ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2292/02

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(25. juli 2002)

Om: Retsstatsprincipperne i Østrig

Har Kommissionen kendskab til sagen vedrørende Shalom Weiss, en amerikansk statsborger, der er kendt skyldig i bedrageri i Miami i 1999 og idømt en straf på 845 års fængsel, og som har søgt tilflugt fra denne umenneskelige dom i Østrig?

Er Kommissionen klar over, at den østrigske justitsminister overgav Weiss til de amerikanske myndigheder, inden Weiss' appel mod udvisningen var kommet igennem de nødvendige procedurer, og på trods af en retskendelse udstedt af forvaltningsdomstolen om forbud mod udlevering af ham?

Er Kommissionen klar over, at den europæiske menneskerettighedsdomstol havde udtalt, at der skulle træffes midlertidige foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 39 i dens forretningsorden, og at den havde anmodet Østrig om at sørge for, at Weiss ikke blev udleveret, så længe sagen var under behandling?

Er Kommissionen klar over, at De Forenede Nationers menneskerettighedskommission også havde truffet midlertidige foranstaltninger og anmodet Østrig om ikke at udvise Weiss, så længe det behandlede menneskerettighedsspørgsmålene i overensstemmelse med Den Internationale Konvention om Borgerlige og Politiske Rettigheder?

Anser Kommissionen en sådan adfærd for at være i overensstemmelse med Østrigs forpligtelser over for principperne om frihed, overholdelse af menneskerettighederne og de grundlæggende friheder samt retsstatsprincipperne som fastlagt i EU-traktatens artikel 6?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(23. september 2002)

Kommissionen er ikke bekendt med detaljer i sagen vedrørende Shalom Weiss ud over dem, der er anført i forespørgslen.

Kommissionen skal understrege, at udleveringssager mellem medlemsstaterne og tredjelande ikke er omfattet af noget EU-retsinstrument. På dette område kan medlemsstaterne derfor handle frit efter eget ønske.

Kommissionen er blevet anmodet om at analysere spørgsmålet vedrørende EU-traktatens artikel 6.

Det skal fremhæves, at denne artikel er rettet mod EU's institutioner og medlemsstaterne, når de implementerer Unionens lovgivning.

På denne baggrund finder Kommissionen, at det i den foreliggende sag, som ikke er omfattet af EU-retten ikke er hensigtsmæssigt at tage stilling til, hvorvidt Østrigs adfærd er i overensstemmelse med Den Europæiske Konventionen til beskyttelse af Menneskerettigheder og grundlæggende Frihedsrettigheder eller andre internationale retsinstrumenter, som Østrig deltager i. Som bekendt har den europæiske menneskerettighedsdomstol beføjelse til at behandle påståede overtrædelser af den europæiske konvention.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2571/01

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(21. september 2001)

Om: Europæisk forskningsråd

Kommissær Busquin meddelte i sit svar på forespørgsel E-1704/01(1), at Kommissionen for nyligt havde oprettet et europæisk forskningsråd, som vil tilbyde rådgivning med henblik på at sikre en overordnet balance mellem forskningstemaerne.

Kan Kommissionen oplyse, hvornår dette forskningsråd er begyndt eller begynder at fungere?

Kan Kommissionen i enkeltheder informere om dette forskningsråds sammensætning, budget og finansiering, opgaver, kompetence og arbejdsmåde?

(1) EFT C 364 E af 20.12.2001, s. 183.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(29. oktober 2001)

Det europæiske rådgivende forskningsudvalg blev nedsat med Kommissionens afgørelse 2001/531/EF, Euratom af 27. juni 2001(1). Udvalgets funktion og kompetence samt de midler, det råder over med henblik på at opfylde sit mandat, er beskrevet i denne afgørelse. Der er på nuværende tidspunkt afsat et budget på op til 624 550 EUR pr. år til udvalgets aktiviteter. Kommissionen vil også yde finansiel og administrativ støtte til udvalgets sekretariat.

Medlemmerne af udvalget blev udnævnt ved Kommissionens afgørelse den 1. august 2001(2). Listen over udvalgets medlemmer er sendt direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat.

Det rådgivende udvalg trådte sammen første gang den 26. september 2001.

(1) EFT L 192 af 14.7.2001.

(2) EFT C 268 af 22.9.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2890/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(10. oktober 2001)

Om: Sjusk i forbindelse med udførelsen af de offentlige projekter, der finansieres under den anden fællesskabsstøtteramme

Kommissionen anerkendte i sit svar på min forespørgsel E-3481/00(1), at der er alvorlige problemer med byggesjusk i forbindelse med de offentlige projekter, der udføres i Grækenland og finansieres under den anden fællesskabsstøtteramme.

