SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2943/02

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(18. oktober 2002)

Om: Situationen med hensyn til børnepasning i medlemsstaterne og fremme heraf

Ifølge konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Barcelona (punkt 32, led 5) bør EU-medlemsstaterne tilstræbe at tilbyde børnepasning for mindst 90 % af alle børn i aldersgruppen fra tre år til den skolepligtige alder og for mindst 33 % af alle børn under tre inden udgangen af 2010.

Kan Kommissionen oplyse den øjeblikkelige situation i de enkelte medlemsstater for børn under tre år og for børn i aldersgruppen fra tre år til den skolepligtige alder?

Hvordan vil Kommissionen fremme og føre tilsyn med disse bestræbelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(5. december 2002)

I 2002 blev medlemsstaterne for første gang bedt om at give oplysninger om børnepasningsordninger i deres nationale handlingsplaner for beskæftigelsen på baggrund af en fælles indikator. Kommissionen modtog oplysninger fra 11 medlemsstater, hvoraf 9 omtalte børnepasningsordninger. Oplysningerne giver et godt indtryk af situationen i EU for så vidt angår bestemmelser om børnepasning. Oplysningerne i udkastet til en fælles beskæftigelsesrapport for 2002, som Kommissionen vedtog den 13. november 2002 (http://europa.eu.int/comm/employment_social/news/2002/nov/jer2002_en.pdf(1)), giver et overblik over børnepasningssituationen i medlemsstaterne. Medlemsstaternes oplysninger er dog ikke sammenlignelige, da de er baseret på de nationale handlingsplaner for 2002, hvor der ikke er anvendt fælles indikatorer. Det er derfor vanskeligt at vurdere virkningen af de initiativer, der er omtalt i de nationale handlingsplaner.

På baggrund af medlemsstaternes handlingsplaner for 2001 og 2002 er det dog stadig muligt at konstatere, at der er sket en vis udvikling i børnepasningsordningerne.

Nogle lande har med udgangspunkt i retningslinjerne for 2001 fastsat kvantitative mål for, hvor meget børnepasningstilbuddene skal øges både i absolutte tal og relativt set.

Det fremgår desuden af de nationale handlingsplaner for 2002, at børnepasningstilbuddene bliver bedre og bedre. Mange lande har meddelt, at antallet af børnepasningstilbud er steget; et stigende antal medlemsstater giver udtryk for, at der vil blive truffet nye foranstaltninger; og sammenlignet med 2001 har nogle medlemsstater fastsat kvantitative mål og tidsfrister for, hvordan og hvornår børnepasningsmulighederne skal forbedres.

Der er dog stadig et stykke vej til, at målene fra mødet i Barcelona er nået. På trods af de forbedringer, der afspejles i de nationale handlingsplaner, er der stadig mangel på gode børnepasningstilbud, der er til at betale, og det begrænser kvindernes deltagelse i arbejdsmarkedet. Selv om der ikke er tvivl om, at børnepasningsordningerne i nogle medlemsstater er blevet bedre f.eks. i forhold til forrige år, er det stadig ikke muligt at sammenligne forholdene i de forskellige medlemsstater.

Kommissionen arbejder derfor på at forbedre de statistiske oplysninger om børnepasning. Eurostat iværksatte i 2002 en opfølgning af en tidligere feasibility-undersøgelse om børnepasningsordninger, som bidrog til at definere de to indikatorer, som medlemsstaterne er blevet opfordret til at anvende i deres nationale handlingsplaner. Undersøgelsen skal udmønte i nogle retningslinjer for indsamling af data for at forbedre de nationale og senere hen de fælles informationskilder. Det ville dermed blive muligt at sammenligne oplysninger og måle fremskridt mod Barcelona-målsætningerne. Resultatet forventes klart i marts 2003.

(1) Tabel 6, s. 55-57.