ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0437/98 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (16. februar 1998)

Om: Indroemmelser i forbindelse med afgiftsfrit salg

Vil Kommissionen - eftersom den mange gange har udtalt, at afskaffelsen af afgifter og afgiftsfrit salg i EU vil skride frem som planlagt i midten af 1999 - oplyse, inden for hvilken frist den vil forelaegge det noedvendige forslag til direktiv om indfoerelse af de alternative ordninger for moms- og punktafgifter, der vil skulle gennemfoeres i samtlige medlemsstater for at muliggoere en problemfri drift af de forskellige faerge- og luftruter, der vil blive tilbage efter afskaffelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. marts 1998)

Kommissionen vil gerne paapege, at den saerlige ordning for afgiftsfrit salg inden for Faellesskabet er en undtagelse fra de normale beskatningsregler. Ved udloebet af overgangsperioden vil salg i lufthavne og om bord paa fly blive beskattet normalt efter de gaeldende moms- og punktafgiftsregler.

Hvad angaar moms, betyder dette, at varer, der saelges om bord paa fly og faerger, vil blive beskattet i afrejselandet, og varer, der saelges i lufthavne i medlemsstaterne, vil blive beskattet dér, hvor lufthavnen er beliggende. Hvad angaar punktafgifter, er varer normalt underkastet beskatning i den medlemsstat, hvor forbruget finder sted.

Det skal understreges, at da Raadet besluttede at afskaffe afgiftsfrit salg inden for Faellesskabet, var det ikke af den opfattelse, at det var noedvendigt at tilpasse afgiftsreglerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0534/98 af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Ensartet prisfastsaettelse for posttjenester

Kommissaer Bangemann har svaret paa min forespoergsel (E-3942/97) ((EFT C 223, 17.7.1998, s. 35. )) om emnet. I sit svar (af 29.1.1998) konstaterer kommissaer Bangemann, at det finske postvaesens praksis ikke er i strid med bestemmelserne i forslaget til direktiv om udvikling af Faellesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet under forudsaetning af, at den opkraevede afgift staar i et rimeligt forhold til ekstraomkost-ningerne.

I Finland opkraever postvaesenet af sommergaester en saerlig ugentlig afgift for postudbringning, der ikke opkraeves hos de oevrige beboere i omraadet. Den ugentlige afgift er paa 25 FIM, dvs. ca. 1 ecu pr. doegn. Eftersom postudbringningen til sommergaestens permanente adresse er afbrudt i ferieperioden, og den normale takst for postudbringning er betalt til postvaesenet, og da sommergaestens postkasse endda er placeret paa postvaesenets normale udbringningsrute, bedes Kommissionen oplyse, om det finske postvaesens opkraevning (1 ecu i doegnet) i dette tilfaelde er i overensstemmelse med det naevnte direktivs principper, dvs. at den staar i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (20. marts 1998)

Det aerede medlem oplyser i sin supplerende forespoergsel om afgiftsopkraevning i forbindelse med postvaesnets servicevirksomhed oplyst, at den ugentlige afgift, der opkraeves hos beboere af fritidsboliger fra det finske postvaesens side, beloeber sig til 25 finske mark.

Kommissionen har tilkendegivet sin principielle holdning hertil i sit svar paa det aerede medlems foregaaende skriftlige forespoergsel nr. E-3942/97.

For saa vidt angaar prisniveauet, er det foerst og fremmest op til landets egen regulerende instans, paa grundlag af de relevante regnskabsmaessige oplysninger at vurdere, om afgiften er i overensstemmelse med de nationale og Faellesskabets krav.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0248/98 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Boerns velfaerd i EU

Hvilke fremskridt har Kommissionen gjort med hensyn til fremme og overvaagning af gennemfoerelsen i medlemsstaterne af en boernevelfaerdspolitik, som er i overensstemmelse med den, der er fastlagt i FN-konventionen om barnets rettigheder? Hvilke yderligere ressourcer er der blevet allokeret paa EU-plan til at bistaa medlemsstaterne med at opfylde deres forpligtelser i henhold til denne konvention?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (3. april 1998)