Kan Kommissionen oplyse, om den har nyere oplysninger om antallet af tilfælde af byggesjusk fra april 2000 og derefter, og om den har samlede oplysninger om alle de projekter, der finansieres under den anden fællesskabsstøtteramme? Er Kommissionen tilfreds med de foranstaltninger, som Grækenland har truffet for at udbedre manglerne? Hvis det ikke er tilfældet, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen så at træffe for at løse dette enorme problem?

(1) EFT C 174 E af 19.6.2001, s. 62.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(26. oktober 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1901/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2001)

Om: Ansøgning vedrørende venskabsbyprojekt

Kan Kommissionen i detaljer gøre rede for sit afslag på ansøgningen tidligere i år fra Oundle District Council, East Midlands, Det Forenede Kongerige, om bidrag til finanseringen af et venskabsbyprojekt i Tyskland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(11. september 2001)

I 2001 indsendte Oundle kommune som værtsby en ansøgning om tilskud i forbindelse med første periode af fællesskabsinitiativet vedrørende støtte til aktioner til fordel for venskabsbysamarbejde. Ansøgningen blev ikke godkendt af bedømmelsesudvalget, fordi den ikke var fyldestgørende i henhold til bestemmelserne i punkt 7, stk. 1, i indkaldelsen af forslag, der udstikker retningslinjer for tildelingen af støtte til fordel for venskabsbysamarbejde(1). I punktet står I udvælgelsesproceduren deltager kun de ansøgninger, som indeholder samtlige de under punkt a)-e) nævnte dokumenter, som er indsendt rettidigt, som er korrekt udfyldt, og som er bilagt den fornødne dokumentation.

I dette tilfælde var ansøgningen fra Oundle kommune ikke vedlagt det i punkt 7, stk. 1, litra c), i nævnte indkaldelse af forslag anførte detaljerede program for mødet. På grund af det manglende program for det planlagte møde er bedømmelsesudvalget ikke i stand til at evaluere hverken det indsendte projekts kvalitet eller EU-interesse.

Den nye procedure for tildeling af støtte til fordel for venskabsbysamarbejde blev vedtaget efter høring af venskabsbybevægelsens repræsentative, nationale forbund i oktober 2000. Proceduren, der er inspireret af de principper, som ligger til grund for tildeling af støtte i forbindelse med andre fællesskabsaktioner, har til formål at gøre systemet mere gennemskueligt og effektivt og at sikre alle interesserede samme behandling.

(1) Indkaldelse af forslag GD EAC Nr. 75/00 - EFT C 320 af 9.11.2000.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2954/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Euro-Jus 2

I forbindelse med min forespoergsel E-1278/98(1) staar der stadig nogle spoergsmaal aabne for mig. Derfor anmodes Kommissionen om at besvare foelgende spoergsmaal:

Kommissionsmedlem Oreja anfoerte i svaret paa forespoergslen, at bevillingerne til Euro-Jus bliver forhoejet i 1998, bl.a. for at forhoeje de juridiske raadgiveres timevederlag. Hvorledes begrunder Kommissionen denne forhoejelse af timevederlagene, og hvilken sats forhoejes de paa basis af?

Hvilke sagsomraader i OEstrig vedroerte de 217 skriftlige forespoergsler?

Hvorledes gennemfoertes licitationen for ordren i OEstrig, og hvor mange bud indgik der til licitationen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(7. december 1998)

I overensstemmelse med Kommissionens prioritering af informations- og kommunikationsinitiativer for at skabe naermere kontakt til de europaeiske borgere og som svar paa en opfordring fra ombudsmanden, blev Eurojus-nettet styrket i 1998. Dette stemte for oevrigt overens med henstillingerne fra den gruppe paa hoejt niveau vedroerende personers fri bevaegelighed, som Simone Veil er formand for.

Derfor blev budgettet for Eurojus-nettet ved en omfordeling af budgetmidler fra lavt prioriterede omraader forhoejet fra 195 613 ECU i 1997 til 552 000 ECU i 1998. Denne stigning har gjort det muligt at sikre en bredere geografisk daekning, og gennemsnitligt fordoble den tid, Eurojus-repraesentanterne anvender til raadgivning af europaeiske borgere og efterforskning af et stadigt stigende antal emner, som borgere i alle medlemsstaterne stiller spoergsmaal om.

