ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0171/99

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Landbrug

Tirsdag den 5. januar 1999 meddelte Europa-Kommissionens naestformand, Sir Leon Brittan, paa den 53. landbrugskonference i Oxford, at det var noedvendigt at nedskaere den direkte stoette til de europaeiske landbrugere, for at Unionen kan deltage ud fra en trovaerdig position i Verdenshandelsorganisationens forhandlingsrunde for denne sektor, som er berammet til december 1999.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger der ved gennemfoerelse af disse aktioner skal traeffes for at yde erstatning til denne sektor, der har saa stor oekonomisk, social og oekologisk betydning for Den Europaeiske Union generelt og for Spanien i saerdeleshed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. marts 1999)

Kommissionens naestformand, som er ansvarlig for handelspolitik, understregede i sin tale ved den 53. landbrugskonference i Oxford, at det er vigtigt at naa til enighed om Agenda 2000-forslagene paa landbrugsomraadet, foer de naeste forhandlinger i Verdenshandelsorganisationen (WTO) begynder, idet EU saa ikke blot kan gaa ind i WTO-forhandlingerne med trovaerdighed, men ogsaa tage initiativer. Han henviste specifikt til forslagene om korn, oksekoed og mejeriprodukter, som indebaerer en saenkelse af interventionsprisen kombineret med direkte betaling til udligning af landbrugernes indkomstnedgang paa grund af lavere priser. Han naevnte ogsaa, at et noeglespoergsmaal for EU i de naeste WTO-forhandlinger vil vaere bevarelsen af den saakaldte "blaa kasse", d.v.s opretholdelse af de stoetteforanstaltninger under produktionsbegraensende programmer, som ikke er underlagt nedsaettelsesforpligtelsen, idet disse betalinger udgoer et centralt element i Agenda 2000-forslagene. Han beroerte ogsaa spoergsmaalet om gradvis aftrapning af den direkte stoette i forbindelse med debatten om EU's fremtidige finansielle rammer (2000-2006). Dette var en tilbagemelding paa henstillingerne fra adskillige finansministre, som i oploebet til Det Europaeiske Raads moede i Wien oenskede at fastfryse budgettet for den faelles landbrugspolitik i aar 2000 til 1999-niveau. Som bekendt indebaerer Kommissionens Agenda 2000-forslag en stigning i udgifterne i de foerste aar efter aar 2000 for at muliggoere en reform af den faelles landbrugspolitik samt et fald i udgifterne i faste priser hen imod slutningen af perioden.
Med hensyn til EUs politik til fordel for familiebrug og landdistrikter har Kommissionen fremlagt sit
forslag i forbindelse med Agenda 2000. Rådet vedtog den 17. maj 1999 (1) en ny forordning om stłtte til
udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL).
Programmerne for regionaludvikling og udvikling af landdistrikter omfatter udtrykkeligt udviklingsbehovet
i landbosamfundene. Med de reformer, der gennemfłres som led i Agenda 2000, vil udvikling aflanddistrikter udgłre anden słjle i den fælles landbrugspolitik, som alle landdistrikter kan nyde gavn af.
Inden gennemfłrelsen af foranstaltningerne kan påbegyndes, skal der foretages en inddeling af program-
merne. Kommissionen skal inden for den budgetramme, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Berlin,sikre, at de disponible midler fuldt ud anvendes til gavn for EUs landdistrikter.
Den nye Kommissionen erkender fuldt ud behovet for at genvinde forbrugernes tillid til fłdevarernes
kvalitet og sikkerhed. Inden udgangen af 1999 vil der blive fremlagt en hvidbog om fłdevaresikkerhed, derindeholder forslag til en omfattende handlingsplan.
(1) EFT L 160 af 26.6.1999.
(2000/C 27 E/212) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1775/99
af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen
(11. oktober 1999)
Om: Sammensætning af kommissionsmedlemmernes kabinetter
Kommissionens formand, Romani Prodi, har over for Europa-Parlamentet givet udtryk for, at ifłlge de
retningslinjer, han havde fastsat, skulle kommissionsmedlemmernes kabinetter bestå af personer fra flerelande, ligesom ligestillingsprincippet skulle respekteres.
Jeg vil gerne have oplysninger om sammensætningen af de 20 kommissionsmedlemmers kabinetter med
henblik på en analyse af de nævnte to målsætninger.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi
(18. oktober 1999)
De łnskede oplysninger sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
(2000/C 27 E/213) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1795/99
af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen
(30. september 1999)
Om: Underbydelse af national arbejdskraft i en medlemsstat
Kommissionen bedes redegłre for sin holdning til de problemer, der opstår, når national og ikke-national
arbejdskraft i en EU-medlemsstat aflłnnes forskelligt, samt for Kommissionens eventuelle initiativer.
Det danske arbejdsmarked er ligesom arbejdsmarkedet i sammenlignelige lande meget organiseret, og lłn-
og arbejdsvilkår er reguleret af aftaler mellem arbejdsmarkedets parter.
Det skaber store konkurrenceproblemer for danske lłnmodtagere og dansk erhvervsliv i det indre marked,
hvor arbejdskraften kan vandre frit mellem EUs medlemslande.C 27 E/172 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1006/99

