ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1403/03

af Proinsias De Rossa (PSE) til Rådet

(11. april 2003)

Om: Forordning om suspendering af afgifter for visse våben

Rådets svar på min mundtlige forespørgsel H-0043/03(1) angående forordningen om suspendering af afgifter på våben og militært udstyr, der blev vedtaget af Rådet den 21. januar, besvarede ikke de væsentligste spørgsmål i min forespørgsel.

Hvorfor blev forordningen vedtaget uden forhandling af Rådet den 21. januar?

Hvornår er der forhandlet om forordningen i Rådet, siden Kommissionen stillede forslaget i 1988?

Hvad førte til indsatsen for at give denne sag et endeligt og vellykket udfald i anden halvdel af 2002, som er nævnt i Rådets svar på forespørgsel H-0043/03?

Kan Rådet bekræfte, at bestemmelserne i det oprindelige forslag, som fastslog, at dette ville være en midlertidig foranstaltning for tre år, udgik i den endelige forordning?

Foreligger der vurderinger af, hvor store afgifter hver medlemsstat vil miste som følge af denne forordning?

Foreligger der vurderinger af, hvilken virkning forordningen kan tænkes at få for EU's våbenimport?

(1) Skriftligt svar af 12.03.2003.

Svar

(29. september 2003)

Kommissionen fremsatte sit forslag til den nævnte forordning den 29. september 1988. Forslaget blev herefter behandlet på arbejdsgruppeniveau i Rådet mellem 1988 og 1990. Behandlingen af forslaget blev suspenderet i 1990 for at blive genoptaget i 1997 af Tolduniongruppen (den fælles toldtarif). Fra 1997 til 2002 skete der ikke mere med hensyn til forslaget.

Inden Kommissionen i 1988 fremsatte sit forslag, havde den indledt sager om traktatbrud mod flere medlemsstater i overensstemmelse med traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169). Sagerne blev imidlertid suspenderet, i afventen af at forordningen skulle blive vedtaget. I begyndelsen af 2002 genoptog Kommissionen sagerne om traktatbrud mod flere medlemsstater.

I andet halvår af 2002 genoptog Rådet behandlingen af forslaget og nåede til enighed på det forberedende niveau, hvilket førte til politisk enighed i december 2002. Herefter blev Rådets forordning om suspension af told på visse våben og former for forsvarsmateriel formelt vedtaget som A-punkt den 21. januar 2003, hvilket er fuldt ud i overensstemmelse med Rådets procedurer, eftersom alle de udestående spørgsmål var blevet løst på det forberedende niveau.

Ifølge det oprindelige kommissionsforslag skulle forordningen gælde i tre år. Den forordning, der blev vedtaget, indeholdt ikke denne bestemmelse, da kontrakter om levering af forsvarsmateriel har lang løbetid, hvorfor det var nødvendigt at sikre toldsuspensionen for kontrakternes løbetid.

Rådet er ikke i besiddelse af nogen vurdering af omfanget af de pågældende toldafgifter og heller ikke af indvirkningen på EU's våbenimport.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1774/03

af Claude Moraes (PSE) til Rådet

(28. maj 2003)

Om: Repatriering af strukturfonde

Hvordan ser Kommissionen på spørgsmålet om repatriering af strukturfonde, dvs. at medlemsstaterne i et vist omfang træffer afgørelse om deres egen regionale tildeling af strukturfondmidler?

Svar

(7. oktober 2003)

Rådet henleder det ærede medlems opmærksom på, at ansvaret for forvaltningen af disse fonde er delt mellem Europa-Kommissionen og medlemsstaternes regeringer på grundlag af et snævert partnerskab i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999(1) af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene.

Kommissionen forhandler og godkender således de udviklingsprogrammer, medlemsstaterne har foreslået, og tildeler bevillinger. Programmerne er resultatet af et fælles arbejde mellem de nationale, regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer og andre kompetente organer.

Det påhviler derefter medlemsstaterne og deres regioner at forvalte og iværksætte udvalgte projekter samt kontrollere og evaluere dem. Kommissionen deltager på sin side i opfølgningen af programmerne, også i overvågningsudvalgene, fastlægger forpligtelsesbevillinger, foretager udbetalinger for at refundere de faktisk afholdte og attesterede udgifter og kontrollerer de kontrolordninger, der er indført.

