ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2335/01

af Gerard Collins (UEN) til Kommissionen

(26. juli 2001)

Om: Opløsning af Det Rådgivende Udvalg for Lægeuddannelse

Det Rådgivende Udvalg for Lægeuddannelse, som er det organ, der er ansvarligt for at sikre, at der gælder ækvivalente standarder for universitetsuddannelse og videregående uddannelse i hele EU, har ikke holdt møde i tre år. Hvordan agter Kommissionen at sikre acceptable standarder inden for disse områder for personalet i sundhedssektoren og uddannelsesinstitutionerne i ansøgerlandene i betragtning af arbejdskraftens frie bevægelighed efter udvidelsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(5. september 2001)

I henhold til Rådets afgørelse 75/364/EØF om oprettelse af et rådgivende udvalg for lægeuddannelsen(1) blev udvalget nedsat for at bidrage til at sikre et sammenligneligt højt uddannelsesniveau, særlig ved at rådgive Kommissionen. Kommissionen har allerede foreslået, at udvalget såvel som de øvrige udvalg, der er omfattet af direktiverne om anerkendelse af bestemte erhverv i sundhedssektoren, bliver erstattet af mere fleksible ordninger for indsamling og udveksling af information og rådgivning. I mellemtiden har man - som vedtaget på udvalgets sidste møde - anvendt uformelle ordninger til at afslutte det igangværende arbejde.

Derudover hører Kommissionen fortsat Udvalget af Højtstående Embedsmænd inden for Sundhedsvæsenet i alle spørgsmål, der vedrører anvendelsen af lægedirektivet og andre særdirektiver inden for sundhedssektoren. Dette udvalg blev nedsat med den opgave at konstatere og analysere de vanskeligheder, som iværksættelsen af direktiverne vedrørende lægers etableringsret og frie udveksling af tjenesteydelser måtte støde på, at samle alle nyttige oplysninger om vilkårene for ydelse af lægehjælp i medlemsstaterne samt at fremsætte udtalelser, som gør det muligt at lægge retningslinjer for Kommissionens arbejde med henblik på eventuelle ændringer af ovennævnte direktiver (Rådets afgørelse 75/365/EØF(3) som ændret ved Rådets afgørelse 77/455/EØF(2) og senere afgørelser).

Med sigte på udvidelsen af Unionen er Kommissionen for øjeblikket - i samarbejde med TAIEX (Technical Assistance Information Exchange Office) - ved at igangsætte et initiativ om udsendelse af eksperter, som skal lette informationsudvekslingen med ansøgerlandene. Kommissionen har desuden for nylig offentliggjort et høringsdokument om den fremtidige

ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser. Dette dokument findes på EUROPA-serveren på følgende adresse: http://www.europa.eu.int/comm/internal_market/en/qualifications/consult.htm. Bl.a. med sigte på udvidelsen bliver der i dokumentet spurgt, hvordan de gældende ordninger kan forenkles. Kommissionen vil tage hensyn til alle svar, der indsendes senest den 28. september 2001.

(1) EFT L 167 af 30.6.1975.

(2) EFT L 176 af 15.7.1977.

(3) EFT L 167 af 30.6.1975.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1672/01

af Jacqueline Foster (PPE-DE) til Kommissionen

(14. juni 2001)

Om: Defibrillatorer på kortdistancefly

Kan Kommissionen oplyse, om der i øjeblikket iværksættes initiativer i EU vedrørende tilstedeværelsen af livredningsudstyr (navnlig tilstedeværelsen af defibrillatorer på kortdistancefly) i civile passagerfly?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(20. juli 2001)

En forpligtelse til at medbringe defibrillatorer om bord på passagerfly vil henhøre under de operationelle krav, som kan pålægges luftfartsforetagender.

Kommissionen har foreslået Parlamentet og Rådet at vedtage operationelle krav i forbindelse med kommerciel flyvning(1), blandt hvilke en sådan forpligtelse ikke figurerer.

