ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1131/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Turisme og handicappede

Vil Kommissionen paa baggrund af, at turistsaesonen naermer sig, oplyse hvilke skridt der er taget for at lette de handicappedes bevaegelighed i EU's turistomraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (15. maj 1997)

Kommissionen har nedsat den europaeiske ekspertgruppe »Uafhaengig tilvaerelse - turisme for alle«. Gruppens arbejde har vaeret koncentreret om problemet med tilgaengelighed i forbindelse med turismefaciliteter, uddannelse af turismefagfolk, der kan tage sig af turister med handicap, og oplysning. Et udkast til en frivillig standard for tilgaengelighed, der kan bruges i hele Europa, diskuteres i oejeblikket.

I forbindelse med den tidligere handlingsplan for turisme (1993-1995) ((Raadets afgoerelse 92/421/EOEF - EFT L 231 af 13. 8. 1992. )) viste det sig, at der var behov for information, som kan lette adgangen til turisme, og som kan goeres tilgaengelig for baade turismeerhvervene og de handicappede. Dette foerte til, at der blev ivaerksat en undersoegelse med henblik paa offentliggoerelsen af en haandbog for turismeerhvervene samt af guider for handicappede turister. Haandbogen er for nylig blevet udgivet, og et eksemplar er sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0178/97 af Roberta Angelilli (NI) (3. februar 1997)

Om: EIB-stoette til »Rom 2000«-projektet

Bulletin Quotidien Europe nr. 6884 af 1. januar 1997, der udgives af Agence Europe, bringer i forbindelse med en oversigt over Den Europaeiske Investeringsbanks seneste finansieringer i Italien en notits om, at EIB vil yde et bidrag paa 1400 mia ITL til et investeringsprojekt i Rom kaldet »Progetto Roma 2000«. Projektet omfatter en raekke foranstaltninger i anledningen af jubelaaret i aar 2000, som forventes at faa stor betydning for Rom.

Kan Kommissionen bekraefte denne notits og bringe yderligere detaljer om det omtalte investeringsprojekt (andre partnere end EIB, planlagte foranstaltninger, deres placering, samlet investering osv.)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (21. marts 1997)

Den 18. december 1996 ydede Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) et laan paa 1 400 000 mio. ITL (med bankerne IMI, Mediobanca, Banca di Roma, BNL, Crediop og SBC Warburg som mellemled) til regionen Lazio og Roms kommune til fordel for projektet »Roma 2000 Framework agreement« vedroerende anlaeg af infrastrukturer til transport og byanlaeg i regionen Lazio. Bortset fra beskedne bidrag fra andre kilder vil projektet blive finansieret ved hjaelp af laan, som den italienske stat optager paa grundlag af det saerlige lovdekret om Rom 2000. Laanet fra EIB udgoer en betydelig del af disse laan.

De ca. 500 anlaeg, der skal finansieres, indgaar i et stoetteprogram, der omfatter samordnede og supplerende foranstaltninger, der tager sigte paa at forbedre turistanlaeg, modernisere byernes befordringsnet, lette bevarelse og genanvendelse af kulturarven og beskytte miljoeet (forvaltning af affald og vand).

EIB's stoetteforanstaltning er berettiget i henhold til EF-traktatens artikel 198 E, litra c), bl.a. fordi projektet i hoej grad bidrager til at forbedre bymiljoeet i en af de store europaeiske hovedstaeder, og fordi det har virkninger for erhvervslivet i regionen Lazio.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0817/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner

Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B7-320 (Europaeisk program for genopbygning og udvikling i Sydafrika) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger, ikke-statslige organisationer eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (7. april 1997)

I 1996 blev der ydet fire nye forpligtelsesbevillinger fra budgetpost B7-3200 (Europaeisk program for genopbygning og udvikling i Sydafrika, tidligere B7-5070) til projekter, hvor sydafrikanske ikke-statslige organisationer (NGO'er) var involveret.

