ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1931/99

af Paul Lannoye (Verts/ALE) til Kommissionen

(14. oktober 1999)

Om: Klage 98/4317, sg(98) A/5584 vedrørende S.A. Métal Blanc's aktiviteter i Bourg-Fidèle Frankrig

Fr. Schneider, der er bosiddende i Grand Hongréaux, F-08230 ROCROI i Frankrig indgav den 20. februar 1998 en klage til Europa-Kommissionen på vegne af foreningen Défense et Protection de Environnement de Bourg-Fidèle om blyforurening af miljøet i hendes landsby. Denne forurening kan efter al sandsynlighed føres tilbage til arbejdet på S.A. Métal Blanc i Bourg-Fidèle.

Kommissionen har registreret denne klage under nummer 98/4317, sg(98) A/5584. Siden da har problemet været omtalt indgående i pressen; der synes desværre ikke at være tvivl om, at landsbyen og dens indbyggere (navnlig børn) er blevet udsat for blyforgiftning.

Kan Kommissionen give oplysninger om resultaterne af den undersøgelse, den har gennemført som led i efterforskningen i forbindelse med denne klage? Kan den ligeledes oplyse, hvilke følger denne klage vil få?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(11. november 1999)

Kommissionen har rent faktisk registreret det brev som klage med ref.nr. 98/4317, som det ærede medlem nævner om anmeldelse af forurening forårsaget af nonferro støberiet hjemmehørende i kommunen Bourg Fidèle (i Ardenner-departementet). Klageindsenderne har ved senere korrespondance givet Kommissionen yderligere oplysninger.

Efter gennemgang af de af klagerne meddelte oplysninger har Kommissionen anmodet om de franske myndigheders bemærkninger til de fremførte forhold, der måtte afsløre en dårlig anvendelse af adskillige direktiver om affald og vand- og luftforurening forårsaget af nogle farlige stoffer.

Da brevet ikke var blevet besvaret inden for fristen på to måneder, besluttede Kommissionen den 13. oktober 1999, i overensstemmelse med artikel 226 (tidligere artikel 169) i EF-traktaten, at fremsætte en begrundet udtalelse til den franske regering om det forhold, at den ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til artikel 10 i EF-traktaten (tidligere artikel 5), eftersom den ikke har besvaret den ovenfornævnte anmodning.

Denne beslutning vedrører på dette stadium udelukkende spørgsmålet om samarbejde uden at anfægte sagens kerne, hvorom Kommissionen endnu ikke er i stand til at udtale sig uden at kende de franske myndigheders bemærkninger i sagen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1872/99

af Evelyne Gebhardt (PSE) til Kommissionen

(12. oktober 1999)

Om: Oprindelses- og kvalitetsmærkning i Baden-Württemberg

Er der hold i presseforlydenderne om, at Kommissionen vil forbyde statsstøtte til mærkning af fødevarer i den tyske delstat Baden-Württemberg? Hvilke foranstaltninger er der truffet af hvilke årsager og på hvilket retsgrundlag? Hvilke andre produktmærkninger og former for produktmærkning er omfattet heraf?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. november 1999)

Kommissionen er i øjeblikket ved at revidere fællesskabsrammen for statsstøtte til salgsfremmende foranstaltninger for landbrugsprodukter (Kommissionens meddelelse vedrørende statslig medvirkning ved salgsfremmende foranstaltninger for landbrugsprodukter og fiskerivarer(1) og rammeordningen for statsstøtte til reklame for landbrugsprodukter og visse varer, der ikke henhører under EØF-Traktatens bilag II, men ikke fiskerivarer(2)). Formålet med denne revision er at gøre de nuværende regler klarere og ajourføre dem i lyset af fællesskabslovgivningens udvikling og Domstolens retspraksis. Derimod er der ingen planer om at foretage væsentlige indholdsmæssige ændringer af de nuværende regler.

