SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0263/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Rådet

(8. februar 2000)

Om: Det portugisiske formandskabs hovedmålsætninger på uddannelsesområdet

Kan Rådet efter offentliggørelsen af det portugisiske formandskabs program præcisere, hvad der skal forstås ved det erklærede mål at udvikle ideen om en europæisk dimension i uddannelsen?

Kan Rådet fuldt ud redegøre for, hvordan det foreslår dette mål virkeliggjort og nærmere bestemt den rolle, som det har tiltænkt både Kommissionen og de enkelte medlemsstaters regeringer?

Svar

(13. april 2000)

Det portugisiske formandskab har i sit program angivet, at det vil undersøge begrebet europæisk dimension på uddannelsesområdet, dels ved at udveksle god uddannelsespraksis og dels ved at analysere forslag fra Kommissionen.

Fællesskabets nuværende programmer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (anden fase af Socrates og Leonardo) er hjørnestenen i arbejdet med at fremme den europæiske dimension på uddannelsesområdet, og ministerkonferencen den 17.-18. marts i Lissabon, hvor den nye generation af programmer skal igangsættes, vil understrege disses betydning for mobilitet og samarbejde inden for EU (og også i de associerede lande) med sigte på unionsborgerskabet og en fælles holdning til fælles problemer. Formandskabet tilrettelægger således også en række konferencer om en vifte af uddannelses- og erhvervsuddannelsesemner lige fra udvikling af læseplaner til livslang uddannelse, som alle har et stort indhold af europæisk dimension, og hvori den enkelte medlemsstat har en vigtig rolle at spille, nemlig i forbindelse med udveksling af god praksis.

På Det Europæiske Råds ekstraordinære møde om beskæftigelse (den 22.-23. marts i Lissabon) agter formandskabet at gøre opmærksom på uddannelsens og erhvervsuddannelsens rolle, som det fremgår af dets forberedende dokument Beskæftigelse, økonomiske reformer og social samhørighed på vej mod et Europa præget af innovation og viden(1), som omhandler ikke blot uddannelsens bidrag til beskæftigelsespolitikken, men også muligheden for at fastlægge en europæisk pagt om grundlæggende kompetence.

Foruden ovenstående overvejelser minder formandskabet om, at meget af Rådets og Parlamentets nuværende arbejde i høj grad tager sigte på at fremme den europæiske dimension på uddannelsesområdet, som f.eks. forslaget om Det Europæiske Sprogår 2001 og forslagene til henstillinger vedrørende mobilitet og kvalitetsevaluering i skolerne. Formandskabet vil også gerne påpege, at dets program er helt på linje med og viderefører det arbejde, der blev påbegyndt under det finske formandskab, idet det prioriterer uddannelse og beskæftigelse, kvalitet i uddannelse og erhvervsuddannelse og fremme af mobilitet, der er udpeget som prioriterede emner i Rådets resolution af 17. december 1999(2) om udvikling af nye arbejdsmetoder for europæisk samarbejde inden for uddannelse og erhvervsuddannelse Ind i det nye årtusind.

Afslutningsvis skal det påpeges, at det ikke tilkommer formandskabet at foregribe Kommissionens rolle, hvis beføjelser er fastlagt i traktaterne. Alle spørgsmål om Kommissionens rolle i arbejdet med at fremme den europæiske dimension på uddannelsesområdet bør rettes til Kommissionen.

(1) Dok. 5256/00.

(2) EFT C 8 af 12.1.2000, s. 6.