ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0466/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Faellesskabets stoette til udviklingen af en energiforstaerker

En nylig rapport fra Den Europaeiske Organisation for Atomkerneforskning: CERN/AT95-58 (ET), undertegnet af Carlo Rubbia, foretager en komparativ analyse af sikkerheds- og miljoefordele ved energiforstaerkeren og fusion ved magnetisk indeslutning.

Ifoelge naevnte rapport forventes begge systemer at give en lignende radiologisk aktivering og reststraaling saavel som et lignende indre fejlsikringsniveau og energipotentiale (reserver). Eftersom energiforstaerkeren hovedsagelig anvender mere afproevet teknologi, er der faerre usikkerheder, og den er lettere at vedligeholde og har lavere omkostninger end fusion ved magnetisk indeslutning; desuden er de vaesentligt lavere end ved nuvaerende energikilder.

Hvad mener Kommissionen om disse konklusioner? Hvis forventningerne til energiforstaerkeren er langt gunstigere paa kort og mellemlang sigt end dem, man har til fusion, eller i det mindste lige saa gunstige, hvilket stoetteniveau giver Kommissionen (eller vil den give) til udvikling af energiforstaerkeren i forhold til den, som gives til fusion? Hvis Kommissionen ikke har en klar holdning til energiforstaerkeren, hvilke midler vil den da tage i brug for at vurdere dens potentiale korrekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (15. april 1996)

Arbejdet med en energiforstaerker, som udnytter princippet for nuklear fission, undersoeges for oejeblikket i Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg under Euratom (CST) efter anmodning fra Kommissionen. Kommissionen vil noeje gennemgaa den udtalelse, som CST forventes at fremsaette om dette spoergsmaal i loebet af 1996.

Ioevrigt vil Kommissionen i loebet af 1996 foranledige foretaget en uafhaengig vurdering af fusionsforskningen og dennes perspektiver. Denne vurdering vil dreje sig om samtlige aspekter af dette spoergsmaal (videnskabelige, tekniske, men ogsaa samfundsoekonomiske og finansielle, sikkerhedsspoergsmaal og miljoevirkninger). Den vil endvidere omfatte en sammenligning med andre energikilder. Konklusionerne af denne evaluering vil blive meddelt Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0689/96 af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Anti-personel miner

Der foeres i oejeblikket en international kampagne for at faa indfoert forbud mod anti-personel miner. I betragtning af, at flere af deltagerlandene (Belgien, Sverige, OEstrig, Danmark, Irland, Cambodja, Laos, Filippinerne og Malaysia) i det euro-asiatiske topmoede i Bangkok allerede er gaaet klart ind for et totalforbud, vil det vaere meget vigtigt, at dette spoergsmaal tages op paa topmoedet.

Hvilke afgoerelser eller retningslinjer har Kommissionen vedtaget desangaaende med henblik paa topmoedet, og hvorledes stiller den sig til dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (17. april 1996)

Landminespoergsmaalet droeftedes ikke som et specielt punkt paa det europaeisk-asiatiske topmoede, selv om det blev taget op paa udenrigsministrenes moede. Den Europaeiske Union gaar dog stadig forrest i baade den politiske og den praktiske indsats for at faa bugt med isaer personelmineplagen, der har ramt saa mange af udviklingslandene. Politisk laegges der i oejeblikket navnlig vaegt paa at naa frem til et positivt resultat af konferencen om revision af konventionen om visse konventionelle vaaben, der genaabner i Genève den 22. april 1996, og hvor Unionen meget aktivt har presset paa for at faa vedtaget en staerkt styrket landmineprotokol ud fra grundlaeggende humanitaere hensyn. Kommissionen er naturligvis ikke en »statspart« i denne konvention, men den har spillet en aktiv rolle i de forberedende droeftelser og i trojkaens henvendelser til tredjelande.

