ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1973/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (12. juli 1996)

Om: Faellesskabsaktioner vedroerende antipersonelminer

Europa-Parlamentet har dels via dets beslutninger, dels via oprettelsen af en saerlig budgetkonto, stoettet igangsaettelsen af minestrygningsprogrammer i tredjelandene, isaer i udviklingslandene. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvilke minestrygningsprojekter er allerede blevet godkendt?

2. Agter Kommissionen at stoette eller sammen med andre organer (internationale kontorer, regeringer, ikke-statslige organisationer osv.) at stoette mere omfattende minestrygningsprogrammer?

3. Hvordan begrundes forslaget i det foreloebige budgetforslag for 1997 om at lade budgetkonto B7-615 »Den Europaeiske Unions aktion vedroerende antipersonelminer« udgaa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (2. august 1996)

I perioden 1995-1996 er der afsat ca. 50 mio. ECU fra Faellesskabets budget, samt fra Den Europaeiske Udviklingsfond (EUF), til minestrygningsprogrammer overalt i verden.

Hvad angaar budgetpost B7-615, oensker Kommissionen at anvende ca. 6-7 mio. ECU til minestrygningsprogrammer i Bosnien-Hercegovina, et omraade med stort behov for bistand, hvor Kommissionen har udvalgt fire saerlige projekter, der oenskes gennemfoert snarest muligt. Den deltager nu i udbudsprocedurer for to af disse, og afventer forslag fra ikke-statslige organisationer for de oevrige to. Herudover er et antal projekter i andre lande ved at blive udvalgt til eventuel finansiering via den nye budgetpost, saasom uddannelse i sporing og neutralisering af spraengstoffer og forebyggelse af mineulykker.

For at forbedre den interne administration er 1996 budgetposten B7-615 blevet aendret til B7-661 (saerlige aktioner med tredjelande - Faellesskabsaktioner vedroerende antipersonelminer), og er derfor tilsyneladende »udgaaet«. Formaalet er at oprette en central fond til minestrygningsprogrammer (herunder bistand til ofrene) baade i det tidligere Jugoslavien og andre beroerte omraader i verden.

Baade ud fra et praktisk synspunkt og gennem de politiske bestraebelser staar Faellesskabet i spidsen for de mest effektive internationale aktioner for at imoedegaa tragedien med antipersonelminer, isaer i udviklingslandene. Kommissionen vil fortsat spille en afgoerende rolle i denne forbindelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1651/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Forenklet procedure for udsaetning af genetisk aendrede organismer (GMO'er) i miljoeet

1. Hvilke GMO'er er hidtil blevet udsat i miljoeet i henhold til den forenklede procedure?

2. Hvilke medlemsstater har indgivet hvor mange ansoegninger om anvendelse af den forenklede procedure?

3. Hvilke GMO'er er der tale om i denne forbindelse?

4. Hvordan sikres informationen af offentligheden ved anvendelse af den forenklede procedure?

5. Er det korrekt, at udsaetninger i miljoeet i henhold til den forenklede procedure kan ske, uden at offentligheden informeres herom?

6. Udelukker den forenklede procedure anvendelse af miljoeinformationsdirektivet?

7. Hvis ja, hvilke aendringer foreslaar Kommissionen i saa fald for at sikre princippet om gennemskuelighed?

8. Hvis nej, hvordan ser den konkrete anvendelse ud?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. juli 1996)

1. Ifoelge de oplysninger, der er modtaget fra medlemsstaterne, er der indtil nu udsat seks modificerede landbrugsplanter efter den forenklede procedure (blomkaal, cikorie, majs, raps, kartoffel og sukkerroe).

2 - 3. Kun Frankrig og Det forenede Kongerige har anmodet om anvendelse af den forenklede procedure i 1994, i medfoer af artikel 6, stk. 5, i direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990. )) om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer. Denne forenklede procedure blev vedtaget af Kommissionen i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat i medfoer af artikel 21 i direktiv 90/220/EOEF (Kommissionens beslutning 94/730/EF af 4. november 1994 ((EFT L 292 af 12.11.1990. ))). Myndighederne i Belgien, Danmark, Tyskland, spanien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene, Portugal og Det forenede Kongerige har meddelt Kommissionen, at de agter at anvende de i den naevnte beslutning fastsatte procedurer. Disse forenklede procedurer omfatter udsaetning af genetisk modificerede landbrugsplanter, som opfylder visse saerlige betingelser, der er anfoert i bilag II til Kommissionens beslutning.

