ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1243/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Den faelles markedsordning for frugt og groentsager

Afsnit V i Kommissionens forslag til forordning (EF) om den faelles markedsordning for frugt og groentsager (KOM(95)0434 ((EFT C 52 af 21.2.1996, s. 1. ))), som vedroerer ordningen for samhandelen med tredjelande, indeholder kun én enkelt tilfoejelse i forhold til forordning (EOEF) nr. 3290/94. Stk 2 i artikel 31 er blevet udvidet med muligheden for - for visse produkter bestemt til forarbejdning, som indfoeres i Faellesskabet ledsaget af en regning - at kontrollere indgangsprisen efter en procedure, der adskiller sig fra proceduren med beregning af en fast importvaerdi.

Vil Kommissionen - for at undgaa, at handelen med tredjelande faar negative foelger -

1. foretage en effektiv og overbevisende kontrol af indgangsprisen;

2. foretage kvalitetskontrol og viderebringe oplysninger om de anvendte produktions- og konserveringsmetoder;

3. foretage maerkning af produkterne efter samme regler som dem, der gaelder for lignende produkter i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. juni 1996)

Ifoelge udkastet til reform af den faelles markedsordning for frugt og groentsager skal prisen for importerede produkter bestemt til forarbejdning kontrolleres efter specifikke procedurer, der kan vaere forskellige fra dem, der anvendes for produkter til konsum paa markedet for friske produkter. Navnlig kan tariferingen af disse produkter ske paa grundlag af en mekanisme med direkte konstatering af priserne uden at anvende den faste importvaerdi.

Kontrollen af importpriserne sker paa grundlag af de eksisterende toldprocedurer. Ved fastsaettelsen af den reducerede indgangspris (forordning (EF) nr. 1306/95 ((EFT L 126 af 9.6.1995. )) og (EF) nr. 1740/95 ((EFT L 167 af 18.7.1995. ))) for surkirsebaer og agurker til forarbejdning har Kommissionen besluttet at anvende de kontrolprocedurer, der er fastsat for saerlige bestemmelser i artikel 291 ff. i forordning (EOEF) nr. 2454/93 ((EFT L 253 af 11.10.1993. )) om visse gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EOEF) nr. 2913/92 ((EFT L 302 af 19.10.1992. )) om indfoerelse af en EF-toldkodeks.

Desuden skal importerede frugter og groentsager, der er beregnet til forarbejdning i Faellesskabet, inden overgangen til fri omsaetning ledsages af en attest for industriel anvendelse som fastsat i forordning (EOEF) nr. 2251/92 ((EFT L 219 af 4.8.1992. )). Denne forpligtelse gaelder ligeledes for EF-produkter.

For disse produkter er angivelse af produktions- og oplagringsmetoderne ikke obligatorisk i henhold til EF-bestemmelserne, og disse indeholder heller ikke bestemmelser om en saerlig maerkning af frugt og groentsager bestemt til forarbejdning.

For oekologiske produkter, der importeres til EF i henhold til proceduren i artikel 11, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 2092/91 ((EFT L 198 af 22.7.1991. )), kraeves der dog en attest, som henviser til denne produktionsmaade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2378/96 af Christa Randzio-Plath (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Oplysninger om stoerrelsen af den EU-stoette, som siden 1993 er blevet udbetalt til Hamburg

Vil Kommissionen i forbindelse med den EU-stoette, som er blevet udbetalt til Hamburg, oplyse hvilke projekter og fonde samt hvor store beloeb der har vaeret tale om?

1. Til fremme af beskaeftigelsen i Hamburg:

a) Fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling

b) Fra Den Europaeiske Socialfond

c) Fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og anden EU-stoette

2. Til bekaempelse af langtidsledighed

3. Til fremme af projekter inden for forskning og udvikling

a) Til Hamburg Universitet

b) Til Hamburgs Tekniske Hoejskole

c) Til Hoejskolen for OEkonomi og Politik

d) Til virksomheder i Hamburg

4. Til fremme af forbindelserne og samhandelen med landene i Central- og OEsteuropa

5. Fra programmerne inden for energisektoren og miljoesektoren

6. Fra programmerne paa ungdomsomraadet (PETRA, Youth for Europe, FORCE o.a.)

7. Fra programmerne paa uddannelsesomraadet (ERASMUS, LINGUA, COMETT o.a.)

8. Til kvindeprojekter

9. Til kulturprojekter

a) Fra Media- og Kaleidoskop-programmerne

b) Fra andre programmer og til bestemte formaal

Hvorledes vurderer EU resultatet af disse foranstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (23. september 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2068/96 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (12. juli 1996)

Om: Stoette til producentorganisationer for toerret frugt - Portugal

Oprettelsen af producentorganisationer for noedder og johannesbroed var frem til 1995 forbundet med visse vanskeligheder i Portugal. Disse vanskeligheder er i dag overvundet takket vaere den politiske indsats fra de nationale myndigheder og Landbrugsministeriets regionale kontorer. Det bebudes imidlertid i forbindelse med den nye markedsordning for frugt og groentsager, at disse saerlige foranstaltninger skal bringes til ophoer.

