ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1963/96 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Velfaerd for industriopdraettede slagtekyllinger

Med henvisning til den bekymring, som dyrebeskyttelsesorganisationer giver udtryk for, bedes Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at foreslaa lovgivning, som vil forpligte kyllingeopdraetsvirksomheder til at bremse op for den nuvaerende tendens henimod stadig hurtigere vaegtforoegelse, og soege at vende udviklingen i den modsatte retning i forbindelse med den genetiske udvaelgelse, der har givet anledning til sundhedsproblemer, f.eks. i form af svage ben hos kyllinger, der er opdraettet med henblik paa slagtning i 6-7 ugers alderen?

Vil Kommissionen bekraefte, at disse problemer sammen med de andre sundhedsproblemer, som rammer intensivt industriopdraettede slagtekyllinger, vil blive behandlet af Den Videnskabelige Veterinaerkomité i dens ajourfoerte beretning om velfaerd for hoens og i forslagene til Raadets forordning, som Kommissionen forventes at forelaegge inden udgangen af 1996?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1963/96 og E-1964/96 (17. september 1996)

Der findes ingen EF-lovgivning for oejeblikket om hold og avl af fjerkrae til koedproduktion. Kommissionen har paa dette omraade satset paa at stoette og aktivt deltage i initiativer ifoelge den europaeiske konvention om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformaal, som EF er kontraherende part i. Samtlige medlemsstater har ratificeret denne konvention.

Det staaende udvalg under konventionen har vedtaget en anbefaling om tamfjerkrae. Anbefalingen omfatter blandt andet de spoergsmaal, som volder det aerede medlem saerlige bekymringer, navnlig udvikling af racer eller stammer af fjerkrae, der vil begraense eller mindske dyrevelfaerdsproblemer.

Med hensyn til den praksis, det aerede medlem naevner, med at holde slagtekyllinger i en konstant sulttilstand, foreskriver ovennaevnte anbefaling udtrykkeligt, at foderniveauet for avlsfjerkrae ikke maa vaere saa lavt, at dyrene paafoeres aengstelse og uro.

Kommissionen er i faerd med at undersoege, hvorledes denne anbefaling bedst kan gennemfoeres i EF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1948/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: BSE

1. Er det rigtigt, at afgoerelsen om at lempe eksportforbuddet er baseret paa en ikke-uafhaengig undersoegelse foretaget af gelatineindustrien?

2. Hvem har gennemfoert undersoegelsen?

3. Hvem har finansieret undersoegelsen?

4. Hvorledes vurderer Kommissionen den skandale, at en undersoegelse, der tilsyneladende blev finansieret af industrien som en »tjeneste«, blev benyttet som grundlag for en lempelse af eksportforbuddet, uden at der blev taget hensyn til de vidtgaaende foelger for folkesundheden?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1948/96 og E-1950/96 (4. oktober 1996)

Kommissionens beslutning 96/239/EF om visse hasteforanstaltninger til beskyttelse mod bovin spongiform encephalopati ((EFT L 78 af 28.03.1996. )) blev vedtaget som en sikkerhedsforanstaltning, saaledes at det vil vaere muligt at vurdere situationen paa ny. Beslutningen var baseret paa Den Videnskabelige Veterinaerkomités udtalelse af 22. marts 1996.

Kommissionens beslutning 96/362/EF ((EFT L 139 af 12.06.1996. )) om aendring af beslutning 96/239/EF var baseret paa en videnskabelig vurdering af, at gelatine og talg, som fremstilles efter de i bilaget til beslutningen givne regler, samt saed betragtes som risikofri. Et af de vigtigste kriterier ved vurdering af gelatines risikofrihed er tilbagesporingen af udgangsmaterialet. Derfor blev alt vaev, som det er paavist indeholder infektivitet eller kunne vaere forurenet med det infektive agens (kranium, rygsoejle, hjerne, rygmarv, oeje, mandel, brissel, tarme og milt) udelukket. Huder og ben, der kan anvendes ved gelatinefremstilling, klassificeres som lavrisikovaev.

