ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1767/02

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(21. juni 2002)

Om: Udvidet optagelse af fingeraftryk af tredjelandsstatsborgere

- I henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 2725/2000(1) om oprettelse af Eurodac, der har været i kraft i cirka to år, skal der optages fingeraftryk af samtlige fingre af alle udlændinge, der er fyldt 14 år, og som pågribes af de kompetente kontrolmyndigheder i forbindelse med ulovlig passage af grænsen til den pågældende medlemsstat ad land-, sø- eller luftvejen. Disse bestemmelser gælder for alle asylansøgere og illegale indvandrere.

- Imidlertid gør bekæmpelsen af den stigende kriminalitet i forbindelse med immigration og i særdeleshed efterretningstjenesternes antiterrorvirksomhed det nødvendigt, at de kompetente politi- og retsmyndigheder kan identificere de fleste indvandrere med sikkerhed.

- Visse medlemsstater (f.eks. Belgien) har allerede vedtaget eller er i færd med at vedtage (Italien) generelle foranstaltninger med henblik på optagelse af tredjelandsstatsborgeres fingeraftryk.

Finder Kommissionen ikke på baggrund af ovenstående, at disse foranstaltninger bl.a. som led i arbejdet på det kommende EU-topmøde i Sevilla bør udvides til at omfatte hele EU for at forbedre sikkerheden, kontrollen med illegal indvandring samt forebyggelsen og bekæmpelsen af terrorisme?

(1) EFT L 316 af 15.12.2000, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(17. juli 2002)

Formålet med Eurodac er at lette en effektiv anvendelse af Dublin-konventionen(1) og den foreslåede Dublin II-forordning(2).

Eurodacs centrale enhed indsamler og/eller sammenligner fingeraftryk af asylansøgere og visse andre kategorier af tredjelandsstatsborgere, som indsendes af medlemsstaterne. Disse andre kategorier omfatter for det første udlændinge, der er blevet pågrebet i forbindelse med ulovlig passage af en medlemsstats grænse efter at være kommet fra et tredjeland, og som ikke er blevet afvist, og for det andet udlændinge, der opholder sig ulovligt i en medlemsstat.

Under alle omstændigheder optages og indsendes fingeraftrykkene udelukkende for at hjælpe medlemsstaterne med at afgøre, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning efter Dublin-konventionen. På initiativ af en medlemsstat er muligheden for at bruge Eurodac-oplysninger til politimæssige formål som et yderligere middel til at bekæmpe terrorisme blevet behandlet i Rådet, men der er endnu ikke draget nogen konklusioner.

Kommissionen har ikke planlagt at fremlægge nogen forslag om optagelse og registrering af fingeraftryk af personer, der ikke falder ind under ovennævnte kategorier.

(1) Konvention om fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der indgives i en af De Europæiske Fællesskabers medlemsstater EFT C 254 af 19.8.1997.

(2) Forslag til Rådets forordning om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne, EFT C 304 E af 30.10.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2402/02

af Armin Laschet (PPE-DE) til Kommissionen

(30. juli 2002)

Om: Direkte budgetstøtte på 10 mio. EUR om måneden til Den Palæstinensiske Selvstyremyndighed

Er finansieringsaftalen mellem Kommissionen og det palæstinensiske finansministerium om betaling af en direkte budgetstøtte på 10 mio. EUR om måneden, som blev undertegnet den 31. maj 2001, blevet forlænget ud over udløbsdatoen 31. juli 2002?

Passer det, at den israelske regering er parat til at genoptage de i 2000 indstillede overførselsbetalinger af skatte- og importindtægter til Den Palæstinensiske Selvstyremyndighed?