4. I medfoer af artikel 7 i direktiv 90/220/EOEF kan medlemsstaterne, hvis de finder det hensigtsmaessigt, hoere grupper eller offentligheden om et hvilket som helst aspekt af den planlagte udsaetning. De forenklede procedurer begraenser ikke medlemsstaternes ret og pligt til at soerge for passende information af offentligheden.

5. I artikel 19, stk. 4, i direktiv 90/220/EOEF hedder det klart, at beskrivelsen af den genetisk modificerede organisme, anmelderens navn og adresse og stedet for udsaetningen under ingen omstaendigheder maa behandles om fortrolige. Udsaetninger efter den forenklede procedure kan derfor ikke hemmeligholdes.

6-8. Direktivet 90/313/EOEF af 7. juni 1990 ((EFT L 158 af 23.6.1990. )) om fri adgang til miljoeoplysninger og direktiv 90/220/EOEF anvendes uafhaengigt af hinanden. Anvendelse af direktiv 90/313/EOEF udelukker derfor ikke anvendelsen af forenklede procedurer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1296/96 af Luigi Florio (UPE) til Raadet (24. maj 1996)

Om: Risikoen for vaebnet kamp i Italien

Som bekendt har lederen af Lega Nord, EP-medlemmet Umberto Bossi, og andre fremtraedende repraesentanter for denne bevaegelse igennem laengere tid offentligt gjort sig til talsmaend for det nordlige Italiens loesrivelse. Inden for de seneste uger har Lega Nord oprettet sin egen ordensstyrke - de saakaldte groenskjorter - samt bekendtgjort oprettelsen af en »Po-regering« og en »befrielseskomité«, ligesom det saakaldte »Nordparlament« i det sidste aars tid har holdt moeder i Mantova.

Alt dette tyder paa, at der fra Lega Nord-ledernes side er vilje til at optrappe provokationerne over for de eksisterende institutioner gennem stadig mere opsigtsvaekkende aktioner og en stadig mere krigerisk sprogbrug.

Det kan i lyset heraf ikke udelukkes, at den politiske kamp kan udvikle sig til en vaebnet kamp i Norditalien, hvilket kan faa uoverskuelige foelger for den europaeiske integrationsproces.

Har Raadet droeftet eller agter det at droefte en saadan risiko?

Vil Raadet i lyset af denne eventualitet navnlig finde det noedvendigt, at det nu fastlaegger en faelles sikkerhedspolitisk holdning i overensstemmelse med Maastricht-traktatens artikel J.2?

Hvorledes agter det i modsat fald at gribe ind i en situation som den beskrevne, der helt aabenlyst er i modstrid med traktatens grundlaeggende maalsaetning om fremme af fred og sikkerhed i Europa?

Svar (14. oktober 1996)

Raadet har ikke droeftet de spoergsmaal, det aerede parlamentsmedlem henviser til. Det vil vaere det aerede medlem bekendt, at mens de bestemmelser om sikkerhed, han naevner, hoerer ind under den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik og dermed under den eksterne dimension af EU's kompetence, omhandler traktatens afsnit VI samarbejdet om retlige og indre anliggender. Dette samarbejde er imidlertid ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan udoeve de befoejelser, som paahviler dem med hensyn til opretholdelse af den offentlige orden og beskyttelse af den indre sikkerhed (artikel K.2).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1121/96 af Josu Imaz San Miguel (PPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Mulige amerikanske sanktioner mod importen af italiensk fisk

Afgoerelsen ved Den Internationale Handelsdomstol i New York kan betyde et oejeblikkeligt forbud mod import af fisk og fiskeprodukter fra Italien, som skyldes Italiens overtraedelse af FN's bestemmelser om brugen af drivgarn.