Hvilken overgangspolitik vil der blive fulgt for stoetten til producentorganisationerne for noedder og johannesbroed?. Hvilken tidsfrist er der fastsat for anerkendelse, og hvor laenge vil stoetten til forarbejdningsprogrammerne blive bibeholdt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (1. august 1996)

EF-ordningen for stoette for noedder, som er baseret paa afnit IIa i forordning (EOEF) nr. 1035/72 ((EFT L 118 af 20.5.1972. )), er ikke omfattet af forslagene om reformen af den faelles markedsordning for frugt og groentsager. Alle de rettigheder, som anerkendte producentorganisationer har erhvervet efter forordning (EOEF) nr. 1035/72, herunder alle specifikke foranstaltninger for noedder, vil dog blive bibeholdt. Forbedringsplaner vil saaledes stadig kunne loebe i den fulde periode paa ti aar.

Producentorganisationer for noedder kan anerkendes efter forordning (EOEF) nr. 1035/72, indtil den nye faelles markedsordning traeder i kraft. Efter det nuvaerende forslag vil anerkendte producentorganisationer navnlig kunne faa stoette gennem driftsfonde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1680/96 af Renzo Imbeni (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Forberedelse af den faelles valuta og ikke-seende

Kan Kommissionen oplyse, om den under forberedelsen til indfoerelsen af den faelles valuta har taget hensyn til de saerlige krav fra ikke-seende baade under oplysningskampagnen og i forbindelse med den tekniske udformning, saaledes at ikke-seende kan genkende den nye europaeiske valuta (EURO)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (22. juli 1996)

Kommissionen havde allerede under udarbejdelsen af groenbogen om de praktiske foranstaltninger i forbindelse med indfoerelsen af den faelles valuta ((KOM(95) 333. )) kontakt med de svagsynede og blindes organisationer, og den har taget og vil fortsat tage hensyn til disses oensker ved forberedelsen af overgangen til den faelles valuta, herunder i forbindelse med oplysningskampagnerne.

Udfaerdigelsen af euro-sedler og moenter henhoerer under henholdsvis Det Europaeiske Monetaere Institut og gruppen af medlemsstaternes moentdirektoerer, hvoraf sidstnaevnte handler efter mandat fra Raadet (oekonomi- og finansministrene).

Kommissionen har henledt de to organers opmaerksomhed paa henstillingerne fra Det Europaeiske Blindesamfund. Der har fundet moeder sted mellem repraesentanter for organerne, og blindesamfundet raadspoerges regelmaessigt med hensyn til det igangvaerende arbejde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1998/96 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (12. juli 1996)

Om: Pepsicolas »fupaftale«

PepsiCO har indgaaet en aftale med de ansatte om oprettelse af et europaeisk samarbejdsudvalg for at undgaa at blive omfattet af direktivet om europaeiske samarbejdsudvalg.

Der er mange grunde til at vaere betaenkelig ved denne aftale. De saakaldte repraesentanter for de ansatte var noeje udvalgt af ledelsen. Aftalen er da ogsaa blevet derefter. Det fremgaar udtrykkeligt af aftalen, at den europaeiske faglige organisation ikke maa raadgive, naar de europaeiske samarbejdsudvalg moedes. De ansatte faar heller ikke mulighed for at samles foer moederne i udvalget.

Kontrollerer Kommissionen, at de frivillige aftaler lever op til bestemmelserne i direktivet om europaeiske samarbejdsudvalg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. september 1996)

I artikel 13 i direktiv 94/45/EF ((EFT L 254 af 30.9.1994. )) fastsaettes det, at »faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner ikke er underlagt de forpligtelser, der er fastsat i dette direktiv, saafremt der allerede paa den i artikel 14, stk. 1, fastsatte dato for gennemfoerelsen af dette direktiv i de nationale lovgivninger eller paa en tidligere dato findes en aftale, der gaelder for samtlige arbejdstagere, om information og hoering af arbejdstagerne paa tvaers af graenserne«.

