ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1926/98

af Armelle Guinebertière (UPE) til Kommissionen

(18. juni 1998)

Om: Ledsageforanstaltninger i forbindelse med afskaffelsen af den told- og afgiftsfrie sektor

Afgoerelsen om pr. 30. juni 1999 at afskaffe den told- og afgiftsfrie sektor (direktiv 91/680/EOEF)(1) blev bekraeftet gennem OEKOFIN-Raadets afslag den 18. maj 1998 paa at efterkomme den irske anmodning om at gennemfoere den undersoegelse af den socio-oekonomiske virkning, som Scrivener, kommissionsmedlem, lovede Europa-Parlamentets medlemmer i 1992. Dette tages hermed ad notam.

Medens berettigelsen af en saadan afgoerelse kan anfaegtes paa et tidspunkt, hvor EU's medlemsstater knap nok har indledt den afgiftsmaessige harmonisering, er det legitimt at spoerge, hvilke nationale og europaeiske instrumenter der vil ledsage strukturomlaegningen i den told- og afgiftsfrie sektor.

Vil Kommissionen goere rede for sin holdning, dvs. hvilke midler den agter at tage i brug og hvilken sagkundskab den vil stoette sig til for at ledsage tilpasningen af de sektorer, som er omfattet af afgiftsfritagelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(17. juli 1998)

Kommissionen erindrer det aerede medlem om, at det paahviler medlemsstaterne at analysere konsekvenserne af afskaffelsen af det told- og afgiftsfrie salg den 30. juni 1999 i overensstemmelse med Raadets enstemmige beslutning fra 1991. Det er saaledes op til dem at traeffe de ledsageforanstaltninger, de maatte finde noedvendige.

Kommissionen oensker at praecisere, at den den 19. maj 1998 gav OEKOFIN-Raadet et tilsagn om, at den i et arbejdsdokument ville redegoere for, hvilke instrumenter medlemsstaterne kunne benytte sig af for at afhjaelpe eventuelle vanskeligheder.

Dette dokument, som opridser de eksisterende mekanismer paa EU-plan, er under udarbejdelse. Parlamentet vil naturligvis blive holdt underrettet om dette arbejde.

(1) EFT L 376 af 31.12.1991, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1460/98

af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Harmonisering af maksimale tilladte maengder af DDT i visse fiskearter

Mine tidligere forespoergsler P-0385/97(1) og P-0906/96(2) rejste problemet vedroerende de maksimale tilladte maengder af reststoffer (f.eks. DDT) i visse fiskearter og de maksimale tilladte maengder fastlagt af medlemsstaterne.

Kan Kommissionen oplyse, om der er igangsat en procedure med henblik paa harmonisering af de maksimale tilladte maengder i de forskellige medlemslande?

Kan Kommissionen ajourfoere listen over de medlemsstater, som har fastlagt bestemmelser om de maksimale tilladte maengder af det klororganiske insektmiddel DDT, der er konstateret i visse fiskearter og disse bestemmelsers omfang?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. juli 1998)

Situationen i de forskellige medlemsstater, hvad angaar lovgivning vedroerende maksimalgraensevaerdier for dichlordiphenyltrichlorethan (DDT), har ikke aendret sig.

Kommissionen har ikke igangsat procedurer med henblik paa harmonisering af de tilladte vaerdier i de forskellige medlemsstater.

En detaljeret oversigt (de enkelte medlemsstater) baseret paa ajourfoerte oplysninger fra medlemsstaterne sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets sekretariat.

(1) EFT C 217 af 17.7.1997, s. 170.

(2) EFT C 45 af 10.2.1998, s. 9.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1801/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: EU-bidrag og stoettebevillinger

I forskellige publikationer og pressemeddelelser anfoeres der konstant forskellige tal vedroerende OEstrigs betalinger til EU samt de bevillinger, som OEstrig faar fra forskellige stoetteprogrammer. Derfor anmoder jeg om svar paa foelgende spoergsmaal:

1. Hvor store var OEstrigs bruttobidrag i 1996 og 1997?

2. Hvilke kriterier er der tale om at laegge til grund for bidragene i 1998?

3. Hvor store var de af Kommissionen fastsatte forpligtelsesbevillinger (1996 og 1997), som kunne vaere gaaet tilbage til OEstrig?

