ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/274

(2004/C 78 E/0275)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3378/03

af Marianne Thyssen (PPE-DE) til Kommissionen

(14. november 2003)

Om: Europæisk finansiel støtte til europæiske kontaktpunkter

Kommissionens Generaldirektorat for Presse og Kommunikation meddelte den 29. september 2003 de organer, der er tilknyttet Infopoints Europe og de europæiske informationscentre i hele Den Europæiske Union, at det var besluttet, at disse regionale europæiske informationscentre pr. 1. januar 2004 ikke længere ville få støtte til deres arbejde. Det betyder konkret, at hvert center mister en støtte i størrelsesordenen 20 000 EUR årligt.

Betydningen af disse europæiske informationscentre kan vanskeligt overvurderes, og de må endda anses for at være nødvendige i den nuværende politiske sammenhæng. Den forestående udvidelse af Den Europæiske Union og valgene til Europa-Parlamentet i juni 2004 er blot to af de mange udviklinger på europæisk plan, som borgerne må informeres om i deres egen region. Hvis Kommissionen vil fremme borgernes deltagelse i valgene til Europa-Parlamentet, må den også sørge for de nødvendige informationsstrømme.

Uden den absolut nødvendige europæiske finansielle støtte kan de europæiske kontaktpunkter umuligt overleve. Hvis de må lukke bliver kløften mellem de europæiske organer og deres borgere endnu større.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor Generaldirektoratet for Presse og Kommunikation har truffet den uventede og uigennemtænkte beslutning at lukke af for driftsmidlerne til de europæiske kontaktpunkter?

2. Overvejer Kommissionen at tilbagekalde den beslutning, der er truffet af Generaldirektoratet for Presse og Kommunikation, og undersøge, om Infopoints og informationscentre kan støttes med yderligere europæiske midler i betragtning af den store betydning, de har for de europæiske borgere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(29. januar 2004)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-3007/03 fra Santini (1).

(1) EUT C 70 E af 20.3.2004, s. 191.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/48

(2004/C 78 E/0046)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1820/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(2. juni 2003)

Om: Pølsekød

Mener Kommissionen, at brug af svinekinder eller -kæber i pølsekød er forenelig med kravet om sund mad, særlig for børn og ældre, i betragtning af risikoen for ophobning af medicinrester og for sygdomme i hypofysen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. juli 2003)

Definitionerne af »kød« og »fersk kød« er fastlagt i Rådets direktiv 64/433/EØF af 26. juni 1964 om sundhedsmæssige problemer vedrørende handelen med fersk kød inden for Fællesskabet (1). Begreberne indebærer, at alle dele af tamsvin, der er egnet til menneskeføde, og som med undtagelse af kuldebehandling ikke har været underkastet nogen behandling for at sikre holdbarheden, kan anses for at være fersk kød. Direktivet indeholder forskrifter om sundhedsundersøgelser før og efter slagtningen og en fortegnelse over de kødprodukter, som embedsdyrlægen erklærer for uegnet til menneskeføde. Det er således i princippet acceptabelt at anvende svinekinder eller -kæber, der er hygiejnisk fremstillet i henhold til kravene i direktivet, som råvare i forbindelse med fremstillingen af pølsekød. Begrebet »pølsekød« er ikke som sådan defineret i Rådets direktiv 94/65/EF af 14. december 1994 om krav til fremstilling og afsætning af hakket kød og tilberedt kød (2). Pølsekød skal fremstilles i henhold til dette direktivs krav vedrørende tilberedt kød.

Da hypofysen sidder i bunden af hjernen i kraniehulen, høstes den ikke ved fjernelse af kindkødet.

Desuden indeholder Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om kontrolforanstaltninger for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf (3) bestemmelser om en statistisk væsentlig kontrol med kødproducerende husdyr. I direktivet kræves det ligeledes, at medlemsstaterne iværksætter foranstaltninger til beskyttelse af forbrugerne, hvis der er blevet fundet forbudte stoffer eller restkoncentrationer heraf i mængder, der overstiger de tilladte grænseværdier. Kommissionen aflægger en årlig beretning om disse tiltag.

(1) EFT Ρ 121 af 29.7.1964.

(2) EFT L 368 af 31.12.1994.

(3) EFT L 125 af 23.5.1996.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/300

(2004/C 78 E/0302)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3588/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(5. december 2003)

Om: Mozambique — valg

Der blev den 19. november 2003 afholdt lokalvalg i Mozambique.

Ifølge præsidenten for den nationale valgkomité (CNE), Arão Litsure, forløb valgproceduren tilfredsstillende til trods for visse sporadiske vanskeligheder.

