ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0414/97 af Christa Randzio-Plath (PSE) til Raadet (14. februar 1997)

Om: Raadets deltagelse i G7 »Finanser« den 8. februar 1997

Kan Raadet bekraefte, at det ikke er indbudt til at deltage i moedet i G7 »Finanser« den 8. februar 1997 i Berlin, hvor Euro'en skal diskuteres?

I bekraeftende fald, hvorledes er Raadet da i stand til at sikre faellesskabsinstansernes deltagelse i internationale moeder vedroerende Euro'ens internationale dimension, saerlig med henblik paa gennemfoerelsen af EF-traktatens art. 109 ((»Valutakurssystem for ecu'en over for ikke-faellesskabsvalutaer«. )) i loebet af den tredje fase i OEMU og i forbindelse med en styrkelse af det internationale monetaere samarbejde?

Svar (16. maj 1997)

Hverken Raadet eller Kommissionen var indbudt til det nyligt afholdte moede i G7 (»Finanser«) i Berlin. Paa moedet droeftede man ikke den fremtidige valutakourspolitik for euro'en i forhold til ikke-faellesskabsvalutaer. Imidlertid blev de ikke-europaeiske moededeltagere kort orienteret om den aftale vedroerende OEMU, som Det Europaeiske Raad naaede frem til i Dublin.

For saa vidt angaar den anden del af spoergsmaalet skal det erindres, at retningslinjerne for virkeliggoerelsen af det internationale monetaere samarbejde i tredje fase af OEMU, der vedroerer forholdet mellem euro'en og ikke-EU-valutaer, vil blive taget op til overvejelse som led i forberedelsen af tredje fase af OEMU, og at Raadet vi traeffe afgoerelse herom i overensstemmelse med fremgangsmaaderne i EF-traktatens artikel 109.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0470/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (12. februar 1997)

Om: UEFA's brud paa den europaeiske konkurrencelovgivning

Agter Kommissionen hurtigst muligt at rette skriftlig henvendelse til UEFA om, at ethvert forsoeg paa at hindre en reel aaben konkurrence mellem fodboldsammenslutninger i to medlemsstater med henblik paa verdensmesterskabet i 2006 vil vaere en klar overtraedelse af den europaeiske konkurrencelovgivning?

Agter Kommissionen at goere UEFA opmaerksom paa sanktionerne ved en saadan overtraedelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (6. marts 1997)

Kommissionen har ikke de noedvendige oplysninger til, at den kan udtale sig om det aerede medlems forespoergsel.

Om professionelle sportsorganisationer eventuelt skulle udvise konkurrencebegraensende adfaerd i strid med EU's konkurrenceregler, kan kun vurderes, hvis man har fuld kendskab til de faktiske omstaendigheder i deres korrekte oekonomiske sammenhaeng, og hvis man tager den paagaeldende sektors saerpraeg i betragtning. En saadan vurdering skal desuden foregaa efter de fastlagte procedurer ((Raadets forordning nr. 17 af 6.2.1962, EFT 13 af 21.2.1962 (Specialudgave 1959-62, s 81). )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1127/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Anvendelse af dura mater i Den Europaeiske Union

Vil Kommissionen oplyse om smitterisici ved anvendelsen af disse membraner?

Vil Kommissionen endvidere begrunde, hvorfor man i Den Europaeiske Union ikke udelukkende anvender de eksisterende, syntetiske membraner for at begraense ovennaevnte risiko, isaer paa grund af BSE-epidemien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (14. maj 1997)

Det er rigtigt, at der kan vaere risiko for overfoersel af Jakob-Creutzfeldts sygdom under anvendelse af en dura matermembran under et kirurgisk indgreb. Der er registreret ca. 20 tilfaelde af dette jorden over. En saadan risiko for smitte findes ligeledes ved anvendelse af et ikke helt steriliseret instrument under et neurokirurgisk indgreb. Der er ligeledes registreret et tilfaelde i 1997 efter en hornhindetransplantation.

