ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2017/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Genteknologi i biologiske levnedsmidler

I USA har man i de seneste maaneder droeftet et lovforslag fra USDA om bestemmelser for fremstilling af oekologisk dyrkede levnedsmidler (USDA National Organic Program Proposal Rule). I dette forslag gav man tilladelse til anvendelsen af genteknologi i produkter fra oekologisk dyrkning. Forslaget fra USDA var paa 27 punkter i modstrid med EU's normer. Inden for rammerne af WTO ville der vaere fare for, at genmanipulerede levnedsmidler, der er deklareret som biologisk dyrkede levnedsmidler, ender paa det europaeiske marked og vildleder forbrugerne. I mellemtiden er dette forslag blevet taget tilbage. Det er dog er klart bevis for, hvor let man kan undergrave de europaeiske normer inden for rammerne af den internationale handel.

1. Har EU i forhandlinger med USA forsoegt at aendre dette forslag fra USDA? I bekraeftende fald, hvorledes?

2. Er der planlagt en aftale om gensidig anerkendelse mellem USA og EU, for saa vidt angaar levnedsmidler?

3. I bekraeftende fald hvilke normer skal der laegges til grund herfor? Vil EU bevare de nuvaerende normer?

4. Hvilken vaerdi vil miljoe- og forbrugerinteresserne faa tillagt i forhandlingerne om henholdsvis det nye transatlantiske marked og det nye transatlantiske partnerskab (NTM og NTP)?

5. I hvilken udstraekning skal levnedsmidler medtages under henholdsvis NTM og NTP?

6. Hvilken form for aftaler er der planlagt for levnedsmidler inden for henholdsvis NTM og NTP?

7. Hvilke sanktionsprocedurer overvejes der?

8. Har man medtaget det komplicerede spoergsmaal om genmanipulerede levnedsmidler?

9. Hvilken tidsplan overvejer Kommissionen henholdsvis for NTM eller NTP for levnedsmidler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(26. august 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2715/98

af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Frygt for en boelge af kriminelle handlinger som foelge af euroen

1. Har Raadet kendskab til, at de europaeiske efterretningstjenester frygter en foroegelse af de kriminelle handlinger som foelge af euroens indfoerelse?

2. Hvilke foranstaltninger agter Raadet at traeffe for at sikre, at der fortsat skabes fuld garanti for euroens sikkerhed som lovligt betalingsmiddel?

3. Har Raadet kendskab til, at et hologram, som skal beskytte de nye euro-pengesedler mod forfalskning, er forsvundet sporloest under en flyvning fra Paris til Muenchen?

4. Kan Raadet give garanti for, at dette hologram ikke er faldet i haenderne paa en kriminel organisation og ikke kan misbruges?

5. Paa hvilken maade giver Raadet garanti for, at den almindelige unionsborger bliver i stand til at skelne de aegte euroer fra de falske?

Svar

(30. november 1998)

Allerfoerst vil Raadet gerne minde om sine konklusioner af 19. maj 1998, hvori det understregede, at det er vigtigt at sikre, at der indfoeres et effektivt beskyttelsessystem overalt i Den Monetaere Union straks fra indfoerelsen af eurosedler og -moenter. Paa dette omraade vil Europol spille en vigtig rolle. Raadet noterede sig Kommissionens arbejde med henblik paa at beskytte Den Monetaere Union og euroen. De to institutioner vil fortsaette det taette samarbejde baade indbyrdes og med Den Europaeiske Centralbank under overholdelse af kompetencefordelingen i henhold til Maastricht-traktaten med henblik paa at udvikle informationsudvekslingsmekanismer og andre tiltag til sikring af et taet og regelmaessigt samarbejde med det maal at forebygge og bekaempe forfalskning, idet det er klart, at den faktiske bekaempelse af forfalskede sedler og moenter er medlemsstaternes ansvar.