Det største oppositionsparti, RENAMO, har dog tidligere givet udtryk for, at det frygtede valgsvindel.

Denne valghandling markerer en ny fase i det politiske liv i Mozambique, idet der kan være tale om den første reelle deling af den politiske magt mellem Frelimo og Renamo.

Dette lokalvalg betragtes også som en forberedelse af præsidentvalget i 2004.

Kommissionen bedes besvare følgende:

— Hvilke oplysninger råder Kommissionen over med hensyn til friheden og retfærdigheden af den procedure, der er blevet fulgt ved de mozambiquanske lokalvalg?

— Agter Kommissionen at yde materiel, teknisk og menneskelig bistand til det kommende præsidentvalg i dette land, og i givet fald hvordan?

— Har Kommissionen mulighed for at fremme uddannelse af professionelt eller frivilligt valgpersonale i Mozambique, samt bevidstgørelse af befolkningen om reglerne og de demokratiske værdier, navnlig den del af befolkningen, der er i skolealderen? Gennem hvilke instrumenter og programmer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(26. januar 2004)

EU overvågede lokalvalgene den 19. november 2003. Lederen af EU's valgobservationsmission var chefobservatør José Maria Mendiluce (Spanien), medlem af Europa-Parlamentet og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU. Missionen bestod af et kerneteam på seks eksperter samt 14 langtidsobservatører og 41 korttidsobservatører fra 14 medlemsstater. Schweiz havde desuden stillet 4 korttidsobservatører til rådighed.

EU's chefobservatør meddelte i sin foreløbige erklæring, at såvel valgkampagnen som valgdagen var forløbet fredeligt og uden intimideringer, og at der ikke var konstateret alvorlige hændelser eller uregelmæssigheder. Medierne gav en passende dækning af valgkampen. Der var dog vise svagheder i valgadministrationen, som bør udbedres, specielt hvad angår behandlingen af vælgerlisterne, den nationale valgkomités arbejdsmetode samt klage- og appelordningerne.

Kommissionen støtter begge valg via Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) med 4,4 mio. EUR til lokalvalgene og 12,4 mio. EUR til parlaments- og præsidentvalgene, der skal finde sted i 2004. EU-støtten overvåges af en ekspert finansieret af Sverige og Irland. Støtten ydes over det nationale budget efter opfyldelse af visse betingelser. Kommissionen yder også vælgerstøtte til de lokale valg og valgene i 2004 i form af folkeoplysningskurser via et særligt program i samråd med ngo'er, som finansieres over det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder med 720 000 EUR.

EU yder desuden støtte via medlemsstaterne til folkeoplysningsprogrammer, uddannelse af valgpersonale og regionale myndigheder. Medlemsstaterne har også ydet støtte til FN's udviklingsprogram (UNDP) til overvågning af valgene og formidling af kursusprogrammer.
1.

Hvad agter Kommissionen, der lige har bebudet nye foranstaltninger med henblik på at knytte den tyrkiskcypriotiske del af øen nærmere til EU og skabe grobund for fornyet tilnærmelse mellem det græskcypriotiske og det tyrkiskcypriotiske samfund, at gøre for at få genåbnet gymnasiet i Rizokarpaso?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/774

(2004/C 78 E/0824)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3066/03

af Alain Esclopé (EDD) til Kommissionen

(14. oktober 2003)

Om: Ophugning af udrangerede amerikanske flådefartøjer

USA har besluttet af ophugge flere hundrede udrangerede flådefartøjer, som er fulde af asbest og brændstoffer, i en havn i det østlige England. Med bugseringen til den engelske havn udsættes de internationale og de tilgrænsende nationale territorialfarvande for betydelige miljørisici.

Det ville have været mere logisk, om ophugningen havde fundet sted på amerikansk territorium og ikke flere tusinde kilometer borte fra de baser, hvor de er hjemmehørende.

Presset fra amerikanske miljøforkæmpere og de økonomiske fordele har sat amerikanerne i stand til at slippe uden om denne miljørisiko til skade for de europæiske stater, som allerede har været hårdt ramt på dette område i de seneste år.

I en global og navnlig en europæisk sammenhæng, hvor man bestræber sig på at sikre en bæredygtig udvikling, er det forbløffende at en sådan fremgangsmåde tillades, uden at nogen tager til genmæle.

Det skal understreges, at USA i henhold til sin søfartslovgivning med magt kan tvinge potentielt farlige fartøjer bort.