Det er i givet fald i foerste raekke medlemsstaterne og den nationale dommer, der skal tage stilling til om en given aftale, herunder en aftale som den, det aerede medlem naevner, genspejler de i ovennaevnte artikel 13 angivne betingelser, som skal omsaettes til national ret i alle medlemsstaterne, som dette direktiv er rettet til.

Det er paa grundlag af ovenstaaende og i betragtning af, at fristen for omsaetning endnu ikke er udloebet, Kommissionens opfattelse, at det er for tidligt at vurdere, om den naevnte aftale er i overensstemmelse med faellesskabsretten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1424/96 af Bartho Pronk (PPE) og Leen van der Waal (EDN) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Kraenkelse af de kristne mindretals rettigheder i Tyrkiet

Den 16. februar 1996 besvarede kommissaer van den Broek paa Kommissionens vegne mit spoergsmaal nr. 3660/95 ((EFT C 112 af 17.4.1996, s. 57. )). Kommissionen har lovet via Tyrkiets faste repraesentation i Bruxelles og via sin repraesentation i Ankara at indhente oplysninger. Der er nu gaaet naesten tre maaneder.

Kan Kommissionen meddele, hvilke oplysninger den har faaet om de problemer, som flere kristne mindretal i Tyrkiet oplever?

Svar af givet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (4. juli 1996)

Kommissionen har i mellemtiden indhentet mere noejagtige oplysninger om de kristne mindretals status i Tyrkiet.

Det drejer sig om et meget kompliceret spoergsmaal, som boer gennemgaas i alle dets aspekter, idet det vigtigste aspekt er de internationale forpligtelser, der er indgaaet af underskriverne af Lausanne-traktaten af 1923 og saerlig artikel 37-45 om ordningerne for mindretallene. Kommissionen har derfor soegt at opnaa alle de disponible oplysninger fra saavel de tyrkiske myndigheder som de tyrkiske eksperter paa dette omraade.

Kommissionen har i denne forbindelse modtaget et dokument, der er udarbejdet af professor Tekin Akillioglu fra universitetet i Ankara, som giver en oversigt over de tyrkiske juristers afhandlinger om dette emne. Det ser ligeledes ud til, at den tyrkiske hoejesterets afgoerelse om spoergsmaalet om graeske borgeres arverettigheder med hensyn til fast ejendom giver en interessant belysning af spoergsmaalet. Kommissionen sender disse to dokumenter direkte til de aerede medlemmer samt Parlamentets generalsekretariat.

Kommissionen goer opmaerksom paa, at den indtil nu endnu ikke har modtaget noget formelt svar fra de tyrkiske myndigheder paa sin anmodning om oplysninger om de kristne mindretals rettigheder i Tyrkiet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1386/96 af María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Beskyttelse af las Hoces del Cabriel (Spanien)

Linjefoeringen for motortrafikvejen fra Madrid over las Hoces del Cabriel, som delvis finansieres med faellesskabsmidler, er blevet indbragt for de spanske domstole af myndighederne i Castilla-la-Mancha og diverse politiske, oekologiske og fagforeningsorganisationer, som mener, at den spanske lov om virkningerne paa miljoeet er blevet anvendt forkert, og at anlaegningen af denne vej er i strid med flere faellesskabsdirektiver, navnlig direktiverne om beskyttelse af naturtyper og bevarelse af vilde fugle.

Arbejdet med vejen skal efter planen starte til sommer.

Er Kommissionen indstillet paa at faa de spanske myndigheder til af forsigtigsaarsager at suspendere arbejdet og paa sammen med de spanske myndigheder og myndighederne i Castilla-la-Mancha at undersoege muligheden for at aendre den nuvaerende og lave en alternativ linjefoering, der beskytter dette vigtige naturomraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (11. juli 1996)

Linjefoeringen for den planlagte motorvej mellem Madrid og Valencia er blevet aendret efter faelles aftale mellem den spanske central- og regionalregering, saaledes, at naturrigdommene i Hoces del Cabriel ikke lider overlast i forbindelse hermed.

Under disse omstaendigheder har Kommissionen ikke laengere grund til at gribe ind i den paagaeldende sag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1504/96 af Spalato Belleré (NI) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Stranden i Soverato

De italienske statsbaner (FS) har paabegyndt opfoerelsen af en stenbarriere for at beskytte et stykke jernbanelinje, der krydser stranden i Soverato, som er en af de smukkeste strande i Syditalien.

