ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1363/03

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(10. april 2003)

Om: Troubled waters

1. Kan Kommissionen oplyse om omkostningerne i forbindelse med den nyligt udgivede Troubled Waters-tegneserie?

2. I hvilke lande er tegneserien udsendt? I hvilke lande vil den i fremtiden blive udsendt?

3. Hvad er formålet med at udsende tegneserien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(25. april 2003)

Det ærede parlamentsmedlem henvises til at indhente alle ønskede oplysninger om tegneserieheftet Troubled Waters hos Europa-Parlamentets presseafdeling.

Publikationskontoret har kun varetaget trykning og heftning af denne tegneserie på opgave fra Parlamentet.

1. Publikationskontoret er ikke bekendt med de samlede omkostninger i forbindelse med fremstillingen af denne publikation.

2. De fremstillede eksemplarer er leveret til Parlamentets tjenestegrene.

3. Publikationskontoret kan ikke besvare det ærede parlamentsmedlems tredje spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0713/03

af Miguel Martínez Martínez (PSE) til Kommissionen

(4. marts 2003)

Om: Støtte til programmet El Sentido de los pueblos: La mujer rural protagonista

Omkring december 1999 godkendte Kommissionen ovennævnte med EUGFL-midler samfinansierede program om landbokvinders centrale rolle i landsbyerne, som den spanske sammenslutning af landbokvinder (FEMUR) har taget initiativ til og iværksat.

Kan Kommissionen oplyse, hvor meget støtten til dette program beløber sig til, og i hvilket omfang det er gennemført?

Har Kommissionen kendskab til, om FEMUR har modtaget EU-støtte til andre af sine programmer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(3. april 2003)

Som det ærede medlem helt korrekt anfører, godkendte Kommissionen den 7. december 1999 pilotprojektet El Sentido de los pueblos: La mujer rural protagonista i medfør af artikel 8 i Rådets forordning EF nr. 4256/1988(1) om gennemførelsesbestemmelser til forordning EF nr. 2052/1988(2) i henseende til Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen. Artikel 8 omfattede således blandt andet gennemførelsen af pilotprojekter til fremme af udviklingen i landdistrikterne.

Det finansielle bidrag fra EUGFL, Garantisektionen, er 740 745 EUR, og den forventede gennemførelsestid er perioden 1. december 1999-30. november 2001. Modtageren er den spanske sammenslutning af landbokvinder (FEMUR). Den 2. oktober 2001 godkendte Kommissionen en forlængelse af programmets gennemførelsesfrist til den 30. september 2002.

Der er foretaget to udbetalinger under projektet, i alt 518 521 EUR.

Kommissionen har netop modtaget dokumenterne vedrørende projektets afslutning og er i færd med at gennemgå dem.

Under gennemgangen af pilotprojektet før dets godkendelse spurgte Kommissionen FEMUR, om den modtog andre midler fra EU. Det viste sig, at FEMUR modtog støtte under et projekt med titlen GEA beskæftigelsesinitiativer for kvinder i landdistrikterne, hvis gennemførelsesperiode var 12. januar 1988-31. december 1999, med en medfinansiering fra Den Europæiske Socialfond på 35 782 425 pesetas (215 000 EUR) fra programmet NOW. Modtageren har gjort rede for de to projekter og garanteret, at der ikke var nogen risiko for overlapninger. Kommissionen vil i sin gennemgang af sagen inden dens afslutning kontrollere, om alle betingelser for, at pilotprojektet overholder støtteberettigelseskriterierne, er overholdt.

(1) EFT L 374 af 31.12.1988.

(2) EFT L 185 af 15.7.1988.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1021/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Macerata Kommunes udnyttelse af midler fra programmet Venskabsbyer i EU 2000

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Blandt de programmer, EU yder støtte til, er der også et program til fremme af konsolideringen af venskabsforbindelser mellem europæiske byer, og mange italienske byer, herunder Macerata, ville være særlig egnede i denne forbindelse.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Macerata Kommune forelagde projekter i håb om at opnå støtte fra programmet Venskabsbyer i EU 2000?

2. om Macerata Kommune fik bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 og E-1029/03

(8. maj 2003)

Midlerne til venskabsbyer forvaltes ikke decentralt.

Støtte tildeles af Kommissionen på grundlag af projekter, som de kommunale myndigheder eller venskabsbykomitéerne indsender.

