ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3506/00

af Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) til Kommissionen

(10. november 2000)

Om: Det finske Natura 2000-net

I juni indledte Kommissionen en overtrædelsesprocedure mod Finland. Ifølge Kommissionen indeholder det finske forslag til Natura 2000 ikke et tilstrækkeligt antal beskyttede arealer for fugle. Kommissionen henviser i sin skrivelse til det værk, som naturbeskyttelsesforeningen BirdLife International netop har udgivet om de vigtigste levesteder for fugle i Europa (Important Bird Areas of Europe).

Kommissionen bedes oplyse, om redegørelsen for IBA-projektet er vigtigere end fugledirektivet ved vurderingen af Natura 2000-netværket?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(14. december 2000)

I henhold til artikel 4, stk. 1, i Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(1) skal medlemsstaterne som særligt beskyttede områder udlægge navnlig sådanne områder, som med hensyn til antal og udstrækning er bedst egnede til beskyttelse af de arter, der er anført i bilag I til direktivet, idet der tages hensyn til behovet for at beskytte arterne i det geografiske sø- og landområde, hvor dette direktiv finder anvendelse.

Domstolen har bekræftet, at selv om medlemsstaterne har en vis bevægelsesmargen, for så vidt angår valget af særligt beskyttede områder, er udpegningen af disse områder dog genstand for visse ornitologiske kriterier, som er fastsat i direktivet (jfr. sag C-355/90, Kommissionen imod Spanien). Det følger heraf, at medlemsstaternes frie spillerum med hensyn til at udvælge de mest velegnede territorier som særligt beskyttede områder ikke berører det hensigtsmæssige i at klassificere de territorier som særligt beskyttede områder, der synes at være mest velegnet i henhold til rent ornitologiske kriterier, men kun anvendelsen af disse kriterier til at finde de bedst egnede territorier til bevarelsen af de arter, der er opført i bilag I til direktivet. Følgelig er medlemsstaterne forpligtet til som særligt beskyttede områder at udpege alle de lokaliteter, der under anvendelse af rent ornitologiske kriterier synes at være de mest velegnede til bevarelse af de pågældende arter (retssag nr. C-3/96, Kommissionen imod Kongeriget Nederlandene).

Kommissionen er af den opfattelse, at oversigterne over de vigtige fugleområder, hvoraf den seneste indtil nu er blevet offentliggjort af Bird Life International i marts 2000, tjener som en vigtig videnskabelig reference ved fastsættelsen af medlemsstaternes forpligtelser til at udpege de pågældende særligt beskyttede områder i henhold til artikel 4 i Rådets direktiv 79/409/EØF.

(1) EFT L 103 af 25.4.1979.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2674/00

af Wolfgang Ilgenfritz (NI) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Industrifartøjer MAN anmeldelse fra Kutschera sag nr. IV/35.907/f-2

1. Hvornår kan man regne med, at Kommissionen træffer en afgørelse i ovennævnte sag? Vi er i dette spørgsmål allerede flere gange blevet kontaktet af Kutschera; efter hans opfattelse er der hidtil ikke indledt nogen sag mod MAN.

2. Er der særlige årsager til, at der indtil nu ikke er blevet indledt nogen sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(26. september 2000)

Hr. Kutscheras advokat har allerede fået meddelelse om, at der endnu i indeværende år kan forventes taget yderligere proceduremæssige skridt.

I forbindelse med Kommissionens varetagelse af sine opgaver på det konkurrenceretlige område er den nødt til at foretage en prioritering(1). Da hr. Kutschera søger, og kan søge, sine rettigheder respekteret ved de italienske domstole, har behandlingen af denne sag hidtil været stillet i bero.

(1) Afgørelse fra Retten i Første Instans af 18.9.1992, Automec SRL mod Kommissionen, Sag T-24/90. Sml. 1992, s. II-2223, præmis 77 ff.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2472/00

af Juan Izquierdo Collado (PSE) til Kommissionen

(12. juli 2000)

Om: Linjeføring for højhastighedstoget Madrid-Levante

Har Kommissionen kendskab til den spanske minister for indenlandsk udvikling Alvarez Cascos' forslag til linjeføring af højhastighedstoget Madrid-Levante, den såkaldte ændrede A-linjeføring?

Er Kommissionen klar over de alvorlige miljømæssige virkninger, som den foreslåede linjeføring vil få, fordi den går gennem særlige beskyttelsesområder for vilde fugle og områder af stor økologisk værdi?

