ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2546/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Transport af nukleart affald

1. Der er gaaet en del aar, siden Europa-Parlamentets Undersoegelsesudvalg om Haandtering og Transport af Nukleare Materialer forelagde sin beretning og der blev vedtaget et direktiv om spoergsmaalet. Mener Kommissionen - paa baggrund af de massive overskridelser af graensevaerdierne ved transport af radioaktive affaldsstoffer og brugte braendselselementer, som for nylig er blevet kendt -, at det ville vaere nyttigt, hvis Europa-Parlamentet nedsatte et nyt undersoegelsesudvalg?

2. Er Kommissionen enig med mig i, at Raadets direktiv 92/3/Euratom(1), der er baseret paa Euratom-traktatens artikel 31, blev overtraadt med de naevnte overskridelser af graensevaerdierne under transport af radioaktivt affald og brugte braendselselementer fra Forbundsrepublikken Tyskland og Schweiz til Frankrig?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe som foelge af kraenkelsen af direktivet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(5. oktober 1998)

1. Det er naturligvis op til Parlamentet at afgoere, om der boer foretages en undersoegelse. Kommissionen vil imidlertid gerne forslaa, at det tager hensyn til foelgende punkter: a) trods det afsloerede antal episoder har der aabenbart ikke har vaeret noget brud paa Faellesskabets dosisgraenser, b) de endelige resultater fra de franske og tyske myndigheders undersoegelser foreligger endnu ikke, men de er klart relevante for en eventuel beslutning, c) Kommissionen har selv forpligtet sig til at undersoege disse resultater, naar de foreligger, og konsultere alle relevante medlemsstater for at soerge for, at de konklusioner der drages formidles bredt, og at der traeffes passende foranstaltninger paa medlemsstats- og faellesskabsplan.

2. I henhold til artikel 3 i Raadets direktiv 92/3/Euratom af 3. februar 1992 om overvaagning af og kontrol med overfoersel af radioaktivt affald mellem medlemsstaterne samt ind i og ud af Faellesskabet(2), "skal de forsendelsesoperationer, der er noedvendige for overfoerslen, vaere i overensstemmelse med EF-bestemmelserne og de nationale bestemmelser samt med de internationale aftaler, der gaelder for transport af radioaktive materialer".

I dette tilfaelde er de nationale bestemmelser, der er i overensstemmelse med bilag VII i RID (internationalt reglement for befordring af farligt gods paa jernbaner), blevet overtraadt af operatoererne. RID er tillaeg B til konventionen om international jernbanetransport (COTIF). Raadets direktiv 96/49/EF af 23. juli 1996 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om jernbanebefordring af farligt gods(3) indfoerte RID som en obligatorisk tekst for national transport og transport inden for Faellesskabet.

Det er op til de nationale myndigheder at rette op paa situationen. Kommissionen vil kontrollere, at der tages de noedvendige skridt paa nationalt plan.

(1) EFT L 35 af 12.2.1992, s. 24.

(2) EFT L 35 af 12.2.1992.

(3) EFT L 235 af 17.9.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2387/98 af Lyndon HARRISON til Kommissionen. Mellemeuropæisk tid



EF-Tidende nr. C 118 af 29/04/1999 s. 0067



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2387/98 af Lyndon Harrison (PSE) til Kommissionen (27. juli 1998) Om: Mellemeuropaeisk tid Gaar Kommissionen ind for, at Det Forenede Kongerige gaar over til mellemeuropaeisk tid med den dermed forbundne enorme gevinst for erhvervslivet og turistindustrien og for antallet af boern, hvis liv bliver reddet i forbindelse med faerdselsulykker? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (30. september 1998) Faellesskabets rolle med hensyn til spoergsmaal om tidsregningen har hidtil vaeret begraenset til at gaelde harmoniseringen af reglerne for sommertidsordningernes, herunder navnlig datoerne for begyndelsen og afslutningen paa perioden, for at fremme den frie bevaegelighed for varer, serviceydelser og mennesker overalt i Faellesskabet. Kommissionen er klar over de overvejelser det aerede medlem naevner i sit spoergsmaal, men i henhold til naerhedsprincippet indtager Kommissionen den holdning, at alle beslutninger vedroerende valget af tidszone bedst traeffes paa enkeltstatsligt plan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3106/98

af Marianne Thyssen (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Annullering af proeverne med henblik paa oprettelse af en ansaettelsesreserve af fuldmaegtige i Kommissionen

