ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2041/00

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Højhastighedsjernbaneforbindelse til Malaga

Har Kommissionen kendskab til projektet om at anlægge en højhastighedsjernbaneforbindelse mellem Cordoba og Malaga?

Vil EU helt eller delvist finansiere dette projekt?

Hvis der ydes økonomisk støtte fra EU, hvilken fællesskabsfond vil midlerne i givet fald komme fra, og hvor store beløb er der tale om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(11. juli 2000)

Højhastighedsforbindelsen Córdoba-Málaga er en del af det europæiske højhastighedsnet (TEN) i Spanien, jf. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996(1). Der kan derfor ydes fællesskabsstøtte til undersøgelser og andre arbejder i forbindelse med dette infrastrukturprojekt, navnlig via Samhørigsfonden og TEN-budgetposten B5-700.

De spanske myndigheder har anmodet om støtte via TEN-budgettet 2000 til dækning af 50 % af udgifterne til de tekniske undersøgelser vedrørende højhastighedsforbindelsen Córdoba-Málaga. De samlede omkostninger i forbindelse med disse undersøgelser andrager 12 mio.. På Kommissionens forslag blev det på det sidste møde i det finansielle udvalg, som fandt sted den 24. maj 2000, besluttet at yde et bidrag på 6 mio. til de tekniske undersøgelser vedrørende projektet.

Højhastighedsforbindelsen Córdoba-Málaga er et led i regionaludviklingsplanen for de spanske mål 1-egioner og er et af de mest emblematiske projekter, der skal gennemføres i perioden 2000-2006 i regionen Andalusien. Projektet indgår ligeledes i det spanske infrastrukturprogram for perioden 2000-2007. Men da programmeringsdokumenterne endnu ikke er færdigbearbejdede, er det ikke muligt at udtale sig om, hvilken af de forskellige EF-strukturfonde de spanske myndigheder vil henføre projektet til.

(1) EFT L 228 af 9.9.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0485/00

af Albert Maat (PPE-DE) og Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(24. februar 2000)

Om: Videreførelse af fonden til fremme af afsætningen af prydplanter

1. Som led i behandlingen af budgettet for regnskabsåret 2000 vedtog Parlamentet et forslag til ændring, som gik ud på, at den eksisterende ordning hurtigt (inden udgangen af 1999) burde evalueres, og at fonden til fremme af afsætningen af prydplanter derpå burde videreføres med en ny retshjemmel. Under sin andenbehandling traf Rådet også en tilsvarende afgørelse. Der blev afsat 3 mio. EUR hertil på budgettet. Den nævnte frist er nu overskredet, uden at Kommissionen har reageret på dette ændringsforslag. Hvordan og hvornår agter Kommissionen at efterkomme budgetmyndighedens udtrykkelige ønske om at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at videreføre ordningen?

2. Unionen har givet indrømmelser på blomsterdyrkningsområdet som led i aftaler med bl.a. Egypten, Sydafrika og Mexico. Kommissionen anfører således i en meddelelse af 18. januar 2000 om frihandelsaftalen med Mexico: EU vil få en fuldstændig og hurtig adgang for en række af sine vigtigste eksportprodukter såsom vin, alkoholiske drikke og olivenolie. Til gengæld herfor omfatter planen delvis (hurtig) liberalisering for visse produkter, som er af betydning for Mexico, såsom koncentreret appelsinsaft, avocadoer og afskårne blomster. For fortsat at kunne konkurrere på disse åbne og yderst liberale markedsvilkår er det af afgørende betydning, at fonden til fremme af afsætningen af prydplanter videreføres (der skal i denne forbindelse mindes om, at Den Europæiske Unions handelspolitik jo gav anledning til, at den pågældende ordning blev indført). Er Kommissionen enig heri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. april 2000)

1. Kommissionen tager til efterretning, at kapitel 38, konto 3800 i EU's budget er blevet forhøjet.

Den gør i øvrigt det ærede medlem opmærksom på følgende bestemmelse i artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2275/96 af 22. november 1996 om specifikke foranstaltninger for levende planter og blomsterdyrkningens produkter(1): De i artikel 1 nævnte foranstaltninger kan indledningsvis højst finansieres af Fællesskabet i en periode på tre år. Der foretages en evalueringsundersøgelse i det sidste år.