Støtten udbetales først, når arrangementet er afviklet, og det sker mod forevisning af regnskabsbilag.

De lokale myndigheder deltager i venskabsbyarrangementet på grundlag af en årlig indkaldelse af forslag, som offentliggøres i EUT.

Med hensyn til det ærede parlamentsmedlems forespørgsler: For kommunerne Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Florence (E-1019), Livourne (E-1020), Macerata (E-1021), Perouse (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siene (E-1028), Terni (E-1029). Ikke modtaget midler til venskabsbyer i 2000.

For kommunerne Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Midler til et venskabsbyarrangement i 2000. Midlerne er opbrugt.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0007/03

af Joan Colom i Naval (PSE) til Rådet

(16. januar 2003)

Om: Støtte til de katastroferamte efter olietankskibet Prestiges forlis

Olietankskibet Prestiges forlis i november sidste år og den deraf følgende olieforurening er uden tvivl den største økologiske katastrofe i nyere tid i Spanien, og antallet af mennesker, som er ramt af denne katastrofe, er oppe på flere tusinde. Det Europæiske Råd i København gav i sine konklusioner (punkt 32, 33 og 34) udtryk for sin beklagelse og dybe bekymring over denne alvorlige ulykke ud

for Spaniens nordvestkyst, og påpegede, at de skader, ulykken har afstedkommet for havmiljøet og det socioøkonomiske miljø, samt den trussel, den indebærer for tusinder af menneskers levebrød, er helt uacceptable.

Hvilke konkrete foranstaltninger har Rådet truffet den 31. december 2002 med henblik på at yde støtte til de katastroferamte? Er der ud over tilsagnet om at iværksætte forebyggende foranstaltninger med henblik på at undgå lignende katastrofer i fremtiden nogle af disse foranstaltninger, som indebærer supplerende økonomisk støtte til Spanien?

Svar

(13. maj 2003)

Rådet henviser det ærede parlamentsmedlem til det svar, Rådet har givet på forespørgsel E-3563/02 fra Brice Hortefeux, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02, E-3584/02, E-3587/02 og E-3589/02 fra Camilo Nogueira Román, E-3625/02 fra Paolo Costa m.fl. og E-3761/02 fra Emmanouil Bakopoulos vedrørende samme emne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0595/03

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. februar 2003)

Om: Vilkårene for svensk statsstøtte til SJ

I Sverige har det kriseramte jernbaneselskab brug for op mod en milliard kroner i statsstøtte for at rette op på økonomien. Ellers risikerer selskabet nedlæggelse. En redningsaktion fra den svenske stat kan imidlertid forhindres af Kommissionen.

Det afhænger naturligvis af, hvordan støtten udformes. Ifølge oplysninger i pressen mener Kommissionen, at den svenske stat skal yde et lån til SJ, men på markedsmæssige vilkår og tidsbegrænset.

Kan Kommissionen foreslå, på hvilken måde og i hvilken form den svenske stat kan give SJ nogen som helst mulighed for at overleve?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(8. april 2003)

Der skal mindes om, at det falder under medlemsstatens kompetenceområde at informere Kommissionen om enhver plan om tildeling af statsstøtte, før tildelingen finder sted (anmeldelse). Skulle en medlemsstat alligevel træffe statsstøtteforanstaltninger uden først at have fået tilladelse hertil fra Kommissionen, vil den pågældende støtte blive betragtet som ulovlig, og medlemsstaten kan blive pålagt at kræve støtten tilbage fra støttemodtageren. Der skal i den forbindelse gøres opmærksom på, at det kun er statsstøtte, som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, der falder ind under anmeldelsesproceduren. Det skal således bemærkes, at Sverige indtil videre ikke har anmeldt nogen planer til Kommissionen om finansieringstilskud til SJ.