>TABLE>

Herudover er et stoerre antal mindre projekter med sydafrikanske NGO'er blevet gennemfoert i 1996 i henhold til finansielle bevillinger i de tidligere aar, navnlig mikroprojektprogrammet i Eastern Cape Province (samlet bevilling paa 12,6 mio. ECU fra 1995), de mindre projektprogrammer via Kagiso-trusten og det sydafrikanske kirkeraad (4,7 mio. ECU fra 1994) og et nyt NGO-bistandsprogram indgaaet med Transitional national development trust (15 mio. ECU fra 1995).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0988/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - Sverige

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som Sverige i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0234/97 af Glenys Kinnock (PSE) til Raadet (13. februar 1997)

Om: Transnationale selskaber, der driver virksomhed i udviklingslande, hvor der er konflikter

Mener Raadet, at det vil vaere hensigtsmaessigt at udforme en adfaerdskodeks for transnationale selskaber, der driver virksomhed i udviklingslande, hvor der er konflikter?

Mener formandskabet, at den stilling, det nederlandske bryggeri Amstel indtager i Burundi, er et relevant eksempel, eftersom 80% af statens indtaegter stammer fra dette selskab?

Svar (16. maj 1997)

Raadet har ikke tidligere faaet forelagt det konkrete spoergsmaal, som det aerede parlamentsmedlem stiller om at fastlaegge en adfaerdskodeks for transnationale selskaber, der driver virksomhed i udviklingslande, hvor der er konflikter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0275/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Aftaler med tredjelande om eksport af bl.a. fiskekonserves

For oejeblikket forhandler eller genforhandler EU en raekke aftaler, bl.a. om fiskekonserves med tredjelande.

Kan Kommissionen fremlaegge noejagtige oplysninger om, i hvilken fase forhandlingerne med hvert enkelt land befinder sig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (2. april 1997)

Indtil nu har det kun vaeret associeringsaftalen med Marokko, som indeholdt bestemmelser om fiskekonserves. I oevrigt yder EU i forbindelse med ordningen med generelle toldpraeferencer paa autonomt plan udviklingslandene (og herunder ogsaa Marokko) praeferencemaessige nedsaettelser af tolden paa visse former for tilberedninger af fisk og fiskekonserves. De nugaeldende aftaler er ikke ved at blive genforhandlet.

Der er for oejeblikket som led i Europaaftalerne sonderende droeftelser i gang med visse central- og oesteuropaeiske lande. Et af resultaterne vil maaske vaere en begraensning af produktionen af fiskekonserves.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0540/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (21. februar 1997)

Om: Kontrol med fiskekonservesfabrikkerne i henhold til direktiv 91/493/EOEF

I oejeblikket foretager EU-inspektoerer periodiske besoeg paa fiskekonservesfabrikkerne i forskellige lande i Faellesskabet og kraever en meget grundig overholdelse af en raekke tekniske og sanitetsmaessige aspekter i henhold til direktiv 91/493/EOEF ((EFT L 268 af 24.9.1991, s. 15. )), som traadte i kraft fuldt ud den 31. december 1995.

1. Er der ogsaa planer om inden for den naermeste tid at foretage saadanne inspektioner af konservesfabrikker i Marokko for at se, om de opfylder alle aspekterne i dette direktiv?

2. Hvad betyder det i henhold til Deres svar paa min forespoergsel E-3224/96 ((EFT C 186 af 18.6.1997, s. 51. )) af 16. januar 1997, at den iagttagne situation i fabrikkerne kunne betragtes som »normal«? Betyder det, at de opfylder alle de krav, der i direktivet opstilles som betingelse for en tilladelse?

3. Vil der i 1997 blive aflagt besoeg paa alle tun-, sardin- og makrelkonservesfabrikker samt paa fabrikkerne for ansjos-halvkonserves i olie, som efter Kommissionens afgoerelse af 10. februar 1995 faar lov til at sende deres produkter paa markedet i Faellesskabet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. april 1997)

1. EU har allerede gennemfoert tre kontrolbesoeg i Marokko for at inspicere fiskerivarer. Det seneste fandt sted i oktober 1996. Der er allerede givet oplysninger herom i svaret paa skriftlig forespoergsel E-3224/96 fra det aerede medlem.

2. Ved »normale bemaerkninger«, som anfoert i ovennaevnte svar, forstaar Kommissionen, at der er fremsat bemaerkninger, som hverken er tilstraekkelig begrundelse for at traekke godkendelsen til eksport til EU tilbage eller for at ivaerksaette tilsvarende foranstaltninger som led i beskyttelsen af folkesundheden i EU.

