ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/435

(2004/C 88 E/0440)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2723/03

af Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) til Kommissionen

(3. september 2003)

Om: Europæisk initiativ for demokrati og menneskerettigheder og de oprindelige folk

Et af de prioriterede emneområder under det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder bør ifølge Kommissionen være bekæmpelsen af racisme, fremmedhad og diskriminering af etniske mindretal og oprindelige folk; Rådet har ligeledes ved flere lejligheder bekræftet sin forpligtelse til at støtte de oprindelige folk (Rådets konklusioner fra juni 2001 og november 2002). Det ser imidlertid ud til, at de oprindelige folk ikke er nævnt i 2004-budgettet for det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder.

Kan Kommissionen bekræfte, at det programdokument for det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder, som i øjeblikket er under udarbejdelse, i overensstemmelse med Rådets, Kommissionens egne og Europa-Parlamentets retningslinjer kommer til at indeholde en særlig henvisning og budgetpost vedrørende de oprindelige folk?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. september 2003)

Som en opfølgning af EU's forpligtelser vedrørende støtte til oprindelige folks rettigheder bidrager det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) til at nå disse mål ved at give adgang til finansiering af projekter, der gennemføres af organisationer, som repræsenterer oprindelige folk eller samarbejder med disse. Programmeringsdokumentet for EIDHR for 2002-2004 fastsætter, at oprindelige folk selv skal kunne fremme deres rettigheder, og at respekten for oprindelige folks rettigheder på internationalt plan skal øges, ved at de får særlig støtte. For perioden 2002-2004 fastsætter programmeringsdokumentet et vejledende beløb på 15 mio. EUR som støtte til projekter i den forbindelse. På grundlag af denne flerårige programmering og inden for rammerne af de fastsatte mål giver programmeringsdokumentet for EIDHR for 2004 fortsat mulighed for at finansiere projekter til støtte for oprindelige folks rettigheder på internationalt og regionalt plan samt i de enkelte fokuslande.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/334

(2004/C 78 E/0352)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3901/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(17. december 2003)

Om: Romano Prodis politiske aktiviteter i Italien

Kommissionens formand, Roman Prodi, udsendte den 12. november.2003 en lang appelskrivelse med titlen »Europa, drømmen, valgene«, som han sendte til partierne i den italienske centrum-venstre-koalition. Brevet, der indeholder et egentligt programmanifest, omhandler centrale emner som retsforhold, fred, miljø, økonomisk vækst, undervisning, socialstat og indvandring og forslår projekter, som reformpartiere bør støtte for at kunne tilyde en løsning på europæiske problemstillinger.

Med andre ord udgør »brevet« i enhver henseende et valgoplæg til det forestående valg til Europa-Parlamentet, hvilket fremgår af formuleringer som »vi kan tilbyde et stærkt politisk projekt« (punkt 4 i dokumentet), »af hensyn til Italien og til valget til Europa-Parlamentet næste forår har jeg opfordret alle reformkræfter til at forenes på en enkelt liste« (ligeledes punkt 4) og »Inspirationen vil imidlertid stadig være den samme som den, der lå til grund for ›Oliventræet‹« (punkt 5). I behandlingen af alle emnerne tages der udgangspunkt i Prodis aktiviteter som formand for Kommissionen formentlig i den hensigt at udnytte autoriteten og respekten omkring hans embede som støtte i valgkampen for den koalition, som han tilhører i Italien. Dette har vakt stor bestyrtelse blandt Europa-Parlamentets medlemmer, inklusive medlemmer af PSE-gruppen, som har deltagelse af de italienske partier, som Prodi henvender sig til.

1. Bør Kommissionens formand ikke være hævet over partierne og undgå at deltage aktivt i nationale politiske spørgsmål, undlade at tage hensyn til egne præferencer og se mest muligt bort fra interne spørgsmål?

2. Er det måske en del af formandens opgaver at udtale sig i en medlemsstats politiske debat om de store EU-spørgsmål, eller tegner der sig i dette tilfælde konturerne af et misbrug af den institutionelle rolle, som Romano Prodi varetager?