Endvidere er det medlemsstaten, der beslutter, hvorledes og/eller i hvilken form statsstøtten skal ydes, hvorimod Kommissionens rolle er at undersøge og vurdere, hvorvidt støtten er forenelig med fællesmarkedets gældende lovgivning. Selv om Kommissionen er villig til at diskutere forskellige mulige foranstaltninger med medlemstaterne og rådgive disse, er det således ikke Kommissionens opgave at foreslå sådanne foranstaltninger, hvilket falder ind under medlemsstatens kompetenceområde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0412/03

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2003)

Om: Transport af olie under isforhold i Østersøen

Der findes ikke i EU ensartede bestemmelser om søtransport, når havet er isdækket. F.eks. er kravet om dobbeltskrog ikke tilstrækkeligt, hvis fartøjet ikke er forstærket med henblik på issejlads. For øjeblikket er spørgsmålet kun relevant for Sverige og Finland i normale vintre, men da de tre baltiske stater snart vil blive EU-medlemmer, vil flere medlemsstater blive berørt. Desuden omhandler sagen også disse landes og EU's forhold til et tredjeland, nemlig Rusland. Naturligvis kan skader forårsaget af olieforurening potentielt også ramme Tyskland, Danmark og Polen. Derfor synes der ikke på grundlag af nærhedsprincippet at være hindringer for, at der kan udarbejdes fælles bestemmelser vedrørende sejlads under isforhold.

Er Kommissionen indstillet på at overveje forslag til fælles bestemmelser om klassificering af søtransporten og andre bestemmelser om isforholdene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(1. april 2003)

Det skal understreges, at det spørgsmål, det ærede medlem har bragt på bane, må ses i lyset af de ekstreme isforhold i Østersøen i denne vinter og af de problemer, der under disse forhold har gjort sig gældende for olietankere med kurs mod den russiske havn Primorsk.

Kommissionen deler fuldt ud Finlands og i øvrigt alle Østersøstaternes bekymring herover.

Den Internationale Søfartsorganisation og Kommissionen til Beskyttelse af Havmiljøet i Østersøen (Helcom) er i gang med at undersøge muligheden for harmonisering af de gældende normer med henblik på at bestemme, hvilket udstyr og hvilke midler der er nødvendige for at kunne besejle de tilisede farvande. Kommissionens opfattelse er, at EU snarest bør fremmme og støtte det arbejde, der udføres af disse organisationer.

Kommissionen kan i givet fald overveje muligheden af at foreslå et direktiv om harmonisering af de normer og midler, der er nødvendige for at kunne besejle de tilisede farvande. Dette direktiv skulle så gælde for alle fartøjer, der er på vej til eller udgår fra medlemsstaternes havne.

Dog er vedtagelsen af internationale normer den eneste måde, hvorpå man kan løse problemet med risikobetonede fartøjer, som sejler gennem internationale farvande nær ved EU-landenes kyster.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0712/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(4. marts 2003)

Om: Gennemførelse af lovgivning mod diskrimination

Hvilke oplysninger indsamler Kommissionen om gennemførelsen af Rådets direktiv 2000/43/EF(1) om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse i hver enkelt medlemsstat?

Hvilke oplysninger indsamler Kommissionen om gennemførelsen af Rådets direktiv 2000/78/EF(2) om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv i hver enkelt medlemsstat?

(1) EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(2) EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopouloupå skriftlige forespørgsler P-0625/03 og P-0712/03

(24. marts 2003)

Medlemsstaterne skal omsætte Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse til national lovgivning senest den 19. juli 2003. Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv skal omsættes til national lovgivning senest den 2. december 2003 (med mulighed for yderligere en frist på tre år til at omsætte direktivets bestemmelser om forskelsbehandling på grund af alder og handicap til national lovgivning).

Indtil videre har Kommissionen modtaget meddelelse om gennemførelsesbestemmelser for dele af de to direktiver fra Frankrig. Det undersøges i øjeblikket, om den franske lovgivning stemmer overens med direktiverne. Kommissionen er desuden bekendt med, at lovgivning er vedtaget eller vedtages i nær fremtid i andre medlemsstater, selv om den dog ikke har modtaget formel meddelelse herom.

Kommissionen er regelmæssigt i kontakt med myndighederne i medlemsstaterne for at støtte omsætningsprocessen. Det har givet Kommissionen og medlemsstaterne mulighed for at drøfte spørgsmål om fortolkning af direktiverne, inden de omsættes til national lovgivning. Kommissionen håber på den måde at kunne løse de fleste af de problemer, der måtte opstå.