Med henblik paa oprettelse af en ansaettelsesreserve af fuldmaegtige afholdt Kommissionen den 14. september 1998 proever 38 forskellige steder i EU. Den 23. september besluttede Kommissionen at annullere disse proever, angiveligt paa grund af klager over forudgaaende kendskab til proevernes indhold og mangelfuld kontrol under proeverne.

Kan Kommissionen oplyse de noejagtige aarsager til annulleringen af proeverne?

Er det foerste gang, en proeve er blevet annulleret, eller er der fortilfaelde? Af hvilke aarsager er tidligere proever i givet fald blevet annulleret?

Kan Kommissionen oplyse, hvem der har ansvaret for de uregelmaessigheder, der blev konstateret forskellige steder, og hvilke sanktioner der er ivaerksat i den forbindelse?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at hindre en gentagelse?

Vil Kommissionen holde de kandidater skadesloese, som i god tro deltog i proeverne og blev holdt for nar? Kan Kommissionen oplyse, hvor mange kandidater der deltog i proeverne? Vil der blive afholdt nye proever og i bekraeftende fald hvornaar?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3042/98

af W.G. van Velzen (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Udvikling af det europaeiske energicharter

Det europaeiske energicharters formaal er isaer at beskytte investeringer paa energiomraadet og fremme investeringer i energisektoren i Central- og OEsteuropa. I betragtning af den nuvaerende krise i Rusland er det af stor betydning for investorerne, at der gives sikkerhed for deres investeringer i Rusland.

Ifoelge de seneste oplysninger har Frankrig endnu ikke ratificeret aftalen.

1. Hvilke EU-lande og hvilke tredjelande har endnu ikke ratificeret aftalen?

2. Ved Kommissionen, hvorfor Rusland endnu ikke har ratificeret aftalen?

3. Har Kommissionen kendskab til, hvilke betaenkeligheder Frankrig naerer?

4. Kan Kommissionen i betragtning af, at det europaeiske energicharter er et vigtigt instrument i forbindelse med beskyttelsen af investeringer paa energiomraadet i Rusland, isaer med henblik paa de nuvaerende oekonomiske forhold, traeffe yderligere skridt til at fremskynde ratificeringen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(20. november 1998)

1. De medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret energichartertraktaten er Frankrig og Irland. Blandt energichartertraktatens oevrige underskrivere, som endnu ikke har afsluttet deres ratificeringsprocedurer, er: Australien, Hviderusland, Bosnien og Herzegovina, Island, Japan, Malta, Norge, Polen, Den Russiske Foederation og Tyrkiet. Ukraine har faerdiggjort sin ratificeringsprocedure, men har endnu ikke indgivet sine ratificeringsinstrumenter hos depositaren.

2. Den russiske regering indledte sin procedure med henblik paa ratificering af energicharteret i august 1996. Dumaen har imidlertid endnu ikke behandlet spoergsmaalet, som stadig droeftes i dens oekonomipolitiske udvalg. Kommissionen har ved flere lejligheder soegt at overvinde Dumaens betaenkeligheder. I februar 1997 deltog energikommissaeren i et seminar, der blev afholdt for Dumaens medlemmer for at forklare energicharteret og fremme Den Russiske Foederations ratificering. Paa G8's energiministermoede i Moskva den 1. april 1998 understregede Kommissionen igen, hvor vigtigt det er, at alle underskrivere, foerst og fremmest Den Russiske Foederation, underskriver charteret saa hurtigt som muligt.