3. Mener Kommissionen, at Romano Prodis adfærd er i overensstemmelse med traktatens artikel 213, hvorefter »Kommissionen medlemmer udfører deres hverv i fuldkommen uafhængighed og i Fællesskabets almene interesse. Ved udførelsen af deres pligter må de hverken søge eller modtage instruktioner fra nogen regering eller noget andet organ.«?

4. Mener Kommissionen, at Kommissionens formand, der vælges af det samlede Europa-Parlament, sideløbende med sit institutionelle embede kan føre valgkamp som topkandidat for en politisk koalition, eller mener den snarere, at han, for at kunne gøre dette, bør tage sin afsked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(30. januar 2004)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-3492/03 fra Ribeiro e Castro (1).

(1) Se side 292.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/501

(2004/C 84 E/0579)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3170/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(27. oktober 2003)

Om: Problemer med byggeriet af forstadsjernbanen i Attika

I Grækenland gives der udtryk for alvorlig bekymring over udviklingen i projektet med byggeriet af forstadsjernbanen. I mange offentliggørelser i den græske presse fra de senere dage er situationen i forbindelse med dette projekt blevet beskrevet som yderst alvorlig, og det anses for usandsynligt, at det vil stå færdigt inden De Olympiske Lege. Det hævdes konkret, at det afsnit, der går fra Doukissa Plakentias og til det olympiske stadion, er forbundet med store forsinkelser, eftersom der samtidig er andre projekter under udførelse, nemlig Attika-motorvejen og metroen. Alvorlige problemer er der også i forbindelse med Neratziotissa-stationen, hvor forstadsjernbanen vil mødes med den elektriske jernbane (ISAP). I projektplanerne er der ikke taget hensyn til, at Attika-motorvejen vil passere under stationen, hvilket i betydelig grad vanskeliggør byggeriet.

Er Kommissionen underrettet om problemerne og forsinkelserne i forbindelse med gennemførelsen af projektet under henvisning til, at finansieringen af forstadsjernbanen allerede er optaget under den tredje fællesskabsstøtteramme? Hvordan vurderer Kommissionen den generelle udvikling i projektet?
3.

Udbetales der midler til tilvejebringelse af arbejdspladser til personer, som kun kendes for deres udsvævende livsstil som »nyrige«, men ikke er kendt for deres evne til at skabe normale former for produktiv beskæftigelse?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/356

(2004/C 88 E/0362)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1580/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(8. maj 2003)

Om: Dataanalyse af illegale stoffer i EU

Føler Kommissionen sig under henvisning til sit svar på skriftlig forespørgsel E-0315/03 (1) nu overbevist om, at den råder over fælles definitioner med hensyn til dataindsamling og analyser vedrørende brugen af illegale stoffer?

Hvilke tiltag har den i benægtende fald iværksat for at få fastlagt sådanne definitioner, og hvornår forventes de afsluttet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(16. juni 2003)

Dataindsamlingens karakter nødvendiggør en løbende indsats på fællesskabs- og medlemsstatsplan med henblik på at forbedre sammenligneligheden og pålideligheden. Der er i den forbindelse blevet udført arbejde inden for rammerne af folkesundhedsprogrammerne samt af Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EONN) i samarbejde med det europæiske statistiske system. Denne indsats vil blive fortsat.

Derudover omfatter Rådets henstilling om forebyggelse af narkotikamisbrug og reduktion af de med misbruget forbundne risici, som er klar til at blive vedtaget af Rådet, en række relevante foranstaltninger:

— udvikling og gennemførelse af passende evalueringsregler for alle programmer til forebyggelse af narkotikamisbrug og reduktion af de dermed forbundne risici

— udarbejdelse og gennemførelse af kvalitetskriterier for evaluering under hensyntagen til EONN's anbefalinger

— tilrettelæggelse af standardiseret indsamling og formidling af data på baggrund af EONN's anbefalinger gennem de nationale kontaktorganer i REITOX-samarbejdet (2).

(1) EFT C 51 E af 26.2.2004, s. 18.

