ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1655/01

af Pere Esteve (ELDR) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: Dobbelt skatteunderskud på Balearerne

I henhold til oplysninger, der for nylig blev forelagt i Balearernes regionale parlament, beløb den spanske stats indtægter på Balearerne sig i 1999 til 875 047 mio. pesetas. Den spanske stats samlede udgifter var på 570 873 mio. pesetas. Den spanske stat skylder således Balearerne 304 174 mio. pesetas.

I løbet af kun 17 år er Balearernes skatteunderskud over for den spanske stat steget fra 7 500 mio. pesetas i 1981 til 304 374 mio. pesetas i 1998.

Endvidere bidrager Balearerne hvert år gennemsnitligt med 32 081 mio. pesetas til EU's budget. Balearerne er således den spanske region, der betaler mest per capita til EU. Balearerne modtager dog kun 10 167 mio. i EU-støtte. Den negative saldo udgør 21 940 mio. pr. indbygger.

Balearerne udsættes således for et dobbelt skatteunderskud både over for Madrid og over for Bruxelles.

Hvorledes forholder Kommissionen sig til denne situation, hvor en region udsættes for et dobbelt skatteunderskud? Mener Kommissionen, at dette underskud kan udlignes behørigt via en rimelig fordeling af europæiske midler? Har Kommissionen til hensigt at iværksætte foranstaltninger med henblik på at sikre, at der ikke skabes endnu større skattemæssig uligevægt i den foreliggende situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(31. juli 2001)

Med hensyn til De Baleariske Øers formodede skatteunderskud (øerne udgør én af de selvstyrende regioner) over for den spanske stat skal det anføres, at det er et indre spansk anliggende, og kun de spanske myndigheder kan tage sig af det.

Det finansielle forhold mellem regionale regeringer og staten lægger forfatningen og LOFCA (Ley Orgánica de Financiación de las Comunidades Autónomas) til grund. I henhold til LOFCA er et offentligt organ (Rådet for Skatte- og Finanspolitik) ansvarlig for forhandlinger om aftaler mellem staten og de regionale regeringer. Aftalerne revideres hvert femte år. Indeværende ordning dækker tidsrummet 1997-2001.

Med hensyn til det formodede skatteunderskud i forhold til Fællesskabet skal der fremsættes to bemærkninger:

- På den ene side er Fællesskabets vigtigste udgiftsposter landbrugsudgifter og struktur- og samhørighedsfonde. Disses hovedformål er at opretholde landbrugeres indkomst, at øge den indre samhørighed mellem Fællesskabets regioner og at nå frem til virkelig konvergens mellem medlemsstaterne. I overensstemmelse med disse mål går en høj procentdel af Fællesskabets samlede udgifter til de regioner, der har lavest gennemsnitsindkomst pr. indbygger. Kommissionen finder, at denne strategi, som er grundlag for de løbende udgifter under disse poster, er passende.

- På den anden side fastlægges finansiering af Fællesskabets budget på grundlag af moms, bruttonationalprodukt (BNP) og de såkaldte egne indtægter. Alle disse fællesskabskilder opføres kun som udgifter på centralstatens budget. De finansielle forbindelser fastslås således kun mellem Fællesskabet og medlemsstaten.

Kommissionen kan derfor ikke udtale sig om beregninger om skatteligevægt som foreslået af det ærede medlem.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1752/01

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(15. juni 2001)

Om: Annullering af hvidbogen om Den Europæiske Unions ungdomspolitik

Det Spanske Ungdomsråd (Consejo de la Juventud de España) har kritiseret annulleringen af et af de vigtigste arbejder, som Kommissionen er gået i gang med på ungdomsområdet, nemlig hvidbogen om Den Europæiske Unions ungdomspolitik. Ifølge denne kritik besluttede Kommissionen at annullere projektet efter to års intensivt arbejde med tusinder af unge, eksperter, forskere og regeringer i EU-landene.

Projektet var svar på krav fra den europæiske ungdomsbevægelse og åbnede mulighed for at udforme ungdomspolitikken på fællesskabsplan.

