ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/54

(2004/C 78 E/0052)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1906/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(11. juni 2003)

Om: »Teleafstemning« — troværdighed og omkostninger for de europæiske borgere

Gennem de senere år er brugen af den såkaldte »teleafstemning« blevet så udbredt, at seerne får indtryk af, at de direkte deltager i begivenhederne i en udsendelse.

For nylig (den 24. maj 2003) skete der noget tilsvarende under Eurovisions sangkonkurrence, hvor de europæiske seere angiveligt stemte om den »bedste sang«. »Afstemningen« foregik ved opkald på særlige linjer og gennem SMS-budskaber og varede i alt 5 minutter. Resultatet var — igen angiveligt — at Tyrkiet fik førstepladsen, mens den græske og den cypriotiske presse fandt det højst mærkværdigt, at Cypern skulle have givet så mange stemmer til Tyrkiet på grundlag — igen angiveligt — af denne »teleafstemning«. Der blev ikke oplyst noget om, hvor mange der »stemte« i de enkelte lande, og hvilken uafhængig myndighed der sikrede troværdigheden af denne »afstemning«. Det bør bemærkes, at denne form for telefonisk »afstemning« og SMS-meddelelser generelt er meget dyre tjenester, og at de i Grækenland på konkurrence-aftenen næsten kostede 0,50 EUR (inklusive moms) pr. opringning eller budskab.

Findes der fællesskabslovgivning, der dækker »teleafstemningerne«, kontrol med troværdigheden af deres resultater og den pris, som forbrugeren må betale for at benytte denne tjeneste? Anser Kommissionen generelt teleafstemning for at være troværdig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(4. august 2003)

Fællesskabet har ingen retsregler om afstemningsprocedurer i forbindelse med radio- eller fjernsynsudsendelser. Kommissionen har ingen oplysninger om pålideligheden af sms-tjenester ved brug til tele-afstemninger. Det må være tilrettelæggerens opgave at sikre, at metodens pålidelighed er på niveau med de interesser, der står på spil. Prisen på sms-beskeder er markedsbestemt, idet de enkelte lande dog kan have lovkrav om, at tjenesteudbyderne skal give brugerne forhåndsbesked om gældende takster.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/313

(2004/C 78 E/0314)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3693/03

af Armin Laschet (PPE-DE) til Kommissionen

(2. december 2003)

Om: Ikke-offentliggjort undersøgelse af antisemitisme fra EUMC

1. Er Kommissionen enig med EU's Center for Overvågning af Racisme og Fremmedhad (EUMC) i, at den undersøgelse, Zentrum für Antisemitismusforschung ved Technische Universität i Berlin har foretaget i oktober 2003, ikke skal offentliggøres?

2. Kan Kommissionen i bekræftende fald begrunde dette?

3. Er Kommissionen i benægtende fald rede til at arbejde for, at den undersøgelse, det velrenommerede Zentrum für Antisemitismusforschung ved Technische Universität i Berlin har foretaget, omgående offentliggøres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(13. januar 2004)

Rapporten om antisemitisme, som det ærede medlem henviser til, blev udarbejdet af Technische Universität i Berlin på kontrakt for det Europæiske observatorium for racisme og fremmedhad (EUMC) og ikke for Kommissionen. I en udtalelse den 26. november 2003 afviser EUMC beskyldninger om, at rapporten er blevet lagt på hylden. I denne udtalelse erklærede bestyrelsens formand, at bestyrelsesmedlemmerne »anså det arbejde, som var udført af kontrahenten, for at være af dårlig kvalitet og dårligt dokumenteret«. Formanden beklagede også, at en »kollektiv beslutning truffet af bestyrelsen baseret udelukkende på den utilstrækkelige kvalitet af den forskning, som var udført af centret i Berlin, er blevet udnyttet til at miskreditere det vigtige arbejde, som EUMC skal udføre i kampen mod racisme og fremmedhad i Europa«.

EUMC's bestyrelse, der tog den kollektive beslutning angående forskningens kvalitet, består af 15 uafhængige og fremtrædende eksperter i spørgsmål vedrørende racisme, fremmedhad og antisemitisme såvel som repræsentanter for Kommissionen, Europarådet og Parlamentet.

Den omtalte forskning er nu blevet offentliggjort på EUMC's websted på følgende adresse: (http://www.eumc.eu.int/eumc/index.php).