af Ian Hudghton (V) til Kommissionen

(20. april 1999)

Om: Dyrs velfaerd

Hvilke foranstaltninger er truffet med henblik paa at overvaage og haandhaeve gennemfoerelsen af Raadets direktiv 95/29/EF(1) om beskyttelse af dyr under transport?

Her taenkes specielt paa, hvilke foranstaltninger der er blevet truffet for at sikre, at koeretoejer, som transporterer dyr, lever op til standardkravene angaaende fodring og vanding under transporten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. maj 1999)

Medlemsstaterne skulle gennemfoere Raadets direktiv 95/29/EF af 29. juni 1995 om aendring af direktiv 90/628/EOEF om beskyttelse af dyr under transport inden den 31. december 1996, og de skulle give Kommissionen meddelelse om deres lovgivning. Medlemsstaterne havde imidlertid frist til den 31. december 1997 med hensyn til gennemfoerelsen af de i kapitel VII, punkt 3, fastsatte krav vedroerende de transportmidler, der henvises til i punkt 3, 6 og 7 i det paagaeldende kapitel.

Der indledes automatisk en overtraedelsesprocedure, naar et direktiv ikke er korrekt gennemfoert.

Kommissionen har faaet meddelelse om den kraevede nationale lovgivning fra alle medlemsstater med undtagelse af en.

Herudover gennemfoerer Kommissionen besoeg i medlemsstaterne for at kontrollere, om faellesskabslovgivningen om dyrevelfaerd overholdes. Det kontrolleres ogsaa, om bestemmelserne om passende fodring og vanding under forsendelsen overholdes i praksis.

(1) EFT L 148 af 30.6.1995, s. 52.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0794/99

af Raimondo Fassa (ELDR) til Kommissionen

(6. april 1999)

Om: Kommissionens aktioner med henblik paa "fair trade"

Europa-Parlamentet har vedtaget en betaenkning om "fair trade" (A4-0198/98), som fastsaetter klare definitionskriterier og opregner en raekke politiske prioriteringer med henblik paa valorisering og beskyttelse af denne vigtige form for samarbejde.

I forbindelse med beslutningen om Kommissionens aarsprogram for 1999 (B4-1072/98), som blev vedtaget i december sidste aar, fastslog Europa-Parlamentet paa ny kravet om et initiativ fra Kommissionen med henblik paa at den foerer en politik til stoette for "fair trade" paa grundlag af Europa-Parlamentets betaenkning.

Paa baggrund af den voksende betydning af "fair trade" og noedvendigheden af at stoette denne og fastsaette bestemmelser, der kan forebygge enhver form for misbrug og beskytte forbrugernes rettigheder til gennemskuelig information samt rettighederne for producenter og operatoerer inden for "fair trade", hvilke foranstaltninger har Kommissionen da hidtil ivaerksat for at foelge retningslinjerne i Europa-Parlamentets betaenkning op?

Hvilke tidsfrister er i oevrigt fastsat for den samlede udformning af en politik til stoette for "fair trade", herunder foerst og fremmest certificeringssikkerheden?

Kan Kommissionen endelig inden for et kort tidsrum oplyse, hvilke projekter der hidtil er finansieret, og klart angive modtagerne, projekternes art og deres varighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(7. maj 1999)

Kommissionen har hilst Parlamentets betaenkning om "fair trade" velkommen. Den er ved at faerdigudarbejde en meddelelse om emnet, som snart vil vaere klar til offentliggoerelse. Herefter forventes der en omfattende droeftelse med alle de parter, der er involveret og interesseret i spoergsmaalet om "fair trade". Efter denne konsultationsperiode skulle Kommissionen saa vaere i stand til at udforme en bred politik vedroerende "fair trade".

