ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3409/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(17. november 1998)

Om: Alvorlige problemer for Crisafulli-familien

Den kendte italienske strafferetsekspert, Anselmo Crisafullis familie har efter at vaere blevet sat ud af fogeden vaeret tvunget til at flytte til Frankrig, hvor hele familiens formue er gaaet til koeb af en landejendom. Familien blev imidlertid snydt og bedraget under handlen, som nu er genstand for en retssag i Frankrig.

Bedragerisagen har tvunget Crisafulli-familien, der staar uden midler, til at vende tilbage til Italien, hvilket kun blev muligt, fordi den italienske praesident greb ind med stoette til udgifterne i forbindelse med hjemrejsen og anskaffelsen af en lejlighed, som familien paa grund af sine oekonomiske problemer nu ogsaa er sat ud fra.

Alle disse alvorlige problemer har naturligvis skabt baade psykiske og familiemaessige kriser, som ogsaa skyldes de to fyrreaarige soenners arbejdsloeshed.

Vil Kommissionen paa denne baggrund oplyse foelgende:

1. Er der i EU-regi nogen mulighed for at yde konkret hjaelp til denne familie, hvis overhoved er en af de mest fremtraedende juridiske personligheder i Italien?

2. Er der nogen mulighed for at tilbyde Crisafulli-broedrene beskaeftigelse - under hensyntagen til de saerlige omstaendigheder i sagen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(13. januar 1999)

Inden for omraadet social sikring findes der kun bindende faellesskabslovgivning mht. ligebehandling af maend og kvinder(1) og koordineringen af de sociale sikringsordninger for vandrende arbejdstagere og deres familiemedlemmer(2). Hvordan sociale sikringsordninger er organiseret og fungerer, socialhjaelp samt om man er berettiget til forskellige ydelser under disse ordninger (saasom arbejdsloeshedsunderstoettelse) er spoergsmaal, der hoerer under de nationale myndigheder, under forudsaetning af at den ovennaevnte lovgivning overholdes.

Kommissionen er ikke i stand til at oplyse noget om, hvilke beskaeftigelsesmuligheder der maatte findes for enkeltpersoner.

(1) Artikel 119 i traktaten om Det Europaeiske Faellesskab, direktiv 79/7/EOEF (EFT L 6 af 10.1.1979) og direktiv 86/378/EOEF (EFT L 225 af 12.8.1986), som aendret ved direktiv 96/97/EF (EFT L 46 af 17.2.1997).

(2) Forordning (EOEF) 1408/71, ajourfoert ved forordning (EF) 118/97 (EFT L 28 af 30.1.1997).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3217/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. oktober 1998)

Om: Erstatning til de afskedigede fra virksomheden Piraiki-Patraiki

Bomuldsfabrikkerne Piraiki-Patraiki A/S har siden 1992 haft en saerlig ordning for afvikling af sin forretningsvirksomhed, jf. bestemmelser i den graeske lovgivning. Virksomhederne udbetaler en erstatning paa 2.500.000 drachmer til de afskedigede (beslutning 863/14.1.97 fra Ministeriet for Udvikling).

Kan Kommissionen derfor oplyse:

1. Bidrager EU til finansieringen af denne erstatning og fra hvilket program?

2. Har Kommissionen i givet fald kontrolleret, om betingelserne for udbetaling af erstatning er blevet opfyldt paa samme maade af alle arbejdstagerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(13. januar 1999)

1. Kommissionen yder ikke bidrag til udbetaling af de paagaeldende erstatninger.

2. Omfanget af erstatningerne i forbindelse med afskedigelsen er ikke blevet fastlagt paa grundlag af faellesskabsretten. Raadets direktiv 92/56/EOEF af 29. juni 1992 om aendring af direktiv 75/129/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivninger vedroerende kollektive afskedigelser(1) og kodificeret ved direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998(2) sigter foerst og fremmest paa at oege beskyttelsen af arbejdstagere i tilfaelde af kollektive afskedigelser, ved at man forsoeger at mindske de eksisterende forskelle mellem de nationale lovgivninger med hensyn til "reglerne for og fremgangsmaaden ved" afskedigelser samt ved at gennemfoere foranstaltninger, der kan afboede foelgerne af afskedigelser for arbejdstagerne. Omfanget af de erstatninger, der ydes en arbejdstager, fordi hans arbejdskontrakt er blevet opsagt, hoerer dog udelukkende under den nationale lovgivnings kompetenceomraade, og den praecise sats fastlaegges i den nationale lovgivning.

