ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/424

(2004/C 78 E/0444)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2772/03

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(16. september 2003)

Om: Omfanget af erhvervsmæssig ansvarsforsikringsdækning for mindre forsikringsselskaber

Har Kommissionen planer om eventuelt at indføre lavere europæiske beløbsgrænser for erhvervsmæssig ansvarsforsikringsdækning? En vælger i min valgkreds er foruroliget over dækningsbeløbet på 1 million EUR, som den pågældendes mindre forsikringsselskab kan risikere at komme til at betale.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(23. oktober 2003)

Det ærede medlem refererer sandsynligvis til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling (1). Direktivet indeholder regler, som skal sikre et højt professionelt niveau for forsikringsformidlere og øger informationskravet til disse forsikringsformidlere over for deres kunder. Kunderne vil således opnå bedre beskyttelse.

I henhold til direktivet skal en forsikringsformidler registreres hos en kompetent myndighed i sit hjemland, såfremt denne opfylder strenge faglige krav til kompetence, godt omdømme, erhvervsansvarsforsikring, og hvis forsikringsformidleren forvalter sine kunders midler, passende finansiel kapacitet.

I henhold til direktivet skal en forsikringsformidler have en erhvervsansvarsforsikring eller en anden tilsvarende garanti, der dækker hele Fællesskabets område, mod erstatningsansvar for pligtforsømmelse på mindst 1 mio. EUR pr. skadestilfælde og på sammenlagt 1,5 mio. EUR for alle skadestilfælde i løbet af et år. Denne forsikringsdækning eller finansielle garanti kræves ikke, hvis et forsikrings- eller genforsikringsselskab eller et andet selskab, på hvis vegne forsikrings- eller genforsikringsformidleren handler, påtager sig det fulde ansvar for formidlerens handlinger (i henhold til artikel 4, stk. 3, i direktivet).

Når forsikrings- eller genforsikringsformidleren er blevet registreret i sit hjemland, kan denne udøve virksomhed i hele Fællesskabet i henhold til bestemmelserne om etableringsfrihed og fri udveksling af tjenesteydelser.

Medlemsstaterne skal anvende direktivet fra den 15. januar 2005.

(1) EFT L 9 af 15.1.2003.
2.

Hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at sikre, at sådanne handlinger, der bringer passagernes sikkerhed i fare, ikke gentager sig i fremtiden?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/94

(2004/C 84 E/0123)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3731/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(10. december 2003)

Om: Opdatering af situationen med hensyn til midlerne fra Save II-programmet til Terni Kommune

Under henvisning til den tidligere forespørgsel E-0973/03 (1), hvori Kommissionen blev anmodet om at oplyse, om Terni Kommune havde forelagt projekter og fået bevilget støtte fra Save II-programmet, svarede Kommissionen den 25. april 2003, at der ikke var indgivet forslag.

Kan Kommissionen oplyse, om den efter denne dato og til dato har modtaget Save II-projekter fra ovennævnte kommune?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

på skriftlige forespørgsler E-3704/03, E-3705/03, E-3706/03,

E-3707/03, E-3708/03, E-3709/03, E-3710/03, E-3711/03, E-3712/03,

E-3713/03, E-3714/03, E-3715/03, E-3716/03, E-3717/03, E-3721/03,

E-3722/03, E-3723/03, E-3724/03, E-3725/03, E-3726/03, E-3727/03,

E-3728/03, E-3729/03, E-3730/03 og E-3731/03

(28. januar 2004)

I forbindelse med de 25 skriftlige forespørgsler vedrørende kommunerne Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni skal Kommissionen oplyse det ærede medlem, at Altener II-programmet og SAVE II-programmet begge afsluttedes i 2002, således at der ikke siden april 2003 har været tale om forslagsindkaldelser eller forelæggelse af projekter.

Hvad angår skriftlig forespørgsel E-3716/03, forelagde byen Pistoia ét forslag under Altener II-programmet som led i forslagsindkaldelsen for 2001. Dette forslag benævnt »Resred« blev ikke godkendt og fik ingen støtte, da de uafhængige eksperter konkluderede, at det ikke tilførte tilstrækkelig europæisk merværdi og heller ikke indebar tilstrækkelige muligheder for at blive gentaget andre steder, idet det fokuserede på prægennemførlighedsundersøgelser i hovedsagelig italienske og græske kommuner. Derudover var der andre problemer vedrørende den foreslåede fremgangsmåde, projektteamet, budgettet osv., som medvirkede til det negative resulat.

