ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C 187/110 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
(98/C 187/168) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4017/97
af Niels Sindal (PSE) til Kommissionen
(14. januar 1998)
Om: Blinde passagerer (transport)
Hvad agter Kommissionen at głre ved problemerne med behandlingen af blinde passagerer ombord på skibe i
det europæiske farvand?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anita Gradin
(27. februar 1998)
Kommissionen har haft lejlighed til at stifte bekendtskab med problemerne omkring blinde passagerer, både
inden for rammerne af słtransportpolitikken og i forbindelse med spłrgsmål, som i łjeblikket henhłrer underafsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union.
Da forslaget til konvention om personkontrol ved medlemsstaternes ydre grænser (
1) ikke er blevet vedtaget af
Rådet, er der ingen juridisk bindende bestemmelser herom.
Når Amsterdam-traktaten træder i kraft vil spłrgsmål vedrłrende passage af de ydre grænser henhłre under dens
fłrste słjle, især artikel 73 J, stk. 2, litra a), om de standarder og procedurer, som medlemsstaterne skal fłlge vedudłvelse af personkontrol ved disse grænser, idet det præciseres, at på dette område træffer Rådet i enovergangsperiode på fem år efter Amsterdam-traktatens ikrafttræden afgłrelse med enstemmighed på forslag afKommissionen eller på initiativ af en medlemsstat og efter hłring af Europa-Parlamentet.
Man błr tilstræbe forenelighed og kohærens med international słret. Der er fastlagt specifikke internationale
standarder, der finder anvendelse på blinde passagerer på skibe. I denne forbindelse har Italien fremlagt et udkasttil et juridisk instrument med henblik på bekæmpelse af ulovlig indvandring via słtransport for DenInternationale Słfartsorganisation. Kommissionen deltager i denne organisations arbejde.
(1) EFT C 128 af 9.5.1994.
(98/C 187/169) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4023/97
af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen
(14. januar 1998)
Om: Behandling af psykisk syge i Grækenland
Sikringen af et hłjt niveau for sundhedsbeskyttelse er en af EUs målsætninger, som blev styrket med
Amsterdam-traktaten. I Grækenland kan der konstateres visse fejl og mangler ved behandlingen af de psykisksyge, bl.a. manglende tilskyndelse til privat behandling af de syge. For behandling på offentlige hospitaler er derfastsat et belłb på 14.000 drakmer, hvorimod de private klinikker er blevet pålagt ikke at overskride en grænse på7.000 drakmer om dagen. Dette sætter de private hospitaler i en uholdbar situation. Dette sker til trods for, at 50%af de psykisk syge behandles på klinikker, der risikerer at måtte lukke, hvilket allerede er sket for nogle af dem.
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sanere sektoren for behandling af psykisk syge i
Grækenland?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4096/97 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (16. januar 1998)

Om: Bevillinger til Hertfordshire fra 1994-1997 fra MEDIA II og fra midler til venskabsbyer

Kan Kommissionen oplyse, hvor store beloeb Hertfordshire har modtaget fra MEDIA II og fra midler til venskabsbyer i 1994, 1995, 1996 og 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (13. marts 1998)

Eftersom MEDIA II-programmet startede 1. januar 1996, er der ikke bevilget stoette foer denne dato.

I 1996 har ingen virksomheder i Hertfordshire faaet bevilget stoette fra MEDIA.

I 1997 har selskabet »Arrow Film Distributors LtD« i Radlett modtaget stoette paa 25 000 ECU.

Herfordshire har faaet bevillinger under Kommissionens program for stoette til venskabsbyer (budgetpost A3021): I 1994 (5 898 ECU), i 1995 (5 427 ECU), i 1996 (14 201 ECU) og i 1997 (11 036 ECU).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4045/97 af Raimo Ilaskivi (PPE), Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) og Jyrki Otila (PPE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Ehec-bakterien og kvaegslagtning

Der er blevet konstateret ehec-bakterier i kvaeg i Finland, hvilket har gjort det noedvendigt at slagte kvaeg for at undgaa, at sygdommen breder sig. Slagtningen har virkelig vaeret paakraevet, eftersom mennesker er omkommet, og en del lider af saakaldt bloedende mavediarre.

