ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0765/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Raadet (1. april 1996)

Om: Menneskerettigheder

Paa dette aars moede i FN's Menneskerettighedskommission har Den Europaeiske Union taget initiativ til at fremsaette forslag til resolution, hvad angaar menneskerettighederne i visse lande, saasom Iran, Myanmar, Nigeria, Zaire og Kina.

Tyrkiet er det tredjeland, der har de naermeste forbindelser med EU, takket vaere toldunionen.

Det er velkendt, at menneskerettighedssituationen i denne stat er meget daarlig og let kan sammenlignes - hvis den ikke er vaerre - med situationen i andre lande, for hvilke EU som ovenfor naevnt forelaegger forslag til resolution.

Paa baggrund af, at menneskerettighedssituationen i Tyrkiet er vaerre i de foerste maaneder af 1996, end den var i 1995, og at de saakaldte forfatningsreformer i landet ikke er tilstraekkelige i forhold til den faktiske situations alvorlige karakter, bedes Raadet besvare foelgende:

1. Paa grundlag af hvilke kriterier besluttede Raadet ikke at forelaegge noget forslag til resolution om situationen med hensyn til menneskerettighederne i Tyrkiet i FN's Menneskerettighedskommission i aar?

2. Hvorfor har Raadet aldrig forelagt noget forslag til resolution om dette land?

3. Regner Raadet med at forelaegge et saadant forslag naeste aar, hvis menneskerettighedssituationen i Tyrkiet fortsat er ringe?

Svar (19. november 1996)

Raadet laegger den stoerste vaegt paa, at menneskerettighederne respekteres i alle lande, og det giver udtryk for sin bekymring, hver gang disse rettigheder overtraedes.

Raadet vil gerne goere det aerede parlamentsmedlem opmaerksomt paa en erklaering, som EU-formandskabet fremsatte paa 52. moede i Menneskerettighedskommissionen under punkt 10 paa dagsordenen. I denne erklaering lod EU den tyrkiske regering forstaa, at medlemsstaterne fortsat naerer dyb bekymring med hensyn til en raekke menneskerettighedsspoergsmaal i Tyrkiet, og den pegede paa forskellige initiativer, som Raadet haaber den tyrkiske regering vil tage for at forbedre menneskerettighedssituationen.

Raadet toever ikke med at fordoemme overtraedelser af menneskerettighederne over for de tyrkiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1736/96 af María Sornosa Martínez (GUE/NGL) og Salvador Jové Peres (GUE/NGL) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Bevaring af tunfiskebestandene i Middelhavet

Paa den valencianske kyst laegger visse franske snurrevodsfiskere et kraftigt pres paa tunfiskebestandene, herunder ogsaa i gydeperioden. Derudover viser brugen af snurrevod sig at vaere lidet effektiv, idet der paa grund af de paafoerte skader er en meget stor spildprocent.

Dette afsloerer i foerste raekke en kompetencekonflikt, der vil kunne loeses med den snarlige offentliggoerelse af forordningen om bevarelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, der foelger henstillingerne fra ICCAT.

De franske fiskeres aktivitet truer kystfiskeriet paa den valencianske kyst, hvor fiskerne bruger langt mere skaansomme teknikker, og det saetter endda artens overlevelse paa spil.

Overvejer Kommissionen at indskraenke brugen af snurrevod til tunfiskeriet i Middelhavet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (6. september 1996)

Kommissionen laegger stor vaegt paa at sikre det fremtidige tunfiskeri i Middelhavet gennem en effektiv forvaltning af ressourcerne. Som det gang paa gang er blevet understreget af forskerne, gaelder det foerst og fremmest om at beskytte fiskeyngelen. Derfor er der ved forordning (EF) nr. 1626/94 om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Middelhavet ((EFT L 171 af 6.7.1994. )) indfoert forbud mod landing og salg af smaa tunfisk. I oevrigt oensker Kommissionen - saaledes som det ogsaa fremgaar af det forslag, den har fremsat i henhold til det fleraarige udviklingsprogram IV - at der fastsaettes meget restriktive bestemmelser om fangstkapacitet og fiskeriindsats for fartoejskategorier, der er specialiseret i tunfiskeri i Middelhavet, saaledes at presset paa fiskebestanden mindskes.

