ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3582/02 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet. Øjeblikkelig status for EU-medlemsstaternes gennemførelse af Erika-lovgivningspakkerne.



EU-Tidende nr. 222 E af 18/09/2003 s. 0085 - 0085



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3582/02 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet (13. december 2002) Om: Øjeblikkelig status for EU-medlemsstaternes gennemførelse af Erika-lovgivningspakkerne Hvad er den øjeblikkelige status for gennemførelsen af Erika-lovgivningspakkerne i EU's medlemsstater? Hvilke stater forhindrede en aftale om at fremskynde gennemførelsen af foranstaltningerne i denne lovgivning? Hvilke grunde havde de til at retfærdiggøre en sådan holdning? Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02 og E-3589/02, E-3625/02 og E-3761/02 (5. og 6. maj 2003) Rådet henviser de ærede parlamentsmedlemmer til den erklæring vedrørende de berørte punkter under ét, som formandskabet fremsatte på Rådets vegne under Europa-Parlamentets mødeperiode i december 2002, samt til Rådets svar på spørgsmål H-833/02, H-839/02, H-847/02 og H-871/02 fra hhv. Josu Ortuondo Larrea, Manuel Medina Ortega, Camilo Nogueira Román og John Cushnahan i spørgetiden den 15. januar 2003 i Strasbourg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3506/02

af Robert Evans (PSE) til Rådet

(10. december 2002)

Om: Behandlingen af Siham Qandah i Jordan

Har Rådet kendskab til Siham Qandahs vanskelige situation i Jordan? Jeg er blevet kontaktet af vælgere fra min valgkreds, som er bekymrede over forlydender om, at hun er blevet tvunget til at skjule sine børn. Hun frygter, at de vil blive tvangsfjernet efter, at hun er blevet frataget forældremyndigheden over dem, fordi hun har opdraget dem i den kristne tro?

Vil Rådet forpligte sig til at tage dette spørgsmål op med myndighederne i Jordan og søge at få bragt denne ulykkelige situation til ophør?

Svar

(5. og 6. maj 2003)

Rådet har ikke kendskab til de forhold, som det ærede parlamentsmedlem nævner. Det har dog under de møder med Jordan, der finder sted inden for rammerne af associeringsaftalen, altid understreget, at forbindelserne med Jordan bygger på den fælles respekt for de demokratiske principper og de grundlæggende rettigheder, hvilket er en væsentlig bestanddel af aftalen i henhold til artikel 2 heri. Religionsfriheden er en af de grundlæggende rettigheder, der skal respekteres.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3390/02

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Kommissionen

(28. november 2002)

Om: Kastanjeavlernes vanskelige situation

Kastanjeavlen er en marginal produktion inden for sektoren for tørrede frugter og til forskel fra andre produkter inden for den samme sektor ydes der ingen direkte støtte hertil fra FLP. I de kastanjeproducerende områder indtager kastanjeavlen unægtelig en fremtrædende stilling i økonomisk, social og miljømæssig henseende. Kastanjelundene har en meget stor miljøværdi, men deres forsatte eksistens er truet på grund af tørke, plantesygdomme og de faldende producentindtægter sammen med presset fra den tiltagende bymæssige bebyggelse og spekulation i andre produktioner, som får EU-støtte.

I øjeblikket befinder denne sektor sig i en krise med alvorlige produktionsfald. I Huelva-provinsen i den autonome region Andalucía er der fra de ca. 5 000 ha kastanjelunde høstet knap 700 000 kg, mens den normale produktion er på over 6 mio. kg.

Er Kommissionen bekendt med denne alvorlige og vanskelige situation, som denne produktion befinder sig i? Agter Kommissionen i bekræftende fald at træffe særlige foranstaltninger for at bevare den store værdi, der knytter sig til kastanjeproduktionen? I benægtende fald, hvorfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. januar 2003)

Kommissionen er klar over, at kastanjesektoren står over problemer, som ser ud til at give producenterne i Huelva økonomiske, miljømæssige og sociale vanskeligheder.

EU har en række midler til at håndtere denne type situation.

Selv om kastanjer ikke er omfattet af de særlige foranstaltninger for nødder i afsnit IIa i Rådets forordning (EØF) nr. 1035/72 af 18. maj 1972 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager(1), kan der ydes støtte til forbedring af produktionen og afsætningen via de operationelle fonde, der omhandles i Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager(2).

Desuden kan der opnås tilskud til støtte af den vigtige miljømæssige og sociale rolle, som kastanjeproduktionen spiller, via foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne.