Siden da er arbejdet fortsat paa ekspertplan. Europol vil inden for rammerne af det udvidede mandat, som man agter at give denne enhed, stoette medlemsstaternes aktion med henblik paa at forebygge og bekaempe falskmoentneri og isaer forfalskning af euroen i kraft af en bedre udveksling af information mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder samt faelles anvendelse og centraliseret udnyttelse af politiets oplysninger. Samtidig vil ECB (som har enekompetence til udstedelse af eurosedler) koncentrere sig om den tekniske forebyggelse af forfalskning.

Det vil ikke faa nogen betydning for fremstillingen under sikre forhold af eurosedlerne, at en proevematrice til proevefremstilling af hologrammer forsvandt under transporten den 12. maj 1998. Straks efter denne haendelse blev der fremstillet proevematricer med et helt andet design. Den nuvaerende produktion af pengeseddelprototyper er baseret paa nye matricer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2627/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Mindretallenes sprog og kulturer: faellesskabsfinansiering

Kommissionen er i faerd med at udarbejde et forslag, der sigter mod at give et vist antal budgetposter, som ikke har et retsgrundlag, og som derfor ikke bliver gennemfoert, et retsgrundlag.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke budgetposter det drejer sig om, og helt konkret om B3-1006 om fremme og beskyttelse af mindretallenes sprog og kulturer findes deriblandt.

Vil Kommissionen oplyse, hvilken behandling den agter at give de programmer, der i oejeblikket er under godkendelse, allerede er godkendte eller er under gennemfoerelse under budgetpost B3-1006, indtil det relevante retsgrundlag er endeligt fastlagt?

Vil Kommissionen oplyse tidsplanen for sin godkendelse af dette forslag, samt hvilke procedurer og frister der efterfoelgende vil vaere gaeldende for behandlingen af forslaget i Parlamentet og Raadet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(25. november 1998)

Kommissionen bekraefter, at den agter for Parlamentet og Raadet at forelaegge et forslag til retsgrundlag for foranstaltninger, som i oejeblikket finansieres over budgetpost B3-1006 ("Fremme og beskyttelse af regionale sprog og kulturer og af mindretallenes sprog og kulturer"). I dette oejemed er den ved at udarbejde et forslag til fleraarigt program, som forventes vedtaget af Kommissionen inden udgangen af 1998.

Hvad angaar 1998 - budgettet, har manglen paa retsgrundlag ikke hindret foranstaltningens gennemfoerelse. Allerede foer den 31. maj var der nemlig som foelge af godkendelsen af den foerste raekke projekter indgaaet forpligtelse paa omkring halvdelen af de bevillinger, der var afsat til foranstaltningen. Den anden raekke projekter blev godkendt foer den 10. juni, den dato hvor Kommissionen som foelge af Domstolens kendelse i sag C-106/96 besluttede at suspendere gennemfoerelsen af posterne uden retsgrundlag. Endvidere skoennede Kommissionen, at de projekter, der var blevet godkendt i loebet af denne anden udvaelgelsesprocedure, kunne naere en rimelig forventning om at faa stoette; derfor fik ogsaa disse projekter udbetalt stoetten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2677/98

af Gerhard Hager (NI) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Miljoekriminalitet

Det nuvaerende formandskab har i sit arbejdsprogram erklaeret bekaempelsen af organiseret kriminalitet for et af sine prioriterede maal. Denne trussel skal bekaempes baade individuelt og i faellesskab.

Det blev i konklusionerne fra topmoedet i Cardiff fastslaaet, at miljoekriminalitet er et alvorligt problem, der ofte har graenseoverskridende konsekvenser, og at Raadet skal vedtage foranstaltninger til bekaempelse heraf.

Hvilke konkrete foranstaltninger paataenker Raadet for at foelge denne opfordring op?

Hvad indeholder disse foranstaltninger specifikt?

Hvordan vil disse foranstaltninger faa indvirkning paa spoergsmaal om retsforfoelgning i medlemsstaterne?

Svar

(22. oktober 1998)

Paa moedet i Raadet for Den Europaeiske Union (retlige og indre anliggender) den 28. og 29. maj 1998 droeftede man paa initiativ af den danske justitsminister problemerne i forbindelse med miljoekriminalitet. Desuden fremgaar det af konklusionerne fra topmoedet i Cardiff i juni 1998, at grov miljoekriminalitet er et alvorligt problem, der ofte har graenseoverskridende konsekvenser.