Er Kommissionen af samme holdning som Europa-Parlamentet, der i sin beslutning om Kommissionens årsrapport for Samhørighedsfonden 1998 (A5-0140/00) vedtaget i juni 2000 henstiller, at Kommissionen blandt de forskellige alternativer til samme projekt prioriterer dem, som har mindst indvirkning på miljøet?

Kan et projekt, der ikke tager hensyn til Parlamentets henstillinger, under disse omstændigheder regne med EU-støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(7. september 2000)

Kommissionen har ikke på nuværende stadium et detaljeret kendskab til de forskellige alternative løsninger, som de spanske myndigheder overvejer med hensyn til linjeføringen for det kommende højhastighedstog mellem Madrid og Levante, idet beslutningen henhører under medlemsstatens enekompetence. Under alle omstændigheder skal der ifølge EF-lovgivningen udarbejdes en evaluering af strækningens indvirkning på miljøet.

Hvis projektet forelægges med henblik på medfinansiering fra Samhørighedsfonden, vil Kommissionen på grundlag af den med støtteansøgningen fremlagte dokumentation omhyggeligt undersøge, om EF-lovgivningen på miljøområdet bliver overholdt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3110/00

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(27. september 2000)

Om: Den rådgivende Komité for Fiskeri

1. Er der efter Kommissionens opfattelse tale om en ligelig besættelse af poster i ovennævnte komité, hvad angår antal personer, deres geografiske spredning, nationalitet og andre faktorer, der gør det muligt for denne komité at nå frem til en så afbalanceret bedømmelse som mulig?

2. Kan Kommissionen oplyse om resultaterne af den lovede evaluering af denne komités arbejde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. oktober 2000)

1. Kommissionen har i sammensætningen af det nye rådgivende udvalg for fiskerivarer og akvakulturprodukter søgt at skabe ligevægt mellem de forskellige miljøer, der er berørt af den fælles fiskeripolitik. Udvalget består af 31 medlemmer, udnævnt af Kommissionen for 3 år. Ud over de 21 medlemmer, som repræsenterer fiskeindustrien, dvs. over 2/3 af udvalgets medlemmer, består det af repræsentanter for akvakultur (4 medlemmer) og ikke-statslige organisationer inden for miljø, udvikling og forbrugerbeskyttelse (6 medlemmer).

22 af disse medlemmer udnævnes på forslag fra sammenslutninger eller interessegrupper på europæisk plan, hvor hver af de 11 sammenslutninger udpeger et medlem og en suppleant. De øvrige 9 medlemmer er formænd og næstformænd for udvalgets arbejdsgrupper.

De nuværende udvalgsmedlemmer kommer fra Belgien (2), Danmark (6), Tyskland (2), Spanien (6), Frankrig (6), Irland (1), Italien (3), Portugal (1) og Det Forenede Kongerige (4).

Formålet med den måde, som udvalgsmedlemmerne udpeges på, dvs. af europæiske organisationer, er ikke at sikre geografisk balance mellem medlemsstaterne, men at sikre, at de forskellige europæiske organisationer repræsenteres af personer, som de selv vælger. Udvalgsmedlemmerne har således mandat fra deres europæiske organisation, ikke deres oprindelsesmedlemsstat.

Kommissionen søger dog at sikre, at der er eksperter inden for alle Fællesskabets fiskeriaktiviteter, når arbejdsgrupperne skal sammensættes; 20 medlemmer udpeges således fra tilfælde til tilfælde af de pågældende europæiske organisationer på baggrund af dagsordenen. Arbejdsgrupperne og plenum udarbejder en afbalanceret og når det er muligt fælles udtalelse.

2. Siden den endelige etablering i juli 1999 har udvalget afholdt samtlige planlagte møder og gennemført hovedparten af det program, det havde sat sig for. Det er for tidligt at konkludere endeligt vedrørende de nye arbejdsmetoder, som både sektoren og Kommissionen skal indføre. En undersøgelse er i gang og vil blive offentliggjort i det næste nummer af Europæisk Fiskeri. Her vil sektoren redegøre for, hvad den mener om reformen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2254/00

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(7. juli 2000)