(1) EFT L 118 af 20.5.1972, ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1363/95 af 15. juni 1995, EFT L 132 af 16.6.1995.

(2) EFT L 297 af 21.11.1996, ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 911/2002 af 30. maj 2002, EFT L 142 af 31.5.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2891/02

af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen

(14. oktober 2002)

Om: Problemer med højfluxreaktoren i Petten

Nuclear Research and Consultancy Group (NRG) forestår ledelsen af den såkaldte højfluxreaktor i Petten, som ejes af Kommissionens Fælles Forskningscenter.

Tv-programmet Reporter afslørede den 26. september 2002 på grundlag af dokumenter fra selve værket, at en større eller mindre læk i kølesystemet kan resultere i en tørlægning og mulig nedsmeltning af reaktorkernen (kan ikke med absolut sikkerhed udelukkes).

I 1980'erne udvikledes Veldman-scenariet (brud på kølesystemet). Dette scenarie er blevet gennemanalyseret af en arbejdsgruppe, som også Veldman selv var medlem af. NRG anser risikoen for, at dette scenarie skulle blive virkelighed, for ekstremt ringe og de mulige konsekvenser, om end alvorlige så dog uden følger for omgivelserne.

Reaktoren burde i den periode, hvor den er taget ud af drift, undersøges grundigt for alle mulige sikkerhedsproblemer.

Statssekretær Van Geel (miljø) lader mange spørgsmål stå åbne i denne sag. Det fremgår af hans skrivelse til Andetkammeret, at der aldrig er foretaget en officiel, seriøs og grundig undersøgelse af, hvad der vil ske, hvis reaktorkernen skulle blive tørlagt (på baggrund af den på daværende tidspunkt gældende internationale praksis, at forskningsreaktorer ikke underkastes denne form for analyser). Det er uklart, på hvilket grundlag Van Geel kan være enig med sin Kernefysiske Tjeneste i, at der ikke er risiko for en eksplosion ved et rørbrud.

Er Kommissionen også af den opfattelse, at sikkerheden i forbindelse med atomanlæg altid må været hævet over enhver tvivl?

Deler Kommissionen den opfattelse, at højfluxreaktoren i Petten af sikkerhedshensyn midlertidig må tages ud af drift, indtil de alvorlige sikkerhedsproblemer i forbindelse med denne reaktor er løst?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(3. december 2002)

Kommissionen mener, at der er behov for at indføre og opretholde effektive forholdsregler mod potentielle strålingsfarer i nukleare anlæg for at beskytte mennesker, samfund og miljø mod skadelige virkninger af ioniserende stråling fra sådanne anlæg.

Højfluxreaktorens (HFR) sikkerhed garanteres ved, at reaktoren drives i overensstemmelse med de relevante sikkerhedsforanstaltninger og -regler under de kompetente nationale sikkerhedsmyndigheders tilsyn og kontrol. I forståelse med sikkerhedsmyndighederne er en række postulerede uheldsscenarier for store og mindre læk i kølesystemet, herunder brud på kølevandsrør, for tiden ved at blive undersøgt. I fuld overensstemmelse med de nationale sikkerhedsmyndigheder mener Kommissionen, at de postulerede scenarier ikke udgør en fare, der ville kræve, at højfluxreaktoren tages ud af drift.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2946/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. oktober 2002)

Om: Risici for hvalerne på grund af brugen af højfrekvensteknologi under flådeøvelser

Greenpeace beskyldte for nylig NATO for at være ansvarlig for, at seksten hvaler omkom i øhavet omkring De Kanariske Øer under nogle øvelser, idet de anså støjforureningen fra højfrekvente lydbølger fra ekkolod for at være årsagen. Mange ikke-statslige miljøorganisationer, såsom Natural Resources Defence Council (NRDC), mener, at udbredelsen af denne teknologi skaber alvorlige risici for mange havdyrearter.

Agter Kommissionen at undersøge sagen og finde frem til de skyldige? Hvilke konkrete initiativer vil Kommissionen tage for at afværge brugen af den slags ekkolod? Indgår det i Kommissionens prioriteter i forbindelse med beskyttelsen af havmiljøet at lade et særligt udvalg undersøge denne teknologis virkninger for dyrelivet i havet samt undersøge eventuelle alternative løsninger? Hvilke steder i Middelhavet er risikoen særlig akut?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. december 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-2797/02 fra Lucas(1).

