ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1695/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Fleraarigt program til fremme af en effektiv energipolitik i Den Europaeiske Union - Save II

I forbindelse med godkendelse af Kommissionens forslag har det vist sig hensigtsmaessigt at indfoere et afsnit om energi i traktaten. Vi mener, at initiativer paa omraadet energipolitik skal sigte mod to prioriterede maal: oekonomisk og social samhoerighed og oeget beskaeftigelse; derudover finder vi det uomgaengeligt noedvendigt at vaere meget opmaerksomme paa foranstaltninger med det formaal at inddrage de smaa og mellemstore virksomheder i de fastlagte foranstaltninger.

Kommissionen bedes derfor oplyse, om den ikke finder det nyttigt at vurdere foelgende:

1. muligheden for at arbejde henimod integrerede aktioner med deltagelse af forskellige sektorer og geografiske omraader,

2. betydningen af i de undersoegelser og modeller, der omfatter saerlige maalsaetninger, at sikre inddragelse af den endelige forbruger,

3. krav om i forbindelse med licitation at understrege kriterier vedroerende energibesparelse, som kraeves at de virksomheder, som forvalter energien,

4. betydningen af i de enkelte projekter at anfoere de specielle formaal med nedsaettelsen af CO2-emissionerne, som skal undersoeges »ex post«.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (5. september 1996)

1. Inden for rammerne af SAVE II-programmet vil Kommissionen benytte net, som omfatter bestemte sektorer og har en vidtspaendende geografisk daekning, til udbredelse af oplysninger om effektiv energiudnyttelse. I disse net kan f.eks. indgaa europaeiske arkitekt- eller ingenioersammenslutninger eller bygruppen med ensartede transportproblemer.

2. SAVE er et program, hvis sigte er at oeve indflydelse paa den endelige forbrugers adfaerd med hensyn til effektiv energiudnyttelse. Det har derfor altid vaeret Kommissionens politik i stoerst muligt omfang at faa inddraget den endelige forbruger i pilotprojekterne. I SAVE II-programmet indgaar blandt andet et saerligt initiativ med hen-blik paa at skabe bedre muligheder for energiforvaltning paa regionalt og lokalt plan, hvor-igennem forbrugerne involveres paa den mest direkte maade.

3. De nugaeldende retningslinjer for indgivelse af ansoegninger om SAVE-stoette stiler mod at indkredse de pilotprojekter, der har stoerst indvirkning paa den effektive energi-udnyttelse. Kommissionens eksperter paa omraadet energieffektivitet har ogsaa med-virket i andre programmer (herunder navnlig PHARE, TACIS og Faellesskabets stoetterammer) med henblik paa ogsaa at inkludere energieffektivitet i de enkelte projekters specifikationer.

4. SAVE er et program til forbedring af rationel energiudnyttelse og boer foelgelig bidrage til at nedbringe emissionerne af CO2. En 'ex-post'-evaluering af SAVE har hovedsagelig vaeret koncentreret om de energibesparelse, men man vil fremover overveje at kvantificere reduktionen af CO2-emissionerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1715/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (25. juni 1996)

Om: Driftsbevillinger til de europaeiske institutioner

Budgetudvalgets arbejdsdokument nr. 7 vedroerende budgetbehandlingen for 1997 indeholder 200 undersoegelser, som Kommissionen har gennemfoert i 1995 via budgettets del B.

Kommissionen bedes give oplysninger om foelgende:

1. Den fuldstaendige liste over de undersoegelser, Kommissionen har gennemfoert i 1995 via del B;

2. udgifterne til hver enkelt af undersoegelserne;

3. de samlede udgifter til undersoegelserne.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (25. september 1996)

Kommissionen har bemaerket sig det aerede medlems anmodning, der i vidt omfang svarer til de tanker, som hovedordfoereren for 1997-budgettet har givet udtryk for. Der foreligger saaledes ganske rigtigt et arbejdsdokument angaaende de undersoegelser, der finansieres over budgettets del B. Det er udarbejdet af budgetudvalget som led i forberedelsen af 1997-budgettet. Kommissionen har fulgt det op ved at ivaerksaette en indgaaende undersoegelse af spoergsmaalet, der er andet og mere end blot en statistisk opgoerelse.