Vil Kommissionen videreføre den direkte, faste budgetstøtte, selv om Israel inden længe udbetaler en første rate på 40 mio. EUR til Den Palæstinensiske Selvstyremyndighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(13. september 2002)

Efter positiv udtalelse fra MED-udvalget den 27. februar 2002 om ydelse af en direkte budgetstøtte (DBS) til den palæstinensiske myndighed til et beløb på 120 mio. EUR besluttede Kommissionen den 26. marts 2002 at bevilge et første beløb på 50 mio. EUR i henhold til DBS III til den palæstinensiske myndighed til betalingerne fra marts til juli 2002. Der blev samme dag undertegnet en finansieringsaftale med den palæstinensiske myndighed. De fem rater på 10 mio. EUR er allerede blevet udbetalt.

Et andet beløb på 30 mio. EUR i henhold til DBS IV til betalingerne fra august til oktober 2002 blev godkendt ved en kommissionsafgørelse den 7. august 2002 og gøres til genstand for en tillægsaftale til DBS III.

Ifølge oplysninger i den internationale presse bebudede den israelske regering den 24. juli 2002, at den agtede meget snart at udbetale 210 mio. NIS (ca. 44,7 mio. USD) i tilbageholdte skatteindtægter for den palæstinensiske myndighed siden udbruddet af den anden Intifada i september 2000. Delegationen i Jerusalem har informeret Kommissionen om, at den israelske regering har frigivet en første rate på 70 mio. NIS (ca. 14,8 mio. USD), og at der er drøftelser i gang mellem den israelske regering og den palæstinensiske myndighed om udbetaling af restbeløbet.

Den israelske regering tilbageholder endnu 600 mio. USD i skatteoverførsler, som tilhører den palæstinensiske myndighed, og er ikke gået ind på at genoptage de månedlige overførsler på 30 mio. USD.

På denne baggrund vil Kommissionen i betragtning af forværringen af den palæstinensiske myndigheds budgetkrise fortsætte med sin bistand til den palæstinensiske myndighed. Det skal erindres, at Unionens budgetstøtte er underlagt betingelser, som revideres og nydefineres med regelmæssige mellemrum, og som bl.a. har berøring til administrativ, retslig og finansiel reform.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1832/02

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(27. juni 2002)

Om: Fritidsridning

Har Kommissionen kendskab til, at der findes bestemmelser om begrænsning af fritidsridning på marker, der er omfattet af ordningen med betaling for udtagning af landbrugsarealer?

Er det ikke muligt at bruge disse marker til fritidsridning i stedet for at benytte de offentlige veje i områder, hvor der er begrænsede muligheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(26. juli 2002)

I henhold til artikel 1, stk. 6, i Kommissionens forordning (EF) nr. 327/2002 af 21. februar 2002 om ændring af forordning (EF) nr. 2316/1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999 om indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder(1) må udtagne arealer ikke anvendes til nogen anden landbrugsproduktion end den i artikel 6, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999 af 17. maj 1999 om indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder(2) eller gøres til genstand for en anden landbrugsmæssig eller indtægtsgivende udnyttelse, der er uforenelig med dyrkning af markafgrøder. I henhold til artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1251/1999 kan udtagne arealer anvendes til at tilvejebringe materialer til fremstilling i EU af produkter, som ikke primært er bestemt til konsum eller foderbrug.

Jordudtagning blev indført som et markedsregulerende instrument hovedsagelig for korn og spiller en vigtig rolle med hensyn til at begrænse produktionen. Arealer, der bruges til fritidsridning, er hyppigt agerjord, der er falder ind under markafgrødeordningen. Hvis det bliver tilladt at anvende udtagne arealer til fritidsridning eller tilsvarende formål, medfører det risiko for, at producenterne

ændrer deres normale dyrkningsplaner for at udnytte denne mulighed. Sker det, svækkes jordudtagningsordningens effektivitet. Endvidere er det vigtigt, at de udtagne arealer ikke må anvendes til landbrugsformål, der er uforenelige med dyrkning af markafgrøder.

Der kan dog gives tilladelse til lejlighedsvis anvendelse af udtagne arealer til rekreative formål, når blot det ikke sker i lukrativt øjemed.

(1) EFT L 51 af 22.2.2002.

