ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0822/98

af Carmen Fraga Estévez (PPE) til Kommissionen

(9. marts 1998)

Om: Ny argentinsk fiskerilov og fiskeriaftalen Argentina/EU

Den 12. januar 1998 vedtog Republikken Argentina en ny fiskerilov, som træder i kraft tre måneder fra denne dato. Denne lov indeholder et vist antal artikler, som i form af bestemmelse af antallet af indfødte besætningsmedlemmer, forhøjelse af afgifterne og fastsættelse af nye konverteringskoefficienter for kulmule, uden at der gives nogen begrundelse herfor, radikalt ændrer ordningen for blandede selskaber. På baggrund af at denne nye ordning absolut ikke svarer til de betingelser, hvorunder aftalen EU/Argentina blev indgået, hvilket Kommissionen selv har erkendt, og radikalt reducerer rentabiliteten og beskæftigelsen for fællesskabsvirksomheder, anmodes Kommissionen om at besvare følgende:

Hvilke skridt har Kommissionen foretaget og agter at foretage over for de argentinske myndigheder med henblik på at opnå, at disse overholder aftalen, og hvilke resultater har dette hidtil ført til?

Kan man ikke i dette tilfælde anlægge den fortolkning, at overholdelse af indgåede internationale forpligtelser har forrang for staternes interne lovgivning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino

(21. april 1998)

Kommissionen følger opmærksomt ændringerne i argentinsk lovgivning. Disse ændringers eventuelle virkninger for de blandede selskaber og midlertidige interessentskaber, der har etableret sig i Argentina inden for rammerne af fiskeriaftalen, er flere gange blevet taget op med de argentinske myndigheder. Der er med henblik herpå nedsat en fælles arbejdsgruppe, der skal gennemgå aftalen, herunder de nye argentinske lovbestemmelser.

Denne arbejdsgruppe har allerede holdt møde to gange, nemlig den 9. og 10. februar 1998 i Buenos Aires og den 9. og 10. marts 1998 i Bruxelles, og dette arbejde fortsættes inden for rammerne af den blandede kommissionen, der holder møde i begyndelsen af maj måned.

Hvad angår internationale forpligtelsers forrang for intern lovgivning, skal det bemærkes, at artikel 67 i den nye argentinske lov fastsætter, at denne lovs bestemmelser anvendes, medmindre andet gælder ifølge de rettigheder og forpligtelser, der påhviler Argentina ifølge de internationale traktater, landet måtte deltage i.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1654/98

af Karl Habsburg-Lothringen (PPE) til Kommissionen

(18. maj 1998)

Om: Almindelig udvælgelsesprøve KOM/A/8/98, KOM/A/9/98, KOM/A/10/98, KOM/A/11/98 og KOM/A/12/98

Kommissionen arrangerer i øjeblikket - for første gang siden 1993 - almindelige udvælgelsesprøver til stillingskategori A8 (personer med kandidateksamen, der har afsluttet deres studium efter den 4.5.1995 og ikke har erhvervserfaring) samt til stillingskategori A7/A6 (kandidater med tre års erhvervserfaring).

Målgruppen for udvælgelsesprøven er således kandidater fra medlemsstaterne med eller uden erhvervserfaring.

Er Kommissionen klar over, at fastlæggelsen af disse kriterier medfører, at mange potentielle ansøgere fra Østrig og andre medlemsstater er udelukket fra deltagelse? Det rammer navnlig kandidater, der har afsluttet deres studium umiddelbart inden den 4.5.1995, men som på grund af den høje arbejdsløshed blandt unge akademikere i Europa, aftjening af værnepligt eller af andre årsager ikke har haft mulighed for at opnå den erhvervserfaring, der kræves for deltagelse i udvælgelsesprøven til stillingskategori A7/A6.

Hvorledes begrunder Kommissionen fastlæggelsen af disse kriterier, navnlig for så vidt angår begrænsningen af deltagelsen i prøven til stillingskategori A8 gennem fastlæggelse af en skæringsdato?