Kommissionen har gennem budgetkonto B3-4108, foranstaltninger til fordel for familien og boern, medfinansieret et begraenset antal aktiviteter siden 1989 inden for omraadet boernevelfaerd og boerns rettigheder. Inden for de seneste aar har der vaeret en stigning i bevillingerne til projekter af denne karakter. Blandt disse projekter er der seminarer om nye instrumenter til sikring af boern saasom boerneombudsmaend, eller hvorledes man kan give boern mulighed for at give udtryk for deres mening, et multidisciplinaert kursus om boerns rettigheder for personer, der arbejder med boern eller sidder i regeringen, eller hvordan man skaber et mere boernevenligt samfund.

Bevillingerne til budgetkonto B3-4108 er paa 4 mio. ECU i aar. Bortset fra sociale og demografiske undersoegelser, der staar for ca. 10% af budgettet, deles dette beloeb ligeligt mellem aktioner for familier og aktioner for boern. Nogle af de sidstnaevnte er direkte forbundet med foranstaltninger vedroerende boerns rettigheder og FN-konventionen.

Kommissionen lancerede som opfoelgning til Raadets konklusioner af 22. september 1997 om sikkerhed i skolen ((EFT C 303 af 4.10.1997. )) et initiativ i uddannelsessektoren, som skulle styrke samarbejdet paa EU-niveau vedroerende spoergsmaal om vold i skoler og sikkerheden i skoler. I forbindelse med dette blev der givet et beloeb paa 558 300 ECU fra budgetkonto B3-1000 (generelle foranstaltninger for samarbejdet paa uddannelsesomraadet) til stoetteprojekter for gennemfoerelse af forebyggende planer med anvendelse af en multidimensional fremgangsmaade, hvor forskellige parter (laerere, elever, foraeldre, lokale myndigheder, politi, retsvaesnet) inddrages i arbejdet paa konkrete loesninger. Dette initiativ koordineres af en gruppe eksperter, som udpeges af medlemsstaterne og som har Kommissionen som formand. Endvidere skal man undersoege skolens rolle, naar det gaelder om at forebygge misbrug af boern i og uden for skolen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0275/98 af Gary Titley (PSE) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: Forstyrrelse af satellitsignaler og EF-bestemmelserne om handelshindringer

Fra den 1.-23. juli 1997 blev udsendelser fra MED-TV via Eutelsat-satellitten konstant udsat for frekvensforstyrrelser (jamming). Dette tv-selskab sender paa kurdisk fra London under licens fra ITC (Det Forenede Kongeriges kommission for uafhaengige tv-selskaber).

I november 1997 stillede jeg et spoergsmaal til Kommissionen, hvori jeg anmodede den om at bekraefte, at denne form for jamming af MED-TV var en kraenkelse af EF-bestemmelserne om handelshindringer, og jeg fik oplyst, at Kommissionen havde brug for yderligere oplysninger for at kunne foretage den noedvendige vurdering af sagen.

Agter Kommissionen at undersoege denne mulige kraenkelse af EF-bestemmelserne om handelshindringer?

Vil den i benaegtende fald oplyse hvorfor?

Vil Kommissionen oplyse, hvor lang tid det vil tage at foretage en saadan vurdering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (13. marts 1998)

Som det fremgik af det tidligere svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-3670/97 ((EFT C 174 af 8.6.1998, s. 95. )) samt af svaret paa skriftlig forespoergsel E-3449/97 fra Mr de Vries ((EFT C 174 af 8.6.1998, s. 60. )), er det fastlagt i Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997 (»Fjernsyn uden graenser«) om aendring af Raadets direktiv 89/552/EOEF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende udoevelse af tv-spredningsvirksomhed ((EFT L 202 af 30.7.1997. )), at medlemsstaterne skal sikre modtagefrihed for fjernsynsudsendelser, som udsendes fra andre medlemsstater (artikel 2, stk. 2).

Denne forpligtelse er baseret paa en at de fire friheder, som er nedfaeldet i EF-traktaten (retten til frit at levere tjenesteydelser inden for Faellesskabet, artikel 59).