De 217 skriftlige forespoergsler, som blev rettet til Eurojus- raadgiveren i OEstrig i 1997, omhandlede hovedsagelig sociallovgivningen, adgang til lovregulerede erhverv (anerkendelse af eksamensbeviser, faglige regler, etablering af virksomhed i et andet land), indfoersel af biler, koerekorts gyldighed, salg af fast ejendom, diskriminering og konkurrence.

Licitationen vedroerende Eurojus-raadgiveren i Wien var et led i en udbudsprocedure, der omfattede seks Eurojus-raadgivere, og som blev gennemfoert centralt af Kommissionen og offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende(2). Der var fire ansoegninger til posten som Eurojus-raadgiver i Wien.

(1) EFT C 402 af 22.12.1998, s. 104.

(2) EFT S 120 af 25.6.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3432/98

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Varernes frie bevaegelighed

Inden for guldsmede- og smykkesektoren findes der ikke et saerligt EF-direktiv om harmonisering af fremstilling og markedsfoering af genstande fremstillet med aedelmetaller. Nogle medlemsstater forhindrer markedsfoering af spanske produkter med henvisning til deres interne lovgivning, der goer, at de skal kontrollere (stemple) varen ved ankomsten til deres land. Denne praksis betyder paa den ene side en ekstraudgift for de spanske producenter, eftersom deres varer allerede er blevet kontrolleret af uafhaengige laboratorier i overensstemmelse med spansk lovgivning. Paa den anden side umuliggoer det eksport af en stor del af produktionen (guld, soelv, smykkeure osv.) der bliver uopretteligt beskadiget, naar disse kontroller gennemfoeres paa bestemte genstande.

Hvilke saerlige foranstaltninger forbereder Kommissionen for at harmonisere medlemsstaternes lovgivning, saa denne situation kan bringes til ophoer?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3300/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: Visumpligt for slovakiske turister

Hvad er Kommissionens holdning til, at Storbritannien i denne maaned har indfoert visumpligt for turister fra Slovakiet? Har andre medlemslande truffet lignende foranstaltninger? Er en saadan handling ikke meget upassende - i lyset af det seneste regeringsskifte i Slovakiet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(28. januar 1999)

Raadets forordning (EF) 2317/95 af 25. september 1995(1), om fastlaeggelse af de tredjelande, hvis statsborgere skal vaere i besiddelse af visum ved passage af medlemsstaternes ydre graenser(2), opstiller i bilaget en liste over de stater, for hvis statsborgere der er visumtvang i alle medlemsstater.

Forordningen lader det vaere op til medlemsstaterne at afgoere, om der skal vaere visumtvang for statsborgere fra tredjelande, der ikke er opfoert paa listen. Det Forenede Kongerige har gjort brug af denne mulighed, og Kommissionen agter ikke at kommentere Det Forenede Kongeriges initiativ, som udelukkende henhoerer under denne medlemsstats kompetence.

Saa vidt Kommissionen er orienteret, har ogsaa Irland besluttet at indfoere visumtvang for slovakiske statsborgere.

(1) Domstolen har i dom af den 10. juni 1997 (sag C-392/95) givet Parlamentet medhold i dets paastand og annulleret forordning (EF) 2317/95. Domstolen har dog opretholdt den annullerede forordnings virkninger, indtil Raadet har vedtaget en ny forordning.

(2) EFT L 234 af 3.10.1995.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/572

(2004/C 88 E/0584)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1126/04

af Véronique De Keyser (PSE) til Kommissionen

(6. april 2004)

Om: Anvendelse af strukturfondene

Det ser ud til, at en del af de strukturfondsmidler, som bl.a. Letland nyder godt af, går til restaurering af slotte og andre boliger, som tidligere aristokrater, der stadig lever i eksil eller lige er vendt tilbage til landet, menes at ville tage i besiddelse igen. Disse midler anvendes således til restaurering af private ejendomme, der er tilbagekøbt til lav pris, og ikke til restaurering af en arv, som er forbeholdt offentligheden. I forbindelse med visse generhvervelser går man endda så langt som til at ekspropriere skoler. Forspørgeren undrer sig over en sådan anvendelse af strukturfondene og ønsker at kontrollere nøjagtigheden af denne oplysning, som stammer fra den franske tv-udsendelse »Des racines et des hommes« (om mennesker og deres rødder), der udsendtes den 30. marts 2004 på det franske program »France 3«.

Eksisterer der en detaljeret kontrol med strukturfondsmidlernes anvendelse i de baltiske lande, som kan offentliggøres, og som afkræfter eller bekræfter disse påstande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

EU-støtten til Letland under strukturfondene vil blive ydet i overensstemmelse med det Mål 1-enhedsprogrammeringsdokument, som er blevet forhandlet med de lettiske myndigheder, og som endnu ikke er blevet officielt godkendt, men som skal godkendes inden tiltrædelsen den 1. maj (1).

