ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1943/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Kirkeligt medfinansierede skoler

Overalt i EU findes der skoler, som medfinansieres af kirken. Der er dog opstaaet bekymring om visse gruppers ret til at drive tilsyneladende offentlige institutioner, som i virkeligheden kun henvender sig til et faatal.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Tillader bestemmelserne i EU-traktaten, at nogle skatteydere afskaeres fra at goere brug af de faciliteter, som de via skatten bidrager til (ud over de faciliteter, som er forbundet med forsvar og national sikkerhed)?

2. Sikrer EU-traktaten, at faciliteterne er tilgaengelige for de personer, som via skatten har bidraget hertil?

3. Boer adgangen til institutionerne vaere (lovligt) begraenset, og vil Kommissionen i bekraeftende fald angive hvilken grund, der vil blive anfoert?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (30. juni 1997)

Som det fastslaas i artikel 126 i EF-traktaten, har medlemsstaterne alene ansvaret for undervisningens indhold og uddannelsessystemernes organisation. Der findes i forskellige medlemsstater skoler, der stoettes af kirken, og andre former for privatskoler. Finansieringen af og adgangen til disse skoler bestemmes af de nationale myndigheder i henhold til de gaeldende regler i det paagaeldende land. Kommissionen har ingen kompetence paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1965/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Tyrkiske »frie zoner« og Kommissionens foranstaltninger

Da mit spoergsmaal H-0317/97 ((Europa-Parlamentets forhandlinger (maj 1997). )) (til spoergetiden) ikke blev besvaret paa tilfredsstillende maade, vil jeg endnu engang vende tilbage til problemet omkring de »frie zoner« i Tyrkiet.

I det svar jeg modtog, hedder det, at »repraesentanter for Kommissionen og medlemsstaterne har aflagt besoeg i en raekke »frie zoner««, og laengere nede tilfoejes det, at »situationen synes at vaere tilfredsstillende«.

Kan Kommissionen praecisere, hvilke »frie zoner« man besoegte, og om den overvejer at aflaegge uventede kontrolbesoeg i disse zoner, evt. via UCLAF, da spoergsmaalet er yderst alvorligt og tydeligt viser, at Tyrkiet ikke overholder de forpligtelser, der blev indgaaet inden for rammerne af Toldunionen, men foretager ulovlig eksport til EU af tekstilprodukter fra tredjelande under foregivende af, at de er tyrkiske?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (8. juli 1997)

Det aerede medlem henvises til det svar, som Kommissionen gav paa hans mundtlige forespoergsel H-317/97 i spoergetiden under Parlamentets samling i maj 1997, hvor Kommissionen meddelte, at der i oktober 1996 havde vaeret en faellesskabsmission i Tyrkiet for at undersoege, om de tyrkiske frie zoner overholdt de forpligtelser, som Tyrkiet har paataget sig inden for rammerne af toldunionen. Ved denne lejlighed besoegte missionen de frie zoner i Istanbul og Mersin, hvor den ikke konstaterede nogen overtraedelse af toldunionens regler. Da der var tale om en tilsynsmission, var afdelingen for samordning af foranstaltningerne til bekaempelse af svig ikke inddraget.

De tyrkiske myndigheder har i oevrigt bekraeftet over for missionen, at de oensker at blive underrettet om alle tilfaelde af svig, som maatte blive opdaget af Faellesskabet. Kommissionen forbeholder sig retten til at indbringe saadanne tilfaelde for Tyrkiet, hvis den modtager behoerigt motiverede klager. Kommissionen vil isaer undersoege alle praecise oplysninger om svig, der bringes til dens kendskab. Faellesskabet og Tyrkiet er under alle omstaendigheder enige om, at de inden for rammerne af henstillingerne af 24. april 1997 fra Associeringsudvalget EF-Tyrkiet regelmaessigt vil undersoege dette spoergsmaal for at undgaa enhver omgaaelse af toldunionens regler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1395/97 af Ian White (PSE) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: Restriktioner for stoette fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling

Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling har ydet bistand til udvidelsen af lufthavnen paa oeen Benbecula (De Ydre Hebrider). Denne lufthavn anvendes ogsaa til militaere formaal, navnlig af Royal Artillery Range og Royal Air Force.