I betragtning af de nugældende juridiske rammer kan medlemsstaterne derfor ikke selv træffe afgørelse om deres egen regionale tildeling af strukturfondmidler.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1365/03

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. april 2003)

Om: EU-parlamentarikernes løn og borgernes tillid

Gennem en længere periode har der inden for EU været debat om en ændring af de principper, der ligger til grund for lønfastsættelsen for EU-parlamentarikere. Et aktuelt forslag går ud på, i stedet for som i dag hvor

EU-parlamentarikerne får samme løn som et medlem af deres respektive landes parlament, at gøre lønfastsættelsen for samtlige EU-parlamentarikere til et gennemsnit af de forskellige lønniveauer, der i dag eksisterer for EU-parlamentarikere fra de forskellige medlemslande. Skulle en sådan ændring blive gennemført, ville fx svenske EU-parlamentarikere kunne opnå en lønstigning på omkring 35 000 svenske kroner. En sådan markant forhøjelse af de eksisterende lønninger for de svenske EU-parlamentarikere risikerer at medføre en reel tillidskrise i Sverige og vil sandsynligvis udvide kløften mellem de folkevalgte repræsentanter og vælgerne.

Hvordan vurderer Kommissionen risikoen for, at en ændring af lønsatserne for EU-parlamentarikerne, hvor fx de svenske parlamentarikere kan opnå en lønstigning på 35 000 svenske kroner, vil medføre manglende tillid fra vælgernes side til deres parlamentarikere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(21. maj 2003)

Som det ærede medlem måtte vide, er udkastet til statut for medlemmerne af Parlamentet fortsat genstand for intense drøftelser mellem Rådet og Parlamentet, hvorfor der på indeværende tidspunkt ikke er fremlagt noget specifikt forslag fra Parlamentets side. Så snart Kommissionen får forelagt et sådant foreslag, vil den afgive udtalelse som fastsat i traktatens artikel 190, stk. 5.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2239/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(7. juli 2003)

Om: Pest i Algeriet og kontrol med illegale og legale indvandrere fra risikoområder

De algeriske myndigheders fuldstændige mørklægning af pesttilfældene i Orano minder om den fejl, den kinesiske regering begik i den første tid efter SARS-virussets udbrud. De elendige hygiejne- og sundhedsvilkår, Algeriet befinder sig i, indebærer desværre en meget konkret fare for en pestepidemi ved Europas grænser i en region, fra hvilken der kommer mange illegale indvandrere til Den Europæiske Unions medlemslande.

Har Kommissionen behandlet dette spørgsmål?

Mener den ikke, at den bør advare medlemsstaternes kompetente myndigheder om denne alvorlige fare, for at de også ud fra et sundhedsmæssigt synspunkt kan træffe de nødvendige forebyggende foranstaltninger?

Anser Kommissionen det ikke for presserende, at der indføres et sundhedspas for de statsborgere fra tredjelande, der legalt rejser til Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(31. juli 2003)

Det algeriske sundhedsministerium har pr. 2. juli 2003 rapporteret om i alt 10 tilfælde af pest til Verdenssundhedsorganisationen (WHO), hvoraf de otte er blevet bekræftet ved laboratorietests. Der var tale om otte tilfælde af byldepest og to tilfælde af blodpest, hvoraf ét tilfælde var med dødelig udgang. Yderligere otte tilfælde er ved at blive undersøgt. De fleste tilfælde opstod nær Oran, i byen Kehalia, 400 km vest for Algier. Patienterne er blevet behandlet med antibiotika, og der er truffet forebyggende foranstaltninger.

Kommissionen udsendte en advarselsmelding til medlemsstaterne om udbruddet gennem EU's netværk vedrørende overførbare sygdomme, som knytter overvågningsstrukturer og folkesundhedsmyndigheder sammen (beslutning nr. 2119/98/EF(1)). Dette net sikrer hurtig udveksling af information i Fællesskabet med henblik på koordinering af initiativerne. Kandidatlandene og landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) samarbejder fuldt ud i nettet, og der er et tæt samarbejde med WHO om tidlig varsling.