Kontrollen med denne risiko er et spoergsmaal om procedurer for evaluering af sikkerhed i forbindelse med medicinske og kirurgiske indgreb i de enkelte medlemsstaters sundhedssektor og henhoerer derfor under de enkelte medlemsstaters lovgivning og kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0405/97 af Arthur Newens (PSE) til Raadet (14. februar 1997)

Om: Udbyttet af »ekspertgruppen« om befolkningsspoergsmaal

Kan Raadet oplyse, hvor mange moeder »ekspertgruppen« om befolkningsspoergsmaal afholdt i 1996? Hvad var resultatet af disse moeder? Hvilke skridt bliver der taget for at fremme samarbejdet mellem EU og medlemsstaterne om gensidig stoette i forbindelse med befolkningsspoergsmaal og spoergsmaal om reproduktiv sundhed?

Hvordan ser moedekalenderen for 1997 ud? Hvilke emner har gruppen sat paa dagsordenen for de kommende moeder?

Svar (16. maj 1997)

Der findes ingen ekspertgruppe om befolkningsspoergsmaal i Raadet. Det aerede parlamentsmedlem henviser sansynligvis til en gruppe i Kommissionen eller i FN.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0602/97 af Alex Smith (PSE) til Raadet (27. februar 1997)

Om: FN's ekstraordinaere moede om miljoe

Hvilke forslag planlaegger Raadet at fremlaegge paa det ekstraordinaere moede i FN's Generalforsamling om »fremskridt inden for miljoe og baeredygtig udvikling siden Rio-topmoedet i juni 1992«, som vil finde sted i New York i juni 1997?

Svar (20. maj 1997)

Raadet gav paa samlingen den 9. december 1996 sin tilslutning til retningslinjerne for EU's holdning med henblik paa den saerlige samling i De Forenede Nationers Generalforsamling i juni 1997 i New York. Disse retningslinjer, som blev offentliggjort i pressemeddelelsen efter Raadets samling, bekraefter og praeciserer Den Europaeiske Unions holdning, nemlig at man ikke boer genforhandle Agenda 21, men at det vil vaere noedvendigt at holde gang i den proces, som blev indledt paa UNCED, og fremsaette en politks erklaering i den forbindelse.

Den Europaeiske Union har paa moedet i den gruppe, der mellem samlingerne forbereder femte samling i CSD og den saerlige samling, redegjort for sin holdning og forelagt en raekke mere detaljerede holdninger og diverse forslag, som paa grundlag af et dokument fra CSD's Sekretariat skulle bidrage til at fremme udarbejdelsen af naevnte politiske erklaering under arbejdet i CSD i april 1997.

Den Europaeiske Union vil fortsat spille en aktiv rolle i denne proces og vil navnlig understrege, at der bl.a. hurtigst muligt boer ivaerksaettes en aktion vedroerende ferskvand, have, skove og energi. Endvidere vil Unionen specielt understrege visse aspekter paa det finansielle omraade og vedroerende teknologioverfoersel.

Endelig finder Den Europaeiske Union, at CSD fortsat boer spille en central rolle med hensyn til gennemfoerelsen af Agenda 21 og andre forpligtelser, som er indgaaet i Rio, og boer fungere som katalysator for en baeredygtig udvikling paa samtlige niveauer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0291/97 af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Stet-sagen

I forbindelse med saneringen af IRI's gaeld havde den italienske regering over for de andre europaeiske lande forpligtet sig til at afhaende og privatisere Stet, isaer paa baggrund af de europaeiske bestemmelser vedroerende konkurrence og liberalisering af telekommunikationssektoren.

Det italienske parlament forkastede imidlertid for nylig dekretet om udskillelse af Stet fra IRI som en forudsaetning for en efterfoelgende privatisering, og den direkte kontrol af virksomheden fra statens side, der har hjemmel i en bestemmelse i finansloven, er dermed ikke laengere tilknyttet saerlige procedurer eller nogen form for tidsfrist.

1. Mener Kommissionen ikke, at erhvervelsen af Stet under disse omstaendigheder fremstaar som en form for statsstoette, der er i modstrid med EOEF-traktatens relevante bestemmelser?