Kommissionen finder det meget vigtigt, at disse foranstaltninger gennemfoeres fuldtud. Derimod mener den ikke, at der boer saettes spoergsmaalstegn ved selve fangstmetoden (snurpenot), som er vidt udbredt inden for alle betydelige fiskerier, bl. a. tropisk tunfisk.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2156/96 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Kommissionens aktioner vedroerende tvaerkulturel undervisning

Ifoelge anmaerkningen til konto B3-1001 i Den Europaeiske Unions almindelige budget for regnskabsaaret 1996 afsaettes der et beloeb paa 5 mio ecu »til undervisning af boern af vandrende arbejdstagere, boern af personer, der paa grund af deres erhverv ikke er bofaste, og andre ikke-bofaste personer, af sigoejnere og til tvaerkulturel undervisning (kapitel 2, aktion 2 i SOCRATES-programmet)«.

Kan Kommissionen goere rede for, hvad den har gjort for at opfylde denne maalsaetning?

Hvilke forpligtelser er der indgaaet, og hvilke udbetalinger har der fundet sted over denne konto?

Har Kommissionen taget hensyn til de tidligere initiativer inden for SOCRATES-programmet med hensyn til tvaerkulturel undervisning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (16. september 1996)

Kommissionen har fastlagt arbejdsplanen og budgetfordelingen for indevaerende aar i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 ((EFT L 87 af 20.4.1995. )) og under hensyntagen til udtalelsen fra Socrates-udvalget paa dettes moede den 28.-29. februar 1996. Budgettet til aktion 2 under kapitel II i Socrates (undervisning af boern af vandrende arbejdstagere, boern af personer, der paa grund af deres erhverv ikke er bofaste, af andre ikke-bofaste personer og af sigoejnere; tvaerkulturel undervisning) beloeber sig saaledes til 6 mio ECU fordelt paa to trancher, der er bestemt til dels nye projekter, dels fleraarige projekter fra 1995, som skal fornys den 1. september 1996.

Ved fristens udloeb den 1. marts 1996 godkendte de nationale agenturer 68 nye projekter, som de tilsendte Kommissionen med ansoegning om et samlet budget paa 3,8 mio ECU. Efter den udtalelse, der blev afgivet paa moedet den 28. juni 1996 i underudvalget »Skoleuddannelse«, udvalgte Kommissionen 42 projekter til finansiering for i alt 1,64 mio ECU. Kommissionen har endvidere efter faelles aftale med Socrates-udvalget finansieret fornyelsen af tre projekter, der blev forelagt af europaeiske sammenslutninger med et budget paa i alt 865.000 ECU.

I 1995 havde Kommissionen udvalgt og finansieret 166 projekter for et samlet budget paa 5,45 mio ECU ud af i alt 239 projekter, der var forelagt af ad hoc-gruppens medlemmer og repraesenterede de initiativer, der var indledt foer vedtagelsen af Socrates-programmet. Eftersom stoerstedelen af disse projekter var fleraarige, skoenner Kommissionen, at mere end 100 projekter vil blive underkastet fornyelse pr. 1. september 1996, og disse projekter repraesenterer et samlet finansieringsbehov, der overstiger det beloeb paa 3,5 mio ECU, som er reserveret hertil.

Kommissionen oversender en liste over de projekter, den finansierede i 1995 og i den foerste runde i 1996 til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2683/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Den andalusiske lokalregerings initiativ om at holde kommunerne Sanlúcar de Barrameda og Trebujena uden for den koordinerede fysiske styreplan for Doñana-parken

OEkologiske organisationer i Andalusien har klaget over et initiativ fra den andalusiske lokalregering om at holde kommunerne Sanlúcar de Barrameda og Trebujena uden for den koordinerede fysiske styreplan for Doñana-parken, hvilket skal goere det muligt at opfoere en raekke luksusboliger paa den jord, der gaar under navnet »Loma de Martín Miguel« - en byggeplan, der er meget lig den polemiske saakaldte »Costa Doñana«-plan.