Rapporten ledsages af en udtalelse om, hvorfor bestyrelsen anså forskningen for at være af utilstrækkelig kvalitet.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/383

(2004/C 88 E/0389)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2131/03

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. juni 2003)

Om: Driften af et guldudvindingsanlæg i Pergamon (Bergama)

Genåbningen af Eurogolds guldudvindingsanlæg i Pergamon (Bergama) i Tyrkiet over for øen Lesbos bringer økosystemet og indbyggernes sundhed i området i fare. Som det fremgår af nogle foreliggende oplysninger, er der i løbet af 2002 blevet produceret 6,8 ton guld og 8,5 ton sølv. Til udvindingen af dette guld og sølv er der blevet brugt 25 ton cyanogen. Dette giftige affald er deponeret i en afstand af kun 25 km fra den græske ø Lesbos' kyst og byen Mitilini, selvom der i nærheden af byen Ovacik er blevet skabt en kunstig sø til deponering af giftigt affald og cyanidholdige salte. I betragtning af den stærke seismiske aktivitet i området og sandsynligheden af, at der på et tidspunkt som følge af et stort jordskælv vil ske et udslip af giftigt cyanidholdigt affald i de vandførende lag og Ægæerhavet, er det klart, at denne udvindingsvirksomhed kan risikere at få katastrofale følger.

Under henvisning til, at Parlamentet allerede har fordømt projektet i sin beslutning B4-0410/94 (1), bedes Kommissionen oplyse følgende: Vil Kommissionen inden for rammerne af Tyrkiets bestræbelser på at styrke forbindelserne med Europa anmode Tyrkiet om oplysninger vedrørende de ovennævnte forhold og træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå omfattende miljøskader i såvel Grækenland som Tyrkiet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(7. august 2003)

Kommissionen er bekendt med de forhold, som det ærede medlem nævner. De selskaber, der var involveret i mineraludvindingen i Bergama, blev den 10. januar 2002 dømt for deres aktiviteter ved Izmir forvaltningsdomstol. I overensstemmelse med retsstatsprincippet, der indgår i Københavnskriterierne, forventes de tyrkiske myndigheder at rette sig fuldt ud efter domstolsafgørelser. Mineaktiviteter af den slags, som det ærede medlem nævner, kan have potentielt meget alvorlige følger for miljøbeskyttelsen og menneskers sundhed, hvis de ikke foregår på den rigtige måde. Som led i Tyrkiets tiltrædelsesforberedelser har landet forpligtet sig til at vedtage og gennemføre EU-regelværket, når tiden er inde.

Kommissionen vil fortsat følge situationen opmærksomt i lyset af de relevante politiske og lovgivningsmæssige kriterier.

(1) EFT C 341 af 5.12.1994, s. 169.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/907

(2004/C 78 E/0959)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4062/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. januar 2004)

Om: Arbejdstagernes sundhed og sikkerhed - klage 00/4404, SG(2000) A/3828/2

Ifølge nogle foreliggende oplysninger har Kommissionen efter at have behandlet klage 00/4404, SG(2000) A/3828/2 og sendt en kommissionsrepræsentant til møder i Grækenland besluttet at indlede en overtrædelsesprocedure imod Den Hellenske Republik og sende en åbningsskrivelse. Den græske regering har besvaret Kommissionens skrivelse.

Eftersom antallet af klager vokser, og der i Grækenland hersker en generel overbevisning om, at de tjenestegrene, der er ansvarlige for gennemførelsen af direktiv 89/391/EØF (1) om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed under arbejdet forsømmer deres opgaver, og arbejdsgiverne fortsætter med at overtræde reglerne om sundhed og sikkerhed under arbejdet, bedes Kommissionen besvare følgende: Hvad er hovedpunkterne i Kommissionens åbningsskrivelse, og hvad er de græske myndigheders svar?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(20. februar 2004)

Som det ærede medlem bemærker med hensyn til klage 2000/4404, har Kommissionen sendt en åbningsskrivelse til den græske regering. De græske myndigheder har besvaret denne skrivelse.

Åbningsskrivelsen vedrører gennemførelsen i græsk ret af Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed under arbejdet (2) og af særdirektiver under dette direktiv. I åbningsskrivelsen mindes bl.a. om medlemsstaternes pligt til at sikre en passende kontrol og overvågning af de foranstaltninger, der træffes for at omsætte fællesskabsdirektiver til national ret. En utilstrækkelig gennemførelse eller en manglende gennemførelse af sådanne foranstaltninger udgør en overtrædelse af fællesskabsretten og kan føre til indbringelse af en traktatbrudssag for Domstolen.

Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at den officielt har anmodet den græske regering om dens kommentarer til dette spørgsmål, bl.a. om gennemførte kontroller og antallet af arbejdsulykker.

De græske myndigheder har givet en detaljeret og dokumenteret besvarelse af åbningsskrivelsen. I betragtning af spørgsmålets kompleksitet er Kommissionens tjenestegrene i øjeblikket ved at gennemgå de græske myndigheders svar. Kommissionen vil på grundlag af resultatet af denne gennemgang og gennemgangen af yderligere oplysninger, der indhentes, træffe passende foranstaltninger.

(1) EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

(2) EFT L 183 af 29.6.1989.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/549

(2004/C 78 E/0584)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3446/03

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(13. november 2003)

Om: Tilladelse til støtte i forbindelse med en biologisk hvileperiode på Sicilien for 2002

I henhold til det regionale dekret (D.A.) nr. 22/Fiskeri underrettede Siciliens regionale myndigheder i marts 2002 Kommissionen om ydelse af finansiel støtte til fiskerne i forbindelse med den biologiske hvileperiode i 2002.

Efterfølgende og fuldt ud berettigede anmodninger fra Kommissionen om yderligere oplysninger forsinkede i betydelig grad svaret fra Bruxelles vedrørende spørgsmålet.

Den støtte, der var fastlagt i ovennævnte dekret, var baseret på den dengang gældende lovgivning, nemlig forordning (EF) nr. 2792/1999 (1).

Kommissionen valgte overraskende at træffe afgørelse på grundlag af forordning EF nr. 2369/2002 (2), som ændrer forordning (EF) 2792/1999.

Den manglende tilladelse til at yde støtte i forbindelse med den biologiske hvileperiode i 2002 har givet mange fiskere, som har gennemført hvileperioden, alvorlige finansielle problemer.

Mener Kommissionen på baggrund af ovenstående, at den burde betragte anmodningen fra Siciliens regionale myndigheder vedrørende 2002 for at være i overensstemmelse med fællesskabsretten, således at man ikke forværrer de finansielle vanskeligheder, de sicilianske fiskere i forvejen har, idet de også bliver ramt af de foranstaltninger, der er fastlagt i Fællesskabets handlingsplan for fiskeri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. december 2003)

Kommissionen oplyser det ærede medlem om, at situationen beskrevet i forespørgslen var emnet for et brev afsendt af Kommissionens generaldirektorat for Fiskeri i juli 2003. Generaldirektøren henviste i dette brev til fællesskabslovgivningens bestemmelser (3) og retningslinjerne for gennemgangen af statsstøtte til fiskeri og akvakultur, som finder anvendelse i det omhandlede tilfælde.

Den sicilianske regions departement med ansvar for fiskeri fremsendte i oktober 2003 et brev om emnet til Kommissionens generaldirektorat for Fiskeri. Kommissionen analyserer fortsat dossieret i lyset af retningslinjerne (4) og den ovennævnte forordning.

(1) EFT L 337 af 30.12.1999, s. 10.

(2) EFT L 358 af 31.12.2002, s. 49.

(3) Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet, EFT L 337 af 30.12.1999, artikel 12.

(4) EFT C 19 af 20.1.2001.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/601

(2004/C 88 E/0616)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0979/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Carrara Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Carrara Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Carrara Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

2. om Carrara Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/164

(2004/C 70 E/174)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2928/03

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(6. oktober 2003)

Om: Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv og SRUNA-projektet

I juni 2000 afsluttedes SRUNA-projektet (Sustainable Recreational Use of Natural Assets), der gik ud på at undersøge metoder til planlægning af bæredygtig rekreation i naturområder til rekreativ anvendelse i Dublin og Irlands centrale og østlige regioner, og som finansieredes over EU's Terra-program.

På hvilken måde er SRUNA-projektets henstillinger blevet indarbejdet i opfølgningen af Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv?

Hvilke eksisterende (eller planlagte) EU-finansierede programmer og initiativer ville være relevante for gennemførelsen af SRUNA-henstillingerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(25. november 2003)

TERRA-programmet blev iværksat i 1997 som en af de innovative foranstaltninger, der blev finansieret i henhold til artikel 10 i forordningen om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU). Programmet omfattede 15 eksperimentale, tværnationale og tværregionale pilotprojekter af nyskabende karakter inden for fysisk planlægning i hele Europa. Et af disse projekter er SRUNA-projektet (Sustainable Recreational Use of Natural Assets).