Kan Kommissionen oplyse, om der blev stillet et saerligt krav om, at bistanden fra EU skulle anvendes til civile og ikke militaere formaal, og, i modsat fald, hvorfor ikke?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (13. august 1997)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems mundtlige forespoergsel nr. H-494/97 i spoergetiden under Parlamentets moede i juli 1997 ((Forhandlinger i Parlamentet (juli 1997). )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2045/97 af Philippe Monfils (ELDR) til Kommissionen (13. juni 1997)

Om: Ulovlig handel med kulturelle goder

En af de vigtige maader til bekaempelse af ulovlig handel med kulturelle goder har i adskillige aar vaeret maerkning.

Der er allerede udarbejdet talrige rapporter og udfoert meget arbejde vedroerende denne fremgangsmaade.

Agter Kommissionen at foretage en undersoegelse af dette spoergsmaal med henblik paa at udtale sig om, hvorvidt fremgangsmaaden med maerkning af kulturelle goder er paalidelig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (23. juli 1997)

Kommissionen konstaterer, at denne forespoergsel er identisk med det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-1631/97.

Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til det svar, der allerede er afgivet paa denne forespoergsel ((Se side 66. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1772/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Afbrydelse af faellesskabsfinansieringen af Euro Film News

Euro Film News, der er det eneste europaeiske delprogram, som Graekenland hidtil har administreret, er siden maj 1995 undergaaet en givtig og vellykket udvikling. I dag er der risiko for, at det maa standse sine udsendelser paa grund af afbrydelse af Faellesskabets finansiering.

Agter Kommissionen at optage det under de stoettede aktiviteter under MEDIA II-programmet for at sikre, at de smaa EU-lande fortsat vil vaere repraesenteret paa det cinematografiske omraade, hvilket alle anser for noedvendigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (8. juli 1997)

Euro Film News er en publikation, der udkommer baade som nyhedsbrev og som bulletin, og som har to formaal, nemlig i foerste raekke at indsamle artikler fra pressen (dagblade og specialtidsskrifter), der bl.a. behandler spoergsmaal med tilknytning til de audiovisuelle industrier i lande med ringe audiovisuel produktionskapacitet, og i anden raekke at viderebringe disse oplysninger til pressen under saerlig fremhaevelse af de audiovisuelle industrier i lande med beskeden audiovisuel produktionskapacitet.

Euro Film News blev oprettet som led i MEDIA I (1991-1995) med finansiel stoette fra den graeske regering og fra SCALE, et af de 19 arrangementer i programmet.

I overensstemmelse med maalsaetningerne i de to afgoerelser, Raadet vedtog om viderefoerelse af programmet (1996-2000) ((Afgoerelse 95/563/EF af 10.7.1995 - Media II - udvikling distribution - og afgoerelse 95/564/EF af 22.12.1995 - Media II - uddannelse, EFT L 321 af 30.12.1995. )) er MEDIA II blevet koncentreret om tre hovedomraader: uddannelse af branchefolk, udvikling af audiovisuelle produktioner samt distribution af dem.

Gennemfoerelsen af denne koncentrering har haft den direkte konsekvens, at man har indstillet aktiviteterne i de 19 arrangementer under MEDIA (inklusive SCALE) og i stedet har ivaerksat nye foranstaltninger, der desvaerre ikke opererer med finansiel stoette til pressepublikationer, heller ikke specialpublikationer som Euro Film News.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0105/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (29. januar 1997)

Om: EU's finansiering af ECMI

Tyskland og Danmark har i faellesskab i Flensborg (Tyskland) oprettet et »European Center for Minority Issues« (ECMI), hvis formaal er at overvaage de nationale mindretals og andre autoktone befolkningsgruppers situation i hele Europa.

Stefan Troebst, historiker og universitetslaerer i oesteuropaeisk historie ved Det Frie Universitet i Berlin, udnaevntes til direktoer for ECMI. Troebst har ved forskellige lejligheder (og senest den 31. juli 1996 i »Frankfurter Allgemeine Zeitung«) givet udtryk for sin mening om den formodede eksistens af et albansk mindretal i Graekenland og han gaar ind for Albaniens annektering af Kosovo.

Hans agitatoriske erklaeringer om den makedonske og graeske nationalisme i samme avis stiller med rette spoergsmaalstegn ved ECMI's samlede aktiviteter.

