SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2710/02

af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen

(26. september 2002)

Om: Sammenlignelighed mellem europæiske og amerikanske tal

Siden midten af 1990 har De Forenede Stater som bekendt indført den hedoniske metode til beregning af prisindeks (hedonic price indexing). Anvendelsen af denne metode fører til højere væksttal, fordi produkter, der erstattes, beregnes på en anden måde end efter mere traditionelle metoder.

1. I hvilken udstrækning bliver der pyntet på de økonomiske resultater i USA ved anvendelsen af dette indeks?

2. Er det muligt at sammenligne, hvorledes resultaterne i USA vil være med eller uden inddelingen?

3. I hvilken udstrækning anvendes prisindeksberegningen for europæiske tal? Hvis ikke eller kun delvis kan der da være tale om en optisk kløft mellem USA og Europa?

4. Indeksmetoden er omstridt blandt økonomer og kan medføre, at man betragter sig selv som rig. Hvad mener Kommissionen om anvendelsen af denne metode?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(28. oktober 2002)

Der bliver ikke nødvendigvis pyntet på væksttallene for den amerikanske økonomi ved brug af den hedoniske metode. Statistikere anvender en række metoder for at tage hensyn til kvalitetsændringer, med forskellige komparative fordele. Den hedoniske metode fører ikke til konsekvent højere eller lavere resultater, og det står ikke klart, at alternative metoder nødvendigvis skulle være bedre end den hedoniske tilgang.

Eurostat kan ikke sammenligne de amerikanske resultater med og uden brug af den hedoniske metode(1), da en sådan analyse kun kan gennemføres ved hjælp af amerikanske mikrodata. Eftersom en række andre metoder kan anvendes i stedet for den hedoniske, kan det forventes, at disse alternative metoder vil give forskellige resultater. Der vil derfor ikke være nogen grund til at konkludere, at der er en optisk kløft mellem USA og Europa. Så enkel er problemstillingen ikke.

De europæiske nationale statistiske kontorer forsker for tiden intensivt i den hedoniske metode, men anvender den kun sjældent i praksis. Kun få medlemsstater anvender metoden til at måle visse økonomiske aktiviteter. Eurostat har oprettet et center til konsolidering af forskningen på dette område og til evaluering af metodens anvendelsesmuligheder i fremtiden. Eurostat er i samarbejde med medlemsstaternes nationale statistiske kontorer ligeledes i færd med at udarbejde yderligere standarder for kvalitetsjustering af det harmoniserede forbrugerprisindeks ved brug af enten den hedoniske metode eller andre fremgangsmåder.

Eurostat er af den opfattelse, at hedonisk forskning på nuværende tidspunkt virker som en lovende mulighed for at forbedre kvalitetsjusteringen af prisindeks og derved måle omfanget af den økonomiske vækst. Men samtidig erklærer Eurostat sig enig i, at anvendelsen af den hedoniske metode indeholder visse kontroversielle aspekter(2), som i øjeblikket drøftes i internationale fora.

(1) The US Bureau of Labor Statistics (det amerikanske institut for arbejdsmarkedsstatistik) har offentliggjort nogle sammenligninger for enkelte produkttyper, se for eksempel: http://stats.bls.gov/.

(2) Se for eksempel: US National Academy of Sciences At What Price? Conceptualizing and measuring cost-of-living and price indexes, Charles Schultze & Christopher Mackie, udgivere, National Academy Press, Washington, DC, 2001.