Denne undersøgelse foreligger i andet halvår af 2000. Kommissionen kan kun på grundlag af resultaterne af den nævnte evaluering tage stilling til, om det er hensigtsmæssigt at videreføre disse salgsfremmende foranstaltninger inden for sektoren for prydplanter.

2. Kommissionen erkender, at salgsfremmende foranstaltninger kan være et nyttigt redskab ved bestræbelserne på at opnå markedsligevægt i sektoren.

(1) EFT L 308 af 29.11.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1428/00

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(5. maj 2000)

Om: Kommissionens rolle som traktaternes vogter

Kan Kommissionen oplyse, om dens rolle som traktaternes vogter er retlig eller politisk, og om den i hvert af disse tilfælde mener, at det er i Kommissionens og Den Europæiske Unions interesse, at alle krænkelser af traktaterne behandles, så længe denne rolle består?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi på skriftlige forespørgsler E-1422/00 og E-1428/00

(18. juli 2000)

Det ærede medlem henviser korrekt til EF-traktatens artikel 211 (tidligere artikel 155) og til Kommissionens rolle som traktaternes vogter, hvilket ganske rigtigt er en af dens hovedopgaver.

Af Domstolens faste retspraksis følger det, at Kommissionen ikke er forpligtet til at indlede en procedure i henhold til denne bestemmelse, men derimod i denne henseende råder over en skønsbeføjelse(1); Kommissionen er herefter enekompetent til at afgøre, hvorvidt det må anses for formålstjenligt at indlede en traktatbrudsprocedure, og til at fastlægge, på grundlag af hvilken handlemåde eller undladelse fra den pågældende medlemsstats side denne procedure bør iværksættes.(2) Uden en sådan skønsbeføjelse kunne Kommissionen faktisk ikke effektivt leve op til sin rolle som traktaternes vogter. Det bør bemærkes, at en tilsvarende skønsbeføjelse generelt indrømmes nationale myndigheder, som har til opgave at retsforfølge lovovertrædelser i offentlighedens interesse.

Under udøvelsen af sin skønsbeføjelse må Kommissionen tage hensyn til en lang række aspekter, herunder overtrædelsens grovhed, dens betydning eller dens egnethed som mønstereksempel såvel som Kommissionens ressourcer. Efter nøje overvejelse af alle forhold kan Kommissionen i en given sag beslutte at nedprioritere indledning af en traktatbrudsprocedure i et tilfælde, der udelukkende omhandler en problematisk anvendelse, i et isoleret tilfælde, af nationale bestemmelser, der som sådan er forenelige med fællesskabslovgivningen. Der skal også tages højde for, at nationale domstole i sådanne individuelle tilfælde eventuelt kan tilbyde mere fordelagtige løsninger end en traktatbrudsprocedure, i betragtning af at en sådan procedure kan være af længere varighed og ikke tillader, at ulovlige foranstaltninger ophæves, at retlige påbud udstedes mod den pågældende myndighed, eller at der tilkendes skadeserstatning. Dette forhindrer på ingen måde, at individuelle klager, hvilket Kommissionen gentagne gange har understreget, har overordentlig stor betydning for opsporing af brud på fællesskabslovgivningen. Kommissionen ønsker simpelt hen at sikre, at de væsentligste traktatbrudssager fortsat behandles hurtigt og effektivt i fremtiden.

De bemærkninger fra chefen for Kommissionens Juridiske Tjeneste, som det ærede medlem omtaler, skal ses i lyset af disse overvejelser.