Kommissionen foreslaar derfor det aerede medlem at vente, til den igangvaerende undersoegelse er afsluttet, da forelaeggelse af de oenskede oplysninger under alle omstaendigheder ville noedvendiggoere et betydeligt arbejde, der ville vaere en unoedig gentagelse af arbejdet i forbindelse med den igangvaerende undersoegelse.

Kommissionen staar naturligvis til raadighed for det aerede medlem med eventuelle oplysninger, som denne maatte savne, selv efter at have stiftet bekendtskab med resultaterne af den naevnte undersoegelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1933/96 af Luigi Florio (UPE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Den italienske oversaettelse af beslutningen af 11.6.1996 om kogalskab

I den italienske udgave af Kommissionens beslutning af 11.6.1996 ((EFT L 139 af 12.6.1996, s. 17.)) om aendring af beslutning 96/239/EF ((EFT L 78 af 28.3.1996, s. 47.)) om hasteforanstaltninger til beskyttelse mod bovin spongiform encephalopati hedder det ordret (i bilaget, punkt 1, 2. led): »che tutte le altre materie prime (pelli e carnicci, tendini e nervi) siano sottoposte a trattamento alcalino come indicato al precedente trattino, seguito da trattamento tecnico a 138°-140°C per 4 secondi«.

Eftersom ordet »nervi« kun optraeder i den italienske oversaettelse og ikke i nogen af de andre sprogudgaver, bedes foelgende oplyst:

1. Hvilken sproglig udgave har retsgyldighed?

2. Mener Kommissionen, at tilstedevaerelsen af ordet »nervi« i den italienske udgave simpelthen er en tilfaeldig fejl?

3. Fastholder Kommissionen, at denne fejl, der ikke saa meget drejer sig om oversaettelse, men snarere om tilfoejelse af et ord, er forstaaelig?

4. Hvem har ansvaret for de eventuelle sygdomstilfaelde, der maatte opstaa i Italien som foelge af denne fejl, der hurtigt er omsat i et dekret fra det italienske sundhedsministerium?

5. Hvem har taget sig af den italienske oversaettelse af ovennaevnte beslutning?

6. Hvem har kontrolleret oversaetternes arbejde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. september 1996)

1. Beslutning 96/362/EF ((EFT L 139 af 12.06.1996. )) er rettet til alle medlemsstaterne, saa samtlige sproglige udgaver er autentiske.

2. og 3. Kommissionen indroemmer, at der er tale om en materiel fejl i den italienske udgave. Saa snart Kommissionen blev klar over denne fejl i forhold til de oevrige sproglige udgaver og navnlig den, som det aerede medlem henviser til, vedtog og offentliggjorde den en berigtigelse ((EFT L 172 af 11.07.1996 (den italienske udgave). )).

4., 5. og 6. Saafremt der trods de foretagne kontroller kan konstateres fejl i en udgave, ivaerksaetter Kommissionen, samtidig med at den i givet fald vedkender sig det ansvar, som dens handlinger kan medfoere, hurtigst muligt de fastsatte procedurer for at foretage de noedvendige berigtigelser. I det specielle tilfaelde, som det aerede medlem naevner, traf Kommissionen saa hurtigt som muligt passende foranstaltninger til at korrigere den materielle fejl, der forekom i den italienske udgave. Det boer i den forbindelse bemaerkes, at den paagaeldende bestemmelse tager sigte paa gelatine og dikalciumfosfat, der fremstilles i Det Forenede Kongerige og stammer fra kvaeg slagtet i Det Forenede Kongerige. Desuden er den dato, hvor forsendelser af de i bilaget naevnte produkter kan genoptages, endnu ikke fastsat af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2091/96 af Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Projektering af et afsaltningsanlaeg i Pulpí-kommune (Almería)

I Pulpí-kommune i provinsen Almería er der fremlagt et projekt for placering af et afsaltningsanlaeg i Playa de las Palmeras.