Om: Forfølgelse af 13 iranske jøder i Iran

Under henvisning til, at 13 iranske jøder i omtrent et år har siddet i fængsel på grund af uholdbare anklager for spionage, og at der i forbindelse med den retssag, som blev indledt den 1. maj for lukkede døre, ikke er nogen garanti for en retfærdig, upartisk og fordomsfri retsforfølgning, bedes Kommissionen besvare følgende: Agter Kommissionen med henblik på domsafsigelsen, der forventes at ske i løbet af de to kommende uger, og som led i den kritiske dialog, som er indledt med Iran, at lægge øget pres på Iran for at sikre, at menneskerettighederne og religionsfriheden respekteres, og at der træffes en retfærdig retsafgørelse vedrørende de 13 iranske jøder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(28. juli 2000)

Kommissionen følger med dyb bekymring menneskerettighedssituationen i Iran. Menneskerettighedsspørgsmål, herunder retssagen i Shiraz, indtager en fremtrædende plads i den omfattende dialog mellem EU og Iran, og rejses med jævne mellemrum af EU.

Hvad angår den særlige situation for de 13 iranske jøder, der i Shiraz står anklaget for spionage, rettede såvel Unionen som individuelle medlemsstater sidste år en række henvendelser. Unionen understregede betydningen af en fordomsfri og retfærdig retsforfølgning og udtrykte skuffelse over, at retssagen ikke var åben for observatører. Efter domsafsigelsen den 1. juli 2000 gav Unionen udtryk for sin bekymring og sit ønske om, at appeldomstolen ville trække dommene tilbage. Den klargjorde endvidere, at den havde til hensigt at følge spørgsmålet med stor opmærksomhed.

Den politiske situation i Iran er fortsat uklar. Den positive udvikling i forbindelse med det nylige parlamentsvalg og Irans voksende ømfindtlighed over for udlandets reaktioner åbner dog nye muligheder for udvikling af en konstruktiv dialog om menneskerettighedsspørgsmål med den iranske regering. Kommissionen vil fortsat følge situationen meget nøje og benytte enhver lejlighed til at støtte denne positive udvikling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2574/00

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Rådet

(1. september 2000)

Om: Ulykke med FN-jetfly i Kosovo

Den 12. november 1999 fløj et ATR-jetfly, som var lejet af FN's Verdensfødevareprogram ind i Picelli-bjerget. Ved denne ulykke dræbtes de tre besætningsmedlemmer og 21 frivillige, som var taget afsted fra Rom for at yde hjælp i Kosovo, som var hærget af had og fattigdom. Ifølge oplysninger, som er offentliggjort i den europæiske presse, var den ansvarlige i kontroltårnet en engelsk militærperson, som kun var blevet oplært i et kursus på 5 timer og ikke havde den tilstrækkelige forberedelse til at udføre den opgave, han havde fået pålagt.

1. Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for at fremskynde de undersøgelser, de italienske myndigheder er ved at foretage af ulykken, som kostede 24 personer livet?

2. Mener Rådet ikke, at det bør anmode den britiske regering om samarbejde for at få afklaret denne hændelse?

3. Mener Rådet ikke, at det med samme formål bør anmode om samarbejde fra FN, som også har administrative opgaver i Kosovo?

Svar

(9. november 2000)

Rådet gav den 15. november udtryk for sin dybeste medfølelse med familier og venner til de 24 omkomne i det ulykkesramte fly, der var lejet af FN's Verdensfødevareprogram (WFP), og som var styrtet ned ved landingen i Pristina tre dage tidligere. Det pågældende fly af typen ATR.42-300 var indregistreret i Frankrig og drevet af det italienske luftfartsselskab Si Fly.

Rådet gør imidlertid det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at det ikke er tillagt nogen efterforskningskompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2366/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. juli 2000)

Om: Den økonomiske bæredygtighed af lufthavnen i Spata

Ifølge offentliggørelser i den græske presse har repræsentanten for Den Europæiske Investeringsbank, som deltager i finansieringen af lufthavnen i Spata, i skrivelser til ledelsen af den internationale lufthavn i Athen givet udtryk for sin bekymring med hensyn til den økonomiske bæredygtighed af projektet.