(1) Sag 247/87 Star Fruit Company mod Kommissionen [1989], Sml. 291, punkt 11.

(2) Sag C-431/92 Kommissionen mod Forbundsrepublikken Tyskland [1995], Sml. I-2189, punkt 22.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1057/00

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(4. april 2000)

Om: Cypern

Tiltrædelsesforhandlingerne med Cypern er en særlig udfordring for EU.

Hvor stort et beløb har Cypern til dato fået stillet til rådighed til finansiering af tiltrædelsen? Hvilke tilsagn er der givet om fremtidig finansiering heraf?

Hvor store beløb er der i givet fald ydet til projekter med henblik på at fremme forsoningen mellem de to samfund i Cypern?

Kan Kommissionen gøre nærmere rede for, hvilken form for og hvor mange forsoningsprojekter der i så fald er tale om?

I FN-resolution 1283 vedtaget i 1999 påpeges det, at kontakterne mellem det græsk- og tyrkisk-cypriotiske samfund fortsat er meget begrænsede, hovedsagelig som følge af de restriktioner, den tyrkiske besættelsesmagt (Denktash-regimet) har indført. Er Kommissionen, dens repræsentanter eller ansatte stødt på vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen af projekter, der tager sigte på af fremme forsoningen mellem de to cypriotiske samfund?

Kan Kommissionen i bekræftende fald gøre nærmere rede for disse vanskeligheder og oplyse, hvorvidt de stadig ikke er blevet løst? Og kan den i særdeleshed oplyse, hvilken rolle Denktash-regimet har spillet med hensyn til at blokere eller på anden måde forhindre sådanne forsoningsprojekter?

Har Kommissionen kendskab til, om Denktash-regimet har blokeret eller på anden måde lagt hindringer i vejen for andre initiativer med henblik på en forsoning mellem de to cypriotiske samfund end dem, der er taget på foranledning af EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(27. april 2000)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at udvidelsesforhandlingerne med Cypern udgør en særlig udfordring for EU. Kommissionen håber imidlertid, at muligheden for EU-medlemskab kan virke som en katalysator i de forsoningsdrøftelser, der i øjeblikket finder sted under FN's forsæde.

Cypern har i årenes løb modtaget midler under 4 finansprotokoller, herunder tilskud, risikovillig kapital og lån ydet af EIB (Den Europæiske Investeringsbank). Den fjerde af disse protokoller (74 mio. EUR, heraf 50 mio. EUR i EIB-lån, 22 mio. EUR i tilskud og 2 mio. EUR i risikovillig kapital) udløb den 31. december 1999. Et af projekterne under denne protokol er en oversættelse af fællesskabsretten til tyrkisk.

De samlede bevillinger, der er stillet til rådighed for Cypern i perioden 2000-2004, henhører under den nye finansforordning, som Rådet vedtog den 13. marts 2000(1). Denne forordning udgør nu retsgrundlaget for tiltrædelsespartnerskabet med Cypern. Der er øremærket 57 mio. EUR til landet i den periode, heraf de 9 mio. EUR i år 2000. 6 mio. EUR kommer til at gå til harmoniseringsprojekter i forbindelse med førtiltrædelsesstrategien, medens de resterende 3 mio. EUR er afsat til projekter, der involverer begge øens samfund.

I forbindelse med den nye finansforordning og efter at kommissæren med ansvar for udvidelsen har besøgt landet, undersøger Kommissionen nu projekter, der har til formål at bringe de to samfund nærmere hinanden. Dette projekt er i øjeblikket på førprogrammeringsstadiet.

(1) EFT L 68 af 16.3.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1098/00

af Christel Fiebiger (GUE/NGL) til Rådet

(6. april 2000)

Om: Database med oplysninger om svin

Rådet har vedtaget inden 1. januar 2000 i tre faser at indføre en database med oplysninger om svin.

I denne forbindelse stilles følgende spørgsmål:

- Hvilke oplysninger skal med henblik herpå indhentes?