(1) EUT C 268 E af 7.11.2003, s. 169.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/438

(2004/C 88 E/0443)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2741/03

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om: Kroatien

Vil Kommissionen, når den behandler Kroatiens ansøgning om EU-medlemskab, se på situationen i Krajina og nærmere betegnet muligheden for, at den del af befolkningen, som blev fordrevet af den kroatiske hær i 1995, kan vende tilbage til deres hjem? Mener Kommissionen, at fordrevnes mulighed for at vende hjem og behandlingen af mindretal er spørgsmål, der falder ind under Københavnskriterierne for EU-medlemskab?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. september 2003)

Ved behandlingen af Kroatiens ansøgning om EU-medlemsskab vil Kommissionen undersøge, i hvilket omfang Kroatien opfylder de kriterier, der er fastlagt i artikel 49 og 6 i traktaten om oprettelse af Den Europæiske Union og nedfældet i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København i 1993. I henhold til disse (Københavnskriterierne) skal en kommende medlemsstat: (i) være et stabilt demokrati, respektere menneskerettighederne, retsstatsprincippet og beskyttelsen af mindretal; (ii) have en velfungerende markedsøkonomi og kapacitet til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne inden for Unionen; (iii) vedtage de fælles regler, standarder og politikker, der udgør kernen af fællesskabsretten.

Derfor vil undersøgelsen af processen om flygtninges tilbagevenden til Kroatien og behandlingen af mindretal være afgørende ved vurderingen af, om regeringen opfylder Københavnskriterierne, på hvilket grundlag Kommissionen vil anbefale Rådet at indlede tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien i foråret 2004 eller ej.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/217

(2004/C 78 E/0222)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3070/03

af Christoph Konrad (PPE-DE) til Kommissionen

(20. oktober 2003)

Om: Konkurrenceforvridninger som følge af tysk lov om udenrigshandel

1. Er Kommissionen bekendt med, at den tyske forbundsregering agter at indføre nye godkendelseskrav og indberetningsforpligtelser inden for våbenindustrien i forbindelse med salg af mindst 25 % af andelen i indenlandske virksomheder til udenlandske købere? Hvad er i bekræftende fald Kommissionens reaktion herpå, og har Kommissionen afgivet udtalelse herom?

2. Denne nye tyske lov skal gælde for virksomheder, der fremstiller eller forhandler eksportprodukter. Formålet med godkendelseskravet er at kontrollere udvandringen af tyske virksomheder og tredjelandes indflydelse på det følsomme område, som våbenindustrien er.

3. Definitionen og afgrænsningen af, hvad våbenindustrien generelt omfatter, er uklar. Hvordan agter Kommissionen at sikre sig mod risikoen for, at et sådant godkendelsesforbehold fra en regering i en EU-medlemsstat også kan have en politisk motiveret indflydelse på andre industriområder og dermed føre til, at de berørte tyske virksomheders konkurrencedygtighed og frihed til at oprette og drive egen virksomhed begrænses betydeligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af F. Bolkestein

(27. november 2003)

I henhold til EF-traktatens artikel 56 er alle begrænsninger af kapitalens frie bevægelighed mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og tredjelande forbudt. I henhold til EF-traktatens artikel 58 påvirker bestemmelserne i artikel 56 ikke medlemsstaternes ret til:

— at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at forhindre overtrædelser af nationale love og bestemmelser

— at fastsætte procedurer for indberetning af kapitalbevægelser af administrative hensyn

— at træffe foranstaltninger, der er begrundet i den offentlige sikkerhed (EF-traktatens artikel 58, stk. 1, litra b)).

Det ærede medlem henviser i sit spørgsmål til en tysk forbundslov, der er ved at blive udarbejdet. For at Kommissionen kan tage stilling hertil, kræves der en analyse af den eksisterende lovgivning og den øvrige lovs endelige ordlyd, og en godkendelses-/indberetningsprocedure vedrørende salget af mere end 25 % af aktierne i indenlandske virksomheder inden for våbenfremstilling og -eksport til udenlandske købere kan være omfattet af disse forsigtighedsprincipper. Kommissionen vil selvfølgelig holde øje med, at anvendelsesområdet for denne nye lov ikke giver anledning til bekymring i medfør af EF-traktatens artikel 58, stk. 3 (vilkårlig forskelsbehandling eller skjult begrænsning af kapitalens frie bevægelighed).