2. Mener Kommissionen ikke, at de grundlaeggende forudsaetninger for aftalen med den italienske regering om daekning af IRI's gaeld falder bort under de nuvaerende omstaendigheder?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-0291/97 og E-0417/97 (20. marts 1997)

Den overfoersel af STET til statskassen, der er sket som led i den mindskelse af IRI's gaeldsbyrde, Italien har forpligtet sig til at foretage ((EFT C 267 af 2.10.1993. )), opfylder de betingelser, som er noedvendige for overholdelsen af den paagaeldende forpligtelse og dennes forlaengelse.

Med hensyn til parlamentets afstemning om STET-dekretet har de italienske myndigheder meddelt, at de ikke tager droeftelsen om STET's overfoersel til statskassen op igen. Overfoerslen har allerede fundet sted paa grundlag af artikel 2, stk. 182, i den retsakt i tilknytning til finansloven, ifoelge hvilken bestemmelsen om, at statskassen kunne foretage koebet, blev gjort varig.

Transaktionen indebaerer ikke statsstoette, for saa vidt som statskassen ved erhvervelsen af IRI's andel i STET betaler markedsprisen, der vurderes af uafhaengige konsulenter.

Ifoelge bestemmelserne om overfoerslen til statskassen fastsaettes den foreloebige mindstevaerdi af den overfoerte andel til 14 530 000 mio. ITL, og dette tal kan opjusteres, hvis konsulenternes vurdering er hoejere.

Er konsulenternes vurdering lavere end den fastsatte mindstevaerdi, vil den paagaeldende transaktion kunne indeholde elementer af statsstoette, der skal undersoeges af Kommissionen i lyset af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 92.

Gyldigheden af de uafhaengige konsulenters vurdering vil kunne bekraeftes bl.a. ved hjaelp af markedsprisen, saafremt statskassen udbyder STET-aktierne til salg paa et tidspunkt, der ligger ret taet op ad vurderingstidspunktet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0546/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Raadet (24. februar 1997)

Om: Forsinkelse i forbindelse med anlaeggelsen af den palestinensiske havn ud for kysten ved Gaza-striben

Vil Raadet anmode de israelske myndigheder om naermere oplysninger om den stadig stoerre forsinkelse i forbindelse med anlaeggelsen af en havn ud for Gaza's kyst, til trods for at pengene til anlaeggelsen af denne havn er til raadighed fra kilder i EU-medlemsstater (navnlig Nederlandene)?

Svar (20. maj 1997)

Raadet har ved flere lejligheder givet udtryk for bekymring med hensyn til forsinkelsen af anlaeggelsen af havnen ved Gaza, og fordi den allerede anlagte lufthavn i Gaza endnu ikke er taget i brug. Raadet mener, at disse faciliteter er af afgoerende betydning for den palaestinensiske oekonomis levedygtighed paa lang sigt, og emnet er en af de vigtigste opgaver for Miguel Angel Moratinos, EU's saerlige udsending vedroerende fredsprocessen i Mellemoesten.

Raadet haaber, at det udvalg, der er nedsat af den israelsk regering og Den Palaestinensiske Myndighed, og som skal behandle de udestaaende problemer i forbindelse med havnen og lufthavnen, snart vil naa frem til en loesning, der sikrer baade de israelsk sikkerhedshensyn og palaestinensernes behov for en effektiv transportinfrastruktur i deres omraader.

EU's saerlige udsending er i oejeblikket i taet dialog med de to parter for at finde ud af, hvordan EU kan bidrage til en loesning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0552/97 af Ulf Holm (V) til Kommissionen (21. februar 1997)

Om: EU og arbejdskraftens bevaegelighed

Internationale forskningsresultater tyder paa, at der kraeves en hoej bevaegelighed af arbejdskraft over graenserne, for at valutaunionen skal fungere tilfredsstillende. Bevaegeligheden i EU-landene er i dag begraenset, og det forventes, at der yderligere vil gaa mange aartier, foer bevaegeligheden har naaet et saadant niveau, som valutaunionen kraever. Det medfoerer i givet fald, at det ikke i meget lang tid vil vaere hensigtsmaessigt med en valutaunion, uden at det faar negative konsekvenser for medlemslandenes oekonomier.