Hvordan agter Kommissionen at sikre, at det saakaldte smittede koed ikke bruges til ernaering for dyr og mennesker? Da slagtningen medfoerer enorme oekonomiske tab for landmaendene, hvordan agter Kommissionen at kompensere for landmaendenes tab?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. februar 1998)

Produktion og markedsfoering af fersk koed hoerer under reglerne i direktiv 64/433/EOEF om sundhedsmaessige problemer vedroerende handelen med fersk koed inden for Faellesskabet (»ferskkoedsdirektivet«), konsolideret ved direktiv 91/496/EOEF om fastsaettelse af principperne for tilrettelaeggelse af veterinaerkontrollen for dyr, der foeres ind i Faellesskabet fra tredjelande, og om aendring af direktiv 89/662/EOEF, 90/425/EOEF og 90/675/EOEF ((EFT L 268 af 24.9.1991. )), aendret ved direktiv 95/23/EF om sundhedsmaessige betingelser for produktion og afsaetning af fersk koed ((EFT L 243 af 11.10.1995. )). I henhold til disse bestemmelser skal medlemsstaterne sikre, at embedsdyrlaegen erklaerer koed, som er smittet med eller har vaeret udsat for en hvilken som helst sygdom, uegnet til menneskefoede. Dette koed maa derfor ikke komme ind i den menneskelige foedekaede. Hvis koedet goeres uegnet til menneskefoede og bruges til foder, skal det behandles paa en saadan maade, at enhver infektion eller spredning af sygdommen er umulig.

Bestemmelserne vedroerende en eventuel finansiel deltagelse fra Faellesskabets side findes i Raadets beslutning 90/424/EOEF af 26. juni 1990 om visse udgifter paa veterinaeromraadet ((EFT L 224 af 18.8.1990. )), populaert kaldt »veterinaerfonden«.

For det foerste kan Faellesskabet traeffe beslutning om finansiel deltagelse paa basis af beslutning 90/424/EOEF, afsnit III, kapitel 2 (artikel 29, 32 og 33) inden for rammerne af en national plan, som har til formaal at sikre kontrollen med zoonoser. Paa nuvaerende tidspunkt er der ikke godkendt nogen plan, som daekker »Ehec«.

For det andet indeholder artikel 4 stk. 3 i beslutning 90/424/EOEF bestemmelser om beredsskabsforanstaltninger i tilfaelde af, at der forekommer en zoonose som omhandlet i Raadets direktiv 92/117/EOEF af 17. december 1992 om beskyttelsesforanstaltninger over for specifikke zoonoser og specifikke zoonotiske agenser hos dyr og i animalske produkter for at forhindre levnedsmiddelbaarne infektioner og forgiftninger ((EFT L 62 af 15.3.1993. )). Det er dog en betingelse, at forekomsten udgoer en umiddelbar risiko for folkesundheden. For oejeblikket er der ikke truffet beslutning om nogen finansiering paa dette grundlag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4175/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Samhoerighedspolitik og kultur

Vil Kommissionen orientere om de pilotprojekter af kulturelt tilsnit, der er blevet samfinansieret over strukturfondene i programperioden 1989-1993 samt i den nuvaerende programperiode (1994-1999) inden for rammerne af EFRU-forordningens artikel 10, med angivelse af land, projektets regionale maal samt de samlede gennemfoerelsesomkostninger og faellesskabssamfinansieringen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (5. marts 1998)

Pilotprojekter for interregionalt samarbejde paa det kulturelle omraade blev ivaerksat for foerste gang i forbindelse med programmeringen for artikel 10 i forordningen om Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling ((EFT L 193 af 31.7.1993. )) for perioden 1994-1999.