I 1989 godkendte Kommissionen en ordning for støtte til kvalitetsfremme i Baden-Württemberg. Godkendelsen blev udtrykkeligt givet på betingelse af, at al reklamevirksomhed overholdt bestemmelserne i ovennævnte rammeordning.

(1) EFT C 272 af 28.10.1986.

(2) EFT C 302 af 12.11.1987.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2570/99

af W.G. van Velzen (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Energicharterets sekretariat

Den 20. november 1999 berettede NCR Handelsblad om, at den nederlandske regering er bekymret over den dårlige ledelse af energicharterets sekretariat i Bruxelles. For et år siden udsendte virksomhedsledelses- og konsulentfirmaet Arthur D. Little efter anmodning fra den daværende formand for energicharterets statslige råd Rutten en rapport om ledelsen af sekretariatet.

1. Hvilke fremskridt er der gjort med protokollen til energicharteret?

2. Har Kommissionen kendskab til resultaterne af den undersøgelse, Arthur D. Little har gennemført af, hvorledes energicharterets sekretariat fungerer?

3. Hvilken status har denne rapport, og hvornår får medlemsstaterne og Europa-Parlamentet adgang til den?

4. Er det sandt, at det finske formandskab har anmodet energicharterets generalsekretær Schütterle om at udlevere rapporten til EU-medlemsstaterne?

5. Er det sandt, at Tyskland finder det uhensigtsmæssigt at frigive denne rapport?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(10. januar 2000)

Kommissionen har fået kendskab til, at der findes en rapport fra et konsulentfirma om ledelsen af energicharterets sekretariat. Rapporten er fortrolig og er ikke sendt til Kommissionen.

Efter forslag fra Fællesskabet enedes man på energicharterets konference den 7. december 1999 med opbakning fra formanden, hr. Christophersen, om at udskifte den siddende generalsekretær, hr. Schütterle (Tyskland), pr. 1. januar 2000, med fr. Kemper (Tyskland) for en periode på fire år med mulighed for en tillægsperiode på to år.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0105/99

af Anthony Wilson (PSE) til Kommissionen

(2. februar 1999)

Om: Traversyge i faarebesaetninger i New Zealand

Kan Kommissionen oplyse, om der er konstateret tilfaelde af traversyge i faarebesaetninger i New Zealand?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(8. marts 1999)

Der er i to perioder fundet scrapie hos faar i New Zealand. I 1952 blev der fundet scrapie hos tre faar, som var importeret fra England, og i 1954 hos fire faar, som stammede fra flokken, som blev ramt i 1952. Der blev fundet scrapie hos faar, som blev holdt i karantaene i 1976 og 1977.

Kommissionen er ikke bekendt med, at der for nylig har vaeret tilfaelde af scrapie hos faar fra New Zealand.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0341/99

af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen

(23. februar 1999)

Om: OEget konkurrence inden for risimport paa grund af indroemmelser fra Den Europaeiske Union

Den faelles markedsordning for ris har vist, at den ikke er effektiv inden for planlaegning og forvaltning af markedet. Den har ikke taget tilstraekkelig hensyn til foroegelsen af arealer og produktion, det stabile forbrug eller den oegede konkurrence inden for risimport sektoren som foelge af flere indroemmelse til tredjelande fra Den Europaeiske Union og indgaaelse af GATT aftalerne.

Hoestaarene 1996/1997 og 1997/1998 har vaeret kendetegnet af virkelige krisesituationer, idet Den Europaeiske Unions beroerte arealer oversteg 420.000 ha, et tal som imidlertid er betydeligt lavere end det garanterede maximale areal. Som foelge heraf er produktionspriserne faldet betydeligt og betydelige maengder ris er holdt tilbage.

Problemets alvor kraever sandsynligvis en aendring af forordning 3072/95(1), men denne aendring boer foerst ske efter afslutning af de kommende forhandlinger om international handel (WTO-aftalerne) og naar man kender til virkningerne af agenda 2000 navnlig inden for kornsektoren.