Kommissionen har givet udtryk for, at fristerne for omsætning til national lovgivning skal overholdes, og at manglende omsætning vil udgøre en overtrædelse af fællesskabslovgivningen. Alle medlemsstater har meddelt, at de har til hensigt at omsætte direktiverne inden for de fastsatte frister. Hvis direktiverne ikke omsættes til national lovgivning inden udløbet af fristerne, eller hvis de ikke omsættes korrekt af en medlemsstat, vil Kommissionen gøre brug af de beføjelser, den tillægges i EF-traktatens artikel 226.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0497/03

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(21. februar 2003)

Om: Anaboliske stoffer og børns sundhed

I visse italienske byer og særlig i Milano og Torino er der konstateret en abnorm stigning i antallet af tilfælde med for tidligt indtrædende pubertet, en sygdom, der betegnes med navnet telarca, og som særlig rammer børn på mellem 4 og 6 år, og i visse tilfælde, der er omtalt af pressen, også børn, der kun er nogle få måneder gamle. Der er risiko for, at denne stigning kan være forbundet med indtagelsen af homogeniserede produkter eller af kød fra dyr, der er blevet lægebehandlet, selv om denne forbindelse ikke er videnskabeligt bevist, men problemet har været kendt i de seneste år.

1. Er der foretaget undersøgelser i andre EU-lande for at fastslå omfanget og udbredelsen af dette foruroligende fænomen?

2. Er der iværksat hensigtsmæssig forskning med henblik på at udelukke, at disse tilfælde kan føres tilbage til indtagelsen af homogeniserede produkter eller kød fra behandlede dyr?

3. Hvilket resultat har disse undersøgelser i bekræftende fald givet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. marts 2003)

Kommissionen har kendskab til, at der er konstateret tilfælde af abnormt tidlig udvikling af kønsorganer hos små børn i den italienske region Piemonte. De italienske myndigheder har bekræftet, at de retslige myndigheder er ved at gennemføre omfattende undersøgelser, men hidtil har man ikke kunnet konkludere noget rent konkret om årsagen til dette problem.

I 1998 startede Kommissionen 17 specifikke undersøgelser, der skulle udfylde en række huller i forskningen om de potentielle risici for menneskers helbred som følge af hormonrester i oksekød og kødprodukter. En af disse undersøgelser var en retrospektiv undersøgelse om de langsigtede virkninger på børn af at være eksponeret for østrogenforurenet kød. Undersøgelsen blev offentliggjort under titlen Accidental gynecomastia in children i Acta Pathologica, Microbiologica et Immunologica Scandinavica(1).

Den Videnskabelige Komité for Veterinærforanstaltninger med henblik på Folkesundhed har for nylig gennemgået alle 17 undersøgelser. En liste over undersøgelserne og den seneste udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Veterinærforanstaltninger med henblik på Folkesundhed findes på internettet(2). Desværre giver ovennævnte undersøgelse ikke nogen afgørende resultater.

Derfor er emne nr. 45 med titlen Environmental factors influencing puberty onset medtaget i Kommissionens arbejdsprogram for forskning (prioriteret område 5: fødevarekvalitet- og sikkerhed) i 2004 som et vejledende emne(3).

(1) APMIS 109- Suppl 103: s. 203-9 2001.

(2) http://europa.eu.int/comm/food/fs/him/him_index_en.html.

(3) http://fp6.cordis.lu/fp6/call_details.cfm?CALL_ID=16.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0390/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. februar 2003)

Om: Programmer for opnåelse af erhvervserfaring og arbejdsrettigheder

Græske arbejdstagere, der deltager i programmer for opnåelse af erhvervserfaring samfinansieret af EU, forholdes deres grundlæggende arbejds- og socialforsikringsrettigheder, såsom årlig ferie og forældreorlov, ikke alene under deres uddannelse men også i endnu højere grad når de er i beskæftigelse. Resultatet af denne situation er, at det for eksempel kan forekomme, at en mor arbejder normalt tre dage efter, at hun har født, og har barnet med på arbejde, som det var tilfældet med en kvindelig pedel i Grækenland.

Eftersom der ved en arbejdstager ifølge artikel 3 i Rådets direktiv 89/391/EØF(1) af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet forstås enhver person, som en arbejdsgiver har i sin tjeneste, herunder praktikanter og lærlinge, bortset fra hushjælp, og at bestemmelserne i direktiv 93/104/EF(2) om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelsen af arbejdstiden finder anvendelse, bedes Kommissionen besvare følgende: Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at alle arbejdstagere, der deltager i programmer for opnåelse af erhvervserfaring, kan udøve alle deres arbejdsmæssige og sociale rettigheder?