Hvad er årsagerne til projektets annullering, efter at der var blevet skabt en række forventninger, og forelæggelsen af hvidbogen i første omgang var blevet planlagt til november 2001?

Agter Kommissionen at fortsætte arbejdet med forberedelse af hvidbogen om EU's ungdomspolitik, og hvilken dato har den fastsat til afslutning og forelæggelse af denne hvidbog?

Svar afgivet på Kommissionen vegne af Viviane Reding

(26. juli 2001)

Kommissionen mener, at samarbejdspolitikken på ungdomsområdet skal styrkes på europæisk plan.

Kommissionen har derfor på initiativ af kommissæren med ansvar for uddannelse og kultur påbegyndt arbejdet med en hvidbog om dette emne.

Denne hvidbog skal udarbejdes efter en høring, hvis bredde er uden fortilfælde. Kommissionen er derfor bekendt med de unges forventninger og det ansvar, som disse skaber på unionsniveau, men først og fremmest i medlemsstaterne.

På grund af den store støtte fra unge og medlemsstater viderefører Kommissionen forberedelserne til hvidbogen, som skal offentliggøres inden årets udgang.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1742/01

af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: Luftfart

Siden oprettelsen af det offentlige foretagende AENA (Aeropuertos Españoles y Navegación Aerea) i 1990 har alle ansatte på luftfartsområdet under Teoista (Ténicos Especialistas de Operaciones y Servicios de Tránsito Aéreo), der er tilknyttet en lufttrafiktjeneste, skullet have en autorisation og en licens (de såkaldte EATCHEAIP1 og EATCHEAIP2) i henhold til europæiske regler og Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO). I et dokument, som denne organisation for nylig har offentliggjort, står der direkte, at Spanien er det eneste europæiske land, der ikke opfylder disse regler. Er Kommissionen klar over dette problem?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe i betragtning af, at mangel på passende faglig uddannelse kan være til fare for luftfarten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(10. juli 2001)

Kommissionen er ikke bekendt med de forhold, der omtales af det ærede medlem, men kan oplyse, at der på nuværende tidspunkt ikke findes EU-dækkende bestemmelser om autorisation/attestering for personale inden for lufttrafikregulering (ATM).

På sit møde i november 2000 vedtog Eurocontrol et sikkerhedsregulativ (Eurocontrol Safety Regulation Requirement (ESARR)) for ATM-personale, som forpligter de af Eurocontrol-medlemsstaterne (heriblandt Spanien) udpegede myndigheder til at sikre, at alt personale, der varetager opgaver inden for lufttrafiktjeneste, som anses for at have tilknytning til lufttrafikkens sikkerhed, har den nødvendige kompetence til at udføre disse opgaver og opfylder en række helbredsmæssige krav. Denne egnethed til at udføre opgaverne skal underkastes en passende løbende kontrol samt godkendes ved hjælp af et attesterings/autorisationssystem. Bestemmelserne får virkning senest tre år efter vedtagelsesdatoen, dvs. i november 2003.

Kommissionen følger nøje udviklingen med hensyn til disse krav og deres gennemførelse med henblik på indarbejdelse heraf i fællesskabslovgivningen på et senere tidpunkt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0513/01

af Olivier Dupuis (TDI) til Rådet

(23. februar 2001)

Om: Undtagelsestilstand og spændt situation i Ecuador

Den skrappe økonomiske politik, som den ecuadorianske regering har iværksat for at slippe ud af den dramatiske økonomiske krise, som har plaget landet i mere end tre år, har ført til alvorlige sociale spændinger. Ud over at en betydelig del af den økonomisk aktive del af befolkningen søger væk fra landet på grund af fattigdommen, finder der stigende mobilisering og protester sted blandt de hårdest ramte samfundslag, som for en stor dels vedkommende er identisk med den indfødte indianske befolkning.

De ecuadorianske myndigheder har reageret på den spændte situation ved at sætte politistyrker ind og erklære undtagelsestilstand.

