ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1865/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Klage nr. 97/4397 - Paastaaet brug af herreloese katte og hunde til forsoeg i Belgien

I de seneste maaneder har Kommissionen offentliggjort resultaterne af sin undersoegelse i denne sag. Til trods for Kommissionens undersoegelse er der dog stadig alvorlig grund til bekymring over denne situation i Belgien.

1. Er Kommissionen tilfreds med de afhjaelpende foranstaltninger, der er truffet af de belgiske laboratorier, som var genstand for ovennaevnte klage?

2. Ifoelge Den Britiske Union til Afskaffelse af Vivisektion (BUAV) er brug af ikke-opdraettede dyr tilsyneladende gaengs praksis i Belgien. Selv om europaeisk lovgivning ikke forbyder brug af ikke-opdraettede dyr, fastslaas det i direktiv 86/609/EOEF(1), at brug af saadanne dyr boer vaere undtagelsen og ikke reglen. Mener Kommissionen, at dette direktiv anvendes korrekt i Belgien?

3. Har den belgiske regering bevist over for Kommissionen, at man ved anbringelse af dyr i forsoegslaboratorier overholder betingelserne i dette direktiv?

(1) EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1.

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-1834/98 og E-1865/98

(20. juli 1998)

Som svar paa Kommissionens anmodning om naermere oplysninger er det fra belgisk side blevet fremfoert, at de belgiske myndigheder har foretaget naermere efterforskning vedroerende de tre foretagender, der er genstand for den klage, det aerede medlem omtaler, samt at de har truffet de noedvendige foranstaltninger for at raade bod paa situationen.

Med hensyn til, om de belgiske myndigheders foranstaltninger har sikret, at de foretagender, som hidtil ikke har opfyldt direktivets bestemmelser, nu goer dette, vil Kommissionen atter engang rejse sagen over for Belgien med henblik paa at opnaa de noedvendige forsikringer i denne henseende.

Det kan i forbindelse hermed bemaerkes, at Kommissionen i dag ikke ligger inde med vidnesbyrd om, at brugen af dyr, som ikke er specielt opdraettet til formaalet, er almindelig udbredt praksis i Belgien. For at kunne vurdere situationen vil Kommissionen anmode de belgiske myndigheder om at meddele den, hvilke undtagelser der i medfoer af direktivet er givet til anvendelse af forsoegsdyr, som ikke er specielt opdraettet til formaalet.

Raadets direktiv 86/609/EOEF af 24. november 1986 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal, kraever ikke, at medlemsstaterne underretter Kommissionen om oprindelsen til de dyr, der benyttes til forsoeg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2460/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Forsinket udbetaling af midler til delprogram A under Pronorte

Ved udgangen af juni 1998 kunne de portugisiske medier berette om den bekymring, som en raekke lokale myndigheder havde givet udtryk for paa grund af de betydelige forsinkelser i udbetalingen som led i Pronorte.

For det foerste havde de paagaeldende lokale myndigheder offentligt meddelt, at det kunne blive noedvendigt at suspendere nogle af de arbejder, som delvis finansieredes af delprogram A under Pronorte, hvis de ikke fik udbetalt midlerne for de arbejder, som allerede var gennemfoert, til trods for, at de rettidigt havde indsendt deres ansoegninger om udbetalinger til de statslige myndigheder.

For det andet er det fra regeringshold offentligt blevet antydet, at de forsinkede udbetalinger skyldtes problemer med frigivelse af midlerne fra EUs budget, og at disse problemer skulle ligge i Kommissionen.

For at indhente komplette og offentlige informationer om dette spoergsmaal, og for at sagen kan behandles med den noedvendige gennemsigtighed, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

Har der vaeret tale om forsinkelser fra Kommissionens side ved ekspeditionen af midler til de udbetalinger, som de nationale myndigheder har anmodet om til at opfylde deres forpligtelser i forbindelse med de arbejder, som gennemfoeres i henhold til delprogram A under Pronorte? Hvad er i bekraeftende fald aarsagen til forsinkelsen? Hvilke oplysninger om aarsagen til forsinkelserne i Portugal af udbetalinger af EU-midler og de lokale myndigheders modtagelse af midlerne ligger Kommissionen i benaegtende fald inde med?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(10. september 1998)

Kommissionens betalinger vedroerende dette program er ikke forsinkede. Kommissionen vil forhoere sig hos de nationale myndigheder angaaende eventuelle forsinkelser i forbindelse med de finansielle overfoersler til de lokale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1583/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: Skiferindustrien og hindringer for samhandelen

I sit svar paa mine forespoergsler E-4009/97 og E-4011/97(1) oplyser medlem af Kommissionen, Sir Leon Brittan, paa vegne af Kommissionen, at denne i november 1996 ivaerksatte et nyt initiativ om strategien og mulighederne for erhvervets adgang til markeder i tredjelande og derfor ogsaa af registrering og afskaffelse af hindringer for udfoerslen fra EU. Ved denne lejlighed opfordrede Sir Leon Brittan skiferbranchen til at gaa aktivt ind i dette initiativ for at registrere handelshindringerne.

Kan Kommissionen oplyse, hvori dette initiativ konkret bestaar, paa hvilket stade, det befinder sig, samt den konkrete fremgangsmaade, skiferbranchen skal foelge, for at kunne deltage heri?

(1) EFT C 196 af 22.6.1998, s. 56.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2060/98

af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Overskridelse af betalingsfrister i handelstransaktioner

De europaeiske institutioner har ofte udtalt sig om problemet som foelge af overskridelse af betalingsfrister, der hovedsageligt rammer de smaa og mellemstore virksomheder i form af finansielle og adminstrative byrder, der paafoeres af saavel den offentlige som den private sektor. Paa baggrund heraf har man forsoegt at gennemfoere afskraekkelsesforanstaltninger og ivaerksaette klageprocedurer, som har til formaal at sikre betaling af den ikke-anfaegtede gaeld inden for den fastsatte frist, og man gaar endog saa vidt som til at benytte begrebet ejendomsforbehold.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke medlemsstater der er mest beroert af problemet, og hvilke medlemsstater der er mindst beroert af problemet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(2. oktober 1998)

I sin rapport om betalingsforsinkelser i handelsforhold(1) har Kommissionen indsamlet oplysninger fra forskellige kilder om faktiske betalingsperioder i landene i Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade. Ifoelge én undersoegelse, der henvises til i rapporten(2), er den faktiske betalingsperiode (fra levering af varer eller tjenesteydelser til faktisk betaling) i Europa paa 54 dage, mens den gennemsnitlige kontraktmaessige betalingsfrist (perioden fra levering af varer eller tjenesteydelser til forfaldsdato) er paa 39 dage. Dette betyder, at betalingerne i gennemsnit fandt sted 15 dage efter fristens udloeb. De laengste betalingsperioder blev konstateret i Graekenland (94 dage), Portugal (91 dage) og Italien (87 dage). De korteste gennemsnitlige betalingsperioder blev konstateret i Norge (27 dage), Finland (29 dage) og Sverige (32 dage).

En anden undersoegelser bekraefter ovennaevnte med mindre afvigelser(3). Den gennemsnitlige betalingsperiode i Europa var paa 61 dage. Den laengste betalingsperiode var i Graekenland (85 dage), efterfulgt af Italien (83 dage) og Spanien (73 dage). De korteste betalingsperioder var i Finland (29 dage), Norge (33 dage) og Danmark (35 dage).

For at tage fat paa dette problem har Kommissionen for nyligt fremsat forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om bekaempelse af overskridelse af betalingsfrister i handelstransaktioner(4). Forslaget har vaeret gennem foerstebehandlingen i Parlamentet og behandles i oejeblikket i Raadet.

(1) EFT C 216 af 17.7.1997.

(2) Payment Habits Survey 1996, Intrum Justitia, Amsterdam, april 1997.

(3) European Business Survey, Grant Thornton International, London, maj 1997.

(4) EFT C 168 af 3.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2261/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Danmark 1986-1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Danmark har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i aarene 1986-1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1791/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Social dialog og politiforanstaltninger

Kommissaer Flynn svarede (19. januar 1998) hoefligt paa min skriftlige forespoergsel 3605/97(1), at "dialogen mellem arbejdsmarkedets parter medvirker i hoej grad til at bestemme, hvordan samfundet udformes, og er blevet en af grundpillerne i vor samfundsmodel."

Et andet sted i svaret anfoerer kommissaeren: "Gennemfoerelsen af de retningslinjer, der blev fastlagt i Luxembourg (21. november 1997), forudsaetter i oevrigt et snaevert samarbejde med arbejdsmarkedets parter paa samtlige trin i processen" med henblik paa opnaaelse af social konsensus.

Den graeske regering har naegtet at udbygge dialogen med arbejdstagerne vedroerende salget af "Ioniki Trapeza" (Den Joniske Bank) (en filial af "Eboriki Trapeza" (Handelsbanken), idet den spaendte ben for indledningen af den sociale dialog og den 24. maj 1998 satte politistyrker ind mod arbejdstagerne i edb-centret i Piraeus, hvormed den direkte afskar forbindelserne med dem.

