ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2284/01

af David Martin (PSE) til Kommissionen

(31. juli 2001)

Om: Gåselever (foie gras) tvangsfodring af ænder

I 1999 henstillede Europarådets Stående Udvalg om Den Europæiske Konvention om Beskyttelse af Landbrugsdyr i henstillinger vedrørende landbrugsgæs og -ænder, at så længe der ikke er nye videnskabelige resultater vedrørende alternative metoder og disses dyrevelfærdsaspekter, bør fremstillingen af foie gras kun finde sted, hvor dette er almindelig praksis.

Ved Kommissionen, om der fremstilles foie gras nogen andre steder, hvor det ikke var almindelig praksis på det tidspunkt, hvor Europarådet udsendte sine henstillinger i 1999?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgslerE-2284/01, E-2285/01 og E-2286/01

(18. september 2001)

De af Det Stående Udvalg om Den Europæiske Konvention om Beskyttelse af Landbrugsdyr vedtagne henstillinger er rettet mod parterne i konventionen.

Definitionen af almindelig praksis, som begrænser produktionen af gåselever (foie gras) til visse områder i Europa, er blevet vedtaget af parterne i konventionen. De har til opgave at håndhæve kravene i de henstillinger, som er blevet vedtaget, herunder f.eks. det krav, som nævnes af det ærede medlem.

Alle medlemsstaterne har gennemført direktiv 98/58/EF om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål(1) i deres nationale lovgivning. Det skal dog nævnes, at hverken direktiv 98/58/EF eller ovennævnte henstillinger indeholder noget forbud mod tvangsfodring.

(1) EFT L 221 af 8.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2762/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: EU-bidrag som konkurrencemiddel

Den svenske regering vedtog i 1999 en støttepakke til virksomheden Bengtsfors. Der blev lovet en statslig beskæftigelsesstøtte på 60 mio. kroner, hvilket fik bilproducenten TWR til at beslutte at flytte produktionen af det kommende specialkøretøj til Lears gamle fabrik. Den nye fabrik skønnedes at give 500 arbejdspladser i 2003. Der blev ligeledes lovet 50 mio. kroner i arbejdsmarkedsstøtte.

For så vidt angik beskæftigelsesstøtten på 60 mio. kroner blev det dog diskuteret, om den svenske regering kunne træffe en sådan afgørelse, eller om denne ikke krævede Kommissionens godkendelse. For så vidt angår statsstøtte til bilindustrien, skal Kommissionen godkende støtte, som overstiger 5 mio. EUR, svarende til 45 mio. svenske kroner.

I forbindelse med en tidligere forespørgsel fra 2000 om denne sag oplyste Kommissionen, at den fulgte med i, hvad der skete med statsstøtten til Bengtsfors. Men beskæftigelsesstøtten påregnedes da ikke at nå det store beløb, man først regnede med. Hvordan det har udviklet sig siden, vides ikke.

Er den svenske statslige beskæftigelsesstøtte på 60 mio. kroner til Bengtsfors i forbindelse med Lears flytning godkendt af Kommissionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(26. november 2001)

I marts 2001 besluttede de svenske myndigheder at yde en beskæftigelsesstøtte på 18,6 mio. SEK (ca. 1,9 mio. EUR) til selskabet Nisch Produkter AB i Bengtsfors. Ud fra de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, mener den, at selskabet henhører under motorkøretøjsindustrien. Ifølge EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til motorkøretøjsindustrien(1) skal støtte, der ydes inden for rammerne af en godkendt støtteordning, og som ikke overstiger 5 mio. EUR til et bestemt projekt, ikke anmeldes særskilt til Kommissionen.

Støtten til Nisch Produkter AB ydes i medfør af en beskæftigelsesstøtteordning, der blev godkendt af Kommissionen i 1997(2), og beløbet ligger under overgrænsen. Støtten skulle derfor ikke anmeldes særskilt til Kommissionen og kan betragtes som godkendt.

(1) EFT C 279 af 15.9.1997.

(2) Statsstøttesag nr. E 23/95. EFT C 16 af 21.1.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2903/01

af Gunilla Carlsson (PPE-DE) til Kommissionen

(22. oktober 2001)

Om: Belgisk statsstøtte til Sabena

Terrorangrebene i USA har givet de europæiske luftfartsselskaber økonomiske problemer. Rådet har drøftet foranstaltninger til løsning af de forsikringsproblemer, der er opstået, men udelukker direkte statsstøtte til kriseramte selskaber. Kommissionen har længe og målbevidst arbejdet på at fjerne sådanne konkurrencefordrejende subventioner.

