ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1134/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: NATO's nye organ for forskning og teknologi

Det nye forsknings- og teknologiraad, R& T Board, som i slutningen af november 1996 afholdt sit foerste moede som ledende organ for NATO's forsknings- og teknologiafdeling, erstatter de tidligere ledelser i forsvarsanalysegruppen DRG samt AGARD (den raadgivende gruppe for luftfart, forskning og udvikling).

I betragtning af den betydning som man fortsat oensker, at luftfartsteknologien skal have i det femte rammeprogram, samt det stigende behov for teknologiske vurderinger paa solidt videnskabeligt grundlag i EU, paataenker Kommissionen da at foelge de rapporter om teknologisk koordinering op, som blev paabegyndt i 1995, og ud fra denne informationskilde, som hovedparten af medlemsstaterne er i besiddelse af, drage konklusioner om de mulige virkninger paa udviklingen af den civile teknologi?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (2. juni 1997)

Ifoelge de modtagne oplysninger om rapporterne om det teknologiske samarbejde inden for NATO (Den Nordatlantiske Traktats Organisation) vedroerer disse rapporter hovedsagelig den nye organisering af de forsknings- og teknologiaktiviteter, der gennemfoeres inden for NATO.

Det aerede medlems spoergsmaal er relevant i betragtning af, at der findes overlappende omraader af interesse for baade den civile og den militaere forskning. Flyteknik er et typisk eksempel paa saadanne omraader.

Forskning, der gennemfoeres inden for forsvarsorganisationer som NATO, kan ogsaa faa indflydelse paa udviklingen af civile teknologier, der stoettes af faellesskabsprogrammer.

Oplysningerne om den militaere forskning paa de overlappende omraader er normalt foelsomme og ikke offentlige. Det er derfor kun paa medlemsstatsplan og i de implicerede virksomheder og forskningsorganer der er mulighed for samordning af hensyn til komplementariteten mellem disse forskningsaktiviteter.

Paa omraadet flyteknisk forskning har Kommissionen nedsat en task force, der virker som graenseflade til industrien og de forskningscentre, der baade er impliceret i civil og militaer forskning. Denne informationsudveksling giver mulighed for at undgaa dobbeltarbejde, navnlig inden for de overlappende omraader.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1771/97 af Arlene McCarthy (PSE) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: Europa-Kommissionens betingelser for opbevaring af dokumentation for tildeling af stipendier til europaeiske ansoegere

Kan Kommissionen redegoere for, hvorfor den kraever, at ansoegere om europaeiske legater opbevarer originaldokumentation for en eventuelt imoedekommet ansoegning i op til syv aar, og hvorfor det er noedvendigt at fastholde, at denne dokumentation bevares i papirform og ikke paa mikrofilm eller i anden form? Er Kommissionen ikke klar over, hvilke opbevaringsproblemer denne bestemmelse giver organisationerne?

Paa baggrund af at mange europaeiske borgere opfatter Europa-Kommissionen som en bureaukratisk institution, er Kommissionen da ikke enig i, at det ville vaere et konstruktivt og populaert initiativ at formindske dette alt for strenge syvaarskrav betydeligt og tillade at dokumentation opbevares i et mindre pladskraevende format, hvorved bureaukratiet og papirbjergene formindskes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (11. juni 1997)

Det aerede medlems spoergsmaal focuserer paa ansoegninger om europaeiske legater uden at komme naermere ind paa, hvilken sektor af EU-stoetten, det drejer sig om. Imidlertid er en syvaarig periode for opbevaring af dokumentation som naevnt i spoergsmaalet en fast bestanddel af fremgangsmaaden inden for programmet med henblik paa at opnaa finansiel stoette fra strukturfondene. Det ser ud til, at det aerede medlem isaer henviser til Raadets forordning (EOEF)4253/88 som aendret ved Raadets forordning (EOEF)2082/93 om midler fra strukturfondene ((EFT L 193 af 31.7.1993. )), hvori det hedder i artikel 23, stk. 3:

»I en periode paa tre aar efter den sidste betaling vedroerende en aktion stiller det ansvarlige organ og de ansvarlige myndigheder alle udgifts- og kontrolbilag i forbindelse med aktionen til raadighed for Kommissionen.«

Da aktioner i form af programmer i forbindelse med strukturfondene kan vare op til seks aar, er det muligt, at dokumentation i henhold til ovennaevnte artikel skal opbevares i det tidsrum, der er anfoert i spoergsmaalet. Arten af programmets finansiering med en raekke aarlige forpligtelser og forskudsbetalinger medfoerer noedvendigvis, at der skal foretages kontroller paa stedet, lang tid efter at udgiften er blevet afholdt, og hvor der er involveret mange forskellige kategorier af stoettemodtagere. Det er derfor noedvendigt, at originaldokumentationen fortsat staar til raadighed.