Hvorledes stiller Kommissionen sig til denne usaedvanlige aktion fra den graeske regerings side, som udgoer en alvorlig tilsidesaettelse af de forpligtelser, der er indgaaet paa EU-plan vedroerende den sociale dialog?

Svar afgivet af Pádraig Flynn paa vegne af Kommissionen

(10. juli 1998)

Kommissionen har til opgave at udvikle den sociale dialog paa faellesskabsplan. Det fremgaar af EF-traktatens artikel 118b og af artikel 3 i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken.

Kommissionen har ogsaa fremmet en lang raekke forslag med henblik paa at give bestemmelserne i Faellesskabspagten om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder et konkret indhold. Kommissionen anser f.eks. information og hoering af arbejdstagerne for at vaere et vaesentligt element i den arbejdsmarkedskultur, der er fremherskende i EU.

Den model for arbejdsmarkedsrelationer, som Kommissionen har til hensigt at fremme paa EU-plan er saaledes inspireret af de systemer, hvor forholdet mellem arbejdsmarkedets parter er baseret paa dialog og partnerskab.

De faktiske omstaendigheder, som det aerede parlamentsmedlem henleder opmaerksomheden paa, vedroerer en konflikt paa arbejdsmarkedet i en medlemsstat og hoerer som saadan udelukkende under den enkelte medlemsstats kompetence. Det tilkommer saaledes ikke Kommissionen at bedoemme den nationale praksis i et saadant tilfaelde.

(1) EFT C 174 af 8.6.1998, s. 85.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2074/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Offentlige bygningers utilgaengelighed

I visse dele af Rom er bygningerne designet paa en saadan maade, at de er utilgaengelige for handicappede og aeldre. Dette gaelder ikke blot offentlige bygninger, men ogsaa en lang raekke private bygninger, der anvendes til kommercielle formaal, og som benyttes af saa mange mennesker, at de i visse tilfaelde kan betragtes som offentlige faciliteter.

Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. findes der direktiver, som fastlaegger, at der skal skaffes adgang for handicappede til disse bygninger?

2. omfatter disse direktiver ogsaa private bygninger, der anvendes til kommercielle formaal?

3. har Italien overtaget disse direktiver?

4. hvorledes stiller Kommissionen sig generelt til dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(3. september 1998)

Der findes ingen EU-direktiver om adgang til bygninger for mennesker med handicap.

I sin meddelelse om lige muligheder for handicappede(1) bemaerkede Kommissionen, at mange offentlige bygninger fortsat er utilgaengelige eller kun vanskeligt tilgaengelige for mennesker med handicap. Samtidig anfoerte Kommissionen, at principperne om "design for alle" og adgang for alle giver mange fordele paa tvaers af sektorerne for saavel handicappede som for andre grupper. Kommissionen staar fortsat inde for disse principper.

(1) KOM(96) 406 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1909/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Kommissionens befoejelser med hensyn til koordinering af EUs politik for oekonomisk og social samhoerighed og fysisk planlaegning

Europa-Parlamentet har i sin betaenkning A4-0206/98 pointeret, at det, paa trods af at traktaten ikke indeholder bestemmelser om saerlige befoejelser med hensyn til fysisk planlaegning, paa baggrund af forskellige elementer i traktaten (se artikel 129B, 130A, 130B, 130R og 130S) kan konkluderes, at Kommissionen har befoejelse til at overvaage og koordinere de territoriale virkninger af EU-politikkerne i forbindelse med udoevelsen af sit lovgivningsinitiativ og gennemfoerelsesbefoejelser. I samme betaenkning oplyses det, at Kommissionen efter Raadets uformelle moede i Noordwijk gennemfoerte en raekke interne hoeringer af sine forskellige tjenestegrene, og at det paa dette grundlag blev konkluderet, at det ville vaere muligt at oprette varige mekanismer for kontrol, vurdering og koordinering af de territoriale virkninger af de forskellige EU-aktiviteter.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet eller agter at traeffe med henblik paa at opfylde dette mandat med angivelse af disse mekanismers karakteristika og funktion?

