ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3272/01

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(26. november 2001)

Om: Radikale aktivister i Laos og overholdelse af menneskerettighederne

Den pinefulde indespærring af nogle aktivister fra det radikale transnationale parti samt Dupuis, medlem af Europa-Parlamentet, i fængslerne i Laos betød en overtrædelse af de grundlæggende bestemmelser vedrørende beskyttelsen af de mest elementære menneskerettigheder, dels på grund af fængselsforholdene og dels på grund af den manglende ret til en retfærdig rettergang. Dette tilfælde skal ses i forbindelse med det bredere emne vedrørende den universelle overholdelse af de demokratiske principper. Laos spiller en vigtig rolle i samarbejdsforbindelserne mellem Den Europæiske Union og Asean. Den Europæiske Union bestræber sig på at beskytte menneskerettighederne og overholde de demokratiske grundregler (de såkaldte København-kriterier).

Er Kommissionen ikke af den opfattelse, at gennemførelsen af aftalerne om det økonomiske samarbejde bør gøres afhængig af den eller de kontraherende partneres overholdelse og beskyttelse af de internationalt anerkendte demokratiske grundlæggende rettigheder?

Mener Kommissionen ikke, at dersom der sker alvorlige overtrædelser af de humanitære bestemmelser, som konventionelt og generelt anses for at være obligatoriske af hele det internationale samfund, bør eventuelle aftaler med den part, som begår overtrædelsen, suspenderes uanset indholdet af disse aftaler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. januar 2002)

Kommissionen har mange gange både over for Laos' regering og i Parlamentet udtrykt alvorlig bekymring for menneskerettighedssituationen i Den Demokratiske Folkerepublik Laos.

Menneskerettighedsspørgsmål som f.eks. restriktioner for ytringsfriheden, brister i retssystemet og enkelte politiske fangers situation vil fortsat være på dagsordenen for bilaterale møder mellem Kommissionen og repræsentanter for Den Demokratiske Folkerepublik Laos. I forbindelse med det første møde i Det Blandede Udvalg EF-Laos, som fandt sted i maj sidste år, kom Kommissionen ind på sin bekymring for disse spørgsmål og gentog det forslag, der var fremsat af Europa-Parlamentets delegation, som aflagde besøg i Vientiane i april, nemlig at der blev givet tilladelse til, at EU-ambassadører og/eller Den Internationale Røde Kors Komité kunne besøge politiske fanger.

Der skal imidlertid også tages hensyn til, at Laos er det fattigste af de sydøstasiatiske lande med et bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger på kun 350 USD og 30 % af befolkningen, som lever for under 1 USD pr. dag. Derfor fokuserer Kommissionens og medlemsstaternes udviklingsprogrammer på de mest sårbare befolkningsgrupper. De vigtigste indsatsområder er udvikling af landdistrikter, sundhed og grunduddannelse, med særlig vægt på fremme af menneskerettigheder og god regeringsførelse.

Kommissionen opretholder derfor en sammenhængende politik med konstruktiv politisk dialog med Laos regering kædet sammen med fortsat støtte til Laos befolkning gennem EF-støttede udviklingsprogrammer, som tager sigte på at fremme og fremskynde demokratiseringsprocessen i landet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3398/01

af Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. december 2001)

Om: Gibraltar

Som led i den såkaldte Bruxelles-proces er den britiske og den spanske udenrigsminister enedes om inden sommeren 2002 at nå frem til en samlet aftale om Gibraltar. De valgte befolkningsrepræsentanter fra dette

territorium har imidlertid nægtet at deltage i denne debat, idet de kræver forudgående godkendelse af deres ret til selvbestemmelse. Ganske vist udtrykker det fælles kommuniké, der blev offentliggjort efter ministermødet, et klart ønske om, at Gibraltars stemme skal høres, men der nævnes intet om udøvelsen af denne ret.

Gibraltar er i dag anerkendt af FN som koloniområde. Spørgsmålet blev rejst på ny i FN den 10. oktober 2001 i den fjerde afkoloniserings-komité.

