(2001/C 174 E/011) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2797/00
af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen
(4. september 2000)
Om: Hłjeste sats for udbytteskat i hvert enkelt land i Den Europæiske Union
Vil Kommissionen udarbejde en oversigt, der viser den hłjeste sats for udbytteskat på aktier i błrsnoterede
selskaber i hvert enkelt land i Den Europæiske Union?
Samlet svar
afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein
på skriftlige forespłrgsler E-2795/00, E-2796/00 og E-2797/00
(13. november 2000)
De tre spłrgsmål vedrłrer hovedsageligt beskatningen af enkeltpersoner. Der er store forskelle mellem
medlemsstaterne med hensyn til, hvorledes denne beskatning foregår. Det har noget at głre medprogressionen i skattesatserne, fastlæggelsen af beskatningsgrundlaget, fritagelse for beskatning (f.eks. vissesocialsikringsydelser), skattefradrag f.eks. for familieydelser, og særlige ordninger for kapitalindkomster ellerfast ejendom. På baggrund af disse spłrgsmåls kompleksitet og den manglende harmonisering på fælles-skabsplan er det vanskeligt at foretage sammenligninger af de enkelte beskatningsbestemmelser i medlems-staterne og at drage konklusioner om skattebyrden på grundlag den hłjeste marginalsats for beskatning afpersonindkomster.
Kommissionen arbejder på en forbedring af oplysningerne om medlemsstaternes skattesystemer. Som et
fłrste skridt på vejen er de nationale data, de er samlet i »Inventory of Taxes levied in the Member States ofthe European Union« (
1), blevet opdateret (procentsatser pr. 1. januar 1999). Den hłjeste skatteprocent for
personindkomster med de dertil hłrende indkomstgrænser (bundgrænser) i henhold til de fra medlems-staterne modtagne oplysninger er anfłrt nedenfor. De hłjeste satser for regionale og lokale skatter kanligge hłjere end den hłjeste statsskattesats.
Hłjeste marginalsats
for statsskatten
(hms)Indkomstmæssig
bundgrænse
i national valuta
for hmsBundgrænse udtrykt
i EUROpkrævning
af regional
eller lokal skat
(i %)
Belgien 55 2 443 000 60 560,39 5-8
Danmark 15 258 400 34 636,68 28,6-33,5
Tyskland 51 114 696 58 643,13 nej
Grækenland 45 15 825 000 46 787,69 nejSpanien 39,60 11 000 000 66 111,33 8,4 (
1)
Frankrig 54 295 070 44 983,13 nej
Irland 46 14 000 17 776,33 nejItalien 46 135 000 000 69 721,68 nej
Luxembourg 46 2 640 000 65 443,89 nej
Nederlandene 60 105 954 48 079,83 nej
Østrig 50 700 000 50 870,98 nej
Portugal 40 6 405 000 31 948,00 nejFinland 38 315 000 52 979,20 15-20
Sverige 25 360 000 42 969,68 (
2) 27-33
Det Forenede Kongerige 40 27 100 44 587,03 (2) nej
(1) Som en yderligere del af den statslige indkomstskat.
(2) På basis af markedskurserne pr. 13.09.2000.19.6.2001 DA C 174 E/11 De Europæiske Fællesskabers Tidende
De maksimale statser i forbindelse med den personlige arveafgift er fłlgende:
Belgien 80
Danmark 40Tyskland 50
Grækenland 
Spanien 34 (
1)
Frankrig 60Irland 40
Italien 33
Luxembourg 15Nederlandene 68Østrig 60
Portugal 50
Finland 48Sverige 30Det Forenede Kongerige 40
(1) Der kan eventuelt opkræves ekstra lokale afgifter.
Endvidere beskattes afståelsesgevinster normalt som person- eller selskabsindkomst. Nogle få medlemsstater
lægger slet ikke skat på afståelsesgevinster. Der findes en lang række skattesatser i forbindelse med sådanneindtægter.
(1) Den næste udgave (situation pr. 1.1.1999) vil blive offentliggjort i nær fremtid af Kontoret for De Europæiske
Fællesskabers Officielle Publikationer.
(2001/C 174 E/012) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2819/00
af Marco Cappato (TDI) til Kommissionen
(5. september 2000)
Om: Rådets årlige rapport om menneskerettighederne; Kommissionens holdning til Europa-Parlamentets
łnsker
I sin betænkning om overholdelse af menneskerettighederne i Den Europæiske Union (1998-1999) anfłrer
Parlamentet i punkt 10, at det beklager, at rapporten kun indeholder konstateringer af fakta; det giver ipunkt 11 udtryk for håb om, at den næste rapport fra Rådet vil indeholde en detaljeret analyse om,hvorledes menneskerettighedssituationen vil udvikle sig i hvert enkelt land i Den Europæiske Union, ogforeslår i fremtiden kontrolordninger og strategier til at łge overholdelsen af disse rettigheder i over-ensstemmelse med artikel 6 og 7 i EU-traktaten; det mener, at man błr præcisere, hvilken rolle Rådetsårsrapport om menneskerettighederne skal have og at den błr indeholde en europæisk analyse afudviklingen af menneskerettighederne i de forskellige medlemsstater, og strategier, som głr det muligt atfłre en national og en europæisk politik og i denne forbindelse forbedre samhłrigheden på dette område.
Deler Kommissionen Europa-Parlamentets opfattelse?
Mener Kommissionen ikke, at det kunne være en god idØ at fastlægge en interinstitutionel fremgangsmåde,
for at indrage alle institutionerne i en samlet årsrapport fra EU om overholdelse af menneskerettighederneog de grundlæggende frihedsrettigheder i EU?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi
(8. december 2000)
Kommissionen deler principielt Parlamentets opfattelse af, at Rådets årlige rapport om menneskerettigheder
błr indeholde en endnu mere detaljeret analyse om, hvorledes menneskerettighederne vil udvikle sig,herunder de nationale mindretals rettigheder.
Kommissionen deltager ikke i udarbejdelsen af Rådets rapporter, men er i overensstemmelse med
EF-traktatens bestemmelser ivrigt engageret i problemet om overholdelse af menneskerettighederne.C 174 E/12 DA 19.6.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende