DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/89

(2004/C 33 E/085)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0905/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(24. marts 2003)

Om: Rumænien — adgang til Securitates arkiver

I en udsendelse på fjernsynskanalen Euronews blev der den 11. marts 2003 berettet om den afgørelse, der for nylig blev truffet af den rumænske regering, om at spærre for borgernes adgang til det tidligere hemmelige politis, Securitates, arkiver — denne adgang er tilsyneladende altid blevet vanskeliggjort af den nye rumænske informationstjeneste — og opløse det nationale råd for undersøgelse af dette politis arkiver (CNSAS — Consiliului National de Styudiere a Arhivelor Securitatii), der blev oprettet for tre år siden.

Ifølge denne kilde førte disse foranstaltninger til en demonstration med deltagelse af ca. 3 000 mennesker foran det rumænske parlament.

Kommissionen bedes besvare følgende:

— Kan Kommissionen bekræfte disse meldinger?

— Hvis ja, hvordan vurderer Kommissionen den rumænske regerings foranstaltninger?

— Kan disse kendsgerninger få indflydelse på processen med henblik på kommende tiltrædelse af Den Europæiske Union, og i givet fald hvordan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(22. april 2003)

Ved lov nr. 187 af 1999 om borgernes aktindsigt og om udlevering af det politiske politi Securitates dossiers blev der oprettet et nationalråd til at varetage Securitates arkiver; rådet ledes af en bestyrelse på 11 medlemmer, som udpeges af Rumæniens parlament. Bestyrelsen træffer beslutning ved simpelt flertal, med et kvorum på mindst otte medlemmer. Kun højesteret kan omstøde medlemskab af bestyrelsen. Nationalrådet har bl.a. til opgave at sikre, at borgerne har ret til at se oplysninger vedrørende dem selv, at sikkerhedsgodkende personer som søger offentligt embede, og at offentliggøre lister over personer, som har fungeret som agenter eller informanter for det hemmelige politi. Nationalrådet har fået adgang til det hemmelige politis arkiver med henblik på varetagelsen af denne opgave, men sålænge det ikke er alle arkiver som er flyttet til nationalrådets lokaler, er arkiverne under den nuværende efterretningstjenestes kontrol.

Det ser ud til, at efterretningstjenesten siden nationalrådets oprettelse i 2000 ikke har udleveret de ønskede dossiers, eller kun har udleveret ufuldstændige dossiers. Efterretningstjenestens holdning har udløst en opsplitning, og dermed en blokering, af nationalrådet, idet fem bestyrelsesmedlemmer støtter efterretningstjenestens holdning og nægter at deltage i arbejdet.

De to parlamentskamres udvalg for retlige anliggender udpegede i januar 2003 et fælles underudvalg til at finde en løsning på den blokerede situation. Underudvalget rapporterede tilbage til Parlamentet i marts med et forslag om at afsætte alle bestyrelsesmedlemmer og udpege et forretningsudvalg bestående af de fem bestyrelsesmedlemmer som i dag afholder sig fra at deltage.

Kommissionen har ingen kommentarer til et specifikt indenlandsk rumænsk anliggende, og da slet ikke så længe forholdene ikke er afklaret. Princippet om klarhed i administrationen, aktindsigt, offentlige myndigheders overholdelse af lovgivningen, samt demokratiets kontrol med politivæsenet er imidlertid relevante krav i henhold til de politiske kriterier der blev opstillet i København, hvori det fastslås, at medlemskab af Den Europæiske Union forudsætter stabile institutioner, der kan garantere demokrati, samt overholdelse af retsstatens principper og menneskerettighederne. Kommissionen vil foretage en samlet vurdering af, hvor store fremskridt Rumænien har gjort med hensyn til optagelse; denne vurdering, der baseres på københavnskriterierne, fremlægges i en periodisk rapport, som forventes vedtaget og offentliggjort i sidste halvår af 2003.