Endnu en gang kan det konstateres, at sikkerheden trækker det korteste strå over for økonomiske interesser.

Vil Kommissionen ensidigt kalde USA til orden frem for at lade de berørte stater selv reagere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(10. november 2003)

Som følge af en klage, som Kommissionen har modtaget vedrørende dette spørgsmål, er den nu i gang med at undersøge, om fællesskabslovgivningen er blevet overholdt. Kommissionen har modtaget informationer, hvoraf det synes at fremgå, at der kan lække olie, PCB og asbest fra skibene, samt at der består en vis uvished om, hvorvidt genanvendelsesanlægget i Det Forenede Kongerige er parat til at modtage skibene og genanvende dem på en miljøforsvarlig måde.

I tråd med den forpligtelse, der blev indgået i Johannesburg om at beskytte vores sårbare havmiljø, og som følge af erfaringerne fra katastroferne i forbindelse med Erikas, Prestiges og Tricolors forlis, bør vi indtage en forsigtig tilgang.

Kommissionen har derfor udtrykt sin bekymring over for myndighederne i både Det Forenede Kongerige og i USA.

Den 20. oktober 2003 fremsatte miljøkommissæren en officiel erklæring om dette spørgsmål i Europa-Parlamentet.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/643

(2004/C 88 E/0660)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3357/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(13. november 2003)

Om: Krænkelse af Ajia Sophia-kirken i Istanbul

Ajia Sophia-kirken i Istanbul (der udgør en del af verdenskulturarven og er et vigtigt symbol på en uafhængig religion, nemlig kristendommen) er endnu en gang blevet målet for de tyrkiske myndigheders ødelæggende og krænkende politik. I de senere dage er der i den internationale presse blevet berettet om placering af et grimt »drivhus« af plastik inde i kirken (!), hvor der udstilles »kunstværker« lavet af grøn salat (!) fremstillet af en eller anden asiatisk kunstner, mens der forskellige steder i kirken som supplement til hele dette »kunstneriske indgreb« er blevet opsat fjernsynsmodtagere, der viser muslimske gudstjenester med lyd på. Den foragt, som de tyrkiske myndigheder viser over for en kirke, (hvis historie går mange århundreder tilbage, og som har udgjort symbolet på et stort, kristent kejserrige, nemlig Byzans, som blomstrede i over tusind år), udgør endnu et bevis på, hvordan det i ansøgerlandet Tyrkiet står til med respekten for andre religioner.

Hvilke omgående foranstaltninger vil Kommissionen eventuelt kunne træffe for, at denne kristne kirke, dette vigtige symbol, kommer ind under en eller anden europæisk organisations (eventuelt med deltagelse af Kommissionens Generaldirektorat for Uddannelse og Kultur) beskyttelse, så den kunne beskyttes imod vanhelligelse og ødelæggelser som den ovenfor beskrevne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(22. december 2003)

Kommissionen har i sit svar på skriftlig forespørgsel E-2962/03 fra Alexandros Alavanos (1) og E-2995/03 fra Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (2) kommenteret en række forhold, som er nært forbundne med dem, som det ærede medlem nævner. Kommissionen følger nøje de fremskridt, der gøres i Tyrkiet med hensyn til at vedtage de relevante EU-bestemmelser på det kulturelle område som led i landets forberedelse af EU-medlemskab. Bevarelse af den nationale arv henhører imidlertid ikke under EU's kompetence.

Hvad iværksættelsen af eventuelle foranstaltninger angår, giver EU's finansielle bistandsprogrammer for Tyrkiet ikke mulighed for at yde støtte til konservering og restaurering af religiøse og kulturelle kunstværker som f.eks. dem, der opbevares i Ajia Sophia-kirken.

(1) EUT C 78 E af 27.3.2004, s. 771.

(2) Se side 125.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/321

(2004/C 78 E/0330)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3794/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(11. december 2003)

Om: Certificering af fiskeriet

Har Kommissionen planer om at indføre en gennemskuelig og sammenlignelig metode til at afgøre hvilke former for EU-fiskeri, der forvaltes bæredygtigt, for eksempel efter retningslinier, der svarer til Maríne Stewardship Council's certificeringsordning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(14. januar 2004)

Konsolideringen af forrige års reform af den fælles fiskeripolitik gør det nødvendigt at se nærmere på spørgsmålet om økomærkning på dette tidspunkt. Med henblik herpå vil Kommissionen i første halvdel af 2004 forelægge Rådet og Parlamentet en meddelelse, som tager sigte på at overveje de foreliggende alternativer og dermed igangsætte en indgående debat med alle interesserede parter.