Der blev afsat i alt 40 mio. EUR til TERRA-programmet (hvoraf EFRU bidrog med 20 mio. EUR). TERRA-programmet blev udtænkt som et laboratorium for afprøvning af nye indfaldsvinkler til og metoder for fysisk planlægning. Det var ligeledes hensigten, at TERRA-programmet — sammen med Interreg II C-programmerne — skulle bidrage til en vurdering af relevansen af de politiske muligheder, der forelægges af Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv (EFFU).

I den afsluttende TERRA-rapport, der blev offentliggjort af Kommissionen i begyndelsen af 2000, blev det konkluderet, at der inden for rammerne af SRUNA-projektet var opnået meget gode resultater ved at udvikle et bottom-up partnerskab for bæredygtig udvikling. Der blev desuden udarbejdet en liste over naturområder til rekreation og optimale retningslinjer for integreret planlægning (herunder en rapport om handicappedes adgang til disse naturområder). Resultaterne blev bekendtgjort gennem de TERRA-seminarer og workshops, der blev afholdt som led i bestræbelserne på at fremme kendskabet til fysisk planlægning i vidt forskellige kulturelle og institutionelle sammenhænge. Yderligere oplysninger findes på webstedet: (»«).

Som det blev påpeget ved TERRA-programmets afslutningsarrangement i foråret 2000, hvor samarbejdspartnere fra alle 15 projekter var samlet, var der ingen planer om at forlænge selve TERRA-programmet. EF-initiativet Interreg III (2000-2006) kunne snarere være en naturlig ramme om fortsættelsen af et sådant samarbejde. Kommissionen vedtog retningslinjerne for EF-initiativet Interreg III den 28. april 2000 (1). Der blev godkendt særlige retningslinjer for tværregionalt samarbejde den 4. maj 2001 (2).

(1) EFT C 143 af 23.5.2000.

(2) EFT C 141 af 15.5.2001.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/204

(2004/C 70 E/220)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3046/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(17. oktober 2003)

Om: Menneskerettigheder i Bangladesh

På trods af Kommissionens vedvarende overvågning af den politiske udvikling i Bangladesh — via dens delegation i Dhaka og ved hjælp af forskellige initiativer — er spørgeren blevet gjort bekendt med, at menneskerettighedskrænkelser stadig er et almindeligt fænomen.

Tidligere tilfælde af politisk motiverede angreb for over et år siden skyldtes efter sigende det midlertidige magtvakuum, inden den nye regering var fuldt funktionsdygtig. Menneskerettighedsaktivister og oppositionspolitikere bliver imidlertid stadig udsat for overgreb, arresteret og torteret.

Vil Kommissionen nøje gøre rede for, hvilke fremskridt der i givet fald er gjort med hensyn til håndhævelsen af menneskerettighederne i Bangladesh?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(18. november 2003)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at operation »Clean Heart« ikke har opfyldt sine målsætninger, og at menneskerettighedssituationen i Bangladesh er blevet forværret i 2003. Kommissionen er især bekymret over følgende forhold: situationen med hensyn til lov og orden bliver stadig værre, hvilket viser sig i den endemiske kriminalitet og politiets manglende evne til at takle problemet. Forbindelsen mellem politi, forbrydere og visse politikere er især foruroligende. Der er voksende spændinger mellem stammerne i Chittagong Hill Tracts, og der er ikke sket fremskridt med fredsaftalen fra 1997. Mindretallenes situation er meget kritisk, specielt i disse egne, som det fremgik af de voldsomme sammenstød i Mahalchari den 26. august 2003. Der er blevet afsagt et foruroligende højt antal dødsdomme. Der er kun sket få fremskridt med at få adskilt den dømmende og den udøvende magt og oprettet uafhængige tilsynsorganer, som f.eks. en kommission for korruptionsbekæmpelse, en menneskerettighedskommission og en ombudsmand.

Kommissionen har ved flere lejligheder udtrykt sin alvorlige bekymring over situationen over for regeringen, og Kommissionens delegation i Dhaka fører desuden en løbende dialog om regeringsførelse og menneskerettighedsspørgsmål med højtstående samtalepartnere i regeringen. I den nyligt etablerede menneskerettighedsdialog har Kommissionen behandlet en lang række spørgsmål, herunder adskillelsen af den dømmende og den udøvende magt, undersøgelser af dødsfald under varetægtsarrest, tortur, status for kommissionen for korruptionsbekæmpelse, menneskerettighedskommissionen og ombudsmanden, pressefriheden og situationen for de burmesiske flygtninge. Kommissionen sætter fortsat alt ind på at opretholde diskussionen med Bangladeshs regering og håber at finde områder, hvor de kan samarbejde i fællesskab om at fremme og forbedre menneskerettighedssituationen. Kommissionen har til dato støttet adskillige menneskerettighedsprojekter gennem det europæiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne og vil fortsætte sin støtte inden for rammerne af det nationale vejledende program.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/122