- Hvem skal indhente oplysningerne?

- Hvor høje vurderes udgifterne til databasen i den endelige udbygningsfase?

- Hvem skal afholde udgifterne til registreringen?

- Er der planer om en omkostningsgodtgørelse, hvis registreringen gennemføres af svineavlerne?

- Hvem skal have adgang til oplysningerne?

Svar

(23. oktober 2000)

1. Europa-Parlamentet og Rådet vedtog den 10. april 2000 direktiv 2000/15/EF om ændring af Rådets direktiv 64/432/EØF om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin, som det ærede medlem henviser til.

2. Dette direktiv,(1) er en opfølgning af det ændrede direktiv 64/432, der allerede omhandlede oprettelse af en edb-database for kvæg og svin, der skulle gøre det muligt at råde over oplysninger om dyr samt om deres bevægelser.

Sidstnævnte direktiv omfattede navnlig:

- forpligtelse for de medlemsstater, der ikke råder over et godkendt overvågningsnetværk, til at indføre en edb-database for svin inden den 31. december 1999

- angivelse af, hvilke data der skal indsamles

- angivelse af proceduren med Kommissionen og Den Stående Veterinærkomité for så vidt angår behandling af disse data.

3. I henhold til direktiv 2000/15/EF indføres der ganske rigtigt i tre faser en edb-database for svin, og der fastsættes frister for virkeliggørelsen af dette mål og en retlig ramme for fastsættelsen af passende gennemførelsesbestemmelser, der sorterer under Kommissionen.

4. Disse gennemførelsesbestemmelser er endnu ikke blevet indført, men det kan allerede nu over for det ærede medlem oplyses, at:

- medlemsstaterne er ansvarlige for indsamling af data samt de bestemmelser, der skal indføres for at efterkomme direktivet

- bestemmelser vedrørende spørgsmål 1, 2 og 6 fastsættes efter proceduren med Kommissionen og Den Stående Veterinærkomité

- det på nuværende tidspunkt er vanskeligt at foretage et skøn over udgifterne, da de afhænger af, hvilke bestemmelser de forskellige medlemsstater vedtager på nationalt plan

- retningslinjerne for finansiering af de i spørgsmål 4 og 5 nævnte udgifter kan tages op som led i revisionen af en række bestemmelser i direktiv 85/73/EØF om finansiering af sundhedsmæssig undersøgelse og kontrol(2) i overensstemmelse med, hvad der er fastsat i artikel 14, stk. 8, i direktiv 64/432/EØF.(3)

(1) EFT L 105 af 3.5.2000, s. 34.

(2) EFT L 32 af 5.2.1985, s. 19.

(3) Direktiv om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin, som ændret ved direktiv 97/12/EF (EFT L 109 af 25.4.1997, s. 1).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1111/00

af Pernille Frahm (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Reklamefremstød for spanske appelsiner

På baggrund af undersøgelse offentliggjort af den danske organisation, Grøn Information, hvoraf det fremgår, at spanske appelsiner har et alarmerende højt indhold af sprøjtegift-rester, bedes Kommissionen oplyse, hvorfor den har valgt at bevillige EU-midler til fremstød for de omtalte appelsiner, og om den, såfremt de nævnte oplysninger fra Grøn Information er rigtige, vil trække sin støtte til reklamefremstødet tilbage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. juni 2000)

Kommissionen erindrer det ærede medlem om, at salgsfremstødet for EF-citrusfrugter er underlagt Rådets forordning (EØF) nr. 1201/90 af 7. maj 1990 om foranstaltninger med henblik på at øge forbruget af citrusfrugter(1), hvor det bl.a. anføres, at frugt og grøntsager er sunde produkter, af hvilke forbruget skal fremmes i forbindelse med en sund og afbalanceret ernæring. I artikel 2 er det fastsat, at salgsfremstødet ikke må henvise til en medlemsstat. Ovennævnte salgsfremstød tager derfor sigte på at fremme forbruget af citrusfrugter, der høstes i Fællesskabet.