Har Kommissionen i betragtning af, at man i oejeblikket er ved at gennemfoere Doñana II-programmet med et bidrag fra EF paa mere end 40 mio ecu, hvortil skal laegges den ekstraordinaere stoette for perioden 1994-1997 paa 105 mio ecu, der i 1992 blev opnaaet enighed om paa Det Europaeiske Raad i Edinburgh, oplysning om disse eventuelle aktioner, og om de er forenelige med »styringsplanen for Doñana«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (15. november 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2559/96 af Riccardo Garosci (UPE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Revision af toldafgifterne paa omraadet aedle metaller med henblik paa beskyttelse af italienske og europaeiske guldsmede

I guldsmedesektoren har toldafgifterne en meget staerk indvirkning paa virksomhedernes rentabilitet.

Med det afsluttende dokument, som blev undertegnet i Marrakech inden for rammerne af Uruguay-runden, blev der ikke opnaaet de forventede resultater for sektoren for aedle metaller, fordi der blot blev foretaget en marginal reduktion af de toldafgifter, som de vaesentligste importoerlande anvender paa europaeiske produkter.

For sektoren for europaeiske aedle metaller ligger de vaesentligste handelsmaessige fordele i de reduktioner, som gennemfoeres i industrilandene.

Der er en mangel paa gensidighed i forbindelse med reduktionerne (EU: -30%, USA: -15%), og i de sidste to aar er tilstedevaerelsen af italienske produkter og EU-produkter paa det amerikanske marked faldet med yderligere 20%.

Mener Kommissionen ikke, at den boer gribe ind for:

1. At beskytte jobbene inden for denne sektor, hvor arbejdsloesheden for oevrigt allerede har indfundet sig?

2. At undgaa produktionsvirksomhedens sandsynlige emigration til privilegerede lande uden for EU?

3. At genforhandle toldsatserne for denne sektor dels paa bilateralt plan (USA Transatlantic Business Dialogue, som allerede er i gang), dels paa multilateralt plan (WTO, revision af aftalerne inden for Uruguay-runden paa Singapore-konferencen i december 1996)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (29. oktober 1996)

Kommissionen bestraeber sig paa at sikre Faellesskabets industri en bedre adgang til dets handelspartneres markeder. Retningslinjerne for denne strategi findes i meddelelse fra Kommissionen: »De globale udfordringer, der knytter sig til verdenshandelen: Den Europaeiske Unions strategi til sikring af markedsadgang« ((KOM(96) 53 )). I meddelelsens aand har Kommissionen taget kontakt til de europaeiske guldsmedeforeninger med henblik paa at opnaa forbedret markedsadgang til Faellesskabets vigtigste eksportmarkeder for guldsmedeprodukter.

Kommissionen deler de bekymringer, som det aerede medlem giver udtryk for, saavel med hensyn til beskaeftigelse som flytning af produktionsvirksomheden til lande uden for Faellesskabet, og den vil have opmaerksomheden henledt paa betydningen af at soege forbedringer paa multilateralt plan i den nuvaerende toldmaessige situation. Endvidere skoenner den, at det er vigtigt, at de beroerte parter i forbindelse med »the Transatlantic business dialogue« rejser spoergsmaalet i den relevante gruppe, der behandler liberalisering af handelen, inklusive de toldmaessige aspekter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0028/96 af Clive Needle (PSE) til Raadet (19. januar 1996)

Om: Varigheden af rensningsprocessen for muslinger

Er Raadet klar over, at medlemsstaterne og tredjelande anvender rensningsprocesser af forskellig varighed for muslinger? Hvilke skridt vil Raadet tage for at harmonisere disse inden for rammerne af det indre marked? Er der beviser for, at forskellige vandkvaliteter og -temperaturer har indflydelse paa, hvor laenge muslingerne skal renses?