(1) Se side 17.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3521/02

af Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen

(10. december 2002)

Om: Havneinspektion

Gibraltars regering anførte den 14. november 2002 på sin webside (www.gibraltar.gov.uk), at skibet MV Prestige, der forliste ved den galiciske kyst den 13. november, kun havde været i Gibraltars farvande én gang i løbet af de sidste fire år, og det var kun for at tanke op (bunkering) uden at sejle i havn.

Det fremgår af denne meddelelse, at Gibraltars myndigheder ikke føler sig forpligtet til at foretage inspektion i henhold til internationale og EU's regler om kontrol (Port State Control), hvis et skib får påfyldt brændstof fra et andet skib, der fungerer som fast havneanlæg.

Er Kommissionen enig i denne fortolkning?

Mener Kommissionen, at bunkering er en havnevirksomhed og derfor er undergivet alle forpligtelser i forbindelse med reglerne for sådan virksomhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. februar 2003)

Kommissionen er af den opfattelse, at det ville være forkert at skønne, at operationer med henblik på genoptankning ikke kan give anledning til inspektioner i henhold til fællesskabslovgivningens bestemmelser vedrørende havnestatskontrol, idet disse kontrolforpligtelser i henhold til artikel 3 i Rådets direktiv 95/21/EF(1), gælder i forbindelse med ethvert skib og dets besætning, der anløber en havn i en medlemsstat eller et off-shore anlæg, eller som ligger for anker ud for en sådan havn eller terminal.

For så vidt angår aktiviteter i form af omladning af olieprodukter i og ved Gibraltar, bedes det ærede medlem venligst henholde sig til det svar, Kommissionen har givet på den mundtlige forespørgsel H-0800/02 fra García Margallo y Marfil på Europa-Parlamentets plenarforsamling i december måned 2002.

(1) Rådets direktiv 95/21/EF af 19. juni 1995 om håndhævelse over for skibe, der anløber Fællesskabets havne og sejler i farvande under medlemsstaternes jurisdiktion, af internationale standarder for skibes sikkerhed, for forureningsforebyggelse samt for leve- og arbejdsvilkår om bord (havnestatskontrol) EFT L 175 af 7.7.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3587/02 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet. At erklære Galiciens kystområder for katastrofeområder i EU som følge af Prestige's forlis.



EU-Tidende nr. 222 E af 18/09/2003 s. 0086 - 0086



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3587/02 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet (13. december 2002) Om: At erklære Galiciens kystområder for katastrofeområder i EU som følge af Prestige's forlis Har Kommissionen, efter Prestige's forlis og efter seks andre ulykker af samme slags, som i de seneste år har fundet sted i Galicien, som dermed er det område i verden, der er mest ramt af disse tragiske ulykker, og med tanke på de politiske årsager og forsømmelser, der gav anledning til ulykkerne, planer om at erklære Galiciens kystområder for katastrofeområde og dermed iværksætte de politiske og finansielle midler, der skal til for at satse vedholdende på en økonomisk, social og økologisk genrejsning af Galicien? Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02 og E-3589/02, E-3625/02 og E-3761/02 (5. og 6. maj 2003) Rådet henviser de ærede parlamentsmedlemmer til den erklæring vedrørende de berørte punkter under ét, som formandskabet fremsatte på Rådets vegne under Europa-Parlamentets mødeperiode i december 2002, samt til Rådets svar på spørgsmål H-833/02, H-839/02, H-847/02 og H-871/02 fra hhv. Josu Ortuondo Larrea, Manuel Medina Ortega, Camilo Nogueira Román og John Cushnahan i spørgetiden den 15. januar 2003 i Strasbourg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3427/02

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(2. december 2002)

Om: Frosinone Kommunes udnyttelse af midler fra Daphne-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt de lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte. Til eksempel kan nævnes, at forpligtelserne i 2000 faktisk kun skulle have udgjort 2 % af den samlede EF-støtteramme.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår de lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Frosinone Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til bekæmpelse af vold mod kvinder og børn. Kan Kommissionen derfor oplyse

1. om Frosinone Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Daphne-programmet?

2. om Frosinone Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(22. januar 2003)

Siden 1997 har Daphne-programmet ikke fået forelagt projekter fra Frosinone kommune.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3590/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. december 2002)

Om: Særlige foranstaltninger, som Kommissionen har truffet for at forebygge og afbøde konsekvenserne af skibskatastrofer i den uhyre vigtige sejlkorridor, der passerer de galiciske kystområder

Hvilke særlige foranstaltninger har Kommissionen truffet for at forebygge og afbøde konsekvenserne af skibskatastrofer i den uhyre vigtige sejlkorridor, der passerer forbi de galiciske kystområder efter de gentagne tragiske ulykker, Galicien i de seneste år har været ramt af?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(10. februar 2003)

Kommissionen forelagde den 3. december 2002(1) en meddelelse om skærpelse af sikkerheden til søs og beskyttelse af kysterne i EU.