Emnet er saerdeles alvorligt og ifoelge visse informationer er der planer om en omfattende finansiel stoette til ECMI som et led i Den Europaeiske Unions INTERREG-program, medens der allerede er blevet stillet midler til raadighed fra EU's side til oprettelsen af dette organ. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Havde den kendskab til direktoeren for ECMI, Troebsts personlighed og aktiviteter? Troebst sagde ved indvielsen af ECMI (den 4. december 1996), at hvis pomakerne i Graekenland eller i Bulgarien opbyggede en national bevaegelse og kraevede en uafhaengig stat, ville det vaere et vanskeligt spoergsmaal at loese, men det ville i visse henseender vaere et uopsaetteligt emne?

2. Er der blevet ydet stoette til EMCI som led i et faellesskabsprogram, eller er der planer om at yde stoette til et »center«, hvis aktiviteter risikerer at puste til ilden paa Balkan men ogsaa i andre af Den Europaeiske Unions regioner?

3. Har ECMI direkte eller indirekte forbindelser til en af Den Europaeiske Unions institutioner? I benaegtende fald ville det ikke vaere rigtigt at oplyse ECMI om, at det med denne betegnelse og med deltagelse af to af Den Europaeiske Unions medlemsstater bidrager til at tilsvaerte billedet af Den Europaeiske Union, som har saa staerkt brug for et aldeles uafhaengigt observationsorgan til at overvaage de reelt uafhaengige mindretal og ikke et »center«, hvis maalsaetninger er uklare og suspekte?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (18. juli 1997)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-1416/97 ((EFT C 21 22.1.1998, s. 53. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1740/97 af Johannes Blokland (I-EDN) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: Gennemfoerelse af emballagedirektivet

Ligger Kommissionen inde med oplysninger om situationen i medlemsstaterne med hensyn til genvindingsprocenterne for hvert emballagemateriale, jf. artikel 6, stk. 1, litra b, og bilag III, skema 2, i direktiv 94/62/EF ((EFT L 365 af 31.12.1994, s. 10. ))?

Kan Kommissionen oplyse genvindingsresultatet (i ton i alt og i procent) for hver enkelt medlemsstat og for hver materialekategori i den forloebne periode?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (4. juli 1997)

Tidsfristen for gennemfoerelsen af de maalsaetninger, der er fastsat i artikel 6 i Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 94/62/EF om emballage og emballageaffald, er den 30. juni 2001. Kommissionens beslutning 97/138/EF ((EFT L 52 af 22.2.1997, s. 22. )) om fastlaeggelse af skemaer og databasesystem vedtoges i henhold til dette direktiv, navnlig artikel 12, stk. 3, om edb-systemer. Med denne beslutning fastlaegges skemaerne vedroerende databasesystemerne for emballager og emballageaffald, og som angivet i artikel 3, udfyldes disse skemaer paa aarsbasis, idet der indledes med data for 1997, omfattende et helt kalenderaar ad gangen, og indgives til Kommissionen inden 18 maaneder fra udloebet af det paagaeldende aar. Skemaerne stilles ligeledes til Kommissionens raadighed sammen med de enkelte landes nationale rapporter, som udfaerdiges i henhold til direktivets artikel 17. Kommissionen vedtog den 27. maj 1997 en beslutning indeholdende spoergeskemaet om gennemfoerelse og haandhaevelse af direktiv 94/62/EF. Den foerste af disse rapporter kommer til at omfatte tidsrummet fra 1998 til og med 2000. Rapporterne indsendes til Kommissionen inden ni maaneder fra udloebet af den paagaeldende treaars periode. Disse rapporter udfaerdiges i henhold til de skemaer, der er fastlagt med beslutning 97/138/EF.

Foelgelig ligger Kommissionen endnu ikke inde med de oenskede oplysninger, som vil foreligge engang i fremtiden efter de ovenfor skitserede procedurer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2010/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Eurostat-statistik over BNP pr. indbygger i Algarve

I den seneste beretning om udviklingen i de europaeiske regioner ligger Algarve ifoelge Eurostat paa 74% af det gennemsnitlige BNP i EU svarende til en stigning paa 15 procentpoint (fra 59 til 74) fra 1993 til 1994! Sammenlignet hermed ligger den spanske region Andalusien, der graenser op til Algarve, paa 57% af EU-gennemsnittet, hvilket er uforstaaeligt, naar man ser paa udviklingsgraden i de to regioner.

Kan Kommissionen goere naermere rede for aarsagerne til denne pludselige rigdom samt for de kriterier, der ligger til grund for denne fordrejning? Kan den ligeledes forelaegge en sammenlignende oversigt over de i 1993 og 1994 anvendte kriterier samt oplyse, hvilke kriterier der er anvendt for Andalusiens vedkommende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (4. juli 1997)

De tal paa henholdsvis 59% og 74%, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, kan ikke sammenlignes.