Har Kommissionen til hensigt at fjerne dette kriterium, for så vidt angår de igangværende og fremtidige udvælgelsesprøver, samt at forlænge ansøgningsfristen for udvælgelsesprøve KOM/A/8/98, hhv. KOM/A/11/98?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(4. juni 1998)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-1350/98 fra Emesto Caccavale(1).

(1) Se side 117.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0839/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Systematisk anvendelse af sæsonbestemte kontrakter inden for de syditalienske motorvejsselskaber

De syditalienske motorvejsselskaber har nu i over ti år opereret med personale ansat på sæsonbestemte kontrakter. Selv om der fortsat er personalemangel inden for nogle sektorer, er antallet af personer med usikre ansættelsesforhold nu nået op på over 400. De pågældende personer har ventet på en endelig kontrakt siden 1992, men har i samme periode fortsat med kun at arbejde tre måneder om året uden at modtage nogen bidrag, incitamenter eller godtgørelser efter de tre måneders arbejde. I den tid, der er gået med at vente på en løsning i kontraktspørgsmålet, har mange af dem endvidere nået en sådan alder, at der overhovedet ikke er andre muligheder for dem på arbejdsmarkedet.

Til trods herfor har de pågældende selskaber modtaget og modtager endnu EF-støtte fra EFRU-programmerne til udvidelse, omlægning og modernisering af motorvejsnettet. Med denne støtte burde det være muligt for de pågældende selskaber at ansætte personale på tidsubestemte kontrakter eller i det mindste at begrænse anvendelsen af sæsonarbejdere.

Vil Kommissionen undersøge, om det er lovligt, at de pågældende selskaber anvender denne form for tidsbestemte kontrakter, når der ydes så mange tilskud og øvrige former for støtte til bekæmpelse af arbejdsløsheden i Syditalien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(24. april 1998)

Dette er ikke et anliggende, der sorterer under Kommissionen. Strukturfondsforordningerne indeholder ikke specifikke krav med hensyn til den kontrakttype, der anvendes til ansættelse af dem, der skal beskæftige sig med bygningsarbejder eller forvaltning i forbindelse med infrastrukturprojekter, som samfinansieres af fondene.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0589/98

af Mirja Ryynänen (ELDR) til Kommissionen

(4. marts 1998)

Om: En europæisk ramme for skovcertificering

Der er et stigende markedspres for at få indført skovcertificeringssystemer. Der er i denne forbindelse fare for, at EU's medlemsstater i en konkurrencesituation kan blive tvunget til hurtigt at tage et certificeringssystem i brug, der har monopolisering som formål, og som ikke kan anvendes under alle forhold. På denne måde kan skovbruget blive ringere stillet i EU end andre steder.

Europa-Parlamentet har i sin beslutning om EU's skovbrugsstrategi givet udtryk for, at Kommissionen bør udvikle et certificeringssystem, der er internationalt anerkendt, gennemsigtigt, frivilligt og ikke-diskriminerende, og som tager hensyn til de særlige økologiske, biologiske og socioøkonomiske forhold i hver enkelt land, herunder ejendomsforholdene i forbindelse med skovene (betænkning af Thomas) Kommissionen bedes på denne baggrund oplyse,

1. hvad den agter at gøre for at fremskynde udarbejdelsen af et certificeringssystem, som Parlamentet har foreslået, og som i tilstrækkelig grad tager hensyn til skovbrugssektoren som helhed?

2. hvorvidt den vil udarbejde en certificeringsordning under ledelse af EU, hvor de certificeringssystemer, der er indført på nationalt plan, indgår med jævnbyrdig vægt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 1998)

Kommissionen følger udviklingen med hensyn til skovcertificering, bl.a. udviklingen i de aspekter, der vedrører markederne for skovbrugsprodukter. Kommissionen fører en åben dialog med de berørte parter, samtidig med at den for øjeblikket er ved at se på, om det er hensigtsmæssigt og praktisk og juridisk muligt at iværksætte et eventuelt EU-initiativ, og på baggrund af resultatet af denne evaluering udarbejder den relevante forslag i bestræbelserne på at efterkomme Europa-Parlamentets beslutning om EU's skovbrugspolitik.