En foreloebig rapport om »Validation of the clearance of scrapie from the manufacturing process of gelatin« (IRI Project No 851180) fra Inveresk Research International Limited, som er et uafhaengigt forskningslaboratorium, var et andet element, der indgik i risikovurderingen af gelatine. Undersoegelsen blev bekostet af Den Europaeiske Sammenslutning af Gelatinefabrikker, som er en organisation med medlemmer i hele Europa.

Som resultat af den endelige rapport fra Inveresk Research International Limited, som Kommissionen fik forelagt, efter at beslutning 96/362/EF var vedtaget, har Kommissionen bedt sine videnskabelige raadgivere om at nyvurdere gelatines risikofrihed. Andre videnskabelige vidnesbyrd stoetter den hypotese, at de kemiske behandlinger og varmebehandlinger, der benyttes ved gelatinefremstilling, bidrager til at inaktivere ethvert agens, der kunne vaere til stede.

Beslutning 96/362/EF kraever, at der ikke maa udfoeres gelatine fra Det Forenede Kongerige, foer Kommissionen har foretaget inspektioner og konstateret, at fremstillingen er i overensstemmelse med beslutningen. Dette vil dog foerst blive gennemfoert, naar den videnskabelige raadgivning er blevet tydeliggjort.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2246/96 af Jens-Peter Bonde (NI) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Skolemaelk

I dag gives der ikke tilskud til sunde maelkeprodukter som skummetmaelk og kaernemaelk, mens den federe soedmaelk faar stoerre tilskud end letmaelk. Vil Kommissionen stille forslag om et ensartet stoettebeloeb pr. liter maelk eller evt. helt afskaffe den bureaukratiske skolemaelksordning og overlade stoetteordninger til medlemslandene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. september 1996)

Kommissionen finder det ikke berettiget at udbetale et ensartet stoettebeloeb pr. liter maelk for hvert af de maelkeprodukter, der distribueres inden for rammerne af EU's stoetteprogram for skolemaelk, uden at tage hensyn til produktets sammensaetning og dermed ogsaa dets pris.

Hvad angaar maelkeprodukter, hvortil der ydes stoette, er Kommissionen overbevist om, at udvalget er tilstraekkeligt stort og varieret til, at man kan bidrage til en sund, varieret og afbalanceret kost for eleverne.

Siden reformen af skolemaelksordningen i 1993 er de administrative arbejdsgange i forbindelse med dens anvendelse blevet forenklet betydeligt, og der er stoerre smidighed med hensyn til medlemsstaternes nationale anvendelse af ordningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2354/96 af Ian White (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: GD XI's kontor for juridiske anliggender - behandling af miljoeklager

Benytter GD XI's kontor for juridiske anliggender sig af nationale eksperter, der paa de nationale regeringers vegne har vaeret direkte involveret i forsvaret i forbindelse med miljoeklager, naar det behandler saadanne klager? Finder Kommissionen, at dette i betragtning af, at det i mange af medlemsstaterne ville vaere i strid med bestemmelserne om professionel adfaerd i forbindelse med retssager, vil kunne drage dens evne til at behandle saadanne klager objektivt i tvivl? Hvilke skridt agter den at tage for at afhjaelpe denne uacceptable tingenes tilstand?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. oktober 1996)

Kommissionens politik gaar almindeligvis ud paa, at man benytter sig af eksperter fra de enkelte lande til at bistaa ved bestemte opgaver. Eksperterne udvaelges paa grundlag af deres saerlige ekspertviden og Kommissionens aktuelle behov.

Helt i traad med denne politik anvender generaldirektoratet for miljoe, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse eksperter fra de enkelte lande til at bistaa den faste stab. I begyndelsen af september 1996 var der tre nationale eksperter udstationeret i den afdeling, der beskaeftiger sig med juridiske anliggender, lovgivning og anvendelse af faellesskabsretten, imod seksten andre tjenestemaend paa A-niveau.

Kommissionen sikrer sig, at der ikke opstaar konflikter mellem disse eksperters rolle i faellesskabsregi og deres tidligere rolle i de paagaeldende medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2107/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Overtraedelse af forbuddet mod eksport af oksekoed fra Storbritannien

Ifoelge oplysninger i pressen har de tyske sundhedsmyndigheder klaget over overtraedelser af det forbud mod salg af oksekoed, som Den Europaeiske Union har indfoert mod den britiske produktion. Ifoelge Hessens Sundhedsministerium findes der sikre oplysninger om, at dyr, der blev slagtet efter indfoerelsen af forbuddet som foelge af »kogalskaben«, er blevet eksporteret til Frankrig og Italien via Skotland og Irland.