Som det ogsaa fremgaar af publikationerne »Statistiques en bref - Régions«, hvorfra disse tal stammer, regionaliseres de nationale BNP for hver medlemsstat med udgangspunkt i den nyeste regionalstruktur om bruttovaerditilvaeksten, som den fremkommer fra de nationale statistiske tjenester.

Da overslagene for 1993 blev udarbejdet, refererede de seneste tilgaengelige tal fra Portugat til aaret 1990. Det regionale BNP pr. indbygger for Algarve, udtrykt i procent af EU-gennemsnittet, vurderedes dengang til 59%.

I 1996 fremsendte den portugisiske statistiske institut INE reviderede oplysninger til Kommissionen for perioden 1998-1992. Disse nye oplysninger tog hoejde for de foerste resultater af det igangvaerende arbejde med forbedring af metodologien for national- og regionalregnskaberne i Portugal. Disse nye oplysninger medfoerte en aendring af det regionale BNP pr. indbygger for Algarve, der nu vurderes til 73% af EU-gennemsnittet for 1993 og 74% for 1994.

De tilsvarende tal for Andalusien udgoer 58% for 1993 og 57% for 1994, men en direkte sammenligning mellem de to regioner er vanskelig. Andalusien (ca. 87.300 km2 og 7 mio. indbyggere) er vaesentligt stoerre end Algarve (ca. 5.000 km2 og 340.000 indbyggere). Derfor er den spanske region langt mindre homogen end den portugisiske provins. Af en mere indgaaende geografisk analyse (paa NUTS3-niveau) fremgaar det endvidere, at BNP pr. indbygger i Andalusien varierer mellem 53% af EU-gennemsnittet i provinsen Granada og 65% i provinsen Almería. Herudover skyldes forskellen mellem udviklingsniveau og -rytme i de to regioner ogsaa forskellen i strukturen for bruttovaerditilvaeksten pr. erhvervssektor. Navnlig sektorerne »genbrug og reparation, handelservice, restaurations- og herbergsvirksomhed«, der omfatter en stor del af de turismerelaterede aktiviteter, udgoer 38% i Algarve, men kun 25% i Andalusien.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1963/97 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: EU's retsregler om artsbeskyttelse og traekfuglenes situation

Europa's traekfugle er i stor fare for at uddoe. Ornitologer har for nylig henvist til, at bestanden af 70 af traekfuglearterne siden begyndelsen af det 20. aarhundrede er gaaet 70% tilbage. De goer navnlig menneskets mangfoldige paavirkninger af oekosystemet for ansvarlige for dette. Centralt i eksperternes kritik er oedelaeggelse af vaerdifulde habitater, mangel paa passende hvilesteder, anvendelse af pesticider og andre miljoegifte samt jagt paa fuglene.

1. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for paa afgoerende vis at forbedre situationen for de truede traekfugle?

2. Anser Kommissionen Den Europaeiske Unions aktiviteter inden for miljoe- og artsbeskyttelse for tilstraekkelige i lyset af den langsomme og endog til dels helt manglende gennemfoerelse af EU's miljoe- og artsbeskyttelseslovgivning paa medlemsstatsplan?

3. Paa hvilken maade paataenker Kommissionen at sikre bedre gennemfoerelse af lovgivningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (7. juli 1997)

I sin rolle som koordinator overvaager Kommissionen de fremskridt, der goeres i medlemsstaternes ansvarlige instanser for gennemfoerelsen af Raadets direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )). Faellesskabet yder finansiel stoette hertil i medfoer af Raadets forordning (EF) nr. 1404/96 om aendring af Raadets forordning (EOEF) nr. 1973/92 om oprettelse af et finansielt instrument for miljoeet (LIFE) ((EFT L 181 af 20.7.1996, s. 1. )) til stoette for en raekke bevarelsesaktioner til fordel for udryddelsestruede fuglearter og disses naturlige levesteder i omraader, der er klassificeret som saerligt beskyttede omraader i henhold til direktiv 79/409/EOEF. I medfoer af denne forordning er der for nylig blevet udarbejdet en raekke handlingsplaner for globalt udryddelsestruede fuglearter i Europa.