Som det ærede medlem måtte vide, har Kommissionen ved udarbejdelsen af sit forslag støttet sig til arbejdet i Joint Aviation Authorities (JAA) og har understreget, at den ikke ønskede at sætte spørgsmålstegn ved de konklusioner vedrørende sikkerhed, som eksperterne er nået frem til. Dette synspunkt vandt støtte hos adskillige parlamentsmedlemmer under forhandlingerne om det nævnte forslag.

Eftersom de amerikanske luftfartsmyndigheder nu har vedtaget bestemmelser om medbringelse af defibrillatorer på visse passagerfly, vil JAA taget emnet op til drøftelse. Kommissionen vil tage hensyn til de konklusioner, der vil blive draget, med henblik på en eventuel ændring af sit forslag.

(1) EFT C 311 af 31.10.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0927/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Tilbagebetaling af bidrag til EU, når der opdages uregelmæssigheder

Det hævdes i medierne, at 90 % af de penge, som EU kræver tilbagebetalt på grund af opdagede bedragerier, faktisk aldrig tilbagebetales.

Hvor stor en procentsats tilbagebetales af de økonomiske midler, Kommissionen kræver tilbagebetalt? Kan Kommissionen anføre tilbagebetalingen i procent pr. medlemsstat? Hvad gør Kommissionen for at sikre en tilbagebetaling på 100 %?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(19. juli 2001)

Der må sondres mellem uregelmæssigheder vedrørende indirekte udgifter i forbindelse med Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL-garantisektionen, strukturelle foranstaltninger), hvor tilbagesøgning af beløb, der er udbetalt uretmæssigt, henhører under medlemsstaternes beføjelser, og direkte udgifter, hvor tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb tilkommer Kommissionen.

Med hensyn til indirekte udgifter foreligger der statistikker og analyser vedrørende den finansielle opfølgning i:

- de seneste årsberetninger for 1999(1) og 2000(2) fra Kommissionen om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig og i tabellerne i bilagene hertil samt i:

- den første beretning om virksomheden i Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) fra den 1. juni 1999 til den 31. maj 2000(3).

Med hensyn til indirekte udgifter er det pålagt medlemsstaterne at indlede passende forfølgninger efter de gældende nationale procedurer i overensstemmelse med gældende fællesskabsret.

For så vidt angår tilfælde af uregelmæssigheder med hensyn til direkte udgifter, er Kommissionen ikke for tiden i besiddelse af oplysninger om, hvor mange procent der tilbagesøges.

Det skal bemærkes, at når der opstår mistanke om svig med hensyn til direkte udgifter, anmelder Kommissionen sagerne til OLAF, som foretager undersøgelser og om fornødent indleder strafferetlige procedurer, hvor Kommissionen i påkommende tilfælde indtræder som civil part.

Spørgsmålene vedrørende inddrivelse af fordringer behandles i foranstaltning 96 i hvidbogen(4) om forbedring af inddrivelsen af Fællesskabets fordringer.

(1) KOM(2000) 718 endelig udg.

(2) KOM(2001) 255 endelig udg.

(3) http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/documents/rapport_fr.pdf.

(4) SEK(2000) 2204/3.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1354/01

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(7. maj 2001)

Om: Menneskerettighederne i Malaysia

Er Kommissionen klar over, at det malaysiske politi den 10. april arresterede Tian Chang Chua, Hishamudin Rais, Sarri Sungip og Abdul Malekhusin, i de fleste tilfælde i henhold til loven om intern sikkerhed?

Er Kommissionen klar over, at disse (og eventuelle andre) arrestationer har fundet sted lige før forelæggelsen af et memorandum fra menneskerettighedsgrupperne til Den Nationale Menneskerettighedskommission, der blev nedsat for to år siden af den malaysiske regering?

Hvad er Kommissionens vurdering af disse begivenheder, og hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(25. juni 2001)

Kommissionen er bekendt med, at det malaysiske politi den 10. april og de efterfølgende dage tilbageholdt ti reformvenlige aktivister i henhold til loven om intern sikkerhed.

