ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1178/96 af Mair Morgan (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Sex-turisme

»Sex-rejser« til Sydoestasien, der arrangeres i Den Europaeiske Union for paedofile turister fra den vestlige verden, har foert til tiltagende boerneprostitution i dette omraade.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at forbyde saadanne sexrejser og i hjemlandet at retsforfoelge paedofile for handlinger begaaet i udlandet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (19. juni 1996)

Som Kommissionen paapeger bl.a. i sit svar paa den skriftlige forespoergsel E-2822/94 fra Giuseppe Rauti ((EFT C 88 af 10.4.1995. )) er politimaessigt og retligt samarbejde om strafferetlige anliggender et af de emner af faelles interesse, som medlemsstaterne underretter og konsulterer hinanden om i Raadet for at samordne deres optraeden, men Kommissionen har ingen initiativret paa omraadet.

Kommissionen ser dog positivt paa de foranstaltninger, der er truffet i visse medlemsstater, for at bekaempe det faenomen, som det aerede parlamentsmedlem goer opmaerksom paa, herunder vedtagelse af love ifoelge hvilke medlemsstaterne i henhold til deres egen strafferet kan retsforfoelge deres egne borgere for handlinger begaaet i udlandet ((Se Kommissionens svar paa den skriftlige forespoergsel E-1594/95 af Alexandros Alavanos - EFT C 270 af 16.10.1995. )).

Kommissionen har inden for rammerne af sine befoejelser og i overensstemmelse med de anmodninger, som Parlamentet har fremsat, ivaerksat en undersoegelse af spoergsmaalet. I den forbindelse henvises det aerede parlamentsmedlem til Kommissionens svar paa den skriftlige forespoergsel E-1392/95 fra Christa Klass ((EFT C 213 af 17.8.1995. )).

Kommissionen er i oejeblikket i faerd med at undersoege en raekke foranstaltninger, som er blevet vedtaget eller planlagt vedroerende bekaempelse af »sexturisme«.

Det er ligeledes vaerd at bemaerke, at det forslag til Raadets afgoerelse om det foerste fleraarige program til stoette for turismen i Europa, der blev vedtaget af Kommissionen den 30. april 1996 ((KOM(96)168 endelig udg. )), fremhaever, at programmet ganske vist foerst og fremmest omhandler den europaeiske turismes konkurrenceevne, men at der ogsaa er behov for at behandle andre bredere spoergsmaal, herunder »sexturisme«, som fortsat har en negativ indvirkning paa industriens image.

Af hensyn hertil og paa baggrund af det internationale samfunds bekymring for organiseret »sexturisme«, der involverer boern, boer der goeres en saerlig indsats for at udarbejde og styrke turistindustriens adfaerdskodeks og selvregulerende mekanismer imod en saadan praksis samt for at stoette initiativer til forebyggelse heraf.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0914/96 af Mair Morgan (PSE) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Media II: Foelgerne af en reduktion af antallet af deltagere i bedoemmelsesudvalg

Kommissionen har nu anmodet medlemsstaterne om at indgive lister over kandidater til eventuel deltagelse i ekspertjuryer, som vil foretage en evaluering af projekter, hvortil der ansoeges om stoette inden for rammerne af det nye Media II-program. Noget tyder paa, at sammensaetningen af de paagaeldende juryer hyppigt vil aendre sig under Media II-programmets loebetid, og at juryerne vil bestaa af op til 8 deltagere. Dette betyder, at ikke alle medlemsstater vil vaere repraesenteret i de paagaeldende juryer, hvilket vil kunne faa negative foelger for de projekter, der produceres paa mindretallets sprog.

Hvorledes vil Kommissionen sikre, at projekter fra regioner eller stater med mindre udbredte sprog ikke forfordeles? Og hvorledes kan producenter generelt gives garanti for, at en saadan ordning ikke kun begunstiger stoerre projekter fra mere indflydelsesrige medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (14. juni 1996)

I overensstemmelse med Raadets afgoerelser vedroerende MEDIA II (95/563/EF og 95/564/EF ((EFT L 321 af 30.12.1995 ))) kan Kommissionen henvende sig til eksperter, som kan bistaa Kommissionen ved udvaelgelsen af stoettemodtagere.