Kan Den Europæiske Union acceptere et koloniområde i sin midte uden hensyn til ønskerne hos borgerne, som er de eneste retmæssige indehavere af suveræniteten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(7. februar 2002)

I artikel 299, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab hedder det: Denne traktats bestemmelser finder anvendelse på de europæiske områder, hvis udenrigsanliggender varetages af en medlemsstat.

På grundlag af denne bestemmelse er Gibraltar, et af de selvstyrende områder under den britiske krone, der ikke er en del af Det Forenede Kongerige, men hvis udenrigsanliggender varetages af dette, er tilknyttet Unionen i øvrigt, med forbehold af en række undtagelsesbestemmelser bl.a. akten vedrørende Det Forenede Kongeriges tiltrædelse af Fællesskabet fra 1972.

Striden mellem Det Forenede Kongerige og Kongeriget Spanien har ikke kunnet undgå at få uheldige følger for iværksættelsen af visse fællesskabspolitikker. Under disse omstændigheder kan Kommissionen kun glæde sig over, at de to medlemsstater har genoptaget drøftelserne, og håbe på, at disse afsluttes til alle berørte parters tilfredshed.

Men med hensyn til spørgsmål om national overhøjhed har fællesskabsinstitutionerne ingen beføjelser til at blande sig i, hvorledes disse drøftelser mellem to medlemsstater, tilrettelægges og føres.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3541/01

af Gérard Caudron (PSE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Undervisning i børnehaveklasser

På nuværende tidspunkt, hvor Europa drøfter sin fremtid og sine fremtidige institutioner, er undervisning i den europæiske opbygning blevet en uomgængelig betingelse for den nødvendige udvikling af et virkeligt unionsborgerskab.

Denne undervisning skulle på en hensigtsmæssig måde integreres allerede i børnehaveklasserne og fortsætte i den højere undervisning i alle fag.

Undervisningen skulle først og fremmest være obligatorisk og kontinuerlig inden for de forskellige trin i hvert undervisningssystem med et progressivt program og en tilpasning til undervisningsniveauet.

Kan Kommissionen undersøge dette spørgsmål i de forskellige medlemsstater og i kandidatlandene?

Når denne undersøgelse foreligger, bør den da ikke følges op af en opfordring til regeringerne til at træffe foranstaltninger, der kan gøre det muligt at nå de ønskede mål?

Mener Kommissionen ikke, at der her er tale om en afgørende indsats for Unionens demokratiske fremtid, idet man giver unionsborgerskabet et virkeligt indhold for de unge generationer af i dag og i morgen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(8. februar 2002)

Socrates-programmet for uddannelse gør det muligt at bidrage til finansiering af adskillige projekter vedrørende unionsborgerskabet, især i forbindelse med Comenius 1 og 2-aktioner, der sigter mod skolemiljøet fra børnehaveklassen til afslutningen af uddannelsen på gymnasieniveau. Dette temaområde er i øvrigt et af de 13 priorieterede temaer i indkaldelsen af forslag for 2002 vedrørende etablering af Comenius-netværker (aktion i forbindelse med Comenius 3).

Undervisningsprogrammer hører imidlertid udelukkende under medlemsstaternes kompetence, ikke Kommissionens. Kommissionen har derfor ikke planer om som led i sine prioriteringer at udføre en eventuel undersøgelse. Kommissionen vil, inden for rammerne af sine kompetenceområder, fortsat skarpt fokusere sine handlinger på udvikling af unionsborgerskabet, ikke blot for så vidt angår uddannelse, men også for så vidt angår andre temaer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2966/01

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(25. oktober 2001)

Om: Skatter på personlige ejendele, der transporteres inden for medlemsstaterne

Fri bevægelighed for personer og varer inden for medlemsstaterne er et af Den Europæiske Unions grundlæggende principper.

Har Kommissionen planer om at undersøge opkrævning af skatter for personlige ejendele, der transporteres fra den ene medlemsstat til den anden, hvis europæere vælger at bo et andet sted inden for Unionen?