Informationen om de projekter, der finansieres af Kommissionen fremsendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0334/99

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(23. februar 1999)

Om: Forbraendingsanlaeg for fjerkraegoedning

Forlì provinsen er hovedcentret for den italienske fjerkraeproduktion med en koncentration af fjerkraebrug, som gennemgribende har aendret forholdet mellem dyrkbare arealer, antallet af fjerkrae og lokalbefolkning, hvad der i hoej grad paavirker miljoe og sundhedsforhold.

De fire stoerste fjerkraebrug i provinsen er blevet enige om at bortskaffe fjerkraegoedningen ved opfoerelse af et forbraendingsanlaeg med en kapacitet paa 220.000 t/aar.

Paa nuvaerende tidspunkt bortskaffes goedningen ved kontrolleret udbringning direkte paa jorden, en form for naturlig goedskning. Dette har én ulempe: lugtgenerne, som kunne elimineres ved en forudgaaende kompostering i mindre anlaeg med beskeden indvirkning paa miljoeet, som skulle placeres ved selve fjerkraebrugene. Ved forbraending af goedningen ville landbruget gaa glip af en vigtig goedskningskilde, som saa skulle erstattes af en massiv brug af kemiske goedningsstoffer med heraf foelgende paavirkning af miljoeet i et omraade, som udnyttes intensivt til landbrugsformaal, og fare for oerkendannelse paa grund af den stadige forringelse af jordens organiske stoffer. Projektet er blevet afvist af Cesena kommune, men er blevet genfremsat over for Sogliano kommune, Emilia-Romagna regionen og industri-, sundheds- og miljoeministeriet.

Mener Kommissionen, at dette projekt kan betragtes som vaerende i overensstemmelse med EU's maalsaetninger om beskyttelse af jordbunden og risikoen for oerkendannelse og med direktiv 85/337/EOEF(1) om vurdering af indvirkningen paa miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(26. april 1999)

Ud fra det aerede medlems oplysninger ser det ud til, at det anlaeg, der henvises til (et forbraendingsanlaeg med en kapacitet paa 200 000 tons pr. aar), falder ind under Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet(2), og at der er tale om et projekt, der er optaget paa listen i direktivets bilag II. Saadanne projekter skal underkastes en miljoevurdering (VVM), hvis medlemsstaterne finder, at det er paakraevet paa grund af projekternes karakter. For at kunne afgoere, om dette er tilfaeldet, skal medlemsstaterne imidlertid foretage en forudgaaende vurdering.

Det naevnte projekt vedroerende et forbraendingsanlaeg boer anses for at vaere foreneligt med direktiv 85/337/EOEF, hvis det opfylder direktivets bestemmelser. Gennemfoeres der en VVM-procedure, eller foretages der en forudgaaende vurdering for at afgoere, om projektet boer underkastet en VVM-procedure, maa EF-retten anses at vaere overholdt. De andre forhold, det aerede medlem omtaler, synes ikke at vaere relevante i denne sammenhaeng.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

(2) EFT L 175 af 5.7.1985.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0151/99

af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Foelger af forbudet mod eksport af tyre til tyrefaegtning

Med hensyn til mit spoergsmaal E-3620/98 boer Kommissionen tage hoejde for indholdet af Ana Fernandez Gracianis artikel i tidsskriftet "6Toros6", nr. 23 fra 15. december 1998:

"Lige som sidste aar, da de haardt pressede kvaegavlere fik tiltraengt hjaelp fra oven i form af et overordentligt regnfuldt aar, vil de spanske kvaegavlere, der opdraetter tyre til tyrefaegtning, i aar nyde godt af den mindre konkurrence i forbindelse med salget af deres produkter, idet lukningen af graensen til Portugal paa grund af "kogalskab" maerkbart vil mindske udbudet af tyre".