Vil Kommissionen oplyse, i hvilken udstraekning den har taget hoejde for dette mandat under udarbejdelsen af de forslag til reform af strukturfondene, som Kommissionen vedtog den 18. marts 1998?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(15. juli 1998)

Kommissionen forbereder for tiden en rapport om fysisk planlaegning og EF-politikker. Formaalet med rapporten er at paapege mekanismerne for, at der i EF-politikkerne tages hoejde for spoergsmaal i forbindelse med fysisk planlaegning, at vurdere, om maalsaetningerne i det foerste udkast til EF's plan for fysisk planlaegning kan udgoere et nyttigt saet retningslinjer for bedre at integrere territoriale forskelle i sektorpolitikkerne, og overveje samarbejdsmodeller og institutionelle mekanismer for at oege sammenhaengen i EF' politik for fysisk planlaegning.

Rapporten er ved at blive udarbejdet i Kommissionens forskellige tjenestegrene for fysisk planlaegning. Kommissionen skal droefte den tidligt naeste aar, og rapporten vil udgoere et af hovedbidragene til Forummet om fysisk planlaegning, der er planlagt til februar 1999.

Kommissionens tjenestegrene for de forskellige EF-politikker er desuden snaevert inddraget i forberedelsen af de transnationale tematiske seminarer om fysisk planlaegning.

I de forslag til forordninger om strukturfondene, som Kommissionen godkendte den 18. marts 1998(1), er det bl.a. fastsat, at et af de tre paataenkte EF-initiativer skal vedroere det graenseoverskridende, transnationale og interregionale samarbejde og tage sigte paa at stimulere en harmonisk og afbalanceret udvikling og fysisk planlaegning. Desuden kan visse undersoegelser eller nyskabende aktioner om spoergsmaal i forbindelse med fysisk planlaegning eventuelt ivaerksaettes paa Kommissionens initiativ.

(1) KOM(98) 131 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1461/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Supplerende oplysninger om projektet vedroerende restrukturering og oekonomisk sanering af EPAC - Empresa de Agroalimentação e Cereais, SA

I december 1997 gav den portugisiske regering Kommissionen meddelelse om de planlagte foranstaltninger i forbindelse med projektet vedroerende restrukturering og oekonomisk sanering af EPAC- Empresa de Agroalimentação e Cereais SA.

Efter modtagelse af denne meddelelse anmodede Kommissionen den portugisiske regering om 11 (elleve) supplerende oplysninger, som den ansaa for noedvendige for at kunne foretage en analyse af projektet og herefter vurdere dets overensstemmelse med bestemmelserne i traktaten om Den Europaeiske Union.

Kan Kommissionen oplyse, om den har anset de elleve supplerende oplysninger fra de portugisiske myndigheder for tilstraekkelige, samt om disse oplysningers indhold?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. juni 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-1423/98 fra Honório Novo(1).

(1) EFT C 402 af 22.12.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1710/98

af Edouard des Places (I-EDN) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Emballering og aftapning i produktionsregionen

I bilag II, "Bestemmelser, som skal meddeles Europa-Kommissionen og senere indgaa i et lovforslag", til det forslag til landbrugslov, som den franske regering snart vil forelaegge Nationalforsamlingen, hedder det:

"I loven om dagligvarer indfoejes i artikel L115-6 et stykke 3 med foelgende ordlyd: Det (= Det Nationale Institut for Oprindelsesbetegnelser) kan paa anmodning af den paagaeldende interesseorganisation bestemme, at emballeringen af den paagaeldende vare finder sted i naermere definerede lokaler. Fremgangsmaaden for gennemfoerelsen af dette stykke fastsaettes ved et dekret fra statsraadet"

Er denne saaledes formulerede artikel, som giver hjemmel til at fastsaette obligatorisk emballering, dvs. aftapning, i overensstemmelse med artikel 34, 85 og 86 i traktaten om Den Europaeiske Union og Domstolens retspraksis i sag 647/90, "Delhaize Le Lion/Promalvin"?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(19. juni 1998)

Frankrig har endnu ikke underrettet Kommissionen om det lovforslag, som det aerede parlamentsmedlem omtaler.

Med hensyn til spoergsmaalet om, hvorvidt en lov, der siger, at INAO (det nationale franske institut for oprindelsesbetegnelser) efter anmodning fra en interesseorganisation kan bestemme, at aftapning af et bestemt produkt skal finde sted i et bestemt omraade, er forenelig med EF-traktatens artikel 34, 85 og 86, og Domstolens retspraksis, henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-1657/98 fra Stéphane Buffetaut(1).

(1) Se side 65.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1885/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Konvergensberetningen

Det fremgaar af Kommissionens beretning om konvergenssituationen og henstilling om overgangen til tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union (KOM(98) 1999), at Raadet den 23. oktober 1995 vedtog en forordning nr. 2494/95(1), hvori retsgrundlaget for fastsaettelsen af en harmoniseret metode til beregning af medlemsstaternes forbrugerprisindekser blev fastsat.