Er det muligt at anslå nøjagtigt hvor meget, der er blevet betalt til de spanske myndigheder i form af importafgifter, der opkræves på denne måde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(14. december 2001)

For så vidt angår personlige ejendele, der transporteres inden for medlemsstaterne af europæiske borgere, som skifter bopæl fra en medlemsstat til en anden, er skatter på import mellem medlemsstaterne i vid udstrækning blevet fjernet gennem fællesskabslovgivningen, og navnlig ved de harmoniserede moms- og punktafgiftsordninger, som vedrører andre forbrugsskatter, jf. Rådets direktiv 83/183/EØF(1).

Kommissionen har ikke kendskab til nogen importafgift, der er opkrævet af Spanien. Medlemsstaterne er selv bedst i stand til at indhente de oplysninger, der ønskes af det ærede medlem.

(1) Rådets direktiv 83/183/EØF af 28. marts 1983 om afgiftsfritagelse ved privatpersoners endelige indførsel af personlige ejendele fra en medlemsstat (EFT L 105 af 23.4.1983), senest ændret ved Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992, EFT L 76 af 23.3.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2936/01

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(24. oktober 2001)

Om: Placering af EU's logo på fly

Visse flyselskaber i EU har placeret EU's logo på deres fly, men størstedelen undlader fortsat at anvende dette identitetsmærke, som i så høj grad bidrager til at erindre om vor identitet.

Det er indlysende, at et sådant mærke ikke vil blive anvendt af alle, så længe det anses for at være frivilligt, og det må derfor være anbefalelsesværdigt at overveje, på hvilke andre måder det kunne lade sig gøre at få alle flyselskaber i EU til at forsyne deres fly med EU's logo.

Mener Kommissionen, at den burde foreslå et initiativ af bindende karakter om, at medlemslandenes fly skal være forsynet med EU's logo, når en foranstaltning herom er vedtaget af den relevante EU-myndighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(29. november 2001)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at Unionens logo, d.v.s. det blå flag med de gule stjerner, på positiv vis og i mange forskellige sammenhænge bidrager til, at man overalt i verden lærer den europæiske identitet at kende. Derfor kan Kommissionen da også kun glæde sig over, at en række luftfartsselskaber har anbragt dette logo på deres fly.

Som Kommissionen imidlertid allerede har sagt ved gentagne lejligheder, er den ikke af den opfattelse, at luftfartsselskabernes brug af Unionens logo bør være obligatorisk.

Kommissionen skal i øvrigt minde om, at enhver anvendelse af logoet er betinget af, at der forinden er opnået tilladelse hertil i henhold til den aftale, der er indgået mellem Det Europæiske Fællesskab og Europa-Rådet, som er den egentlige ejer af dette logo.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2096/01

af Pat Gallagher (UEN) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: De langsigtede planer for forvaltningen af vigtige fiskebestande i EU

I konklusionerne fra mødet den 18. juni 2001 opfordrede Rådet Kommissionen til at udvikle langsigtede planer for forvaltningen af vigtige fiskebestande i EU. Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den agter at imødekomme denne anmodning fra Rådet, og vil den angive, hvilke kontakter den har med repræsentanter for fiskeindustrien i medlemsstaterne om dette spørgsmål.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. september 2001)

Der er allerede etableret en række langsigtede planer for forvaltningen af fiskebestandene. Der er bl.a. aftalt planer med Norge om bestandene af torsk, kuller, sej, rødspætte og sild i Nordsøen og om makrel i det nordøstlige Atlanterhav. Endvidere foreligger der allerede langtidsplaner, udarbejdet af Den Internationale Østersø-Fiskerikommission, om forvaltningen af torsk, brisling og laks i Østersøen. En plan for forvaltningen af sild i Østersøen er stadig under drøftelse.