3. Kommissionen kender ikke de politiske eller juridiske grunde til Frankrigs problemer med at ratificere energicharteret. Ratificeringsproceduren er stadig til behandling i Parlamentet efter en afbrydelse i 1997, hvor Nationalforsamlingen blev oploest. Senatet har allerede godkendt ratificeringen.

4. Kommissionen har ingen muligheder for at fremskynde ratificeringsprocedurerne i de nationale parlamenter. Den kan kun fremhaeve ratificeringens betydning for hele energicharterprocessen og ikke mindst for, at der kan opstaa et investeringsvenligt klima i overgangslandene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2310/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Affaldsforvaltningsprogrammer i Graekenland

Har Graekenland gennemfoert EF-bestemmelserne om affaldsforvaltningsprogrammer? Hvorledes vil Kommissionen i benaegtende fald reagere, og hvilke finansielle sanktioner vil der kunne ivaerksaettes over for Graekenland i betragtning af, at dette spoergsmaal har direkte betydning for borgernes sundhed og den effektive beskyttelse af det naturlige miljoe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(22. oktober 1998)

I henhold til direktiv 75/442/EOEF om affald(1), som aendret ved direktiv 91/156/EOEF(2), er de nationale myndigheder forpligtet til at udfaerdige planer for haandtering af affald (artikel 7), der blandt andet skal indeholde oplysninger om arten, maengden og oprindelsen af det affald, der skal nyttiggoeres, eller som skal bortskaffes, de almindelige tekniske forskrifter, saerlige bestemmelser vedroerende specielt affald samt omraader og anlaeg, der er egnede for bortskaffelsen.

I direktiv 91/689/EOEF om farligt affald(3) henvises til artikel 7 i direktiv 75/442/EOEF, og myndighederne forpligtes til "enten separat eller som led i deres almindelige planer for affaldshaandtering [at udarbejde] planer for haandtering af farligt affald og offentliggoere disse planer".

I direktiv 94/62 om emballage og emballageaffald(4) fastslaas det, at medlemsstaterne i deres affaldshaandteringsplaner skal indfoeje et saerligt kapitel om haandtering af emballage og emballageaffald.

Da Kommissionen ikke har modtaget planer for affaldshaandtering i overensstemmelse med ovennaevnte direktiver, har den sendt de graeske myndigheder en paamindelse. Som svar paa dette brev har de graeske myndigheder fremsendt et lovforslag til gennemfoerelse af direktiv 94/62/EF.

Da Kommissionen ikke har modtaget de planer, der skal udarbejdes i henhold til direktiverne 75/442/EOEF, 91/689/EOEF og 94/62/EF, fortsaetter den overtraedelsesproceduren mod Graekenland.

Det er op til Domstolen at fastslaa, at en medlemsstat ikke har overholdt en forpligtelse. Det hedder i EF-Traktaten, artikel 171, at en medlemsstat er forpligtet til at gennemfoere de foranstaltninger, der er noedvendige for at opfylde dommen. Hvis den paagaeldende medlemsstat ikke traeffer de til dommens opfyldelse noedvendige foranstaltninger, kan Kommissionen indbringe sagen for Domstolen og foreslaa stoerrelsen af den tvangsboede, den paagaeldende medlemsstat skal betale, og som Domstolen alene har myndighed til at fastsaette i sin dom(5). I sin meddelelse af 28. februar 1997 har Kommissionen fastlagt en metode til beregning af den i Traktatens artikel 171 omtalte tvangsboede(6).

(1) EFT L 194 af 25.7.1975.

(2) EFT L 78 af 26.3.1991.

(3) EFT L 377 af 31.12.1991.

(4) EFT L 365 af 31.12.1994.

(5) EFT C 242 af 21.8.1996.

(6) EFT C 63 af 28.2.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2728/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Beskatning af renteindtaegter fra opsparing (KOM(98) 295)

I den konsekvensanalyse, som er vedlagt dette forslag, fastslaas det, at forslaget hovedsagelig faar "virkning for omkostningerne ved de yderligere administrative byrder, der paalaegges de rentebetalende agenter", hvorimod der ikke goeres forsoeg paa at saette tal paa disse omkostninger.