Men kan man med udgangspunkt i faellesskabsretten tillade, at dette "mirakel" undergraver konkurrencereglerne paa det indre marked og benyttes under foregivende af at beskytte sundheden, naar det reelt beskytter de spanske kvaegavleres oekonomiske interesser i modstrid med alle gaeldende bestemmelser, f.eks. artikel 30 (tidligere artikel 36) i EF-traktaten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. marts 1999)

Som allerede paapeget i svaret paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-3620/98(1) er formaalet med Kommissionens beslutning 98/653/EF af 18. november 1998 om hasteforanstaltninger som foelge af forekomsten af bovin spongiform encephalopati i Portugal(2) at beskytte menneskers saavel som dyrs sundhed. Enhver forespoergsel om undtagelse af tyre til tyrefaegtning fra det generelle forbud mod transport af levende kvaeg ud af Portugal boer undersoeges paa baggrund af sandsynligheden for, at dyrene vil indgaa i foedevare- eller foderkaeden og mulighederne for forebyggelse af bedrageri.

Kommissionen er ikke enig med det aerede medlem i, at der ligger et handelsmaessigt formaal bag beslutningen om at begraense handelen med det paagaeldende medlemsland.

(1) EFT C 320 af 6.11.1999, s. 60.

(2) EFT L 311 af 20.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0698/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi i den autonome region Valencia for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0535/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. opfordrede Kommissionen til at fremme og yde oekonomisk stoette til innovationer og forskning i nye produktionssystemer, nye produkter, forarbejdning af arter, der i oejeblikket ikke har nogen handelsvaerdi, samt nye produktions- og praesentationsformer.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget til at efterkomme denne anmodning fra Europa-Parlamentet?

(1) EFT C 210 af 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0662/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under "maal 1-regioner" og nyder godt af betydelig faellesskabsstoette.

For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Raadets forordning, KOM(98) 0131(1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre aar, hvor der foreligger tal fra Eurostat.

For oejeblikket foreligger der kun data for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Kan Kommissionen oplyse data for disse aar for De Kanariske OEer?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0237/99

af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Rapport fra den italienske hemmelige efterretningstjeneste om brug af euroen til pengevask

Har Kommissionen kendskab til den rapport fra den italienske hemmelige militaere efterretningstjeneste, SISMI, der den 25. januar 1999 offentliggjordes i dagbladet "Il Messaggero", og i henhold til hvilken euroen kunne taenkes brugt til hvidvaskning af ulovligt erhvervet kapital, der endnu ikke indgaar i det finansielle kredsloeb eller bankkredsloebet?

Agter Kommissionen at anmode den italienske regering om at faa SISMI-rapporten tilsendt?

Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at forhindre, at visse kriminelle aktiviteter faar lov til at fortsaette, indtil maalet med dem er naaet, bl.a. ved hjaelp af informationssystermer og Internet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(23. april 1999)

Kommissionen har kendskab til artiklen i "Il Messaggero" og andre artikler i pressen, men har ikke modtaget nogen rapport fra den italienske hemmelige efterretningstjeneste. Kommissionen er interesseret i at faa alle de relevante oplysninger om dette vigtige spoergsmaal, som medlemsstaterne kan fremlaegge, og vil underrette de italienske myndigheder herom.

Kommissionen har i nogen tid undersoegt virkningerne af euroens indfoerelse for bekaempelsen af hvidvaskning af penge. Inden for rammerne af det kontaktudvalg, der er nedsat i henhold til Raadets direktiv 91/308/EOEF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge(1), havde Kommissionen den 1. marts 1999 en droeftelse med medlemsstaterne om problemerne i forbindelse med bekaempelse af hvidvaskning af penge efter euroens indfoerelse og overgangen til europengesedler og -moenter pr. 1. januar 2002. Der var enighed om, at medlemsstaternes nuvaerende lovgivning om hvidvaskning af penge ville vaere tilstraekkelig til at imoedegaa eventuelle risici i forbindelse med overgangsperioden. Det blev dog aftalt, at man med regelmaessige mellemrum ville tage dette vigtige spoergsmaal op til droeftelse.

Hvad angaar de elektroniske pengesystemer og Internettet foelger Kommissionen fortsat med opmaerksomhed den tekniske udvikling og risikoen for, at disse systemer eventuelt misbruges til hvidvaskning af penge. Eksperterne i taskforcen for finansielle aktioner (det vigtigste internationale organ i bekaempelsen af hvidvaskning af penge) har endnu ikke vaeret udsat for tilfaelde med hvidvaskning af penge, hvor der har vaeret anvendt elektronisk pengeteknologi, men man er opmaerksom paa de potentielle risici herfor og foelger situationen med opmaerksomhed.

