringen over, at procedurerne for det særlige tiltrædelsesprogram vedrørende landbrug og udvikling af landdistrikter, Sapard, i vid udstrækning fokuserer på udvikling af landbrugsinfrastrukturer, understøttes den ikke af nogen kendsgerninger. Som det fremgår af Kommissionens rapport om Sapard for 2000 (Rapport fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget årsrapport for Sapard år 2000(2)), kan et meget bredt spektrum af potentielle modtagere, herunder mindre landbrugere og den del af landbefolkningen, som ikke er beskæftiget med landbrug, opnå støtte fra Sapard. Som det også fremgår af rapporten, går ca. en tredjedel af Sapard-midlerne til investeringer i landbrugsbedrifter og diversificering af aktiviteter, hvilket skaber alternative indtægter i landdistrikterne, mens næsten halvdelen af midlerne går til investeringer i landbrugsinfrastrukturer og forbedring af forarbejdningen og afsætningen af landbrugsprodukter og fiskerivarer.

Et af Sapard-instrumentets grundlæggende mål er at bidrage til gennemførelsen af en bæredygtig tilpasning af landbrugssektoren og landdistrikterne i ansøgerlandene. Et væsentligt element heri er at fremme den økonomiske omstrukturering af disse sektorer,

således at de kan modstå konkurrencepresset i et udvidet EF. I overensstemmelse med dette mål, med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og med bestemmelserne i Rådets grundforordning skal alle støttemodtagere være i stand til at bevise et projekts økonomiske levedygtighed og til at finansiere deres andel af de samlede investeringsomkostninger. Som følge deraf fokuseres der på investeringernes leve- og bæredygtighed og ikke på omfanget af kommercielle interesser.

På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at der i førtiltrædelsesinstrumenterne allerede er taget højde for de problemer, der i forespørgslen henvises til.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.

(2) KOM(2001) 341 endelig udg.