Som det ærede medlem nævner, fandt tilbageholdelsen sted få dage før et møde, hvor menneskerettighedsgrupper skulle forelægge et memorandum for den nationale menneskerettighedskommission om overholdelsen af menneskerettighederne i Malaysia.

Dette møde faldt sammen med toårsdagen (14. april) for dommen over Anwar Ibrahim, tidligere vicepremierminister og opført på Amnesty Internationals liste over samvittighedsfanger.

Kommissionen er meget bekymret over disse arrestationer, som efter dens opfattelse er i strid med demokratisk praksis, og som giver den øgede betænkeligheder ved den generelle menneskerettighedssituation i Malaysia. Den mener derfor, at det er på sin plads, at den nationale menneskerettighedskommission i Malaysia har rejst tvivl om grundlaget for disse arrestationer.

Kommissionen har foreslået, at dette spørgsmål tages op med medlemsstaterne i Rådet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1630/01

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: Hvidbogen om nye styreformer i EU

Vil Kommissionen fremkomme med en tidsplan for offentliggørelsen af den meddelelse om fremtidens høring af civilsamfundet, der blev bebudet i handlingsplanen for implementeringen af EU's politik for udviklingsbistand, samt forklare, hvorfor den er blevet så urimeligt forsinket?

Hvordan agter Kommissionen at sikre, at civilsamfundet høres fuldt ud om denne meddelelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(26. juli 2001)

Kommissionen har valgt at anvende hvidbogen om nye styreformer i EU til at styrke og fastlægge de politiske rammer for sine løfter om at højne kvaliteten af høringerne af civilsamfundet og de ikke-statslige organisationer (ngo'er). Denne strategi har til formål at øge virkningerne af de specifikke aktioner, der er fastsat i hvidbogen.

I forbindelse med det forberedende arbejde med hvidbogen har Kommissionen draget nytte af høringen i begyndelsen af 2000 om diskussionsoplægget vedrørende Kommissionen og ngo'erne og styrkelsen af partnerskabet og mere generelt de erfaringer, der er samlet i Kommissionens Generalsekretariat vedrørende den nuværende praksis for så vidt angår høring af civilsamfundet.

Ved forberedelsen af hvidbogen drog Kommissionen desuden nytte af de særlige bidrag, den spontant modtog eller anmodede om fra de væsentligste aktører i civilsamfundet.

Hvidbogen ledsages af en detaljeret tidsplan over de forskellige etaper for dens gennemførelse. Den vil blive genstand for en bred debat med deltagelse af alle berørte aktører, herunder repræsentanter for civilsamfundet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1015/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(30. marts 2001)

Om: Planlagt opførelse af en Airbus-fabrik på Mühlenberger Loch

1. Er Kommissionen bekendt med Airbus Industries planer om at opføre en ny flyfabrik ved Mühlenberger Loch nær Hamburg?

2. Kan Kommissionen bekræfte, at vådområdet Mühlenberger Loch er klassificeret som særligt beskyttet område i henhold til fugledirektivet, som beskyttet levested i henhold til habitat-direktivet og som vådområde af international betydning i henhold til Ramsar-konventionen?

3. I så fald er det da ikke Kommissionens opfattelse, at opførelse af en sådan fabrik vil være en overtrædelse af europæisk lovgivning? Hvis dette ikke er tilfældet, hvorfor?

4. Hvilke garantier kan Kommissionen give for, at Mühlenberger Loch-levestederne og lignende steder i fremtiden beskyttes i henhold til Unionens egne direktiver?

5. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at sikre, at disse direktiver overholdes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(1. juni 2001)

Spørgsmålet vedrørende den planlagte Airbusfabrik i en del af Natura 2000-lokaliteten Mühlenberger Loch er allerede blevet detaljeret behandlet i Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-0839/01 fra Wijkman(1).

Derudover blev det drøftet den 21. marts 2001 i Europa-Parlamentets udvalg om Miljø og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik.

Det ærede medlem henvises til det nævnte svar og til referatet af Kommissionens møde, for så vidt angår spørgsmål nr. 1, 3, 4 og 5.