Man bør erindre sig, at dette emne har givet anledning til mange kontroverser i internationale fora. Mange udviklingslande har stillet sig meget forbeholdende over for dette spørgsmål. Under disse omstændigheder vil Kommissionen både trække på de erfaringer, der er gjort med eksisterende certificeringsordninger, og på det igangværende konceptuelle arbejde i De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO).

Et EU-initiativ skulle have mulighed for at slå bro mellem de divergerende synspunkter, og det skulle kunne modvirke et stigende antal tendentiøse eller dårligt kontrollerede private mærkningsprogrammer. Alle erhvervsdrivende bør have lige adgang til økomærkningsprogrammer, som bør være afpasset efter de små og mellemstore virksomheders behov, navnlig når det gælder de dermed forbundne omkostninger, og være i fuld overensstemmelse med de relevante regler, som Verdenshandelsorganisationen (WTO) har indført.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/610

(2004/C 88 E/0630)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1297/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(7. april 2003)

Om: Massakrer i Kashmir

I henhold til oplysninger i nogle af medierne er konflikten i den del af Kashmir, som er under indisk styre, blevet skærpet.

Den 24. marts blev 24 hinduer, heriblandt elleve kvinder og to børn, myrdet i Nadi Marg i det sydlige Srinagar.

Motivet til massakren var tilsyneladende drabet den foregående dag på Abdul Majid Dar, den tidligere leder af Hizbul Mujahedin, en af de vigtigste antiindiske guerillabevægelser.

Disse begivenheder giver anledning til frygt for, at konflikten mellem Indien og Pakistan blusser op på ny på et tidspunkt, hvor verdens opmærksomhed næsten udelukkende er koncentreret om begivenhederne i Irak.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende:

— hvilke oplysninger råder den over om de nævnte begivenheder?

— da den utvivlsomt fortsat har fulgt eller støttet forbindelserne mellem Indien og Pakistan, hvilken udvikling forudser den da på mellemlang og lang sigt?

— hvilke foranstaltninger har den truffet eller påtænker den at træffe for at nå frem til en forsoning mellem parterne?

— hvilken rolle kan Den Europæiske Union efter den opfattelse komme til at spille ved løsningen af denne konflikt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christophertopher Patten

(12. maj 2003)

Kommissionen deler det ærede medlems opfattelse af, at spændingerne mellem Indien og Pakistan fortsat er meget bekymrende. Kommissionen har også kendskab til begivenhederne i Nandi Marg og har i klare vendinger fordømt denne voldshandling og terrorisme, der har medført sådanne tragiske tab af uskyldige liv.

Kommissionens medlem med ansvar for eksterne forbindelser har givet udtryk for sin vrede og solidaritet i et brev til sin indiske kollega, udenrigsminister Yashwant Sinha, hvilket formandskabet ligeledes har gjort på EU's vegne.

Kommissionen mener, at en fredelig løsning er den eneste vej frem i konflikten mellem Indien og Pakistan. Dette har været EU's faste og konsekvente politik i mange år. Kommissionen gør regelmæssigt Indien og Pakistan opmærksom på deres respektive ansvar og vil fortsat tilskynde til, at den grænseoverskridende terrorisme bringes til ophør, og at dialogen mellem begge landes regeringer genoptages.

EU erkender, at forholdet mellem Indien og Pakistan er af afgørende betydning for freden og sikkerheden i verden og er konstant opmærksom på problemet, uanset hvad der sker andetsteds i verden. Kommissionen har også givet sin fulde støtte til det internationale samfunds bestræbelser for at få begge parter med på en hurtig nedtrapning af spændingerne på kort sigt og fremme af en fredelig løsning på længere sigt. En fredelig løsning kan kun nås, hvis de stridende parter selv når til enighed, og det er det internationale samfunds opgave at opmuntre begge parter til at foretage de nødvendige skridt i denne retning.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/532

(2004/C 78 E/0554)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3371/03

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(14. november 2003)

Om: De juridiske konsekvenser ved en ratifikation af EU's forfatningsudkast

I artikel 311 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab hedder det, at protokollerne udgør en integrerende del af traktaten. Da de bestående traktater — traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab — ved ratifikation af EU's forfatningsudkast vil falde bort, må det således forventes, at også de bestående protokoller falder bort og skal genforhandles efter princippet i artikel 48 i traktaten om Den Europæiske Union.