Rådet (transportministrene) vedtog den 6. december 2002 en række konklusioner til støtte for Kommissionens initiativer med henblik på at forebygge gentagelse af sådanne katastrofer og bekæmpe deres virkninger.

Dette skridt fra Kommissionens side har allerede haft konkrete virkninger. Således sendte Kommissionen den 20. december 2002 Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til forordning om forbud mod transport af fuelolie i olietankskibe med enkelt skrog til og fra havne i EU og om fremskyndet udskiftning af enkeltskrogede skibe med dobbeltskrogede(2). Kommissionen har også indledt udarbejdelse af ny lovgivning med henblik på bl.a. at pålægge sanktioner mod enhver person (dvs. ikke alene skibsrederen, men også ejeren af ladningen, klassifikationsselskabet og alle andre berørte personer), der ved grov forsømmelighed er skyld i forurening.

Endvidere er Kommissionen mere generelt af den opfattelse, at der i havretten i dag lægges alt for stor vægt på havenes frihed. Det er til skade for kyststaternes interesser, og de må have mulighed for at forsvare sig imod truslen fra skibe, som tydeligvis ikke opfylder normerne. I denne forbindelse vil Kommissionen, som den erklærede i sin meddelelse af 3. december 2002, tage initiativ til en revision af den internationale havretskonvention.

(1) KOM(2002) 681 endelig udg.

(2) KOM(2002) 780 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2561/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(10. september 2002)

Om: Harmonisering af finansielle tjenesteydelser

Kan Kommissionen se nogen grund til, at maksimumsharmoniseringsmetoden, der begrænser medlemsstaternes mulighed for at tilføje krav om selskabsledelse eller dispensation for tavshedspligt i skatteforhold, finder anvendelse på reglerne for børsnotering af selskaber, eller er minimumsnormmetoden mere hensigtsmæssig i dette tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(4. oktober 2002)

Fællesskabets lovgivning forhindrer i øjeblikket ikke medlemsstaterne i at indføre strengere eller supplerende regler for børsnotering af selskaber. Hverken direktiv 2001/34/EF(1) om adgang til officiel notering af værdipapirer på en fondsbørs eller EU's direktiver om selskabsret kræver nogen maksimal harmonisering, som anført af det ærede medlem.

Det ændres ikke ved gennemførelsen af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, der ifølge Det Europæiske Råd skal være afsluttet inden 2005.

Handlingsplanen omfatter ganske vist nye direktiver vedrørende værdipapirmarkederne. Et af Kommissionens forslag(2) på dette område sigter mod maksimal harmonisering af reglerne for offentliggørelse af prospekter. Baggrunden herfor er, at en sådan harmonisering sikrer, at godkendelse af et prospekt i emittentens hjemland automatisk medfører godkendelse i de andre medlemsstater, hvor en emittent måske ønsker at rejse kapital på de regulerede markeder (princippet om et EU-pas for emittenter). Denne målsætning blev fuldt ud støttet af Europa-Parlamentet ved forslagets førstebehandling.

Offentliggørelse af et prospekt er imidlertid kun en af de mange betingelser, der skal være opfyldt for at værdipapirer kan omsættes på de regulerede markeder i medlemsstaterne. Der er mange andre krav i den nationale lovgivning eller fondsbørsreglerne, f.eks. selskabets minimumskapital, selskabets resultater, spørgsmål om god virksomhedsledelse eller andre oplysninger, som ikke indgår i et prospekt og derfor ikke berøres af Kommissionens forslag.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/34/EF af 28. maj 2001 vedrørende betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs samt oplysninger, der skal offentliggøres om disse værdipapirer, EFT L 184 af 6.7.2001.