Ud over at synes at have begraenset effekt oedelaegger dette initiativ fra de italienske statsbaners side foerst og fremmest miljoeet i et naturskoent omraade, hvor turisme er det eneste, der kan sikre et minimum af, om end saesonbestemt, beskaeftigelse i en region, der ellers er ramt af endemisk arbejdsloeshed. Vil Kommissionen derfor straks gribe ind for at blokere FS's initiativ og udstede et direktiv til beskyttelse af miljoeet i Soverato?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (10. juli 1996)

Kommissionen har undersoegt, om den omtalte lokalitet (Spiaggia di Soverato) er blevet fredet som saerlig beskyttet omraade i medfoer af Raadets direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )), eller om omraadet er foreslaaet udpeget som en lokalitet af betydning paa faellesskabsplan i medfoer af Raadets direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )). Resultaterne heraf var negative.

Kommissionen har desuden kontrolleret, om dette omraade kunne falde ind under de to ovennaevnte kategorier, men igen var reultatet negativt.

Kommissionen kan derfor slutte, at det spoergsmaal, det aerede medlem har bragt paa bane, ikke henhoerer under faellesskabslovgivningen, og derfor alene sorterer under de italienske myndigheders kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1631/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Opfoelgning af HELIOS-programmet

Vil Kommissionen saette noejagtige tal paa sine hensigter i forbindelse med den fornyede vaegt, den laegger paa at stille HORIZON-midler til raadighed for organisationer for handicappede i 1997?

Vil Kommissionen sikre, at mindst halvdelen af projektbeloebene gaar til organisationer, der kontrolleres af handicappede eller foraeldre til handicappede boern fremfor til urepraesentative organisationer af sunde og raske mennesker efter en gammeldags, paternalistisk fremgangsmaade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. september 1996)

Som foelge af Kommissionens beslutning af 8. maj 1996 om at etablere en ny Integra-linje inden for faellesskabsinitiativet Beskaeftigelse, som skal fokusere paa genintegrering paa arbejdsmarkedet af grupper, som er udelukket eller risikerer at blive udelukket derfra, vil den tilsvarende linje under Horizon fremover udelukkende fokusere paa genintegrering i beskaeftigelse af handicappede. Budgettet til dette formaal ligger uaendret paa 513 mio ECU.

De retningslinjer, Kommissionen er enedes om, og teksten til de operationelle programmer, der blev forhandlet i 1994 med alle medlemsstaterne, indeholder ikke nogen afgoerelse paa forhaand om, hvilke kategorier af modtagere eller projektorganisationer, der skal modtage de bevilligede beloeb.

En foerste analyse af de projekter, der er udvalgt af medlemsstaterne, viser tydeligt, at handicaporganisationerne er meget bredt repraesenteret blandt projektorganisationerne, og denne situation maa formodes at imoedekomme det aerede medlems oensker.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1503/96 af Spalato Belleré (NI) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Transport af organer til transplantation

I forbindelse med organtransplantation er transporten af de paagaeldende organer et afgoerende led, der tegner sig for 10% af de samlede omkostninger. Vil Kommissionen derfor:

1. Udstede et direktiv, der tager sigte paa at nedbringe udgifterne til transplantation gennem stoette til organtransport?

2. Udstede et direktiv indeholdende bestemmelser for stoette til transplantationscentre, der driver videnskabelig forskning og bestraeber sig paa at sikre, at det tekniske niveau for forskning og transplantationskirurgi holdes paa et hoejt niveau i de europaeiske lande?

3. Foretage en undersoegelse af muligheden for at fremme organdonation, bl.a. gennem fastsaettelse af en raekke stoetteforanstaltninger til fordel for donorernes slaegtninge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. september 1996)

1. og 2. Udgifter til transport af organer til transplantation og oekonomisk stoette til transplantationscentre er spoergsmaal, medlemsstaterne selv skal tage stilling til. Kommissionen har ingen planer om direktivforslag paa dette omraade. Inden for rammerne af det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling ydes der dog gennem faellesskabsprogrammet Biomed stoette til forskning i organtransplantation. I denne forbindelse overvejes saavel de videnskabelige som de etniske og juridiske aspekter ved organtransplantation.