Kommissionen naerer den opfattelse, at mange medlemsstater endnu ikke har efterkommet alle de forpligtelser, der paahviler dem i henhold til dette direktiv, navnlig for saa vidt angaar fredning i tilstraekkeligt omfang som saerligt beskyttede omraader af de bedst egnede territorier for udryddelsestruede fuglearter, der er opfoert i bilag I, samt for traekfuglearter.

Kommissionen indleder retssager i medfoer af artikel 169 i EF-traktaten, saafremt der er tegn paa, at bestemte medlemsstater ikke efterkommer deres forpligtelser i henhold til dette direktiv. I dag er der en hel raekke sagsanlaeg i gang mod forskellige medlemsstater, som ikke har udpeget et tilstraekkeligt stort antal saerligt beskyttede omraader og tilstraekkelige arealer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 735/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Driftsbevillinger for de europæiske institutioner



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0735/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner Kan Kommissionen for budgetpost B4-1009 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til: - udgifter i forbindelse med undersoegelser; - udgifter til ekspertmoeder; - udgifter til konferencer og kongresser; - udgifter til information og publikationer? Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (5. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1874/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (30. maj 1997)

Om: Italiens manglende overholdelse af direktivet om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal

Jeg henviser til svar paa min skriftlige forespoergsel E-2760/96 af 21. oktober 1996 ((EFT C 91 af 20.3.1997, s. 29. )) og beder Kommissionen oplyse, om det bebudede moede i april med de italienske myndigheder har fundet sted og med hvilket resultat.

I modsat fald eller i tilfaelde af, at resultatet er utilfredsstillende, agter Kommissionen da at indlede en overtraedelsesprocedure mod Italien, saaledes som den truer med i svarene paa de skriftlige forespoergsler 2455/92 ((EFT C 141 af 19.5.1993, s. 32. )) og 1747/93 ((EFT C 46 af 14.2.1994, s. 34. )) og ovenfor naevnte 2760/96, idet det italienske lovdekret nr. 116/1992, hvormed direktiv 86/609/EOEF ((EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. )) omsaettes til lov, ikke er overensstemmelse med direktivets artikel 17?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (8. juli 1997)

Efter Kommissionens anmodning om oplysninger vedroerende den korrekte anvendelse af artikel 17 i Raadets direktiv 86/609/EOEF, i henhold til hvilken der kraeves en regelmaessigt tilbagevendende kontrol af registrene fra myndighedernes side, har de italienske myndigheder oplyst, at dyrlaegetjenesten i det lokale sundhedsdepartement i henhold til den nugaeldende nationale lovgivning er forpligtet til periodisk at inspicere de etablissementer, hvor der opdraettes og hvorfra der leveres dyr, som benyttes til forsoeg eller andre rent videnskabelige formaal.

Denne kontrol varetages af dyrlaegetjenesten i henhold til artikel 24 i forordningen for veterinaerpolitiet, som er godkendt ved dekret nr. 320 af 8. februar 1954 og cirkulaere nr. 18 af 5. maj 1993 samt nr. 8 af 22. april 1994.

Desuden har de italienske myndigheder oplyst, at retningslinjerne for reorganiseringen af den offentlige dyrlaegesundhedstjeneste, som led i forebyggelsespolitikken, indeholder en raekke vejledninger, som noeje skal overholdes af regionerne, vedroerende reorganiseringen af hele det landsdaekkende dyresundhedssystem - ved dekret nr. 502 af 30. december 1992 og nr. 517 af 7. december 1993 - hvori det er vedtaget inden for hver lokal sundhedsafdeling at oprette en saerlig »afdeling C«, som bl.a. skal tage sig af kontrollen med trivslen blandt og udnyttelsen af de dyr, der er bestemt til forsoegsformaal.

Paa grundlag af disse oplysninger skoenner Kommissionen, at det ikke er noedvendigt at indlede en overtraedelsesprocedure mod Italien i denne sag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2267/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Midler til udvikling i den nordvestlige del af Italien i 1995-1996

Med hvilke beloeb og til hvilke foranstaltninger blev der udbetalt midler i 1995 og 1996 fra Den Europaeiske Union til den nordvestlige del af Italien (Lombardia, Piemonte, Liguria og Valle d'Aosta), og til hvilket formaal, herunder navnlig fra:

1. Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling;

2. Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) - udviklingssektionen;

3. Den Europaeiske Socialfond;

4. Den Europaeiske Unions forskningsprogrammer;

5. Den Europaeiske Unions programmer inden for energisektoren;

6. Den Europaeiske Unions programmer inden for miljoesektoren;

7. andre programmer under Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (7. august 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.