Inden for Raadets rammer er Den Tvaerfaglige Gruppe vedroerende Organiseret Kriminalitet i faerd med at ivaerksaette en flersidet handlingsplan, som tager sigte paa effektiv forebyggelse og bekaempelse af de former for kriminel virksomhed, som truer de civiliserede samfunds organisation og struktur. I de seneste maaneder har Den Tvaerfaglige Gruppe vedroerende Organiseret Kriminalitet gennemgaaet et oplaeg fra den danske delegation, som specielt vedroerer alvorlig miljoekriminalitet, og det overvejes nu, hvordan de saerlige problemer, som er rejst i dette dokument, bedst kan behandles.

Det oestrigske formandskab anser bekaempelsen af international kriminalitet for at af hovedmaalene under dets formandskab, og der vil blive truffet foranstaltninger paa dette omraade, uanset denne kriminalitets form.

Det skal desuden bemaerkes, at der i Europaraadet fortsat arbejdes med et udkast til konvention om miljoekriminalitet. Den Europaeiske Unions medlemsstater har deltaget aktivt i dette arbejde. Det forventes, at dette instrument vil blive aabnet for undertegnelse i loebet af kort tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3244/98

af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen

(28. oktober 1998)

Om: Behovet for restaurere Sankt Andreas-klostret i den besatte del af Cypern

Ifoelge pressemeddelelser for nylig er det historiske Sankt Andreas-kloster, der ligger i den tyrkisk besatte del af Cypern, i en miserabel forfatning, idet man har opgivet det fuldstaendigt og undladt at foretage de noedvendige restaureringsarbejder.

Disse oplysninger bekraeftes nu ogsaa i den tyrkisk-cypriotiske presse (dagbladet "Kibris"), der beskriver den ynkelige tilstand, klostret befinder sig i, og ogsaa fremhaever behovet for, at der omgaaende foretages reparationer.

Kan Kommissionen oplyse, om den vil gribe ind over for dette uantagelige forhold, som i allerhoejeste grad anretter skade paa oeens kulturelle arv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(13. november 1998)

Kommissionen er klar over, hvilken tilstand Agios Andreas-klostret paa den nordlige del af Cypern befinder sig i. Fordi de tyrkisk-cypriotiske myndigheder har afvist enhver kontakt med repraesentanter for Den Europaeiske Union, og fordi den tyrkisk-cypriotiske leder siden slutningen af december 1997 har suspenderet moederne mellem de to samfund, er ethvert indgreb i den nordlige del i oejeblikket umuligt, og Kommissionen er specielt ikke i stand til at overveje nogen konkret hjaelp til at bevare kulturarven.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2229/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: EU's projekter for menneskerettigheder

Den Europaeiske Union deltager i adskillige projekter til fremme af menneskerettigheder og demokrati. Kommunikationen om de gennemfoerte projekter har vaeret uigennemskuelig.

Kan Kommissionen oplyse, hvad den agter at goere for, at informationen sendes til Parlamentet hurtigere, og kan den ogsaa oplyse om de projekter, der er gennemfoert i begyndelsen af 1998, og de midler, der er anvendt til dem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(23. september 1998)

Kommissionen bestraeber sig paa at garantere den stoerst mulige gennemsigtighed i anvendelsen af bevillingerne paa EU-budgettet i almindelighed og de finansieringsinstrumenter, der direkte har beroering med menneskerettighederne i saerdeleshed.

Der udarbejdes aarligt rapporter om gennemfoerelsen af erklaeringen om menneskerettighederne og demokratiet og aktioner i udviklingslandene samt om alle aktioner, der gennemfoeres paa basis af kapitel B7-70. Parlamentet har i oevrigt gennemgaaet denne rapport og ydet et vaesentligt bidrag til forbedringer (Imbert-betaenkningen).