Alt peger ud fra de fremlagte oplysninger paa, at det man agter at opfoere, er et kraftvarmevaerk, eftersom al den energi, der vil blive produceret, skal saelges til Sevillana de Electricidad, og at afsaltningen kun er et biprodukt fra naevnte vaerks koelesystem.

I betragtning af at saadanne aktiviteter udgoer en trussel mod miljoeet og beroerer landbruget og turismen, samt at dette projekt delvist vil kunne finansieres over Kommissionens EFRU-midler, oenskes det oplyst:

a) om Kommissionen ved, om der er foretaget en miljoeindvirkningsvurdering, inden projektet blev accepteret?

b) om Kommissionen ikke mener, at det haster med at finde ud af, hvad dette projekt indeholder, samt hvilke foelger det vil faa?

c) hvad Kommissionen agter at goere over for de spanske myndigheder med henblik paa gennemfoerelse af en tilbundsgaaende undersoegelse af dette projekt, der skal sikre at EU-lovgivningen overholdes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (24. september 1996)

Der er for oejeblikket ikke indgivet nogen ansoegning om medfinansiering gennem Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling af det af det aerede medlem naevnte projekt. Indgives der en saadan ansoegning, vil Kommissionen kontrollere, om den er i overensstemmelse med de gaeldende EF-bestemmelser.

I henhold til artikel 4, stk. 1, i Raadets direktiv 85/337/EOEF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985. )) skal kraftvarmevaerker med en termisk ydelse paa mindst 300 MW underkastes den i direktivet fastsatte procedure for evaluering af miljoevirkningen.

Kommissionen vil sende en anmodning om oplysninger til de spanske myndigheder for at sikre sig, at naevnte direktiv er blevet korrekt anvendt i det paagaeldende tilfaelde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2825/96 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Anerkendelse af ergoterapeuterhvervet i Italien

Direktiv 92/51/EOEF ((EFT L 209 af 24.7.1992, s. 25. )), som har vaeret i kraft siden 18. juni 1992, indeholder bestemmelser om en generel ordning vedroerende anerkendelse af faglige uddannelser i Unionens medlemsstater.

I lande som Graekenland, Nederlandene, Irland, Sverige og Det Forenede Kongerige er adgang til erhverv som ergoterapeut betinget af en universitetseksamen, som senere kan suppleres med en magistergrad eller et doktorgrad.

Ergoterapi er ikke i noget medlemsland i Unionen en specialisering af fysioterapi; det drejer sig om helt officielle selvstaendige studier, som er repraesenteret via COTEC (Den Europaeiske Komité for Ergoterapeuter).

I Domstolens dom af 25. juli 1991 blev Italien allerede doemt for, at lov L 752/84, senere suppleret med anvendelsesdekret af 16. juli 1986, ifoelge hvilke i Italien kun italienske statsborgere kan opnaa anerkendelse af eksamensbevis erhvervet i en anden medlemsstat, som de giver adgang til udoevelsen af erhverv inden for omraadet sundhed, er i modstrid med traktatens artikel 48, 52 og 59, som omhandler fri bevaegelighed, fri etableringsret og fri ydelse af service inden for Den Europaeiske Union.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe, for at Italien bringer sig i overensstemmelse med ovennaevnte direktiv, saaledes at sundhedsministeriet, som er kompetent paa dette omraade, juridisk kan anerkende eksamensbevis som ergoterapeut, som er erhvervet i andre af Unionens lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (13. november 1996)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2139/95 fra Cristiana Muscardini ((EFT C 326 af 6.12.1995. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1929/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Uoverensstemmelser mellem oversaettelserne af de seneste bestemmelser om BSE

Efter vedtagelsen af EU-forbuddet mod indfoersel af oksekoed og afledte produkter fra Det Forenede Kongerige og efter de forskellige haendelser i forbindelse med spredningen af bovin spongiform encephalopati (BSE) blev det den 11. juni 1996 besluttet (beslutning 96/362/EF ((EFT L 139 af 12.6.1996, s. 17. ))) at ophaeve forbuddet mod indfoersel af gelatine fremstillet af bovint vaev. Der er imidlertid betydelige uoverensstemmelser mellem de forskellige sproglige udgaver af denne beslutning, hvilket kan faa alvorlige konsekvenser. I den italienske tekst hedder det, at gelatine kan fremstilles af »pelli, carnicci, tendini e nervi« (skind, affald fra skavning, sener og nerver), mens der paa de andre sprog blot tales om »cuoio, pelle, tendini« (huder, skind og sener). Netop nervevaev og affald fra skavning menes at udgoere en risiko med hensyn til BSE-smitte.