Med hensyn til spørgsmål 2 kan Kommissionen bekræfte, at den pågældende lokalitet er en Ramsar-lokalitet (to arter af ænder, som ikke er udryddelsestruet på europæisk plan, opfylder Ramsar-konventionens kriterier) og en Natura 2000-lokalitet i henhold til Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(2) og Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(3).

(1) EFT C 261 E af 18.9.2001.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979.

(3) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0553/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(20. februar 2001)

Om: Revisionserklæring for hvert generaldirektorat

Under budgetkontrolmødet den 7. februar 2001 erklærede kommissær Fischler, at den nøjagtige fejlprocent i 1999 for finansielle transaktioner inden for generaldirektoratet for landbrug var 3,06 %.

Kan Kommissionens formand af hensyn til samarbejdet og transparens mellem de europæiske institutioner fremskaffe et lignende tal for finansielle transaktioner inden for hvert generaldirektorat plus det samlede gennemsnitstal for 1999 og, i benægtende fald, hvorfor ikke?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer på skriftlige forespørgsler P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 og E-0570/01

(11. april 2001)

Kommissionen skal minde det ærede medlem om, at Revisionsretten ikke opgiver en fejlprocent som led i sin revisionsberetning vedrørende det almindelige budget, idet den finder, at det ville være en overforenkling at måle Kommissionens finansielle forvaltningsresultater alene på grundlag af denne indikator.

Retten besluttede derfor for tre år siden at standse offentliggørelsen af en samlet fejlprocent og udvikle sine revisionsmetoder med henblik på at give dechargemyndighederne mere udførlige oplysninger.

Endvidere har Revisionsretten ved flere lejligheder udtalt, at skulle den udlede fejlprocenter på et lavere niveau (f.eks. for hver sektor eller for hvert generaldirektorat) af den overordnede fejlprocent, ville disse blive fuldstændig vildledende. Det begrænsede antal transaktioner, Retten reviderer, gør det ikke muligt at fastslå en gyldig fejlprocent på dette lavere niveau.

Kommissionen er derfor ikke i stand til at give det ærede medlem de udbedte oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1533/01

af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen

(21. maj 2001)

Om: Kommissionens holdning til atomkraft

Deler Kommissionen Loyola de Palacio's positive holdning til atomkraft, og beklager Kommissionen, at Sverige, Holland, Belgien og Tyskland har besluttet at nedlægge deres atomkraftværker?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(13. juli 2001)

Atomkraft yder et væsentligt bidrag (ca. 35 %) til Fællesskabets elproduktion, og mindsker derved Fællesskabets afhængighed af importeret fossilt brændsel samt Fællesskabets emissioner af drivhusgasser. På den anden side er det vanskeligt at få den brede offentlighed til at acceptere atomkraft på grund af problemerne omkring radioaktivt affald og sikkerheden.

Disse problemstillinger drøftes i Kommissionens grønbog På vej mod en europæisk strategi for energiforsyningssikkerhed(1). Formålet med grønbogen er at give de politiske beslutningstagere og offentligheden den fornødne gennemsigtighed med hensyn til de aktuelle problemer omkring forsyningssikkerheden og at igangsætte en debat med henblik på at udvikle den nødvendige strategi for de kommende 30-40 år. Kommissionen har vedtaget grønbogen, og den afspejler derfor Kollegiets holdning til dette spørgsmål.

Der er også blevet taget hensyn til de forskellige moratorier, som nogle af medlemsstaterne har vedtaget. Medlemsstaterne kan suverænt beslutte, at de ikke vil være afhængig af kerneenergi i elproduktionen, eller at de vil nedskære brugen deraf. Det respekterer Kommissionen, samtidig med at den finder, at spørgsmålet om forsyningssikkerheden og hensynet til miljøet gør det nødvendigt at undersøge atomkraftens nuværende situation og dens fremtidsmuligheder med et åbent sind og på grundlag af objektive kendsgerninger. Grønbogen viser, at det uden atomkraft på langt sigt vil være endnu vanskeligere at løse problemerne omkring klimaændringerne.

