SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2593/97 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (29. juli 1997)

Om: Brande i Graekenland

I de seneste somre har Graekenland vaeret hjemsoegt af store brande, som har lagt offentlige skove i aske og oedelagt oekosystemet i den europaeiske del af Middelhavet. I begyndelsen af juli nedbraendte skoven Seich Sou, som var Thessalonikis groenne lunge, og der er anrettet uoverskuelige oedelaeggelser som foelge af brande i Ilia, Messinia, Io og andre steder.

I naesten alle tilfaelde har der kunnet konstateres en manglende planlaegning af brandbekaempelsen, ligegyldighed i forbindelse med vedligeholdelsen og beredskabet af brandflyene og en efterfoelgende uacceptabel transformation af de nedbraendte skovomraader, der sidenhen udstykkes til grunde og bebygges.

Da Graekenland er det land i EU, hvor de nedbraendte omraader pr. brand har vaeret stoerst, bedes Kommissionen oplyse foelgende: Har den ud over eventuel oekonomisk stoette til hensigt (jf. Europa-Parlamentets beslutning af 29. september 1994 ((EFT C 305 af 31.10.1994, s. 102. )) og 21. september 1995 ((EFT C 269 af 16.10.1995, s. 174. ))) at efterproeve effektiviteten af de foranstaltninger, som den paagaeldende medlemsstat har vedtaget? Kan den og hvad har den i givet fald til hensigt at goere, saaledes at de nedbraendte skovomraader, jf. bestemmelserne om beskyttelse af EU's miljoe, ikke goeres til genstand for bebyggelse, at der foretages en obligatorisk genbeplantning af skovene, og at medlemsstaten i modsat fald underlaegges kontrol?

Hvad har Kommissionen hidtil gjort for at fastlaegge en faelles skovpolitik, og hvilke brandforebyggende foranstaltninger har den til hensigt at ivaerksaette inden for rammerne af dens politik for landskabsplanlaegning? Hvilke af de relevante foranstaltninger, Europa-Parlamentet anmodede om i de ovennaevnte beslutninger, har Kommissionen ivaerksat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. oktober 1997)

Kommissionen er bevidst om de problemer, som opstaar som foelge af skovbrande med hensyn til beskyttelsen af mennesker, ejendom og skovbestanden. De seneste aars brande, som dem, der fandt sted i Graekenland i begyndelsen af denne sommer, har gjort det klart for hele Faellesskabet, hvor vigtigt det er at have systemer til beskyttelse af skovene mod brande.

Raadet har derfor netop i traad med de bekymringer, som det aerede medlem giver udtryk for, isaer i henvisningerne til beslutningerne fra 1994 og 1995 forlaenget aktionerne til beskyttelse af skovene i Faellesskabet mod brande ((Forordning (EOEF) nr. 2158/92 om beskyttelse af skovene i Faellesskabet mod brande (EFT L 217 af 31.7.1992), forlaenget ved forordning (EF) nr. 308/97 (EFT L 51 af 21.2.1997). )) med en ny 5 aarig periode (1997-2001) og med et vejledende beloeb paa 70 mio. ECU for denne periode.

I forbindelse med forlaengelsen af aktionerne forelagde Kommissionen Europa-Parlamentet og Raadet en rapport for 1992-1996 om gennemfoerelsen af denne aktion, som giver mulighed for at samfinansiere undersoegelser af brandaarsagerne saavel som foranstaltninger til forebyggelse og overvaagning af skovene, som medlemsstaterne har foreslaaet. For at vaere stoetteberettigede skal disse tiltag vedroere brandrisikozoner og vaere i traad med planerne for beskyttelse af skovene mod brand i disse zoner, idet Kommissionen skal afgive udtalelse om disse zoner og planer.

Af denne rapport fremgik ogsaa resultaterne af indfoerelsen af Faellesskabets informationssystem for skovbrande, som skal forbedre analysen af brandaarsagerne saavel som beskyttelsesforanstaltningerne mod brand. Ved hjaelp af dette system kan der analyseres mere end 500 000 brande, som fandt sted i 319 provinser paa faellesskabsniveau mellem 1985 og 1995 i Tyskland, Graekenland, Spanien, Frankrig, Italien og Portugal.

I loebet af perioden 1992-1996 blev der bevilget 13 mio. ECU i EF-stoette til 57 graeske projekter, og 2,35 mio. ECU er netop blevet bevilget til 5 nye projekter i starten af juli 1997.

Der er bevilget 176,4 mio. ECU fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen, til udviklings- og beskyttelsesforanstaltninger for skovene inden for faellesskabsstoetterammen for perioden 1994-1999.

Det er dog noedvendigt at understrege, at fysisk planlaegning saavel som skovbrugspolitik i stort omfang hoerer under medlemsstaternes kompetenceomraade, som for eksempel aendringer i arealanvendelse eller beslutninger om skovrejsning efter brand.

Kommissionen arbejder paa den anden side for oejeblikket paa forberedelsen af elementer til en europaeisk strategi for skovbrug, paa basis af praecise henstillinger i Thomas-rapporten om den europaeiske skovbrugspolitik, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet i januar 1997.

Tiltagene inden for bekaempelse af skovbrande hoerer under medlemsstaternes kompetence. Kommissionen har dog inden for rammerne af EF-samarbejdet om beskyttelse af civilbefolkningen taget flere initiativer inden for bekaempelsen af skovbrande. Hensigten med disse tiltag er at forbedre udvekslingen af erfaringer mellem medlemsstaterne og at fremme uddannelsen af det personale, som er ansat til at bekaempe skovbrande, samt at forbedre den gensidige bistand medlemsstaterne imellem. I den forbindelse er der ogsaa etableret nationale kontaktpunkter, som er tilgaengelige 24 timer i doegnet.