Et eventuelt amerikansk forbud mod import af italiensk fisk kan forstyrre balancen paa det europaeiske marked, idet der er fare for et for stort udbud, som kan bringe markederne ud af ligevaegt og skade producenter i andre af Faellesskabets medlemsstater.

En af Europa-Kommissionens juridiske forpligtelser som unionstraktatens vogter, helt praecist i henhold til traktatens artikel 39, stk. 1, litra c), er at stabilisere markederne for fiskeprodukter. Kommissionen boer ikke vente, til denne uligevaegt indtraeder, foer den reagerer paa aarsagerne til den amerikanske boykot af import fra Italien, som oekonomisk set kan betyde en foroegelse af udbudet med 150.000 mio PTA.

Hvis det importforbud, som domstolen i New York har besluttet, skyldes ulovlig brug af drivgarn fra italiensk side, boer Kommissionen vurdere, at trods den enorme indsats, der sidste sommer blev gjort for at kontrollere brugen af drivgarn, er ulovlighederne fortsat. Dette synes at vise, at en loesning paa problemet er et fuldstaendigt forbud mod disse fangstmetoder.

Vil Kommissionen traeffe nogen form for foranstaltning i forbindelse med en mulig amerikansk boykot af importen af italiensk fisk?

Vil Kommissionen som ansvarlig for stabiliteten paa markederne for fiskeprodukter i henhold til traktaten forelaegge dette spoergsmaal for Raadet (fiskeri) den 22. april 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (1. juli 1996)

Vaerdien af Italiens eksport af fiskerivarer til USA er ikke paa ca. 150 000 mio. PTA, men snarere paa ca. 300 mio. PTA. Hvis tallet paa 150 000 mio. PTA omfatter andre produkter end dem, der er omfattet af den faelles markedsordning for fiskerivarer, har disse andre produkter, som ogsaa vil blive omfattet af en embargo, ingen indflydelse paa stabiliseringen af markedet for fiskerivarer. En liste over Italiens eksport til USA af de varer, der er omfattet af den faelles markedsordning for fiskerivarer (1994-tal: eksporteret maengde: 455 t; eksportens vaerdi: 1,7 mio. ECU) sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

Under alle omstaendigheder vil Kommissionen, hvis USA indfoerer ensidige handelssanktioner mod import af italienske produkter, reagere paa grundlag af Verdenshandelsorganisationens regler.

Spoergsmaalet blev ikke bragt op paa raadsmoedet for fiskeriministrene den 22. april og den 10. juni 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1293/96 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (31. maj 1996)

Om: Blasfemisk film

Firmaet Modern People News har for nylig meddelt, at det agter at producere en film i De Forenede Stater om Jesus' seksualliv.

Jesus skulle efter sigende fremstilles som homoseksuel, mens rollen som Maria Magdalena vil blive spillet af en kendt fransk prostitueret.

1. Hvad kan der goeres for at undgaa, at der produceres en saa blasfemisk film?

2. Hvad kan Kommissionen goere for at forhindre, at filmen, hvis den bliver produceret, vises i biograferne i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (24. juli 1996)

EF-traktatens regler giver principielt ikke Kommissionen befoejelser til at forbyde fremstilling, distribution eller besiddelse af de paagaeldende produkter. Det skal bemaerkes, at traktatens regler om fri udveksling af varer og tjenesteydelser (artikel 30-36 og artikel 59) giver medlemsstaterne befoejelse til at forbyde produktion, distribution og besiddelse af saadanne film, dersom de strider mod den offentlige saedelighed, den offentlige orden eller folkesundheden, forudsat at et saadant forbud ikke udgoer et middel til vilkaarlig forskelsbehandling eller en camoufleret begraensning af den frie udveksling af varer og tjenesteydelser mellem medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1843/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Faellesskabsstoette til bekaempelse af infektionssygdomme, der overfoeres af myg

Ifoelge Verdenssundhedsorganisationens aarlige rapport om infektionssygdomme er myggen folkesundhedens fjende nummer ét. Af de 17,3 millioner mennesker, der sidste aar doede af infektionssygdomme, blev 13% inficeret af myg.