Hovedaarsagen til, at der blev ivaerksat pilotprojekter for interregionalt samarbejde paa det kulturelle omraade, er, at de ugunstigt stillede omraader i Faellesskabet ofte har en meget betydelig kulturarv, som imidlertid tit udnyttes daarligt. Den kunne udnyttes bedre ved etablering af netvaerk med andre territoriale myndigheder med henblik paa erfaringsudveksling, overfoersel af knowhow og oekonomisk udvikling af et omraade paa grundlag af dets kulturarv.

Pilotaktionerne for interregionalt samarbejde paa kulturomraadet sorterer saaledes under samhoerighedspolitikken.

En indkaldelse af forslag (nr. 95/C 253/11) blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende i september 1995 ((EFT C 253 af 29.9.1995. )). Kommissionen har udvalgt 32 projekter blandt de 265, den modtog.

Samarbejdsnettene skulle bestaa af repraesentanter for regionale eller lokale myndigheder fra tre til seks forskellige regioner og mindst tre medlemsstater. Antallet af maal 1, 2-, 5b- og 6-regioner, der deltager i et net, maatte ikke udgoere et mindretal i forhold til det samlede antal deltagere. Der er afsat et samlet beloeb paa 15 mio. ECU til denne pilotaktion med en faellesskabssamfinansiering paa maksimalt 600 000 ECU pr. projekt.

De vigtigste samarbejdsemner for de udvalgte projekter vedroerer f.eks. udnyttelse af kulturarven, overfoersel af knowhow med henblik paa restaureringsarbejder, etablering af kulturruter eller anvendelse af nye informationsteknologier til oprettelse af virtuelle museer.

Efter netvaerksledernes geografiske oprindelse fordeler pilotprojekterne for interregionalt samarbejde paa kulturomraadet sig saaledes:

>TABLE>

De 32 pilotprojekter for interregionalt samarbejde paa kulturomraadet indledtes den 1. januar 1997 for en toaarig periode.

Der er paa Kommissionens initiativ oprettet et Internet-sted, der giver en oversigt over de 32 pilotprojekter, samarbejdsemnerne og netpartnerne samt de vigtigste budgetoplysninger. Adressen er http:\\www.aeidl.be\art10\.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4077/97 af Guido Podestà (UPE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Fremme i EU af et »Performance Bond«-garantisystem

Den 21. oktober 1997 tilkendegav professor Mario Monti paa Kommissionens vegne som svar paa et mundtligt indlaeg i plenum af undertegnede vedroerende EP-medlem Tappins betaenkning om offentlige indkoeb en ikke negativ holdning med hensyn til indfoerelsen af nye garantiformer med henblik paa noeje gennemfoerelse af offentlige indkoeb som f.eks. »Performance Bonds«, hvor han for oevrigt understregede noedvendigheden af ikke at diskriminere og skade smaa og mellemstore virksomheder.

Vil Kommissionen oplyse, om og inden hvilken dato, den agter at foretage mere indgaaende undersoegelser med henblik paa at fastslaa fordelen ved og de naermere enkeltheder i forbindelse med indfoerelsen af saadanne garantiformer?

Hvis Kommissionen ikke agter at ivaerksaette saadanne noejere undersoegelser, hvad er da aarsagerne hertil?

