SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0654/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(19. marts 2002)

Om: Sprog, der risikerer at uddø de ikke-officielle sprog i de europæiske lande galicisk i Spanien

I det atlas over sprog i verden, som risikerer at uddø, og som Unesco netop har udgivet i anledning af afholdelsen af den internationale dag for modersmålet, fremgår det, at halvdelen af de 6000 sprog, der tales i verden, er i fare for at uddø. Det fastslås i atlasset, at i dag er 3000 sprog i alvorlig fare for at uddø i store dele af verden. Derfor har Unesco's generaldirektør, Koïchiro Matsura, udtalt, at anerkendelse af alle sprog som ligeberettigede er det eneste svar, som er i overensstemmelse med menneskelig udfoldelse. I atlasset behandles forskellige kriseområder, som er spredt over hele verden, fra Asien inklusive Kina, til Stillehavsøerne og Australien, Afrika, Nordamerika, herunder USA, eller de arktiske områder, og desuden Centralamerika og Sydamerika. I undersøgelsen gøres der endvidere rede for den alvorlige situation for mange europæiske sprog, ikke kun uden for, men også i selve EU. Ifølge atlasset er nogle af de sprog truet, som er underordnet eller reelt domineres af det pågældende lands officielle sprog, selv om det, der hvor det tales, har en retlig status som officielt sidestillet sprog.

Dette er tilfældet for galicisk, som ifølge atlasset må betragtes som et truet sprog. Selv om det er Galiciens eget sprog og forstås af 97 % og tales af 86 % af befolkningen, modarbejder følgende faktorer det galiciske sprogs generelle anvendelse, selv om det har sin egen særlige historie og en anerkendt litteratur: presset fra statens officielle sprog i forvaltningen, virksomhederne, medierne og kirken, det forhold, at castiliansk er det eneste obligatoriske retssprog og manglen på en politisk og uddannelsesmæssig indsats for at forsvare og styrke sproget fra det galiciske regionalstyre, som ikke overholder sine

forpligtelser. Det er indlysende, at disse juridiske, politiske og samfundsmæssige forhold uundgåeligt har en negativ indflydelse på sprogets normale anvendelse i samfund og familie. Det fremgår af ovenstående, at det galiciske sprog kun kan være ligestillet med andre sprog, i dette tilfælde med castiliansk, som det er rimeligt af hensyn til den menneskelige udfoldelse, således som Unesco's generaldirektør har udtalt, men sandheden er, at sprogets retlige status ændres i lighed med det galiciske lokalstyres indstilling på det politiske og administrative område.

Det er paradoksalt og uantageligt, at specifikke politiske forhold inden for den spanske stat udgør en fare netop i Galicien, hvor Spanien opstod, for et europæisk sprog, som ud over at være den galiciske nations sprog også er et verdenssprog, idet det indgår i det galicisk-portugisiske lingvistiske system, som tales af flere hudrede millioner mennesker i fire verdensdele, især i Brasilien.

Hvilke foranstaltninger agter Rådet og det spanske formandskab at træffe for at samarbejde med Unesco om at bevare den sproglige mangfoldighed, som er i fare for at forsvinde? Hvilke politiske og retlige skridt vil Rådet tage for at sikre, at europæiske sprog som galicisk får den samme retlige status og garanteres samfundsmæssige og kulturelle vilkår, så de kan udfolde sig og anvendes på normal vis i lighed med de officielle sprog i medlemsstaterne? Dersom denne retlige og politiske status ikke kan opnås, vil resultatet så være, at de nationer og regioner, som har deres eget sprog, ikke vil have anden mulighed end at opretholde og forsvare det ved at oprette deres egne stater?

Svar

(26. juni 2002)

Rådet henviser det ærede parlamentsmedlem til det svar, det allerede har givet på spørgsmål H-0076/02, som Josu Ortuondo Larrea stillede i spørgetiden under Europa-Parlamentets mødeperiode i marts 2002, samt til dets svar på det ærede medlems egen skriftlige forespørgsel E-0063/02 om samme emne.