Myg overfoerer malaria, gul feber, dengue-feber samt lymfatisk filariose, japansk encephalitis, onchocerkiasis og orientbylder. De fleste af ofrene for de sygdomme, der overfoeres af myg, var boern.

Myggen er en stor plage i talrige udviklingslande, hvoraf mange gennem bistandsaftaler indgaar i et direkte samarbejde med Unionen, og Verdenssundhedsorganisationen giver i sin seneste rapport udtryk for, at de fleste af disse infektionssygdomme kunne holdes under kontrol med en beskeden oekonomisk indsats.

Kan Kommissionen paa baggrund heraf oplyse, hvilken stoette den yder til udryddelse af infektionssygdomme, der overfoeres af myg, og hvilke projekter den - uden at det vil kraeve store omkostninger - eventuelt vil ivaerksaette i samarbejde med Verdenssundhedsorganisationen for at finde en loesning paa dette sundhedsproblem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (6. september 1996)

Selv om sygdomme, som overfoeres af myg, helt rigtigt er meget dominerende, boer det dog praeciseres, at leishmaniasis og onchocerkiasis faktisk overfoeres af henholdsvis sandfluer og kvaegmyg, som begge er fluer.

Kommissionens foranstaltninger paa sundhedsomraadet er i overensstemmelse med de maal og prioriteter, der er fastlagt i Kommissionens meddelelse til Raadet og Parlamentet »Faellesskabets og medlemsstaternes politik for samarbejdet med udviklingslandene paa sundhedsomraadet« ((Dok. KOM(94) 77 endelig udg. )). Disse maal er bl.a. at yde stoette til udviklingslandene til fastlaeggelse og ivaerksaettelse af en sundhedspolitik, der baade gaar ud paa at oprette et mere gunstigt sundhedsmiljoe og at stoette reformen af sundhedssystemet med henblik paa at forbedre kvaliteten og adgangsmulighederne.

I forbindelse med disse stoetteprogrammer, der tager sigte paa mere afbalancerede og bedre fungerende sundhedssystemer, stoetter Kommissionen udviklingen af globale instrumenter og midler, der bidrager til en bedre forebyggelse og behandling af infektionssygdomme, der overfoeres af myg. Kommissionen udvikler programmer i denne retning isaer i landene i Afrika,Vestindien og Stillehavet (AVS) samt landene i det sydoestlige Asien. Til orientering kan det oplyses, at alene via den 7. europaeiske udviklingsfond var der for AVS-landene i slutningen af 1995 indgaaet forpligtelser for 300 mio. ECU til stoetteprogrammer paa sundhedsomraadet.

Verdenssundhedsorganisationens (WHO) maal er bl.a. bekaempelsen af sygdomme, herunder bekaempelse af infektionsoverfoerende insekter, og den spiller den ledende rolle paa dette omraade. Kommissionen samarbejder med WHO, enten i de forskellige tematiske fora eller i de enkelte lande, hvor den etablerer sundhedsprogrammer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1550/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Omkostningerne ved oplagring af oksekoed

Kan Kommissionen oplyse, hvor store omkostningerne (herunder ekstraomkostningerne) har vaeret fra 1990 til 1995 pr. aar og for hver enkelt medlemsstat inden for den private og offentlige oplagring af frisk, frossent og forarbejdet oksekoed?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1550/96, E-1551/96, E-1552/96 og E-1553/96 (12. juli 1996)

Kommissionen sender de oenskede oplysninger direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. Oplysningerne vedroerende de skriftlige forespoergsler E-1550/96, E-1551/96 og E-1553/96 stammer fra finansberetningen vedroerende Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen, som hvert aar forelaegges budgetmyndigheden.