Det er på denne baggrund værd at bemærke, at det land, der i øjeblikket har rådsformandskabet, nemlig Belgien, går ind med penge og garantier til luftfartsselskabet Sabena, som den belgiske stat ejer en majoritet i. Selskabets økonomiske problemer er på ingen måde nye, og skylden herfor kan ikke skydes over på den krise, der er opstået for branchen som helhed. Den belgiske regerings tiltag tilgodeser alene snævre nationale interesser og sætter konkurrencen ud af spil, hvilket yderligere forringer andre europæiske luftfartsselskabers muligheder for at overleve.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at hindre den belgiske regering i at støtte Sabena økonomisk?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af de Palacio

(3. december 2001)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-2878/01 fra Atkins(1).

(1) Se side 184.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2998/01

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. oktober 2001)

Om: Foranstaltninger på området for flytransport

AEA (Sammenslutningen af Europæiske Luftfartsselskaber) har i en erklæring til kommissæren for transport, de Palacio, påpeget, at de foranstaltninger, som Kommissionen traf og gav meddelelse om den 10. oktober 2001, ikke er tilstrækkelige til at overvinde den krise, der er opstået inden for luftfarten efter terrorangrebet den 11. september 2001.

Kan Kommissionen i betragtning af, at mange europæiske luftfartsselskaber allerede inden angrebene var i krise, oplyse, om den har foretaget undersøgelser for at fastslå, hvad der objektivt set har været de økonomiske konsekvenser af terrorangrebet i september?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(7. december 2001)

Det er en kendsgerning, at visse luftfartsselskaber havde økonomiske problemer i perioden forud for den 11. september 2001, og at konjunkturerne i luftfartsbranchen allerede var for nedadgående. Der er således grund til at antage, at begivenhederne den 11. september 2001 kun har fremskyndet og forværret en krise, som i øvrigt allerede var mærkbar.

På denne baggrund har Kommissionen i første omgang reageret på begivenhederne den 11. september 2001 ved at stille sig velvilligt til tanken om, at der ydes kompensation for tab som følge af lukningen af luftrummet, supplerende sikkerhedsforanstaltninger og øget dækning af risikoen for terroraktioner.

I sin meddelelse af 10. oktober 2001(1) gav Kommissionen udtryk for den opfattelse, at bestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, litra b) (tidl. artikel 92) kan anvendes på foranstaltninger til dækning af luftfartsselskabernes tab som følge af lukningen af luftrummet i fire dage, for så vidt som følgende betingelser er opfyldt:

- kompensationen udbetales uden forskelsbehandling til alle luftfartsselskaber i en given medlemsstat

- kompensationen ydes kun for de omkostninger, der blev registreret i dagene 11. 14. september 2001

- kompensationen beregnes nøjagtigt og objektivt.

Kommissionen har ikke villet ændre den hidtidige statsstøttepolitik for ikke at forsinke den for luftfartssektoren nødvendige omstrukturering.

Kommissionen følger i øvrigt med stor opmærksomhed udviklingen i luftfartsbranchen på grundlag af de oplysninger, som den modtager fra medlemsstaterne og fra luftfartsbranchens vigtigste aktører.

(1) KOM(2001) 547 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3026/01

af Ulla Sandbæk (EDD) til Kommissionen

(30. oktober 2001)

Om: Overtrædelse af EU's habitatdirektiv

Vil Kommissionen foretage en undersøgelse af, om den danske stat overtræder bestemmelserne i artikel 6 i EU's habitatdirektiv, idet der med det danske Miljø- og Energiministeriums accept planlægges opført et 3000 m2 oplevelsescenter i kernen af et af Danmarks vigtigste habitatområder (nr. 150) Klinteskoven. Finder Kommissionen det korrekt, at Storstrøms Amt bevilger midler efter EU's mål 2-program til formålet? I hvilket omfang er det i forbindelse med etableringen af dette oplevelsescenter nødvendigt med en VVM-screening?

Omkring sagsforløbet henvises til Per Villum Petersens brev til Kommissionen af 20. august i år og de i brevet medsendte bilag.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. december 2001)

På foranledning af den klage, det ærede medlem henviser til, har Kommissionen indledt en undersøgelse for at vurdere, om den fællesskabslovgivningen er overholdt i det foreliggende tilfælde. Undersøgelsen vedrører klagerens påstande om overtrædelser af direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af levesteder samt vilde dyr og planter(1) og direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet(2), som ændret ved direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997(3).