(2) EFT L 160 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1698/02

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. juni 2002)

Om: Informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik

Jeg er blevet informeret om, at ARP (den portugisiske alliance for beskyttelse af landdistrikterne) har indgivet en ansøgning til Generaldirektoratet for Landbrug inden for den fastsatte frist (efter ikke at have fået godkendt en anden ansøgning til aktivitetsprogrammet) om at afholde en konference om landdistrikter, hvis særlige emne skulle være den rolle, som udviklingen af landdistrikterne spiller for den fælles landbrugspolitiks fremtid i forbindelse med Rådets forordning (EF) nr. 814/2000(1) om informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik.

Kan Kommissionen i betragtning af dette initiativs betydning og nødvendigheden af snarest at godkende det med ydelse af 75 % støtte fra Generaldirektoratet for Landbrug svarende til, hvad der er tilfældet med Strukturfondene for mål 1-områder, give oplysninger om denne ansøgning, navnlig hvad angår den mulige dato for ansøgningens godkendelse?

(1) EFT L 100 af 20.4.2000, s. 7.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. juli 2002)

Kommissionen kan bekræfte, at ARP (den portugisiske alliance for beskyttelse af landdistrikterne) har indgivet en ansøgning om støtte i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 814/2000 af 17. april 2000 om informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik (budgetpost B1-382) vedrørende en konference om landdistrikter.

Støtteansøgningerne behandles af et udvalg i henhold til en procedure i flere etaper (valgbarhed, vurdering), som går forud for tildelingen af støtte, og denne behandling finder sted for øjeblikket. Resultatet vedrørende tildelingen af støtte, og mere specifikt hvad angår ansøgningen fra ARP, vil først foreligge ved afslutningen af denne behandling.

Der kan derfor ikke gives nogen oplysninger før end proceduren er afsluttet, dvs. i juli 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1041/02

af Jules Maaten (ELDR) til Kommissionen

(8. april 2002)

Om: Pligt til at offentliggøre årsregnskaber på Internettet

I henhold til EU's aktieselskabsdirektiv er virksomhedsindehavere forpligtet til i en af den berørte medlemsstat anvist publikation at offentliggøre, når årsregnskabet er deponeret i Handelskammeret. Desuden skal driftsændringer og ændringer af bestyrelsens sammensætning offentliggøres. I Nederlandene har medlem af parlamentets Andetkammer, Stef Blok, påpeget, at dette for virksomhedsejerne både medfører administrative byrder og omkostninger til offentliggørelse. På det nuværende tekniske stade er dette besvær for virksomhedsejerne en unødig belastning, som er i modstrid med målet om at gøre Europa til verdens mest dynamiske videnbaserede økonomi i 2010. Er Kommissionen rede til at forelægge forslag om forenkling af denne publikationspligt ved at muliggøre offentliggørelse på Internettet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(6. maj 2002)

De krav, der stilles til selskaber med begrænset ansvar med hensyn til obligatorisk indsendelse og offentliggørelse af en række dokumenter og oplysninger, fastsættes i Rådets første direktiv 68/151/EØF af 9. marts 1968 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 58, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde(1) (første selskabsdirektiv).

I fjerde fase af processen vedrørende forenkling af lovgivningen om det indre marked (SLIM) udsendte en arbejdsgruppe i september 1999 en rapport om forenkling af første og andet selskabsdirektiv. Hovedanbefalingerne vedrørende det første direktiv gik specielt på, at der var behov for at accelerere indsendelsen og offentliggørelsen af selskabsdokumenter og -oplysninger ved hjælp af anvendelse af moderne teknologi.

Kommissionen er i øjeblikket ved at udarbejde et forslag til et direktiv om ændring af første selskabsdirektiv på basis af SLIM-anbefalingerne. Forslaget forventes at blive vedtaget af Kommissionen inden sommeren.

