ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1936/96 af Enrico Ferri (PPE) og Pier Casini (PPE) til Raadet (17. juli 1996)

Om: Udeladelse af statsafgifter og regionale tillaegsafgifter ved beregningen af moms paa metangas

Den omstaendighed, at der ved beregningen af beskatningsgrundlaget for mervaerdiafgiften paa metangas i overensstemmelse med artikel 10 i det italienske lovdekret nr. 15/977 baade medtages den statslige forbrugsafgift og de regionale tillaegsafgifter, skaber ulige vilkaar paa EU-plan og foraarsager en udbredt usikkerhed paa nationalt plan med hensyn til lovligheden af beregningsgrundlaget.

Den pris, de italienske forbrugere betaler for metangas er saaledes hoejere end den pris, forbrugerne betaler i andre lande, hvilket ikke blot skyldes raavareprisen, men isaer den stadig haardere beskatning, der i loebet af faa aar er steget saa meget, at den nu udgoer mere end halvdelen af slutprisen.

I det sjette direktiv (77/388/EOEF) ((EFT L af 13.6.1977, s. 1. )) om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter med det formaal at skabe »et faelles mervaerdiafgiftssystem« hedder det udtrykkeligt og utvetydigt i afsnit VIII, artikel 11, punkt 2, at »foelgende medregnes i beskatningsgrundlaget: a) skatter, told, importafgifter og andre afgifter med undtagelse af selve mervaerdiafgiften«.

Saadan som den interne lovgivningssituation er i de enkelte lande, er det kun et EU-lovgivningsinitiativ, der vil kunne aendre paa dette generelt accepterede princip, som indebaerer, at den ene afgift beregnes paa grundlag af den anden. Vil Raadet paa denne baggrund traeffe foranstaltninger med henblik paa vedtagelsen af et direktiv, der kan aendre de nationale bestemmelser og goere det muligt (i paakommende tilfaelde) at undlade at beregne moms af de statslige afgifter og regionale tillaegsafgifter, der er lagt paa forbruget af metangas?

Svar (10. oktober 1996)

De bestemmelser, de aerede parlamentsmedlemmer naevner, og som vedroerer beskatningsgrundlaget for moms, kan forklares ved, at mervaerdiafgiften er en generel forbrugsafgift, som paalaegges alle de elementer bortset fra momsen selv, som indgaar i en given vares pris. Samme regler gaelder i oevrigt ikke kun for transaktioner inden for et land, men ogsaa for import og koeb af varer inden for Faellesskabet.

Raadet kan kun aendre denne lovgivning paa forslag af Kommissionen, og Raadet har ikke faaet forelagt et saadant forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1103/96 af Stylianos Panagopoulos (PSE) til Raadet (26. april 1996)

Om: Terroristangreb mod graeske turister i Cairo

Terroristangrebet mod hotel Europa i Cairo torsdag den 18. april 1996 om morgenen, som foerte til, at 18 graeske borgere blev draebt og andre 14 saaredes, aktualiserer paa ny spoergsmaalet om sikkerheden for turister fra Den Europaeiske Union, som rejser i tredjelande. Endnu engang begraeder menneskeheden i paasketiden, at uskyldige borgere paa urimelig maade mister livet som ofre for en paranoid fanatisme.

Raadet bedes derfor besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvorledes imoedegaar det den form for terroristhandlinger?

2. Hvilke foranstaltninger har det til hensigt at ivaerksaette med henblik paa at beskytte turister fra Den Europaeiske Union, der rejser i tredjelande?

Svar (14. oktober 1996)

1. Efter terroristangrebet den 18. april 1996 i Cairo fremsatte formandskabet paa Den Europaeiske Unions vegne foelgende erklaering om drabet paa graeske turister i Cairo:

»Raadet giver udtryk for sin dybeste medfoelelse med familierne til ofrene for det morderiske overfald paa uskyldige graeske turister i Cairo sidste torsdag.

