SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0108/00

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(26. januar 2000)

Om: Krise i finanssystemet og Euroasiatisk Udviklingsprojekt

Det er en kendt sag, at hele det internationale finans- og valutasystem befinder sig i en systemkrise i en sådan grad, at den finansielle sæbeboble langt har oversteget de 160.000 milliarder dollars og er gået ind i en sandsynlig depressionsfase. I de lande, der er ramt af spekulation, fremgår de negative virkninger tydeligt: Produktionsnedgang og stop for enhver innovativ investering, har medført, at arbejdsløsheden er steget og antallet af fattige er øget med katastrofale sociale følgevirkninger. Kommissionen kender sikkert til projektet, der går under betegnelsen Det Euroasiatiske Udviklingsprojekt, der drejer sig om gennemførelsen af omfattende infrastrukturer, som Kina, Rusland, Indien, Irak, Tyrkiet og størstedelen af de asiatiske lande samt Japan, der for nylig er kommet til, skulle være i gang med at drøfte for at fastlægge foranstaltninger og deltage i disses gennemførelse. Hvis initiativet skal blive en succes, skal der anvendes avanceret teknologi og amerikanske og europæiske værktøjsmaskiner, og derfor er det klart, at projektet ikke kan gennemføres uden Europas aktive deltagelse.

1. Har Kommissionen haft lejlighed til at se på projektet?

2. I bekræftende fald mener den da ikke, at Europas deltagelse ville have en stabiliserende indvirkning på realøkonomien og beskæftigelsen i Unionslandene?

3. Mener den i øvrigt ikke, at et sådant projekt kunne medvirke til at vende den nuværende tendens til at øge betydningen af at finansiere økonomien med alle de risici, som man har set symptomerne på i de sidste to år, og i stedet fremme en tilbagevenden til realøkonomien?

4. Hvilke faktorer kunne eventuelt tale imod, at Europa deltog i gennemførelsen af initiativet?

5. Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at inddrage Den Europæiske Union i denne store internationale debat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(25. februar 2000)

Vedrørende den økonomiske krise i Asien og dens indvirkning på realøkonomi og samfundsforhold i de berørte lande skønnes det, at det værste af krisen nu er overstået, og at der er fornyet vækst

i nogen af de lande, der har været hårdest ramt. Der hersker nu bred enighed om, at skræmmebilledet af en global recession som følge af krisen i Asien og dens eftervirkninger i resten af verden kan afvises. EU har ved adskillige lejligheder givet udtryk for sin holdning til den økonomiske krise og understreget nødvendigheden af at holde markederne åbne og ikke henfalde til protektionisme (handelsunderskuddet mellem Europa og Asien (ASEM)(1) androg i 1998 87 000 mio. EUR, det dobbelte af i 1997). EU har også understreget betydningen af den internationale bistand, samt af den bilaterale og multilaterale EU-bistand, bl.a. via ASEM Trust Fund, og nødvendigheden af at fortsætte reformerne af de økonomiske systemer i de lande, der er berørt af krisen, og behandle de sociale følger af krisen.

Hvad angår det store euro-asiatiske udviklingsprojekt, har Kommissionen haft lejlighed til at evaluere specifikke forslag i projektet, specielt vedrørende transport. Konklusionen af en dybtgående analyse, som Kommissionen har gennemført vedrørende forbindelserne mellem Europa og Fjernøsten, viser at søtransport i betragtning af de meget store afstande, som projektet omfatter, i en overskuelig fremtid er billigere end landevejs-, jernbane- eller kanaltransport, selv om Den Transsibirske Jernbane stadig er det eneste realistiske alternativ (men mindre fordelagtig end søtransport under de nuværende omstændigheder). Fællesskabet bør under ingen omstændigheder deltage finansielt i noget transportprojekt vedrørende handlen mellem Europa og Fjernøsten. Hvad angår oprettelsen eller genoprettelsen af infrastrukturer, er det blevet anbefalet, at Fællesskabet ikke påtager sig finansielle forpligtelser til at realisere transportmål i forbindelse med handlen mellem Europa, Kaukasus og Asien, før der foreligger en fuldstændig finansiel analyse og en markedsanalyse af projektets potentielle bæredygtighed. Alle foranstaltninger, der finansieres af Fællesskabet for at forbedre pålideligheden, sikkerheden og tidsfristerne i forbindelse med transit, skal imidlertid sigte mod at bringe modtagerlandene på linje med Fællesskabets regelværk.

I overensstemmelse med de generelle retningslinjer, som Kommissionen har vedtaget, er der blevet iværksat et projekt kaldet Traceca. Det drejer sig om faglig bistand til oprettelsen af en transportkorridor i vest-østlig akse, der vil strække sig fra Europa over Sortehavet, Kaukasus og Det Kaspiske Hav til Centralasien (22 projekter til et samlet beløb på 30 mio. EUR og 7 investeringsprojekter til genopbygning af infrastrukturer til i alt 25 mio. EUR er allerede sat i gang). Traceca støtter udviklingen af det regionale samarbejde mellem modtagerlandene og letter deres integrering i den internationale samhandel. Synergieffekten med projekterne i de transeuropæiske net er sikret. Traceca har også haft en energikatalyserende virkning. Projektet har foranlediget, at internationale finansinstitutter som Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og Verdensbanken ligeledes har finansieret havne, veje og jernbaneinfrastruktur langs Traceca-strækningen.

(1) ASEM: Asien-Europa-mødet. De asiatiske partnere er: Kina, Japan, Korea, Brunei, Singapore, Malaysia, Indonesien, Thailand, Filippinerne, Vietnam.