Kommissionen har allerede nedsat to ekspertudvalg, som er blevet bedt om at gennemgaa de ansoegninger, der er blevet indsendt efter offentliggoerelsen af den foerste indkaldelse af forslag til aktiviteter, der skal lette de europaeiske producenters adgang til markedet for programmer.

Det skal understreges, at eksperterne, som Kommissionen har udpeget fra lister, som medlemsstaterne har opstillet, udfoerer denne raadgivning paa grundlag af deres egen erfaring inden for de sektorer, som MEDIA daekker. Udvalgenes sammensaetning kan derfor variere alt efter hvilken type forslag, der behandles.

Ekspertudvalgene har udelukkende en raadgivende status, og Kommissionen har ansvaret for det endelige valg af stoettemodtagere. I visse tilfaelde skal Kommissionen dog indhente en udtalelse fra MEDIA-udvalget (i de tilfaelde, hvor stoettebeloebet overstiger de taerskler, der er fastsat i afgoerelserne).

Kommissionen drager omsorg for, at eksperterne er kompetente, og soerger for en jaevn geografisk fordeling. Saaledes kom halvdelen af de eksperter, der indtil videre har deltaget i udvalgsarbejdet, fra medlemsstater eller regioner med beskeden audiovisuel produktionskapacitet eller fra et begraenset geografisk og sprogligt omraade.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 341/96 af Richard HOWITT til Kommissionen. Indkaldelse af forslag i henhold til EFRU- forordningens artikel 10



EF-Tidende nr. C 280 af 25/09/1996 s. 0022



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0341/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (22. februar 1996) Om: Indkaldelse af forslag i henhold til EFRU-forordningens artikel 10. Kommissionen anmodes om at udfylde de tomme rubrikker i nedenstaadende tidstabel for indkaldelse af forslag i henhold til EFRU-forordningens artikel 10: >TABLE> Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (25. marts 1996) Tidstabellen for indkaldelse af forslag i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen ((EFT L 193 af 31.7.1993. )) ser saaledes ud: >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1016/96 af Nel van Dijk (V) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Udvaelgelsen af NOW-projekter i Italien

Udvaelgelsen af NOW-projekter falder ind under de nationale myndigheders ansvarsomraade. Klager over udvaelgelsen skal derfor ogsaa behandles af de nationale domstole. Organisationen Il Cenacolo i Italien oensker at indgive en saadan klage over udvaelgelsen af NOW-projekter i Italien. Derefter har den ansvarlige for det italienske projekt henvendt sig til Kommissionen med anmodning om, at organisationen selv uden penge fra Den Europaeiske Union kan fortsaette det projekt, som allerede er paabegyndt sammen med partnerorganisationer i Belgien, Graekenland og Spanien.

1. Kan organisationer, som ikke udvaelges inden for rammerne af NOW-programmet, (fortsat) deltage i et projekt som partner for andre organisationer, som er blevet udvalgt?

2. Har Kommissionen mulighed for at foere tilsyn med overholdelsen af de kriterier, som den har fastsat for udvaelgelsesproceduren for NOW-projekter, og foerer den i givet fald et saadant tilsyn?

3. Kan Kommissionen redegoere for tidsplanen for udvaelgelsen i Italien og for, hvordan udvaelgelsen foregik?

4. Har Kommissionen modtaget en klage fra organisationen Il Cenacolo, og hvad har den foretaget i den anledning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (25. juni 1996)

1. Enhver organisation har ret til at samarbejde med organisationer, der har faaet bevilget stoette under faellesskabsinitiativet Employment - NOW.

2. Udvaelgelsen af projekter under faellesskabsinitiativet Employment i Italien henhoerer under de italienske myndigheders kompetence i henhold til det operationelle program, Kommissionen og Italien enedes om i december 1994. Ifoelge betingelserne for dette operationelle program skal de italienske myndigheder om kort tid forelaegge en rapport for Kommissionen om, hvorledes udvaelgelsesproceduren foregaar i Italien. Denne rapport vil Kommissionen beskaeftige sig indgaaende med.