Frygter Rådet, at den økonomiske krise sammen med de etniskprægede protester, som hidtil grundlæggende har været fredelige, kan bringe den reelt flernationale og demokratiske stat, der er indført med den nye ecuadorianske forfatning, i fare?

Har Rådet i denne forbindelse allerede taget eller agter det at tage stilling mod undtagelsestilstanden?

Vil Rådet opfordre den ecuadorianske regering til at garantere de borgerlige og politiske rettigheder også i forbindelse med befolkningens protester, så længe disse er fredelige, for at undgå, at situationen udarter sig?

Deler Rådet den opfattelse, at det internationale samfund, på baggrund af den reelle fattigdom, som ca. 70 % af befolkningen lever under, og den ustabile politiske situation, bør tage fat på problemerne omkring Ecuadors udenrigsgæld og den påtrængende sanering af landets økonomi i Parisklubbens regi, og at man i den forbindelse bør undgå simple støtteordninger og i stedet fremme nationale og internationale investeringer i stor skala?

Hvilke andre initiativer påtænker Rådet at træffe for at hjælpe Ecuador i denne vanskelige situation?

Svar

(13. juli 2001)

Rådet er klar over den vanskelige økonomiske situation i Ecuador og byrderne på de fattigste befolkningslag i forbindelse med den igangværende dollarisering og de økonomiske tilpasninger, som regeringen foretager i overensstemmelse med IMF.

I januar og februar fulgte Rådet meget nøje de begivenheder, som det ærede medlem nævner i sin forespørgsel. Rådet mener ikke, at disse problemer kan løses uden for et demokratisk politisk system.

Rådet har givet udtryk for sin vilje til at bidrage til Ecuadors og alle Andeslandenes bestræbelser på at styrke demokratiet, menneskerettighederne og retsstaten. Det er på disse grundpiller, det økonomiske samarbejde og den politiske dialog mellem EU og disse lande bygger på. Samme budskab er blevet overbragt til Ecuador og de andre Andeslande på det seneste ministermøde mellem EU og Andesfællesskabet, der fandt sted den 28. marts 2001 i Santiago de Chile.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1245/01

af Francesco Turchi (UEN) til Kommissionen

(26. april 2001)

Om: Pilotprojekt til bekæmpelse af udnyttelsen af mindreårige

Europa-Parlamentet har i 2001-budgettet stemt for en bevilling på 3 mio. EUR til finansiering i løbet af det første år af et pilotprojekt til bekæmpelse af udnyttelse af mindreårige (budgetkonto B5-804), idet der specifikt skal finansieres en informationskampagne til bekæmpelse af udnyttelsen af mindreårige og herunder særlig pædofili i de femten medlemsstater.

Kan Kommissionen oplyse, hvad der hidtil er gjort, og hvad der vil blive gjort fremover med henblik på at gennemføre dette projekt, samt anføre tidsfristerne herfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(22. juni 2001)

Under første- og andenbehandlingen af denne budgetkonto i Parlamentet understregede Kommissionen, at dette initiativ havde lighedspunkter med tiltag, der allerede var iværksat over den eksisterende konto B5-802 inden for rammerne af retsgrundlaget for Daphne-programmet. Dette program blev vedtaget ved fælles beslutningstagning. De finansielle rammer udgør således i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 den vigtigste reference for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure. Budgetmyndigheden forpligter sig til ikke at afvige fra det beløb, der er afsat til sådanne foranstaltninger, medmindre der foreligger objektive og varige nye forhold, der kan begrundes særskilt og detaljeret under hensyn til de resultater, der er opnået ved programmets gennemførelse.