Kommissionen har ikke kendskab til undersøgelser, der viser, at appelsiner fra nogle af Fællesskabets regioner har et højt indhold af pesticider. Den beder derfor det ærede medlem om at sende den alle pålidelige oplysninger om dette emne.

Den understreger desuden, at appelsiner, der markedsføres i Fællesskabet, skal overholde EF-reglerne om pesticidrester. De danske myndigheder skal kontrollere overholdelsen af disse regler på Danmarks territorium. Fællesskabets system for hurtig udveksling af oplysninger om fødevarer gør det muligt hurtigt at udveksle oplysninger mellem Kommissionen og medlemsstaterne, når der påvises et højt indhold af pesticidrester eller forurenende stoffer i fødevarer. I de sidste seks måneder har Kommissionen ikke modtaget meddelelse fra de danske myndigheder om pesticider i spanske appelsiner.

(1) EFT L 119 af 11.5.1990.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1915/00

af Guido Podestà (PPE-DE) til Rådet

(19. juni 2000)

Om: Krigen i Eritrea og Etiopien

Krisen i Etiopien, som Udvalget for Udvikling og Humanitær Bistand har beskæftiget sig med i de seneste måneder ved at forsøge af lette levnedsmiddelkatastrofen, er for nylig blevet forværret af den eskalerede konflikt mellem Etiopien og Eritrea.

I et forsøg på at mægle i konflikten har De Forende Nationers Sikkerhedsråd vedtaget en resolution, hvor de to lande i lige omfang gøres ansvarlig for krigen, som dermed ikke tager hensyn til forskelle mellem angriber og offer, i dette tilfælde henholdsvis Etiopien og Eritrea.

Rådet bedes derfor redegøre for EU's standpunkt og for, hvilke initiativer det har til hensigt at tage:

1. med hensyn til bestræbelserne på at nå frem til en fredelig løsning på den fortsatte konflikt på Afrikas Horn?

2. med hensyn til hvad EU-formandskabets repræsentant med ansvar for konflikten mellem Etiopien og Eritrea har til hensigt at foretage for at udvirke en øjeblikkelig standsning af konflikten?

3. med hensyn til, hvilke praktiske foranstaltninger EU-formandskabets repræsentant har til hensigt sammen med formandskabet for OAU at gennemføre for at hjælpe den civile befolkning, der er ofre for konflikten?

4. Rådet bedes også oplyse, om der findes evakueringsplaner for EU-borgere, der er samordnet mellem medlemsstaterne?

Svar

(23. oktober 2000)

Den 18. juni 2000 undertegnede Etiopiens og Eritreas regeringer en aftale foreslået af OAU om indstilling af fjendtlighederne, som Det Europæiske Råd i Feira udtrykte sin glæde over i erklæringen af 20. juni 2000. Derefter vedtog Rådet den 29. juni 2000 den fælles holdning 2000/420/FUSP om EU-støtte til fredsprocessen mellem disse to lande. I henhold til denne fælles holdning støtter Den Europæiske Union især udsendelse af internationale observatører, dragning og markering af grænser, minerydning og bestræbelser på at hjælpe flygtninge og fordrevne personer.

Det ærede parlamentsmedlem gøres endvidere opmærksom på, at senator Rino Serris mandat som formandskabets særlige repræsentant for Etiopien/Eritrea netop er blevet forlænget med en ny periode på seks måneder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1585/00

af Kyösti Virrankoski (ELDR) til Kommissionen

(12. maj 2000)

Om: Finlands horisontale udviklingsplan for landdistrikter

Den finske regering har sendt Kommissionen sit forslag til en horisontal udviklingsplan for landdistrikter i oktober sidste år. Planen indeholder programmer for miljøstøtte til landbruget og programmet for USO-støtte.