Erkender Kommissionen, at en evaluering af disse omkostningers omfang i hoej grad ville vaere nyttig for at kunne vurdere direktivets potentielle foelger, og vil den paatage sig at foretage en saadan evaluering?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2270/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Usaedvanlige procedurer paa Athens boers

De graeske investorer ved Athens fondsboers, der havde koebt aktier i selskabet "Ellinika Petrolaia", blev i loebet af den foerste handelsdag (30. juni 1998) stillet over for en usaedvanlig situation, idet en stor del af smaainvestorerne, som havde betalt for aktierne, ikke fik udleveret de paagaeldende certifikater.

At disse certifikater ikke blev udleveret rettidigt, medfoerte forvridning af markedet den foerste handelsdag, hvilket resulterede i, at mange opnaaede uhyrlige gevinster. I betragtning af, at aktierne i henhold til meddelelsen om optagelse paa Athens fondsboers af "Ellinika Petrolaia"-aktierne foerst skulle handles, efter at tegningsperioden var udloebet, og efter at alle certifikaterne var overdraget til de retmaessige ejere, paahviler der de personer, der har skabt denne situation, et meget stort ansvar, idet alle de grundlaeggende principper om sund konkurrence er blevet overtraadt, og tusindvis af smaainvestorer er blevet snydt.

Vil Kommissionen paa denne baggrund traeffe foranstaltninger for at raade bod paa den skade, som tusinder af investorer har lidt? Vil den gribe ind for at udvirke, at de skyldige bliver draget til ansvar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. oktober 1998)

Kommissionen kan oplyse, at det rejste spoergsmaal hoerer under de graeske tilsynsmyndigheders kompetenceomraade, og at den derfor ikke har mulighed for at gribe ind.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2562/98

af Maren Guenther (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Brug af landminer i Kosovo

Hvilke oplysninger har Kommissionen om udlaegning af landminer, isaer personelminer, i konfliktomraadet i Kosovo i den seneste tid?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at stoppe udlaegningen af landminer?

Har Kommissionen planer om at deltage i minerydningsaktioner, naar den politiske situation tillader det?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(14. september 1998)

Kommissionen har ingen specifikke oplysninger om at der anvendes personminer i Kosovo; den ville finde det hoejst forkasteligt om noget saadant var tilfaeldet.

Volden i Kosovo blev fordoemt baade paa Det Europaeiske Raads moede i Cardiff og paa de efterfoelgende moeder i Raadet vedroerende generelle anliggender, samtidig bebudede man en raekke oekonomiske foranstaltninger til en bedring af forholdene. Hvad humanitaere foranstaltninger angaar, har Kommissionen aktivt samarbejdet med andre internationale organisation i saavel Kosovo som i nabostaterne.

Hverken Forbundsrepublikken Jugoslavien eller Albanien har undertegnet Ottawa-konventionen der forbyder brug af personminer; dette er generelt, dvs. med ganske faa undtagelser, en forudsaetning for at Faellesskabet yder bistand til rydning af miner. Herudover gaelder det helt generelt at Kommissionen ikke yder stoette til fjernelse af miner i en situation med en loebende konflikt.

Skulle det imidlertid vise sig at der faktisk anvendes personminer, og at civilbefolkningen herved udsaettes for fare, saa maa Kommissionen naturligvis give udtryk for sin kraftigste fordoemmelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2916/98

af Jean Baggioni (UPE) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Tjenesterejser - Kommissionens repraesentative rolle

Under offentlige begivenheder traeffer man ofte ansatte fra de forskellige generaldirektorater, der kalder sig "repraesentanter" for Europa-Kommissionen. Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang disse tjenestemaend har befoejelse til at repraesentere Kommissionen og udtrykke sig paa dens vegne? Kan Kommissionen ligeledes praecisere, om dens tjenestemaend skal give oplysning om deres tilstedevaerelse og deltagelse i disse begivenheder til de politiske eller administrative myndigheder i de regioner eller medlemslande, de rejser til?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(16. november 1998)