Hvilke oplysninger har Kommissionen om disse meddelelser? Hvilke foranstaltninger kan der traeffes for at undgaa fremtidige overtraedelser af forbuddet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. september 1996)

Kommissionen har vaeret i kontakt med myndighederne i de medlemsstater, der er beroert af meddelelser om ulovlig eksport af britisk oksekoed og har bedt dem om at undersoege paastandene og traeffe de noedvendige foranstaltninger. De er ogsaa blevet anmodet om at meddele Kommissionen resultaterne af deres undersoegelser.

Kommissionen vil fortsat holde sig orienteret om forloebet af denne sag og vil holde Parlamentet underrettet om eventuelle udviklinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2020/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Deltagelse af ikke-statslige organisationer (NGO'er) fra EU's medlemsstater i udviklingsaktionerne i Den Sydafrikanske Republik

Kommissionen har i aarenes loeb systematisk udelukket de europaeiske NGO'er fra adgang til faellesskabsstoette til de aktioner, de gennemfoerer i Den Sydafrikanske Republik.

Agter Kommissionen at aendre denne holdning med hensyn til saavel det europaeiske program for genopbygning og udvikling af Sydafrika som adgangen til budgetmidlerne til medfinansiering, der er forbeholdt NGO'er til udviklingsaktioner i Sydafrika?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (24. september 1996)

Kommissionens politik er baseret paa udstrakt samarbejde med ikke-statslige organisationer (NGO'er) fra EU-landene og paa stoette til deres programmer, hvis disse er berettigede til tilskud fra EU's almindelige budget. Der blev da ogsaa i 1994 over EU's saerprogram (budgetpost B7-5070 - forloeberen for budgetpost B7-3200 Europaeisk program for genopbygning og udvikling i Sydafrika (EPRD)) ydet stoette til et projekt, som »Médecins du monde« var ansvarlig for gennemfoerelsen af.

I 1995 gav Kommissionen 15 mio. ECU i tilskud til TNDT (Transitional National Development Trust), som er en paraplyorganisation, der kanaliserer EPRD-midler videre til baade sydafrikanske NGO'er og NGO'er med base i EU-landene. Der er saaledes intet til hinder for, at NGO'er fra EU-landene kan fremlaegge deres projektforslag for TNDT.

M.h.t. samfinansieringsposten for NGO'er (B7-6000) er projekter forelagt af NGO'er hjemmehoerende i EU-lande blevet tilskudsberettigede, siden Sydafrika tidligere paa aaret blev optaget paa OECD's liste over udviklingslande. Den fulde raekkevidde af denne aendring vil naturligvis foerst vise sig, naar NGO'erne er blevet opmaerksom paa, at den har fundet sted.

I den forbindelse er det vaerd at naevne, at EPRD - via de midler, der er afsat til Sydafrika - i stort omfang giver saavel sydafrikanske NGO'er som andre decentraliserede udviklingsorganisationer mulighed for at deltage i projekter. I 1995 kanaliseredes over halvdelen af de samlede midler paa den ene eller anden maade gennem NGO'er (herunder decentraliserede udviklingsorganisationer og medregnet de 15 mio. ECU, der som naevnt ovenfor gik til TNDT), eller midlerne blev afsat til projekter, hvor NGO'er spillede en central rolle.