I overensstemmelse hermed har Kommissionen omhyggeligt undersøgt, hvordan man bedst opfylder de mål, der ligger til grund for den foreslåede budgetkonto, og samtidig undgår gentagelser og tager behørigt hensyn til de menneskelige ressourcer, der er til rådighed til dette formål. Den har besluttet i højere grad at profilere dette års indkaldelse af forslag i forbindelse med Daphne, bl.a. ved at lade de prioriterede emner omfatte pædofili og seksuelt misbrug samt seksuel udnyttelse af børn. Dermed vil Kommissionen kunne behandle forslag, der henhører under disse overskrifter, på samme måde som Daphne-forslagene og parallelt med disse. Kommissionen vil på denne måde kunne bruge penge fra den budgetkonto før udgangen af 2001.

Den sidste frist for modtagelsen af forslag var den 28. maj 2001. Evalueringen af forslagene finder sted i sommerens løb, og de godtagne projekter skulle kunne iværksættes omkring november-december 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1618/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: Fællesskabsbestemmelser til støjbekæmpelse

Sundheden tager skade, når man ikke kan sove om natten. For første gang har beboerne i det historiske centrum i den spanske by Malaga mobiliseret sig med dette budskab og har nedsat et udvalg for at

protestere over, at Malaga som en af de mest støjforurenede byer i Europa overskrider grænsen på 65 decibel, der af Verdenssundhedsorganisationen betragtes som sundhedsskadelig.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke fællesskabsbestemmelser generelt og hvilke miljøprogrammer i særdeleshed, der kan beskytte borgerne mod støj, som medfører så mange skader af fysisk og anden art for indbyggerne i Malaga, at de har besluttet at indlede en kampagne for at bekæmpe denne støjforurening?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(25. juli 2001)

Kommissionen har modtaget adskillige klager af lignende art som dem, det ærede medlem nævner.

Fællesskabet har ikke vedtaget lovgivning om acceptable niveauer for støjgener. Den slags problemer er for øjeblikket et rent nationalt anliggende, hvorfor klagerne i dette tilfælde må henvende sig til de relevante spanske myndigheder.

Kommissionen har imidlertid fremsat forslag til et direktiv om vurdering og styring af ekstern støj(1). Der er hovedsagelig tale om en opfølgning af Parlamentets reaktion på et tidligere udført arbejde vedrørende støj, der mundede ud i en grønbog(2). Forslaget er for øjeblikket til behandling i Parlamentet og Rådet.

Forslaget skal sikre, at medlemsstaterne vurderer støjniveauerne og informerer offentligheden om resultaterne heraf og om deres planer til reduktion af støjgenerne.

(1) EFT C 337 E af 28.11.2000.

(2) KOM(96) 540 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1042/01 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet. Amerikanske og britiske flys bombardement af irakisk territorium.



EF-Tidende nr. 340 E af 04/12/2001 s. 0154 - 0154



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1042/01 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet (3. april 2001) Om: Amerikanske og britiske flys bombardement af irakisk territorium Mener Rådet, at Det Forenede Kongeriges nylige deltagelse i bombardementet af irakisk territorium for at støtte USA er i overensstemmelse med landets medlemskab af EU, uanset om EU forinden var blevet orienteret eller havde givet sin tilslutning? Svar (16. juli 2001) Det ærede medlem henvises til Rådets svar på forespørgsel E-0699/01.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0768/01

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(13. marts 2001)

Om: Turbosvin

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at beskytte europæiske forbrugere som følge af turbosvinskandalerne i Østrig og Tyskland, der afslørede illegal anvendelse af antibiotika, vækstfremmende hormoner og vacciner, som illegalt blev anvendt på østrigske og tyske svinefarme og smuglet ind i Europa fra Det Fjerne Østen og De Forenede Stater, og hvilke foranstaltninger har den truffet for at sikre, at dyr, der sælges inden for EU, ikke er blevet behandlet med illegale stoffer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(6. juni 2001)

Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf(1) påbyder medlemsstaterne og tredjelande, som eksporterer fødevarer af animalsk oprindelse til Fællesskabet, at føre kontrol med brug, misbrug og illegal anvendelse af veterinære lægemidler.