Alle tjenestemaend skal til enhver tid overholde de forpligtelser, der er indeholdt i tjenestemandsvedtaegten. Dette gaelder naturligvis ogsaa under tjenesterejser. Kommissionen skal praecisere, at enhver tjenestemand eller oevrig ansat, der deltager i et officielt arrangement, skal vaere bemyndiget af sin generaldirektoer eller direktoer, der paa forhaand har afgjort, hvilken rolle, den paagaeldende skal spille, det vaere sig som observatoer, foredragsholder eller organisator.

Desuden skal den paagaeldende medarbejder vaere i besiddelse af en behoerigt udfyldt ordre om tjenesterejse, hvad enten tjenesterejsen gaar til et sted inden for eller uden for Faellesskabet. Hvor der er tale om en tjenesterejse til et tredjeland, og isaer hvis den paagaeldende medarbejder skal deltage i internationale forhandlinger, skal der ske en koordinering med de relevante generaldirektorater for eksterne forbindelser. Dette omfatter bl.a. en vurdering og godkendelse af tjenesterejsens formaal og derefter et samraad med Kommissionens delegation i det paagaeldende land.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2879/98

af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Misligholdelse af direktiv 91/674/EOEF om forsikringsselskaber

I henhold til klager fra de beroerte sektorer, og som er blevet offentliggjort og forelagt Kommissionen, har det graeske udviklingsministerium ikke paa behoerig og tilstraekkelig vis kontrolleret de relevante graeske og EU-retsakter, og saaledes givet utallige forsikringsselskaber mulighed for at operere med underskud paa milliarder af drachmer og overtraede love ved at forsoege at daekke disse underskud i loebet af det efterfoelgende regnskabsaar. Dette har foert til en vedvarende foroegelse af underskuddene, som saetter de forsikredes sikkerhed paa spil, og til at en raekke virksomheder har faaet ulovlig adgang til boersen.

Mener Kommissionen i lyset af de oplysninger, den har til raadighed, at direktiv 91/674/EOEF(1) bliver haandhaevet korrekt i Graekenland, og vil den i benaegtende fald traeffe de noedvendige foranstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(4. december 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.

(1) EFT L 374 af 31.12.1991, s. 7.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2974/98

af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Alvorlige uregelmaessigheder i forbindelse med Kommissionens almindelige udvaelgelsesproeve KOM/A/8-9-10-11-12/98

I henhold til dokumentation, der er fremsendt til mit kontor fra en af deltagerne i den almindelige udvaelgelsesproeve KOM/A/8-9-10-11-12/98, fremgaar det (hvilket kandidaten ogsaa selv henviser til i den ledsagende skrivelse) at opgaverne i logisk taenkning og matematik var tilgaengelige og i omloeb uden for Kommissionens bygninger inden datoen for udvaelgelsesproevens afholdelse.

Ifoelge de oplysninger, jeg er i besiddelse af, havde kandidaten anmodet om at faa opfoert en klage i den tilsynsfoerendes rapport, efter at have fundet en kopi af de rigtige svar, hvilket ikke blev opdaget af de oevrige tjenestemaend, der var til stede i lokalet, hvor udvaelgelsesproeven blev afholdt.

Vil Kommissionen undersoege, hvorledes denne alvorlige uregelmaessighed kunne forekomme, og indlede de noedvendige procedurer med henblik paa at identificere de ansvarlige?