Kommissionens undersøgelse er endnu ikke afsluttet, hvorfor der ikke er truffet beslutning om at indlede en overtrædelsesprocedure i denne sag. Kommissionen kan således ikke på dette stadium tage stilling til, om der er tale om overtrædelse af fællesskabslovgivningen på det område, det ærede medlem nævner. Kommissionen har allerede underrettet klageren om sagens behandling og vil løbende holde ham informeret om sagens gang.

I overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(4) er det ifølge decentraliseringsprincippet helt op til medlemsstaterne selv at vælge de projekter, som skal modtage støtte inden for rammerne af de enkelte programmer. Inden Kommissionen godkender programmerne, skal de dog alle underkastes en forudgående vurdering, herunder navnlig af eventuelle forventede miljøvirkninger.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.

(2) EFT L 175 af 5.7.1985.

(3) EFT L 73 af 14.3.1997.

(4) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3037/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(30. oktober 2001)

Om: Håndbagage i fly

Som reaktion på de forfærdelige hændelser i USA den 11. september er kontrollerne i lufthavnene også blevet skærpet i Europa. Også håndbagage bliver nu nøje undersøgt.

Mener Kommissionen ikke, at det ville være mere hensigtsmæssigt af sikkerhedsårsager at udstede et generelt forbud mod medtagelse af håndbagage i fly, således at al bagage, inklusive håndbagagen fremover skal afleveres allerede ved check-in?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(19. december 2001)

Den af det ærede parlamentsmedlem foreslåede foranstaltning er blevet undersøgt sammen med eksperter i luftfartssikkerhed, men har vist sig at være særdeles omstridt. Det er rigtigt, at det bliver nemmere at kontrollere passagererne, men den er diskriminerende overfor personer som ønsker eller som skal beholde bestemte ting inden for rækkevidde under rejsen.

Fordelene, hvad angår sikkerhed, er ikke tilstrækkelige til, at denne foranstaltning bør inkluderes i Europa-Parlamentets og Rådets forslag til forordning om fastsættelse af fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart(1), som Kommissionen sendte til Europa-Parlamentet og Rådet den 22. oktober 2001 og som er under behandling i Parlamentet.

(1) KOM(2001) 575 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2952/01

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(25. oktober 2001)

Om: Konkurrence mellem flyselskaber og statsstøtte

Hvilke skridt har Kommissionen taget for at sikre, at den finansielle støtte, som EU-regeringerne forståeligt nok har besluttet at give deres luftfartsselskaber på baggrund af de forfærdelige begivenheder den 11. september, ikke gives i form af ulovlig støtte, der har til formål at stille den ene medlemsstats luftfartsselskab bedre end de andre eller at forhindre behovet for en strukturomlægning i visse luftfartsselskaber, som burde have været gennemført længe før terrorangrebene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. december 2001)

Kommissionen vedtog en meddelelse(1) til Parlamentet og Rådet den 10. oktober 2001, hvori den redegjorde for sin holdning med hensyn til de økonomiske konsekvenser af terroristangrebene i USA og den krise, som flytransportbranchen står overfor på nuværende tidspunkt.

Med hensyn til statsstøtte anføres det i denne meddelelse bl.a., på hvilket retsgrundlag og i hvilket omfang Kommissionen positivt vil kunne gå med til, at medlemsstaterne træffer foranstaltninger, der yder flyselskaberne finansiel erstatning for de tab, der er en direkte følge af terroristangrebene og lukningen af det amerikanske luftrum, uden at der er tale om forskelsbehandling.

Kommissionen vil under alle omstændigheder undersøge disse foranstaltninger i henhold til de sædvanlige regler og procedurer, der er gældende for statsstøtte inden for lufttransportsektoren.

Det skal også understreges, at spørgsmålet om støtte til selskaber i finansielle vanskeligheder er anderledes end erstatning for skade, der direkte skyldes begivenhederne den 11. september 2001.

(1) KOM(2001) 574 endelig udg.: Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne for luftfarten af attentaterne i USA.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2729/01

af Albert Maat (PPE-DE), Reimer Böge (PPE-DE)og Dorette Corbey (PSE) til Kommissionen

(5. oktober 2001)

Om: Eksport af sæd til tredjelande

Avlsforeninger har informeret os om problemer i forbindelse med eksport af sæd til visse tredjelande (f.eks. Japan og Ungarn) og også til Østrig. Disse lande vil ikke importere sæd fra lande, hvor der har været konstateret tilfælde af BSE. Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE) fastslår i sine forskellige dokumenter, at sæd ikke kan overføre BSE (hvilket også gælder for mælk og skind). Der er derfor ingen grund til af afvise import. De lande, der ikke vil importere sæd, er alle medlem af OIE.