Er Kommissionen bekendt med dette problem?

Hvilken sproglig udgave har retsgyldighed?

Mener Kommissionen, at tilfoejelsen i den italienske tekst er en simpel oversaettelsesfejl, eller er der tale om en fordrejende tolkning af originalteksten, hvilket eventuelt skal ses paa baggrund af de betydelige oekonomiske interesser, der staar paa spil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. september 1996)

1. Beslutning 96/362/EF er rettet til alle medlemsstaterne, saa samtlige sproglige udgaver er autentiske.

2. Med hensyn til ordet »nervi« indroemmer Kommissionen, at der er tale om en materiel fejl i den italienske udgave. Saa snart Kommissionen blev klar over denne fejl, vedtog den en berigtigelse, som blev offentliggjort i EFT L 172 af 11.07.1996, s. 28 (den italienske udgave). Den korrekte term, der skulle vaere anvendt her, er »legamenti«.

3. Med hensyn til udtrykket »pelli e carnicci« mener Kommissionen, at der ikke er tale om en fejl, men om et fagudtryk, som er rigtig paa italiensk, bl.a. set ud fra de udtryk eller ord, der er brugt paa de andre EF-sprog. »Carniccio« er det italienske fagudtryk, der benyttes til at beskrive binde- og fedtvaevene paa undersiden af laederhuden. Kommissionen finder det ikke paakraevet af hensyn til folkesundheden og dyresundheden at skelne mellem ligament i ordets strengeste betydning og de vaev, der naturligt vedhaenger ligamentet, naar det er fjernet fra slagtekroppen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1262/96 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Atleter og sportsfolk som arbejdstagere

Som resultat af EU-traktaterne anses atleter og sportsfolk i stigende grad for at vaere arbejdstagere.

Har Kommissionen paa den baggrund overvejet, om denne status som arbejdstager kan komme i modstrid med de gaeldende dopingregler, der kan udelukke sportsfolk fra at udoeve deres erhverv?

Har Kommissionen endvidere overvejet at klargoere de gaeldende regler?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (31. oktober 1996)

Kommissionen kan, i fortsaettelse af sit svar af 18. juli 1996, og efter en grundig undersoegelse, meddele det aerede medlem, at den ikke har modtaget spoergsmaal eller klager i forbindelse med det emne, De har taget op. Kommissionen har desuden intet kendskab til de sager, som De henviser til. Ifoelge oplysninger fra en raekke sportsorganisationer findes der for oejeblikket ingen sager af den art.

Det aerede medlem henvises angaaende generelle dopingspoergsmaal til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-471/96 af Gian Piero Boniperti ((EFT C 217 af 26.7.1996. )), i hvilket der refereres til de igangvaerende aktiviteter i Faelleskabet.

Det aerede medlem opfordres til at goere Kommissionen opmaerksom paa enhver sag, i hvilken baade spoergsmaal om doping og om fri bevaegelighed er involveret. Kommissionen er parat til at foretage en foreloebig vurdering af sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2128/96 af Freddy Blak (PSE) og Niels Sindal (PSE) til Kommissionen (3. august 1996)

Om: Vejtransport

En raekke danske vognmaend har henvendt sig til os anonymt i haab om, at vi kan hjaelper dem i deres sag.

Hvad vil Kommissionen goere for, at lastbiler i EU ikke koerer med overvaegt? Det er velkendt, at disse forhold forekommer. Speditionsfirmaer, transportkoebere presser vognmaendene til dette. I den sidste ende er det i allerhoejeste grad medvirkende til at forringe sikkerheden paa Europas veje.