Hvad angaar budgetpost B7-7040 og B7-707 gives der ved hvert regnskabsaars udgang specifikke oplysninger, idet der til formanden for Parlamentet og formanden for det beroerte udvalg sendes en rapport om anvendelsen af bevillingerne paa disse poster sammen med en komplet liste over de sammenslutninger, ikke-statslige organisationer (NGO'er) og andre instanser, som har modtaget tilskud, tillige med det noejagtige tilskudsbeloeb.

Oplysningerne for foerste halvaar 1998 foreligger endnu ikke, og de vil under alle omstaendigheder ikke vaere vaesentlige, eftersom Domstolens dom i sag C/106 - 96 har bevirket en midlertidig suspension af ethvert initiativ vedroerende budgetposter uden retsgrundlag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2353/98

af Claudio Azzolini (PPE) , Guido Podestà (PPE) , Antonio Tajani (PPE) og Guido Viceconte (PPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Genindfoerelse af lov og ret i Italien

Statsadvokaten i Milano, PierCamillo Davigo har i et interview i dagbladet "America Today" fremsat yderst kritiske bemaerkninger om Silvio Berlusconis politiske legitimitet i dennes egenskab af (forhenvaerende) formand for det italienske statsraad. Desuden bebuder de synspunkter, som Milanos vicestatsadvokat har fremsat, og som tyder paa, at statsadvokaturen i Milano er modstander af politisk magt som saadan, konflikter, som vil diskreditere og destabilisere statens institutioner.

Europa-Parlamentet har allerede i laengere tid med stort flertal stillet krav om, at embedsmaend ikke maa gaa ind i politik for at undgaa episoder som de, der er foranlediget af visse italienske statsadvokaters adfaerd.

EU's institutioner opfordres derfor til omgaaende at traeffe alle noedvendige og passende foranstaltninger, som de er befoejet til, med henblik paa at genindfoere legalitetsprincippet i det italienske retsvaesen og at gribe ind over for forhold som de naevnte, som strider mod den europaeiske borgers grundlaeggende rettigheder og garantier og er et konkret udtryk for politisk brug af strafferetten.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(17. september 1998)

Det aerede medlems spoergsmaal synes at indicere, at de anklager, der er fremsat af statsadvokaten i Milano mod hr. Berlusconi, kan forstyrre balancen mellem den doemmende og den udoevende magt i Den Italienske Republik. Dette kunne opfattes som et brud paa den traditionelle adskillelse mellem magterne, som er karakteristisk for baade den italienske forfatning og forfatningerne i de oevrige faellesskabslande. Efter de nuvaerende faellesskabsregler henhoerer opretholdelsen af adskillelsen af magterne under medlemsstaternes kompetence. EU har ingen bemyndigelse til at gribe ind i medlemsstaternes forfatningsretlige systemer, undtagen hvis hensynet til faellesskabsrettens forrang skulle berettige hertil.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2772/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(14. september 1998)

Om: Samvittighedsfange fru Ben Salem i Tunesien

Amnesty International har gjort opmaerksom paa den dom, der er afsagt i Tunesien mod fru Ben Salem, som er gift med en flygtning, Barek, der har faaet asyl i Nederlandene.

Sidste aar i november blev fru Ben Salem idoemt en faengselsstraf paa 2 aar og 3 maaneder anklaget for medlemskab af en organisation, der opfordrer til had og vold, og forsoeg paa ulovligt at ville forlade Tunesien. Ved en appeldomstol blev dommen yderligere skaerpet til 2 aar og 9 maaneder.

Ifoelge Amnesty International er fru Ben Salem, der endnu aldrig har gjort brug af vold eller har opfordret hertil, samvittighedsfange.

Er Kommissionen rede til at indhente naermere oplysninger om fru Ben Salem hos de tunesiske myndigheder og kraeve hende loesladt, saa hun kan slutte sig til sin aegtefaelle i Nederlandene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(15. oktober 1998)

Kommissionen vil gennem de normale diplomatiske forbindelser med de tunesiske myndigheder fortsat goere opmaerksom paa individuelle kraenkelser af menneskerettighederne, herunder det tilfaelde, der er naevnt af det aerede medlem. Disse forbindelser opretholdes i samarbejde med medlemsstaterne og inden for rammerne af Barcelona-erklaeringen og associeringsaftalen mellem Faellesskabet og Tunesien.