Mener Kommissionen ikke, at man i lyset af disse alvorlige tildragelser boer annullere den paagaeldende udvaelgelsesproeve?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2980/98 af David MARTIN til Kommissionen. Bilkøb på det indre marked



EF-Tidende nr. C 135 af 14/05/1999 s. 0149



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2980/98 af David Martin (PSE) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Bilkoeb paa det indre marked Kan Kommissionen, paa baggrund af de problemer som mine vaelgere oplever i forbindelse med koeb af europaeiske biler med britiske specifikationer fra leverandoerer i Nederlandene og andetsteds, oplyse, hvad den goer for at sikre tilvejebringelse af et reelt indre marked for biler? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (9. november 1998) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-1957/97 fra Peter William Skinner(1), E-3298/97 fra Mark Francis Watts(2), E-1851/98 fra Graham Mather(3) og E-2534/98 fra Graham Mather(4). (1) EFT C 21 af 22.1.1998. (2) EFT C 158 af 25.5.1998. (3) EFT C 31 af 5.2.1999, s. 90. (4) EFT C 50 af 22.2.1999, s. 149.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2609/98 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Kommissionen. Fremme af kvalitetskød



EF-Tidende nr. C 135 af 14/05/1999 s. 0078



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2609/98 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Fremme af kvalitetskoed Hvilke oekonomiske midler anvender eller agter Kommissionen at anvende til fremme af produktionen af kvalitetskoed for at overvinde krisen i forbruget af oksekoed, genvinde forbrugernes tillid og dermed oege forbruget af oksekoed? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. september 1998) Kommissionen har siden 1993 stoettet forbrugsfremme og afsaetning af kvalitetsoksekoed gennem Raadets forordning (EOEF) 2067/92 af 30. juni 1992 om foranstaltninger til forbrugsfremme og afsaetning af kvalitetsoksekoed(1). I nedenstaaende tabel sammenfattes budgetsituationen for foranstaltningernes finansiering: >TABELPOSITION> (1) EFT L 215 af 30.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2891/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Kraenkelse af menneskerettighederne i Columbia

I henhold til menneskerettighedsorganisationer som f.eks. Amnesty International er menneskerettighederne i Columbia stadigvaek udsat for utallige kraenkelser. Navnlig skulle situationen i San José de Apartade vaere meget alvorlig.

Har Kommissionen kendskab til situationen i San José de Apartade, og hvilke foranstaltninger har den truffet med henblik paa at faa de columbianske myndigheder til at tage dette spoergsmaal op?

Giver Kommissionen paa nogen maade oekonomisk stoette til fordel for flygtninge i Columbia?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(26. oktober 1998)

Kommissionen foelger med bekymring noeje udviklingen paa menneskerettighedsomraadet i Colombia, som stadigvaek er generelt utilfredsstillende. Derfor har Kommissionen ved flere lejligheder over for de colombianske myndigheder udtrykt bekymring over den alvorlige situation i landet med hensyn til menneskerettigheder og folkeret, og har bedt dem om at goere en stoerre indsats for at forbedre situationen.

Kommissionen er informeret om situationen i San José de Apartade, som blot er et af mange eksempler paa ovenfor naevnte situation. Ambassadoererne for de medlemstater, der er repraesenteret i Bogota, og chefen for Kommissionens delegation foretager med jaevne mellemrum besoeg i de omraader, der er ramt af den vaebnede konflikt, for at udtrykke deres stoette til ofrene for overgrebene og underrette det internationale samfund om, hvad der sker.

Endvidere giver Kommissionen hoejeste prioritet til alle initiativer, som kan bidrage til at beskytte menneskerettighederne i Colombia og overvaage kraenkelser af disse rettigheder.

Dette sker paa foelgende maade:

- Ved at styrke tilstedevaerelsen af det internationale samfund i landet (forlaengelse af finansieringen af internationale observatoerer, som stilles til raadighed af FN's hoejkommissariat for menneskerettigheder, og som har til opgave at foelge menneskerettighedssituationen i hele landet).

- Ved at finansiere initiativer til fordel for lokale ikke-statslige organisationer (ngo), som er aktive inden for demokrati og menneskerettigheder.

- Ved i 1997 og 1998 at have mobiliseret 11 mio. ECU i humanitaerhjaelp, som specifikt er beregnet til fordrevne personer, som er ofre for vold.