1. Har Kommissionen kendskab til indholdet af disse skrivelser?

2. Hvorledes begrunder bankens næstformand sin bekymring?

3. Hvad er Kommissionens holdning i dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(6. oktober 2000)

På grundlag af oplysninger fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) fandt en brevveksling mellem hr. Gennimatas, tidligere næstformand for EIB, og Dr. Jörg Schill, der dengang var administrerende chef for den internationale lufthavn i Athen, sted i februar 1999. I brevvekslingen omtalte man rutineaspekter af lufthavnens opførelse og drift. Det vigtigste spørgsmål, man dengang koncentrerede sig om, var opførelsen, mens drifts- og forretningsplanlægningen endnu var på et ret tidligt stadie.

Det er EIB's opfattelse, at hovedvægten siden da, som det kan forventes i betragtning af det gode forløb af projektet, har flyttet sig til de drifts- og forretningsmæssige aspekter. I juli 2000 bekræftede en overvågningsgruppe fra EIB, at gennemførelsen af projektet forløber fuldt tilfredsstillende, og at lufthavnen vil blive åbnet til tiden og til den aftalte pris.

Kommissionen deler denne opfattelse af, at opførelsen af lufthavnen i Spata forløber fuldt tilfredsstillende, og at lufthavnen vil blive åbnet til tiden og til den aftalte pris.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2656/00

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Tyrefægtning

Kan Kommissionen bekræfte eller afkræfte forlydender om, at der på Açorerne, efter sigende med økonomisk støtte fra EU, skal bygges en ny arena beregnet til den barbariske tyrefægtningssport og med plads til 5 000 tilskuere?

Vil Kommissionen også kommentere det portugisiske parlaments afgørelse af 1. juni om at indføre en ny lov, der i praksis for første gang i 70 år vil legalisere tyrefægtning med dødelig udgang, fordi det sandsynligvis alligevel ikke er vanskeligt for organisatorer og deltagere at afholde udgifterne til opkrævede bøder uanset disses størrelse over deres indtægter fra arrangementerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(19. oktober 2000)

Efter de oplysninger, Kommissionen har modtaget fra de nationale myndigheder, er der ikke givet tilskud fra Fællesskabet til bygning eller udbedring af en arena på Azorerne.

Efter de oplysninger, Kommissionen råder over, legaliseres det ikke i den nye lov, det portugisiske parlament har vedtaget, at slå tyren ihjel under tyrefægtning, og der vil fortsat blive givet bøde til de personer, der slår tyre ihjel eller organiserer denne form for arrangementer.

Kommissionens beføjelser i spørgsmålet om beskyttelse af dyr er vokset med den seneste ændring af EF-traktaten(1), som omfatter en protokol, hvori det kræves, at de europæiske institutioner og medlemsstaterne tager vidtgående hensyn til dyrevelfærd, når de udarbejder politiske initiativer på områderne landbrug, transport, det indre marked og forskning. I denne sammenhæng kræves det imidlertid, at Fællesskabets institutioner og medlemsstaterne respekterer love og administrative bestemmelser og den gældende praksis i medlemsstaterne vedrørende bl.a. religiøse ritualer, kulturelle traditioner og regional kulturarv.

Tyrefægtning er således et område, hvor Fællesskabet ikke menes at have lovgivningskompetence. Dette område henhører derfor under medlemsstaternes kompetence.

(1) Protokollen om dyrebeskyttelse og -velfærd, EFT C 340 af 10.11.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2907/00

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(14. september 2000)

Om: Homogeniseret mælk

Der har været forlydender om, at homogeniseret mælk kan medføre øget tendens til mælkeallergi hos børn, og at det forværrer artritis.

En potentielt mere alvorlig omstændighed er, at homogenisering tilsyneladende øger den risiko, som det kemiske stof xanthine oxidase (en direkte årsag til hjertesygdomme) udgør.

Mener Kommissionen under henvisning til, at homogenisering snarere foretages af kosmetiske end af hygiejniske årsager, at enhver indgriben i mælkeproduktionen i form af homogenisering bør begrænses? Hvilke foranstaltninger agter den i modsat fald at træffe, f.eks. i form af nye mærkningskrav?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(29. november 2000)

Kommissionen er ikke bekendt med, at der skulle foreligge faste videnskabelige beviser for, at de nævnte virkninger (øget overfølsomhed hos børn, forværring af arthritis samt hjertesygdomme) har nogen særlig forbindelse med homogenisering af mælk.

Forskningsprogrammet om fødevarer, sundhed og ernæring behandler bl.a. forskellige aspekter af allergi. Måske vil disse projekter i fremtiden give os mere præcise oplysninger om forbindelsen mellem mælk og allergi.