Da de sydafrikanske NGO'er saaledes allerede spiller en afgoerende rolle i udviklingen af deres eget land, boer der ved udvaelgelsen af ansoegninger om medfinansiering fra NGO'er i EU-lande navnlig fokuseres paa projekter, der stoetter de sydafrikanske partnerorganisationers programmer og strukturelle udvikling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2133/96 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (3. august 1996)

Om: Faellesskabsinitiativet ADAPT

Finder Kommissionen, at faellesskabsinitiativet ADAPT har givet bemaerkelsesvaerdige resultater, og hvilke forbedringer kan der paa baggrund af erfaringerne fra dette initiativ foretages med hensyn til Faellesskabets uddannelses- og videreuddannelsespolitik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. september 1996)

Efter planen skal faellesskabsinitiativet ADAPT (med et samlet budget paa ECU 3.200 mio.) afvikles i to paa hinanden foelgende runder à 3 aar med projektaktiviteter. Den foerste runde loeber i perioden 1995-1997 og den anden i 1997-1999 (der er her taget hoejde for en aftale om at informationssamfundet skal udgoere en yderligere prioritet, som indgaar i tildelingen af reserverne for faellesskabsinitiativerne). Den foerste runde med 1.450 projekter har vaeret i gang siden sidst i 1995 og indkaldelsen af ansoegninger til den anden runde vil blive offentliggjort i januar 1997. Det er derfor lidt for tidligt at vurdere virkningerne af ADAPT, uanset om det drejer sig om uddannelses- eller omskolingspolitikken eller om de mange andre politiske omraader, som daekkes af ADAPT (f.eks. industrielle aendringer, arbejdsorganisation og jobskabelse). De hidtidige aktiviteter under ADAPT-initiativet har sigtet mod indfoerelse af kontrolmekanismer for at sikre, inden for rammerne af Den Europaeiske Socialfonds partnerskab, at initiativet bliver vellykket. Dette gaelder isaer stoette til udvikling af innovative tvaernationale projektpartnerskaber og etablering af mekanismer til at analysere og »mainstreame« den politiske indsigt fra de omfattende projektaktiviteter.

Kommissionen udgiver en rapport om implementering af ADAPT og af maal nr. 4 i efteraaret 1996. Den foerste interimsevaluering af ADAPT paabegyndes i samtlige medlemsstater i efteraaret 1996, og det forventes, at resultaterne heraf foreligger i marts 1997.

Paa grundlag af de hidtidige overvaagningsaktiviteter er det Kommissionens opfattelse, at aktiviteterne under ADAPT har resulteret i nye projekttypers og partnerskabers opstaaen, og disse vil vaere nyttige stoetter og informationskilder for de politisk ansvarlige paa social-, beskaeftigelses og uddannelsesomraaderne; dette gaelder ogsaa den nye maalgruppe for Den Europaeiske Socialfond, nemlig arbejdstagere som er truet af arbejdsloeshed, idet der paa dette omraade er brug for nye indgangsvinkler og relationer blandt de involverede aktoerer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2296/96 af Elmar Brok (PPE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Bevillinger til ERASMUS-programmet

1. Raader Kommissionen over talmateriale, som viser udviklingen i bevillingerne til ERASMUS-programmet og antallet af studerende, der har modtaget stoette over dette program siden dets ivaerksaettelse?

2. Er det korrekt, at stoerrelsen af de tildelte stipendier har vaeret stadigt faldende siden ERASMUS-programmets ivaerksaettelse?

3. Kan det i givet fald oplyses, hvor meget et gennemsnitligt ERASMUS-stipendium er faldet?

4. Kan ERASMUS-programmets maal, som er at faa 10% af alle europaeiske studerende til at studere mindst 1 semester i udlandet, naas i betragtning af de til raadighed staaende bevillinger?

5. Er Kommissionen sig bevidst, hvor stor betydning ERASMUS-programmet og det tilhoerende rammeprogram SOKRATES har?

6. Vil Kommissionens holdning i giver fald slaa igennem ved den forestaaende revision af budgettet for SOKRATES- og ERASMUS-programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (25. september 1996)

1. Kommissionen fremsender direkte til det aerede parlamentsmedlem og Parlamentets generalsekretariat to tabeller over bevillingerne til aktion 2 i ERASMUS-programmet (stipendieprogrammet) og over antallet af studerende mellem 1988 og 1995.

2. Som det fremgaar af tallene i bilag I, har ERASMUS-stipendiernes stoerrelse vaeret fortsat faldende siden 1989 (bortset fra 1992/93, da programmet blev udvidet til ogsaa at omfatte EFTA-landene, og der blev vedtaget et tillaegsbudget). Denne tendens skyldes et konstant stigende antal ansoegninger og et mere eller mindre uforandret samlet budget.

