SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2651/99

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(12. januar 2000)

Om: Luftforurening i Rom

I forbindelse med en konference i Rom arrangeret af Istituto Superiore di Sanità offentliggjordes der data vedrørende den smogfremkaldte forurening i Rom. Det fremgik af disse data, at forgiftningen af luften i Rom hvert år er årsag til 760 hospitalsindlæggelser, hvoraf 600 skyldes hjerte-kar-sygdomme og 160 luftvejssygdomme. De mest udsatte personer er børn i aldersgruppen 0-14 år. I de perioder, hvor ozonforureningen er størst, stiger indlæggelsen af børn i denne aldersgruppe med 5,5 %.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om der foreligger europæiske undersøgelser af forureningen i byer?

2. om der er udstedt direktiver på dette område?

3. om der foreligger undersøgelser af ozonforureningsniveauet i de øvrige europæiske hovedstæder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(25. februar 2000)

Der findes en række rapporter og undersøgelser, der givet et overblik over luftforurening i Europa.

I henhold til Rådets direktiv 92/72/EØF om luftforurening med ozon(1) skal Kommissionen offentliggøre årsrapporter om de ozonniveauer, der er målt i Fællesskabet. De omfatter en vurdering af ozonforureningen stillet op imod de grænseværdier, der er fastsat i direktivet. Den seneste rapport, der dækker sommeren 1999 og året 1998, kan konsulteres på Kommissionens Web-sted (http://europa.eu.int/comm/environment/air/ozonerep.htm).

Derudover udarbejdede Kommissionen en samlet rapport Troposfærisk ozon i Den Europæiske Union(2), der drog konklusioner fra adskillige års ozonmålinger i Fællesskabet. Den indeholder også et kapitel om virkningerne af udsættelse for ozon på menneskers sundhed, herunder skøn over hospitalsindlæggelser i medlemsstaterne, der kan henføres til ozonforurening.

Der kan findes yderligere oplysninger om luftforurening i Europa i rapporterne fra Det Europæiske Miljøagenturs (EMA)(3) med et kapitel om troposfærisk ozon og specielt om bymiljøet. EMA har for ganske nyligt præsenteret sin rapport Miljøet i Den Europæiske Union ved århundredskiftet med en oversigt over luftforureningskoncentrationer i en række store europæiske byer(4). Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) har udført en undersøgelse, der sammenligner luftforureningsniveauet i europæiske byer med niveauerne i byer i De Forenede Stater og Japan(5).

Der er blevet gjort et stort arbejde i forbindelse med APHEA-projektet (Kortsigtede virkninger af luftforurening for sundheden: en europæisk approach til metoder, dosis/respons-vurdering og evaluering af betydningen for folkesundheden), der fik støtte under det tredje og fjerde rammeprogram for forskning og udvikling. Virkningerne af udsættelse for forskellige forurenende stoffer, herunder ozon og fine partikler, blev

undersøgt i 15 europæiske byer. Verdenssundhedsorganisationen (WHO) offentliggjorde for nylig sin rapport Oversigt over miljøet og sundheden i Europa i 1990'erne(6), der bl.a. indeholder en kvantificering af forbindelserne mellem sundhedstilstanden og miljøfaktorer, såsom luftforurening.

Rammeprogrammet for luftkvalitet (96/62/EF)(7) kræver en fællesskabsdækkende vurdering af luftkvaliteten. Grænseværdierne for nogle forurenende stoffer og målværdierne for ozon skal fastsættes i afledt lovgivning. Medlemsstaterne skal opstille handlingsplaner og programmer for at nå disse grænseværdier inden for en given periode. Det første afledte direktiv (1999/30/EF)(8) indeholder et sæt grænseværdier for svovldioxid, fine partikler, nitrogendioxid og bly. Et forslag til et andet afledt direktiv(9) om grænseværdierne for benzen og carbonmonoxid er nået til førstebehandlingen i Europa-Parlamentet, og der er nået til politisk enighed om en fælles holdning i Rådet. Kommissionen er i øjeblikket ved at udarbejde lovgivning om adskillige tungmetaller og polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH).

Hvad angår ozon, vil datterdirektivet for ozon erstatte det nugældende ozondirektiv 92/72. Kommissionens forslag(10), sammen med et direktiv med nationale emissionslofter for de stoffer, der er forløbere for ozon, er Fællesskabets strategi for bekæmpelse af ozonforurening. Formålet hermed er at udvirke mærkbare forbedringer i ozonforureningen, f.eks. mere end 70 % reduktion inden år 2010 i udsættelsen for ozon, der ligger over WHO's vejledende niveau for beskyttelse af folkesundheden.

Der er blevet givet støtte til en stor mængde forskning i fotokemiske ozonniveauer i Europa fra miljøforskningsprogrammet. Med hensyn til de akutte luftforureningsproblemer i Middelhavsregionen er det værd at nævne MEDCAPHOT-projektet (målekampagne i Meddelhavsområdet vedrørende fotokemiske sporstoffer transport og kemisk udvikling), der undersøgte luftforureningen i Athen-området, og en gruppe projekter der gennemførte lignende undersøgelser i forskellige byer langs de spanske og italienske kyster.

(1) EFT L 297 af 13.10.1992.

(2) OPOCE, ISBN 92-828-5672-0.

(3) Miljøet i Europa: Anden vurdering (OPOCE, ISBN 92-828-3351-8).

(4) OPOCE, ISBN 92-9157-202-0, fig. 3.12.6.

(5) Advanced Air Quality Indicators and Reporting Methodological Study and Assessment, ENV/EPOC/PPC(99)9/FINAL available on http://www.oecd.int/env/online-soe.htm).

(6) ISBN 92-890-1169-6.

(7) EFT L 296 af 21.11.1996.

(8) EFT L 163 af 29.6.1999.

(9) EFT C 53 af 24.2.1999.

(10) KOM(1999) 125.