Vil Kommissionen opfordre medlemslandene til at kontrollere vaegten paa lastbilerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (23. september 1996)

Samtlige medlemsstater har i deres nationale lovgivning fastsat maksimale vaegtgraenser for lastbiler til indenlandsk transport. For den internationale vejtransport er disse maksimale tilladte vaegtgraenser blevet harmoniseret ved faellesskabslovgivning.

Haandhaevelsen af og kontrollen med vaegtgraenserne henhoerer alene under de enkelte medlemsstaters kompetence. Det er primaert i disses egen interesse at undgaa koersel med overlaes, baade af hensyn til trafiksikkerheden og for at beskytte deres infrastruktur mod for stort slid.

En mere systematisk kontrol af koeretoejernes vaegt kan evt. muliggoeres ved hjaelp af moderne automatiske systemer til vejning under forbikoersel, naar disse er blevet mere almindeligt udbredt. Kommissionen har ydet stoette til udvikling af systemer, der kan bidrage til en effektiv overholdelse af vaegtgraenserne, og vil fortsaette hermed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2437/96 af Irene Soltwedel-Schaefer (V) til Kommissionen (18. september 1996)

Om: Raadets forordning (EF) nr. 3281/94 af 19. december 1994 ((EFT L 348 af 31.12.1994, s. 1. )) om anvendelse af et fleraarigt arrangement med generelle toldpraeferencer for perioden 1995-1998 for visse industrivarer med oprindelse i udvikling

1. Er det sandsynligt, at Indien fra den 1. januar 1998 fortsat vil hoere til de lande, der vil vaere omfattet af forordning (EF) nr. 3281/94?

2. Foreligger den i artikel 7, stk. 2, omtalte beretning fra Kommissionen vedroerende resultaterne af de analyser, der foretages i internationale fora af forholdet mellem handelen og arbejdstagernes rettigheder, allerede?

3. Har Kommissionen allerede forelagt det i artikel 7, stk. 3, omtalte forslag til Raadets afgoerelse?

4. Vil tildelingen af yderligere praeferencer begraense sig til visse varegrupper eller omfatte hele eksporten fra de lande, der opfylder de betingelser, som er omtalt i artikel 7?

5. Foreligger der en anmodning fra Indien om tildeling af praeferenceordninger, som baserer sig paa vedtagelsen og anvendelsen af interne retsforskrifter, der indbefatter standarderne i ILO's konvention nr. 138 vedroerende mindstealderen for adgang til beskaeftigelse?

6. Kan en anmodning om tildeling af praeferencer kun imoedekommes, naar den fremsaettes af et lands regering, eller er det muligt, at en privat organisation anmoder om tildeling af praeferencer for varer, som den ved tildeling af et varemaerke sikrer produceres under overholdelse af f.eks. ILO's konvention nr. 138 vedroerende mindstealderen for adgang til beskaeftigelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (14. oktober 1996)

1. Ja.

2. Nej. I henhold til artikel 7, stk. 2, skal denne rapport behandles af Raadet i 1997.

3. Nej. I henhold til artikel 7, stk. 3, skal Kommissionen forelaegge forslag for Raadet paa grundlag af resultatet af det arbejde der omhandles under pkt. 2, dvs. i 1997.

4. Artikel 7's anvendelsesomraade er ikke begraenset i henseende til produkter.

5. Nej.

6. Det fremgaar af artikel 7 at lande der skriftligt anmoder herom, kan faa tildelt yderligere praeferencer. Kommissionen fastlaegger naermere hvordan disse bestemmelser i praksis skal gennemfoeres for de enkelte udfoersler, paa grundlag af de i pkt. 3 omhandlede forslag. Praeferenceordningens grundprincip er under alle omstaendigheder at det er regeringsmyndighederne i modtagerlandene, og ikke private organisationer, der skal sikre at disse vilkaar overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2408/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: Behovet for byfornyelse i Paramaribo

Har Kommissionen kendskab til den alvorlige brand, som har haerget parlamentet i Surinam?