3. Det gennemsnitlige ERASMUS-stipendium pr. maaned i EU er faldet med ca. halvdelen siden 1988. I 1988/89 var det paa 127 ECU, mens det i 1995/96 kun er paa 67 ECU.

4. Det er stadig det generelle maal for faellesskabspolitikken at faa 10% af alle europaeiske studerende til at studere i udlandet. Det antal studerende, der skal have stoette, for at dette maal kan naas, stiger dog i takt med, at antallet af studerende i Europa er staerkt stigende. Selv om maalet paa 10% kun kan naas i samarbejde med medlemsstaterne, er det klart, at ERASMUS kun kan naa det tilsigtede maal, hvis budgettet foroeges tilsvarende.

5.-6. Kommissionen er fuldstaendig klar over den betydning SOKRATES-programmet og det tilhoerende ERASMUS-program (hoejere uddannelse) har. Da programmet blev vedtaget blev der imidlertid bevilget et langt mindre beloeb, end det Kommissionen ansaa for noedvendigt for fuldt ud at naa maalene. Ifoelge den faelles erklaering fra Europa-Parlamentet, Raadet og Kommissionen ((EFT L 132 af 16. juni 1995. )) om afgoerelsen om SOKRATES-programmet har Kommissionen et klart mandat til at forelaegge forslag blandt andet om programmets budget. Kommissionen forelaegger sine forslag herom i andet halvaar af 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2272/96 af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen (30. juli 1996)

Om: Udenlandske laererkraefter paa italienske universiteter

Kan Kommissionen over for Europa-Parlamentet berette om fremskridt i denne sag, og har den faaet oplysninger herom fra det panel paa hoejt niveau under forsaede af Simone Veil, som beskaeftiger sig med sagen som led i spoergsmaalet om fri bevaegelighed?

mangler

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. oktober 1996)

Det hoejtstaaende panel, der har Simone Veil som formand, og som beskaeftiger sig med personers frie bevaegelighed, tog paa sit moede i Firenze den 22. juni 1996 imod en delegation af universitetslaerere. Under denne hoering, hvor ogsaa Kommissionen var til stede, havde repraesentanterne for universitetslaererne lejlighed til at redegoere for deres problemer og at svare paa spoergsmaal fra medlemmerne af panelet.

Ved afslutningen paa hoeringen mindede Simone Veil universitetslaererne om, at det hoejtstaaende panel ikke har til opgave at loese individuelle problemer, men at foreslaa generelle loesninger paa problemerne i forbindelse med den frie bevaegelighed.

Som Kommissionen anfoerte i sit svar paa forespoergsel 1092/96 ((EFT C 217 af 26.7.1996. )), har den skrevet til de italienske myndigheder og udbedt sig en redegoerelse for den nuvaerende situation og desuden anmodet om at faa belyst spoergsmaalet om nye faglige klassifikationer af fremmedsprogede undervisere paa italienske universiteter. I lyset af de italienske myndigheders svar paa disse skriftlige henvendelser vil Kommissionen traeffe afgoerelse om, hvilke praktiske skridt det vil vaere mest hensigtsmaessigt at tage.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2181/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Udbudsbekendtgoerelse fra Europa-Kommissionens Generaldirektorat V

Kommissionen offentliggjorde den 14. februar 1996 en udbudsbekendtgoerelse vedroerende oplysningskampagner for aktiviteterne hos Generaldirektorat V rettet mod Europa-borgeren og fagfolk paa sundhedsomraadet inden for rammerne af programmet for raadgivning, raadgivningsvirksomheder for administrativ bistand og lignende tjenester (96/C 42/10 og 42/11).

Som laege og professor ved det medicinske fakultet paa Athens universitetet er jeg saerlig interesseret i spoergsmaal, der har forbindelse med folkesundheden, og derfor vil jeg bede Kommissionen om foelgende oplysninger:

1. Hvilke virksomheder har indgivet ansoegning til hhv. parti 1 (teknisk bistandskontor), parti 2 (pressekonferencer/pressemeddelelser) og parti 3 (organiseringen af begivenheder og deltagelse i udstillinger)?