Det ærede parlamentsmedlem henvises også til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-164/98 fra Anita Jean Pollack om skovcertificeringssystemet(1).

(1) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 31.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1219/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: ECB

I henhold til EF-traktatens artikel 109 A, stk, 2, litra a), består ECB's direktion af formanden, næstformanden og fire andre medlemmer. Det fastsættes i litra b), at de alle udnævnes efter fælles overenskomst mellem medlemsstaternes regeringer på stats- eller regeringschefsniveau, på grundlag af en indstilling fra Rådet, efter høring af Europa-Parlamentet og Styrelsesrådet for ECB.

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes denne udnævnelse i praksis skal foregå, for at man kan udvælge egnede medlemmer og respektere en ligevægt i nationaliteterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(11. juni 1998)

Ifølge EF-traktaten skal medlemmerne af direktionen udnævnes blandt personer, som er værdige i almindeligt omdømme, og som har professionel erfaring i monetære forhold eller i bankvæsen, efter fælles overenskomst mellem medlemsstaternes regeringer på stats- eller regeringschefsniveau.

Proceduren, der fører til udnævnelsen, starter med en indstilling fra Rådet. I sin indstilling tager Rådet hensyn til, at kandidaterne skal være personer, som er værdige i almindeligt omdømme, og som har professionel erfaring i monetære forhold og i bankvæsen. Europa-Parlamentet og Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank (ECB) høres om Rådets indstilling. Når ECB oprettes, dvs. ved valg af den første direktion, overtager Rådet for Det Europæiske Monetære Institut (EMI) rollen for ECB (EF-traktatens artikel 109 A, stk. 2, artikel 50 i statutten for Det Europæiske Centralbanksystem (ESCB)). Både Europa-Parlamentet og Rådet for Det Europæiske Monetære Institut, henholdsvis ECB's styrelsesråd, afgiver deres udtalelse om, hvorvidt kandidaterne opfylder ovennævnte krav.

Kommissionen spiller ikke nogen formel rolle i denne procedure.

Det skal bemærkes, at stats- eller regeringscheferne på deres møde den 2. maj 1998 fastslog, at de - i overensstemmelse med et afbalanceret rotationsprincip - i deres fremtidige beslutninger i henhold til EF-traktatens artikel 109 A, stk. 2, vil tage behørigt hensyn til de indstillinger af borgere fra medlemsstater, som ikke har fået udpeget medlemmer i direktionen i overensstemmelse med artikel 50 i ESCB-statutten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0785/98 af Rijk van Dam (I-EDN) og Frits Castricum (PSE) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Finansiering af infrastrukturen i Zeebrugge havn

Ifoelge tidsskriftet »Financieel Ekonomische Tijd« af 31. januar 1998 overvejer den flamske regering at investere 1,8 mia belgiske franc i Zeebrugge havn for dermed at goere det muligt for den svenske papirproducent Stora at etablere sig i Zeebrugge havn. Denne investering omfatter ud over finansieringen af havneinfrastrukturen ogsaa anskaffelsen af et saakaldt LASH-skib, en motoriseret dok, som er noedvendig for soetransporten af kanalskibe.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke faciliteter Zeebrugge havn har stillet eller vil stille til raadighed til udviklingen af et distributionscentrum for den svenske virksomhed Stora, og hvor vidt den flamske regering og/eller andre myndigheder skal inddrages i dette projekt?

Anser Kommissionen den stoette, som blev omtalt i ovennaevnte spoergsmaal, for at vaere i overensstemmelse med principperne om fair konkurrence?

Finder Kommissionen det acceptabelt, at et LASH-skib regnes til havneinfrastrukturen, selv om det opererer uden for havnen?

Kan en havn stille et LASH-skib til raadighed for kunder uden at afkraeve kunderne de fulde udgifter ved benyttelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (15. maj 1998)

Kommissionen kender intet til planlagte investeringer i Zeebrugges havn med henblik paa udvikling af et distributionscenter for den svenske papirproducent Stora, ligesom den heller ikke har modtaget informationer om den flamske regerings eller nogen som helst anden regerings involvering i et saadant projekt.