(2) Det Europæiske Informationsnet for Narkotika og Narkotikamisbrug (REITOX) består af et nationalt kontaktorgan i hver af de 15 EU-medlemsstater og i Norge samt et i Europa-Kommissionen. Kontaktorganets opgaver omfatter koordinering af de nationale informationscentre med henblik på at leve op til EONN's krav om et sæt kernedata, årlige nationale rapporter om narkotikasituationen i hver enkelt medlemsstat og et nationalt informationsnet (http://www.emcdda.org/partners/nfp.shtml).
4.

Der skal for den nuværende generation af programmer, der finansieres af strukturfondene, være indgået forpligtelser for midlerne på den endelige modtagers niveau senest den 31. december 2006. Da Sachsen er en mål 1-region, bidrager den selv finansielt til en stor del af udviklingsinitiativerne i strukturfondsprogrammerne. Samtidig har størstedelen af udgifterne på statsbudgettet ingen tilknytning til strukturfondene. Det er statens opgave at sørge for, at initiativerne komplementerer hinanden, således at de er til størst mulig gavn for borgerne.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/487

(2004/C 78 E/0508)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3200/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. oktober 2003)

Om: Ydre racebetingede kendetegn som kriterium for politiets eller toldvæsenets kontrol af personer, som passerer en af EU's indre grænser

Som følge af arbejdet i tunnelen mellem banegården i Monaco og det foreløbige stoppested Montecarlo Country Club, der ligger på fransk territorium, er den gennemgående togtrafik på strækningen Genua (I)-Nice (F) spærret fra september til december 2003, og togpassagererne befordres med bus. Torsdag aften den 16. oktober 2003 mellem kl. 19.15 og kl. 19.45 kunne jeg med egne øjne konstatere, at rejsende i Intercity tog nr. 346 »Riviera dei Fiori« på strækningen Basel-Genua-Nice blev holdt tilbage i en halv time i erstatningsbussen på banegårdspladsen i den italienske grænseby Ventimiglia på grund af personkontrol ved indrejse i Frankrig, således som den ellers eventuelt finder sted i det gennemgående tog. I den forbindelse foretog det italienske politi med mere end al tydelighed en racebetinget udvælgelse, således at mennesker med et afrikansk eller asiatisk ydre skulle forevise deres rejsedokumenter og hente deres bagage fra fragtrummet. Mennesker med et ydre, der er almindeligt i Europa, Nordamerika, Australien eller New Zealand blev derimod ladt fuldstændigt i fred.

1. Kan Kommissionen oplyse, om denne fremgangsmåde er almindelig og i overensstemmelse med den arbejdsmåde, som er fastlagt for lejlighedsvis kontrol ved eller i nærheden af EU's indre grænser i de EU-medlemsstater, der er omfattet at Schengen-aftalen?

2. Medfører dette, at mennesker, som ikke er statsborgere i et EU-land men med lys hudfarve, langt lettere kan passere EU's indre grænser end personer, som er statsborgere i en medlemsstat, og hos hvem det er tydeligt, at deres forfædre stammer fra andre dele af verden? Finder Kommissionen denne situation ønskværdig?

3. Hvilken ændring tilstræber Kommissionen af denne klart opståede fremgangsmåde med udvælgelse alt efter ydre? Hvorledes vil man sørge for, at der rent faktisk foretages en sådan ændring i EU? Har Kommissionen mulighed for at gennemføre denne ændring på grundlag af den eksisterende traktat, eller er det nødvendigt med en yderligere indsats fra Rådets side?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(24. november 2003)

Kommissionen vil henvende sig til de italienske myndigheder for at få de oplysninger, som er nødvendige, for at den kan besvare det ærede medlems forespørgsel.

Så snart Kommissionen har et resultat af sine undersøgelser, vil den give det ærede medlem besked.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/788

(2004/C 78 E/0838)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3195/03

af Ursula Stenzel (PPE-DE) til Kommissionen

(30. oktober 2003)

Om: Anerkendelse af erhvervet (klinisk) optometrist

Strider det mod gældende fællesskabsret, navnlig for så vidt angår etableringsfrihed og fri udveksling af tjenesteydelser, at erhvervet (klinisk) optometrist, der allerede praktiseres på EU's område, navnlig i England, Irland og Nederlandene, ikke findes i Østrig, og at EU-borgere, der har erhvervet deres ret til at praktisere dette erhverv i andre medlemsstater, nægtes denne ret i Østrig?