Den Europaeiske Union fordoemmer endnu en gang meningsloese voldshandlinger. Unionen bekraefter, at alle dens medlemstater er fast besluttet paa at slaa haardt ned paa alle former for terrorisme.«

2. Det Europaeiske Raad hilste paa moedet den 15.-16. december 1995 i Madrid med stor tilfredshed Raadets vedtagelse den 23. november 1995 af Gomera-erklaeringen om terrorisme. Denne erklaering er et bevis paa EU's faste vilje til at styrke samarbejdet om bekaempelsen af terrorismen, som er et af de prioriterede maal i samarbejdet om retlige og indre anliggender. Det Europaeiske Raad henstillede til Raadet at lade dette samarbejde komme til udtryk i konkrete og effektive foranstaltninger.

3. Raadet foretager regelmaessigt en vurdering af den indre og ydre trussel, som terrorisme udgoer for medlemsstaterne. Der laegges for oejeblikket saerlig vaegt paa truslen for ekstremistiske grupper i Mellemoesten og paa terroristgruppers brug af avanceret teknologi. For at oege sikkerheden for turister fra Den Europaeiske Unions medlemsstater finder der med regelmaessige mellemrum konsultationer sted mellem lederne af de diplomatiske repraesentationer i de regioner, hvor der kan forekomme terrorisme, med henblik paa at indsamle oplysninger til brug for turister. I givet fald underrettes offentligheden og rejsearrangoererne.

4. Raadet er klar over, at det er noedvendigt at bekaempe terrorisme paa baade operationelt og politisk plan. Formandskabet samordner derfor medlemsstaternes holdninger i internationale fora som f.eks. Europaraadet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og De Forenede Nationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1625/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Den interne koordinering af udviklingspolitikken i Kommissionen

Da ansvaret for de eksterne forbindelser deles af fem kommissaerer bedes Kommissionen oplyse, hvor mange moeder der i det seneste aar har vaeret afholdt mellem kommissaerer og tjenestemaend i Kommissionen for at sikre koordineringen af udviklingspolitikken, og hvor mange har i alt deltaget i disse moeder?

Hvad har disse moeder kostet i tid og penge?

Hvilke besparelser i antal moeder, tid og omkostninger kunne der opnaas, hvis udviklingspolitikken blev samlet under én kommissaer og ét generaldirektorat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (1. august 1996)

Den gruppe af kommissaerer, der har ansvaret for eksterne relationer, og som bl.a. beskaeftiger sig med udviklingsspoergsmaal, har til opgave at koordinere arbejdet med de tvaergaaende opgaver, der har betydning for Kommissionens indsats i de forskellige geografiske omraader, de enkelte kommissaerer har ansvar for.

Denne gruppe har holdt ca. femten moeder, siden de blev oprettet i begyndelsen af 1995. Moederne forberedes af gruppen af generaldirektoerer med ansvar for de eksterne relationer, der moedes jaevnligt.

Alle disse moedr er en del af institutionens almindelige virksomhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1327/96 af Josu Imaz San Miguel (PPE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Stoette til franske flydetrawlere

Oplysninger fra fransk presse giver formodninger om, at de franske fiskerimyndigheder har ydet direkte stoette til de rederier, som anvender pelagiske drivgarn som en kompromisloesning paa fiskestoppet for ansjoser, som de er forpligtet af indtil den 31. maj i henhold til den fransk-spanske fiskeriaftale. Dette kan skyldes trusler om at fortsaette blokaden af havnen i Bayonne med disse skibe.

En kopi af disse oplysninger blev af undertegnede selv afleveret til den repraesentant for Kommissionen, der var til stede ved moedet i Parlamentets Fiskeriudvalg den 24. april.

Noget saadant vil vaere at stoette en flaade, som lige nu har mulighed for fiskeri af andre arter saasom kulmule, og kan komme til at udgoere en uretfaerdig konkurrence for andre fiskerflaader i det omfang, de fiskere, som fisker paa de samme fiskepladser, saelger paa de samme markeder, og har en lignende omkostningsstruktur, befinder sig i en ulige situation paa grund af ubegrundet offentlig stoette til deres konkurrenter.

Vil Kommissionen indlede den noedvendige undersoegelse for at bekraefte eksistensen af denne stoette?