Naar offentlige investeringer fremmer visse virksomheders aktiviteter frem for andres, betragtes de som stoette, men kan, saafremt visse betingelser er opfyldt, komme ind under undtagelsesbestemmelserne i EF-traktaten.

Kommissionen vil anmode de belgiske myndigheder om yderligere informationer i denne sag i henhold til artikel 92 og 93 i EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2041/98

af Klaus Hänsch (PSE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Tildeling af EU-bevillinger til Solingen, Nordrhein-Westfalen

Kan Kommissionen oplyse følgende vedrørende tildeling af EU-bevillinger til Solingen by, Nordrhein-Westfalen:

1. Omfanget af de samlede EU-strukturbevillinger, der er modtaget opdelt efter de forskellige fonde henholdsvis de forskellige fællesskabsprogrammer og -initiativer samt omfanget af de EU-bevillinger, der siden 1994 er blevet tildelt Solingen fra øvrige budgetkonti til pilotprojekter, foranstaltninger eller - som direkte støtte - til universiteter, forskningsinstitutioner, virksomheder og andre bærende institutioner?

2. Hvor mange arbejdspladser er der ved hjælp af disse bevillinger blevet oprettet eller bevaret?

Supplerende svar

afgivet på Kommissionens vegne af Jacques Santer

(25. september 1998)

Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriflige forespørgsel E-2036(1), som stadig er fyldestgørende.

(1) EFT C 386 af 11.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1768/98 af Anna Karamanou (PSE) til Raadet (8. juni 1998)

Om: Respekt for menneskerettighederne i Mexico

I henhold til Amnesty International har der i de sidste 4 aar vaeret et stigende antal »forsvindinger« i Mexico, hvoraf de fleste fandt sted under foregivende af undertrykkelse af oproer og bekaempelse af narkotikahandel. Ofrene var medlemmer af fredelige organisationer, oprindelige befolkninger samt laerere og studerende.

Paa baggrund af EU's og Mexicos indgaaelse af en interimsaftale om handel og handelsrelaterede spoergsmaal og den paataenkte »demokratiklausul« deri hvilke skridt agter Raadet da at tage for at sikre respekt for menneskerettighederne i Mexico?

Svar (20. juli 1998)

1. Raadet vil foerst og fremmest pege paa, at EU's formandskab i sin erklaering af 24. december 1997 om Actal-massakren mindede om, at EU og De Forenede Mexicanske Stater netop havde undertegnet en samarbejdsaftale, hvori de to parter uforbeholdent forpligtede sig til at overholde de demokratiske principper og de grundlaeggende menneskerettigheder samt retsstatsprincipperne.

Den 12. februar 1998 blev der i Panama holdt et uformelt moede paa ministerniveau mellem Den Europaeiske Unions trojka og Mexico, hvor den mexicanske minister benyttede lejligheden til at oplyse om de foranstaltninger, hans regering har truffet, bl.a. med hensyn til overholdelse af menneskerettighederne, for at loese de politiske problemer, landet staar over for. Den mexicanske minister erindrede ogsaa om, at overholdelse af menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder, de demokratiske principper og politisk pluralisme udgjorde grundlaget for forbindelserne mellem EU og Mexico, og EU's ministre erklaerede sig enige heri.

Paa det 54. moede i Menneskerettighedskommissionen, der fandt sted i Genève, rettede EU en appel til den mexicanske regering om omgaaende at soerge for, at overtraedelser ikke gaar ustraffet hen, f.eks. i tilfaelde hvor politifolk er involveret i tortur og andre forbrydelser. EU har ligeledes stoettet og opmuntret den nationale menneskerettighedskommission i Mexico og de nationale ONG'er til at fortsaette deres arbejde med at forsvare og fremme menneskerettighederne.