Hvad angaar svaret paa skriftlig forespoergsel E-1552/96 kan det blot bemaerkes, at den faelles markedsordning for oksekoed ikke omfatter finansiering af typen »forarbejdningsstoette«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1677/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Greenpeace's sagsanlaeg om CO2

Hvorfor haevder Kommissionen, at enkeltpersoner og ikke-statslige organisationer ikke har lovlig ret til at foere en sag mod Kommissionen for handlinger, der skader eller truer deres miljoemaessige interesser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. juli 1996)

Det aerede medlem hentyder uden tvivl til Retten i Foerste Instans' dom af 9. august 1995 (sag T-585/93 ((Samling: 1995, II-2205. )), Stichting Greenpeace Council m.fl. mod Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber).

Som det aerede medlem sikkert ved, er denne dom anket til Domstolen (sag C-321/95P). Kommissionen har ikke til hensigt at kommentere verserende sager.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1377/96 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Ikke-atomspredning i OEsteuropa

Er Kommissionen enig i, at de foraeldede og ustabile atomreaktorer i dele af OEsteuropa udgoer en trussel mod bestemmelserne i ikke-spredningstraktaten, idet radioaktivt uran og plutonium kunne fjernes fra disse reaktorer og saelges til lande, som er i gang med at udvikle atomvaaben?

Svar af givet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (4. juli 1996)

Alle staterne i Central- og OEsteuropa er kontraherende parter i Traktaten om ikke-spredning af atomvaaben (NAT) og skal derfor traeffe alle de noedvendige foranstaltninger for at gennemfoere forpligtelserne, isaer i medfoer af artikel I, II og III i ikke-spredningstraktaten, lige meget hvilken stand deres nukleare reaktorer befinder sig i. De fleste er ligeledes parter i omfattende sikkerhedsaftaler med den internationale atomenergiorganisation. Bekymringerne i forbindelse med udnyttelse af foraeldede reaktorer falder ind under atomenergisikkerhed.

I to meddelelser fra Kommissionen ((KOM(94) 383 endelig udg. og KOM(96) 171 endelig udg. )) analyseres ulovlig handel med nukleare materialer og radioaktive stoffer. Der er blevet ivaerksat et vidtraekkende samarbejde mellem Faellesskabet og de central- og oesteuropaeiske lande samt andre partnere med henblik paa at loese dette problem. Paa topmoedet i Moskva i april 1996 om nuklear beskyttelse og sikkerhed opnaaedes der enighed om et program for bekaempelse af ulovlig handel med nukleare materialer, og dette er nu ved at blive gennemfoert.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1403/96 af Laura De Esteban Martin (PPE) til Raadet (18. juni 1996)

Om: Menneskehandel og sexturisme

Har Raadet planer om at vedtage en eller anden form for faelles aktion til bekaempelse af problemet med menneskehandel og sexturisme?

Svar (10. oktober 1996)

Raadets irske formandskab agter i sit program for andet halvaar af 1996 at se naermere paa faenomenet menneskehandel, og hvorledes man kan komme dette uvaesen til livs.

I oevrigt har der den 10. og 11. juni 1996 vaeret afholdt en konference i Wien om handel med kvinder med henblik paa seksuel udnyttelse; denne konference tilrettelagdes i faellesskab af Den Europaeiske Kommission og Den Internationale Organisation for Ind- og Udvandring. Kommissaer Gradin oplyste ved denne lejlighed, at Kommissionen arbejder med en meddelelse, som forventes til efteraaret, og forbereder en anden konference om boernehandel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1861/96 af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Resultater af lovgivningsprocedurerne

I hvilke tilfaelde har Kommissionen efter indfoerelsen af samarbejdsproceduren taget sit forslag tilbage, efter at Parlamentet ved andenbehandlingen forkastede Raadets faelles holdning?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-1860/96 og E-1861/96 (5. august 1996)

Siden gennemfoerelsen af Den Europaeiske Faelles Akt har der kun vaeret syv tilfaelde, hvor Parlamentet har forkastet en faelles holdning under samarbejdsproceduren, nemlig:

- Beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne for at vaere udsat for benzen (den 12.10.1988)

- Soedestoffer som tilsaetningsstoffer til levnedsmidler (den 13.5.1992)

- Husholdningsapparaters energiforbrug (den 8.7.1992)

- Maksimaleffekt for to- og trehjulede koeretoejer (den 27.10.1993)