Bør dette erhverv ikke ifølge fællesskabsretten anerkendes i de medlemsstater, hvor der ikke findes bestemmelser om det, således at EU-borgerne får tilladelse til at praktisere erhvervet på samme betingelser i alle medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(1. december 2003)

I henhold til EF-Domstolens retspraksis har medlemsstaterne, når der ikke er foretaget en harmonisering af en given form for erhvervsvirksomhed, kompetence til at fastsætte betingelserne for adgangen til eller udøvelsen af denne virksomhed, forudsat at dette sker under iagttagelse af de grundlæggende friheder, som er sikret ved EF-traktaten (Domstolens dom af 11. juli 2002, sag C-294/00, Deutsche Paracelsus Schulen für Naturheilverfahren GmbH).

Ifølge Kommissions oplysninger findes erhvervet som klinisk optometrist, der ville svare til erhvervet som klinisk optometrist i andre medlemsstater, ikke i Østrig. Erhvervet er efter alt at dømme imidlertid forbeholdt læger i Østrig.

I Bouchoucha- og Mac Quen-sagen (Domstolens dom af 3. oktober 1990, sag C-61/89, og Domstolens dom af 1. februar 2001, sag C-108/96) fastslog EF-Domstolen, at en medlemsstat ikke overtræder EF-traktatens artikel 43, når den indfører en sådan restriktion for at varetage almene hensyn til beskyttelsen af den offentlige sundhed.

I denne forbindelse skal det også påpeges, at beskyttelsen af den offentlige sundhed er et af de hensyn, der i henhold til EF-traktatens artikel 46, stk. 1, kan begrunde en begrænsning af etableringsfriheden. Bestemmelserne i nævnte stykke finder i henhold til EF-traktatens artikel 55 også anvendelse på den frie udveksling af tjenesteydelser.

Kommissionen ligger ikke inde med yderligere oplysninger, der taler for en tilsidesættelse af fællesskabsretten.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/669

(2004/C 78 E/0712)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3894/03

af Ian Hudghton (Verts/ALE) til Kommissionen

(10. december 2003)

Om: Indplacering under mål 1 — det skotske højland og de skotske øer

Kan Kommissionen i forlængelse af mit spørgsmål H-0809/02 og svar herpå (1) oplyse, om det britiske statistiske kontor eller den britiske regering har meddelt den, at de data, der blev indsamlet med henblik på ansøgningen om tildeling af mål 1-midler i 1999 til det skotske højland og de skotske øer, kan have været unøjagtige?

Hvordan forholder Kommissionen sig til sagen, hvis dataene skulle vise sig at have været unøjagtige?

Hvordan skal forordning nr. 1260/1999 (2) fortolkes, hvis de data, der anvendtes ved tildelingen afmål 1-midler, og som forelå til tiden, skulle vise sig at have været unøjagtige?

Findes der nogen EF-bestemmelser, der forhindrer en medlemsstats regering i at give en region i den pågældende stat kompensation for tab af mål 1-midler, hvis denne medlemsstats regering har indgivet en mangelfuld ansøgning om midler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(22. januar 2004)

Kommissionen bekræfter, at den ikke har modtaget nogen meddelelse fra det britiske statistiske kontor eller den britiske regering om nøjagtigheden af data vedrørende det skotske højland og de skotske øer.

Hvad angår spørgsmålet om eventuel revision af listen over støtteberettigede områder under mål 1, skal Kommissionen henvise det ærede medlem til svaret på hans mundtlige forespørgsel H-0809/02 (3) under Parlamentets anden plenarforsamling i december 2002.

(1) Skriftligt svar af 17.12.2002.

(2) EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1.