(2004/C 70 E/124)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2629/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(2. september 2003)

Om: Eurostat — dokumenter forsvundet fra OLAF's kontorer

Ifølge det tyske ugeblad Stern

— er referatet af høringen af en tjenestemand fra Eurostat i maj 2000 forsvundet fra OLAF's dossier,

— fremhævede OLAF-tjenestemænd sidste år i en intern rapport, at OLAF havde undladt at træffe afgørelse om at foretage undersøgelser vedrørende Eurostat, og at andre dokumenter var blevet »forlagt«.

Kan Kommissionen oplyse

— hvornår OLAF indledte sine undersøgelser vedrørende Eurostat, og hvornår det afsluttede dem, eller hvornår det modtog de første »beviser« mod de personer, hvis navne det siden har videregivet til domstolene?

— om de af Stern forelagte oplysninger er korrekte, og hvornår og hvilke foranstaltninger der er truffet for så vidt angår de dokumenter, der er forsvundet fra OLAF's dossier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(17. oktober 2003)

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) iværksatte en indledende undersøgelse inden for et område af GD Eurostats aktiviteter i oktober 2000 efter aflæggelsen af en revisionsrapport og en analyse af de andre dokumenter. Siden har OLAF iværksat en række undersøgelser inden for andre områder, der ligeledes berører Eurostat.

Det skal også understreges, at OLAF, ifølge egne oplysninger, siden 2001 har sikret koordineringen mellem de forskellige aspekter af Eurostat-sagen og ofrer betydelige ressourcer på undersøgelserne af Eurostat. Denne koordinering og de følgende undersøgelser har medført, at to dokumenter i juli 2002 blev udleveret til anklagemyndigheden i Luxembourg, som gav besked om at indlede en retssag i begge tilfælde. Begge sager verserer stadig ved domstolen i Luxembourg. Derudover underrettede OLAF den 19. marts 2003 anklagemyndigheden i Paris om forhold, der kan kategoriseres som strafbare handlinger. Retssager er blevet indledt og er fortsat i gang.

Desuden har OLAF meddelt Kommissionen, at det ikke kan bekræftes, at der skulle være forsvundet dokumenter, særligt dokumenter, der er relevante for høringen af en af Eurostats tjenestemænd i maj 2000.
1.

I henhold til artikel 10, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF (2) skulle medlemsstaterne sætte de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette senest den 21. april 2002 og straks underrette Kommissionen herom. Da Grækenland ved udløbet af denne frist endnu ikke havde givet Kommissionen meddelelse om de nationale gennemførelsesforanstaltninger til dette direktiv, har Kommissionen indledt en overtrædelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 226. De græske myndigheder har hverken besvaret åbningsskrivelsen eller den begrundede udtalelse. Eftersom Grækenland ikke har sat de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme direktiv 2000/53/EF, har Kommissionen besluttet at indbringe sagen for Domstolen. Sagen verserer nu for denne (sag nr. C-246/2003).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/170

(2004/C 70 E/179)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2938/03

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(6. oktober 2003)

Om: Kommissionens meddelelse om indvandring, integration og beskæftigelse

I meddelelse (1) slår man på s. 10 fast, at »fordelene og ulemperne (ved indvandring) ikke altid er ligeligt fordelt«. På s. 11 fastslår man videre: »Det udelukker dog ikke negative effekter for særlige grupper eller sektorer. Omfattende undersøgelser viser, at de uønskede virkninger især rammer arbejdere i fremstillingsindustrien og ufaglærte arbejdere i tjenesteydelsessektoren.«

Det drejer sig om et alvorligt problem, om ikke andet så på grund af den pågældende gruppes størrelse. Det er først og fremmest de socialt svageste grupper i vores samfund, som rammes hårdest af indvandringens negative effekter, ikke kun samfundsøkonomisk, men også på andre områder (fremmedgørelse i hele bydele som følge af indfødtes flugt fra byen, sociale strukturers forsvinden, kriminalitet …). Kommissionen anerkender godt nok problemet, men tager ellers temmelig let på det.

Hvilke forholdsregler foreslår Kommissionen, at der tages for at afhjælpe dette problem?

Er der igangværende programmer angående dette?

(1) COM(2003) 336.