3. I foerste omgang er tidsplanen og procedurerne for projektudvaelgelsen et spoergsmaal, der afgoeres af de italienske myndigheder. Naar den ovennaevnte rapport foreligger, vil Kommissionen anmode de italienske myndigheder om at fremsende en kopi til det aerede medlem.

4. Kommissionen har modtaget en klage om projektet fra organisationen »Il Cenacolo«. Eftersom de spoergsmaal, der rejses i klagen, henhoerer under de italienske myndigheders kompetence, har Kommissionen videresendt klagen til dem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1479/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Delprogram nr. 3 for De Ioniske OEer, foranstaltning nr. 2, sundhed og forsorg, under den anden faellesskabsstoetteramme

Til foranstaltning nr. 3.2 under faellesskabsstoetterammen er der afsat bevillinger til sundhed og forsorg, som vedroerer regionen. Denne foranstaltning tager sigte paa:

- forbedringer og udvidelse af hospitaler samt opfoerelse af et nyt hospital paa Korfu og foroegelse af antallet af hospitalssenge,

- forbedring af sundhedsforsorgscentre og landklinikker, forbedring af infrastruktur og oprettelse af nye landklinikker og

- udrustning af de ovennaevnte med det noedvendige elektromekaniske og medicinske udstyr.

Ved fordelingen af bevillingerne blev der afsat 2.320.000 ecu for 1994 og 4.350.000 ecu for 1995.

1. Hvad har udnyttelsesgraden vaeret for 1994 og 1995?

2. Har der vaeret forsinkelser i udnyttelsen? Hvad var hovedaarsagerne?

3. Kan der oplyses noget om den udvikling, der faktisk er sket?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1479/96, E-1480/96, E-1481/96, E-1482/96, E-1483/96, E-1484/96, E-1485/96 og E-1486/96 (26. juni 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1065/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Frivillig tjeneste for unge europaeere

I slutningen af januar godkendte Kommissionen Cressons rapport om den frivillige tjeneste for unge europaeere.

Kan Kommissionen give oplysninger om gennemfoerelsen af det pilotprojekt, der dengang blev bebudet med henblik paa at inddrage 2.500 unge i denne tjeneste, med en naermere redegoerelse for den maade, hvorpaa de udvaelges, hvor de sendes hen, og hvilke opgaver de tildeles?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-0888/96 og E-1065/96 (28. maj 1996)

Kommissionen er nu i gang med implementeringsfasen for pilotprojektet »en europaeisk volontoertjeneste for unge«, som ivaerksaettes i aar isaer med stoette fra Parlamentet.

Kommissionen har udpeget en raekke netvaerk, som skal modtage omkring 50 unge volontoerer i innovative frivillige serviceaktiviteter i forskellige klart afgraensede omraader (miljoebeskyttelse, kulturelle aktiviteter og volontoertjeneste, arbejde med de daarligt stillede unge inden for volontoertjnestens tvaernationale aktioner). Sidst i juni 1996 vil der blive foretaget en udvaelgelse af de af de europaeiske volontoerorganisationer indsendte projektforslag. Endelig er Kommissionen i samarbejde med de nationale kontorer for handlingsprogrammet »ungdom for Europa« ved at ivaerksaette en udvaelgelse af projekter paa decentralt plan. Resultaterne heraf vil foreligge i efteraaret 1996.

I arbejdsdokumentet »Guidelines for a European voluntary service for young people« ((SEC (95) 2268. )) har Kommissionen udstukket de generelle retningslinier for de aktiviteter, der kan falde inden for rammerne af denne aktion, og dette dokument er sendt til Parlamentet til orientering. Hvilke aktiviteter der vil blive tilbudt volontoererne afhaenger i sagens natur meget af, hvilke tilbud Kommissionen tager imod. Kommissionen kan tilslutte sig det aerede parlamentsmedlems synspunkt om eventuelt at inkludere aktioner, der giver adgang ny teknologi i forbindelse med pilotprojektet, hvis saadanne projekter kan falde inden for rammerne af de ovenfor beskrevne generelle retningslinier.