Endelig skal det understreges, at moederne mellem Europa-Parlamentet og det tunesiske parlament spiller en afgoerende rolle med henblik paa en tilnaermelse mellem parterne i spoergsmaal om demokratisering og menneskerettigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2233/98

af MaLou Lindholm (V) til Raadet

(16. juli 1998)

Om: Surstroemming

Fra den 1. juli 1998 skal fremstillingen af surstroemming overholde de samme bestemmelser som andre fiskeprodukter i EU. Det indebaerer, at den ikke maa laegges i gamle traetoender, som man har gjort det siden 1500 - tallet, hvis de skal saelges i foedevarebutikker. Surstroemmingen maa heller ikke behandles i lokaler med traegulv saasom i gamle soeboder. Dette rammer et tusindaarigt svensk erhverv og tradition. Det bliver navnlig vanskeligt for de smaa lokale producenter. EU taler om subsidiaritet og om, at man ikke skal beskaeftige sig med detaljer, men handler modsat.

Mener Raadet, at denne detaljerede regulering er forenelig med subsidiaritetsprincippet? I benaegtende fald agter Raadet da at standse surstroemmingsdirektivet?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1591/98

af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: Kravet om neutralitet for Kommissionens tjenestemaend

Lederen af Kommissionens repraesentation i Wien, Wolfgang Streitenberger, udtalte den 11. marts 1998 i en annonce for dagbladet "Wirtschaftsblatt" under henvisning til bladets kompetence inden for EU-nyhedsformidlingen: "Flere og flere oekonomiske afgoerelser traeffes i Bruxelles. Omfattende og hurtig information herom faar stadig stoerre betydning for oestrigske beslutningstagere. Med "Wirtschaftsblatt" kan De dagligt udvide Deres informationsforspring".

I den forbindelse bedes Kommissionen besvare nedenstaaende spoergsmaal:

1. Hvordan stemmer dette annonceindslag fra Kommissionen paa den haardt omkaempede oestrigske mediescene overens med kravet om neutralitet for Kommissionens tjenestemaend?

2. Handlede Wolfgang Streitenberger, der oejensynligt optraadte i sin officielle funktion, paa Kommissionens vegne?

3. Hvad agter Kommissionen at foretage sig i denne forbindelse?

4. Mener Kommissionen, at dens repraesentant har handlet i overensstemmelse med den nye adfaerdskodeks?

5. Mener Kommissionen, at dens repraesentant i Wien efter dette ensidige tiltag stadig kan optraede paa Kommissionens vegne i andre konkurrerende trykte medier?

6. Vil Kommissionen ogsaa ved annoncering stoette andre trykte medier i OEstrig, som varetager en EU-intensiv nyhedsformidling?

7. Hvornaar vil lederen af Kommissionens repraesentation i Wien, Wolfgang Streitenberger, f.eks. ogsaa i annoncer opfordre til abonnering paa "Neue Freie Zeitung", hvis EU-nyhedsformidling det staerkt kan anbefales at laese?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(4. august 1998)

Lederen af Kommissionens repraesentation i OEstrig udtalte sig ikke i det parti-uafhaengige oestrigske dagblad "Wirtschaftsblatt" paa eget initiativ, men derimod efter opfordring. Siden den 15. januar 1997 har 207 oestrigske opinionsdannere afgivet lignende udtalelser.

Samme type udtalelse ville efter opfordring kunne afgives i medier, der orienterer korrekt og objektivt om den europaeiske integrationsproces og om Kommissionens politik.