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger for at undersoege, om det er muligt at overfoere en stor del af arealerne (mindst 50.000 ha) fra lokale sorter til verdenssorter, indfoere en skelnen mellem udligningsbeloeb vedroerende ris til verdensmarkedet og ris til lokale markeder og er det endelig muligt at opnaa en nedsaettelse af markedsprisen paa ris til verdensmarkedet, der svarer til forhoejelsen af udligningsbeloebene uden af nedskaere interventionsprisen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(31. marts 1999)

Som anfoert af det aerede medlem har markedet for ris siden produktionsaaret 1996/97 vaeret praeget af uligevaegt, som har givet sig udslag i omfattende brug af intervention.

Kommissionen mener, at det vil vaere hensigtsmaessigt at ivaerksaette foranstaltninger til genoprettelse af ligevaegten mellem udbuddet af og efterspoergslen efter ris paa EU's marked. Kommissionen er i oejeblikket ved at analysere forskellige loesningsforslag, herunder den af det aerede medlem naevnte model, for at faa afklaret spoergsmaalet om, hvorvidt de foreslaaede foranstaltninger er forenelige med de internationale aftaler, og hvilke virkninger de kan faa paa EU's marked.

(1) EFT L 329 af 30.12.1995, s. 18.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0497/99

af Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Graenseoverskridende laegebehandling

For kort tid siden har Domstolen afsagt domme i forbindelse med artikel 59 og 60 i traktaten og artikel 22 i forordning nr. 1408/71 om personers laegebehandling og koeb af laegemidler i en anden medlemsstat end den, hvor de er forsikret(1).

1. Har Kommissionen kendskab til, hvor mange personer, der koeber laegemidler i en anden medlemsstat end den, hvor de er forsikret?

2. I benaegtende fald, mener Kommissionen ogsaa, at det er oenskeligt med yderligere undersoegelser bl.a. for at fastslaa, om det paa grund af Domstolens ovennaevnte domme er noedvendigt med en aendring af artikel 22 i forordning nr. 1408/71(2)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(3. maj 1999)

For det foerste skal Kommissionen meddele det aerede parlamentsmedlem, at den ikke raader over oplysninger af nyere dato vedroerende det antal personer, som faar laegebehandling eller koeber laegemidler i en anden medlemsstat end den, hvor de er forsikret.

Kommissionen er enig med det aerede parlamentsmedlem om, at det ville vaere nyttigt med en undersoegelse, der goer det muligt at analysere de virkninger, som Domstolens retspraksis, som fastlagt ved Kohll- og Deckerdommene, har for medlemsstaternes socialsikringsordninger og for faellesskabslovgivningen. Kommissionen traeffer oejeblikkelig de foranstaltninger, der er noedvendige for at ivaerksaette en saadan undersoegelse.

(1) Sag C-158/96 (Kohll) og sag C-120/95 (Decker).

(2) EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0771/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: "Helados artesanos" (hjemmelavet, ikke-industrifremstillet is)

I De Europaeiske Faellesskabers Tidende C 329 af 31.10.1997 offentliggjordes en ansoegning om registrering af et specifikt produkt med betegnelsen "helado artesano" indgivet i medfoer af Raadets forordning (EOEF) 2082/92(1) om specificitetsattestering. Der er endnu ikke sket noget i denne sag.

Er der nogen grund til, at forbrugerne ikke skal kunne skelne mellem ikke-industrifremstillet og industrifremstillet is?

(1) EFT L 208 af 24.7.1992, s. 9.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0038/99

af Giorgio La Malfa (ELDR) til Kommissionen

(20. januar 1999)

Om: Aktioner vedroerende "Urban Forums" i Middelhavsomraadet

Europa-Parlametnet vedtog et aendringsforslag for at inddrage netvaerket af "Urban Forums" under de foranstaltninger, der er fastlagt i budgetpost B4-0306.