(1) EFT L 245 af 26.8.1992.

(2) EFT L 225 af 12.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3836/98

af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Etablering af kontor til efterforskning af intern og ekstern svig

Vil Kommissionen fremsende en juridisk redegoerelse for, hvordan etableringen af et kontor til efterforskning af intern og ekstern svig, der er totalt uafhaengigt og uden forbindelse til Kommissionen (som naevnt af Santer under droeftelserne af Boesch-betaenkningen paa plenarmoedet den 6.10.1998), vil kunne hjemles i traktaten, baade i forhold til Maastricht-traktaten og i forhold til Amsterdam-traktaten, eller hvorvidt etableringen af et saadant kontor vil kraeve en traktataendring?

Vil Kommissionen ligeledes redegoere for, hvordan et saadant forslag harmonerer med de forpligtelser, som Kommissionen vil faa som foelge af Amsterdam-traktatens artikel 280, herunder set i relation til debatten i flere lande om raekkevidden af en ratifikation af ovennaevnte artikel?

Vil Kommissionen endelig give en juridisk redegoerelse for anvendelsen af den saakaldte "gummiparagraf", artikel 235 i den nuvaerende traktat, som eventuelt retsgrundlag for oprettelse af ovennaevnte kontor baade set i relation til den nye artikel 280 i Amsterdam-traktaten og i relation til flere medlemslandes betaenkeligheder ved brugen af "gummiparagraffen"?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(2. februar 1999)

Det foelger af Domstolens retspraksis(1), at valget af hjemmel for en retsakt foretages paa grundlag af objektive forhold, som Domstolen kan efterproeve. Saadanne forhold omfatter bl.a. retsakters formaal og indhold. Kommissionen forelagde den 1. december 1998 et forslag til forordning om oprettelse af et europaeisk kontor for undersoegelse af svig. Formaalet med og indholdet af dette forslag bygger paa EF-traktatens artikel 235 og Euratom-traktatens artikel 203, fordi Kommissionen skoenner, at som faellesskabsretten ser ud nu, indeholder traktaterne ikke noget specifikt retsgrundlag, der kan bruges som basis for en saadan forordning.

Kommissionen har i punkt 16 i begrundelserne til forslaget(2) anfoert, at den mener, at der med Amsterdam-traktaten etableres et saadant specifikt retsgrundlag. I henhold til EF-traktatens (nye) artikel 280 kan Faellesskabet efter proceduren for faelles beslutningstagning vedtage "de noedvendige foranstaltninger til forebyggelse og bekaempelse af svig, der skader Faellesskabets finansielle interesser". Kommissionen bebuder, at den vil aendre forslaget, saa snart Amsterdam-traktaten er traadt i kraft, saa det kommer til at bygge paa den nye bestemmelse. Eftersom forslaget til forordning i oejeblikket er til hoering i Parlamentet, vil der i den forbindelse blive fremlagt mere detaljerede forklaringer vedroerende valget af retsgrundlag.

(1) Dom afsagt den 13. maj 1997, sag C-233/94, Forbundsrepublikken Tyskland mod Parlamentet og Raadet, Sml. 1997, I-2405, punkt 12.

(2) KOM(98) 717 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3739/98

af David Thomas (PSE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Agenda 2000-budgettet

I den seneste beretning fra Revisionsretten haevdes det, at Kommissionen i alvorlig grad har fejlberegnet udgifterne til dens Agenda 2000-forslag, og at udgifterne kunne overstige EU's budget med milliarder af pund. Kan Kommissionen oplyse, om dette er en korrekt vurdering af, hvad der sandsynligvis vil ske?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(27. januar 1999)

Raadet bad den 29. maj 1998 Revisionsretten om at komme med eventuelle bemaerkninger til de finansielle aspekter ved de lovgivningsforslag, der er forelagt af Kommissionen i forbindelse med Agenda 2000, og som vedroerer reformen af den faelles landbrugspolitik, strukturfondene, stoette i forbindelse med de nye landes tiltraedelse og garantifonden for aktioner til fordel for tredjelande. Retten vedtog den 29. oktober 1998 en udtalelse nr. 10/98 om disse spoergsmaal.