Svar (19. november 1996)

1. Raadet har ikke kendskab til varigheden af rensningsprocesser for muslinger i medlemsstaterne eller i tredjelande.

2. Direktiv 91/492/EOEF ((EFT L 268 af 24.9.1991, s. 1. )) fastsaetter sundhedsmaessige betingelser for produktion og afsaetning af levende toskallede bloeddyr. Herunder krav om rensning af skaldyr, men uden bestemmelser om rensningsprocessens varighed. Dette er et anliggende for medlemsstaterne, som maa tage hensyn til en raekke relevante faktorer.

3. Artikel 13 i Raadets direktiv 79/923/EOEF ((EFT L 281 af 10.11.1979. )) om kvalitetskrav til skaldyrvande praeciserer, at alle oplysninger, der er noedvendige for gennemfoerelsen af dette direktiv, skal gives til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2391/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Rettigheder for saelgere paa udendoers markeder

Hvorledes er Kommissionens holdning til reglerne om udendoers markedssalg i EU navnlig med hensyn til ferierettigheder og rettigheder i forbindelse med sygdom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (8. oktober 1996)

Saelgere paa udendoers markeder har rettigheder, der afhaenger af deres ansaettelsesstatus. Naar saelgere paa udendoers markeder anses for at vaere arbejdstagere som defineret i den nationale lovgivning, er foelgende bestemmelser relevante for deres ferierettigheder:

- Artikel 2, stk. 2, i Raadets direktiv 91/533/EOEF om arbejdsgiverens pligt til at underrette arbejdstageren om vilkaarene for arbejdskontrakten eller ansaettelsesforholdet ((EFT L 288 af 18.10.1991. )), hvori det fastsaettes, at arbejdsgiveren skal oplyse arbejdstageren om varigheden af den ferie med loen, som arbejdstageren har ret til, eller om procedurerne for tildeling og fastsaettelse af denne ferie.

- Artikel 7 i Raadets direktiv 93/104/EF om visse aspekter i forbindelse med tilrettelaeggelse af arbejdstiden ((EFT L 307 af 13.12.1993. )), hvori det fastsaettes, at enhver arbejdstager har ret til en aarlig betalt ferie af mindst fire ugers varighed.

For saa vidt angaar rettigheder i forbindelse med sygdom, findes der ingen faellesskabsbestemmelser om disse rettigheders materielle indhold. Koordineringen af lovgivningen om social sikring bestemmes af forordning (EOEF) nr. 1408/71 ((EFT L 149 af 5.7.1971, konsolideret udgave EFT C 325 af 10.12.1992. )). Denne forordning gaelder for baade selvstaendige erhvervsdrivende og arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Faellesskabet. Som Domstolen har understreget ved adskillige lejligheder, har medlemsstaterne dog frihed til selv at fastsaette deres egne sociale sikringsordningers saerlige vilkaar - herunder betingelserne for ydelser i forbindelse med sygdom og reglerne for adgang til saadanne ydelser - saa laenge der ikke finder forskelsbehandling sted paa grundlag af nationalitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2016/96 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Overdragelse af smaa og mellemstore virksomheder

I Kommissionens svar paa forespoergsel E-235/96 ((EFT C 137 af 8.5.1996, s. 50. )) om bestemmelser vedroerende overdragelse af smaa og mellemstore virksomheder siger Kommissionen, at den har kunnet konstatere, at nogle af medlemsstaterne allerede har vedtaget bestemte forholdsregler, men giver ikke nogen naermere forklaring paa, hvad disse forholdsregler bestaar i.

Kommissionen bedes klart og detaljeret goere rede for, hvilke forholdsregler der er blevet vedtaget af medlemsstaterne i forbindelse med overdragelse af smaa og mellemstore virksomheder, samt hvilke medlemsstater der har vedtaget disse forholdsregler.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af C. Papoutsis (10. oktober 1996)

De oplysninger om nationale foranstaltninger, der er truffet vedroerende overdragelse af virksomheder, og som Kommissionen for naervaerende er i besiddelse af, er saa sporadiske og ufuldstaendige, at de ikke tillader offentliggoerelse af en samlet rapport. Desuden stammer disse oplysninger for en stor dels vedkommende fra halvofficielle kilder og er endnu ikke formelt bekraeftet af alle medlemsstater.