(2) Ændringsforslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til omsætning og ændring af direktiv 2001/34/EF KOM(2002) 460 endelig udg. (endnu ikke offentliggjort i EFT).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2396/02

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(5. august 2002)

Om: Samarbejde med de iranske myndigheder om kampen mod narkotikahandel

Iran er et af de lande, som narkotikahandlerne bruger til at transportere hårde stoffer fra lande som f.eks. Afghanistan og Pakistan til Den Europæiske Union. Det iranske hovedkvarter for narkotikakontrol indtager en central rolle i kampen mod narkotikahandel. Kampen bliver imidlertid hæmmet af, at EU nægter at

levere den seneste night-sight-teknologi (lysforstærkende sigte), der kan medvirke til at opdage folk, der ulovligt krydser grænsen med narkotika. Mener Europa-Kommissionen, at adgang til denne teknologi udgør en alvorlig trussel mod EU's sikkerhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(15. oktober 2002)

I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1334/2000 af 22. juni 2000 om en fællesskabsordning for kontrol med udførslen af produkter og teknologi med dobbelt anvendelse(1) kræves der en tilladelse til udførsel af produkter, der også kan være bestemt til endelig militær anvendelse. Artikel 4 og 5 i forordningen giver medlemsstaterne mulighed for at give tilladelse til udførsel af produkter med dobbelt anvendelse, der ikke er opført på listen i bilaget til forordningen og senere ændringer. I henhold til artikel 6 i forordningen udstedes en sådan udførselstilladelse af den medlemsstat, hvor eksportøren har hjemsted.

Briller med lysforstærkende sigte kan anses for at udgøre produkter, som kan være bestemt til endelig militær anvendelse. Forordning (EF) nr. 1334/2000 og senere ændringer kan derfor anvendes på udførsel af disse briller fra medlemsstaterne. I henhold til denne forordning kan medlemsstaterne forbyde eksport af de briller, der er nævnt i den skriftlige forespørgsel. Artikel 9 i forordningen fastsætter, at medlemsstaterne skal konsultere hinanden i tilfælde, hvor en medlemsstat har afslået at udstede en bestemt tilladelse til udførsel til et tredjeland. Fællesskabet udsteder ikke selv licenser og har ingen beføjelser til at bedømme, hvorvidt medlemsstaters beslutning om et eventuelt eksportforbud er hensigtsmæssig.

(1) EFT L 159 af 30.6.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3693/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Saint Vincent og Grenadinerne

Kan Kommissionen give en oversigt over projekter i Saint Vincent og Grenadinerne, der var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001, og oplyse om størrelsen af den samlede investering i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2084/02

af María Izquierdo Rojo (PSE) til Kommissionen

(12. juli 2002)

Om: Store forsinkelser i forbindelse med adoption af børn fra Andhra Pradesh, Indien

Den adoptionsproces i den indiske delstat Andhra Pradesh, som 15 spanske familier (foruden amerikanere, tyskere, italienere, hollændere og belgiere) er involveret i, og som findes beskrevet i rapporter udarbejdet af Unicef, hvori den psykisk og fysisk usikre situation, som de børn, der skal adopteres, befinder sig i, kritiseres kraftigt.

I forventning om et samarbejde med velfærdsministeriet i Andhra Pradesh, Indien, og i betragtning af at både den spanske og den indiske lovgivning om international adoption er blevet overholdt, samt at forholdet mellem Indien og nabolandet Pakistan er i et forstadium til krig, kunne EU da rette henvendelse til den indiske premierminister, og eventuelt til førsteministeren for Andhra Pradesh, for at sætte gang i adoptionsprocessen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(7. august 2002)

Kommissionen er bekendt med det problem, det ærede medlem nævner, angående forsinkelser i forbindelse med adoption af børn i Andhra Pradesh.

I 2001 var der en større adoptionsskandale i flere stater i Indien, nemlig Orissa, West Bengal, Tamil Nadu og Andhra Pradesh. Skandalen var størst i Andhra Pradesh, og statsregeringen førte en kompromisløs politik for at få adoptionscentrene til at stoppe den påståede børnehandel i Indien og internationalt. Centre Adoption Resource Agency (CARA) trak tilladelser tilbage fra alle de involverede centre og overførte dem til offentlige centre. For at foretage en nærmere undersøgelse og få kontrol over situationen har regeringen i Andhra Pradesh siden 2001 lagt hindringer i vejen for adoptionsprocedurerne. Da CARA, som er det organ, der giver de endelige No Objection-certifikater (NOC) i forbindelse med internationale adoptioner,

havde udstedt flere sådanne certifikater til par, selv om der var konstateret tydelige uregelmæssigheder i adoptionsprocedurerne, er CARA nu indraget som part i retssagen ved højesteret i Hyderabad, hvor ikke-statslige organisationer (NGO'er) og forældre har indgivet deres sag.

Det vil kun virke mod hensigten, hvis en repræsentant for EU deltager på dette stadium, da det kunne blive betragtet som utidig indgriben i rettens uafhængighed.