Moderniseringen af første direktiv vil ikke blot bidrage til at opfylde målsætningen om, at interesserede parter skal have hurtig og let adgang til selskabsoplysninger, men vil også i væsentlig grad forenkle de offentliggørelsesformaliteter, der er pålagt selskaberne.

Virksomhederne vil således kunne vælge mellem at registrere deres aktiviteter og dokumenter på papir eller i elektronisk form, og interesserede parter vil kunne få en kopi af sådanne oplysninger på papir eller i elektronisk form. Medlemsstaterne vil kunne foretage offentliggørelse af selskabsoplysninger i elektronisk form eller på en anden lige så effektiv måde.

(1) EFT L 65 af 14.3.1968.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1109/02

af Christos Zacharakis (PPE-DE)og Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Rådet

(18. april 2002)

Om: Sikring af beskyttelsen af menneskerettighederne i Algeriet

I betragtning af de elementære overtrædelser af princippet om respekt og beskyttelse af menneskerettighederne i Algeriet og under henvisning til den nye ramme for samarbejdet mellem EU og Middelhavslandene, som ifølge EU's afgørelse bør bygge på menneskerettighedsprincipperne, bedes Rådet besvare følgende: Hvordan agter Rådet at sikre, at menneskerettighedssituationen i Algeriet vil blive taget op som et særligt emne for drøftelser under alle de møder, der vil blive afholdt inden for rammerne af Associationsrådet EU-Algeriet som led i gennemførelsen af proceduren for Euromiddelhavssamarbejdet (Barcelona-processen)?

Svar

(3. oktober 2002)

Rådet følger meget nøje de spørgsmål, der vedrører respekten for menneskerettighederne i Algeriet. Det indledte i 1997 en politisk dialog på ministerniveau med Algeriet. Det er her, at Rådet repræsenteret ved trojkaen regelmæssigt tager spørgsmålene om respekten for menneskerettighederne op og kraftigt understreger, at selv den mindste krænkelse og ethvert misbrug, også som led i bekæmpelse af terrorisme, skal undgås.

Euro-Middelhavs-associeringsaftalen med Algeriet blev underskrevet den 22. april 2002 i Valencia og træder i kraft, når der foreligger samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet, og medlemsstaterne har ratificeret den. Respekten for menneskerettighederne er et væsentligt element i denne aftale, der danner grundlag for parternes eksterne og interne politik. Desuden institutionaliserer den en regelmæssig politisk dialog på forskellige niveauer, navnlig i associeringsrådet, om alle emner af fælles interesse.

Så længe respekten for menneskerettighederne er et problem i Algeriet, vil menneskerettighedsspørgsmålene stå på dagsordenen for den politiske dialog, både den, der blev etableret i 1997, og den, som associeringsaftalen vil institutionalisere, når den først er i kraft. På mødet i den politiske dialog den 5. december 2001 i Bruxelles bad Rådet Algeriet om at fremlægge oplysninger om, hvad der er sket med en række forsvundne personer, og opfordrede landet til at samarbejde med FN-organerne og ngo'erne på menneskerettighedsområdet. Et møde af samme type fandt sted den 5. juni i Algier og frembød en ny lejlighed til at fortsætte drøftelserne om disse spørgsmål med de algeriske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1697/02

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. juni 2002)

Om: Godtgørelse til fiskere og redere i tilfælde af midlertidig indstilling af aktiviteterne

Det ikke-industrielle kystfiskeri har stor socioøkonomisk betydning for de fiskersamfund, der er afhængige af dette erhverv. Perioderne for midlertidig indstilling af aktiviteterne, for eksempel stop for fiskeri af hensyn til fiskebestandene, kræver behørig kompensation. For Portugals vedkommende er der især problemer i forbindelse med storm og dårlige indsejlingsforhold til havnene i de lange vinterperioder samt i fredningsperioderne, især ved stop for sardinfiskeriet i Nordportugal og netfiskeriet efter klapmuslinger i Algarve.