Takket vaere Parlamentets aendringsforslag fastlaegger budgetposten nu anvendelse af finansielle midler til projekter, der skal gennemfoeres i Middelhavsomraadet, som bl.a. ogsaa omfatter nogle central- og oesteuropaeiske lande.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke specifikke initiativer den er ved at tage for at opfoelge disse klare henstillinger fra Europa-Parlamentet, isaer under hensyntagen til den betydning, som miljoeforvaltningspolitikken indtager i Middelhavsomraadet?

Hvordan er i oevrigt den planlagte tidsplan og de praktiske arrangementer for hoering af Kommissionens partnere og isaer hoering af Netvaerket af Urban Forums med henblik paa at gennemfoere de foranstaltninger, Parlamentet forventer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(4. marts 1999)

I anmaerkningerne til budgetkonto B4-306 i Den Europaeiske Unions almindelige budget for regnskabsaaret 1999(1), hedder det, at aktiviteterne under netvaerket af "Urban Forums" skal udvides i landene i Central- og OEsteuropa. Middelhavslandene derimod er ikke genstand for speciel omtale. Netvaerket af "Urban Forums" omfatter som bekendt allerede nogle medlemmer i Middelhavsomraadet: i Italien (Venedig og Terni), i Spanien (Grenada og Bilbao) og i Graekenland (Volos).

Allerede den 15. januar 1999 tog Kommissionen initiativ til at samle et vist antal repraesentanter fra netvaerket af "Urban Forums" for at se naermere paa, hvorledes netvaerket kan udvides i landene i Central- og OEsteuropa. Disse overvejelser fortsaetter og kan meget vel foere til realiseringen af et projekt i loebet af foraaret 1999.

(1) EFT L 39 af 12.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0070/99

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Forskelsbehandling af unionsborgere inden for forskningssektoren i Det Forenede Kongerige

Det britiske regeringskontor, som staar for tilskud til videnskabelige forskningsaktiviteter paa universiteterne (EPSRC), har afvist en italiensk statsborger, der havde indgivet korrekt ansoegning herom, med den begrundelse, at han ikke var britisk statsborger. Som italiensk statsborger ville han have ret til betaling af tilmeldelsesgebyrer for doktoratkurset, men ikke til daekning af leveomkostninger (ca. 6.400 pund).

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse, om dette ikke kan betragtes som en forskelsbehandling af borgere fra Den Europaeiske Union, ogsaa i betragtning af, at tilsvarende midler til forskning i Italien fuldt ud er tilgaengelige ogsaa for britiske statsborgere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(6. april 1999)

Til besvarelse af det aerede medlems spoergsmaal er det noedvendigt at understrege, at faellesskabsbestemmelserne, saaledes som de fortolkes af Domstolen, garanterer dels ligebehandling mellem faellesskabsstudenter og nationale studenter i forbindelse med adgang til undervisning og uddannelse (artikel 6, 126 og 127 i EF-traktaten), dels ligebehandling for arbejdstagere fra Faellesskabet og deres boern i videre udstraekning, som det bl.a. stadfaestes med Raadets forordning (EOEF) 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet(1) herunder ogsaa retten til under visse betingelser at nyde godt af de sociale fordele, der er reserveret for landets egne statsborgere paa dette omraade.

Da en student ikke er en arbejdstager (eller medlem af dennes familie), har studenten paa grundlag af artiklerne i EF-traktaten ret til en behandling, der svarer til den, landets statsborgere har ret til, naar de er studenter, for at nyde godt af enhver stoette, der har til formaal at daekke indtegnings- og undervisningsudgifter. Ved adgang til undervisning betyder princippet om ligebehandling saaledes i praksis, at enhver laereanstalt skal acceptere studenter, som er statsborgere i andre medlemsstater, under de samme betingelser, som stilles for landets egne statsborgere. Derfor kan der ikke forlanges ekstra gebyrer af dem under henvisning til deres statsborgerskab.