2. Hvilken profil har de tilbudsgivende virksomheder saavel kvalitativt som omkostningsmaessigt?

3. Vil Kommissionen goere mig den tjeneste at tilsende mig en naermere begrundelse for den afgoerelse, den vil traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. oktober 1996)

Under parti 1 er underleverance 1A (teknisk bistand) annulleret i dette udbud for at blive lagt ind under udbud C140/12. Under dette udbud er denne entreprise blevet tildelt B& S (Worldcom Business and Syntagmes - Bruxelles). Bud paa underentreprise 1B (bulletiner om folkesundhed og sikkerhed under arbejdet) og 1C (beskrivende dokumentation om faellesskabsforanstaltninger) evalueres i oejeblikket teknisk og finansielt og vil blive forelagt for Det Raadgivende Udvalg for Offentlige Aftaler i november 1996. Der er indsendt tilbud fra Sema group, B& S, Empirica, Cives og Perrylux informatic.

Ogsaa tilbuddene paa parti 2 og 3 undergaar i oejeblikket en teknisk og finansiel evaluering og vil blive forelagt for ovennaevnte udvalg i november 1996. Der er indgaaet tilbud om parti 2 (pressekonferencer/pressemeddelelser) fra Sema group, B& S, Hill & Knowlton, Bold/Ogilvy/Mathers, Pinnacle, GCI Europe og Anglia corporate marketing. Til parti 3 (organisering af begivenheder og deltagelse i udstillinger samt reklamemateriale) er der indsendt tilbud fra Sema Group, B& S, Bold/Ogilvy/Mathers, Anglia corporate marketing, Messecenter Herning og Stadeco.

Da de naevnte tilbud evalueres i oejeblikket kan Kommissionen ikke paa dette stadium udtale sig definitivt om tilbuddenes kvalitet eller give praecise oplysninger om tilbudspriserne. Den kan dog oplyse, at der er en variation i pristilbuddene i forholdet 1 til 2,5. Det aerede medlem vil forstaa, at det er ovennaevnte udvalgs opgave at sikre sig, at udvaelgelsesprocedurerne og de foreslaaede kontrakter er i overensstemmelse med budgetreglerne og direktiverne. Procedurens resultat vil blive offentliggjort i EFT og vil endvidere blive meddelt individuelt til de beroerte selskaber.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2298/96 af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Konklusionerne fra Raadets moede den 18. juni 1996 om overfoersel af spongiform encephalopati

Raadet anbefalede i konklusionerne fra moedet den 18. juni 1996 bl.a. en udvidelse af den epidemiologiske overvaagning af Jakob-Creutzfeldt-sygdommen til at omfatte alle medlemsstater under anvendelse af de procedurer, der allerede benyttes i 5 medlemsstater.

Betyder denne formulering, at der i alle Den Europaeiske Unions medlemsstater vil blive indfoert anmeldelsespligt for Jakob-Creutzfeldt-sygdommen?

Hvis dette ikke er tilfaeldet, hvilke foranstaltninger overvejer Kommissionen da at traeffe med henblik paa at indfoere en saadan anmeldesespligt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (1. oktober 1996)

Den 14. maj 1996 henstillede Kommissionen, at den epidemiologiske overvaagning af Kreutzfeldt-Jakob-sygdommen (CJD) blev udvidet til at omfatte samtlige medlemsstater, paa grundlag af metoder, der allerede var udviklet i fem medlemsstater, saerlig med hensyn til udarbejdelse af faelles kriterier for paavisning af tilfaeldene.

Afhaengig af retsforskrifterne i de enkelte medlemsstater, er indberetningen af CJD-tilfaelde obligatorisk, eller den sker paa frivilligt grundlag. Kommissionen foelger opmaerksomt og stoetter opbygningen og udvidelsen af denne epidemiologiske overvaagning. Som led i Faellesskabets forskningsaktiviteter inden for biomedicin og sundhed er der saaledes oprettet seks forskningsnetvaerk med det formaal at skaerpe kontrollen med CJD og beslaegtede sygdomme, at foretage sammenligning mellem medlemsstaterne og at fastlaegge harmoniserede procedurer til paavisning og beskrivelse af disse sygdomme.