2. Hvad interimsaftalen om samhandel mellem EU og Mexico angaar kan Raadet oplyse det aerede parlamentsmedlem om, at aftalen, som skal saette gang i handelsliberaliseringen, traadte i kraft den 1. juli 1998. Den foerste samling i Det Faelles Raad fandt sted den 14. juli 1998 i tilknytning til samlingen i Raadet (almindelige anliggender). Aftalen er det mest velegnede instrument for en viderefoerelse af den dialog, der blev indledt for nogle maaneder siden med de mexicanske myndigheder om alle spoergsmaal af gensidig interesse, isaer menneskerettighedssituationen. Raadet vil ved enhver given lejlighed fremhaeve betydningen af overholdelsen af menneskerettighederne, som udgoer en af hjoernestenene i aftalen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1847/98 af Xaver Mayer (PPE) til Kommissionen (5. juni 1998)

Om: Udbud af 23. februar 1998 om levering af avlskvaeg til Bosnien-Hercegovina - IA:D-1:Hdl D (98)

1. Ifoelge de veterinaere bestemmelser for ovennaevnte udbud skal de dyr, der er udvalgt til Bosnien-Hercegovina, 60 dage inden transporten undersoeges for tuberkulose og 30 dage inden transporten undersoeges for andre sygdomme. Er Kommissionen bekendt med, at der i forbindelse med udvaelgelsen af dyrene i veterinaerattesten slet ikke stilles krav om undersoegelse for tuberkulose, og at der ikke laengere er fastsat blodundersoegelse 30 dage inden transporten?

2. De tekniske udbudsbetingelser kraever et faderdyr, der bevisligt kan avle afkom af god kvalitet samt et moderdyr med en dokumenteret ydelse paa 4.800 kg i foerste og 5.300 kg i anden laktation. Er Kommissionen bekendt med, at disse krav ikke mere stilles, hhv. er blevet mildnet, ved udvaelgelsen af dyr, og at der i stedet er kraevet dyr med en ydelse paa 4.200 kg ved kun én laktation, hhv. ved flere laktationer en ydelse paa 4.500 kg maelk ved 2. og 4.700 kg ved 3. laktation?

3. Veterinaerbestemmelserne fastsaetter ud over blodundersoegelserne, at mindst 40 dyr ad gangen fremstilles for udvaelgelseskomiteen paa samlesteder. Dette kraever, at eksportoererne maa holde dyrene i opsamlingsstalde i mindst 60 dage ud over det normale. Dette er meget dyrt. Mener Kommissionen, at denne foranstaltning stadig er veterivaerpolitimaessigt noedvendig?

4. I udbuddet anfoeres racen »Red and White Dual Purpose«. Er Kommissionen klar over, at landbrugerne i Bosnien-Hercegovina overvejende oensker at koebe broget Simmenthal-kvaeg, men at netop denne race forfordeles i udbuddet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (15. juni 1998)

De undersoegelser, Kommissionen har foretaget for at besvare det aerede medlems spoergsmaal, viser, at der er tale om en meget omfattende og yderst kompleks sag, som goer det noedvendigt med en grundigere undersoegelse, der involverer flere forskellige af Kommissionens tjenestegrene. Kommissionen skal underrette det aerede medlem om resultatet af disse efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1106/98 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (8. april 1998)

Om: Gennemsigtigheden af proceduren i EU-traktatens artikel 169 om overtraedelse af faellesskabs- retten

Europa-Parlamentet, forskellige ikke-statslige organisationer og erhvervsorganisationer har gentagne gange givet udtryk for behovet for stoerre aabenhed omkring Kommissionens afgoerelser i forbindelse med gennemfoerelsen af EU-traktatens artikel 169. Til trods for at Kommissionen for nylig har truffet nogle foranstaltninger med henblik paa stoerre aabenhed, er fortrolighedsprincippet stadig fremherskende, hvad angaar aabningsskrivelserne.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Hvad forhindrer Kommissionen i at gennemfoere princippet om aabenhed i forbindelse med udsendelsen af aabningsskrivelser?