4. Hvor store er de af Kommissionen godkendte bevillinger (1996 og 1997)?

5. Hvilke bevillinger fra EU er i 1996 og 1997 reelt gaaet fra EU til OEstrig (opdelt efter stoetteomraader og stoetteafsnit)?

6. Hvor stor er den respektive forskel mellem forpligtelsesbevillingerne, de af EU godkendte stoettebevillinger og de stoettebevillinger, som i 1996 og 1997 reelt er gaaet tilbge til OEstrig?

7. Hvilke bevillinger, som OEstrig ikke har anvendt i 1996 og 1997, forfalder og gaar tabt for OEstrig?

8. Hvilke stoetteforanstaltninger har OEstrig ansoegt om for 1998?

9. Hvilke stoetteforanstaltninger for 1998 - som vedroerer OEstrig - er hidtil godkendt fra Kommissionens side?

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(30. juli 1998)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2071/98

af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Projektet "Paa vej mod Europa"

Ifoelge en rundspoerge - "Paa vej mod Europa"-projektet - som netop er foretaget blandt i alt 1.300 studerende ved Madrid Universitet, er syv ud af ti studerende villige til at arbejde i en andet EU-land, 78 % foeler sig som EU-borgere og 75 % gaar ind for den faelles valuta.

Der boer tages hensyn til en saa entusiastisk pro-Europa holdning, saaledes at man ikke senere skuffer deltagerne i denne rundspoerge, og der boer derfor etableres kanaler, som kan goere det lettere for de unge, pro-europaeiske studerende fra de forskellige medlemsstater at faa stillinger i andre lande end deres hjemland.

Boer der paa grundlag af det positive resultat af denne rundspoerge efter Kommissionen opfattelse etableres saadanne kanaler, der kan formidle oplysninger om udbuddet af arbejde i de forskellige medlemsstater og dermed goere det lettere efter afsluttet universitetsuddannelse i hjemlandet at finde arbejde i andre medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(3. august 1998)

Kommissionen er klar over, at det i vid udstraekning er de unge og velkvalificerede borgere, som er mest villige til at flytte til en anden medlemsstat for at arbejde.

Kommissionen tillaegger de ordninger, som goer det muligt for EU-borgerne at goere brug af deres ret i medfoer af EF-traktaten til fri bevaegelighed, stor betydning. Af samme grund stoetter Kommissionen blandt andet EURES-nettet, som arbejdsformidlingsmyndighederne, arbejdsmarkedets parter og andre aktoerer paa lokalplan deltager i. Formaalet med dette net, som er baseret paa over 500 eurovejledere og paa moderne informationsteknologi, er at informere og raadgive de beskaeftigelsessoegende (eller arbejdsgivere), der har interesse i geografisk mobilitet. Nettet hjaelper interesserede til at finde et job i udlandet, blandt andet ved hjaelp af en database med omkring 100 000 saerligt udvalgte tilbud om beskaeftigelse. En del af disse stillingsannoncer er nu tilgaengelige paa EURES-webstedet (http://europa.eu.int/jobs/eures), som samtidig forbinder internet-adresserne paa de mange europaeiske arbejdsformidlingsmyndigheder.

Den rapport(1), som Kommissionen vedtog den 3. juli 1998 og sendte til Parlamentet, indeholder en detaljeret gennemgang af EURES' aktiviteter.

(1) KOM(98) 413 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1977/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Sikkerhedsnormer for barnevogne

Er Kommissionen tilfreds med den nuvaerende ordning for sikkerhedsnormer for barnevogne, som findes i EU, saerlig sikkerhedsnormerne i forbindelse med de saakaldte "bagmonterede" vogne?

OEnsker Kommissionen at fremsaette yderligere kommentarer til dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(31. juli 1998)

Kommissionen har ikke indtil dato haft grund til at vaere utryg ved de platforme, der giver mulighed for at transportere et barn mere staaende for enden af en barnevogn. Der er i oevrigt ikke fremsendt nogen meddelelse om dette spoergsmaal i det hurtige alarmsystem, som inden for rammerne af Raadets direktiv 92/59/EOEF af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed(1) bl.a. giver meddelelse om et farligt produkt paa Faellesskabets omraade.