(3) Skriftligt svar af 17.12.2002.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/57

(2004/C 84 E/0063)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3214/03

af Jillian Evans (Verts/ALE) til Kommissionen

(30. oktober 2003)

Om: Nordkoreanske flygtninge

Jeg er blevet gjort opmærksom på tvangsrepatrieringen af nordkoreanske flygtninge i Kina. Nogle af de personer, der repatrieres, risikerer faktisk at blive fængslet og tortureret i Nordkorea.

Dette er foruroligende set i lyset af artikel 33 i FN's flygtningekonvention fra 1951, hvoraf det fremgår, at en stat ikke må sende en flygtning tilbage til forhold, der bringer vedkommende i alvorlig fare.

Hvad er Kommissionens politik for forbindelserne med Nordkorea, og hvad kan Kommissionen gøre for at sikre, at nordkoreanske flygtninge i Kina ikke tvinges tilbage til Nordkorea, når dette kan være til fare for dem?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/224

(2004/C 84 E/0269)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3206/03

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Rådet

(30. oktober 2003)

Om: Ransagning hos Il Giornale i Rom og krænkelse af pressefriheden i Italien

På grundlag af en kendelse afsagt af domstolen i Perugia foretoges der den 17. oktober 2003 en ransagning hos det store italienske dagblad Il Giornale, som er i færd med at undersøge Telecom Italias køb af Telekom Serbia. Politiets ransagning stod på i 13 timer, og et større antal dokumenter tilhørende journalisten Gian Marco Chiocci blev beslaglagt. Journalisten mistænkes alene for at have gjort sig skyldig i ærekrænkende omtale af en romersk dommer i avisen.

Mener Rådet, at denne kendelse er en åbenlys krænkelse af presse- og udtryksfriheden?

Mener Rådet, at denne kendelse er en krænkelse af Rådets henstillinger til medlemsstaterne af 8. marts 2000, hvorefter der ikke bør finde aflytning, overvågning, ransagning og beslaglæggelse sted, hvis disse foranstaltninger indebærer en risiko for, at journalistens ret til ikke at offentliggøre sine kilder krænkes?

Finder Rådet ikke, at den kendelse, der er afsagt af domstolen i Perugia, er i strid med den vigtige dom, som domstolen i Strasbourg afsagde i Goodwin-sagen, og som fastslog journalisternes tavshedspligt?

Mener Rådet ikke, at kendelsen fra domstolen i Perugia er i strid med dom 33400/96 af 15. juli.2003 afsagt af domstolen i Strasbourg, som definerer ransagning hos aviser med henblik på afsløring af journalisters kilder som en alvorlig krænkelse af udtryksfriheden?

Svar

(9. marts 2004)

Rådet kommenterer ikke verserende retssager og fortolker heller ikke Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol afgørelser i enkeltsager.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/391

(2004/C 78 E/0414)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1869/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(6. juni 2003)

Om: Pensionstab

Kan Kommissionen skønsmæssigt oplyse antallet af bidragydere til pensionsordninger baseret på kapitalisering, som er blevet ramt af arbejdsgiverbeslutninger om enten at ophæve sådanne ordninger eller at opgive at nå det samlede bidragsbeløb, der kræves for at garantere de vedtagne ydelser? Er Kommissionen af den opfattelse, at det er nødvendigt at træffe supplerende forholdsregler for at sikre pensionsudbetalingerne, og betyder udvidelsen af det indre marked, at det bør ske på europæisk plan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(15. juli 2003)

Da det er et spørgsmål, som falder ind under medlemsstaternes og arbejdsmarkedets parters ansvar, har Kommissionen ingen skønsmæssige oplysninger om antallet af bidragydere til pensionsordninger baseret på kapitalisering, som er blevet ramt af arbejdsgiverbeslutninger om enten at ophæve sådanne ordninger eller at opgive at nå det samlede bidragsbeløb, der kræves for at garantere de vedtagne ydelser. Sådanne oplysninger er det sandsynligvis også vanskeligt at indsamle på nationalt niveau.