Har Kommissionen gennemfoert egne konsekvensundersoegelser paa dette omraade?

Vurderer Kommissionen, at arbejdskraftens lave bevaegelighed kan have nogen betydning for valutaunionens muligheder for at opnaa et godt resultat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (14. april 1997)

Arbejdskraftmobiliteten paa tvaers af graenserne er forholdsvis lav i EU, specielt i sammenligning med mobiliteten i USA. Data fra OECD viser dog, at i Australien og Canada, som er monetaere unioner, som kan sammenlignes med en fremtidig oekonomisk og monetaer union (OEMU), er mobiliteten mellem de enkelte regioner ikke vaesentligt hoejere end i mange europaeiske lande og betydeligt lavere end i USA. Sammenligningen med USA, som ofte benyttes for at vise, at EU ikke udgoer et optimalt valutaomraade, er derfor maaske ikke saa overbevisende. Eksemplerne med Australien og Canada fremhaever det andet argument om, at arbejdskraftmobiliteten maaske ikke spiller saa stor en rolle, som det antydes i litteraturen.

Inden for OEMU vil medlemsstaterne ikke laengere kunne benytte valutakursen som et middel til at loese landespecifikke oekonomiske chok. Et fundamentalt spoergsmaal er dog, om den manglende raadighed over valutakursinstrumentet inden for OEMU reelt set er saadant et stort tab. For det foerste kan det fremfoeres, at i betragtning af den oekonomiske konvergens inden for EU er sandsynligheden for, at oekonomiske chok blot rammer én medlemsstat, forholdsvis ringe. Undersoegelser har vist, at inden for EU er en stor del af de beskaeftigelseschok, der er indtruffet, af regional karakter og ikke landespecifikke. Desuden er valutakursjusteringer ikke det rette svar, hvis der er tale om oekonomiske chok, der rammer specifikke sektorer. De er heller ikke det rette svar, hvis der er tale om laengerevarende chok, fordi de derved hindrer de noedvendige strukturtilpasninger. Endelig har undersoegelser vist, at migrationen selv mellem regioner inden for medlemsstaterne som reaktion paa oekonomiske chok ikke er omfattende. Det kan derfor fremfoeres, at de nuvaerende valutaomraader i Europa ikke er vaesentligt bedre end en fremtidig OEMU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0262/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (7. februar 1997)

Om: EU's udvidelse og reformen af strukturfondene

Er Kommissionen opmaerksom paa, at borgerne kan blive afskraekket fra at bidrage til debatten om reformen af strukturfondene efter 1999 efter rapporterne om, at de paagaeldende midler vil blive omledt til nye medlemsstater af et til den tid udvidet EU?

Kan Kommissionen bekraefte, at Den Europaeiske Union fortsat vil stoette principperne om samhoerighed inden for de nuvaerende medlemsstater, og at der vil blive foretaget en »aaben gennemgang« af behovene i samtlige daarligt stillede omraader og regioner i hele Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (18. marts 1997)

Kommissionen vil efter afslutningen af regeringskonferencen forelaegge Raadet sine forslag til den fremtidige finansiering af alle EF-politikker. Dette vil blive fulgt op af forslag til Raadet til nye forordninger med prioriteter, kriterier og metoder specifikt for den naeste generation af strukturpolitikker, som vil blive gennemfoert fra aar 2000.

Kommissionen har allerede fremlagt sine foerste overvejelser om den fremtidige strukturpolitik i den samhoerighedsrapport, som blev offentliggjort i november 1996 ((KOM(96) 542. )). I konklusionerne anerkender rapporten under hensyn til den generelle indsats for at forbedre effektiviteten dels behovet for at sikre langsigtet stoette til de fattigste regioner i De Femten, dels behovet for at bistaa med tilpasningsprocessen for de forskellige regioner, lokalsamfund og sociale grupper i resten af Faellesskabet.