Kommissionen finder ikke, at der er nogen fordele forbundet med udstedelse af sundhedspas med det formål at kontrollere overførbare sygdomme. Pest er en af de tre epidemiske sygdomme, som omfattes af det internationale sundhedsregulativ og skal anmeldes til WHO, og sygdommen er endemisk i Afrika, Nord-, Syd- og Centralamerika og Asien. Der findes effektiv behandling (antibiotika og understøttende terapi), som gør det muligt at helbrede patienter, hvis sygdommen diagnosticeres i tide. Sundhedspas kan ikke garantere den grad af sundhedsbeskyttelse, der er nødvendig, og kan endog give en falsk tryghedsfornemmelse.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2119/98/EF af 24. september 1998 om oprettelse af et net til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme i Fællesskabet, EFT L 268 af 3.10.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2259/03

af Linda McAvan (PSE) til Kommissionen

(1. juli 2003)

Om: Patientinformation

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen, eftersom det pilotprojekt vedrørende patientinformation, der blev foreslået i forbindelse

med revisionen af bestemmelserne for medicinalsektoren, blev forkastet af Europa-Parlamentet og Rådet, nu med henblik på arbejdet i G10-arbejdsgruppen om den europæiske medicinalindustri stille forslag om for at sikre, at patienterne får objektive informationer af høj kvalitet om de lægemidler og behandlinger, der står til deres rådighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(18. juli 2003)

Kommissionen vil som led i initiativet G10-lægemidler drøfte med de berørte parter, hvordan man kan opnå en bedre information om de disponible receptpligtige og ikke-receptpligtige lægemidler. I dette øjemed vil Kommissionen undersøge mulighederne for at oprette et offentligt-privat partnerskab med deltagelse af de berørte parter, bl.a. repræsentanter for de offentlige myndigheder, industrien, sygekasser, fagfolk fra sundhedssektoren og patienter. Dette organ kunne rådgive og overvåge kvaliteten af de disponible oplysninger og opstille retningslinjer på bestemte områder for at støtte de nationale og Fællesskabets regulerende myndigheders arbejde.

Kommissionens aktiviteter på området vil blive understøttet af andre projekter, herunder det arbejde, Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (EMEA) er i gang med at gennemføre sammen med patientorganisationer for at undersøge, hvordan man kan sikre, at der ved information om lægemidler i højere grad tages hensyn til patientens behov.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1597/03 af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen. Finansiering af European Ombudsman Institute.



EU-Tidende nr. 011 E af 15/01/2004 s. 0202 - 0203



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1597/03 af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen (8. maj 2003) Om: Finansiering af European Ombudsman Institute Kan Kommissionen oplyse, om European Ombudsman Institute (EOI), som har sæde i Innsbruck i Østrig, finansieres gennem et fællesskabsinitiativ? Deltager der en repræsentant fra en af fællesskabsinstitutionerne i instituttets arbejde, eller har denne repræsentant på nogen måde beføjelse til at udtale sig, hvad angår instituttets administration? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (26. juni 2003) Ifølge Kommissionens oplysning modtager det pågældende institut ikke nogen finansiering via EU.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2281/03 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen. Venskabsbyer.



EU-Tidende nr. 011 E af 15/01/2004 s. 0255 - 0255



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2281/03 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (9. juli 2003) Om: Venskabsbyer Hvad agter Kommissionen at gøre for at hjælpe tiltrædelseslandene med at deltage i venskabsbyprogrammer under henvisning til den lavere indkomst pr. indbygger i disse lande? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding (4. august 2003) Byerne og kommunerne i kandidatlandene har allerede i flere år deltaget i Kommissionens venskabsbyprogram. Antallet af byer, som deltager, stiger konstant. Det forenklede system for tildeling af støtte, der bygger på faste beløb, er særligt velegnet til, at små kommuner med en begrænset finansiel og organisatorisk kapacitet kan deltage.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1200/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Pistoia Kommunes udnyttelse af midler fra sportsprogrammet for handicappede

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pistoia Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at integrere handicappede via sporten.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Pistoia Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra sportsprogrammet for handicappede?

2. om Pistoia Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 og E-1203/03

(23. april 2003)

Kommissionen er slet ikke i tvivl om, at sport spiller en vigtig rolle for handicappedes integrering, men den råder ikke over noget særligt program på dette område.