Samtidig er baade Kommissionen og medlemsstaterne fortsat aktivt i gang med minerydningsaktioner i mange omraader. I loebet af de sidste fire aar har Kommissionen f.eks. brugt ca. 50 mio. ECU til minerydningsprojekter - i Afghanistan, Cambodja, Mozambique, Somalia og det nordlige Irak - saedvanligvis som led i bredere og stoerre programmer for udvikling, rehabilitering og humanitaer bistand. Opmaerksomheden rettes nu mod minetruslen i det tidligere Jugoslavien.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0655/96 af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Kommissionen (8. marts 1996)

Om: Den lange behandlingstid i Europa-Kommissionen af EU-borgernes klager vedroerende tekniske handelshindringer

En nylig foretaget undersoegelse blandt virksomheder i Danmark viser, at hver sjette virksomhed inden for de senere aar er stoedt paa tekniske handelshindringer i forbindelse med afsaetning af varer i EU. Men virksomhederne undlader at klage til Kommissionen paa grund af, at sagsbehandlingstiden i gennemsnit varer ét aar.

Hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at forkorte sagsbehandlingstiden?

Vil Kommissionen foretage en undersoegelse for at faa afdaekket, hvorvidt det er et generelt problem i EU, at virksomhederne undlader at klage over handelshindringer, fordi de foeler, at det er for besvaerligt og langsommeligt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (19. april 1996)

Kommissionen er fuldt ud opmaerksom paa det problem, det aerede medlem omtaler. Den i reglen komplekse sagsbehandling og isaer de talrige kontakter med de paagaeldende administrationer goer, at Kommissionens behandling kan traekke saa meget i langdrag, at det gaar ud over behandlingens trovaerdighed.

Derfor overvejer Kommissionen i oejeblikket paa grundlag af erfaringerne med overtraedelsesprocedurerne, hvordan man kan forbedre og isaer fremskynde disse procedurer. Som optakt til regeringskonferencen har Kommissionen desuden understreget, at »den boer raade over mere effektive midler til sikring af, at faellesskabsretten anvendes korrekt, navnlig for saa vidt angaar det indre marked ((Kommissionens udtalelse af 28.2.1996 »Den Politiske Union maa styrkes og udvidelsen forberedes«, KOM(96) 90 endelig udg. )).

Endelig minder Kommissionen om, at en overtraedelse af faellesskabsretten altid kan indklages for de nationale domstole. Som det fremgaar af en dom, Domstolen for nylig afsagde, giver en saadan klage desuden mulighed for erstatning fra medlemsstaterne for skade forvoldt af overtraedelsen af faellesskabsretten ((Dom af 5. marts 1996, forenede sager C-46/93 og C-48/93. Endnu ikke offentliggjort. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0400/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Beskyttelse af Akamas-halvoeen paa Cypern

I forslaget om miljoeet, som blev indgivet som en del af anmodningen om medlemskab af Den Europaeiske Union, medtog Cyperns regering ogsaa en angivelse af, at Akamas skulle vaere »nationalpark og internationalt beskyttet biosfaere«. Af denne grund blev der i oevrigt udarbejdet en forvaltningsplan for beskyttelse af Akamas-halvoeen, som er en del af »forvaltningen af kystzoner«, omraader som prioriteres i METAP-programmet, som er blevet finansieret af EU og blevet udarbejdet af Verdensbanken. I undersoegelsen fra Verdensbanken er der for hele Akamas-halvoeen fastsat absolut beskyttelse af kysterne.

Men i dag er overtraedelse og kraenkelse af loven et dagligt faenomen paa Akamas-halvoeen baade i de »beskyttede« omraader i Lara-Toksevtra, som er det vigtigste levested for skildpadder, og langs med Asprokremos-stranden, hvor man planlaegger at opfoere tre kaempestore hotelkomplekser.

Eftersom Cypern har tilsluttet sig internationale konventioner og programmer som Bern-konventionen, Barcelona-konventionen og faellesskabsprogrammet for miljoebeskyttelse i Middelhavsomraadet (MEDSPA), gennem hvilket der sker finansiering af programmet til beskyttelse af skildpadder paa Cypern, bedes Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at anmode de cypriotiske myndigheder om oplysninger og en forklaring paa, hvorledes »udviklingen af turisme« paa Akamas indgaar i den samlede forvaltningsplan til beskyttelse af halvoeen og kan den give forsikringer om, at den vil henvende sig til de kompetente myndigheder med henblik paa, at alle ulovligheder straks bringes til ophoer?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-0400/96 og E-0464/96 (23. april 1996)

Kommissionen er ikke i stand til at droefte de anliggender, som det aerede medlem har bragt op, med den cypriotiske regering. Det er projekter, der henhoerer under den cypriotiske stats jurisdiktion.