3. Spoergsmaalet om betaling for organdonation, herunder ogsaa betaling til en organdonorers familie, har store etiske foelger. Det er et emne, der har optaget baade medierne og offentligheden, og det har vaeret paa dagsordenen for de etiske raad paa nationalt og internationalt plan, isaer Europaraadets. Kommissionen foelger udviklingen paa dette omraade noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1343/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: EF-institutionernes driftsbevillinger

Kommissionen bedes oplyse om stoerrelsen af de samlede bevillinger under post B7-410 (MEDA), der i 1995 afsattes til

- udgifter til undersoegelser

- udgifter til ekspertmoeder

- udgifter til konferencer og kongresser

- udgifter til information og publikationer

Kan Kommissionen desuden praecisere, hvilken andel disse fire typer udgifter udgoer af de samlede bevillinger under ovennaevnte post, og oplyse, om den finder denne andel rimelig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (18. juli 1996)

Det samlede beloeb (i ECU) til den type udgifter, der er omhandlet i forespoergslen om post B7-410 (MEDA), andrager:

Udgifter til undersoegelser: 959.742 Udgifter til ekspertmoeder: 649.815 Udgifter til seminarer og kollokvier (i stedet for konferencer og kongresser): 1.226.232 Udgifter til information og publikationer: 1.301.901

Bevillingerne til MEDA var paa 173,2 mio. ECU i 1995. Disse fire typer udgifter tegner sig altsaa for 2,4% af den samlede bevilling, hvilket maa siges at vaere rimeligt i betragtning af maalsaetningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1922/96 af Wolfgang KREISSL- DÖRFLER til Kommissionen. Kvægtransport - Bayern: bedrifter med intensiv kvægavl



EF-Tidende nr. C 356 af 25/11/1996 s. 0111



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1922/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (16. juli 1996) Om: Kvaegtransport - Bayern: bedrifter med intensiv kvaegavl 1. Hvor findes der bedrifter med intensiv kvaegavl? 2. Hvem driver bedrifterne med intensiv kvaegavl? 3. Hvilken kapacitet har bedrifterne med intensiv kvaegavl? 4. Hvilke dyrearter holdes i bedrifterne med intensiv kvaegavl? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1917/96, E-1918/96, E-1920/96 og E-1922/96 (1. august 1996) Da Kommissionen ikke raader over oplysninger eller over tilstraekkelige og ajourfoerte oplysninger, er den ikke i stand til at besvare de stillede spoergsmaal. Af disse grunde og af kompetencegrunde anbefaler den det aerede medlem at henvende sig til de tyske myndigheder og blandt disse til myndighederne i Freistaat Bayern.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1760/96 af Daniel Féret (NI) til Kommissionen (20. juni 1996)

Om: Anerkendelse i Den Europaeiske Union af kvalifikationer inden for kosmetisk medicin

Forudses der i Raadets direktiv nr. 93/16/EOEF ((EFT L 165 af 7.7.1993, s. 1. )) om fremme af den frie bevaegelighed for laeger og gensidig anerkendelse af deres eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser anerkendelse af speciallaegeuddannelsen i kosmetisk medicin, der ikke maa forveksles med specialet kosmetisk kirurgi.

Selv om specialaegeuddannelsen i kosmetisk kirurgi er anerkendt i praksis, er uddannelsen inden for kosmetisk medicin til gengaeld endnu ikke blevet defineret.

Da efterspoergslen inden for dette virkefelt bliver stoerre og stoerre (mesoterapi, elektroterapi, fedtsugning, etc....) kan man konstatere, at der er store forskelle i Den Europaeiske Unions lovgivning vedroerende dette erhverv, hvilke ofte giver anledning til, at der sker fejlindgreb eller indgreb fra ikke-kvalificerede udoevere, hvilket desuden ogsaa er til skade for patienterne.

Det vil derfor vaere noedvendigt, at Den Europaeiske Union anerkender specielle kvalifikationer inden for kosmetisk medicin de steder, hvor de foreligger med henblik paa at sikre den frie etableringsret paa hele Unionens omraade for laeger med disse kvalifikationer, samt for at yde denne laegetitel juridisk beskyttelse.

Mener Kommissionen i saa fald ikke, at det er noedvendigt at supplere den gaeldende lovgivning og udarbejde et forslag om anerkendelse i Den Europaeiske Union af kvalifikationer inden for kosmetisk medicin?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. juli 1996)

Kommissionen har ikke modtaget nogen anmodning om optagelse af speciallaegeuddannelsen i kosmetisk medicin paa listen i Raadets direktiv 93/16/EOEF. Under alle omstaendigheder skal en saadan optagelse ske efter anmodning fra flere medlemsstater, hvor den paagaeldende speciallaegeuddannelse findes. Optagelsen skal i oevrigt ogsaa opfylde et reelt behov for etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser. Et saadant behov er endnu ikke paavist.