(1) EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

(2) EFT L 307 af 13.12.1993, s. 18.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(3. april 2003)

De direktiver, det ærede medlem henviser til, er omsat i græsk lovgivning. Derfor påhviler det i de situationer, den skriftlige forespørgsel omhandler, de nationale myndigheder at sørge for, at de nationale bestemmelser og/eller fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed overholdes, og at straffe eventuelle overtrædelser.

Det er kun i tilfælde af, at der kan fastsættes en bestemt administrativ praksis, at Kommissionen i givet fald kan gribe ind over for en medlemsstat på grundlag af en ukorrekt gennemførelse af fællesskabslovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0058/03

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. januar 2003)

Om: Landbrugs- og fiskerikommissær Franz Fischler og stabilitetsprincippet i den fælles fiskeripolitik

Under debatterne i Europa-Parlamentet om betænkningerne vedrørende den fælles fiskeripolitik har landbrugs- og fiskerikommissær Franz Fischler direkte udtalt, at princippet om relativ stabilitet ikke kan ændres i forbindelse med reformen af fiskeripolitikken under henvisning til, at dette princip er en integrerende del af denne politik. Af hvilken artikel i traktaterne fremgår det, at dette princip ikke kan ændres i forbindelse med en reform af den fælles fiskeripolitik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(4. marts 2003)

Princippet om relativ stabilitet i den fælles fiskeripolitik er ikke fastsat i traktaterne og udgør derfor ikke en del af den primære fællesskabsret.

Rådet kan ændre princippet om relativ stabilitet ved kvalificeret flertal. Men Kommissionen mente i forbindelse med reformen af den fælles fiskeripolitik, at det var hensigtsmæssigt at foreslå, at den bliver opretholdt. Den relative stabilitet er en del af den politiske basisligevægt i den fælles fiskeripolitik, og et meget stort flertal af medlemsstaterne stillede sig positivt til opretholdelsen af den relative stabilitet. Kommissionen mener i øvrigt, at der på nuværende tidspunkt ikke findes et realistisk og acceptabelt alternativ til princippet om relativ stabilitet.

Kommissionen har dog også erkendt, at dette princip kan revideres på mellemlang eller lang sigt. Kommissionen har desuden i forbindelse med reformen foreslået i 2003 at drøfte en bedre økonomisk forvaltning af EU-fiskeriet, og den vil fremlægge en rapport herom.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0330/03

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. februar 2003)

Om: Kommissionsmedlemmernes pension

Fra Kommissionen har jeg på en tidligere forespørgsel om kommissionsmedlemmernes løn og pension fået adækvate svar. Dog forekommer der i den finske udgave af forordning 422/67/EØF(1) en oversættelsesfejl i

artikel 9, idet pensionen tydeligvis udgør 4,5 % for hvert fulde tjenesteår, hvorimod den ikke forhøjes med denne procentsats. Jeg vil gerne have afklaret yderligere en detalje, som kan fortolkes forskelligt: Tælles i henhold til artikel 7 den tid, hvor der er udbetalt overgangsgodtgørelse, med som pensionsår?

(1) EFT L 187 af 8.8.1967, s. 1.

Svar afgivet af Neil Kinnock på Kommissionens vegne

(21. marts 2003)

Kommissionen er enig i, at den finske oversættelse af bestemmelserne i artikel 9 i Rådets forordning nr. 422/67/EØF, nr. 5/67/Euratom af 25. juli 1967 om lønningsregulativ for Kommissionens formand og medlemmer og for Domstolens præsident, dommere, generaladvokater og justitssekretær indeholder en fejl.

Kommissionen er taknemmelig for, at det ærede medlem gør opmærksom på dette, og vil som følge heraf iværksætte en revisionsprocedure for at få fejlen rettet. Fremover bør teksten have følgende ordlyd:

Eläkkeen määrä jokaiselta täydeltä vuodelta, jona kyseinen henkilö on hoitanut tehtäviään, on 4,50 prosenttia viimeisestä saadusta peruspalkasta.

For så vidt angår den anden del af spørgsmålet, hedder det i ovenstående forordnings artikel 7, at der så længe tidligere medlemmer modtager den godtgørelse, der bestemmes i artiklen, ikke sker nogen ændring eller forøgelse af hans/hendes pension. Godtgørelsen udregnes derfor fortsat på grundlag af hans/hendes tjenesteperiode som medlem af institutionen.