Vil Kommissionen i bekraeftende fald tage sine forholdsregler over for disse og over for den formodede lovovertraeder, nemlig den franske regering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (16. juli 1996)

Saa snart Kommissionen havde modtaget oplysningerne, kontaktede den de franske myndigheder, der bekraeftede, at det ganske rigtigt planlaegges som led i et program under EF-initiativet PESCA at yde stoette med det formaal at variere de baskiske trawlfiskeres fangstteknikker og at yde godtgoerelser for den delvise arbejdsloeshed, besaetningerne paa de fartoejer, der er omfattet af fiskeristop, rammes af.

Kommissionen har anmodet de franske myndigheder om at give meddelelse om stoetteprojekterne, foer de saettes i vaerk og i saa god tid, at den kan kontrollere, om de er i overensstemmelse med de gaeldende regler paa omraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1621/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Strukturfondenes fremtid efter 1999

Hvilke studier, rapporter eller andre undersoegelser - enten udarbejdet internt eller eksternt - ligger Kommissionen i oejeblikket inde med vedroerende strukturfondenes fremtid efter 1999?

Hvilke af disse er tilgaengelige for Europa-Parlamentet?

Har Kommissionen kendskab til, eller planlaegger den nye undersoegelser paa dette omraade i loebet af de naeste to aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (31. juli 1996)

Kommissionen forelagde paa Det Europaeiske Raads moede i Madrid en foreloebig rapport om de foerste retningslinjer for strukturfondenes fremtid. Denne meddelelse blev ligeledes sendt til Parlamentet. I overensstemmelse med konklusionerne fra Madrid vil Kommissionen fortsaette sin evaluering af virkningerne paa samhoerigheden af udvidelsen med de central- og oesteuropaeiske lande.

Kommissionen er i oevrigt i faerd med at udarbejde en foerste rapport om fremskridtene med hensyn til virkeliggoerelsen af den oekonomiske og sociale samhoerighed, som vil blive vedtaget i loebet af efteraaret, og som vil indeholde retningslinjerne for strukturpolitikkens fremtid. Naar denne rapport er blevet vedtaget, vil den blive sendt til Parlamentet og til de oevrige institutioner.

Kommissionen agter ligeledes at forelaegge finansielle perspektiver for perioden efter 1999, naar regeringskonferencen er afsluttet, herunder ogsaa finansieringen af strukturpolitikken. Denne meddelelse vil ligeledes blive sendt til Parlamentet, naar Kommissionen har vedtaget den.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1222/96 af Martina Gredler (ELDR) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Overfoersel af BSE

I London paavistes det for nylig, at BSE hos antiloper kan overfoeres fra moderdyret til naeste generation.

Kan Kommissionen med sikkerhed bekraefte, at overfoersel af BSE til naeste generation kan udelukkes hos koeer?

Er det i benaegtende fald muligt, at overfoerslen sker via maelken?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. juli 1996)

I en zoologisk have i London er flere store kuduer blevet ramt af en form for overfoerbar spongiform encephalopati. Sygdommen er blevet diagnosticeret hos 5 ud af 8 dyr i den zoologiske have, og den hoeje forekomst viser, at arten er yderst modtagelig. Moensteret i forekomsten kunne synes at antyde, at der har fundet overfoersel fra moderen sted, skoent senere data tyder paa, at dette maaske naar alt kommer til alt ikke har vaeret tilfaeldet. Der kan imidlertid ikke drages yderligere konklusioner af disse tilfaelde i forhold til andre former for spongiform encephalopati.

Der er blevet gennemfoert omfattende epidemiologiske studier med henblik paa at undersoege muligheden for overfoersel fra moderen af bovin spongiform encephalopati (BSE) hos kvaeg. Der findes intet bevis for overfoersel af BSE fra ko til kalv.