(1) EFT L 166 af 28.6.1991.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0724/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

I oejeblikket foreligger der kun tal for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Hvilke regioner i Det Forenede Kongerige mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for maal 1-regioner i denne periode?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1101/99

af Anneli Hulthén (PSE) til Kommissionen

(15. april 1999)

Om: Faelles bestemmelser for pensioner

Forordning 1408/71(1) indeholder bestemmelser om samordningen af visse sociale rettigheder. Her findes der bl.a. regler om pensionsudbetaling, naar borgerne har arbejdet i flere af Unionens lande. Dog er ikke alle former for pension omfattet af bestemmelserne, da medlemsstaterne endnu ikke er naaet til enighed om faelles krav i forbindelse med f.eks. foertidspension. Det er noedvendigt med enkle og klare regler paa et saa vigtigt omraade som pensioner. Det kan derfor synes vigtigt, at alle pensioner bliver omfattet af faelles regler.

Hvordan skrider arbejdet frem med samordningen af rettighederne paa dette omraade, og kan Kommissionen taenke sig at foreslaa faelles regler ogsaa for foertidspensioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(4. maj 1999)

Kommissionen skal henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa, at den flere gange har fremsat forslag om at udvide anvendelsesomraadet for forordning (EOEF) 1408/71 og koordinere de nationale socialsikringssystemer med foertidspensionsordningerne(2). Kommissionens forslag fra 1996 har desvaerre endnu ikke kunnet opnaa enighed i Raadet.

Kommissionen har endvidere for nylig vedtaget et forslag til forenkling og omlaegning af forordning (EOEF) 1408/71(3), hvor der indfoeres et nyt afsnit, der tager sigte paa at inddrage og koordinere efterloensordninger, og det ligger paa linje med indholdet af det foregaaende forslag fra 1996. Det nye forslag forventes behandlet af Raadet i loebet af 1999.

Samtidig er Kommissionen ved systematisk at gennemgaa de nationale bestemmelser for at undersoege, om de er i overensstemmelse med principperne for modtagere af foertidspension, som er sikret ifoelge EF-traktaten, saaledes som Domstolen fortolket det i en nyere dom(4).

(1) EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.

(2) Jf. EFT C 169 af 9.7.1980 og EFT C 62 af 1.3.1996.

(3) EFT C 38 af 12.2.1999.

(4) Jf. dom i sag C-35/97 (Kommissionen/Frankrig) af 24.9.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0408/99

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Forhandlinger om den fremtidige handelsaftale mellem EU og Sydafrika

Det fremgaar af oplysninger fra forskellige kilder, herunder en sammenslutning af virksomheder i portvinsbranchen, at der foreligger et udkast til aftale mellem den sydafrikanske handelsminister og medlem af Kommissionen, João de Deus Pinheiro, om rammerne for de fremtidige forhandlinger mellem EU og Sydafrika.

Det skulle af udkastet fremgaa, at landet fortsat kan fremstille vin med betegnelsen "PORTO", "PORT" og "PORTWINE" til brug for hjemmemarkedet (som ikke kun omfatter Sydafrika, men ogsaa Botswana, Lesotho, Namibia og Swaziland) i en 12-aarig periode, hvorefter spoergsmaalet skal tages op til fornyet behandling - dvs. at der ikke paa forhaand stilles krav om et forbud mod fremstilling af vin med denne oprindelsesbetegnelse efter periodens udloeb.

1. Kan Kommissionen bekraefte, at der ifoelge udkastet til aftale mellem EU og Sydafrika kan markedsfoeres sydafrikansk vin med betegnelsen "PORTO", "PORT" og "PORTWINE" paa hele det sydafrikanske marked i en 12-aarig periode, uden at der paa forhaand stilles noget krav om, at denne mulighed skal bortfalde efter periodens udloeb?

2. Kan Kommissionen bekraefte, at denne afsaetningsmulighed gaelder for hver af foelgende tre oprindelsesbetegnelser: "PORTO", "PORT" og "PORTWINE", som alle, forsynet med en etiket paatrykt denne betegnelse, bruges om portvin fremstillet i Portugal?