Hovedsigtet i alle disse planer er at træffe beslutninger om en fiskeridødelighed på lang sigt, som giver mulighed for et bæredygtigt fiskeri i fremtiden. Fremover vil der hvert år blive fastsat en samlet tilladt fangstmængde, som er forenelig med fiskeridødeligheden.

Kommissionen ønsker at indføre disse principper for andre vigtige arter i EU, herunder torsk og kulmule, således at der udarbejdes langsigtede planer for genopretningen af disse bestande.

Kommissionen har for nylig udsendt en meddelelse om genopretning af bestandene af torsk og kulmule, som skal danne grundlag for drøftelser med fiskeindustrien og medlemsstaterne, inden Kommissionen færdiggør sine forslag ved årets udgang.

Det skal endvidere bemærkes, at de nyligt indførte nødprocedurer og andre foranstaltninger vedrørende torsk og kulmule i EU-farvandene er blevet etableret i nær kontakt med fiskerierhvervet, og Kommissionen agter at videreføre denne proces under bibeholdelse af de samme snævre kontakter.

For at støtte Kommissionens overvejelser på dette område har den iværksat yderligere videnskabelig forskning, som forventes at bære frugt i nær fremtid.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3305/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. november 2001)

Om: Spillemonopolet i Sverige

Udenlandske bookmakerfirmaer har længe forsøgt at komme ind på det svenske spillemarked. Det Londonbaserede firma SSP har tabt en halv snes retssager ved svenske domstole. Ladbrokes, et af verdens største bookmakerfirmaer, forsøger også at trænge ind på det svenske marked. Målet er at være inde seneste i 2005. Svenske kunder kan allerede nu spille hos SSP og Ladbrokes via Internettet. Så går pengene direkte til England.

Har Kommissionen undersøgt det svenske spillemonopol, og mener den, at det er foreneligt med principperne om fri bevægelighed på det indre marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(12. april 2002)

Det ærede medlem spørger, om Kommissionen har undersøgt det svenske spillemonopol, og om den anser det for at være foreneligt med princippet om fri bevægelighed som fastlagt i EF-traktaten. Kommissionen har ikke haft lejlighed til at undersøge, hvordan det svenske spillemonopol fungerer i alle detaljer, og hvilke virkninger det har. I forbindelse med Kommissonens arbejde med en strategi for tjenester i det indre marked har en række berørte parter, herunder udbydere af lotterier i medlemsstaterne, anført, at der er behov for klare regler på EU-plan for spilletjenester. Kommissionen vil behandle dette spørgsmål som led i sit arbejde med det indre marked for tjenester. I denne forbindelse vil den tage det fornødne hensyn til EF-Domstolens praksis, hvorefter medlemsstaternes begrænsninger i levering af visse former for spilletjenester på tværs af grænserne er forenelig med EF-traktaten, når der ikke findes regler herom på EU-plan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3679/01

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(17. januar 2002)

Om: Blindes behov i forbindelse med rejseaktivitet

En finsk statsborger, Lotta Lamminen, deltog i et arrangement organiseret i forbindelse med Europa-Parlamentets oktober-samling i Strasbourg.

Da Lotta Lamminen er blind, vil hun sædvanligvis have ret til at tage sin førerhund med sig ind i flyet og beholde den hos sig under hele flyveturen. I dette tilfælde nægtede Air France-personalet i Strasbourg lufthavn imidlertid at acceptere denne ordning. Først efter en langvarig diskussion med luftfartsselskabets personale og efter at have talt med lufthavnens manager fik Lotta Lamminen lov til at tage sin hund med sig.

Fremsendelse i en særlig fragtkasse ville sandsynligvis have gjort hunden bange og i adskillige dage forhindret den i at yde Lotta Lamminen den støtte, hun er vant til.

Har Kommissionen taget skridt til at sikre, at blindes behov tilgodeses behørigt af flyselskaberne i forbindelse med rejseaktivitet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(20. februar 2002)

Kommissionen tillægger det stor betydning, at handicappede, heriblandt blinde, kan rejse som alle andre borgere.