Spoergsmaalet om udlaegning af Akamas til nationalpark har ikke vaeret droeftet som led i den strukturerede dialog med Cypern om miljoe, ejheller i forbindelse med Cyperns indsats for harmonisering med Faellesskabets regelvaerk.

Den omstaendighed, at Kommissionen ikke kan blande sig i den cypriotiske regerings beslutninger, betyder ikke, at den ikke er opmaerksom paa sagen. Kommissionens delegation paa Cypern, som foerer tilsyn med, at Faellesskabets projekter i Akamas gennemfoeres korrekt, vil foelge spoergsmaalet meget noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0445/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Frie minearbejdere i Forest of Dean i Det Forenede Kongerige

»Frie minearbejdere« er en traditionel gruppe arbejdere omfattende dem, der er foedt i St. Briavels herred i Forest of Dean, Gloucestershire, England, og som har arbejdet i minerne i et aar og en dag. Disse mennesker har siden 1283, over syv aarhundreder, haft ret til frit at drive minedrift i skovene. Nu oensker en privat virksomhed at indfoere meget hoeje licensafgifter, hvorved man effektivt lukker de to tilbagevaerende miner i omraadet.

Mener Kommissionen ikke, at et saadant skridt er i strid med baade traditionerne og konkurrencereglerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (26. marts 1996)

Ved privatiseringen af den britiske kulindustri blev retten til at indroemme tilladelse til at drive minedrift i Det Forenede Kongerige overdraget til Kulmyndigheden, som er et ved lov oprettet uafhaengigt organ.

Kommissionen forstaar, at de frie minearbejdere i Forest of Dean er blevet behandlet paa samme maade som andre selskaber eller enkeltpersoner, der soeger om tilladelse til at udvinde kul. Den forstaar endvidere, at Kulmyndigheden overvejer, om der kan laves en saerordning for de frie minearbejdere i betragtning af de meget smaa maengder kul, de udvinder.

Der synes ikke at vaere nogen grund til at konkludere, at der er tale om forskelsbehandling af de frie minearbejdere eller om noget andet brud paa Faellesskabets konkurrenceregler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 206/96 af Iñigo MÉNDEZ DE VIGO til Rådet. Bortførsel af unionsborgere i Papua



EF-Tidende nr. C 185 af 25/06/1996 s. 0043



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0206/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Raadet (7. februar 1996) Om: Bortfoersel af unionsborgere i Papua Syv unionsborgere er blevet bortfoert i Papua af Papuas Befrielsesbevaegelse. Kan Raadet oplyse, hvorledes bortfoerslen fandt sted? Hvilke foranstaltninger har det truffet, eller agter det at traeffe, for at udvirke disse borgeres oejeblikkelige loesladelse? Svar (den 20. maj 1996) Spoergsmaalet om gidseltagningen i Irian Jaya er blevet droeftet i Raadet, specielt paa samlingen i Raadet (almindelige anliggender) den 29.-30. januar 1996. Der har siden begyndelsen paa denne affaere vaeret intense bilaterale kontakter mellem de medlemsstater, som er beroert af gidseltagningen, med henblik paa at naa til en hurtig og effektiv loesning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0324/96 af Luigi Moretti (ELDR) til Kommissionen (15. februar 1996)

Om: Faellesskabsstoetteordning samfinansieret af EUGFL

Kan Kommissionen paa baggrund af Raadets forordning (EOEF) nr. 2078/92 ((EFT nr. L 215 af 30.7.1992, s. 85. )) af 30. juni 1992 om miljoevenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje, artikel 1, litra d), og artikel 5, stk. 1, litra c), og gennemfoerelsesloven for Regionen Lombardiet forklare raekkevidden af artikel 5, stk. 1, litra d), i ovennaevnte forordning og oplyse, om betegnelsen »andre end landbrugere« ikke ogsaa boer omfatte de lokale enheder, der soerger for at pleje landbrugs- og skovarealer, der er taget ud af drift?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. marts 1996)

Som det aerede medlem anfoerer, er det i henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 om miljoevenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje muligt at yde stoette til andre end landbrugere (hvis der ingen landbrugere er) til vedligeholdelse af forladte landbrugs- eller skovarealer.