Der bliver mulighed for at undersoege det af det aerede medlem rejste problem, naar forordningerne vedroerende strukturfondenes interventioner revideres efter 1999. Men da der er et behov, som alle erkender, for en stram finanskontrol af forvaltningen af Faellesskabets midler, kan man naeppe forestille sig en forkortelse af tre-aars perioden, eller at der slaekkes paa kravene med hensyn til opbevaring af dokumentationen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1213/97 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: Harmonisering af udbudsreglerne i forbindelse med bistandsprogrammer

Er Kommissionen ogsaa af den opfattelse, at der er behov for en harmonisering af de udbudsregler, som den anvender for bistandsprogrammer i de forskellige dele af verden (MEDA, AVS, ALA, Central- og OEsteuropa, SNG osv.) med henblik paa i videst muligt omfang at sikre forsvarlig forvaltning? Agter Kommissionen paa baggrund af de nylige initiativer fra OECD's komité for udviklingsbistand (DAC) og Verdensbanken at forbedre sine egne udbudsregler og derigennem sikre en mere effektiv bekaempelse af korruption?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (17. juni 1997)

Ja. Mere generelt har Kommissionen fremlagt nogle overvejelser i sin groenbog om offentlige indkoeb for EU ((KOM(96) 583 endelig udg. )). Dette dokument har ogsaa klart til formaal at bekaempe korruption. Det erkender noedvendigheden af gennemskuelige procedurer for indgaaelse af offentlige kontrakter. Det erindrer endvidere om, at der findes nye instrumenter, naar talen er om EU-midler (konvention og protokol om beskyttelse af Faellesskabernes finansielle interesser ((EFT C 316 af 27.11.1995 og EF C 313 af 23.10.1996. ))). Raadet vedtog endvidere den 26. maj 1997 en konvention om bekaempelse af korruption, hvor EU-tjenestemaend eller tjenestemaend fra Unionens medlemsstater er indblandet.

I forbindelse med ekstern bistand og samarbejde laegges der i oevrigt i den nylige meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Parlamentet om EU's politik mod korruption ((KOM(97) 192 endelig udg. )) vaegt paa beskyttelsesforanstaltninger til fremme af gennemskuelighed, en effektiv forvaltning og Domstolens uafhaengighed.

Kommissionen vil igen bl.a. se paa sine regler om offentlige indkoeb ogkontrakter og bestraebe sig paa at opnaa en harmonisering af disse indbyrdes mellem de forskellige grupper af tredjelande, der modtager EU-bistand, eller som har indgaaet bistands- eller samarbejdsaftaler med Faellesskabet. Denne revision vil ogsaa omfatte spoergsmaalet om, hvilke sanktioner der skal tages mod virksomheder, der er skyldige i korruption.

Denne konsekvente strategi til bekaempelse af korruption skal ses i snaever sammenhaeng med de bestraebelser, som Verdensbanken, OECD og andre multilaterale donatorer allerede har udfoldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1732/97 af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: EU-tjenestemaendenes enestaaende fordele: Economat-butikkerne

EU-tjenestemaend har mange enestaaende fordele og privilegier

Kommissionen bedes derfor besvare foelgende spoergsmaal:

1. Anser Kommissionen det for rimeligt, at de saerlige Economat-butikker opretholdes i de lande, hvor handelsmaessige tjenester er tilstraekkelige i modsaetning til Sovjetunionen, hvor der var saerlige butikker for nomenklaturen for at sikre forsyningerne af broed, ost, koed og stroempebukser?

2. Hvad er begrundelsen for at afholde udgifterne i forbindelse med salget af alkoholholdige drikkevarer til nedsatte priser og distributionen af disse til tjenestemaend omkring juletid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (16. juni 1997)

1. »Economat«-butikkerne, som det aerede medlem omtaler, giver Kommissionens tjenestemaend mulighed for at koebe ind ogsaa i de tilfaelde, arbejdstiderne ikke passer med butikkernes aabningstider. »Economat«-butikkerne saelger desuden regionale produkter fra medlemsstaterne. Denne facilitet skal ikke ses som et privilegium, idet salgspriserne er de samme som i butikkerne i oevrigt.

Kommissionen overvejer i forbindelse med moderniseringen af sin administration, naturligvis, om det er noedvendigt at opretholde en saadan facilitet. Spoergsmaalet kan selvfoelgelig kun besvares i et snaevert samarbejde med de oevrige institutioner.

2. Den enkelte tjenestemands mulighed for at koebe en skattefri alkoholpakke en gang om aaret er et privilegium, der hidtil har vaeret tilbudt ensidigt af myndighederne i de medlemsstater, der huser institutionerne. Vaerdien af denne pakke, der ikke er blevet aendret siden 1960, er paa 1500 BF om aaret pr. tjenestemand (hertil kommer 300 BF i omkostninger til transport og indpakning).