- Forurening fra store forbraendingsanlaeg (den 14.12.1994)

- Forbraending af farligt affald (den 14.12.1994)

- Deponering af affald (den 22.5.1996)

I tre tilfaelde (husholdningsapparaters energiforbrug, forurening fra store forbraendingsanlaeg, forbraending af farligt affald) var der enstemmighed i Raadet, og lovgivningen blev endeligt vedtaget. Det skal imidlertid bemaerkes, at det eneste punkt, hvor der var uenighed med Parlamentet i sagen om husholdningsapparaters energiforbrug var udvalgsproceduren, og dette problem er siden blevet loest gennem den interinstitutionelle aftale om en modus vivendi.

I ét tilfaelde (maksimaleffekt for to- og trehjulede koeretoejer) fandt den afstemning, som forkastede den faelles holdning, sted, lige inden traktaten om Den Europaeiske Union traadte i kraft, og der blev anlagt den fortolkning, at Parlamentet havde »til hensigt at forkaste den faelles holdning« i henhold til artikel 189 B, stk. 2, litra c). Problemerne blev senere loest gennem forligsproceduren, da forslaget nu faldt ind under proceduren for faelles beslutningstagning.

I forbindelse med beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne for at vaere udsat for benzen kunne lovgivningen ikke gennemfoeres, men noeglespoergsmaalet med hensyn til information og hoering af arbejdstagerne blev senere taget op i et separat forslag, som gik igennem alle stadier i samarbejdsproceduren.

Efter at den faelles holdning om soedestoffer i levnedsmidler var blevet forkastet, besluttede Kommissionen at erstatte sit forslag med en pakke af nye forslag. Det paataenkes at anvende den samme fremgangsmaade i forbindelse med forslaget om affaldsdeponering, som Kommissionen vil erstatte med et nyt forslag snarest muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2028/96 af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen (12. juli 1996)

Om: Det finansielle ansvar i forbindelse med PHARE-programmet

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes det finansielle ansvar, der paahviler konsulenter udpeget under PHARE-programmet, kontrolleres?

Kan Kommissionen desuden oplyse, hvorledes betalinger til sekundaere konsulenter kontrolleres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (1. august 1996)

De generelle betingelser for alle tjenesteydelseskontrakter finansieret af Phare fastsaetter, at kontrahenten over for den kontraherende part skal vaere ansvarlig for den fulde opfyldelse af alle forpligtelser ifoelge kontrakten og udbedre eventuelle skader forvoldt den kontraherende part eller personer til hvem ydelserne er leveret som foelge af enhver handling eller undladelse i forbindelse med kontraktens opfyldelse, der skyldes hans eventuelle garantier, forsoemmelser, fejl eller undladelser. En lignende bestemmelse er fastsat for leverancekontrakter.

Kommissionen kontrollerer noeje gennemfoerelsen af alle projekter og betaling foretages foerst, naar kontraktens betingelser er opfyldt. Kontrahentens meddelelse kontrolleres af Kommissionen og om noedvendigt af uafhaengige kontrollanter. Betalingen foretages som specificeret i kontrakten for at sikre, at projektet opfylder alle sine maal. Alle regninger og udgifter til refusion kontrolleres af Kommissionen paa grundlag af bilag, som fastsat i kontrakten. Ved projektets afslutning afsluttes regnskaberne paa grundlag af en uafhaengig finansiel revision. Ud over Kommissionens kontrol reviderer Revisionsretten Phare-programmet og fremlaegger den aarlige beretning om alle aspekter ved gennemfoerelsen.

I meget faa tilfaelde er kontrahenten betroet administrationen af saerlige midler til gennemfoerelsen af et projekt. I saa tilfaelde garanteres midlerne af den bank, hvor midlerne er deponeret, og frigives kun til betaling efter Kommissionens bemyndigelse.

Kommissionen foretager ingen betalinger til sekundaere konsulenter. Kontrahenten forbliver altid fuldt ansvarlig over for Kommissionen med hensyn til eventuelle underkontrahenter. Betalinger til kontrahenten foretages foerst, naar tjenesterne er blevet ydet eller varerne leveret.