I spoergsmaalet om standarder kan det konstateres, at der ikke findes en europaeisk standard for barnevogne, men kun nationale standarder som f.eks. den britiske BS 4792. Der arbejdes dog med spoergsmaalet, og der vil i en ikke fjern fremtid blive forelagt et forslag til standard for de nationale medlemmer af Det Europaeiske Standardiseringsorgan (CEN).

Den naevnte platform indgaar ikke i dette projekt. Hvis det imidlertid skulle vise sig, at den udgoer en saerlig fare, vil den kunne indgaa i en senere revision af den europaeiske standard, og Kommissionen vil vaere opmaerksom paa dette spoergsmaal.

(1) EFT L 228 af 11.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1752/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Udgiften til jobskabelse

I sin meddelelse om miljoe og beskaeftigelse (KOM(97) 0592) naevner Kommissionen, at der i 1996 blev skabt omkring 1.500 arbejdspladser under Life-projekterne, hvor udgiften til en arbejdsplads paa fuld tid aarligt var paa omkring 30.000 ecu. Er Kommissionen enig i, at dette er en saerdeles hoej udgift pr. arbejdsplads, og har den nogle ideer til, hvordan disse arbejdspladser kunne goeres mere omkostningseffektive?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(22. juli 1998)

Det vaesentligste sigte med Life-Natur-projekterne er at beskytte naturomraader og levesteder. Jobskabelse er i den forbindelse en sekundaer, omend en positiv effekt. Der kan derfor ikke tages samme hensyn til omkostningseffektivitet som ved foranstaltninger uden miljoebeskyttelsesmaessigt formaal.

Det tal vedroerende omkostningerne i forbindelse med hver fuldtidsarbejdsplads pr. aar, der fremgaar af rubrik 6, "beskaeftigelsesmaessig virkning af Life-Natur-projekter", i bilag 2 til Kommissionens meddelelse om miljoe og beskaeftigelse (udvikling af et baeredygtigt Europa)(1), er et gennemsnitstal; det er baseret paa et forholdsvis beskedent antal projekter og stammer fra evalueringen af Life-Natur-projekterne for 1996. Tallet er retningsgivende og repraesenterer ikke de absolutte omkostninger i forbindelse med naturbevaring. Desuden gaelder disse omkostninger kun direkte arbejdspladser og medregner ikke indirekte beskaeftigelsesmaessige foelgevirkninger, for eksempel i form af nyskabte eller udvidede turistaktiviteter eller indkvarteringsfaciliteter paa landet. Det skal bemaerkes, at stedet for nogle af disse nye job er af vigtighed, eftersom Life-Natur-projekter ofte giver mulighed for at udvikle aktiviteter i fjerntbeliggende omraader, hvor der ikke eksisterer andre jobskabelsesmuligheder.

(1) KOM(97) 592 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1595/98

af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: Tekniske standarder for elektronisk overvaagningsudstyr

Findes der i EU tekniske standarder, som beskytter pacemakere i naerheden af elektronisk overvaagningsudstyr (sikkerhedsmaerkesedler i forretninger, CCTV osv.) og i benaegtende fald, mener Kommissionen der er behov for en saadan standard?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(2. juli 1998)

Hjerte-pacemakere paa det europaeiske marked skal opfylde bestemmelserne i Raadets direktiv 90/385/EOEF af 20. juni 1990 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om aktive, implantable medicinske anordninger(1).

Dette direktivs vaesentligste krav vedroerer saerligt beskyttelse mod de risici, der skyldes paavirkning fra omgivelserne, og som kan forudses med en vis sikkerhed, navnlig elektromagnetiske spaendingsfelter, ogsaa dem, der udsendes af elektrisk overvaagningsudstyr i for eksempel stormagasiner.