I denne udtalelse fra Retten fremsaetter Kommissionen ingen generelle bemaerkninger i retning af den konklusion, der danner grundlag for det aerede medlems spoergsmaal. I to bemaerkninger, der udelukkende vedroerer reformen af den faelles landbrugspolitik, naevner Retten en risiko for en udvikling i verdenspriserne for korn, saa de kommer til at ligge under den foreslaaede interventionspris (stk. 82 i udtalelsen), ligesom mener, at prognoserne vedroerende en fremgang i efterspoergslen af oksekoed er optimistiske (stk. 83). Kommissionen mener ikke, at der paa dette stadium er nye elementer, der goer det noedvendigt at revidere sine egne prognoser.

Retten henviser ligeledes (stk. 89) til et tilfaelde af udbetaling af stoette direkte i de nye medlemsstater som foelge af en udvidelse af Faellesskabet. Kommissionen har klart angivet i sine forslag, at den ikke opererer med muligheden for en saadan udbetaling i de nye medlemslande i den kommende periode i betragtning af det nuvaerende gennemsnit i priserne for landbrugsvarer i disse lande og den risiko for oekonomisk ubalance, som en saadan form for stoette ville medfoere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3542/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Skovrejsning paa brandhaergede arealer

I den forloebne sommer har der i hele Middelhavsomraadet i EU vaere et stort antal skovbrande, isaer i Katalonien, hvor over 27 000 ha er gaaet tabt. Skovbrandene indebaerer en alvorlig risiko for oerkendannelse og aendringer i oekosystemerne for de omraader, der allerede er haardt ramt, og hvor skovbruget ofte er et vigtigt erhverv.

Er der efter Kommissionens opfattelse ikke behov for at yde en specifik stoette til skovrejsning i de brandhaergede skovarealer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. januar 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3579/98 fra fr. Sierra González(1) vedroerende Kommissionens foranstaltninger til fordel for de omraader, der haerges af skovbrande. Den skoenner, at de tiltag, der er naevnt i dette svar, udgoer en passende ramme for de paagaeldende foranstaltninger.

(1) Se side 90.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3548/98

af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Den Europaeiske Centralbank

Det fremgaar af en ny undersoegelse foretaget af "Centre for Economic Policy Research" (CEPR), at cheferne for de nationale centralbanker i medlemstaterne har for stor magt i ECB i forhold til direktionen. Der er fare for, at medlemmerne i for hoej grad lader sig styre af deres egne landes interesser. Dette vil frem for alt kunne goere sig gaeldende, naar der skal traeffes hurtige beslutninger.

Hvordan bedoemmer Kommissionen denne undersoegelse, der bl.a. ogsaa kritiserer det manglende banktilsyn og manglen paa klare strukturer ved krisestyring?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(5. februar 1999)

Den paagaeldende undersoegelse er bestemt - ligesom andre nylige undersoegelser om det samme emne - et nyttigt bidrag i den offentlige debat om formuleringen af pengepolitikken i Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU). Kommissionen mener, at bestemmelserne i traktaten og statutten for det europaeiske system af centralbanker (ESCB) om strukturen, opgaverne og instrumenterne er fyldestgoerende for at foere en effektiv og stabilitetsorienteret faelles pengepolitik i euroomraadet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3949/98 af (Hanja) MAIJ-WEGGEN til Kommissionen. Momssatser for dyrlæger



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0149



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3949/98 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (4. januar 1999) Om: Momssatser for dyrlaeger Kan Kommissionen oplyse, hvilken momssats dyrlaegers ydelser er omfattet af i de enkelte medlemsstater? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (12. februar 1999) Momssatser for dyrlaegers ydelser pr. 1. januar 1999 >TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3194/98

af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: De europaeiske kulturarvsdage

Den 25.-26. september i aar afholdtes de europaeiske kulturarvsdage i 44 europaeiske lande. Der var i disse dage fri adgang til katedraler, hvor besoegende normalt skal betale entré. Formaalet med arrangementet var at goere borgerne mere fortrolige med kulturarvens bygningsvaerker samt soege at bevidstgoere dem om noedvendigheden af at bevare disse.

