SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3177/02

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(7. november 2002)

Om: Vækst- og stabilitetspagtens integritet

Efter at regeringer, der står til højre for midten, er kommet til magten i en række medlemsstater, herunder Frankrig, Italien og Portugal, er det blevet klart, at budgetunderskuddet i disse lande er blevet alvorligt undervurderet. I Portugals tilfælde er de 2,2 %, som den fratrædende socialistiske regering havde angivet, veget for et tal på 4,1 %. Hvad angår Italien, er et tal på 1,4 % blevet ændret til 2,2 %. Kan Kommissionen officielt angive, hvad den nu anser for at være det rette tal i hver af de medlemsstater, hvor der har været en ændring opad efter et regeringsskifte? Er Kommissionen af den opfattelse, at ændringen opad af det italienske budgetunderskud udelukkende skyldtes anvendelsen af Eurostats seneste afgørelse om beregning af børsoperationer, foretaget af centralregeringen (jf. Euro-Indicators News Release 116/2002)? Hvordan var det muligt for så mange regeringer til venstre for midten at stikke Kommissionen blår i øjnene under anvendelse af, hvad mange ville betragte som Enron-relaterede beregningsprocedurer?

Mener Kommissionen, at den nu har identificeret de vigtigste metoder til maskering af de rigtige budgetunderskud, og hvilke foranstaltninger har den i givet fald iværksat for at sikre, at lignende metoder ikke anvendes i medlemsstater, hvor der ikke for nylig har været regeringsskifte?

I henhold til protokollen knyttet som bilag til Maastricht-traktaten om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud betyder underskud (overskud) nettolåntagning (nettoudlån) af den samlede offentlige sektor (centralregeringen, regionale eller lokale myndigheder samt sociale sikringsordninger) og beregnes i henhold til nationale regnskabssystemer (European System of Accounts, ESA95). Regeringsgæld er den samlede bruttogæld i den samlede offentlige sektor, der er udestående ved årets afslutning, medens primært overskud er regeringsunderskuddet/-overskuddet med undtagelse af renteafgifter. I sit svar på skriftlig forespørgsel E-1620/02(1) understregede Petro Solbes Mira, medlem af Kommissionen, at den britiske regerings finanser har været tæt på at være i balance eller give overskud i de seneste år, og dermed opfyldt vækst- og stabilitetspagtens krav, samtidig med at den britiske regerings egne fiskale mål er blevet opfyldt, herunder den såkaldte gyldne regel, der stipulerer, at regeringens investeringsudgifter ikke bør tælle som udgifter, for så vidt angår vækst- og stabilitetspagten. Kan Kommissionen redegøre for, hvorvidt investeringsudgifter er nettolåntagning i pagtens betydning, og som defineret af den ovennævnte protokol til Maastricht-traktaten?

(1) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 125.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(4. december 2002)

Ifølge protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud skal tallet for underskuddet være i overensstemmelse med det europæiske nationalregnskabssystem, hvor den seneste udgave er ENS 95(1). Medlemsstaternes og Kommissionens erfaringer inden for de seneste år har vist, at dataenes kvalitet er forbedret, og det må erkendes, at proceduren i høj grad har bidraget til at forbedre kvaliteten og sammenligneligheden af de offentlige regnskaber i EU. ENS 95-regnskabssystemerne er nu mere pålidelige, komplette, transparente og detaljerede og offentliggøres på en mere hensigtsmæssig måde end for nogle år siden. Der er endvidere udfoldet bestræbelser for at harmonisere regnskabsreglerne og kontrollere gennemførelsen heraf. De offentlige regnskaber i de enkelte medlemsstater er derfor nu af bedre kvalitet og mere sammenlignelige end tidligere.

Der er imidlertid stadig svage punkter, hvilket for nylig kom til udtryk ved en omfattende revision af tal og den som følge heraf sene konstatering af uforholdsmæssigt store underskud i Portugal i 2001.

Der kan derfor gennemføres forbedringer i forskellige aspekter af budgetudarbejdelsen og kontrolproceduren. Der skal derfor tages yderligere skridt for at gøre de budgetstatistikker, der danner grundlag for finanstilsynet, endnu mere pålidelige og præcise. Kommissionen vil inden længe forelægge Rådet

et forslag om de bedste metoder til indberetning af data. Formålet er at præcisere de forskellige aktørers rolle og ansvar for at forbedre gennemsigtigheden, kvaliteten og relevansen af de budgetoplysninger (både statistikker og prognoser), der anvendes i tilsynsproceduren.

Kommissionen offentliggjorde sin efterårsprognose for 2002 den 13. november 2002. Underskuddet for 2002 i Tyskland forventes nu at være på 3,8 % af bruttonationalproduktet (BNP), i Frankrig 2,7 % af BNP, i Italien 2,4 % af BNP og i Portugal 3,4 % af BNP. I Italien er underskuddet for 2001 blevet revideret i opadgående retning med 0,6 % af BNP på grund af Eurostats afgørelse om bogføring af securitiseringstransaktioner.

Med hensyn til behandling af offentlige investeringsudgifter ved beregning af nettoudlån er ENS og EF-traktaten helt klar: bogføring af investeringsudgifter adskiller sig på ingen måde fra andre offentlige udgifter. Det betyder, at bogførte investeringsudgifter har indvirkning på nettoudlån.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (ENS 95), EFT L 310 af 30.11.1996.