Endvidere har studier af overfoerslen ikke givet bevis for, at det er sandsynligt, at BSE overfoeres via maelk. Dette ligger paa linje med data vedroerende andre former for overfoerbar spongiform encephalopati, f. eks. kuru hos mennesket, hvor detaljerede studier af sygdommen i Fore-stammen i Papua Ny Guinea heller ikke gav bevis for overfoersel via maelk. Dette bekraeftes ligeledes af Verdenssundhedsorganisationen, der paa et moede den 2.-3. april 1996 vedroerende Creutzfeld-Jakobs sygdom og BSE fastslog:

»Maelk og maelkeprodukter, ogsaa i lande med hoej forekomst af BSE, betragtes som sikre. Der foreligger oplysninger vedroerende andre former for spongiform encephalopati hos dyr og mennesker, som viser, at disse sygdomme ikke overfoeres via maelk«.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1163/96 af Marie-Paule KESTELIJN- SIERENS til Kommissionen. Væksthusgartneri



EF-Tidende nr. C 345 af 15/11/1996 s. 0035



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1163/96 af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen (15. maj 1996) Om: Vaeksthusgartneri Vil Kommissionen yde nedrivningspraemier til vaeksthusgartnerier i finansielle vanskeligheder? Hvilke beloeb vil der i bekraeftende fald vaere tale om, og hvor stor en del heraf vil tilfalde flamske vaeksthusgartnerier? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. juni 1996) For oejeblikket yder EF ikke tilskud til nedrivning af vaeksthuse. Kommissionen er for oejeblikket ved at udarbejde en rapport om situationen i tomatsektoren. I denne forbindelse vil sektorens nuvaerende vanskeligheder blive analyseret, og mulige loesninger vil blive overvejet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1495/96 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Euro-linjen

I forskellige flamske medier er der annoncer for et EU-informationsnummer. Der er tale om et gratis telefonnummer, hvor enhver kan stille spoergsmaal om Den Europaeiske Union.

Kan Kommissionen oplyse, om en saadan ordning ogsaa findes i andre medlemsstater?

Kan Kommissionen ydermere oplyse, hvad dette initiativ koster? Kan den ligeledes oplyse, hvor mange opkald der er kommet til disse numre? Hvilke spoergsmaal er stadig tilbagevendende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (25. juli 1996)

Det gratis telefonnummer, det aerede medlem henviser til i sin forespoergsel, findes ikke i alle medlemsstater. Til gengaeld findes der andre systemer, som goer det muligt nemt at finde informationer om EU (Minitel, Kiosks, Relais).

Euro-linjen var aaben fra 2. til 10. maj 1996, og modtog 499 opkald (mod 251 i 1995). De totale omkostninger, herunder udgifter i annoncering i radio og presse, beloeb sig til 78 300 ECU.

Med hensyn til spoergsmaalenes indhold kunne der konstateres en stor spredning, men det lader til, at hovedparten af spoergsmaalene drejede sig om de store europaeiske satsningsomraader som Regeringskonferencen og den OEkonomiske og Monetaer Union.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1878/96 af Luigi Caligaris (UPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Hjaelp til de oversvoemmede omraader i Friuli

Den 21. juni om natten blev regionen Friuli i Italien ramt af nogle usaedvanligt voldsomme oversvoemmelser, der voldte tre menneskers doed og anrettede alvorlige skader paa boliger og infrastrukturer.

Agter Kommissionen - i betragtning af at oversvoemmelserne i saerlig grad gik ud over en raekke bjerglandsbyer, der falder ind under strukturfondenes maal 5 b - at foroege den stoette, der ydes til omraadet under maal 5 b, saa der kan ske en hurtig genopretning af miljoeet og infrastrukturerne i de beskadigede omraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (31. juli 1996)

Kommissionen har altid vaeret meget opmaerksom paa foelgerne af naturkatastrofer i medlemsstaterne. Den beklager, at der ikke er afsat til bevillinger til Faellesskabets noedhjaelp til katastroferamte befolkninger i EF for indevaerende aar, fordi der i forbindelse med Parlamentets vedtagelse af budgettet for 1996 blev anfoert et »p.m.« ud for den paagaeldende budgetlinje (B4-3400). Selv om Kommissionen er meget opmaerksom paa disse spoergsmaal, skal det bemaerkes, at EF-bevillingerne til maal 5b er tildelt fast for hele perioden 1994-1999, og at der er ikke afsat nogen reserve, som i givet fald kunne anvendes til et saerligt program.