Der henvises i øvrigt til konventets udkast til forfatning, del IV, art. IV-2 og art. IV-3, navnlig stk. 2, der foreskriver, at kun de protokoller, som nævnes i bilaget til protokollen til forfatning, forbliver i kraft. Det må forstås sådan, at de øvrige protokoller, som ikke er omfattet af den nævnte bilagsprotokol, falder bort og skal genforhandles af regeringscheferne på regeringskonferencen. Dette ønskes bekræftet af Kommissionen.

Hvad kan Kommissionen oplyse om de juridiske konsekvenser, som en ratifikation af EU's forfatningsudkast vil have over for de protokoller, som for øjeblikket er knyttet til de nuværende traktater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(23. december 2003)

Ifølge artikel IV-2 i forfatningsudkastet skal EF-traktaten og EU-traktaten ophæves. Ophævelsen vedrører også alle de protokoller, der er knyttet som bilag til disse traktater.

Under disse omstændigheder vil alle de pågældende protokoller blive ophævet, når forfatningen træder i kraft.

Formandskabet for regeringskonferencen har pålagt en gruppe af juridiske eksperter fra delegationerne, som den juridiske rådgiver for regeringskonferencen, Jean-Claude Piris, er formand for, at foretage en juridisk gennemgang af det udkast til traktat om en forfatning for Europa, som Konventet har udarbejdet. Arbejdet omfattede også medtagelse og tilpasning af de protokoller, som er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union eller EF-traktaten. Resultatet af dette arbejde er blevet forelagt for regeringskonferencen; hvis denne godkender resultatet, vil de pågældende protokoller, som er blevet revideret af gruppen, blive knyttet som bilag til traktaten om en forfatning for Europa.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/137

(2004/C 88 E/0144)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3244/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(3. november 2003)

Om: Policy Coherence for Development-netværk

Der er for nylig på nederlandsk initiativ blevet etableret et Policy Coherence for Development-netværk, hvis sigte er at fremme udveksling af informationer mellem EU's medlemsstater om spørgsmål om kohærens.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvordan netværket fungerer?

2. Hvad er de foreløbige resultater af denne udveksling af informationer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(11. december 2003)

Den 2. og 3. oktober 2003 holdt EU-landenes generaldirektører (eller tilsvarende) for udviklingssamarbejde et møde, hvor den nederlandske generaldirektør forelagde et forslag om at oprette et uformelt kohærensnetværk på højt plan. Netværket skal stimulere kapacitetsopbygning og koordinering og fastlægge konkrete mål for kohærens-arbejdet. Deltagerne skal løbende orientere hinanden om politiske initiativer, der har konsekvenser for udviklingssamarbejdet, og identificere eventuelle mangler på kohærens.

Hovedformålet med netværket er bedre koordinering mellem medlemsstaterne. I vigtige spørgsmål om politisk kohærens kan medlemsstaterne kommunikere og koordinere mere intenst, dvs. udveksle oplysninger om forestående beslutninger, dele analyser af udviklingsaspekter, koncipere holdninger og, når det er muligt, koordinere strategier. Det fremførtes, at en sådan udveksling kunne bidrage til at sikre, at der i beslutningsprocessen på EU-plan reelt tages hensyn til udviklingsperspektivet.

Forslaget blev modtaget meget positivt.

Kommissionen kommer til at deltage som medlem af dette netværk.

Netværket er stadig i sin begyndelsesfase. Medlemsstaterne er ved at udpege koordinatorer for informationsudveksling og samarbejde om kohærens-spørgsmål mellem medlemsstaterne og med Kommissionen, og der er er ved at blive udarbejdet en oversigt over de prioriterede spørgsmål.
3.

De afgifter, rederne skal betale, fastsættes i EUR pr. BRT: — for de årlige licenser: — 197 for fartøjer til fiskefangst — 219 for fartøjer til fiskeri efter blæksprutter — 279 for fartøjer til fiskeri efter rejer — for de halvårlige licenser: — 102 for fartøjer til fiskefangst — 113 for fartøjer til fiskeri efter blæksprutter — 144 for fartøjer til fiskeri efter rejer — for de kvartalsvise licenser: — 52 for fartøjer til fiskefangst — 58 for fartøjer til fiskeri efter blæksprutter — 73 for fartøjer til fiskeri efter rejer. Afgifterne forhøjes med 5 % fra den fjerde årlige periode af protokollens gyldighedsperiode. Hvis obligatorisk landing til markedsprisen som fastsat i punkt 4 ikke finder sted, skal rederne betale en ekstraafgift på: — 7 EUR/BRT for kvartalsvise licenser — 14 EUR/BRT for halvårlige licenser — 23 EUR/BRT for årlige licenser.