Endvidere vil Kommissionen som hjaelp til at forberede fremtiden afholde en konference om strukturpolitikker, samhoerighedsforummet, som vil finde sted i Bruxelles fra den 28. til den 30. april 1997. Forummet er blevet entusiastisk modtaget af nationale, regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets partnere, forskningsinstitutter og repraesentative organisationer fra hele Faellesskabet, som er blevet inviteret til at deltage. Deltagerne vil faa lejlighed til at reflektere over de opnaaede resultater og bidrage i en tidlig fase til debatten om strukturpolitikkens fremtidige retning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1407/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: Europaeiske byer og faellesskabsmidler

Den 20. december 1996 forpligtede Kommissionen sig i sit svar paa skriftlig forespoergsel P-3847/96 ((EFT C 72 af 7.3.1997, s. 91. )) til snarest muligt at forelaegge de oplysninger, der var blevet anmodet om vedroerende de europaeiske hovedstaeders udnyttelse af faellesskabsmidler.

Er Kommissionen, da der i mellemtiden er gaaet over tre maaneder, i stand til at meddele resultatet af sine efterforskninger?

Samlet supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler P-3847/96 og E-1407/97 (13. maj 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0924/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: EUF og fiskeriaftalen med Cameroun

Vil Kommissionen oplyse, hvor store beloeb, der i 1995 og 1996 er ydet i EUF-stoette til Cameroun med henblik paa at finansiere udviklingen af den nationale fiskerisektor, samt angive de konkrete projekter, denne stoette er givet til?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-0923/97, E-0924/97, E-0925/97, E-0926/97, E-0927/97, E-0928/97, E-0929/97, E-0930/97, E-0931/97, E-0932/97, E-0933/97 og E-0934/97 (23. april 1997)

Som svar paa de spoergsmaal, der er stillet om beloebenes stoerrelse og om de konkrete projekter til fordel for tolv stater i Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet (AVS) med henblik paa udvikling af deres fiskerisektor, vil det aerede medlem samt Parlamentets generalsekretariat faa direkte tilsendt et dokument med en liste over de fiskeriprojekter i udviklingslandene, der har modtaget tilskud fra Faellesskabet.

Dette dokument rummer en raekke oversigter, der goer det muligt at give detaljeret oplysning om foranstaltningens art, maalsaetninger, modtagere samt Faellesskabets bidrag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1015/97 af Anne André-Léonard (ELDR) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Med-Media-programmet

Som foelge af Ministerkonferencen i 1995 i Barcelona har Kommissionen i overensstemmelse med de retningslinjer, der blev udarbejdet af EU-medlemsstaterne og deres partnere inden for;Med-programmerne, vedtaget at revidere interventionsmaaderne inden for Med-Media-programmerne.

Dette har den virkning, at de bevillinger, der er afsat til Med-Media-aktionerne, er blevet blokeret, hvorved der er skabt alvorlige vanskeligheder for visse erhvervsfolk, som har ivaerksat projekter der er stoettet gennem Med-Media. Det gaelder saaledes visse filmkoproduktioner, hvis finansiering og produktion ikke laengere kan gennemfoeres uden Med-Media-stoetten.

Har Kommissionen faaet oplysninger om de vanskeligheder og den skade, som de paagaeldende erhvervsfolk (filmproducenter), maa kaempe med fordi de lovede midler ikke er blevet tildelt? Kommissionen bedes oplyse Europa-Parlamentet om de nye Med-Media-interventionsbestemmelser og oplyse, hvornaar de nye procedurer vil kunne anvendes og midlerne for 1997 blive frigivet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne (5. maj 1997)

Kommissionen er i faerd med at oprette et nyt managementsystem for programmerne for decentralt samarbejde i Middelhavsomraadet efter en beretning fra Revisionsretten og med udgangspunkt i den opbakning som udenrigsministrene gav decentralt samarbejde paa Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona i november 1995, for at understrege den betydning, der tillaegges denne form for samarbejde.