Har EU deltaget i de europaeiske kulturarvsdage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(14. december 1998)

De europaeiske kulturarvsdage, der siden 1991 er blevet afholdt paa initiativ af Europaraadet, medvirker hvert aar til at bevidstgoere talrige europaeere om deres kulturarv ved at give dem gratis adgang til steder, der normalt er lukket for offentligheden.

Inden for rammerne af Kommissionens indsats paa det kulturelle omraade bestraeber den sig paa bl.a. at bevidstgoere offentligheden om den europaeiske kulturarv og aabne bygningsvaerkerne for publikum. I flere aar har Kommissionen saaledes ydet finansiel stoette til de europaeiske kulturarvsdage, der til dens tilfredsstillelse har stor tilslutning fra offentligheden, og som fremhaever kulturarvens europaeiske dimension.

Kommissionen har i de senere aar bidraget med foelgende beloeb:

- 1994: 70 000 ECU

- 1995: 70 000 ECU

- 1996: 70 000 ECU

- 1997: 70 000 ECU

- 1998: 80 000 ECU med forbehold af, at de budgetmaessige og administrative procedurer afsluttes som forventet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3117/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Bestemmelser om udveksling

Er Kommissionen bekendt med problemet om fysisk og seksuelt misbrug af udenlandske boern paa udvekslingsophold i vaertsfamilier, et omraade hvor der sjaeldent er bestemmelser?

Ifald Kommission er bekendt med problemet, hvilke tiltag er der saa blevet gjort for at beskytte mindreaarige; her taenkes specielt paa, om der er blevet taget initiativer til etablering af bestemmelser i forbindelse med sprogskoler og vaertsfamilier i EU?

Svar afgivet af Édith Cresson paa Kommissionens vegne

(5. februar 1999)

Programmerne vedroerende almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom omfatter ikke udveksling paa tvaers af graenserne for boern under 14 aar. Der er ikke rapporteret sager om misbrug af unge, som deltager, og risikoen for misbrug er sandsynligvis begraenset, da unge ikke sendes til udlandet alene.

SOCRATES-programmet giver stoette til faelles Lingua-uddannelsesprojekter, som normalt omfatter to grupper af unge paa 14 aar og aeldre. En vigtig del af projektet er et gensidigt ophold paa mindst 14 dage i partnerinstitutionen i forbindelse med faelles projektarbejde. Eleverne skal helst bo hos hinandens familier, dvs. hos en af de unge fra partnergruppen, for at laere saa meget som muligt om vaertslandets sprog og kultur. Elevgrupperne er altid i foelge med laerere, en mandlig og en kvindelig, naar det drejer sig om en blandet gruppe, og normalt er familierne involveret i projektet.

Deltagelse i programmet "Europaeisk Volontoertjeneste" er kun for unge mellem 18 og 25, mens programmet "Ungdom for Europa" omfatter unge mellem 15 og 25. Udvekslingen af unge, som udgoer den vigtigste del af programmet "Ungdom for Europa", er for grupper af unge og har begraenset varighed (6 til 21 dage). Indlogering hos en vaertsfamilie er ikke en regel i forbindelse med ungdomsprogrammerne, men snarere en undtagelse. Under alle omstaendigheder er de unge altid i foelge med ungdomsvejledere eller vejledere.

Initiativtagerne til ungdomsprojekterne er opmaerksomme paa problemet med misbrug, og nogle initiativtagere har saaledes taget saerlige forholdsregler paa omraadet. Inden for rammerne af ungdomsprogrammerne stoetter Kommissionen projekter, seminarer og workshopper, som beskaeftiger sig med spoergsmaal om velfaerd og sikkerhed i forbindelse med mobilitet, som omfatter unge.