I sit svar på min forespørgsel E-1648/01(1) af 12. juni 2001 henviste Kommissær Fischler til, at fællesskabsforordningen indeholder retsforskrifter om en sådan kompensation, og at medlemsstaterne kan yde godtgørelser i henhold til de krav, der er fastsat i forordning (EF) nr. 2792/1999(2) af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet. Dette faktum, der må betragtes som positivt, garanterer imidlertid ikke i sig selv, at denne foranstaltning anvendes i de enkelte EU-medlemsstater.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende: Agter den i forbindelse med revisionen af den fælles fiskeripolitik at indføre en ordning med fællesskabsstøtte med henblik på at yde godtgørelser til fiskere og fartøjsejere for midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter, som skal finansieres eller samfinansieres fra fællesskabsbudgettet?

(1) EFT C 364 E af 20.12.2001, s. 167.

(2) EFT L 337 af 30.12.1999, s. 10.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. juli 2002)

Det hedder i artikel 16 (Midlertidigt aktivitetsophør og andre finansielle godtgørelser) i Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet, at medlemsstaterne kan yde godtgørelser til fiskere og fartøjsejere for midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter.

I forbindelse med reformen af den fælles fiskeripolitik er der fremsat forslag om en ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999, og dette indebærer visse ændringer af artikel 6, bl.a. en forøgelse af den periode, hvori der kan ydes godtgørelser, fra to til tre måneder i tilfælde af uforudsigelige begivenheder, bl.a. som følge af biologiske årsager.

I tilfælde af Rådets vedtagelse af en flerårig forvaltningsplan eller af Kommissionens eller en eller flere medlemsstaters vedtagelse af hasteforanstaltninger kan tærsklerne for perioden 2000-2006 på 1 mio. EUR eller 4 % af den EU-støtte, som ydes til sektoren i den pågældende medlemsstat dog overskrides på betingelse af, at foranstaltningen omfatter en oplægningsordning med henblik på inden for 2 år efter foranstaltningens vedtagelse af udtage et antal fiskerfartøjer med en fiskeriindsats, som mindst svarer til indsatsen for de fiskerfartøjer, hvis fiskeriaktivitet er blevet suspenderet som følge af planen eller hasteforanstaltningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0791/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE)og Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(19. marts 2002)

Om: Forbud mod en biograffilm i Tyrkiet

Ifølge en reportage fra Associated Press fra Ankara har de tyrkiske myndigheder nedlagt forbud mod, at filmen med titlen Büyük Adam Küçük Ask (Stor mand lille kærlighed) vises i biograferne, fordi den indeholder dialoger på kurdisk. Det er værd at bemærke, at denne film delvis også er blevet finansieret af det tyrkiske kulturministerium, som siden har beordret filmen taget af biografprogrammerne, fordi ministeriet mente, at det var et problem, at filmen indeholdt samtaler på kurdisk til trods for, at disse blev ledsaget af tyrkiske undertekster.

Er denne udvikling forenelig med Tyrkiets indlysende bestræbelser på at følge de adfærdsnormer, der passer sig for en europæisk stat? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet i de tilfælde, hvor der er konstateret overtrædelse af den intellektuelle frihed og grove krænkelser af de demokratiske friheder i Tyrkiet? I hvor mange og hvilke tilfælde har Tyrkiet rettet sig efter henstillingerne? Hvilke foranstaltninger påhviler det Kommissionens repræsentation i Ankara at træffe i tilfælde af, at den konstaterer krænkelser af mindretallenes menneskerettigheder og kulturelle særpræg i Tyrkiet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(29. april 2002)

Filmen Stor mand lille kærlighed blev i marts 2002 forbudt af tilsynsrådet for film, video og musicals i anledning af en politirapport, ifølge hvilken den opfordrer til chauvinisme og separatisme med hensyn til det såkaldte kurdiske sprog. Politiet havde tilsyneladende taget anstød af en scene i filmen, der viser en blodig politirazzia mod et kurdisk hus. Forbudet er tydeligvis ikke i overensstemmelse med principperne om ytringsfrihed i de politiske Københavnskriterier.