3. Det paaregnes ikke i 1997 at inspicere alle Marokkos tun-, sardin- og makrelkonservesfabrikker og virksomheder, der fremstiller halvkonserves af ansjoser. Kommissionen skal saaledes med 10 inspektoerer foretage kontrolbesoeg i 167 tredjelande, dvs. i over 90 000 virksomheder. Baade inden for EU og i tredjelande med eksport af fiskerivarer til EU daekker inspektionerne kun et begraenset antal virksomheder, der dog er tilstraekkeligt stort til at vaere repraesentativt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0923/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: EUF og fiskeriaftalen med Sierra Leone

Vil Kommissionen oplyse, hvor store beloeb, der i 1995 og 1996 er ydet i EUF-stoette til Sierra Leone med henblik paa at finansiere udviklingen af den nationale fiskerisektor, samt angive de konkrete projekter, denne stoette er givet til?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-0923/97, E-0924/97, E-0925/97, E-0926/97, E-0927/97, E-0928/97, E-0929/97, E-0930/97, E-0931/97, E-0932/97, E-0933/97 og E-0934/97 (23. april 1997)

Som svar paa de spoergsmaal, der er stillet om beloebenes stoerrelse og om de konkrete projekter til fordel for tolv stater i Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet (AVS) med henblik paa udvikling af deres fiskerisektor, vil det aerede medlem samt Parlamentets generalsekretariat faa direkte tilsendt et dokument med en liste over de fiskeriprojekter i udviklingslandene, der har modtaget tilskud fra Faellesskabet.

Dette dokument rummer en raekke oversigter, der goer det muligt at give detaljeret oplysning om foranstaltningens art, maalsaetninger, modtagere samt Faellesskabets bidrag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 917/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. Undergrundsbaner



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0196



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0917/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Undergrundsbaner Vil Kommissionen oplyse, hvilke byer i Europa der har undergrundsbaner, og om disse er privatiserede? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (17. april 1997) Der findes undergrundsbaner i foelgende europaeiske byer ((Kilde: Jane's Urban Transport Systems (udgaven for 1996/1997). )): >TABLE> Saa vidt Kommissionen er underrettet, er samtlige disse transportsystemer er offentligt ejet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0557/97 af David Morris (PSE) til Kommissionen (24. februar 1997)

Om: Subventioneret EU-eksport af oksekoed til Sydafrika

Der er sket en vaesentlig stigning i EU's subventionerede eksport af oksekoed til Sydafrika i de sidste tre aar. Dette har skadet koedindustrien i nabolandene, herunder isaer Botswana og Namibia, som traditionelt har leveret oksekoed til Sydafrika.

Da dette problem blev rejst paa November-samlingen i Raadet (landbrug), lovede kommissaer Fischler »at holde et vaagent oeje med udviklingen«.

Har kommissaeren nu set nok til at erkende den skade, som EU's subventionerede oksekoedseksport paafoerer disse lande i det sydlige Afrika?

Hvad agter Kommissionen at goere for at rette op paa den nuvaerende urimelige situation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. marts 1997)

De sydafrikanske myndigheder skrev i august 1996 til Kommissionen og haevdede, at subventioneret import af okse- og svinekoed fra EU udgjorde en trussel for den syafrikanske koedindustri og influerede andre udviklingslande i den sydafrikanske region, som eksporterer til det sydafrikanske koedmarked. De paastod ogsaa, at koedimporten fra EU blev solgt et godt stykke under de lokale prisniveauer. De anmodede om en reduktion af eksportrestitutionerne for at proeve at faa sydafrikanske importoerer til at opkoebe mere koed fra nabolandene.

Kommissionen lagde i sit svar vaegt paa de forpligtelser, som er indgaaet af dem, der har underskrevet Uruguay-runden. Kommissionen mindede Sydafrika om, at alle kontraherende parter i aftalen gav en raekke tilsagn, som for landbrugsomraadets vedkommende omfattede en accept af statsstoette, markedsadgang og eksportstoette. Kommissionen understregede, at den ikke oensker at underbyde lokale priser, og anmodede Sydafrika om at fremkomme med detaljerede oplysninger til stoette for kravet om, at Kommissionen skal gribe ind. De sydafrikanske myndigheder har beklageligvis ikke svaret paa denne anmodning.