2. Agter den at udvide princippet om aabenhed til ogsaa at omfatte udsendelsen af aabningsskrivelserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (7. maj 1998)

Ifoelge teksten til artikel 169 i traktaten om Den Europaeiske Union er formaalet med aabningsskrivelser at give medlemsstaten lejlighed at fremsaette sine bemaerkninger i forbindelse med de paatalte forhold. Fremsendelse af aabningsskrivelser bliver som hovedregel ikke offentliggjort af Kommissionen. Saa laenge Kommissionen endnu ikke har taget stilling til, hvorvidt der er sket en overtraedelse, ville en offentliggoerelse vaere forhastet og eventuelt til skade for dialogen med medlemsstaten, saaledes at det blev vanskeligere at afboede den eventuelle overtraedelse. Dette er saaledes en anden situation end den, hvor Kommissionen tager endelig stilling gennem en begrundet udtalelse, der som hovedregel offentliggoeres.

Der er imidlertid foelgende to undtagelser med hensyn til fortrolighed omkring fremsendelse af aabningsskrivelser:

- Fortroligheden gaelder ikke, saafremt de nationale foranstaltninger til gennemfoerelse af direktiverne ikke er meddelt Kommissionen, eller hvis Domstolens domme ikke overholdes. Dette skyldes, at de paagaeldende forhold har offentlig karakter.

- Kommissionen kan i visse tilfaelde vurdere, at offentliggoerelse er noedvendig, f.eks. naar en sag allerede er kendt af offentligheden, og man oensker at undgaa, at der spredes urigtige oplysninger. Offentliggoerelse besluttes i saa tilfaelde fra sag til sag.

Endelig skal Kommissionen minde om, at naar en overtraedelsesprocedure er indledt paa grundlag af en klage, bliver klageren systematisk holdt orienteret under hele proceduren, ogsaa om fremsendelsen af aabningsskrivelsen.

Kommissionen er naturligvis altid parat til at svare paa Parlamentets spoergsmaal i forbindelse med konkrete sager.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0726/98 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Spanske »Ingenieros Técnicos« og deres adgang til stillinger som EU-tjenestemaend i kategorien A/LA

Hvorfor haevder Kommissionen, at folk med eksamensbeviset »Ingeniero Técnico« ikke kan faa adgang til studier, som foerer til en doktorgrad, naar de paagaeldende »Ingenieros Técnicos« rent faktisk har denne mulighed i en raekke medlemsstater?

Er det rigtigt, at Kommissionen over for de spanske myndigheder har givet udtryk for sin frygt for, at godkendelse af spanske »Ingenieros Técnicos« til stillinger i kategorien A/LA automatisk vil give kandidater med en treaarig uddannelse fra andre medlemsstater adgang til saadanne stillinger? Er dette en rimelig begrundelse for at afvise ansoegninger fra spanske »Ingenieros Técnicos«?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 og E-0728/98 (21. april 1998)

Kommissionen mener, at de oplysninger, som det aerede medlem beder om, i alt vaesentligt fremgaar af de svar, som er afgivet af Kommissionen paa skriftlig forespoergsel E-2749/97 fra Ludivina Garcia Arias ((EFT C 82 af 17.3.1998. )) og skriftlig forespoergsel E-4186/97 fra Barbara Duehrkop Duehrkop ((EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til disse svar, hvor Kommissionen klart har gjort rede for sin generelle stillingtagen til spoergsmaalet om, hvilke uddannelser, der giver adgang til at blive EU-tjenestemand i kategori A/LA, og mere praecist spoergsmaalet om spanske tekniske ingenioerers uddannelse.

Den korrekte tyske oversaettelse af »diploma universitario« er »abgeschlossenes Hochschulstudium«, og dette udtryk optraeder i Meddelelse om udvaelgelsesproeve KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), som er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. I oevrigt - og som svar paa spoergsmaalet om udvaelgelsesproeve KOM/A/720 og KOM/A/712 - henviser Kommissionen det aerede medlem til Foersteinstansrettens dom af 3. marts 1994 i sagen T-82/92 (Cortés Jiménes mod Kommissionen for de Europaeiske Faellesskaber).

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at en kandidat ved udvaelgelsesproeve KOM/A/104 har indbragt en klage for Rettens i Foerste Instans den 1. december 1997, sagsnummer T-299/97. Kommissionen kan saaledes ikke svare, saa laenge sagen verserer.