I betragtning af sagens saerlige omstaendigheder svarede Kommissionen, at den behoevede naermere oplysninger for at vurdere, om EU-retten er overtraadt. I sin rolle som traktaternes vogter er Kommissionen forpligtet til at vurdere mulige overtraedelser af EU's lovgivning. Tidsrammen for en saadan undersoegelse vil afhaenge af, hvor komplekse sagsforholdene er fakta er under forudsaetning af, at de noedvendige oplysninger er tilgaengelige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0205/98 af Rainer Wieland (PPE) til Kommissionen (11. februar 1998)

Om: Finansiering af modermaalsundervisning i udlandet - Modermaalsundervisning i konsulatomraadet Stuttgart (Tyskland)

I konsulatomraadet Stuttgart (Tyskland) planlaegger den italienske regering at overdrage undervisningen af 9.600 italienske boern fra det italienske kulturinstitut til private foreninger (»Esslinger Zeitung« af 4.12.1997, skrivelse fra hr. Virga, Stuttgart, til delstaten Baden-Wuerttembergs minister for kultur, ungdom og sport).

Med hvilke midler finansieres modermaalsundervisningen for unionsborgere, der lever i udlandet?

Hvis denne undervisning stoettes af unionsmidler, hvor store beloeb er der saa tale om, og hvad er tildelings- og anvendelseskriterierne?

Hvis denne undervisning ogsaa kun til dels stoettes af unionsmidler, er det saa lovligt at overdrage tilrettelaeggelsen (og selve undervisningen) til en privat institution, f.eks. en forening?

Er denne fremgangsmaade i overensstemmelse med Kommissionens politiske vilje?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (24. marts 1998)

Kommissionen forstaar det aerede parlamentsmedlems bekymring over italienskundervisningen i konsulatom-raadet Stuttgart, men den har ingen kompetence til at stille spoergsmaalstegn herved.

I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 126 hoerer spoergsmaal om undervisningsindhold og uddannelsessystemet samt kulturel og sproglig mangfoldighed under medlemsstaternes ansvarsomraade.

Endvidere fremgaar det af artikel 3 i Raadets direktiv 77/486/EOEF af 25. juli 1977 om skolegang for boern af migrantarbejdstagere ((EFT L 199 af 6.8.1977. )), at medlemsstaterne paa grundlag af de nationale forhold og love og i samraad med migrantarbejdstagernes oprindelsesland skal traeffe passende foranstaltninger til at fremme modersmaalsundervisning i samarbejde med de normale uddannelsesinstitutioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0467/98 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (27. februar 1998)

Om: Definition af tid til soes i henhold til MAGP IV

Kan Kommissionen oplyse, hvilke medlemsstater der paataenker at opfylde fiskeriindsatsmaalsaetningerne i henhold til MAGP IV ved at reducere deres aktiviteter (dvs. antallet af dage til soes), samt anfoere, hvorvidt definitionerne paa tid til soes i hvert enkelt tilfaelde stemmer overens med de definitioner, der er fastsat i de fleraarige udviklingsprogrammer?

Er Kommissionen enig i, at saadanne definitioner boer vaere faelles, hvis det skal vaere muligt at vurdere fiskeriindsatsen i henhold til de fleraarige udviklingsprogrammer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (2. april 1998)

De medlemsstater, der har oplyst, at de paataenker at nedskaere aktiviteterne under det fleraarige udviklingsprogram MAGP IV, er Tyskland, Frankrig, Irland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige.

I forbindelse med de fleraarige udviklingsprogrammer maales fartoejernes aktivitetsniveau ved hjaelp af det antal dage, de tilbringer paa soeen, saaledes som det er defineret i Kommissionens forordning (EF) nr. 109/94 ((EFT L 19 af 22.1.1994. )) om Faellesskabets fortegnelse over fiskerfartoejer.

Denne definition gaelder for alle medlemsstater. Kommissionen vil i loebet af den periode, hvor MAGP IV gennemfoeres, for alle medlemsstaters vedkommende sikre sig, at aktiviteten defineres og maales i overensstemmelse med EF-lovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0660/98 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (16. marts 1998)

Om: Hindringer fra nederlandsk side mod international efterforskning af narkotikakriminalitet

1. Er Raadet klar over, at den nederlandske justitsminister (fra partiet D66) har afskediget Arthur Docters van Leeuwen, som var statsadvokat i Haag?