På grundlag af de til rådighed stående oplysninger har Kommissionen ikke til hensigt at træffe særlige foranstaltninger for at dække medlemsstaternes initiativer som f.eks. det, det ærede medlem beskriver. Kommissionen vil dog fortsat sikre, at kapitalens frie bevægelighed ikke ubehørigt begrænses.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/306

(2004/C 78 E/0308)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3642/03

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(9. december 2003)

Om: Eurobarometer-rundspørge

Kan Kommissionen forklare ræsonnementet bag sektion 2.2 i den seneste Flash Eurobarometerundersøgelse (nr. 151), hvor svarpersoner spurgtes, hvorvidt de mener, at visse lande er en trussel mod verdensfreden eller ej?

Hvad er formålet med denne sektion, i betragtning af at en vurdering af opfattelser af fremtidige trusler mod verdensfreden ikke nævnes som et af undersøgelsens grundlæggende mål og svarene ikke en gang er nævnt i Flash-undersøgelsens konklusioner?

Kan Kommissionen forklare, hvorledes de pågældende lande udvalgtes til at være med i denne undersøgelse, og hvad vil der blive gjort for at sikre, at fremgangsmåden forbedres i forbindelse med lignende fremtidige undersøgelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(23. december 2003)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-3334/03 fra Cristiana Muscardini (1).

(1) Se side 263.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/779

(2004/C 78 E/0829)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3100/03

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(20. oktober 2003)

Om: Kommissionens engagement i nationale kampagner

Ifølge Kommissionens forretningsorden skal Kommissionen og dens medarbejdere optræde »høfligt, objektivt og upartisk« over for offentligheden.

Kan Kommissionen oplyse først og fremmest med hensyn til kravet om upartiskhed, hvilken praksis Kommissionen har for, at kommissærer og deres medarbejdere engagerer sig i nationale kampagner i forbindelse med folkeafstemninger om tiltrædelse af EU og ØMU'en?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi på skriftlige forespørgsler E-3098/03 og E-3100/03

(19. november 2003)

Som Kommissionen ofte har haft lejlighed til at minde om i sine svar på skriftlige og mundtlige forespørgsler fra parlamentsmedlemmer (1), er medlemmerne af Kommissionen politikere, der udøver en politisk funktion, og som under overholdelse af de forpligtelser, deres funktion pålægger dem, bevarer friheden til uafhængigt og på eget ansvar at give udtryk for deres personlige holdning.

I henhold til adfærdskodeks for kommissærer kan kommissærerne være aktive medlemmer af politiske partier eller fagforeninger, forudsat at dette ikke går ud over deres virke i Kommissionen.

(1) Se for eksempel Romano Prodis svar på forespørgsel 2459/99, 2600/99 og 2628/99, EFT C 225 E af 8.8.2000 og Romano Prodis svar på forespørgsel 2629/99, EFT C 46 E af 13.2.2001.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/441

(2004/C 78 E/0463)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2903/03

af Miet Smet (PPE-DE) til Kommissionen

(1. oktober 2003)

Om: Suspendering af samarbejdsaftaler og udsættelse af undertegnelse af samarbejdsaftaler

I svaret på skriftlig forespørgsel E-0520/03 (1) af 13. februar 2003 om kvinders rettigheder i Pakistan meddelte Rådet, at hidtil er ingen aftaler med tredjelande, der indeholder en menneskerettighedsklausul som et »væsentligt element«, blevet suspenderet.

I en række tilfælde, hvor væsentlige elementer i aftalen er krænket, har EU imidlertid suspenderet visse bestemmelser i aftalen. Dette har været tilfældet med de finansielle bestemmelser i Cotonou-aftalen med hensyn til Zimbabwe (2002), Comorerne (2000), Côte d'Ivoire (2000), Fiji (2000), Haiti (2000) og Liberia (2001). Hvilke krænkelser af væsentlige elementer var der for disse seks landes vedkommende tale om?