Medlemsstaterne kan udføre kontrollen på landbrugsbedrifter, på slagterier eller ved grænseovergange. Desuden foretager Kommissionen gennem sit Levnedsmiddel- og Veterinærkontor revisioner og inspektionsbesøg for at vurdere medlemsstaters eller tredjelandes evne til at udføre deres kontrol. Afhængigt af de fundne resultater ved sådanne revisioner og inspektionsbesøg kan Kommissionen anbefale forbedringer, indlede overtrædelsesprocedurer, slette et tredjeland fra listen over lande, som er godkendt til at eksportere fødevarer af animalsk oprindelse til Fællesskabet, eller gennemføre en sikkerhedsforanstaltning.

Kommissionen finder derfor, at det nuværende regelværk, såfremt det anvendes korrekt, giver de nødvendige værktøjer til at sikre forbrugerne beskyttelse mod fejlagtig og illegal anvendelse af veterinære lægemidler til levnedsmiddelproducerende husdyr.

(1) EFT L 125 af 23.5.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1147/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(10. april 2001)

Om: BNP og offentlige virksomheder

1. Hvad er de senest tilgængelige tal for den andel BNP, som de offentligt kontrollerede eller ejede virksomheder producerer i hver medlemsstat?

2. Hvad var det tilsvarende tal for hver medlemsstat for hhv. fem og ti år siden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(6. juli 2001)

Det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ESA95), der blev indført med Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996(1), omhandler ikke indsamling af sådanne data, og Eurostat har derfor ingen officielle og/eller harmoniserede data.

European Centre of Enterprises with Public Participation and of Enterprises of General Economic Interest har på sin hjemmeside(2) offentliggjort et dokument om udviklingen af offentlig ejede virksomheder af almen økonomisk interesse i Europa siden 1996 (the development of enterprises of public participation and of general economic interest in Europe since 1996), hvor man kan finde nogle uofficielle oplysninger, der belyser det ærede medlems spørgsmål.

(1) EFT L 310 af 30.11.1996.

(2) http://www.ceep.org/index.html.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1214/01

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(24. april 2001)

Om: Beskyttelse af de kristne-ortodokse klostre i Kosovo

En lang række ortodokse klostre og kirker i Kosovo trues af ødelæggelse fra muslimske ekstremisters side under påskud af, at de i den interetniske kamp udgør levn fra den serbiske tilstedeværelse.

Treenighedsklostret i Musutiste er allerede fuldstændig ødelagt, mens det ortodokse kloster i Gracanica, Guds moder-katedralen i Ljevisa, jomfru Maria-kirken i Lipljan, klostret for patriarkerne i Pec samt kirkerne de hellige apostle, Santa Maria Odighitria og San Domenico samt dekanernes kloster er alvorligt truet.

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den agter at intervenere for at beskytte de ortodokse klostre og kirker i Kosovo-området, som udgør en del af den europæiske og kristne kulturarv?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(28. juni 2001)

Beskyttelsen af serbisk-ortodokse religiøse steder i Kosovo er et spørgsmål, der ligger det internationale samfund stærkt på sinde. Kommissionen fordømmer stærkt de angreb, der har fundet sted mod sådanne steder. Beskyttelsen af religiøse steder i Kosovo er imidlertid ikke et anliggende for Kommissionen. Kommissionen bifalder, at den NATO-ledede fredsbevarende styrke i Kosovo - KFOR - har anvendt og vedbliver med at anvende betydelige troppestyrker til beskyttelse døgnet rundt af kulturelle steder i Kosovo, hvilket understreger dette spørgsmåls betydning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0788/01

af Christoph Konrad (PPE-DE) til Kommissionen

(13. marts 2001)

Om: Uacceptable finansielle og bureaukratiske hindringer ved omregistrering af motorkøretøjer i Spanien

1. Agter Kommissionen at afskaffe de mange næsten uacceptable bureaukratiske hindringer, som en bilejer udsættes for ved omregistreringen af en bil i Spanien? (Forpligtelse til at opsøge rådhuset, skattekontoret, den spanske bilinspektion, den pågældende transportmyndighed, et særligt ingeniørbureau til teknisk kontrol af bilen samt en faghandel med licens)?