Programmeringsdokumentet for de af maal 5b omfattede omraader i regionen Friuli-Venezia-Guilia, der er tildelt en EF-stoette paa 44 mio. ECU for perioden 1994-1999, kan derfor kun tildeles yderligere bevillinger i forbindelse med indekseringen af EF-bevillinger, som for tiden beloeber sig til 920 000 ECU.

Med henblik paa at udbedre de skader i omraade 5b i Friuli, som oversvoemmelsen den 21. juli 1996 medfoerte, er Kommissionen som led i partnerskabet parat til i tilsynsudvalget at undersoege de nationale og regionale myndigheders forslag om finansiering af genoprettelsen af landbrugets og skovbrugets produktionspotentiel, der beskadiges af naturkatastrofer, beskyttelse af miljoeet, bevarelse af landskaber og forbedring af infrastrukturer i landdistrikter. Dette skal ske ved at anvende alle eller en del af bevillingerne fra indekseringen eller ved at aendre programmeringsdokumentet, saa at der overfoeres bevillinger fra eksisterende foranstaltninger.

Endelig skal det naevnes, at der i programmeringsdokumentet for perioden 1994-1999 allerede er afsat 11,38 mio. ECU i offentlige bevillinger (heraf 2,84 mio. ECU fra EUGFL, udviklingssektionen) til jordbundsbeskyttende foranstaltninger og forebyggelse af hydrogeologiske skader og oversvoemmelser. Et forslag fra de nationale og regionale myndigheder om at fremskynde de aarlige revisioner af anvendelsen af disse bevillinger vil faa Kommissionens tilslutning som led i partnerskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2003/96 af Eolo Parodi (UPE) til Kommissionen (12. juli 1996)

Om: Retslig anerkendelse af udvekslinger inden for erhverv samt blandt skole- og universitetselever

I forbindelse med graenseoverskridende praktikantophold for erhvervsfolk samt vedroerende venskabsbyer og studielegater for europaeiske studerende konstateres der en utilstraekkelig og restriktiv information om de udvekslingsmuligheder, der findes paa europaeisk plan, samt en utilstraekkelig retslig anerkendelse af disse, hvilket i betydeligt omfang begraenser disse initiativers interesse.

Kommissionen bedes derfor oplyse foelgende:

1. Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe for at sikre, at graenseoverskridende udveksling af laerere i deres modersmaal anerkendes med henblik paa en udvikling af karrieren i deres hjemland?

2. Hvilken retslig anerkendelse sker der af studieophold for de enkelte praktikanter og legatmodtagere fra mellemskoleklasserne, saaledes at de ved afslutningen af det igangvaerende undervisningsforloeb faar anerkendt det arbejde og det praktikantophold, der har fundet sted i andre landes institutter eller skoler?

3. Hvilke kriterier er der i denne forbindelse fastsat for universitetsstuderende?

4. Paa hvilken maade agter Kommissionen at forbedre informationen i medlemsstaterne om de eksisterende muligheder for erhvervsudveksling, for at alle de unge, som i fremtiden skal udgoere hovedpersonerne i det europaeiske samfundsliv, kan faa lige adgangsmuligheder til disse udvekslinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (13. september 1996)

Inden for rammerne af de eksisterende faellesskabsprogrammer paa omraadet uddannelse og erhvervsuddannelse - Socrates og Leonardo - er en af betingelserne for mobilitet en fuld anerkendelse af resultaterne af et ophold, der er gennemfoert i en anden medlemsstat. Oplysninger om disse spoergsmaal sikres i faellesskab og gennem de nationale agenturer, som er etableret i alle medlemsstaterne i henhold til bestemmelserne i afgoerelserne om oprettelse af programmerne.

For saa vidt angaar de andre udvekslinger, som finder sted uden for Faellesskabets programmer paa initiativ af medlemsstater, sammenslutninger, regioner eller erhvervsuddannelsesinstitutioner, kan Kommissionen ikke gribe ind, fordi tilrettelaeggelsen af undervisnings- og erhversuddannelsessystemerne og undervisningsforloebenes indhold henhoerer under medlemsstaternes kompetence i henhold til naerhedsprincippet. Kommissionen tilskynder dog til transparent i informationen gennem udarbejdelse af vejledninger og oversigter.