Hvis det senere bevises, at homogenisering udgør en sundhedsrisiko, vil Kommissionen undersøge, hvilke skridt der bør tages.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2870/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(14. september 2000)

Om: Den spanske lufthavnsmodel

Den spanske erhvervsminister oplyste i sidste måned, at regeringen ville udarbejde en definition af en spansk lufthavnsmodel. Kommissionen bedes oplyse, hvilken holdning den vil indtage til begrebet en spansk lufthavnsmodel på baggrund af faren for, at den nævnte definition tager udgangspunkt i, at europæiseringen vanskeliggøres, og at landets lufthavne centraliseres i modsætning til den decentralisering og udvikling hen imod et fælles europæisk luftrum, som EU har sat som mål, og også fordi der eventuelt skal anvendes midler fra Samhørighedsfonden.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(20. oktober 2000)

Beslutninger om politik vedrørende lufthavnsudvikling henhører under de nationale myndigheders kompetence. Kommissionen og Fællesskabet spiller ingen rolle på dette niveau i beslutningsproccessen.

Skulle de spanske myndigheder anmode om fællesskabsstøtte til gennemførelse af et lufthavnsprojekt, må Kommissionen vurdere denne ansøgning på grundlag af de relevante krav og procedurer for anvendelse af fællesskabsmidlerne. For så vidt angår det transeuropæiske transportnet (TEN-T), henvises til bestemmelserne nedfældet i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet(1) og i Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net(2).

(1) EFT L 228 af 9.9.1996.

(2) EFT L 228 af 23.9.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3129/00

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(6. oktober 2000)

Om: Slagtning ved Eid-el-Kabir-festivalen

Dyrebeskyttelsesforeninger har i mange år udarbejdet rapporter og film, som viser omfattende overtrædelser af Rådets direktiv 93/119/EF(1) om beskyttelse af dyr på slagte- eller aflivningstidspunktet under den årlige Eid-el-Kabir-festival i Frankrig. Direktivet overtrædes regelmæssigt på to forskellige måder. For det første slagtes mange får rituelt udendørs; udendørs rituel slagtning er forbudt ifølge direktivet. For det andet bliver mange af dyrene hårdt, for ikke at sige brutalt behandlet, mens de bæres eller slæbes til slagtepladsen, mens de venter på slagtningen eller under selve slagtningen, som ofte udføres af ukvalificeret personale, som i mange tilfælde hakker og saver i dyrenes hals ofte med sløve eller alt for små knive. På trods af franske forsikringer om, at problemet var mindsket under dette års festival, slagtedes et stort antal får i strid med direktivet på festivalen i marts 2000.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sørge for, at de franske myndigheder forhindrer overtrædelse af direktiv 93/119/EF ved Eid-el-Kabir-festivalen i 2001?

(1) EFT L 340 af 31.12.1993, s. 21.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(20. november 2000)

Kommissionen har modtaget underretning om dyrenes behandling under dette års festival. Den utilstrækkelige slagterikapacitet i visse franske byer synes at være en af årsagerne til, at dyreværnsforeninger har rapporteret om den behandling, dyrene har fået under festivalen.

Det er uacceptabelt, at dyr behandles på en sådan måde under immobilisering og slagtning, at de lider derved. Kommissionen finder, at de franske myndigheder skal finde en praktisk løsning på problemet med manglende kapacitet på slagterierne.

Det påhviler medlemsstaterne at gennemføre fællesskabslovgivningen om slagtning og aflivning af dyr i henhold til bestemmelserne i Rådets direktiv 93/119/EF af 22. december 1993 om beskyttelse af dyr på slagte- eller aflivningstidspunktet.

Kommissionen rettede henvendelse til de franske myndigheder om at iværksætte de fornødne forbedringer på området. Ved den lejlighed forsikrede de franske myndigheder forud for festivalen, at de var i færd med at træffe en række foranstaltninger, bl.a. ville de holde tæt kontakt til diverse islamiske kulturelle grupper med henblik på at inddrage dem mere bredt i debatten på området for at forbedre situationen og dermed opnå bedre dyrevelfærd og hygiejne.

De franske myndigheder har sendt en officiel rapport om festivalen på foranledning af Kommissionen. Den er nu ved at blive gennemgået. På baggrund af indholdet i denne rapport og oplysninger fra andre kilder kan der blive tale om at tage yderligere initiativer, herunder om fornødent at indlede en overtrædelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169).