Med henblik paa at forbedre situationen omkring handelen med koed i det sydafrikanske udviklingssamfund besluttede Kommissionen ikke desto mindre med virkning fra 1. februar 1997 at behandle de afrikanske lande inden for samme geografiske omraade ens, hvad angaar eksportrestitutioner for oksekoed og kalvekoed. De nye foranstaltninger indebaerer en reduktion paa ca. 8,5% i eksportrestitutionsniveauet for visse udskaeringer af udbenet koed eksporteret fra EU til regionerne i det oestlige og sydlige Afrika. Disse foranstaltninger kommer oven i den globale reduktion paa 10% i restitutionsniveauet i koedsektoren for eksport til alle destinationer, som fik virkning fra 15. januar 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0531/97 af Ana Miranda de Lage (PSE) til Kommissionen (20. februar 1997)

Om: Den spanske regerings stoette til Tunesien

En spansk avis bragte den 26. januar i aar en artikel, hvoraf det fremgik, at den spanske regering ikke vil goere sin stoette til Tunesien afhaengig af dette lands respekt for menneskerettighederne.

Paa denne baggrund og i lyset af artikel B, F, J og J.1 i TEU og artikel 130 U, 228 og 238 i EF-traktaten samt i betragtning af Raadets, Kommissionens og Parlamentets bestraebelser for en systematisk indfoejelse af demokratiklausulen i aftaler med tredjelande, herunder Euro-Middelhavsaftalerne (som bl.a. Tunesien har indgaaet), bedes Kommissionen besvare foelgende:

Kan regeringen i en EU-medlemsstat ud fra nationale interesser tilsidesaette hensynet til menneskerettighederne ved at undlade at goere et oekonomisk samarbejde med et andet land afhaengigt af sidstnaevntes respekt for menneskerettighederne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (2. april 1997)

Kommissionen har intet kendskab til de oplysninger, som det aerede medlem henviser til.

Medlemsstaterne har mulighed for at indgaa oekonomiske samarbejdsaftaler med tredjelande, for saa vidt disse ikke er i strid med Faellesskabets politik paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0487/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Salg af kanariske tomater i Frankrig

Kan Kommissionen bekraefte oplysninger om, at tomater fra De Kanariske OEer i Frankrig belaegges med told af samme stoerrelse som de satser, der anvendes for produkter fra tredjelande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. marts 1997)

De oplysninger, Kommissionen raader over, bekraefter ikke, at der i Frankrig opkraeves en told for tomater produceret paa De Kanariske OEer svarende til den, der opkraeves for produkter fra tredjelande.

I en meddelelse for nylig orienterede de franske myndigheder Kommissionen om de formelle krav i forbindelse med adgang til deres omraade for tomater fra De Kanariske OEer. De samme regler gaelder for de oevrige transaktioner vedroerende produkter fra De Kanariske OEer og de franske oversoeiske departementer, da der er tale om omraader med en anden afgiftsmaessig status. De beskrevne regler er i overensstemmelse med EF-retten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0475/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Tin

Ifoelge centrene for oplysning om og forskning i tin i Bruxelles og London er dette metal ikke sundhedsskadeligt paa samme maade som andre metaller saasom bly, kadmium og kviksoelv.

Er Kommissionen selv i stand til at foretage en videnskabeligt velfunderet vurdering af ovennaevnte paastand?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. april 1997)

Der findes to informations- og forskningscentre vedroerende tin inden for Faellesskabet: »Centre d'information de l'étain« i Bruxelles og »International Tin Research Institute« i Uxbridge i Det Forenede Kongerige. Kommissionen er med jaevne mellemrum i kontakt med disse paa teknisk niveau uden noedvendigvis at vaere enig i de analyser og konklusioner, de offentliggoer, og som den heller ikke har udtoemmende kendskab til.

Det er vanskeligt at sammenligne de farlige egenskaber var de forskellige metaller og disses forbindelser, saasom f.eks. skadevirknngen for forplantningsevnen og akut giftighed. De sundhedsmaessige virkninger maa analyseres i hvert enkelt tilfaelde.