Hvad angår Kroatien (1995), Pakistan (1999), Algeriet (1998) og Rusland (1995) blev undertegnelsen af samarbejdsaftalerne udsat på grund af betænkeligheder med hensyn til menneskerettighederne. Nu er menneskerettighederne et meget bredt begreb. Hvilke krænkelser af menneskerettighederne var der for disse fire landes vedkommende tale om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(25. november 2003)

Kommissionen lægger stor vægt på menneskerettighedsklausulen i Fællesskabets aftaler med tredjelande som et nyttigt instrument til at fremme menneskerettigheder og demokrati. En velstruktureret dialog med tredjelande med udgangspunkt i denne klausul er en mere realistisk måde at opfylde menneskerettigheds-klausulens målsætning på end stive kriterier for, hvornår dele af aftalen bør suspenderes. Kommissionen er ikke desto mindre enig i, at der er omstændigheder, hvor sanktioner har deres berettigelse. Hvis der efter omhyggelig gennemgang af situationen i et land træffes beslutning om at indføre sanktioner, er det vigtigt ikke blot at se på konsekvenserne af sådanne sanktioner, men også gøre det klart på hvilke betingelser sanktionerne kan hæves igen.

Siden 1996 har man under henvisning til menneskerettighedsklausulen i en række tilfælde, herunder dem, som det ærede medlem nævner, anmodet om formelle høringer, suspenderet samarbejdet eller indført andre sanktioner. I samtlige tilfælde blev den politiske situation, demokratiets tilstand og situationen på menneskerettighedsområdet i det enkelte land omhyggeligt gennemgået. Kommissionen undgik i den forbindelse at anvende »mekaniske« eller »typologiske« bedømmelseskriterier, som ikke ville have kunnet tilvejebringe det nødvendige overordnede bedømmelsesgrundlag af en prekær situation i de pågældende tredjelande.

Kommissionen forfølger den samme strategi, når den skal tage stilling til, om forhandlinger om eller undertegnelse af bilaterale aftaler, af den slags som det ærede medlem henviser til, skal neddrosles eller stilles i bero.

(1) EFT C 280 E af 21.11.2003, s. 62.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/713

(2004/C 78 E/0761)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1330/03

af Sérgio Marques (PPE-DE) til Kommissionen

(8. april 2003)

Om: Prestige: EU-støtte

Olietankeren Prestiges havari ud for Galiciens kyst den 19. november 2002 forvoldte en af de største miljøkatastrofer nogensinde med meget alvorlige økonomiske og sociale konsekvenser i et mål 1-område, der i sig selv var sårbart, navnlig på grund af den stærke afhængighed af fiskeriet.

Denne frygtelige ulykke, som ene og alene takket være strømforholdene ikke ramte Portugal, rejste endnu engang spørgsmålet om sikkerhed til søs og kontrol med olietransporten. Dette spørgsmål er af overordentlig stor betydning for en stat som Portugal, der har en meget lang søgrænse, og som omfatter yderst sårbare øområder, som Madeira og Azorerne.

Efter havariet forelagde Kommissionen en meddelelse om skærpelse af sikkerheden til søs, som omfatter fremskyndet gennemførelse af Erika I (foranstaltninger vedrørende havnestatskontrol, klassifikations-selskabernes virksomhed og fremskyndelse af tilbagetrækningen af enkeltskrogede olietankere) og Erika II (foranstaltninger med henblik på oprettelse af Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed, erstatning til ofrene for olieudslippet), en større international indsats og indførelse af sanktioner, herunder strafferetlige sanktioner, for ulovlig forurening.

Europa-Parlamentet vedtog den 19. december 2002 en beslutning, som i punkt 11 og 12 anmoder Kommissionen om »at gøre en særlig indsats for at undersøge mulighederne for at anvende alle nødvendige finansielle instrumenter for at imødegå de økonomiske, sociale og miljømæssige følger af Prestiges forlis og for at støtte de erhvervssektorer, der er ramt af katastrofen« gennem anvendelse af Solidaritetsfonden.

På den baggrund bedes Kommissionen oplyse følgende:

1. Hvilke finansielle instrumenter har man fire måneder efter Prestige-katastrofen stillet til rådighed, og hvilke foranstaltninger har man truffet for at imødegå de økonomiske, sociale og miljømæssige følger?

2. Har Kommissionen et skøn over de skader, som Prestiges forlis har medført?

3. Hvad har Kommissionen besluttet vedrørende en eventuel anvendelse af Solidaritetsfonden i forbindelse med Prestige-katastrofen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(21. maj 2003)

Kommissionen henviser det ærede medlem til dens svar på spørgsmål H-0221/03.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/390

(2004/C 78 E/0413)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1854/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(3. juni 2003)

Om: Jordskred i Grækenland og skader på infrastrukturprojekterne

I min forespørgsel E-1141/03 (1) spurgte jeg Kommissionen, om jordskredene i Grækenland (som forårsagede uhørte skader på infrastrukturprojekter, hvoraf mange var blevet afsluttet kun få måneder inden de blev ødelagt) hænger sammen med geologiske ændringer, som blandt andet kan skyldes den intense seismiske aktivitet i hele Grækenlands område.