Der er derfor heller ikke hidtil foretaget nogen udbetalinger under dette program. De lettiske myndigheder er i øjeblikket i gang med det forberedende arbejde, der er nødvendigt for fastlæggelsen af de udvælgelseskriterier, som skal sikre, at de projekter, der skal have støtte under programmet, udvælges ved hjælp af en gennemsigtig og konkurrencepræget procedure.

Enhedsprogrammeringsdokumentet findes på webstedet http://www.esfondi.lv.

(1) Enhedsprogrammeringsdokumentet findes på webstedet http://www.esfondi.lv.
5.

Den nederlandske skattelovgivning indrømmer skattefritagelse for udbyttefordeling og kapitalvindinger i forbindelse med datterselskaber, der har hovedsæde i andre lande, med henblik på at undgå dobbeltbeskatning. Dette princip til at mindske dobbeltbeskatning er et internationalt anerkendt princip, og visse andre medlemsstater har tilsvarende systemer. Den nederlandske holding-ordning er imidlertid blevet undersøgt nøje på grundlag af adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning, som medlemsstaterne har vedtaget med henblik på at forhindre skadelig skattekonkurrence. Den endelige konklusion var, at Nederlandene burde styrke deres foranstaltninger til at hindre misbrug af ordningen, hvilket Nederlandene nu har gjort.
1.

Den nye ordning med direkte betalinger, der skal indføres med reformen af den fælles landbrugspolitik, vil i princippet ikke ændre fordelingen af den direkte støtte mellem bedrifterne, fordi den er baseret på tidligere referencer. Hvis det tages i betragtning, at der indføres direkte betalinger i mejerisektoren og medlemsstaterne har mulighed for at regionalisere enkeltbetalingsordningen, kan der dog ske en omfordeling af støtten mellem producenterne i et område. Gradueringen af de direkte betalinger vil endvidere eksplicit være til fordel for mindre bedrifter, fordi de første 5 000 EUR ikke gradueres. Kommissionen foreslog i sin meddelelse fra juli 2002 (1), at de direkte betalinger skulle gradueres med indtil 20 %, at der skulle indføres en højere frigrænse afhængigt af antallet af årsarbejdsenheder og et loft over de direkte betalinger pr. bedrift på 300 000 EUR. Dette ville have resulteret i en større omfordeling, men blev ikke støttet af et flertal af medlemsstaterne.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/237

(2004/C 88 E/0239)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0850/04

af Salvador Jové Peres (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om: Korrektion af uberettiget tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater

Kommissionens beslutning af 4. februar 2004 (2004/136/CE) (1) medfører en korrektion af tilskuddet til Spanien på 8,7 millioner euro, på grund af uberettiget tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater samt utilstrækkelig kvalitetskontrol af de forarbejdede varer.

Hvori har utilstrækkelighederne i kvalitetskontrollerne af de forarbejdede varer bestået? I hvilke produktionsår?

Hvilke uregelmæssigheder har ligget til grund for korrektionen i tilfældet med den uberettigede tildeling af supplerende kvoter for forarbejdede tomater? I hvilke produktionsår har de forekommet? Hvad var omfanget af uberettiget tildelte supplerende kvoter i hvert produktionsår? Hvor mange virksomheder har benyttet sig af de uberettiget tildelte supplerende kvoter i hvert af de produktionsår, hvor kvotetildelingen er blevet korrigeret? Hvor mange virksomheder havde mulighed for at benytte sig af de supplerende kvoter i hvert af de produktionsår, hvor kvotetildelingen er blevet korrigeret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. april 2004)

Som svar på spørgsmålene er et uddrag af den sammenfattende rapport blevet sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat, hvori det begrundes, hvorfor der er foretaget den finansielle korrektion i beslutning 2004/136/CE (2) om tomater, der er forarbejdet i Spanien.

Bemærk også venligst følgende oplysninger:

— Følgende produktionsår er berørt af korrektionen: 1997/1998 (et meget lille beløb, der kun vedrører korrektionen for kvalitetskontrol af færdigvarer), 1998/1999, 1999/2000, 2000/2001;

— Omfanget af tildelte supplerende kvoter er følgende: 35 027tons (1998/1999), 14 341 tons (1999/2000), 21 224tons (2000/2001).