Kommissionen er klar over, hvilke vanskeligheder blokeringen skaber for nogle deltagere i programmerne for decentralt samarbejde i Middelhavsomraadet. Det var imidlertid noedvendigt at stille programmerne i bero for at sikre aabenhed og effektivitet i forvaltningssystemet.

Kommissionen vil underrette Parlamentet om alle resultater, inden Med-programmerne saettes i gang igen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0882/97 af Agnes Schierhuber (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: EF-midler i 1996 til OEstrig og de enkelte oestrigske delstater

Siden folkeafstemningen i 1994 om OEstrigs tiltraedelse af Den Europaeiske Union er kritikken af OEstrigs medlemskab af Den Europaeiske Union vokset staerkt.

Et af kritikkens centrale punkter er OEstrigs oekonomiske bidrag til Den Europaeiske Union. Endvidere paastaas det ofte, at OEstrig ikke optimalt udnytter stoettemulighederne i forbindelse med Den Europaeiske Union.

Kan Kommissionen paa den baggrund oplyse,

1. hvilke samlede beloeb OEstrig i 1996 fik udbetalt fra Den Europaeiske Unions forskellige disponible faellesskabskasser?

2. hvilke beloeb Den Europaeiske Union i 1996 udbetalte til de enkelte oestrigske delstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (28. april 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0932/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: EUF og fiskeriaftalen med Comorerne

Vil Kommissionen oplyse, hvor store beloeb, der i 1995 og 1996 er ydet i EUF-stoette til Comorerne med henblik paa at finansiere udviklingen af den nationale fiskerisektor, samt angive de konkrete projekter, denne stoette er givet til?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-0923/97, E-0924/97, E-0925/97, E-0926/97, E-0927/97, E-0928/97, E-0929/97, E-0930/97, E-0931/97, E-0932/97, E-0933/97 og E-0934/97 (23. april 1997)

Som svar paa de spoergsmaal, der er stillet om beloebenes stoerrelse og om de konkrete projekter til fordel for tolv stater i Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet (AVS) med henblik paa udvikling af deres fiskerisektor, vil det aerede medlem samt Parlamentets generalsekretariat faa direkte tilsendt et dokument med en liste over de fiskeriprojekter i udviklingslandene, der har modtaget tilskud fra Faellesskabet.

Dette dokument rummer en raekke oversigter, der goer det muligt at give detaljeret oplysning om foranstaltningens art, maalsaetninger, modtagere samt Faellesskabets bidrag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1305/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (22. maj 1996)

Om: Anholdelsen af fire journalister i Tyrkiet

1. Har Kommissionen kendskab til anholdelsen i natten fra den tredje til fjerde maj af fire tyrkiske journalister, Sabiha Budak, Filiz Uziurk, Mehtap Kuruçay og Incigul Basel, som arbejder for det tyrkiske ugeblad »Alinteri«?

2. Har Kommissionen kendskab til, at Incigul Basel senere blev indlagt paa et sygehus og at man der formoder, at hun har vaeret udsat for tortur?

3. Har Kommissionen kendskab til, at de tre andre journalister nu ikke kan lokaliseres og at der tidligere allerede har vaeret flere tilfaelde, hvor tyrkiske borgere er forsvundne efter deres arrestation?

4. Er Kommissionen rede til snarest muligt at anmode de tyrkiske myndigheder om en forklaring for denne arrestation bl.a. i lyset af artikel 10 i den europaeiske menneskerettighedskonvention, som er omsat til tyrkisk lov og som sikrer ytringsfriheden?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (30. maj 1997)

Som foelge af det aerede medlems forespoergsel har Kommissionen skrevet til de tyrkiske myndigheder for at faa naermere oplysninger om de refererede tildragelser. De tyrkiske myndigheder har meddelt Kommissionen, at de fire journalister fra bladet Alinteri blev sat paa fri fod den 17. maj 1996.

Menneskerettighedsorganisationen i Ankara har bekraeftet dette over for Kommissionens repraesentation paa stedet.