Regionen Lombardiets program til gennemfoerelse af forordning (EOEF) nr. 2078/92, som Kommissionen har godkendt, indeholder en foranstaltning vedroerende vedligeholdelse af forladte landbrugs- eller skovarealer, der goer det muligt at yde stoetten til andre end landbrugere. I Lombardiets program er statsejede arealer og arealer til offentlig anvendelse dog udelukket fra stoette under foranstaltningen.

Det er Kommissionens opfattelse, at den samme udelukkelse analogt maa gaelde for arealer ejet af lokale offentlige enheder. Endvidere mener Kommissionen, at offentlige myndigheder skal vaere udelukket fra stoette til vedligeholdelse af forladte arealer, som de har ansvaret for.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0012/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (25. januar 1996)

Om: Forskningsreaktoren i Garching

Undersoegelser foretaget af de tekniske inspektionsmyndigheder i Bayern viser, at forskningsprojektet i Garching ved Muenchen rummer farlige tekniske sikkerhedsrisici. Konkret naevnes de kompakterede braendselselementer, som endnu ikke er afproevet. Deres adfaerd ved kontinuerlig anvendelse kan foere til afbrydelser af koelekredsen foraarsaget af udvidelse med risiko for nedsmeltning af reaktorkernen, hedder det. Alene ved et udslip af 5% af det radioaktive material ville store dele af storbyen Muenchen vaere ubeboelig i aartier.

1. Har Kommissionen kendskab til farerne ved anvendelse af kompakterede braendselselementer?

2. Hvad agter Kommissionen at goere paa baggrund af den store sikkerhedsrisiko i forbindelse med projektet i Garching?

3. Anser Kommissionen fortsat anvendelsen af hoejtberiget uran - som eventuelt stammer fra det tidligere Sovjetunionen - i anlaegget i Garching for passende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (3. april 1996)

Kommissionen har ingen saerlige oplysninger vedroerende neutronkilden 'FRM-II' (forskningsreaktor).

Ethvert kernekraftanlaeg af denne art skal have officielle tilladelser, som gives af den kompetente myndighed i det paagaeldende land, baade med hensyn til selve anlaegget og det heri benyttede kernebraendsel.

I en raekke forskellige forskningsreaktorer i Faellesskabet anvendes der hoejtberiget uran for at opnaa den hoeje flux (stroemningshastighed), der kraeves, for at forsoegene kan gennemfoeres med et godt resultat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0667/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 paa energiomraadet

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen forelagt i 1994 paa energiomraadet?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0671/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionen forslag i 1994 om den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen forelagt i 1994 inden for den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3468/95 af Martina Gredler (ELDR) og Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Raadet (3. januar 1996)

Om: Revision af Euratom-traktaten

Praeamblen i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab (Euratom) indeholder formuleringer, der ikke laengere er tidssvarende. I dag er naeppe nogen af den opfattelse, »at kerneenergien udgoer en vaesentlig kilde til sikring af produktionens udvikling og fornyelse og vil kunne fremme fredens sag«. Det er heller ikke laengere i de fleste medlemsstaters og deres befolkningers interesse »at skabe betingelserne for udviklingen af en staerk kerneenergiindustri«.

Kan Raadet den dag i dag identificere sig med formuleringerne i praeamblen, der giver udtryk for de kontraherende parters davaerende begrundelse for at vedtage en traktat?

I benaegtende fald, overvejer Raadet at foretage en revision af Euratom-traktaten f.eks. saaledes, at de stadig i dag relevante traktatbestemmelser integreres i EF-traktaten?

Er der planer om at saette spoergsmaalet om en revision af Euratom-traktaten paa dagsordenen for regeringskonferencen i 1996?

Svar (2. august 1996)

Traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab har uden problemer gjort det muligt for Raadet at udfoere sit arbejde normalt inden for rammerne af de gaeldende bestemmelser i denne traktat.

En eventuel aendring af Euratom-traktaten kan kun besluttes af regeringskonferencen og kraever enstemmighed blandt medlemsstaterne. Spoergsmaalet om revision af Euratom-traktaten er blevet naevnt af visse medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1378/95 af Kenneth Collins (PSE) og Winifred Ewing (ARE) til Raadet (17. maj 1995)

Om: Gennemfoerelse af konventionen om overfoerelse af domfaeldte

Kan Raadet oplyse, hvilke medlemsstater der i fuldt omfang gennemfoerer konventionen om overfoerelse af domfaeldte, og kan det oplyse, hvilke medlemsstater der altid har afvist overfoerelser, naar der har vaeret tale om udestaaende toldgaeld?