Svaret fra kommissær Barnier var ikke helt tilfredsstillende, eftersom han henviste mig til svar fra andre kolleger, og der var ikke nogen omtale af mit spørgsmål om sammenhængen mellem jordskredene og den seismiske aktivitet, der foregår i Grækenland. Kan Kommissionen svare på det spørgsmål samt oplyse, om der foreligger en undersøgelse fra Kommissionens tjenestegrene om den seismiske aktivitet i det sydøstlige Middelhav med prognoser eller konklusioner vedrørende en eventuel intensivering af fænomenet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(23. juli 2003)

Det er velkendt, at der f.eks. i Malakassa i 1995, har været jordskred i Grækenland, som har afbrudt vej- og jernbaneforbindelser mellem Athen og Nordgrækenland i omkring fire dage. Som forskningsemne har jordskredsrisikoen været med i Fællesskabets fjerde og femte rammeprogram for forskning og teknologiudvikling, der har ydet støtte til forskningsprojekter under emnet »naturkatastrofer«. Under det sjette forskningsrammeprogram forventes støtten til forskning i jordskred videreført under forskningstemaet »globale miljøændringer og økosystemer«. Forskningen i jordskred fokuserer på vurdering og begrænsning af risikoen med det formål at vurdere strategier for, hvordan katastrofer kan mindskes under hensyntagen til de samfundsmæssige og økonomiske virkninger af naturkatastrofer. Et af hovedformålene med de EU-finansierede er at undersøge de mekanismer, der ligger bag jordskreddene. Et andet mål er at overvåge jordskred ved hjælp af teledetektionsteknik og sammenligne resultaterne med informationer fra observationer på stedet. Dertil kommer løbende geotekniske undersøgelser af terrænsænkningsproblemer.

I denne forbindelse er det værd at nævne det EU-støttede Segrodi-projekt, der har undersøgt forskydninger af skråninger forårsaget af jordskælv. Det ser ud til at større jordskælv også kan få skråninger til at skride. Der er dog endnu ingen klare tegn på, at man kan blive i stand til at gøre forudsigelser om en øget sammenhæng mellem jordskred og jordskælv i Grækenland.

På nuværende tidspunkt får et antal relevante undersøgelser støtte fra miljøprogrammet under det femte rammeprogram, og resultaterne af dem forventes forelagt på næste forummøde i Euro Mediterranean Disaster Information Network (EURO-MEDIN), der formentlig vil blive afholdt omkring udgangen af 2004.

(1) Se side 360.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/435

(2004/C 78 E/0457)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2827/03

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(23. september 2003)

Om: Isolationsrum i sygehuse

Europa er sluppet for SARS-virussen. Ifølge virologer er der imidlertid stor sandsynlighed for, at SARS-virussen på ny blusser op inden årets slutning. Biologisk terrorisme kan heller aldrig udelukkes. For at forhindre omfattende spredning af virussygdomme, herunder SARS-virussen, må der gøres alvor af indretning af isolationsrum i sygehuse. Nu hvor SARS-virussen ikke længere synes at være truende, sker der imidlertid intet i medlemsstaterne.

Deler Kommissionen den opfattelse, at europæiske sygehuse skal råde over isolationsrum?

Agter Kommissionen at gøre noget for at sikre dette?

Hvor mange isolationsrum må sygehusene i EU ifølge Kommissionen kunne råde over?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(16. oktober 2003)

Medlemsstaternes myndigheder er ansvarlige for iværksættelse af sundhedsbeskyttende foranstaltninger, herunder sundhedsbeskyttende foranstaltninger, som iværksættes for at forhindre spredningen af SARS, Severe Acute Respiratory Syndrome, på hospitaler.

Kommissionen har, på de områder, hvor den har kompetence, reageret proaktivt på SARS og andre virussygdomme.

Dette vedrører specielt koordinering af overvågning og teknisk vejledning i reaktion på SARS og andre smitsomme sygdomme på en sammenhængende måde i hele EU. Detaljer om dette arbejde kan findes på (http://europa.eu.int/comm/health/index_da.html).