Kommissionen har vedtaget et princip om at alle unge som er interesserede i at deltage i denne aktion, skal have adgang uden nogen form for diskrimination. Ved opfoelgningen paa og evalueringen af aktionen vil Kommissionen laegge saerlig vaegt paa at tegne et billede af de unge deltagere med fokus paa nationalitet, alder, koen og sociale tilhoersforhold. Desuden vil der blive udviklet saerlige foranstaltninger med henblik paa at lette adgangen til programmet for gruppen af daarligt stillede unge.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1480/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Udviklingen i forbindelse med delprogram 3 for Kreta, foranstaltning nr. 3, infrastruktur til sundhedsforsorg, under den anden faellesskabsstoetteramme

Under foranstaltning 3.3 under delprogrammet for Kreta er der fastsat midler til infrastruktur til sundhedsforsorg, som vedroerer den sekundaere sundhedsforsorg i regionen. Formaalet med foranstaltningen er at forbedre infrastrukturen inden for sundhedsvaesenet og hospitalerne (hospitalssenge) paa Kreta.

Ved fordelingen af bevillingerne var der afsat 5.172.000 ecu for 1994 og 13.793.000 ecu for 1995. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvor stor har udnyttelsesgraden vaeret i 1994 og 1995?

2. Hvis der har vaeret forsinkelser i udnyttelsen af bevillingerne, hvad er saa hovedaarsagerne hertil?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1479/96, E-1480/96, E-1481/96, E-1482/96, E-1483/96, E-1484/96, E-1485/96 og E-1486/96 (26. juni 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0738/96 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Handel med levende kalve

Kan Kommissionen forelaegge en oversigt over al lovgivning om samhandelen mellem medlemsstater i EU med levende kalve, der er hoejst 15 dage gamle?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. april 1996)

Foelgende bestemmelser gaelder for handel med levende kalve, der er hoejst 15 dage gamle (og for andre former for kvaeg, undtagen hvis andet er oplyst):

- Raadets direktiv 64/432/EOEF om veterinaerpolitimaessige problemer ved handel inden for Faellesskabet med kvaeg og svin ((EFT 121 af 29.7.1964 (konsolideret udgave EFT C 189 af 20.8.1975).)). I artikel 8 fritages imidlertid avls- eller brugskvaeg, der er yngre end 15 dage, fra direktivets bestemmelser, undtagen hvad angaar supplerende krav, der kan aftales i henhold til bestemmelserne i artikel 9 eller 10.

- Raadets direktiv 90/425/EOEF af om veterinaerkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Faellesskabet med henblik paa gennemfoerelse af det indre marked ((EFT L 224 af 18.8.1990.)). Navnlig fastsaettes i artikel 11 beskyttelsesforanstaltninger, der skal traeffes ved udbrud af visse sygdomme.

- Kommissionens beslutning 94/474/EF ((EFT L 194 af 29.7.1994.)), senest aendret ved beslutning 95/287/EF ((EFT L 181 af 1.8.1995.)), om visse beskyttelsesforanstaltninger mod bovin spongiform encephalopati og om ophaevelse af beslutning 89/469/EOEF og 90/200/EOEF. Denne beslutning blev truffet med hjemmel i artikel 11 i direktiv 90/425/EOEF.

- Raadets direktiv 91/628/EOEF om beskyttelse af dyr under transport og om aendring af direktiv 90/425/EOEF og 91/496/EOEF ((EFT L 340 af 11.12.1991.)).

- Kommissionens beslutning 93/42/EOEF om supplerende garantier vedroerende IBR for kvaeg bestemt til medlemsstater eller regioner i medlemsstater, der er fri for sygdommen ((EFT L 16 af 25.1.1993.)).

- Kommissionens beslutning 95/109/EF af 29. marts 1995 om supplerende garantier vedroerende I.B.R. for kvaeg bestemt til visse dele af Faellesskabets omraade ((EFT L 79 af 7.4.1995.)).