I mellemtiden er det nødvendigt at arbejde henimod udvikling og gennemførelse af en bæredygtig løsning på problemet omkring radioaktivt affald og at sikre, at der gennemføres den fornødne forskning på dette område.

(1) KOM(2000) 769 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1889/01

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2001)

Om: Optagelse af nye lande i EU

Ifølge luksuspublikationen Facts About Turkey, som er udgivet af det tyrkiske nyhedsbureau og for nylig omdelt til samtlige medlemmer af Europa-Parlamentet, befinder 97 % af Tyrkiets område sig i Asien og 3 % i Europa (det østlige Trakien). Et lignende tilfælde er Rusland, selvom den del af Rusland, der befinder sig på det europæiske kontinent, udgør langt over 3 % af landets samlede område og strækker sig helt til Ural. Tyrkiet har siden december 1999 været anerkendt som ansøgerland, selvom kun en meget lille del af landet hører til Europa. Rusland, som er et land med et kæmpestort marked og uudtømmelige naturressourcer, har endnu ikke opnået denne status, fordi det endnu ikke har indgivet den fornødne ansøgning.

Kommissionen bedes oplyse, om en eventuel optagelsesansøgning fra dette land i en fjern fremtid ville betyde en udvidelse af Unionens grænser til det fjerne Østen og følgelig, at Kina og Japan ville blive nabolande. Ville man (forudsat, at København-kriterierne blev opfyldt), kunne overveje pilotoptagelse af det europæiske Rusland eller det østlige Trakien (det europæiske Tyrkiet), som klart hører til Europa og har et økonomisk udviklingsniveau, der ligger væsentligt højere end de øvrige regioner i de lande, som de er en del af?

Hvor formålstjenligt vil det efter Kommissionens mening være at udarbejde en undersøgelse med henblik på en sådan udvikling, som ville kunne føre til optagelse af visse områder i disse lande i den europæiske struktur, så det blev muligt at undgå den ubehagelige udvikling, det ville være, at EU kom til at bære de byrder, det ville medføre at skulle etablere økonomisk samhørighed med de tilbagestående og fjerntliggende regioner, der desuden tilhører geografiske områder, der ligger uden for Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(31. juli 2001)

At Tyrkiet som europæisk stat ville kunne optages som medlem af Fællesskabet blev fastlagt i associeringsaftalen mellem Fællesskabet og Tyrkiet (artikel 28), der blev undertegnet den 12. september 1963 og trådte i kraft, efter den var blevet ratificeret af alle undertegnende parter i henhold til deres respektive konstitutionelle procedurer, den 1. december 1964.

Den Russiske Føderation har ikke ladet forstå, at den ønsker at anmode om medlemsskab af EU. Relationerne mellem EU og Rusland er baseret på partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Rusland, der trådte i kraft den 1. december 1997. Et af formålene med denne aftale er at skabe egnede rammer for en gradvis integrering med Rusland og øge samarbejdet på det europæiske kontinent.

Traktaterne giver ikke mulighed for, at regioner under suveræne tredjelande kan optages i EU. Kommissionen har derfor ikke til hensigt at gennemføre en undersøgelse angående dette spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0723/01

af Patrick Cox (ELDR) til Kommissionen

(6. marts 2001)

Om: Forordning nr. 2978/94 om olietankskibe med separate ballasttanke

Forordning nr. 2978/94(1) har resulteret i en nedgang i lodsernes løn og i deres pension, som er baseret på deres indtægt de seneste år. Der henvises navnlig til lodserne på Shannon-floden i Irland, som er godkendt af Shannon Estuary Ports og arbejder som selvstændige. Så vidt vides er de de eneste lodser i Irland, som forordningen har negative følger for. De får deres løn fra en fælles lønpulje, og deres indkomst varierer i takt med mængden af skibe, der sejler ind i Shannon Estuary. Taksterne for lodsning er baseret på skibenes bruttotonnage. I henhold til forordningen skal olietankskibe med separate ballasttanke imidlertid betale 17 % mindre i afgift end olietankskibe uden separate ballasttanke.