Men da en student, som er statsborger i en anden medlemsstat, ikke er en arbejdstager (eller medlem af dennes familie), kan studenten ikke goere krav paa stoette til leveomkostninger eller et stipendium til leveomkostninger, der skal hjaelpe studenterne med at leve paa stedet. Det er Kommissionens opfattelse, at det rejste spoergsmaal henhoerer under de nationale myndigheders kompetence.

(1) EFT L 257 af 19.10.1968.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 588/99 af Nuala AHERN Ændringer til Kommissionens forslag i KOM(92) 56



EF-Tidende nr. C 348 af 03/12/1999 s. 0105



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0588/99 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (12. marts 1999) Om: AEndringer til Kommissionens forslag i KOM(92) 56 Hvilke aendringer er der lavet til Kommissionens forslag i KOM(92) 56(1) af 24. februar 1992 om sikkerhedsforanstaltninger for klassificerede dokumenter, der udarbejdes eller udveksles i forbindelse med EOEF's og Euratoms virksomhed, med hensyn til klassificeringen som fortrolig af oplysninger om Sellafield, der sendes til Euratom og Kommissionen af myndighederne i Det Forenede Kongerige? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (5. maj 1999) Det aerede medlem bedes bemaerke, at Kommissionen har trukket det omtalte forslag tilbage. (1) EFT C 72 af 21.3.1992, s. 15.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0793/99

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(6. april 1999)

Om: Frit valg af laegebehandling

Ketha Berardi er en 10 aar gammel pige med leukaemi, og foraeldrene har besluttet ikke laengere at lade hende behandle med kemoterapi paa grund af dennes alvorlige virkninger paa barnet, og de oensker at anvende den behandling, der er udarbejdet af professor Di Bella.

Efter anmodning fra de behandlende laeger har dommerne ved retten for mindreaarige kraevet, at kemoterapien fortsaettes og de har truet med at ophaeve foraeldremyndigheden.

Mener Kommissionen ikke, uanset de laegevidenskabelige evalueringer af kemoterapi og af Di Bellas behandling, at de italienske laegers og dommeres holdning er i modstrid med princippet om et frit terapeutisk valg, der boer indgaa i de europaeiske borgeres rettigheder som naevnt af Europa-Parlamentet i punkt C i beslutning A4-0075/97(1) om den ikke-konventionelle medicins status?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn

(5. maj 1999)

Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spoergsmaal, som udelukkende sorterer under de paagaeldende nationale myndigheder.

(1) EFT C 182 af 16.6.1997, s. 67.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0368/99

af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Beskyttelse af naturparken Arcipelago Toscano og oeen Elba

Naturparken Arcipelago Toscano og kommunen Marciano har afgivet negativ udtalelse om udnyttelsen af minen EURIT-EURELBA paa grund af den hoeje natur- og landskabsvaerdi i det omraade, hvor virksomheden er beliggende.

Distriktskontoret for miner i Firenze (organ under den italienske stat) har derimod anmodet om forlaengelse af udnyttelsen af minen i yderligere fem aar. Mener Kommissionen ikke, at dette initiativ, som vil skade omraadet alvorligt, er i modstrid med de europaeiske miljoebestemmelser om beskyttelse af oeen Elba?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(16. april 1999)

Det fremgaar af de oplysninger, det aerede medlem er fremkommet med, at den naevnte situation ikke er omfattet af Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet(1). Anmodningen fra Firenze-distriktet om forlaengelse af tilladelsen til at udnytte den allerede eksisterende mine synes ikke at henhoere under de projekter, der er omfattet af direktivet.

Derimod kunne Raadets direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(2), komme paa tale, hvis den beskrevne situation kan anses for at henhoere i artikel 6, stk. 2, der lyder: "Medlemsstaterne traeffer passende foranstaltninger for at undgaa forringelse af naturtyperne og levestederne for arterne i de saerlige bevaringsomraader samt forstyrrelser af de arter, for hvilke omraaderne er udpeget, for saa vidt disse forstyrrelser har betydelige konsekvenser for dette direktivs maalsaetninger".