2. Hvordan bedømmer Kommissionen de med de forskellige ansøgninger forbundne høje afgifter på i alt 100 000 pesetas (1200 DM), som indehaveren af bilen skal betale hos ovennævnte myndigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(8. maj 2001)

Kommissionen har i de senere år behandlet flere klagesager, hvor den har haft lejlighed til at se nærmere på de administrative barrierer, som borgerne i EU møder, når de i Spanien vil indregistrere et køretøj, der allerede er indregistreret i en anden medlemsstat.

De spanske myndigheder ændrede i 1999 efter at Kommissionen havde indledt flere overtrædelsesprocedurer deres regler om indregistrering af køretøjer, så de kom til at stemme overens med Domstolens retspraksis, jf. Kommissionens fortolkningsmeddelelse om emnet(1). De vedtog således Real Decreto 1204/1999 af 7. juli, Instrucción 98/V-20 fra Dirección General de Tráfico og Reglamento General de Vehículos (Real Decreto 2822/1998), som har gjort det betydeligt lettere at indregistrere et køretøj, der indføres i Spanien.

Ifølge de spanske myndigheder kan hele sagsgangen efter denne forenkling afsluttes på få dage og uden urimelige omkostninger, når blot man opfylder visse krav (bilsyn, betaling af afgifter mv.).

Sagsgangen er længere og dyrere, hvis køretøjet ikke i forvejen har den foreskrevne typegodkendelse fra et land i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. I så fald kan de nationale myndigheder kræve, at køretøjet gennemgår en særskilt typegodkendelsesprocedure, som dog ikke må omfatte nogen destruktive prøvninger. I disse tilfælde finder Kommission det berettiget at kræve en særskilt typegodkendelse, for så vidt som denne ikke er forbundet med nogen urimelige omkostninger, og der tages hensyn til dokumenter fra andre EØS-lande.

Den sag, det ærede medlem omtaler, hvor der er opstået høje omkostninger, stammer efter alt at dømme fra tiden før forenklingen eller fra en situation, hvor det har været nødvendigt med en særskilt typegodkendelse. Skulle nye klager vise, at der også opkræves høje gebyrer efter nævnte administrative forenkling (bortset fra de tilfælde, hvor det er berettiget med en særskilt typegodkendelse), vil Kommissionen omgående tage affære for at sikre, at fællesskabsretten overholdes.

(1) EFT C 143 af 15.5.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1706/01

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. juni 2001)

Om: Losseplads med farligt affald hos virksomheden Española del Zinc S.A. (Cartagena, Spanien)

Den spanske naturforskerforening Asociación de Naturalistas del Sureste (ANSE) har gjort opmærksom på, at der findes kræftfremkaldende produkter på virksomheden Española del Zinc S.A.'s losseplads for industriaffald i Cartagena (Murcia). Blandt de stoffer, der findes på denne losseplads, skal bl.a. særligt nævnes arsenik, krom, nikkel og bly.

Kan Kommissionen få oplyst, om der er truffet foranstaltninger, der sikrer, at denne losseplads ikke udgør nogen fare hverken for menneskers sundhed eller for miljøet, og at fællesskabslovgivningen i så tilfælde er blevet anvendt korrekt, navnlig direktiv 75/442/EØF(1) om affald i almindelighed og direktiv 78/319/EØF(2) om bortskaffelse af giftigt og farligt affald?

(1) EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39.

(2) EFT L 84 af 31.3.1978, s. 43.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(25. juli 2001)

Kommissionen har ikke kendskab til de nævnte forhold.

For så vidt angår den omtalte losseplads, har Kommissionen anmodet de spanske myndigheder om nærmere oplysninger for at verificere, om fællesskabslovgivningen er blevet korrekt anvendt i det foreliggende tilfælde.

I sin egenskab af traktaternes vogter vil Kommissionen tage de nødvendige skridt til at sikre, at fællesskabslovgivningen også overholdes i dette tilfælde.