Derfor oensker Kommissionen ikke i oejeblikket at foregribe en officiel rapport, som ventes at komme fra medlemsstaterne. Fristen, som sidstnaevnte har faaet til at tilsende Kommissionen dokumenter om de vaesentligste dispositioner, der er truffet med henblik paa ivaerksaettelse af Kommissionens henstilling af 7. december 1994 vedroerende overdragelse af smaa og mellemstore virksomheder (SMV) ((EFT L 385 af 31.12.1994. )), udloeber den 31. december 1996.

Ved udloebet af denne frist udarbejder Kommissionen en sammenstillende rapport om samtlige juridiske og administrative foranstaltninger, der i denne forbindelse er truffet af medlemsstaterne. Denne rapport vil blive droeftet paa en konference, der afholdes i begyndelsen af 1997, og som har til formaal at evaluere de fremskridt, der er gjort af medlemsstaterne, samt at afdaekke den bedste praksis paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1626/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Stoette til boernepasning under EFRU

Hvornaar har Kommissionen taget et saerligt initiativ vedroerende oeget stoette til foraeldres beskaeftigelse gennem oeget stoette til boernepasning under EFRU, og kan Kommissionen saette tal paa resultaterne af dette initiativ?

Hvilken tjenestemand eller hvilke tjenestemaend i Kommissionen har ansvaret for evaluering af faellesskabsstoetterammerne og de samlede programmeringsdokumenter paa dette omraade, og hvilke politiske retningslinjer og hvilken uddannelse modtager de for at udfoere denne opgave?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (24. juli 1996)

EFRU kan yde stoette til oprettelse af vuggestuer og boernehaver, naar disse anlaeg er tilknyttet uddannelsescentre eller infrastrukturer for virksomheder. Det er dog isaer ESF (navnlig NOW initiativet), som stoetter foranstaltninger vedroerende boernepasning (uddannelse af personale i vuggestuer og boernehaver og overtagelse af boernehaveudgifterne for kvinder under uddannelse).

En tredjedel af bevillingerne til NOW initiativet for perioden 1991-1993 (ca. 50 mio. ECU af det samlede budget paa 153 mio. ECU) blev anvendt til at finansiere boernepasningsaktioner.

I maal 1-omraaderne har EFRU ydet betydelige tilskud til gennemfoerelsen af boernepasningsstrukturer, som hidtil ikke har vaeret saerligt udbredte. Selv om stoettens betydning er blevet understreget i evalueringsrapporterne om NOW initiativet, er det vanskeligt at saette tal paa det noejagtige bidrag fra EFRU til denne type foranstaltninger, fordi saadanne anlaeg indgaar i stoerre projekter.

I det generelle evalueringsarbejde for strukturfondenes interventioner tages der nu ogsaa hensyn til, at begge koen faar de samme chancer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1797/96 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Beskaeftigelsen i energisektoren

Mener Kommissionen, at den paa sit ekstraordinaere moede boer behandle det indre marked for elektricitets indvirkning paa beskaeftigelsen i energisektoren? I benaegtende fald bedes Kommissionen forklare hvorfor.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (13. september 1996)

Hovedmaalet med gennemfoerelsen af det indre marked, herunder det indre marked for elektricitet, er at skabe vaekst og fremme konkurrencen for at sikre et hoejt beskaeftigelsesniveau for de europaeiske borgere. Den europaeiske industris energiudgifter er i dag 50% hoejere end den amerikanske industris. Paa faellesskabsplan er Kommissionen overbevist om, at gennemfoerelsen af det indre marked vil have en positiv indvirkning paa beskaeftigelsen. Gennemfoerelsen af det indre marked for elektricitet indgaar derfor i Kommissionens forslag til et europaeiske initiativ paa beskaeftigelsesomraadet.

