SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0849/00

af Antonio Tajani (PPE-DE), Pier Casini (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE) og Vittorio Sgarbi (PPE-DE) til Kommissionen

(21. marts 2000)

Om: Beskyttelse af det etniske mindretal i Slovenien og Kroatien

Har Kommissionen kendskab til de alvorlige og gentagne krænkelser af de grundlæggende personlige rettigheder og ejendomsretten, som de italienske statsborgere, der er bosiddende i Slovenien og Kroatien, har været og stadig udsættes for, idet de ikke har fået tilbageleveret de ejendomme, som det kommunistiske styre i Jugoslavien eksproprierede, selv om de er de retmæssige ejere? Hvordan agter Kommissionen at sørge for, at disse landes regeringer træffer foranstaltninger til beskyttelse af de 350000 italienske flygtninge, som er berøvet deres retssikkerhed, og som på grund af deres statsborgerskab og deres etniske oprindelse i realiteten er dømt til evig landflygtighed?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre, at lovgivningen i stater som f.eks. Slovenien, som belaver sig på at træde ind i Den Europæiske Union, og Kroatien overholder de grundlæggende retsstatsprincipper og bekæmper enhver form for forskelsbehandling på grund af nationalitet?

Hvordan vil Kommissionen fremme overholdelsen af:

1. menneskerettighedserklæringen?

2. Amsterdam-traktaten (artikel 6)?

3. FN's konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab?

4. Vancouver-konventionen om levesteder FN 31. maj 1976?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(27. april 2000)

I forbindelse med Kommissionens kontakter med tredjelande har den altid lagt megen vægt på den fulde overholdelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder.

Specielt hvad angår Kroatien bør det fremhæves, at Kommissionen altid har været meget kritisk i de rapporter, den regelmæssigt har udarbejdet om dette land, samt ved alle kontakter med den tidligere politiske ledelse vedrørende dette spørgsmål, idet den fulde overholdelse af menneskerrettighederne og mindretalsrettighederne er en politisk forudsætning for enhver forbedring af forbindelserne mellem Fællesskabet og Kroatien.

Samme budskab er blevet sendt til den nye kroatiske regering, hvor der blev lagt vægt på en konkret etablering af internationale retlige rammer, der omfatter dette emne. Den altafgørende betydning af overholdelsen af menneskerettighederne med en særlig henvisning til mindretallenes rettigheder har fået konkret udtryk i de første henstillinger fra den fælles rådgivende task force Den Europæiske Union/Kroatien, der opfordrer den kroatiske regering til at gå i gang med de nødvendige ændringer af landets grundlov, så alle mindretallene bliver fuldt og helt anerkendt. Desuden nævnes også landets forpligtelse til at indlede arbejdet med vedtagelse af en lov om undervisning i og anvendelse af mindretallenes sprog, i overensstemmelse

med Europarådets normer.

På baggrund af de af den kroatiske regering accepterede forpligtelser og dens første handlingsplan forventer Kommissionen de første resultater heraf i løbet af april måned.

For så vidt angår Slovenien, blev tiltrædelsesforhandlingerne indledt i lyset af Kommissionens udtalelse fra juli 1997, i henhold til hvilken Slovenien opfylder de politiske kriterier, der blev fastlagt i København. Slovenien fremviser træk, der kendetegner et demokrati, som råder over stabile institutioner, der kan sikre de retsstatslige principper, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretallene.

Kommissionen har specielt konstateret, at de italienske statsborgere i Slovenien er anerkendt som mindretal, og at de nyder godt af de grundlovssikrede rettigheder, der er forbundet med denne anerkendelse.

Kommissionen er helt på det rene med, at processen vedrørende tilbagelevering af ejendom foregår meget langsomt i Slovenien. I tilknytning til de bilaterale forbindelser med landet følger den opmærksomt gennemførelsen af denne proces, og spørgsmålet blev drøftet så sent som den 23. marts 2000 på et møde i associeringsudvalget. Imidlertid har Kommissionen ingen beføjelse til at gribe direkte ind i dette anliggende. I EF-traktatens artikel 295 (tidligere artikel 222) hedder det udtrykkeligt, at de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne ikke berøres af traktaten.