Den har således fået Fællesskabets luftfartsselskaber til på frivillig basis at indgå en serviceforpligtelse over for passagererne, som også omfatter opfyldelse af handicappedes behov. Som led i denne ordning forpligter luftfartsselskaberne sig bl.a. til at medtage autoriserede førerhunde i flyet uden beregning, dog med forbehold af import- og andre bestemmelser. Air France er blandt de selskaber, der har indgået en sådan forpligtelse, og vil indlede den praktiske gennemførelse heraf i februar 2002.

Hvor værdifulde sådanne forpligtelser end er, mener Kommissionen dog, at handicappedes rettigheder er så grundlæggende, at de må sikres ved lov. Det er Kommissionens agt senere på året at fremsætte forslag om luftfartsselskabers kontrakter med passagerer, som bl.a. vil indebære særlige rettigheder for handicappede. I forslaget vil der bl.a. blive redegjort for, hvordan man bedst kan opfylde blindes og andre handicappedes behov. Før der fremsættes forslag til en sådan lovgivning, vil Kommissionen rådføre sig med de involverede parter ved hjælp af et høringsdokument, som naturligvis vil blive stillet til Europa-Parlamentets disposition.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3524/01

af Wilhelm Piecyk (PSE) til Kommissionen

(20. december 2001)

Om: Trafikal tilkobling af Kaliningrad til EU efter østudvidelsen

I slutningen af oktober 2001 ophørte det skandinaviske luftfartsselskab SAS med at beflyve ruten Kaliningrad-København. Indstillingen af den eneste flyforbindelse fra Kaliningrad til Skandinavien og dermed til Tyskland og Vesteuropa medfører væsentlige begrænsninger i navnlig den begyndende udvikling af økonomien og turismen. Den trafikale tilkobling af Kaliningradregionen til EU og især Østersølandene er af stor betydning for den økonomiske udvikling i området. Men også for den politiske udvikling af dette russiske delområde vil trafikforbindelserne til EU være vitale. Med den forestående østudvidelse vil EU få ydre grænser med Kaliningrad.

Har Kommissionen allerede beskæftiget sig med Kaliningrads særlige situationen (regionen er geografisk omsluttet af kandidatlandene Polen og Litauen), og hvorledes vurderer Kommissionen betydningen heraf for den trafikale sammenbinding med EU?

Hvordan agter Kommissionen at gå til værks, for at Kaliningradregionen kan blive bundet trafikalt sammen med EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(29. januar 2002)

Kommissionens analyse af den særlige situation i Kaliningrad er udformet i meddelelsen EU og Kaliningrad fra januar 2001(1), som blev udarbejdet med henblik på at danne grundlaget for en debat mellem EU og Rusland og de mest involverede kandidatlande, nemlig Polen og Litauen.

Spørgsmålet om transportforbindelser er også behandlet i meddelelsen, og der ydes relevant faglig bistand til Polen og Litauen samt til Rusland med henblik på at gøre transit af varer til og fra Kaliningrad hurtigere og mere effektivt.

To af de paneuropæiske transportkorridorer forbinder Kaliningrad med Polen og Litauen. Det drejer sig begge om multimodale transportforbindelser for vej- og jernbanetransport. Kommissionen tillægger de pågældende korridorafsnit stor betydning og støtter færdiggørelsen af afsnittene.

Spørgsmålet om luftfartsforbindelserne mellem Kaliningrad og bestemmelsessteder i EU må løses af luftfartsselskaberne, som træffer beslutning ud fra økonomiske betragtninger. Kommissionen yder ikke støtte til luftfartsforbindelser med tredjelande.

(1) KOM(2001) 26 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3039/01

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(30. oktober 2001)

Om: Appel om standsning af bombardementerne og udsendelse af humanitær hjælp

FN's højkommissær for menneskerettigheder, Mary Robinson, advarede imod en ny tragedie i Afghanistan som følge af de fortsatte bombardementer og sandsynligheden af massenedslagtninger på grund af de interne sammenstød. Samtidig udsendte Mary Robinson en appel om at standse bombardementerne med henblik på at muliggøre massiv udsendelse af humanitær hjælp til flygtningene.