Hvis Kommissionen derimod ivaerksaetter ovennaevnte uddybende undersoegelser, vil den da vaere i stand til at udarbejde et forslag om indfoerelse i EU-retten af saadanne garantisystemer med henblik paa gennemfoerelse af offentlige indkoeb, og hvornaar forventes dette at kunne ske?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. marts 1998)

Som meddelt af Kommissionen i sit svar paa en forespoergsel fra det aerede medlem under debatten om Tappins betaenkning om groenbogen om offentlige indkoeb ((KOM(96) 583 endelig udg. )) kan »performance bonds« spille en vigtig rolle i forbindelse med liberaliseringen af offentlige indkoeb inden for bygge- og anlaegssektoren. Den undersoegelse af virkningen og effektiviteten af det indre marked ((KOM(96) 520 endelig udg. )), som blev gennemfoert i 1996 paa Kommissionens foranledning viste, at offentlige indkoeb ikke var blevet liberaliseret ret meget inden for dette omraade. Kommissionen er overbevist om, at det hovedsagelig skyldes den manglende konkurrence, og ser derfor velvilligt paa enhver foranstaltning, der kan oege konkurrencen.

Udover de initiativer, der er taget af Kommissionen, f.eks. mandatet til Den europaeiske Standardiseringsorganisation (CEN) og Den europaeiske komité for elektroteknisk standardisering (Cenelec) om at udarbejde en kvalifikationsstandard, er der i hoej grad behov for initiativer fra den private sektor. Udviklingen af »performance bonds« ser ud til at vaere et meget lovende eksempel paa saadanne initiativer. Kommissionen foelger disse initiativer meget noeje, men finder ikke, at der er behov for dens intervention paa dette stadium. Den vil imidlertid foelge opmaerksomt med i udviklingen. Hvis det viser sig, at Kommissionen kan yde et vaesentligt bidrag paa dette omraade, vil den traeffe de fornoedne foranstaltninger paa grundlag af de oplysninger, der foreligger paa det paagaeldende tidspunkt.
16. 6. 98 DA C 187/97 De Europæiske Fællesskabers Tidende
I henhold til direktivets artikel 1, stk. 2, undersłger Kommissionen hvorledes der kan skabes bedre sammenhæng
mellem dette direktiv og de mere specifikke regler, der gælder for visse levnedsmiddelkategorier. Dette arbejdeforventes afsluttet i lłbet af 1998.
(1) EFT L 175 af 19.7.1993, s. 1.
(98/C 187/146) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3937/97
af Gordon Adam (PSE) til Kommissionen
(12. december 1997)
Om: Restriktioner med hensyn til spilleres klubskifte indfłrt af British Ice Hockey Association Ltd. (BIHA) og
International Ice Hockey Federation (LIHF)
British Ice Hockey Association Ltd., som er det styrende organ for ishockey i Det Forenede Kongerige og
underlagt International Ice Hockey Federation, som det er medlem af, indfłrer en række afgifter for registreringaf spillere fra ishockeysammenslutninger uden for Det Forenede Kongerige ud over de afgifter, der alleredeopkræves for registrering af spillere i Det Forenede Kongerige.
Afgiften for spillere fra de łvrige EU-lande forhłjes, afhængigt af hvilket land de fłrst blev registreret i.BIHA kræver endvidere et gebyr for et internationalt bevis for klubskifte (International Transfer Card), der
varierer, afhængigt af den afgift der opkræves i spillerens hjemland.
Falder de pågældende afgifter inden for Rom-traktatens anvendelsesområde, eftersom de forhindrer unge fra
andre EU-lande i at spille ishockey som amatłrer eller professionelle i Det Forenede Kongerige?
Får Bosman-sagen indvirkning på andre sportsgrene ud over fodbold, herunder især ishockey?
(98/C 187/147) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3950/97
af Gordon Adam (PSE) til Kommissionen
(12. december 1997)
Om: Restriktioner med hensyn til spilleres klubskifte pålagt af British Ice Hockey Association Ltd. (BIHA) og
International Ice Hockey Federation (LIHF)
British Ice Hockey Association Ltd., som er det styrende organ for ishockeysporten i Det Forenede Kongerige og
underlagt International Ice Hockey Federation, som det er medlem af, opkræver en række gebyrer for registreringaf spillere fra ishockeyforbund uden for Det Forenede Kongerige, som lægges oven i de gebyrer, der kræves forregistrering af spillere i Det Forenede Kongerige.
Gebyret for spillere fra de łvrige EU-lande forhłjes, alt efter hvilket land de fłrst blev registreret i.BIHA kræver endvidere et gebyr for et internationalt bevis for klubskifte (International Transfer Card), hvis
stłrrelse afhænger af det gebyr, der opkræves i spillerens hjemland.
Falder de pågældende gebyrer, der begrænser adgangen for unge fra andre EU-lande til at spille ishockey som
amatłrer eller professionelle i Det Forenede Kongerige, ind under Rom-traktatens anvendelsesområde?
Berłrer udfaldet af Bosman-sagen andre sportsgrene end fodbold, herunder især ishockey?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4021/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Sundhedsfarlige foedevarer, der saelges i supermarkeder