Kommissionen staar ogsaa for Daphne-initiativet, et program som stoetter ikke-statslige organisationer (NGO'er), som bekaemper vold mod boern, unge og kvinder. Projekter, som ivaerksaettes af NGO'er, kan vaere berettigede til stoette inden for rammerne af dette program.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1995/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. Terminator-genet (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0002



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1995/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (30. juni 1998) Om: Terminator-genet Hvorledes vurderer Kommissionen foelgerne af Monsantos terminator-gen for landmaendenes indtaegter i udviklingslandene i de naeste par aar?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3547/98

af Hartmut Nassauer (PPE) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Eurostats publikation om befolkningen i de europaeiske lande efter foedselssted

Eurostats publikation "Statistics in focus - Population and social conditions" (nr. 10, 1998) indeholder taloplysninger om befolkningen i udvalgte europaeiske lande efter foedselssted. I den forbindelse oplyses navnlig antallet af indbyggere, der er foedt uden for EU, indvandrernes oprindelseslande, taloplysninger om rekruttering af arbejdskraft samt oplysninger om alderen paa de personer, der er foedt i udlandet. Eurostats publikation indholder oplysninger om medlemsstaterne Belgien, Danmark, Spanien, Finland, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Det Forenede Kongerige og Sverige - men ikke om Tyskland.

Hvorfor foretager Det Statistiske Kontor undersoegelser vedroerende befolkningsstrukturen i EU's medlemsstater uden at tage hensyn til den medlemsstat, der har den stoerste befolkning, og hvilken vaerdi for EU har efter Kommisisonens mening en undersoegelse, der ikke indeholder tyske oplysninger om udlaendinge og personer foedt i udlandet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(5. februar 1999)

Efter at Kommissionen regelmaessigt var blevet anmodet om oplysninger om befolkningen efter foedselssted, blev medlemsstaterne i 1996 bedt om at forsyne Eurostat med de relevante oplysninger. Flere medlemsstater, herunder Tyskland, var imidlertid ikke i stand til at fremskaffe alle de noedvendige oplysninger, men det blev paa grund af den offentlige interesse alligevel anset for nyttigt at udgive de tilgaengelige oplysninger i "Statistics in Focus" og i Eurostats database "New Cronos". Der er paa grund af de manglende oplysninger fra Tyskland og andre medlemsstater ikke beregnet nogen totaler for hele EU. Naar der foreligger yderligere oplysninger fra medlemsstaterne (f.eks. efter en folketaelling), vil disse tal blive lagt ind i databasen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2978/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Den vilde atlanterhavslaks

Er Kommissionen bekendt med, at der blandt offentligheden er tiltagende bekymring med hensyn til tilbagegangen i bestanden af vilde atlanterhavslaks, navnlig nedgangen i antallet af fisk, der vender tilbage til de irske og skotske floder, og har Kommissionen stillet forslag om at standse denne tilbagegang?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(3. december 1998)

Kommissionen er bekendt med offentlighedens bekymring over situationen for atlanterhavslaks og er selv alvorligt bekymret over situationen for bestanden af vildlaks i Nordatlanten.

I lyset af denne situation har Organisationen til bevarelse af laksebestanden i Nordatlanten (NASCO), som Faellesskabet er den stoerste kontraherende part i, paa sit aarsmoede i juni 1998 vedtaget at udarbejde en handlingsplan for gennemfoerelsen af sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med forvaltningen af laksebestanden. Denne handlingsplan, der specielt tager sigte paa Nordatlanten, omfatter en raekke foranstaltninger, som NASCO-medlemmerne vil gennemfoere i de kommende aar for at genopbygge bestanden af vilde atlanterhavslaks i Nordatlanten. Denne handlingsplan vedroerer forvaltning af fiskeriet, sociooekonomiske forhold, ikke-registrerede fangster, programmer for genopbygning af bestanden, levesteder og akvakultur. Den er udarbejdet med fuld stoette fra og inddragelse af Faellesskabet paa alle niveauer.