Er Kommissionen klar over denne situation, og hvad vil den gøre for at løse problemet? Er der tale om en overtrædelse af WTO-bestemmelserne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(26. november 2001)

Kommissionen har kendskab til de restriktioner, nogle tredjelande har indført for eksport af sæd fra lande, der er ramt af bovin spongiform encephalopati (BSE). Det er Kommissionens opfattelse, at sådanne restriktioner ikke har videnskabelige principper som grundlag, og at de klart er i strid med internationale normer, f.eks. Det Internationale Kontor for Epizootiers internationale dyresundhedskodeks. Kommissionen anser derfor ikke disse restriktioner som værende i overensstemmelse med WTO-bestemmelserne og aftalen om sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (SPS).

Kommissionen har ofte taget ovenstående problemer op på bilaterale og multilaterale møder som f.eks. SPS-komitéen med de pågældende tredjelande, hvor Kommissionen har fastholdt, at importrestriktioner skal være videnskabeligt begrundede og i overensstemmelse med internationale standarder. Kommissionen vil fortsat tage dette spørgsmål op på møder fremover med disse lande.

Med hensyn til de restriktioner, Østrig har indført for sæd fra Tyskland og Frankrig, overvejer Kommissionen muligheden af at indlede en overtrædelsesprocedure mod Østrig på grundlag af artikel 226 (tidligere artikel 169) i EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2550/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2001)

Om: Diskrimination mod udenlandske indsatte i fængsler i EU

Flere domstole i Fællesskabet har kritiseret det forhold, at statslige myndigheder, herunder også retsvæsenet, uden videre diskriminerer mod udenlandske fanger, fra såvel andre EU-lande som tredjelande, i forbindelse med udgangstilladelser.

De nævnte domstole finder det urimeligt, at ikke-statsborgere systematisk nægtes udgangstilladelse med den begrundelse, at de ikke har nogen rødder i det land, hvor de afsoner, og derfor kan tænkes at ville flygte. Når der ikke gives udgangstilladelser, findes der heller ingen mulighed for prøveløsladelse, fordi de pågældendes adfærd i frihed ikke har kunnet bedømmes.

Vil Kommissionen oplyse, om den med henblik på at forhindre denne diskrimination mod udenlandske fanger fra EU eller tredjelande i forbindelse med udgangstilladelser vil fremlægge forslag til fællesskabslovgivning, der kan sikre, at sådanne fanger ligestilles med nationale fanger i forbindelse med meddelelsen af udgangstilladelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(30. oktober 2001)

Kommissionen ønsker at understrege, at den tillægger det ærede medlems spørgsmål stor betydning, idet dette sætter spørgsmålstegn ved princippet om ligestilling og forbuddet mod forskelsbehandling som stadfæstet i chartret om de grundlæggende rettigheder.

Kommissionen bemærker, at bestemmelserne vedrørende fængsledes udgangstilladelse, som det ærede medlem henviser til, er indeholdt i strafferetten, som principielt henhører under medlemsstaternes kompetence. Det er imidlertid almindelig retspraksis, at EF-retten afgrænser denne kompetence(1), idet sådanne bestemmelser ikke må medføre forskelsbehandling på grund af nationalitet af personer, som i henhold til EF-retten har ret til at rejse ind i eller tage ophold i en medlemsstat, navnlig som modtagere af ydelser, eller begrænse de grundlæggende frihedsrettigheder, som EF-retten garanterer, medmindre en sådan forskelsbehandling kan begrundes af en række objektive forhold eller på grund af det ansvar, der påhviler medlemsstaterne, for så vidt angår den offentlige orden og opretholdelsen af den indre sikkerhed.

Kommissionen har til hensigt at træffe en række foranstaltninger over for medlemsstaterne vedrørende deres ordning for fængsledes udgangstilladelse uafhængig af deres nationalitet.

På nuværende tidspunkt finder Kommissionen det ikke hensigtsmæssigt at fremsætte forslag om EF-forskrifter, der sikrer fængslede, der ikke er nationale statsborgere, udgangstilladelse på samme vilkår som nationale statsborgere.

(1) Domstolens dom af 2.2.1989, sag 186/87, Sml. 1989, s. 195, og Domstolens dom af 10.2.2000, sag C-340/97, Sml. 2000, s. I-957.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2497/01

af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(13. september 2001)

Om: PON (nationalt operativt program) og SMV

Den italienske erhvervsminister meddelte for nylig, at han ville gøre brug af en særlig foranstaltning under det nationale operative program for virksomheder til at sikre, at SMV modtager tilstrækkelig bistand.