Man har til dato ikke afsluttet behandlingen af det finske forslag.

Landmændene skal den 26. maj forpligte sig til nye miljø- og USO-programmer i fem år, selvom der endnu ikke en gang er blevet truffet afgørelse om deres indhold. Situationen krænker i alvorlig grad landmandens retssikkerhed, da det forventes, at støtten fra disse programmer vil udgøre næsten halvdelen af den samlede støtte til landbruget.

Hvor mange tilsvarende programmer fra andre medlemslande er ikke blevet behandlet?

Hvad er årsagen til forsinkelserne?

Hvilke personer og direktorater er ansvarlige for forsinkelserne?

Hvad vil Kommissionen gøre for at rette op på den dårlige forvaltning?

Hvordan vil Kommissionen påtage sig sit ansvar og genoprette landmandens retssikkerhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. juni 2000)

Finlands horisontale udviklingsplan for landdistrikter skulle have være forelagt Komitéen for Landbrugsstrukturerne og Udvikling af Landdistrikterne (STAR-komitéen) den 29. marts 2000. Som følge af udestående problemer ved den finske handlingsplan under Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget(1), blev punktet trukket tilbage for at få afklaret situationen yderligere. Mødet i STAR-komitéen i april 2000 blev delvist aflyst, da Udvalget for Udvikling og Omstilling i Regionerne fungerede som STAR-komité, der kun beskæftigede sig med punkter under mål 1. Den finske plan var derfor på STAR-komitéens dagsorden den 24. maj 2000, hvor der blev afgivet en positiv udtalelse. Det sidste trin i godkendelsesproceduren vil være Kommissionens beslutning.

For programmeringsperioden 2000-2006 er den finske plan den første EUGFL-finansierede plan fra medlemsstater, som STAR-komitéen skal behandle.

(1) EFT L 375 af 31.12.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2034/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(21. juni 2000)

Om: Direkte støtte til landbrugssektoren

José Manuel Silva, Kommissionens generaldirektør med ansvar for landbrug og udvikling af landdistrikterne, deltog for nylig i præsentationen af en universitetsundersøgelse, hvori det påstås, at produktiviteten i landbruget i Galicien ligger på 16 % af EF-gennemsnittet. Ifølge den galiciske presse skal kommissionsmedlemmet have udtalt, at landbrugssektoren i Galicien ikke modtager en omfattende direkte støtte, fordi de vigtigste produkter, nemlig mælk og kød, er omfattet af markedsordninger i stedet for direkte støtteordninger. Hvad er det for en vanvittig ordning, som er ansvarlig for, at støtten fra Fællesskabet, navnlig gennem EUGFL's Garantisektion, hovedsageligt kommer de mest velstående landbrugsområder til gode til skade for andre områder, der som Galicien udmærket er i stand til at udvikle et diversificeret arealbaseret landbrug?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. juli 2000)

Kommissionen kan bekræfte, at den galiciske landbrugssektor modtager en forholdsvis beskeden direkte støtte i og med, at denne regions basisprodukter, nemlig mælk og kød, fortrinsvis drager fordel af en markedsstøtteordning, som betales af forbrugerne, og ikke af støtte i form af subventioner, som betales af skatteyderne.

Med andre ord: det er de europæiske forbrugere og ikke de europæiske skatteydere, der yder støtten til de galiciske landbrugere.

Kommissionen skal minde om, at man på Det Europæiske Råds møde i Berlin besluttede at udskyde starten på reformen af mælkesektoren indtil år 2005, men at det blev besluttet, at Rådet i 2003 på grundlag af en rapport fra Kommissionen skulle foretage en midtvejsrevision med henblik på at muliggøre ophøret af den nugældende tillægsafgiftsordning efter 2008.

Kommissionen håber at kunne regne med fuld støtte fra det ærede medlem, når tidspunktet for reformerne af mælkesektoren måtte være oprundet.