- Raadets Direktiv 77/504/EOEF om racerent avlskvaeg ((EFT L 206 af 12.8.1977.)).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0835/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: AAger

AAgerrentepraksis har naaet oedelaeggende proportioner i de sidste aar. Antallet af italienske familier, hvis liv oedelaegges af laan til aagerrente er steget fra 80.000 i 1987 til 342.000 i 1993.

Laanemaengden i 1993 laa paa ca. 3.900 mia lire med aktive renter, der forsvandt i laangivernes lommer, og som anslaas at andrage ca. 3.500 mia lire mod 820 mia lire i 1987. Den maanedlige rentesats varierer mellem 4 og 12,5%. Den fordobles normalt, hvis den paagaeldende ikke kan overholde de betalingsfrister, der fastsaettes af laangiveren.

Hvorledes kan man reagere over for oeget kriminalitet paa det hemmelige pengemarked paa anden maade end ved at vaere opmaerksom?

Er Kommissionen i oejeblikket i besiddelse af statistikker om faenomenet aager i Faellesskabet og boer der ikke oprettes et midlertidigt kontrolorgan, der kan samordne samtlige foranstaltninger til bekaempelse af faenomenet, og som kan foelge udviklingen heraf?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (24. maj 1996)

Hvad angaar droeftelserne i Italien om aager henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriftlige spoergsmaal E-3652/95 af Ilone Graenitz ((EFT C 112 af 17.4.1996. )) og E-675/96 af Tajani ((EFT C 183 af 24.6.1996, s. 45. )), svar paa mundtligt spoergsmaal H-599/95 stillet under Parlamentets spoergetid i september 1995 ((Forhandlinger i Europa-Parlementet, nr. 467 (september 1995). )) samt H-275/96, H-281/96 og H-282/96 under spoergetiden i forbindelse med Parlamentets session i april 1996 ((Forhandlinger i Europa-Parlamentet (april 1996). )).

Eftersom aager forbindes med »sorte marked« for forbrugerkredit, er Kommissionen ikke i besiddelse af noejagtige statistiske oplysninger herom. Kommissionen har i oevrigt ingen planer om at etablere et kontrolorgan til dette formaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0755/96 af Kenneth Collins (PSE) til Kommissionen (21. marts 1996)

Om: Beskyttelsesniveauet i naturtypedirektivet

Kan Kommissionen oplyse om beskyttelsesniveauet for saerligt beskyttede omraader, der er hjemsted for arter, som er opfoert i bilag I til Raadets direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )), er det samme som for saerlige bevaringsomraader med prioriterede naturtyper og/eller arter, som er omhandlet i Raadets direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )), og i bekraeftende fald om proceduren i artikel 5 i Raadets direktiv 92/43/EOEF baade gaelder for saerligt beskyttede omraader, der er hjemsted for bilag I-arter, og saerlige bevaringsomraader med prioriterede naturtyper og/eller arter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (29. april 1996)

Den grad af beskyttelse, der gives saerligt beskyttede omraader (»SPA's«), som er hjemsted for arter, som er opfoert i bilag I til Raadets direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle, er stort set den samme som den beskyttelsesgrad, der gives saerlige bevarings-omraader (»SAC's«) med prioriterede levesteder eller arter, som er opfoert i Raadets direktiv nr. 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter. Der er dog visse forskelle: Artikel 6, stk. 1, i direktiv 92/43/EOEF gaelder for saerlige bevaringsomraader, men ikke for saerligt beskyttede omraader, mens artikel 6, stk. 4, andet afsnit, i direktiv 92/43/EOEF ikke gaelder for saerligt beskyttede omraader, medmindre disse rummer prioriterede levesteder eller arter (der er i denne forbindelse ingen fuglearter, som udgoer nogen prioriteret art).