Ifoelge denne forordning skulle harmoniseringen ske gradvist i to etaper:

1. udarbejdelse af et midlertidigt saet forbrugerprisindekser baseret paa de gaeldende nationale forbrugerprisindekser, som tilpasses for at sikre, at de omfattede varer og tjenesteydelser bliver saa sammenlignelige som muligt,

2. udarbejdelse af harmoniserede forbrugerprisindekser.

Af samme beretning fremgaar det, at de harmoniserede forbrugerprisindekser anvendes som grundlag for udarbejdelsen af foelgende aggregatindekser paa europaeisk niveau: det europaeiske forbrugerprisindeks (EICP), EOES-forbrugerprisindekset (EEAICP) og det kommende forbrugerprisindeks for Den Monetaere Union (MUICP).

Vil Kommissionen goere detaljeret rede for EEAICP for 1997?

(1) EFT L 257 af 27.10.1995, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0721/98

af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Statistik over udveksling af goder mellem medlemsstater

Kommissionen har forelagt et forslag til Europa-Parlamentets og Raadets forordning (EF) 3330/91 om statistikker over udveksling af goder mellem medlemsstater (KOM(97) 0252-97/0155(COD))(1). Kommissionens forslag fortjener en positiv modtagelse, idet det ligger i forlaengelse af SLIM-initiativet, der har til formaal at goere lovgivningen mere enkel, gennemsigtig og effektiv, og er i overensstemmelse med anbefalingerne fra Intrastat-gruppen, der har deltaget i pilotprojektet.

Vil Kommissionen i denne forbindelse indfoere en faelles formular for den supplerende erklaering i hele EU som en hjaelp til virksomheder, der har filialer eller datterselskaber i mere end en medlemsstat, og for at goere de indsamlede data mere ensartede?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(12. maj 1998)

Kommissionens forslag til forenkling af Intrastat-systemet har til formaal at begraense det antal oplysninger, der skal indsamles, saaledes at indberetningsbyrden for de erhvervsdrivende begraenses. Forslaget indgaar som et led i den pakke af forenklinger, som Kommissionen har foreslaaet paa baggrund af anbefalingerne fra SLIM-Intrastatarbejds-gruppen.

Ifoelge forslaget findes der to typer oplysninger: de obligatoriske og de fakultative. Disse typer oplysninger findes ogsaa i det nuvaerende Intrastat-system. De obligatoriske oplysninger omfatter en raekke faelles data, der indsamles i hele EU. De fakultative oplysninger kan indsamles paa nationalt plan, men det er overladt til de enkelte medlemsstater at afgoere hvilke. Der vil derfor fortsat eksistere forskelle med hensyn til, hvilke oplysningskrav de enkelte medlemsstater stiller.

Det boer understreges, at der med det nye Intrastat-system blev indfoert en enkelt formular, der omfatter alle obligatoriske og fakultative data (Kommissionens forordning (EOEF) 3590/92 af 11. december 1992 om statistiske informationsmedier i forbindelse med statistikken over samhandelen mellem medlemsstaterne(2)). De oplysningspligtige kan enten anvende denne formular eller den foreliggende nationale formular.

De oplysningspligtige kan ogsaa anvende en elektronisk formular, der er udviklet under Edicom-projektet, og som findes i softwarepakken IDEP/CN 8. Dette edb-program benyttes nu i 12 medlemsstater. En revideret udgave af programmet er planlagt til 1999 og kommer til at indeholde en mulitinational og flersproget valgmulighed isaer for foretagender, der driver virksomhed i flere medlemsstater.

(1) EFT C 203 af 3.7.1997, s. 10.

(2) EFT L 364 af 12.12.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1807/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Centre for europaeiske studier i Graekenland

I henhold til det nationale program for fremmedsprogsundervisning, der finansieres via underprogram 1 for almen og teknisk uddannelse inden for rammerne af programmet for uddannelse og almen efteruddannelse og navnlig via foranstaltning 1.1.c "fremmedsprog", skal der oprettes og igangsaettes en raekke centre for europaeiske sprog i Graekenland.

Kan Kommissionen derfor oplyse foelgende:

1. Hvor mange andre drejer det sig om, og hvornaar forventes de oprettet?

2. Vil eleverne i de private sprogskoler i Graekenland, de saakaldte "frontistiria", ogsaa have mulighed for paa lige fod med eleverne i centrene for europaeiske sprog at deltage i de paagaeldende centres procedure for udstedelse af sprogcertifikater, jf. de tekniske specifikationer, der er fastlagt for de paagaeldende centre?