2. Er Raadet bekendt med en hemmelig og personlig rapport nr. 913 af 21. januar 1982 fra den nederlandske militaere efterretningstjeneste, hvori Nederlandenes davaerende forsvarsminister og nuvaerende udenrigsminister van Mierlo (D66) havde planer om at uddanne Surinams davaerende diktator Desi Bouterses efterretningstjeneste?

3. Har Raadet gjort sig klart, at en diktators militaere efterretningstjeneste ikke bruges til andet end at undertrykke civilbefolkningen?

4. Er det Raadet bekendt, at det nederlandske justitsministerium har anmodet om international eftersoegning af Surinams tidligere diktator Bouterse, som mistaenkes for storstilet international kokainhandel?

5. Er Raadet vidende om, at ministrene van Mierlo og Sorgdrager forrige aar umuliggjorde anholdelsen af Bouterse i Brasilien?

6. Kender Raadet de naermere omstaendigheder, der gjorde sig gaeldende, da den offentlige anklager Charles van der Voort, som var ansvarlig for eftersoegningen af Bouterse, blev forflyttet til ikke-aktiv tjeneste?

7. Har Raadet gjort sig klart, at statsadvokaten i Haag, A. Docters van Leeuwen, i virkeligheden var den eneste, som ville fortsaette eftersoegningen og retsforfoelgningen af Bouterse?

8. Er det Raadets opfattelse, at der med afskedigelsen af Docters van Leeuwen er taget endnu et skridt til at forpurre retsforfoelgningen af Desi Bouterse?

9. Kan Raadet udtrykkeligt anmode Nederlandene om at lade statsadvokat Docters van Leeuwen genoptage sine aktiviteter og fortsaette bestraebelserne paa at anholde og retsforfoelge Bouterse?

Svar (25. maj 1998)

De spoergsmaal, som det aerede medlem af Europa-Parlamentet har stillet, vedroerer kun interne nederlandske anliggender.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0491/98 af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Oversvoemmelser i det nordlige Graekenland

Uvejret den 5. februar 1998 ramte haardt oeerne i det nordlige AEgaeerhavet, det oestlige Makedonien og Thrakien, idet et menneske druknede paa Thasos, og der skete omfattende oedelaeggelser af vej- og jernbanenettet, landbrugsafgroederne samt hundredvis af huse og forretninger, der blev oversvoemmet under de uhoert kraftige regnskyl. Tabene kan sammenlignes med dem, der skete den 2. februar 1998, hvor tre mennesker mistede livet paa Lesbos.

Agter Kommissionen at undersoege mulighederne for at stille EU-midler til raadighed for at erstatte de tab, der er sket paa grund af denne naturkatastrofe?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0491/98 og E-0740/98 (27. marts 1998)

De aerede medlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-440/98 fra Alexandros Alavanos ((Se side 105. )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 340/98 af Luis CAMPOY ZUECO til Kommissionen. Mål nr. 2



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0081



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0340/98 af Luis Campoy Zueco (PPE) til Kommissionen (17. februar 1998) Om: Maal nr. 2 Vil Kommissionen oplyse, hvilke kriterier der vil blive opstillet for det nye maal nr. 2, samt hvilke spanske regioner der vil komme til at hoere under det nye maal nr. 2? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (25. marts 1998) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-0329/98 fra Luisa Todini ((EFT C 223 af 17.7.1998, s. 167. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0322/98 af Riitta Myller (PSE) til Kommissionen (17. februar 1998)

Om: EU's nye folkesundhedsprogram

EU er i faerd med at udarbejde et nyt folkesundhedsprogram, som der er et indiskutabelt og paatraengende behov for.

Det ansvarlige medlem af Kommissionen anmodes i denne forbindelse om at svare paa, om det er hensigten at holde sig inden for den fremherskende sygdomscentrerede indfaldsvinkel, eller om man vil udvikle en ny strategi, hvor der tages udgangspunkt i en bredere, holistisk betragtningsmaade, der bygger paa sundhedsfremme, og som vil inddrage emner som fremme af ligestilling, bekaempelse af social marginalisering og hensyntagen til demografiske forandringer?