Til stoette for gennemfoerelsen af dette direktiv er der blevet udarbejdet et udkast til en europaeisk standard for implantable hjerte-pacemakere (pr EN 45 502, som traeder i stedet for EN 50 061). En raekke krav i forbindelse med denne standard behandler spoergsmaalet om hjerte-pacemakeres modtagelighed over for saadanne elektromagnetiske felter.

Dog kan de risici, der er forbundet med elektromagnetiske felter, som udgaar fra elektrisk overvaagningsudstyr, ikke fuldstaendig elimineres ved hjaelp af tekniske krav, som udelukkende gaelder for hjerte-pacemakere. Derfor kraever Raadets direktiv 90/385/EOEF, at producenter af pacemakere skal give oplysninger, som vedlaegges pacemakerne, om forholdsregler med henblik paa beskyttelse imod faren for interferens fra elektromagnetiske felter. Desuden boer der overvejes indfoert fyldestgoerende sikkerhedsforanstaltninger for elektrisk overvaagningsudstyr, idet man skal tage tilboerligt hensyn til farerne forbundet med denne form for udstyr.

(1) EFT L 189 af 20.7.1990, s. 17.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1982/98

af Allan Macartney (ARE) til Raadet

(17. juni 1998)

Om: Kommissionens dokument om udligningsforanstaltninger vedroerende afskaffelse af salg af afgiftsfrie varer

Vil Raadet sikre, at Kommissionens dokument om muligheder for udligningsforanstaltninger for de regioner, som er mest beroert af afskaffelse af salg af afgiftsfrie varer inden for EU efter 1999, saaledes som det vedtoges under OEKOFIN-Raadets moede i maj, forelaegges paa og droeftes under OEKOFIN-Raadets moede i efteraaret?

Svar

(24. september 1998)

Det fremgaar af referatet af droeftelserne paa samlingen i OEKOFIN-Raadet den 19. maj 1998, at der ikke var enighed om at anmode om en undersoegelse paa faellesskabsplan af, hvilke foelger det faar, at det told- og afgiftsfri salg inden for EU afskaffes den 30. juni 1999.

Paa baggrund af de forskellige nationale undersoegelser og bemaerkningerne paa moedet vil Kommissionen imidlertid i et arbejdsdokument redegoere for, hvilke instrumenter der er til raadighed for medlemsstaterne med henblik paa at afboede foelgerne heraf.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2122/98

af David Hallam (PSE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Gennemfoerelse af sanktioner i forbindelse med forordning (EOEF) 1765/92

Har Kommissionen kendskab til de meget strenge sanktioner i forbindelse med forordning (EOEF) 1765/92(1), som er blevet gennemfoert, naar der er sket fejl ved ansoegningen om stoette for opdyrkede arealer under det integrerede system for forvaltning og kontrol?

I Det Forenede Kongerige har man kunnet konstatere, at mange af disse sanktioner er blevet gennemfoert, selvom det er indlysende, at der var tale om reelle fejl fra producentens side. Hvordan vil Kommissionen udvise fleksibilitet for at bistaa de beroerte producenter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. juli 1998)

I henhold til Kommissionens forordning (EOEF) 3887/92 af 23. december 1992 om gennemfoerelsesbestemmelser for det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-stoetteordninger(2), er der fastsat sanktioner, saafremt landbrugere angiver for hoeje tal i ansoegningen om arealstoette, eller saafremt visse andre bestemmelser ikke er overholdt.

Kommissionen har dog accepteret, at der er brug for en vis fleksibilitet i saerlige tilfaelde. I henhold til forordning (EOEF) 3887/92 kan medlemsstaterne tillade, at angivelserne i arealansoegningen justeres uden sanktioner, saafremt der har vaeret tale om virkelige fejltagelser, der skal vaere anerkendt som saadanne af medlemsstaternes myndigheder. Ansvaret for anerkendelsen af en eventuel fejl paahviler ene og alene medlemsstaterne.

Foruden de eksisterende bestemmelser har Kommissionen for nylig fremsat et forslag om aendring af forordning (EOEF) 3887/92, hvorved der indfoejes en saerlig bestemmelse, hvorefter landbrugerne paa saerlige betingelser kan berigtige oplysningerne i deres ansoegninger, som ellers i modsat fald ville kunne foere til paalaeggelse af boedestraffe.