Denne bestemmelse i direktiv 92/43/EOEF gaelder for saerligt beskyttede omraader (SBO) som udpeget i henhold til Raadets direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle(3). Det omraade, det aerede medlem omtaler, er ikke udpeget som SBO i henhold til direktiv 79/409/EOEF. Dog omtales det som vaerende et vigtigt fugleomraade paa listen over saadanne omraader i Europa, som er opstillet af Det Internationale Fuglebevarelsesraad. I princippet burde det have vaeret fredet som SBO i henhold til direktiv 79/409/EOEF.

Paa denne baggrund er der blevet afsendt et brev til de italienske myndigheder med anmodning om naermere oplysninger. Kommissionen vil traeffe de noedvendige forholdsregler for at sikre, at faellesskabslovgivningen overholdes.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985.

(2) EFT L 206 af 22.7.1992.

(3) EFT L 103 af 25.4.1979.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0233/99

af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Eventuel indfoerelse af en ny euroskat (eurotassa) i Italien

Har Kommissionen kendskab til udtalelserne fra den italienske stats finansinspektoer, Andrea Monorchio, ifoelge hvilken Italien for at skabe balance paa nationalregnskabet inden 2002, saaledes som kraevet i stabilitetspagten, maa gennemfoere interventioner til en vaerdi af omkring 60.000 mia. og endnu en gang vil skulle betale med en forhoejelse af skattetrykket?

Mener Kommissionen, at en forhoejelse af skatterne og en eventuel indfoerelse af en ny euroskat vil skade den italienske oekonomi?

Har den italienske regering paa noget tidspunkt forelagt Kommissionen spoergsmaalet om en eventuel indfoerelse af en ny euroskat (eurotassa 2)?

Har Kommissionen blandt de forslag, den har forelagt den italienske regering med henblik paa Italiens overholdelse af stabilitetspagten, ogsaa naevnt muligheden af en forhoejelse af skattetrykket?

Hvilke konsekvenser forudser Kommissionen for Italien, hvis det ikke lykkes d'Alema-regeringen at skabe balance paa nationalregnskabet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(29. marts 1999)

Kommissionen vurderede den italienske finanspolitiske situation i forbindelse med forelaeggelsen af det italienske stabilitetsprogram 1999-2001, der blev godkendt af Raadet (Ecofin) den 8. februar 1999.

Det fremgaar af stabilitetsprogrammet, at de kraevede korrigerende foranstaltninger i 1999, 2000 og 2001 udgoer henholdsvis 0,4 %, 0,2 % og 0,1 % af BNP. Hvis der bliver behov for yderligere interventioner har den italienske regering forpligtet sig til selv af "traeffe saadanne foranstaltninger, hvis det er noedvendigt". Budgetmaalene for 2002 vil blive offentliggjort i maj, naar "Documento di programmazione economica e finanziaria" for 2000-2002 forelaegges for parlamentet.

Den italienske regering har aldrig over for Kommissionen omtalt muligheden af en ny "euroskat". Kommissionen har aldrig givet udtryk for, at en foroegelse af skattetrykket vil vaere en oenskelig strategi med henblik paa at reducere budgetunderskuddet. Tvaertimod finder Kommissionen, at en sund budgetpolitik boer vaere baseret paa kontrol med driftsudgifterne.

Foelgerne af manglende overholdelse af kravene i stabilitets- og vaekstpagten er klart fastlagt i Det Europaeiske Raads resolution om stabilitets- og vaekstpagten(1) af 17. juni 1997 og i Raadets forordning (EF) 1466/97 af 7. juli 19979 om styrkelse af overvaagningen af budgetstillinger samt overvaagning og samordning af de oekonomiske politikker(2) og (EF) 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse af afklaringen af gennemfoerelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmaessigt store underskud.

(1) EFT C 236 af 2.8.1997.

(2) EFT L 209 af 2.8.1997.