Lederen af Kommissionens repraesentation har under ingen omstaendigheder ved sin optraeden overtraadt aanden i adfaerdskodeksen for Kommissionens tjenestemaend, der jo er i offentlighedens tjeneste, eller de bestemmelser i vedtaegten, som kodeksen skal bringe i erindring.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2347/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Euro-moenter - OEKOFIN-moedet den 6. juli 1998

I pressemeddelelsen, der blev udsendt efter ovennaevnte moede i OEKOFIN-Raadet, hedder det, at ministrene ogsaa af kommissaer de Silguy blev informeret om problemer, der var paapeget af europaeiske sammenslutninger for synshandikappede og automatindustrien, i forbindelse med 50 - og 10 - euro-moenternes tekniske specifikationer (vanskeligheder med at skelne disse moenter fra andre), og at ministrene paa denne baggrund anmodede Kommissionen om at forelaegge et forslag om at aendre forordningen af 2. maj 1998 om euro-moenternes tekniske specifikationer i overensstemmelse hermed.

1. Hvor store er de samlede omkostninger til fremstilling og omsmeltning af moenterne?

2. Hvilke foranstaltninger blev der truffet for at hoere europaeiske sammenslutninger for synshandikappede og automatindustrien, inden der blev truffet afgoerelse om moenternes tekniske specifikationer, og hvad var resultatet af hoeringerne?

3. Er Kommissionen paa baggrund af denne situation og i betragtning af tidligere diskussioner om eksempelvis motiverne paa sedlerne og moenterne tilfreds med ordningerne og procedurerne for udsendelsen af euro-sedler og -moenter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(21. september 1998)

Forordning (EF) 975/98(1) om tekniske specifikationer for euromoenter blev vedtaget efter en omfattende hoeringsprocedure, som omfattede alle brugergrupper, herunder repraesentanter for den europaeiske automatindustri (EVA) og Den Europaeiske Blindeorganisation (EBU). De problemer, der for nylig er blevet paapeget af disse to sammenslutninger, viste sig foerst efter, at moentdirektoererne havde udarbejdet de detaljerede tekniske specifikationer, der er noedvendige for produktionen, og som er baseret paa Raadets forordning, og efter afproevning af de foerste proever fra de foerste produktionsserier.

Virkningerne af de planlagte aendringer vil vaere forholdsvis begraensede, idet ingen medlemsstat endnu er begyndt at fremstille eller indkoebe blanketter til 50 - centmoenterne, og kun Frankrig har fremstillet en begraenset maengde 10 - centmoenter (0,1% af det samlede antal moenter, der skal fremstilles). Endvidere vil aendringen af specifikationerne for 10 - centmoenterne ikke paavirke specifikationerne for de blanketter, der er noedvendige til disse moenter, hvorfor det bliver muligt at anvende de blanketter, der allerede er indkoebt eller fremstillet til dette formaal.

Kommissionen mener, at forbedringerne af systemet vil bidrage til at sikre, at de europaeiske borgere accepterer det nye moentsystem. De planlagte aendringer er fastlagt i samraad med automatindustrien, blindeorganisationen, forbrugerorganisationerne og moentdirektoererne og er godkendt af disse.

(1) EFT L 139 af 11.5.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2567/98 af Peter TRUSCOTT til Rådet. Aflastningsordning og delt pleje af handikappede voksne



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0116



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2567/98 af Peter Truscott (PSE) til Raadet (1. september 1998) Om: Aflastningsordning og delt pleje af handikappede voksne Raadet bedes praecisere foelgende punkter omkring aflastningsordninger og delt pleje af handikappede voksne i EU: Hvilke forordninger vedroerer normerne for aflastningsordninger og delt pleje af handikappede voksne i Europa? Hvilke forordninger findes der om plejemuligheder i dagtimerne for handikappede voksne. Og endelig: Hvad viser en sammenligning af ydelsernes standard i de forskellige medlemsstater? Svar (22. oktober 1998) Raadet vil gerne goere det aerede parlamentsmedlem opmaerksom paa, at der paa faellesskabsplan ikke er vedtaget nogen lovgivning paa de omraader, der henvises til i spoergsmaalet. Kommissionen har ikke forelagt Raadet nogen forslag herom.