(1) EFT L 181 af 1.7.1992, s. 12.

(2) EFT L 391 af 31.12.1992, s. 36.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1572/98

af James Janssen van Raay (UPE) til Raadet

(25. maj 1998)

Om: Flagning den 15. august

1. Da Nederlandene er det eneste allierede land, der ikke fejrer den 15. august som den dag, hvor Anden Verdenskrig blev afsluttet i 1945, stillede jeg lige praecis under det nederlandske formandskab nogle spoergsmaal, der aldrig er blevet besvaret. Mine spoergsmaal synes at vaere bortkommet. Hvordan er det muligt?

2. Det Forenede Kongerige mindes baade afslutningen af Foerste Verdenskrig (poppy-day) og afslutningen af Anden Verdenskrig. Kan det britiske formandskab goere en indsats for, at den 15. august bliver officiel mindedag med traditionel flagning, om ikke for andet saa for at fejre den langvarige fredsperiode, der derpaa fulgte?

3. Den japanske kejser besoeger om kort tid London og modtager en hoej udmaerkelse (Hosebaandsordenen). Vil det britiske formandskab benytte lejligheden til at goere Japan opmaerksom paa den umaadelige elendighed blandt de asiatiske folk, som Japan undertrykte, og omsaette dette til massiv bistand nu, hvor de samme folk paa ny maa kaempe med elendige forhold?

Svar

(24. september 1998)

Med hensyn til flagning den 15. august henviser Raadet det aerede parlamentsmedlem til det svar, der er givet paa skriftlig forespoergsel E-1331/98, som er den eneste forespoergsel, Raadet har faaet vedroerende dette emne.

Raadet har ingen kommentarer til det aerede parlamentsmedlems forslag til det britiske formandskab.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2093/98

af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Konkurrencesituationen for dambrugere i Danmark

Ferskvandsdambrugere i Danmark har restriktioner for stoerrelsen af det maksimale aarlige foderforbrug paa dambrugene i henhold til § 3 i Miljoeministeriets bekendtgoerelse nr. 224 af 5. april 1989. Dette betyder, at der i praksis er restriktioner for produktionen i dambrugene.

Der er for saa vidt vides ikke lignende restriktioner i andre EU-lande.

Er de danske regler, der begraenser produktionen i dambrug, i overensstemmelse med traktatens bestemmelser vedroerende konkurrence?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(28. juli 1998)

Den danske lovgivning om akvakultur er baade omfattende og restriktiv og haenger sammen med den almindelige forureningsbekaempelsessituation i Danmark, hvor der generelt er opnaaet hoeje normer for vandrensning via lovgivning. Hvad ferskvandsdambrugene angaar, er det nationale maal at reducere miljoevirkningerne med 50 %. Grundtanken bag lovgivningen er at kontrollere dambrugenes miljoevirkninger gennem maksimumsgraenser for forbruget af fiskefoder. Hvert dambrug faar tildelt en vis aarlig fodermaengde.

Denne form for kontrol benyttes ikke i andre medlemslande, men intet i EF-traktaten hindrer medlemslandene i at traeffe foranstaltninger til beskyttelse af miljoeet, som er strengere end dem, der er fastsat i EF-lovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1958/98

af Mirja Ryynaenen (ELDR) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Oplysninger om EU-lande i officielle sammenhaenge

I mange EU-lande er myndighedernes serviceafgifter til andre EU-lande blevet harmoniseret. Mange finske borgeres erfaringer viser imidlertid, at f.eks. i praksis er brevportoen til Finland hoejere end til andre EU-lande. Dette skyldes, at myndighederne ikke har ajourfoert viden om Finlands EU-medlemskab.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Hvad den agter at goere, for at man i EU's medlemslande i officielle sammenhaenge har adgang til ajourfoerte oplysninger om de enkelte EU-lande?