Har Kommissionen kendskab til, at parlamentsbygningen af trae var en af de smukkeste bygninger i hovedstaden Paramaribo og sammen med mange andre bygninger af trae hoerer til Surinams kulturarv?

Har Kommissionen kendskab til, at ogsaa mange andre bygninger af trae befinder sig i en meget daarlig tilstand og paa laengere sigt maa anses at vaere umulige at bevare, hvis de ikke renoveres i tide?

Goer Kommissionen sig klart, at byfornyelse og genopbyggelse af Paramaribo kan betyde mange arbejdspladser i en by med en betydelig arbejdsloeshed, og at byen saaledes ogsaa kan blive et attraktivt turistmaal, hvad der igen kan betyde oprettelse af nye arbejdspladser?

Hvor store midler modtager Surinam paa nuvaerende tidspunkt aarligt fra de u-landsbevillinger, der afsaettes til AVS-landene, og er det, hvis Surinams regering er indforstaaet hermed, muligt at anvende en del af disse midler til genopbygning af Surinams parlament og byfornyelse af Paramaribo?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (15. oktober 1996)

Kommissionen er bekendt med at de historiske bygninger i Surinams hovedstad Paramaribo der husede nationalforsamlingen og udenrigsministeriet, blev oedelagt af brand den 1. august 1996. Kommissionen har forstaaet at den nederlandske regering efter branden i et brev til Surinams regering meddelte at den ville vaere indstillet paa at finansiere genopbygningen af nationalforsamlingens og udenrigsministeriets bygninger. Den nederlandske regering har allerede vaeret involveret i genopbygningen af andre historiske bygninger, bl.a. praesidentpaladset og Zeelandia-fortet.

Surinam har over de seneste fem aar modtaget 27 millioner ECU i bistand fra Faellesskabet som led i den foerste finansprotokol under Fjerde Lomé-konvention. I loebet af kort tid skal der ivaerksaettes droeftelser med Surinams regering om hvordan man skal prioritere brugen af de ressourcer som landet kan udnytte i sit nationale indikativprogram som led i anden finansprotokol under Fjerde Lomé-konvention. Udfaldet af disse droefter kan naturligvis ikke foregribes paa nuvaerende tidspunkt, men selv paa baggrund af den nederlandske regerings velvilje med hensyn til finansiering af dette byggeri, maa det betragtes som usandsynligt at den fremtidige stoette fra den europaeiske udviklingsfond vil blive koncentreret omkring genopbygning af historiske bygninger
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2146/96 af Eryl McNALLY til Kommissionen. Plantning af raps i Det Forenede Kongerige



EF-Tidende nr. C 011 af 13/01/1997 s. 0052



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2146/96 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (3. august 1996) Om: Plantning af raps i Det Forenede Kongerige Er Kommissionen klar over, at offentligheden i Det Forenede Kongerige naerer store betaenkeligheder ved de sundhedsmaessige risici som foelge af den overdrevne plantning af raps? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. september 1996) En lignende skriftlig forespoergsel blev stillet i 1991 ((Nr. 2414/91 - EFT C 159 af 25.6.1992. )). Kommissionen er stadig ikke bekendt med, at der skulle vaere nogen paavist sundhedsrisiko fra plantning af raps. Den er imidlertid vidende om, at der forekommer en vis bekymring vedroerende de paastaaede forbindelser mellem allergisymptomer hos mennesker og oliefroerasps blomstring. Kommissionen er derfor interesseret i resultaterne af en ny undersoegelse med anvendelse af nye videnskabelige procedurer ved Crop research institute i naerheden af Dundee.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2886/96 af Wolfgang KREISSL- DÖRFLER til Kommissionen. Eksport af mælk fra Storbritannien



EF-Tidende nr. C 011 af 13/01/1997 s. 0113



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2886/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (31. oktober 1996) Om: Eksport af maelk fra Storbritannien Hvilke maelkeprodukter er i hvilke maengder hvert aar fra 1988 eksporteret fra Storbritannien 1. til andre EU-medlemsstater 2. til ikke-EU-lande (venligst med angivelse af modtagerlande)? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. november 1996) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.