De hindringer for mobilitet, der moeder personer, der beroeres af erhvervsuddannelse, elever, studenter, laerlinge, undervisningspersonale og forskere, behandles i en groenbog, som Kommissionen vil vedtage i naer fremtid, og hvis formaal det er at give stoedet til en virkelig droeftelse af disse spoergsmaal blandt alle beroerte parter og i de kompetente myndigheder i de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1551/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Omkostningerne ved oplagring af oksekoed

Hvor stor stoette blev der udbetalt til producenterne fra 1990 til 1995 pr. aar og for hver enkelt medlemsstat i forbindelse med oksekoedsproduktionen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1550/96, E-1551/96, E-1552/96 og E-1553/96 (12. juli 1996)

Kommissionen sender de oenskede oplysninger direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. Oplysningerne vedroerende de skriftlige forespoergsler E-1550/96, E-1551/96 og E-1553/96 stammer fra finansberetningen vedroerende Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen, som hvert aar forelaegges budgetmyndigheden.

Hvad angaar svaret paa skriftlig forespoergsel E-1552/96 kan det blot bemaerkes, at den faelles markedsordning for oksekoed ikke omfatter finansiering af typen »forarbejdningsstoette«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1652/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Direktivet om udsaetning af genetisk aendrede organismer i miljoeet, 90/220/EOEF

1. Hvilke produkter er hidtil blevet markedsfoert i henhold til direktivet om udsaetning af genetisk aendrede organismer i miljoeet, 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. ))?

2. Hvilke ansoegninger foreligger der i oejeblikket?

3. Hvor mange tilladelser til udsaetning i miljoeet og markedsfoering er der givet hvornaar og hvor i medlemsstaterne?

4. Hvilke udsaetninger i miljoeet og hvilke produkter er der tale om (inddelt efter medlemsstater)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. august 1996)

1. De produkter, de kompetente myndigheder i medlemsstaterne har godkendt med henblik paa markedsfoering i henhold til direktiv 90/220/EOEF, er anfoert nedenfor:

>TABLE>

(1) C(92)3215 endelig udg., godkendt af de kompetente myndigheder i Tyskland den 31.3.1993. (2) EFT L 276 af 9.11.1993, godkendt af de kompetente myndigheder i Belgien den 22.11.1993. (3) EFT L 176 af 9.7.1994, godkendt af de kompetente myndigheder i Frankrig den 27.7.1994. (4) EFT L 203 af 6.8.1994, godkendt af de kompetente myndigheder i Tyskland den 17.11.1994. (5) EFT L 37 af 15.2.1996, godkendt af de kompetente myndigheder i Det Forenede Kongerige den 28.2.1996. (6) EFT L 107 af 30.4.1996, godkendt af de kompetente myndigheder i Det Forenede Kongerige den 7.5.1996.

2. Otte ansoegninger, som de paagaeldende medlemsstater har fremsendt til Kommissionen med positiv udtalelse, er til behandling:

>TABLE>

(1) Beslutning vedtaget af Kommissionen den 20.5.1996, men endnu ikke offentliggjort.

3. og 4. Pr. 30. juni 1996 var der rundsendt 713 anmeldelser af eksperimentelle udsaetninger i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 90/220/EOEF. Det aerede medlem og Parlamentets sekretariat faar tilsendt en oversigt over de paagaeldende genetisk modificerede organismer og de vigtigste af de afproevede egenskaber, fordelt paa de paagaeldende medlemsstater, saa vel som anmeldelsesnumrene, der angiver datoen for rundsendelsen. Da det efter den forenklede procedure er muligt at samle flere udsaetninger under én anmeldelse, er antallet af udsaetningslokaliteter betydeligt stoerre end antallet af anmeldelser. Naermere oplysninger herom skal imidlertid indhentes hos de nationale myndigheder.

Tabel 1 og 2 ovenfor indeholder oplysninger om markedsfoeringen af genetisk modificerede produkter.