Kommissionen er af den mening, at denne indsats vil medfoere, at der gennemfoeres effektive foranstaltninger til standsning af nedgangen i bestanden af vilde atlanterhavslaks i Nordatlanten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3750/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Cirkulering af euro-moenter

Hvor laenge vurderer Kommissionen, at det - paa baggrund af de "nationale symboler" paa euro-moenternes ene side og den store rejseaktivitet i EU - vil vare, foer moenterne rent faktisk er spredt tilfaeldigt ud over hele EU, medmindre der anvendes absurde systemer til returnering af "udenlandske moenter" til oprindelseslandene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(11. januar 1999)

Ifoelge EF-traktatens artikel 105 A, stk. 2, beholder medlemsstaterne ansvaret for udstedelse af moenter. Saavel medlemsstaterne som Kommissionen udelukker tanken om at organisere et system for returnering af "udenlandske" euromoenter til oprindelseslandet. Uden et saadant tilbagesendelsessystem kan man forestille sig, at der med tiden vil ske en blanding af euromoenter med forskellige nationale symboler i hele euroomraadet.

Kommissionen er klar over betydningen af den graenseoverskridende rejseaktivitet inden for det indre marked. Denne omfattende rejseaktivitet, som er noedvendig for at udvikle foelelsen af et faelles borgerskab, omfatter erhvervsanliggender, turisme, familiebesoeg og kultur. Paa et omraade med en faelles valuta vil rejsende fra de deltagende medlemsstater give de penge ud, som de har paa sig, uden hensyn til moenternes nationale side. Den tilfaeldige spredning af moenterne vil vaere resultatet af denne rejseaktivitet. Kommissionen har ikke foretaget nogen beregninger, men der er to faktorer, der peger paa, at den tilfaeldige spredning af moenterne kan tage forholdsvis lang tid. For det foerste angaar den graenseoverskridende rejseaktivitet ikke flertallet af EU's borgere. For det andet er rejsende normalt kun i besiddelse af smaa beloeb i moenter. Moenter med nationale symboler vil hoejst sandsynligt vaere dominerende i oprindelseslandet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3988/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Haandbog over de europaeiske kulturstatistiske kilder

I svaret fra Oreja af 27. november 1996 paa min skriftlige forespoergsel (E-2761/96)(1) om bedre forvaltning og beskyttelse af Italiens kunst- og kulturarv erklaerede Kommissionen, at den ikke raadede over saerlige undersoegelser om det arbejde, der udfoeres af centre og institutioner til fremme af den nationale kulturarv. Den oplyste imidlertid samtidig, at der er ved at blive udarbejdet en haandbog over de europaeiske kulturstatistiske kilder, som efter hensigten skal gennemgaa de organer, der loebende udarbejder kulturstatistikker.

Da denne haandbog trods det forloebne tidsrum endnu ikke er offentliggjort, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. om forberedelsen af denne haandbog er afsluttet?

2. om der i mellemtiden er udarbejdet andre instrumenter med samme maal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(4. februar 1999)

Kommissionen kan bekraefte at "Haandbog over de europaeiske kulturstatistiske kilder" blev offentliggjort i 1997(2).

I oevrigt arbejder Kommissionen paa pilotprojektet "Kulturstatistikker - udvikling af sammenlignelige data, 1996-1999", som er en opfoelgning af haandbogen og som involverer fire projektgrupper om henholdsvis metode, beskaeftigelse, finansiering og deltagelse. Resultaterne af dette pilotprojekt vil blive forelagt paa en international konference i Genève i oktober 1999, med deltagelse af FN's Organisation for Uddannelse og Kultur (Unesco) og Den OEkonomiske Kommission for Europa, og de vil fokusere paa redskaber, dataindsamlingsmetoder og en raekke indikatorer, der anvendes i forbindelse med udarbejdelsen af kulturstatistikker. Den vigtigste langsigtede maalsaetning er udarbejdelsen af sammenlignelige kulturstatistikker, som skal kunne bruges i forbindelse med formulering af en kulturpolitik.

(1) EFT C 83 af 14.3.1997, s. 64.

(2) ISBN 92-827-9275-7.