Hvornaar forventes det nye sundhedsprogram vedtaget, vil kriterierne for det og EU's sundhedspolitiske retning blive droeftet aabent med medlemsstaterne, og paa hvilken maade vil der blive taget hoejde for medlemsstaternes reaktioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (13. marts 1998)

Kommissionen er helt enig med det aerede medlem i, at der boer udarbejdes en ny folkesundhedspolitik, som svarer til udviklingen paa en raekke omraader, herunder nye trusler mod sundheden som foelge af nye eller genopstaaede sygdomme, et foroeget pres paa sundhedsordningerne, Faellesskabets udvidelse og de nye bestemmelser om folkesundhed i Amsterdam-traktaten. Da endvidere de fleste af de loebende folkesundhedsprogrammer udloeber omkring aar 2000, vil det vaere noedvendigt at planlaegge en ny politik, som kan vaere klar til den tid.

Der kan imidlertid ikke foreslaas en detaljeret politik, foer EF-traktaten er blevet ratificeret, eftersom den indeholder betydelige aendringer af den eksisterende lovgivningsmaessige kompetence paa folkesundhedsomraadet. I mellemtiden er det Kommissionens hensigt om kort tid at forelaegge en forberedende meddelelse, som vil indeholde de mulige retningslinjer for en ny politik. En saadan ny politik boer vaere bred og fleksibel nok til baade at kunne indeholde aktioner rettet mod bestemte sygdomme og initiativer rettet mod sociooekonomiske faktorer af betydning for folkesundheden, herunder de meget betydningsfulde omraader manglende ligestilling, social marginalisering og demografiske forandringer, som det aerede medlem naevner.

Formaalet med denne kommende meddelelse vil vaere at give stoedet til en bred debat om Faellesskabets fremtidige folkesundhedspolitik. Reaktionerne paa de tanker, der forelaegges i meddelelsen, vil indgaa i alle Kommissionens overvejelser, naar den derefter udarbejder sine detaljerede politiske forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0160/98 af Mary Banotti (PPE) til Raadet (3. februar 1998)

Om: Det europaeiske hospital i Gaza

Kan Raadet oplyse, hvor meget EU i alt har investeret i det europaeiske hospital i Gaza?

Kan Raadet oplyse, hvornaar det internationale forvaltningsteam vil ankomme i regionen?

Hvornaar vil hospitalet vaere fuldt funktionsdygtigt, og hvad er Raadets politik med hensyn til at afholde de staaende udgifter til store infrastrukturprojekter i udviklingslande?

Svar (8. juni 1998)

Som det aerede parlamentsmedlem sikkert ved, er Kommissionen ansvarlig for gennemfoerelsen af aktioner, der finansieres inden for rammerne af MEDA-forordningen, hvilket er tilfaeldet med den, der er naevnt i spoergsmaalet.

Det anbefales derfor det aerede parlamentsmedlem at stille spoergsmaalet til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0283/98 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (17. februar 1998)

Om: Overholdelse af forordning (EF) nr. 3051/95 om sikkerhedsledelse af ro-ro-passagerfaerger (ISM-koden)

Hvor mange kvalificerede skibsinspektoerer har ansvaret for at sikre overholdelse af forordning (EF) nr. 3051/95 om sikkerhedsledelse af ro-ro-passagerfaerger (ISM-koden) ((EFT L 320 af 30.12.1995, s. 14. )) i de enkelte medlemsstater?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-0283/98 og E-0284/98 (25. marts 1998)

Eftersom Raadets forordning (EF) nr. 3051/95 af 8. december 1995 om sikkerhedsledelse af ro-ro-passagerfaerger ikke kraever, at medlemsstaterne meddeler Kommissionen hvor mange skibsinspektoerer, der har ansvaret for at sikre overholdelsen af forordningen i de enkelte medlemsstater, kan Kommissionen ikke give et detaljeret svar paa det aerede medlems forespoergsel.