Ifoelge nogle undersoegelser, der for nylig er foretaget af forbrugerbeskyttelsesorganisationer, samt erklaeringer fra de ansvarlige statslige myndigheder, der foerer kontrol med foedevarernes kvalitet i Graekenland, er der tale om et akut problem for den offentlige sundhed som foelge af, at der saelges forfalskede, fordaervede og forurenede foedevarer, som daekker hele spektret lige fra drikkevand og olivenolie til koed, koedprodukter og tilberedte foedevarer. Problemet forvaerres paa grund af fordelingen af kompetancerne med hensyn til foedevarer paa otte ministerier og ca. 50 direktorater samt af den omstaendighed, at der endnu ikke er oprettet et samlet levnedsmiddelkontrolorgan.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at sikre, at EU-lovgivningen for foedevarer overholdes i Graekenland, samt sikre de graeske borgeres sundhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (19. februar 1998)

I henhold til Raadets direktiv 89/397/EOEF om offentlig kontrol med levnedsmidler ((EFT L 186 af 30.6.1989, s. 23. )) kraeves det af medlemsstaterne, at de inspicerer og kontrollerer levnedsmidlerne effektivt paa det mest hensigtsmaessige trin i processen fra produktion til distribution og handel. Med i kontrolbegrebet i dette direktiv indgaar et krav om inspektion af levnedsmiddelsektoren samt indhentning af proever, undersoegelse og analyse af alle levnedsmidler med henblik paa at sikre, at de europaeiske forbrugeres forsyning med levnedsmidler sker i overensstemmelse med baade de enkelte landes og Faellesskabets levnedsmiddellovgivning.

I henhold til artikel 5 i Raadets direktiv 93/99/EOEF om supplerende bestemmelser vedroerende offentlig kontrol med levnedsmidler ((EFT L 290 af 24.11.1993, s. 14. )) kraeves det af Kommissionen, at denne overvaager og vurderer ensartetheden og effektiviteten af de offentlige levnedsmiddelkontrolordninger, som forvaltes af de enkelte medlemsstaters kompetente myndigheder. Med henblik herpaa foretog Kommissionen en indledende kontrolrejse til Graekenland og til andre medlemsstater i 1996 og 1997. Det fremgik af rejsen til Graekenland, at forbedret kommunikation og koordinering mellem de graeske myndigheder ville oege ordningens generelle effektivitet med hensyn til offentlig kontrol af levnedsmidler. Dette punkt blev - med flere andre - meddelt de graeske myndigheder i Kommissionens vurderingsrapporten. Der er i loebet af 1998 planlagt yderligere en raekke kontrolbesoeg til Graekenland og de oevrige medlemsstater med henblik paa at vurdere, hvilke fremskridt der maatte vaere opnaaet paa dette omraade.
C 187/94 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Er Kommissionen ikke også enig i, at både kłrselsforbuddene, og også de nylige blokader kan få meget negative
fłlger for det europæiske ervhervsliv, og at dette nłdvendiggłr, at der også etableres et netværk af europæiskehurtigruter for godstransport ad landevej (»E-ways«), svarende til de europæiske hurtigruter for godstransportmed jernbane?
Har Kommissionen i bekræftende fald til hensigt på kort sigt at forelægge forslag om europæiske hurtigruter for
godstransport ad landevej?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock
(28. januar 1998)
Kommissionen er klar over de nævnte problemer, der opstår som fłlge af ukoordinerede kłrselsforbud, der
berłrer lastbiltransporter ad landevej overalt i Unionen, og har givet udtryk for sin bekymring herover til Rådet.
Kommissionen agter i lłbet af foråret 1998 at forelægge et forslag til retsakt om fastsættelse af klare og fælles
bestemmelser, som skal overholdes, når medlemsstaterne anvender kłrselsforbud.
(98/C 187/142) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3932/97
af Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen
(4. december 1997)
Om: Afvandingsområdet omkring floderne Lis og Seiça i Portugal/Samhłrighedsfonden
I en region med alvorlige miljłproblemer har bekæmpelsen af forureningen af det afvandingsområde, der
omfatter floderne Lis, Lena og Seiça, hłj prioritet.
Dette er allerede erkendt af de lokale og centrale myndigheder, hvilket åbenbart har resulteret i, at der er ansłgt
om stłtte fra Samhłrighedsfonden på i alt 7 mia esudos, som skal gå til investeringer med henblik på at bekæmpeforureningen af dette komplekse afvandingsområde.
Kan Kommissionen oplyse, hvornår denne ansłgning er indgivet? Hvor langt er man nået med behandlingen af
denne ansłgning? Er det muligt at få nogle forelłbige oplysninger om, hvornår ansłgningen vil blive behandletog afgłrelsen truffet?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies
(6. januar 1998)
Kommissionen modtog den 20. november 1997 en ansłgning om stłtte fra Samhłrighedsfonden til fłrste fase af
et integreret projekt til bekæmpelse af forureningen i afvandingsområderne omkring floderne Lis og Seiça iregionerne Pinhal Litoral og Me ·dio Tejo (distrikterne Leiria og Santare ·m). Initiativtager til projektet er
sammenslutningen af kommuner i Alta Estremadura.
Denne ansłgning omfatter flere delprojekter, der bl. a. tager sigte på installering eller ombygning af seks
spildevandsrensningsanlæg og cirka 200 km aflłbsrłr inden den 31. december 1999.
Kommissionen vil behandle sagen på baggrund af den tekniske og łkonomiske evaluering af projektet, de
midler, der er afsat til Portugal, og den af Kommissionen og den pågældende medlemsstat fastsatte prioritering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3198/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. Andet direktiv om selskabsret



EF-Tidende nr. C 174 af 08/06/1998 s. 0023



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3198/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (16. oktober 1997) Om: Andet direktiv om selskabsret Mener Kommissionen, at der i direktiv 77/91/EOEF ((EFT L 26 af 31.1.1977, s. 1. )) er tilstraekkeligt grundlag for at traeffe foranstaltninger mod nogen regering for overtraedelse af dette direktiv i perioden mellem direktivets ikrafttraeden og aendringen af den nationale lovgivning? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (8. december 1997) Kommissionen kan indlede en overtraedelsesprocedure mod en medlemsstat, naar den mener, at denne har overtraadt en forpligtelse, der foelger af faellesskabsretten. Dette princip gaelder naturligvis for den lovgivning, som det aerede medlem henviser til, nemlig Raadets direktiv 97/91/EOEF af 13. december 1976 om samordning af de garantier, der kraeves i medlemsstaterne af de i artikel 58, stk. 2, i traktaten naevnte selskaber til beskyttelse af saavel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for saa vidt angaar stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelsen af og aendringer i dets kapital, med det formaal at goere disse garantier lige byrdefulde. Mulighederne for og omfanget af en saadan foranstaltning kan imidlertid kun vurderes i forhold til hver enkelt konkret overtraedelse, som kan tilskrives en bestemt medlemsstat, og som kan henfoeres til en bestemt national lovgivning.