Hvad er Kommissionens holdning til denne advarsel og appel fra FN's højkommissariat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(19. december 2001)

Unionen har kendskab til appellen fra FN's højkommissær for menneskerettigheder om standsning af bombardementerne.

Stats- og regeringschefer fra Unionen og Kommissionens formand afgav efter mødet i Gent den 19. oktober 2001 en erklæring om Unionens støtte til den internationale koalitions mål om tilintetgørelse af terroristorganisation Al Qaida.

Arbejdet med at nå dette mål med militære midler skrider frem ved målrettet tilintetgørelse af stillinger og aktiver tilhørerende Taliban og Al Qaida. Unionen mener, at den internationale koalition gør sit bedste for at mindske virkningerne af de militære aktioner for den civile befolkning.

Kommissionen deler den bekymring, som andre aktører fra Unionen har givet udtryk for med hensyn til den humanitære situation i Afghanistan og risikoen for fødevaremangel i visse dele af landet, når vinteren sætter ind. FN's organer og ikke-statslige organisationer (ngo'er) forsøger med hjælp fra nabolandene at nå ud til risikogrupper i alle dele af landet. Der ydes fortsat hjælp gennem et engageret og kompetent lokalt personale, der er blevet i landet, under kontrol af landflygtige i Afghanistans nabolande. Fællesskabet har gennem Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) bidraget med yderligere 25 mio. EUR især til projekter inde i landet, eftersom der endnu ikke er sket nogen massiv udvandring til nabolandene. De fleste projekter er rettet mod befolkningen i områder, som er ramt af tørke og mod internt fordrevne personer, der allerede før den 11. september 2001 udgjorde 700 000. Dette bidrag kommer oven i de 23,3 mio. EUR, som ECHO havde bevilget før begivenhederne i 2001. Fællesskabets samlede bidrag til Afghanistan over forskellige budgetposter udgør 100 mio. EUR i 2001.

Kommissionen anser bistanden inde i Afghanistan for at være den højeste humanitære prioritet i området. Det er derfor meget vigtigt, at alle dele af landet får del i bistanden, og at den humanitære bistand gives til krisens ofre, hvor de end er, på en upartisk og neutral måde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2431/01

af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen

(7. september 2001)

Om: Sjette momsdirektiv

I henhold til Sjette momsdirektiv gælder der en reduceret momssats for energibesparende materialer, når enkeltpersoner betaler for at få disse materialer installeret i deres hjem. Derimod gælder den reducerede sats ikke, når enkeltpersoner erhverver sådanne materialer for selv at installere dem i deres hjem.

Kan Kommissionen oplyse, om den overvejer at fjerne denne skævhed i det sjette momsdirektiv?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(29. oktober 2001)

Som Fællesskabets momslovgivning er udformet i dag, er levering, bygning, fornyelse og ændring af boliger, der sker som led i socialpolitikken, omfattet af kategori 9 i bilaget til sjette momsdirektiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag(1). Medlemsstaterne kan derfor anvende en lavere momssats, dog ikke under 5 %.

Når først energibesparende materialer indgår i denne proces, dækkes de automatisk af denne bestemmelse på samme måde som byggematerialer, der leveres som en del af en entreprenørs serviceydelser. Når de samme varer købes over disken af en privatperson, er der tale om varelevering, hvor standardsatsen gælder.

Som det ærede medlem sikkert ved, er det som led i den nye momsstrategi(2) planlagt, at der på mellemlang sigt skal foretages en gennemgang og rationalisering af reglerne og undtagelserne vedrørende nedsatte momssatser. Man vil navnlig se nærmere på sådanne spørgsmål.

(1) EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1. Direktiv senest ændret ved direktiv 2001/41/EF (EFT L 22 af 24.1.2001) og korrigendum (EFT L 26 af 27.1.2001).

(2) KOM(2000) 348 endelig udg.