Kommissionen har ikke afholdt noget ekstraordinaert moede om det indre marked for elektricitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2066/96 af Claude Desama (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: AAbning af markederne for offentlig transport i byerne og af jernbane- og regionaltrafikken

Det synes i dag at vaere en kendsgerning, at Kommissionen snart regner med at aabne markederne for offentlig transport i byerne, forstaederne og paa regionalt plan for konkurrence. Agter Kommissionen at paalaegge ansoegerne sikringen af offentlige tjenester?

Hvilke tjenester bliver der i bekraeftende fald tale om, og hvorledes agter Kommissionen at sikre, at de respekteres? Hvordan staar det endvidere til med finansieringen af disse offentlige tjenester?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (den 13. september 1996)

Kommissionen fremlagde i sin groenbog med titlen »Borgernes transportnet« ((KOM(95) 601. )) de tanker, den har gjort sig om den seneste udvikling inden for personbefordring i EF bl.a. med en henvisning til de forskriftsmaessige rammer for isaer offentlig transport i byerne, forstaederne og paa regionalt plan. Uden at tage endelig stilling til emnet redegjorde Kommissionen for sin hensigt om at undersoege, hvordan udlicitering af koncessioner til bymaessig og regional personbefordring baseret paa aabne europaeisk daekkende offentlige udbud kan fremmes. Med hensyn til indenlandsk personbefordring har Kommissionen gentagne gange understreget noedvendigheden af, at medlemsstaterne har mulighed for at sikre princippet om offentlig tjeneste.

Raadets forordning (EOEF) nr. 1191/69 ((EFT L 156 af 28.6.1969. )) som aendret ved Raadets forordning nr. 1893/91 ((EFT L 169 af 29.6.1991. )) omhandler de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 77. Sidstnaevnte forordnings artikel 1, stk. 4, sikrer, at medlemsstaterne kan indgaa en kontrakt om offentlig tjeneste med en transportvirksomhed med henblik paa at sikre offentligheden tilstraekkelige transportydelser. I forordningens artikel 1, stk. 1, sikres medlemsstaternes mulighed for at kunne udelukke virksomheder, hvis aktiviteter udelukkende omfatter transportydelser i byer, forstaeder eller regioner, fra forordningens anvendelsesomraade. Som naevnt i groenbogen er det Kommissionens hensigt at tage denne generelle undtagelsesregel op til fornyet vurdering med henblik paa at sikre hensigtsmaessige oekonomiske og ledelsesmaessige incitamenter til at forbedre tjenesterne og goere dem mere effektive. Kontrakter om offentlig tjeneste for at sikre saadanne incitamenter boer bl.a. indeholde bestemmelser om prisen paa de tjenester, der aftales mellem de offentlige myndigheder og transportvirksomheden, og kan indgaa i en eventuel udlicitering af koncessioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2198/96 af Martin Schulz (PSE) og Jutta Haug (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Optankning af Kommissionens tjenestekoeretoejer hos Shell-koncernen

Den menneskeforagt, den nigerianske regering udviser i sin politik over for ogonierne, og som kun er mulig gennem stoette fra Shell-koncernen, er allerede flere gange blevet fordoemt af Europa-Parlamentet. Adskillige europaeiske staters regeringer er derfor gaaet ind for en boykot af Shell-koncernen.

Tanker Kommissionens tjenestekoeretoejer op hos Shell, eller er der garanti for, at Kommissionens tjenestekoeretoejer ikke benytter Shell?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (26. september 1996)

I overensstemmelse med resultatet af et udbud vedroerende levering af braendstof, som blev afholdt sidste aar, har Kommissionens koeretoejer ikke benyttet Shell-benzin siden 1. januar 1996.

Kommissionen vedbliver med at analysere sin politik over for Nigeria i samraad med medlemsstaterne. Unionen fastlagde i november 1995 en faelles holdning indeholdende en raekke bestemmelser over for Nigeria. Disse bestemmelser er i kraft indtil den 4. december 1996. De omfatter ikke olieprodukter.