Dette initiativ, som i sig selv er interessant, begrænser imidlertid antallet af eventuelle modtagere af denne bistand til kun at omfatte virksomheder, der er opført på de i lov nr. 488 omhandlede klassificeringslister, hvor der som bekendt kun vil kunne opføres mellemstore virksomheder, som under alle omstændigheder allerede modtager passende konsulentbistand.

Finder Kommissionen, at denne begrænsning strider mod Den Europæiske Unions målsætning (bekræftet i nævnte nationale operative program) om at fremme iværksætterånden, især for så vidt angår etableringen af ganske små virksomheder, og netop give personer, der ikke er i besiddelse heraf, de rette midler til at lancere nye virksomhedsidéer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(6. november 2001)

Det nationale operationelle program Sviluppo imprenditoriale locale under fællesskabsstøtterammen for de italienske mål 1-regioner for programmeringsperioden 2000-2006 tager bl.a. sigte på: finansiering af den generelle støtteordning for produktive investeringer i henhold til den italienske lov nr. 488/92, finansiering af integrerede støtteordninger med henblik på faste investeringer, forskning og udvikling, innovation, serviceydelser, kreditgarantier samt forbedringer af ansattes kvalifikationer. EU's samlede tilskud til det nationale operationelle program beløber sig til 1 978,9 mio. EUR.

Programmet omfatter også samfinansiering af tutorordninger, der skal hjælpe en række små og mellemstore virksomheder (SMV) med at definere og gennemføre innovative investeringsprojekter. Disse tiltag vedrører kun SMV, der ikke som store virksomheder har tilstrækkelige ressourcer til at kunne forberede og gennemføre denne type investeringer.

Endelig skal det understreges, at statistikkerne over de første fire udbud i henhold til den ovenfor nævnte lov viser, at 60 % af støtten er kommet de små og mellemstore virksomheder til gode.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2563/01

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. september 2001)

Om: Det nationale ejendomsregister

I de seneste offentliggørelser om oprettelsen af det nationale ejendomsregister i Grækenland nævnes det, at der i forbindelse med dette projekt er blevet udnyttet 83 % af de midler, der var blevet afsat under den anden fællesskabsstøtteramme, selvom kun 21 % af projektet er blevet gennemført.

Under henvisning til, at Kommissionen nægter fortsat af finansiere dette vigtige projekt, selvom den græske regering inden årets udgang afventer godkendelse af et lån fra Den Europæiske Investeringsbank til gennemførelse af projektet, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Agter Kommissionen at godkende, at ejendomsregistret optages under den tredje fællesskabsstøtteramme?

2. Har de ansvarlige græske myndigheder tilbagebetalt de 20 mia. drakmer, som direktøren for Kommissionens direktorat for regionalpolitik anmodede om i en skrivelse af 6. august 2001?

3. Hvilke uregelmæssigheder har dette direktorat konstateret med hensyn til gennemførelsen af studierne i forbindelse med ejendomsregistret, hvem bærer ansvaret for disse forsømmelser, og hvilke sanktioner vil blive iværksat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(30. oktober 2001)

Kommissionen har altid anset oprettelsen af det nationale ejendomsregister for et meget vigtigt projekt for Grækenlands økonomiske udvikling.

Som følge af problemer ved iværksættelsen af projektet indledte Kommissionen dog en undersøgelse i forbindelse med den procedure, der er baseret på artikel 24 i Rådets forordning (EF) nr. 4253/88 af 19. december 1988 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter(1).

Ifølge princippet om partnerskab har Kommissionen sendt de græske myndigheder resultaterne af denne undersøgelse til oplysning samt det udkast til forslag, den agter at forelægge med henblik på en beslutning om den EF-støtte, der blev ydet i henhold til fællesskabsstøtterammen for programmeringsperioden 1994-1999. Det er først efter afslutningen af denne procedure, at Kommissionen kan tage stilling til eventuelle ophævelser eller nedsættelser af EF-støtten til dette projekt.

Desuden vil Kommissionen efter afslutningen af proceduren i artikel 24 tage stilling til betingelserne for den senere finansiering af ejendomsregistret i forbindelse med fællesskabsstøtteramme III 2000-2006 for Grækenland.

Kommissionen meddeler det ærede medlem teksten til sin eventuelle beslutning.

(1) EFT L 374 af 31.12.1988.