Klassificeringsprocessen for saerligt beskyttede omraader er anderledes end proceduren for udpegning af saerlige bevaringsomraader. De foerstnaevnte styres efter regler, som er fastsat i direktiv 79/409/EOEF, mens de sidstnaevnte foelger bestemmelser, som er fastlagt ved direktiv 92/43/EOEF. Artikel 5 i direktiv 92/43/EOEF vedroerer udelukkende processen med henblik paa udpegning af saerlige bevaringsomraader.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 797/96 af Hartmut NASSAUER til Rådet. Konvention om brug af informationsteknologi på toldområdet vedtaget den 26. juli 1995



EF-Tidende nr. C 280 af 25/09/1996 s. 0083



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0797/96 af Hartmut Nassauer (PPE) til Raadet (12. april 1996) Om: Konvention om brug af informationsteknologi paa toldomraadet vedtaget den 26. juli 1995 Raadet bedes for hver enkelt medlemsstat oplyse, hvor langt man pr. 1. marts 1996 er naaet i ratificeringsprocedurerne for konventionen om brug af informationsteknologi paa toldomraadet, der vedtoges den 26. juli 1995 ((EFT C 316 af 27.11.1995, s. 33. )). Svar (27. juni 1996) Raadet kan oplyse, at ingen medlemsstater pr. 1. marts 1996 havde givet generalsekretaeren for Raadet notifikation om afslutningen af de procedurer, der kraeves for vedtagelse af ovennaevnte konvention. Der henvises til, at generalsekretaeren i henhold til konventionens artikel 26, stk. 2, skal offentliggoere en oversigt over vedtagelserne i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1141/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Handelsforbindelser med USA

Til trods for at toldsatserne for handelen med USA med anvendelsen af aftalerne inden for Uruguay-runden bliver lavere og lavere, stilles der stadig hindringer i vejen for de europaeiske virksomheder, der oensker at saelge deres produkter eller investere paa det nordamerikanske marked. Bestemmelser af protektionistisk karakter forhindrer europaeiske virksomheder i at bygge lufthavnsterminaler, at saelge vognparker eller at indgaa andre former for offentlige kontrakter. Ogsaa tekstil- og konfektionsfabrikanterne stoeder stadig paa vanskeligheder ved eksporten af deres produkter.

Kommissionen har orienteret om den aftale, EU og USA har indgaaet, om at undersoege fordele og ulemper ved at mindske eller fjerne de handelshindringer, som stadig findes mellem parterne.

Kan Kommissionen oplyse, om der allerede er fastsat en tidsplan for gennemfoerelsen af en saadan undersoegelse? Har man kontaktet europaeiske eksportvirksomheder med henblik paa at kende deres synspunkter og vide, hvilke hindringer, de moeder i deres handel med USA?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (29. maj 1996)

Den undersoegelse, som det aerede medlem henviser til, er en del af den faelles EU/USA-handlingsplan, der blev vedtaget paa EU/USA-topmoedet i Madrid den 3. december 1995. Undersoegelsen gennemfoeres i faellesskab af Kommissionen og den amerikanske regering som led i etableringen af det saakaldte »nye transatlantiske marked«. Det undersoeges, hvorledes samhandelen med varer og tjenesteydelser kan lettes, og hvorledes det er muligt yderligere at mindske eller fjerne told og ikke-toldmaessige hindringer.

Parterne har aftalt, at de paa de kommende tre topmoeder vil aflaegge beretning om de resultater, der er naaet, og fremlaegge forslag til foranstaltninger. I anden halvdel af 1997 foretages der en vurdering af undersoegelsesresultaterne og traeffes beslutning om viderefoerelse af undersoegelsen.

Som led i etableringen af det »nye transatlantiske marked« tages der i den faelles undersoegelse hensyn til de betragtninger og anbefalinger, der er indeholdt i den saakaldte »Transatlantic Business Dialogue« (TABD). De samlede konklusioner af TABD-konferencen i Sevilla den 10. - 11. november 1995 og resultaterne af opfoelgningen af denne konference er et vigtigt input til den faelles undersoegelse, navnlig hvad angaar identifikationen af eksisterende handelshindringer i samhandelen med USA. Europaeiske eksportvirksomheder har ogsaa direkte eller via medlemsstaterne bidraget til Kommissionens seneste aarsberetning om hindringer i De Forenede Stater for handel og investeringer. Denne beretning er ligeledes et vigtigt grundlag for den faelles undersoegelse.