2. Hvad den agter at goere, for at postvaesenets afgifter for forsendelser til Finland og Sverige er de samme som til de oevrige EU-lande, saafremt man oensker at gennemfoere en ensartet prisfastsaettelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(29. juli 1998)

Kommissionen anser det for vaesentligt, at der udbredes ajourfoert information om Faellesskabets situation og udvikling. Med henblik herpaa soerger Kommissionen for, at de nationale myndigheder og Faellesskabets borgere holdes loebende underrettet om Faellesskabets aktiviteter via dens forskellige tjenestegrene og via dens direkte kontrakter med medlemsstaterne. En lang raekke publikationer vedroerende Faellesskabets opbygning stilles loebende til offentlighedens disposition, blandt andet gennem Kommissionens faste informationskontorer i de forskellige medlemsstater. De enkelte landes myndigheder videreformidler for deres vedkommende denne information, tilpasset den nationale kontekst. Den eneste graense for disse aktioner er stoerrelsen af det budget, der med rimelighed kan afsaettes til dette formaal.

For saa vidt angaar posttakster, gaar Faellesskabet ind for en "omkostningsorienteret" prispolitik som kraevet i Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 97/67/EF om faelles regler for udvikling af det indre marked for Faellesskabets posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet(1). Som foelge heraf kan bestemte posttakster godt vaere forskellige afhaengigt af destinationen i Faellesskabet.

(1) EFT L 15 af 21.1.1998, s. 14.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1144/98

af José Apolinário (PSE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Finansiel støtte til landbrugs- og miljøforanstaltninger i Portugal

Kan Kommissionen give nærmere oplysninger om, hvor meget hver enkelt medlemsstat har modtaget i finansiel støtte til landbrugs- og miljøforanstaltninger i perioden 1994-1997, og hvor store beløb der er givet tilsagn om frem til 1999?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. maj 1998)

Udgifterne til landbrugsmiljøprogrammet i Portugal (Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) tegner sig for en andel på 75 %) har været følgende (i mio. ECU):

>TABELPOSITION>

De finansielle virkninger (EUGFL-andelen på 75 %) af de foreliggende forpligtelser pr. 15. oktober 1997 er 65 mio. ECU for regnskabsåret 1998 og 23 mio. ECU for regnskabsåret 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2069/98

af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Philoxenia-programmet og pilgrimsvejen til Santiago

En af maalsaetningerne for det fleraarige program Philoxenia til stoette for turismen i Europa er bl.a.at goere en indsats for at oege antallet af turister fra tredjelande som led i bestraebelserne paa at markedsfoere Europa som turistmaal.

Et af de udenlandske turisters hyppigste rejsemaal paa Den Iberiske Halvoe har gennem tiderne vaeret pilgrimsvejen til Santiago, som byder paa en lang raekke religioese, historiske, kulturelle og menneskelige vaerdier, der paa grund af deres store betydning for de forskellige religioese ordener tiltraekker turister fra hele verden.

Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang det fleraarige Philoxenia-program kan anvendes til at fremme og forbedre infrastrukturerne og den fysiske planlaegning i forbindelse med pilgrimsvejen til Santiago for derigennem at bidrage til at hoejne kvaliteten i europaeisk turisme og oege antallet af turister fra tredjelande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(15. september 1998)

Raadet har endnu ikke truffet afgoerelse om det foerste fleraarige program til fremme af turismen i Europa (Philoxenia), som Kommissionen fremlagde i 1996. Hvad angaar den del af forslaget, der omhandler stoette til kampagner, som skal markedsfoere Europa som turistmaal, tager foranstaltningerne ikke sigte paa at fremme enkeltprojekter eller -regioner, men paa at medvirke til at styrke den europaeiske turismes konkurrenceevne. Dette skal bl.a. ske ved at markedsfoere Europa som helhed.

Kommissionen vil ogsaa gerne goere det aerede medlem opmaerksom paa, at bestraebelserne for at bevare Santiago de Compostelas historiske monumenter er blevet samfinansieret i de seneste aar som led i Kommissionens bestraebelser paa at opmuntre og bidrage til at beskytte, retablere og befaeste Europas omfattende arkitektoniske arv. Desuden er et af de vigtigste maal med aktionen den vaerdiforoegelse, faellesskabsstoetten kan skabe, ogsaa set ud fra et oekonomisk synspunkt, ved at fremme kulturturismen gennem beskyttelse, bevarelse og restaurering af historiske monumenter.