Kommissionen kan dog oplyse om overensstemmelsesdokumenter og certifikater til sikker skibsdrift, som udstedes til selskaber, der driver ro-ro passagerfaerger i fast rutefart til eller fra havne i medlemsstaterne pr. 1. juli 1997. Paa baggrund af dette ser det ud til, at Raadets forordning (EF) nr. 3051/95 bliver gennemfoert og overholdt af medlemsstaterne. Dette underbygges af resultatet af de bilaterale droeftelser, som Kommissionen foerer med medlemsstaternes administrationer. Disse droeftelser er endnu igang og man skal huske, at overvaagningen af gennemfoerelsen og overholdelsen af forordningen er en loebende proces, som ifoelge forordningens artikel 8 indebaerer, at Kommissionen undersoeger gennemfoerelsen af forordningen og kommer med forslag til hensigtsmaessige foranstaltninger i 1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 464/98 af Allan MACARTNEY til Kommissionen. Den Rådgivende Komité for Fiskeri



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0111



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0464/98 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (27. februar 1998) Om: Den Raadgivende Komité for Fiskeri Kan Kommissionen oplyse navnene paa de enkeltpersoner og erhvervsorganisationer, der er repraesenteret i Den Raadgivende Komité for Fiskeri, kort redegoere for komitéens arbejdsprogram for 1998 samt noeje angive sammensaetningen af dens formandskab og arbejdsgrupper efter ansvarsomraade? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (27. marts 1998) De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0559/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Udelukkelse fra landbrugsmarkederne

Kan landbrugere i nogle af medlemsstaterne benytte sig af tilskud og stoette fra Kommissionen, mens de samtidig under trusler udelukker produkter fra landbrugere i andre medlemsstater fra deres markeder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (31. marts 1998)

Der er intet i de nuvaerende EF-regler, der kan begrunde udelukkelse af landbrugere fra tilskud i forbindelse med den faelles landbrugspolitik, selv hvis de hengiver sig til de aktiviteter, som det aerede medlem beskriver.

Det aerede medlems opmaerksomhed henledes dog paa EF-domstolens dom i december 1997 i sag C-265/95 (Kommissionen mod Frankrig). EF-Domstolen fandt, at de begivenheder, der gav anledning til aktionen, og som ikke blev bestredet af den franske regering, helt klart skabte hindringer for landbrugsprodukternes frie bevaegelighed fra andre medlemsstater, eftersom alvorlige haendelser saasom tilbageholdelse af lastbiler, destruktion af deres last, vold mod lastbilchauffoerer, trusler over for grossister og detailhandlere og beskadigelse af varer paa hylderne i forretninger fandt sted aar efter aar - og over en periode paa mere end ti aar - og at de foranstaltninger, som den franske regering traf, ikke var tilstraekkelige til at, ophavsmaendene til de omhandlede ulovlige handlinger blev forhindret i og effektivt afholdt fra at begaa og gentage dem. Disse begivenheder skabte ogsaa en atmosfaere af usikkerhed, der havde en afskraekkende virkning for handelsstroemmen som helhed.

Paa dette grundlag kraever EF-traktatens bestemmelser om de frie varebevaegelser og medlemsstaternes pligt til at samarbejde om opfyldelse af forpligtelserne i EF-traktaten, at de ikke kun selv afstaar fra at traeffe foranstaltninger, der kan udgoere en hindring for den interne samhandel i EF, men ogsaa traeffer alle noedvendige og passende foranstaltninger for at forhindre, at handelen hindres paa deres omraade ved privatpersoners aktioner.

Medlemsstaterne er ansvarlige for, hvilke foranstaltninger der er de mest passende for at sikre de frie varebevaegelser, og det paahviler EF-Domstolen at afgoere i de sager, der forelaegges den, om saadanne foranstaltninger er passende.

Hvis en medlemsstat undlader at traeffe saadanne noedvendige og passende foranstaltninger, kan den holdes ansvarlig ved national ret i betragtning af EF-domstolens retspraksis (se forenede sager C-46/93 og C-48/93 Brasserie du Pêcheur).