Hvad angår Den Europæiske Fond for Regionaludviklings eventuelle medfinansiering af projekter i nævnte italienske kommuner, anmodes det ærede medlem om at læse Kommissionens svar på hendes skriftlige forespørgsler E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) til E-1124/03 og E-1125/03(4).

(1) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 96.

(2) Se side 160.

(3) EUT C 268 E af 7.11.2003, s.172.

(4) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1193/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Firenze Kommunes udnyttelse af midler fra sportsprogrammet for handicappede

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen over de midler, der var stillet til rådighed af EU.

Det fremgår af denne opgørelse, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation, for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Firenze Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at integrere handicappede via sporten.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. har Firenze Kommune har projekter i håb om at opnå støtte fra sportsprogrammet for handicappede?

2. har Firenze Kommune fået bevilget støtte til disse projekter?

3. er de pågældende midler blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 og E-1203/03

(23. april 2003)

Kommissionen er slet ikke i tvivl om, at sport spiller en vigtig rolle for handicappedes integrering, men den råder ikke over noget særligt program på dette område.

Hvad angår Den Europæiske Fond for Regionaludviklings eventuelle medfinansiering af projekter i nævnte italienske kommuner, anmodes det ærede medlem om at læse Kommissionens svar på hendes skriftlige forespørgsler E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) til E-1124/03 og E-1125/03(4).

(1) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 96.

(2) Se side 160.

(3) EUT C 268 E af 7.11.2003, s.172.

(4) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1185/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Fællesskabsstøtte

Arbejdstagerne på virksomheden Decobook, Lda. med hovedsæde i Braga i Portugal (som er en del af det multinationale selskab Visualis med hovedsæde i Burges i Frankrig) fandt den 12. februar virksomheden lukket på ubestemt tid, hvilket ifølge ledelsen var foranlediget af den midlertidige mangel på arbejde. Arbejdstagerne er blevet nægtet enhver form for dokumentation vedrørende deres arbejdsforhold og retsstilling i forhold til den pågældende virksomhed, herunder navnlig en meddelelse om arbejdsophør uden løntab, opsigelse eller erklæring, som giver arbejdstagerne mulighed for at anmode om arbejdsløshedsunderstøttelse, indtil arbejdet genoptages.

Vil Kommissionen på baggrund heraf oplyse, dels om ovennævnte multinationale selskab, det være sig afdelingen i Portugal eller Frankrig, modtager EU-støtte, og dels hvilke foranstaltninger den agter at iværksætte for at forsvare arbejdstagernes rettigheder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-1184/03 og E-1185/03

(22. maj 2003)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen råder over, har virksomheden Fabolin modtaget støtte på 18 139 000 PTE fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) i 1989. Derimod er der ikke givet støtte til Decobook Lda. Det er op til medlemsstaten at træffe de nødvendige juridiske foranstaltninger til at geninddrive denne støtte, såfremt den ikke måtte være blevet brugt i overensstemmelse med de aftaler, der er indgået mellem medlemsstaten og virksomheden, da støttet blev tildelt.

Med hensyn til arbejdstagernes rettigheder er det ligeledes op til medlemsstaterne at sikre, at den gældende nationale lovgivning overholdes under hensyntagen til de relevante fællesskabsdirektiver.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0441/03

af Teresa Almeida Garrett (PPE-DE) til Kommissionen

(18. februar 2003)

Om: Lukning af skotøjsfabrikken C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i Castelo de Paiva kommune, Portugal

Den multinationale virksomhed C & J Clark Fábrica de Calçado, Lda. i Castelo de Paiva kommune, Portugal, bekendtgjorde den 10. januar 2003, at den ville lukke sin fabrik, der beskæftiger 588 arbejdstagere, som dermed vil blive arbejdsløse.

Virksomheden begrunder selv beslutningen om lukning med import af overlæder fra Indien og Rumænien, med det formål at opretholde en konkurrencedygtig prisstruktur (i en pressemeddelelse udsendt af Clark's administration den 10. januar 2003).

Clark etablerede sig i Castelo de Paiva i 1988 og har modtaget både national støtte og fællesskabsstøtte, og i maj 2000 undertegnede virksomheden en protokol med byrådet, hvori den forpligtede sig til at videreføre sin fabrikation til mindst 2007 til gengæld for omfattende kommunale investeringer.

Castelo de Paiva er en kommune i det indre Portugal, som er kendetegnet ved stor økonomisk sårbarhed, og lukningen af denne virksomhed vil derfor få ødelæggende økonomiske og sociale følger.

I betragtning af at denne beslutning om lukning er i modstrid med det sociale ansvar, der påhviler virksomheder, bedes Kommissionen oplyse følgende:

- Hvor store beløb er der blevet bevilget fra EU's fonde til virksomheden Clark Fábrica de Calçado, Lda. i Castelo de Paiva, og hvornår?

- På hvilke betingelser er de nævnte EU-midler blevet bevilget til virksomheden?

- Hvis virksomheden Clark overtræder forpligtelserne i forbindelse med tildeling af EU-støtte, hvordan agter Kommissionen da at reagere for at forhindre lukningen og sikre, at fabrikationen i Castelo de Paiva opretholdes og arbejdspladserne dermed sikres?

- Hvilke politiske skridt agter Kommissionen at tage for at forhindre og i sidste instans straffe denne form for handlinger, der hyppigt begås af virksomheder, der etablerer sig på Den Europæiske Unions område, hvor de nyder godt af fællesskabsmidler, og som efter at have udnyttet alle hermed forbundne fordele og goder, ikke mindst med hensyn til menneskelige ressourcer, flytter deres aktivitet?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopouloupå skriftlige forespørgsler E-0286/03, E-0287/03,E-0288/03, E-0289/03, E-0290/03, E-0301/03 og E-0441/03

(12. marts 2003)

De ærede medlemmer henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-0089/03 af Regina Bastos(1).

(1) Se side 67.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1766/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(28. maj 2003)

Om: Forsinkelser med underskrivelsen af koncessionskontrakterne for bygning af motorvejen Patras-Athen-Thessaloniki-Evzoni (PATHE)

Den græske regering har bebudet, at projektet med bygningen af otte afsnit på motorvejen Patras-Athen-Thessaloniki-Evzoni vil blive gennemført på grundlag af koncessionskontrakter. Mange af de forberedende undersøgelser er blevet finansieret fra den anden fællesskabsstøtteramme. Der er hidtil noteret store forsinkelser i forbindelse med underskrivelsen af disse kontrakter. For det 25 km lange afsnit Evangelismos-Skotina med to parallelle tunneler af en samlet længde på 11 km, blev f.eks. forhåndsudvælgelsen af de fire konsortier, der skal konkurrere indbyrdes om den endelige fase, afsluttet i september 2002, men straks efter gjorde de selskaber, der var blevet udelukket fra proceduren, indsigelse. For øjeblikket forventer Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige arbejder, at koncessionskontrakten vil blive underskrevet i slutningen af 2004, så projektet kan være færdigt i 2008. Tilsvarende forsinkelser er opstået i forbindelse med andre afsnit af motorvejen Patras-Athen-Thessaloniki-Evzoni, for hvilke der også skal underskrives koncessionskontrakter.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

1. Opstod der juridiske problemer i forbindelse med gennemførelsen af udbuddet af afsnittet Evangelismos-Skotina, og hvis ja, nærmere bestemt hvilke?

2. Hvad er den oprindelige tidsplan for tildelingen af koncessionskontrakterne for de øvrige dele af Patras-Athen-Thessaloniki-Evzoni-motorvejen, og hvor langt er man nået med de pågældende procedurer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(23. juli 2003)

Kommissionen er ikke bekendt med, at der skulle være juridiske problemer i forbindelse med udbudsproceduren for bygning af motorvejen Patras-Athens-Thessaloniki.

Der ydes under det operationelle program Veje, Havne og Byudvikling 2000-2006 støtte til projektet på 125 mio. EUR fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling i forbindelse med offentlige udgifter på i alt 250 mio. EUR. De græske myndigheder forventes at indgå koncessionskontrakter senest i 2006. Det offentlige bidrag i form af statslig støtte og EU-støtte skal være betalt til de endelige støttemodtagere, i dette tilfælde koncessionshaverne, inden udgangen af 2008.

Udbetaling af den offentlige bistand til PATHE-koncessionskontrakterne fra ovenstående operationelle program kan ske ved udgangen af 2008.