I princippet kunne alle de virksomheder, der til minimumsprisen havde købt en mængde råvarer ud over de kvoter, de havde fået tildelt ved produktionsårets begyndelse, benytte sig af de supplerende kvoter.

I princippet kunne alle de virksomheder, der var rede til at indgå kontrakter for supplerende mængder, benytte sig af de supplerende kvoter.

(1) EUT L 40 af 12.2.2004, s. 31.

(2) Beslutning 2004/136/EF: Kommissionens beslutning af 4. februar 2004 om udelukkelse fra EF-finansiering af visse udgifter, som medlemsstaterne har afholdt for Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen.
4.

Skal projekter, for at få fællesskabsstøtte, nødvendigvis omfatte et partnerskab mellem ngo'er og offentlige organer, eller kan de udelukkende omfatte ngo'er?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/914

(2004/C 84 E/1011)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0925/04

af Franz Turchi (UEN) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om: Medicinsk behandling af blødere

Hæmofili er en sygdom, som medfører blødninger og er medfødt og arvelig. For øjeblikket kan hæmofili ikke helbredes, trods fremskridtene indenfor genteknikken og bioteknologien. De specifikke lægemidler til at lindre bløderens lidelser er meget dyre, og patienten har ikke samme adgang til denne medicin i alle EU's medlemsstater.

Hæmofili kan forårsage meget alvorlige fysiske smerter hos personer fra et år og opefter, og sygdommen medfører permanente lammelser i en tidlig alder, hvis denne medicin ikke tildeles.

Kommissionen bedes i lyset af ovenstående oplyse, hvad der vil ske efter udvidelsen. Har tiltrædelseslandene tilstrækkeligt med medicin til at kunne dække befolkningens behov, eller vil der være betydelige forskelle ved anvendelsen af denne medicin?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(29. april 2004)

Fremskridt inden for genteknik og bioteknologi er med til at forbedre behandlingen af mange sygdomme, og de seneste fremskridt giver grund til optimisme. Dette er tilfældet for lægemidler, som anvendes til at behandle hæmofili.

I princippet ser Kommissionen ikke nogen speciel grund til bekymring i forbindelse med adgang til lægemidler til behandling af denne sygdom efter udvidelsen. Tværtimod, for i overensstemmelse med det europæiske centraliserede system for godkendelse af lægemidler, som fastlagt med Rådets forordning (EØF) nr. 2309/93 af 22. juli 1993 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk agentur for lægemiddelvurdering (1) vil der være adgang til lægemidler, som er godkendt på grundlag heraf, på markedet i de nye medlemsstater på samme vilkår som i resten af EU. Behandlingen af hæmofili i medlemsstaterne er et nationalt ansvarsområde, og der kan derfor være forskelle mht. behandlingspraksis.

(1) EUT L 214 af 24.8.1993.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/688

(2004/C 84 E/0774)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0860/04

af Eluned Morgan (PSE) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om: Forfatningen og støtte

I Kommissionens svar på min skriftlige forespørgsel P-0524/04 (1) redegør den for den forfatningsmæssige situation for en region i det nuværende EU, hvis den bliver til en fuldt uafhængig stat. Kan Kommissionen klargøre en sådan stats situation, for så vidt angår støtte?

Hvis en region inden for EU bliver en uafhængig stat (derfor uden for EU), hvad vil der ske med den europæiske støtte, den er i gang med at modtage? Vil støtten ophøre øjeblikkelig eller vil den fortsætte til udløbet af støtteprogrammet, f.eks. strukturfondprogrammet 2000-2006?

Hvilken EU-støtte ville en ny uafhængig stat være berettiget til?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. april 2004)

Hvis en del af en medlemsstats territorium ophører med at være en del af den pågældende medlemsstat, f.eks. fordi det pågældende territorium bliver en selvstændig stat, er den pågældende del ikke mere omfattet af tiltrædelsestraktaten. Følgelig vil EF-traktaten ikke længere — og dermed heller ikke artikel 158 — finde anvendelse på det pågældende territorium.

Ifølge EF-traktatens artikel 158 skal Fællesskabet gøre en indsats for at styrke sin økonomiske og sociale samhørighed. Ifølge artikel 159 får de pågældende foranstaltninger støtte gennem strukturfondene. Denne artikel udelukker klart anvendelsen af strukturfondene uden for EU's territorium.

De vigtigste instrumenter for fællesskabsstøtte til lande uden for EU findes under budgettets udgiftsområde 4, »Foranstaltninger udadtil«, eller, hvis det drejer sig om støtte til kandidatlande, under udgiftsområde 7, »Førtiltrædelsesinstrumenter«.

(1) Se side 421.