Hvilke skridt vil Raadet tage for at sikre, at aanden i konventionen respekteres fuldt ud af alle EU-landene?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler nr. E-1378/95, E-1819/95 og E-1885/95 (10. oktober 1996)

1. Raadet minder det aerede parlamentsmedlem om at konventionen om overfoerelse af domfaeldte, der blev fastsat af Europaraadet den 21. marts 1983, er undertegnet og ratificeret af samtlige medlemsstater i Den Europaeiske Union.

2. Den praktiske anvendelse af Europaraadets konventioner om strafferetligt samarbejde, herunder konventionen af 21. marts 1983, behandles i denne internationale organisation af en staaende ekspertgruppe, der kan fremsaette forslag til Ministerudvalget.

Raadet for Den Europaeiske Union er saaledes bekendt med anbefaling R(92)18 om den praktiske anvendelse af konventionen om overfoerelse af domfaeldte, som Ministerudvalget under Europaraadet vedtog den 19. oktober 1992.

I denne anbefaling opfordres Europaraadets medlemsstaters regeringer bl.a. til at traeffe foranstaltninger, saaledes at de ikke er forpligtet til af afvise overfoerelse med den eneste begrundelse, at boeder, som den domfaeldte er idoemt i forbindelse med sin domfaeldelse, ikke er blevet betalt, eller at der er idoemt gaeldsfaengsel.

3. Raadet skal ikke kontrollere, at medlemsstaterne anvender bestemmelserne i konventioner om overfoerelse af domfaeldte.

4. Raadet overvejer dog muligheden af at analysere og tilpasse de eksisterende instrumenter inden for strafferetligt samarbejde, herunder instrumenterne vedroerende fuldbyrdelse af udenlandske retsafgoerelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3334/95 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (6. december 1995)

Om: Stoette til modernisering af fiskerflaaden og oedelaeggelse af de traditionelle beddinger

En af forudsaetningerne for udbetaling af stoetten fra Kommissionen til de berettigede inden for rammerne af politikken til modernisering af fiskerflaaden er, at de gamle fiskerfartoejer tages ud af drift.

Resultatet heraf er, at traditionelle beddinger oedelaegges, og at haandvaerket med at bygge traebaade, som har blomstret i Middelhavsomraadet siden det 18. aarhundrede, uddoer.

Har Kommissionen til hensigt at tilpasse stoetteordningen, saaledes at denne soefartsmaessige kulturarv ikke beroeres?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (4. marts 1996)

Som supplement til Kommissionens svar af 5. januar 1996 ((EFT nr. C 91 af 27.3.1996, s. 60. )) kan det oplyses over for det aerede medlem, at Kommissionen har accepteret, at hoejst 15 fartoejer, der opfylder meget specifikke krav med hensyn til alder og traditionel struktur, som led i det operationelle program for fiskeriet kan omfattes af foranstaltningen om definitiv oplaegning uden efterfoelgende ophugning. Disse fartoejer, der skal demonstrere traditionelle fiskeriaktiviteter, vil blive udstillet paa offentlige steder.
Nr. C 110/74 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 5. 5. 80 
BERIGTIGELSER 
Berigtigelse  til svar  på skriftlig  forespørgsel  nr. 77/79  af André  Damseaux 
(De Europæiske  Fællesskabers  Tidende  nr. C ISO  af 15. juni 1979) 
Svaret  på skriftlig  forespørgsel  nr. 77/79  på side  14 skal  lyde  som  følger: 
»Svar 
(16. maj 1979) 
Det anslås,  at de ressourcer,  der kan findes  på fastlandet  og på havbunden  er af en størrelsesorden  på: 
— olie,  4 800  millioner  metertons  råolie  og omkring  150  millioner  metertons  kondensater; 
— naturgas,  4,8 (1012)  kubikmeter. 
Disse  oplysninger  henviser  til kendte  og offentliggjorte  reserver.  Dette  udtryk,  som  det bruges  i Vesteu-
ropa,  henviser  til olie og gasmængder,  der anslås  at kunne  udvindes  under  nuværende  økonomiske  og 
tekniske  forhold.  Tallene  bør  behandles  med  forsigtighed,  idet  det er meget  vanskeligt  at anslå 
mængderne  af olie og gas i jorden.«