Tin i metallisk form er ikke medtaget i Raadets direktiv 67/548/EOEF af 27. juni 1967 om tilnaermelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer ((EFT 196 af 16.8.1967, s. 1. (den danske specialudgave: 1. serie 1967, s. 211). )), hvilket heller ikke er tilfaeldet med metallisk bly og metallisk cadmium. Naar dette er sagt, maa det straks tilfoejes, at saavel tinchlorid som en lang raekke organiske tinforbindelser er klassificeret som sundhedsfarlige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0524/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (20. februar 1997)

Om: Henstilling om boerneforsorg

Hvornaar agter Kommissionen at forelaegge sin samlede rapport om medlemsstaternes gennemfoerelse af henstillingen om boerneforsorg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (23. april 1997)

Kommissionen udsendte i marts 1995 en skrivelse med et spoergeskema til alle medlemsstaterne, hvori der blev anmodet om oplysning om de foranstaltninger, de har truffet for at gennemfoere Raadets henstilling om boerneforsorg fra 1992. Indtil dato har Kommissionen modtaget svar fra 13 medlemsstater. De to sidste medlemsstater har endnu ikke svaret. Informationsniveauet om tjenesteydelser for boern er ikke saerlig hoejt i en del medlemsstater, og Kommissionen har vaeret skuffet over de ufuldstaendige svar i dette vigtige spoergsmaal. Alligevel udarbejder Kommissionen et udkast til en rapport. Den vil blive offentliggjort om nogle maaneder.

Indtil da goeres det aerede medlem opmaerksom paa, at vejledningen til gennemfoerelse af henstillingen om boerneforsorg blev offentliggjort for et par uger siden. Dens titel er »Work and childcare: a guide to good practice«, og den kan faas som del af serien af publikationer om det sociale Europa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0274/97 af Carmen Fraga Estévez (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Import af tunfiskekonserves fra Sydoestasien

Importen af tunfiskekonserves fra Sydoestasien er steget voldsomt og udgoer en alvorlig fare for udviklingen i Faellesskabets produktive sektor. Er Kommissionen i stand til at garantere, at importen overholder mindstekravene til kvalitet og indhold af tun, og at importmaengden er i overensstemmelse med toldkontingenterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (26. marts 1997)

Thailand er langt den stoerste eksportoer af tunfisk til EU. Eksportmaengderne i perioden 1992-1995 fordeler sig som foelger:

>TABLE>

(*) tons

Eksporten fra andre lande i omraadet (Vietnam, Malaysia og Singapore) kan betragtes som marginal, da der i alt kun var tale om 398 t i 1995.

Saaledes kan det aerede medlem konstatere, at importen af tunkonserves fra Sydoestasien har vaeret faldende i perioden 1992-1995.

De samlede eksporttal (fileter og konserves) for de to andre vigtige nabolande, Filippinerne og Indonesien, er som foelger:

>TABLE>

Det aerede medlem kan konstatere, at der ikke er tale om en »voldsom« stigning i importen i loebet af den paagaeldende periode, og de foreliggende tal for 1996 giver ikke anledning til at konkludere, at tendensen er vendt.

I Raadets forordning (EOEF) nr. 1536/92 af 9. juni 1992 ((EFT L 163 af 17.6.1992. )) er der fastsat handelsnormer for tunfisk og bonit. Normerne omfatter bestemmelser om salgsbetegnelser alt efter varens kommercielle praesentation og om maengden af fisk i konserves med henblik paa at udelukke varer, der ikke er af tilfredsstillende handelskvalitet, fra markedet og lette handelen under iagttagelse af loyal konkurrence.

Ifoelge de oplysninger, som Kommissionen raader over, er der ved den kontrol, der henhoerer under medlemsstaternes kompetence og generelt gennemfoeres stikproevevis, ikke for nylig afsloeret svig i forbindelse med kvalitetsnormer og minimumsindholdet af tunfisk.

Fra 1. januar 1995 er konserves af bonit (Sarda-arter) blevet udelukket fra anvendelsesomraadet for arrangementet med generelle toldpraeferencer i forbindelse med ikrafttraedelsen af Raadets forordning (EF) nr. 3282/94 af 19. december 1994 om forlaengelse for 1995 af anvendelsen af forordning (EOEF) nr. 3833/90, (EOEF) nr. 3835/90 og (EOEF) nr. 3900/91 om anvendelse af generelle toldpraeferencer paa visse landbrugsprodukter med oprindelse i udviklingslande ((EFT L 348 af 21.12.1994. )).

Der blev truffet beslutning om denne udelukkelse efter afsloeringen af omfattende svigagtig import fra visse begunstigede lande af tunkonserves (der ikke falder ind under arrangementet med generelle praeferencer) angivet som vaerende bonitkonserves.