Havde forordningen til formål at reducere lodsernes indkomst? Har forordningen haft lignende negative virkninger for lodser i andre medlemsstater?

Hvilke skridt vil Kommissionen eventuelt tage for at rette op på denne situation?

(1) EFT L 319 af 12.12.1994, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(19. april 2001)

Rådets forordning (EF) nr. 2978/94 af 21. november 1994 om gennemførelse af IMO resolution A.747(18) om anvendelse af tonnagemåling af ballastrum i olietankskibe med separate ballasttanke sigter mod at gennemføre resolution A.747(18), som blev vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation, IMO, den 4. november 1993. Resolutionens mål er at anspore til anvendelse af miljøvenlige tankskibe og brug af separate ballasttanke i olietankskibe. Denne forordning betyder indførelse af et system med differentieret beregning af de gebyrer for olietankskibe, som havne- og lodsmyndighederne skal følge for at opfylde målet med IMO's resolution.

Forordningen berører ikke størrelsen af de pågældende gebyrer eller differentieringen af lodsafgifterne, som er baseret på skibstyper. Dette er et anliggende, som i overensstemmelse med nærhedsprincippet er overladt til medlemsstaterne selv.

Kommissionen har ikke modtaget oplysninger om nogen negative virkninger af denne forordning på lodsernes løn i andre medlemsstater.

Kommissionen henleder det ærede medlems opmærksomhed på Kommissionens meddelelse om sikkerhed til søs og olietransport(1), herunder forslag til retsakt om fremskyndet indfasning af krav om dobbeltskrogs- eller tilsvarende for olietankskibe med enkeltskrog. I dette forslag påregnes Rådets forordning (EF) nr. 2978/94 ophævet.

(1) KOM(2000) 142 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1781/01

af Carlos Carnero González (PSE) til Kommissionen

(19. juni 2001)

Om: Ønske om nye oplysninger om opførelsen af en industripark i et beskyttet fugleområde i kommunen San Fernando de Henares i Spanien

I svaret af 8. maj 2001 på min skriftlige forespørgsel E-0882/01(1) om opførelse af en industripark i et særlig beskyttet fugleområde (opført som SBO 142) i kommunen San Fernando de Henares i Spanien erklærede Kommissionen, at den ud fra de oplysninger, klageren har indsendt, har anmodet de spanske myndigheder om at kommentere de foreliggende fakta og anmodet om at få en kopi af den miljørisikovurdering, der er foretaget i forbindelse med projektet, samt en detaljeret beskrivelse af de naturtyper, der findes i området. Desuden mindede Kommissionen om, at den vil sørge for overholdelse af den fællesskabslovgivning, der er relevant i dette konkrete tilfælde.

Har Kommissionen modtaget de ønskede oplysninger?

Hvorledes vurderer Kommissionen i bekræftende fald fakta på baggrund af disse oplysninger? Hvilke foranstaltninger har den truffet eller agter den at træffe som følge heraf?

Vil Kommissionen i benægtende fald henstille kraftigt til de spanske myndigheder hurtigst muligt at fremsende den ønskede dokumentation?

(1) EFT C 340 E af 4.12.2001, s. 115.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(30. juli 2001)

Som det allerede er blevet oplyst i svaret på skriftlig forespørgsel E-0882/01(1), som det ærede medlem henviser til, har Kommissionen rettet henvendelse til de spanske myndigheder og anmodet disse om nærmere kommentarer vedrørende håndhævelsen af de EU-miljøbestemmelser, som måtte være gældende i det foreliggende tilfælde.

De spanske myndigheders svar er netop indløbet og er genstand for en analyse fra Kommissionens side. Derfor er det på indeværende tidspunkt forhastet at drage konklusioner med hensyn til en fejlagtig anvendelse af fællesskabslovgivningen i det pågældende tilfælde.

(1) EFT C 340 E af 4.12.2001, s. 115.