EU har ingen beføjelser til at indskrænke arbejdsgivernes og arbejdstagernes frihed til at ændre en erhvervstilknyttet pensionsordninger. EU's lovgivning kræver kun, at medlemsstaterne sikrer, at de nødvendige foranstaltninger træffes for at beskytte interesser hos arbejdstagere og personer, der allerede havde forladt arbejdsgiverens virksomhed eller bedrift på datoen for dennes insolvens, for så vidt angår erhvervet ret eller delvis erhvervet ret til ydelser i forbindelse med alderdom, herunder ydelser til efterladte, i henhold til supplerende faglige eller tværfaglige forsikringsordninger, som ikke er omfattet af nationale lovbestemte sociale sikringsordninger. (artikel 8 i Rådets direktiv 80/987/EØF af 20. oktober 1980 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om beskyttelse af arbejdstagere i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens) (1). Dette forhindrer ikke arbejdsgivere og arbejdstagere i at forhandle om pensionsrettigheder og pensionsoptjening.

Hvad angår det nyligt vedtagne rådsdirektiv 2003/41/EØF af 3. juni 2003 om arbejdsmarkedsorienterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed (2), så kræver det, at pensionskasserne har den nødvendige egenkapital for at dække de tekniske hensættelser. Mindstebeløbet for de tekniske hensættelser skal være tilstrækkeligt til at sikre den fortsatte udbetaling af pensioner og ydelser og til at afspejle de forpligtelser, som opstår på grund af medlemmernes optjente pensionsrettigheder. Ifølge direktivet kan medlemsstaterne dog tillade pensionskasserne arbejder med en negativ margen, på betingelse af at de opstiller en konkret og realisabel plan til at genoprette det fulde kapitaldækningsniveau.

Efter offentliggørelsen i EUT har medlemstaterne 24 måneder til at vedtage de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme direktivet.

(1) EFT L 283 af 28.10.1980.

(2) EFT L 235 af 23.9.2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/240

(2004/C 78 E/0242)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3201/03

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(23. oktober 2003)

Om: Ransagning hos Il Giornale i Rom og krænkelse af pressefriheden i Italien

På grundlag af en kendelse afsagt af domstolen i Perugia foretoges der den 17. oktober 2003 en ransagning hos det store italienske dagblad Il Giornale, som er i færd med at undersøge Telekom Italias køb af Telekom Serbia. Politiets ransagning stod på i 13 timer, og et større antal dokumenter tilhørende journalisten Gian Marco Chiocci blev beslaglagt. Journalisten mistænkes alene for at have gjort sig skyldig i ærekrænkende omtale af en romersk dommer i avisen.

Mener Kommissionen, at denne kendelse er en åbenlys krænkelse af presse- og udtryksfriheden?

Mener Kommissionen, at denne kendelse er en krænkelse af Rådets henstillinger til medlemsstaterne af 8. marts 2000, hvorefter der ikke bør finde aflytning, overvågning, ransagning og beslaglæggelse sted, hvis disse foranstaltninger indebærer en risiko for, at journalistens ret til ikke at offentliggøre sine kilder krænkes?

Finder Kommissionen ikke, at den kendelse, der er afsagt af domstolen i Perugia, er i strid med den vigtige dom, som domstolen i Strasbourg afsagde i Goodwin-sagen, og som fastslog journalisternes tavhedspligt?

Mener Kommissionen ikke, at kendelsen fra domstolen i Perugia er i strid med dom 33400/96 af 15.7.2003 afsagt af domstolen i Strasbourg, som definerer ransagning hos aviser med henblik på afsløring af journalisters kilder som en alvorlig krænkelse af udtryksfriheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(2. december 2003)

Ransagningen hos »Il Giornale« på grundlag af en kendelse fra en retsmyndighed, i dette tilfælde anklagemyndigheden i Perugia, henhører under de nationale myndigheders enekompetence, idet de er ansvarlige for det italienske retssystem. Da der ikke findes bestemmelser i fællesskabsretten herom, finder Kommissionen ikke, at den er kompetent til at besvare det ærede medlems spørgsmål.

Det er desuden nyttigt at minde om, at hvis en person finder, at hans eller hendes grundlæggende rettigheder er blevet overtrådt, kan den pågældende indbringe sagen for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, efter at de nationale klagemuligheder er opbrugt.