I forbindelse med den politiske dialog inden for rammerne af førtiltrædelsesstrategien med Tyrkiet rejser Den Europæiske Union regelmæssigt spørgsmålet om de politiske kriterier. Derved drøftes den almindelige udvikling, herunder reformer, men også individuelle tilfælde. Endvidere rapporterer Kommissionen om udvikling og fremskridt med hensyn til efterlevelsen af Københavnskriterierne i den periodiske rapport. Den sidste rapport blev offentliggjort i november 2001, og den næste er planlagt til oktober 2002.

Kommissionens repræsentation i Tyrkiet har til opgave at overvåge den politiske og generelle udvikling i Tyrkiet. I denne forbindelse har den etableret vidtrækkende kontakter i Tyrkiet, herunder med repræsentanter for offentlige myndigheder, den private sektor og ikke-statslige organisationer. Kommissionen er del af ovennævnte politiske dialog. Dette indebærer også, at den i nogle tilfælde overværer individuelle retssager på området for menneskerettigheder i Tyrkiet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2540/02

af John Hume (PSE) til Kommissionen

(5. september 2002)

Om: BNFL (British Nuclear Fuels Ltd) konvoj fra Japan til Sellafield

Er Kommissionen tilfreds med de sikkerhedsforanstaltninger, som er truffet i forbindelse med den transport af MOX-brændselspiller fra Japan til Sellafield, som skal finde sted i september 2002 gennem europæiske farvande? Hvad vil Kommissionen, i betragtning af, at grunden til at MOX-brændselspillerne tilbagesendes er, at der var givet forfalskede kvalitetssikringer, foretage sig for at sikre EU-borgerne (navnlig dem, der bor omkring Det Irske Hav), at sådanne forsendelser aldrig finder sted i fremtiden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(23. september 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-1904/02 fra Avril Doyle(1).

(1) EFT CEFT C 277 E af 14.11.2002, s. 252.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2431/02 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen. Brug af væksthormoner i malkekvæg.



EU-Tidende nr. 028 E af 06/02/2003 s. 0238 - 0238



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2431/02 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (26. august 2002) Om: Brug af væksthormoner i malkekvæg I betragtning af at det gældende EU-moratorium udløber den 16. september 2002, hvilke skridt påtænker Kommissionen da at tage for at sikre et fortsat forbud mod indsprøjtning af væksthormoner i malkekvæg med henblik på at opnå en større mælkeydelse? Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne (24. september 2002) Det antages, at det ærede medlems spørgsmål vedrører det forbud mod brug af bovin somatropin (BST), som Rådets beslutning 1999/879/EF af 17. december 1999 om markedsføring og indgift af bovin somatropin (BST) og om ophævelse af beslutning 90/218/EØF(1) indeholder bestemmelser om. Forbuddet mod brug i denne beslutning er ikke tidsbegrænset. (1) EFT L 331 af 23.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2221/02

af Nuala Ahern (Verts/ALE) til Kommissionen

(23. juli 2002)

Om: Euratoms sikkerhedsinspektioner

Hvilke planer har Kommissionen om at øge omfanget af Euratoms sikkerhedsinspektioner i Det Forenede Kongerige i forbindelse med Det Forenede Kongeriges planer om at lade en del af dets uønskede plutonium størkne til fast matriceaffald?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(11. september 2002)

Euratoms sikkerhedskontrol vedrører alle civile nukleare materialer i EU. Sikkerhedskontrollen i forbindelse med disse materialer gennemføres i overensstemmelse med de målsætninger, Kommissionen har opstillet, og i forhold til de pågældende materialers strategiske værdi, uafhængigt af den medlemsstat, på hvis territorium disse materialer forarbejdes eller oplagres. Kommissionen vil derfor afsætte de nødvendige ressourcer til alle nye civile nukleare aktiviteter, som måtte blive iværksat i Det Forenede Kongerige.