SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1893/00

af Elisa Damião (PSE) til Rådet

(19. juni 2000)

Om: Den offentlige sektor

Under det portugisiske formandskab besluttede Rådet at fremskynde liberaliseringen af de offentlige tjenester på grundlag af undersøgelser af disse afgørelsers indflydelse på beskæftigelsen og den sociale samhørighed.

Der gøres opmærksom på, at ikke alle lande har oprettet deres regulerende instanser inden for de forskellige sektorer, hvorfor Rådet bedes besvare følgende:

Er Unionen i stand til at sikre, at:

- ingen vil blive udelukket fra de offentlige tjenester,

- der ikke vil opstå nogen overdreven koncentration til skade for forbrugerne og visse medlemsstater, og

- at beskæftigelsen ikke ofres til fordel for investorernes interesser?

Svar

(23. oktober 2000)

Der skal erindres om, at EF-traktatens artikel 16 bestemmer, at i betragtning af den plads, som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse indtager i Unionens fælles værdinormer, og den rolle, som de spiller med henblik på at fremme social og territorial samhørighed, sørger Fællesskabet og medlemsstaterne inden for deres respektive kompetenceområde og inden for rammerne af denne traktats anvendelsesområde for, at sådanne tjenester ydes på grundlag af principper og vilkår, der gør det muligt for dem at opfylde deres opgaver.

Rådet har gentagne gange fremhævet vigtigheden af, at der i forbindelse med liberaliseringen tages behørigt hensyn til public service-forpligtelserne i de pågældende sektorer. På det nylige møde i Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira blev det understreget, at der skal tages hensyn til de opgaver og den betydning, som public service har for et dynamisk enhedsmarked.

Dette engagement er for kort tid siden kommet til udtryk i et forslag fra Kommissionen af 30. maj 2000, som indebærer en ændring af direktivet vedrørende posttjenester. I forslaget lægges der vægt på, at der også fremover skal findes universelle tjenester, for selv hvis markedet i 2007 gøres fuldstændigt åbent, fremgår det af nogle prognoser, at der stadig vil være en positiv vækst i de universelle tjenester. Noget lignende understreges i Kommissionens meddelelse af 23. maj 2000 om de seneste fremskridt i retning af skabelsen af det indre elektricitetsmarked. Ifølge Kommissionens meddelelse er det en forudsætning for fuld

liberalisering at kvalitetsniveauet i de offentlige tjenester bibeholdes og hæves, og at der tages hensyn til følgerne med hensyn til beskæftigelsessituationen i denne sektor.

Traktatens artikel 81 og 82 og fællesskabslovgivning, som er afledt af disse artikler, indeholder bestemmelser, som giver beskyttelse mod uberettigede virksomhedssammenslutninger med skadelige følger. Desuden sikres det i artikel 153, stk. 2, at forbrugerbeskyttelseshensyn inddrages ved udformningen og gennemførelsen af andre af Fællesskabets politikker og aktiviteter.

Det skal fremhæves, at traktatens artikel 127, stk. 2, sikrer, at der i forbindelse med liberalisering tages hensyn til målsætningen om et højt beskæftigelsesniveau, og at det vil have en betydelig jobskabende effekt hvis der gøres brug af det uudnyttede økonomiske potentiale, som et fuldt integreret og funktionsdygtigt indre marked vil have på disse områder.

Det væsentligste mål med liberalisering under hensyn til hver af de berørte sektorers specifikke karakteristika, herunder relevante geografiske faktorer, er at sikre det indre markeds effektive funktion med henblik på at sikre forbrugernes velfærd og skabe bæredygtig økonomisk vækst, hvilket igen kan danne grundlag for et højere beskæftigelsesniveau. Kravet om at sætte tempoet i liberaliseringsprocessen i offentlige tjenester op afspejler, at de fremskridt, som er gjort med hensyn til at åbne nogle af de offentlige forsyningsvirksomheder for konkurrence, allerede har haft betydelige økonomiske og sociale konsekvenser i form af lavere priser, innovation og i nogle tilfælde øget beskæftigelse.