Spoergsmaalet om, hvorvidt det er rimeligt at opretholde denne ordning, har vaeret rejst af de belgiske vaertsmyndigheder, og vil blive behandlet af Kommissionen i forbindelse med rationaliseringen af administrationen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1665/97 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Direktiv om integreret forebyggelse og bekaempelse af forurening (IPPC)

Vil Kommissionen, for saa vidt angaar udviklingen af programmet vedroerende den bedste tilgaengelige teknik (BAT) i henhold til IPPC-direktivet, saerlig artikel 16, stk. 2, optage ikke-statslige organisationer i de tekniske arbejdsgrupper under forummet for udveksling af oplysninger (IEF)? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. juni 1997)

Ifoelge artikel 16, stk. 2, i Raadets Direktiv 96/61/EF ((EFT L 257 af 10.10.1996. )) om integreret forebyggelse og bekaempelse af forurening (IPPC) skal Kommissionen soerge for udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og de beroerte industrier om den bedste tilgaengelige teknik omfattende alle aktiviteter under direktivets anvendelsesomraade. Forummet for udveksling af oplysninger (IEF) foerer tilsyn med de udvekslede oplysninger, og der er nedsat arbejdsgrupper for de enkelte omfattede sektorer. Resultaterne fra dette arbejde offentliggoeres i form af referencedokumenter om den bedste tilgaengelige teknik, og disse dokumenter skal vejlede de myndigheder i medlemsstaterne, der er ansvarlige for meddelelsen af godkendelser under direktivet.

Selv om de ikke er udtrykkeligt naevnt i direktivet, deltager ikke-statslige miljoeorganisationer baade i IEF og i de tekniske arbejdsgrupper. I disse grupper skelnes der ikke mellem fuld deltagelse og observatoerstatus.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1551/97 af Georg Jarzembowski (PPE) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Ophugningsaktioner inden for skibsfart ad indre vandveje

Der gennemfoeres i oejeblikket paa ny ophugningsaktioner med henblik paa strukturforbedringer inden for skibsfart ad indre vandveje. Borgerne og de beroerte parter spoerger sig selv, hvorvidt og hvornaar disse aktioner giver konkrete resultater, og fragtraterne inden for skibsfart ad indre vandveje igen stiger i modsaetning til de aktuelle tendenser, saa der aabner sig positive fremtidsudsigter for EU's baadfoerere.

1. Hvor meget uudnyttet lastrum findes der i oejeblikket i EU og i de mest beroerte lande, dvs. Belgien, Tyskland, Frankrig, Nederlandene og OEstrig?

2. Hvor meget lastrum skal der skaeres bort inden udgangen af henholdsvis 1997 og 1998?

3. Hvor meget og hvor laenge forventes fragtraterne at stige, og hvad bygger denne forventning paa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (5. juni 1997)

Raadet vedtog den 19. november 1996 forordning 2254/96 ((EFT L 304 af 27.11.1996 )), som fastsatte grundlaget for en ny ophugningsforanstaltning, der gennemfoeres over tre aar (1996 til 1998), og som sigter paa at nedskaere den eksisterende transportkapacitet ad vandvejen med 15% (tonnage). Denne overkapacitet i de paagaeldende medlemsstater (Belgien, Tyskland, Frankrig, Nederlandene og OEstrig) er blevet udregnet af professionelle organisationer for de indre vandveje og af Kommissionen i 1995. Ophugningsforanstaltningen i 1996 bekraeftede, hvor noejagtig denne vurdering var, da ca. 5% af flaadens kapacitet blev registreret paa listen over anmodninger om ophugningspraemier.

Ophugningsforanstaltningen for 1997 goer det muligt at udregne den resterende overkapacitet i medlemsstaterne. Kommissionen kan saa paa grundlag af disse foerste resultater og paa grundlag af markedsudviklingerne og de trufne liberaliseringsforanstaltninger fastsaette behovet for ophugningsforanstaltninger i 1998.

Prisindekser paa det frie marked paa Rhinen og nord-sydmarkedet har - bortset fra den oekonomiske krise 1993-1994 - haft en tendens til at stige i takt med ophugningsforanstaltningerne. Kommissionen maatte endog oege forholdet »gammelt for nyt« for at opveje tendensen til overinvestering i nye baade. Dette viser, at branchen mener, at denne transportmaade har gode fremtidsudsigter, hvilket ogsaa er Kommissionens mening.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1158/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (26. marts 1997)

Om: »Pyramidespillenes« sammenbrud i Albanien

Det oplyses, at et af de »pyramidespil«, som er brudt sammen i Albanien, hed »Galitsa« og at dets direktoer hedder Heisé Gandria, og at hun har tyrkisk pas og stammer fra Kosovo.

Gandria stak af til Tyrkiet via tyrkiske kanaler og tog 190 mio dollars med sig.

Kommissionen bedes oplyse, om den har til hensigt at undersoege disse oplysninger, og paa hvilken maade den har til hensigt at gribe ind, saa at pengene kan blive givet tilbage til deres ejere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (6. maj 1997)

Kommissionen har kendskab til det af det aerede medlem rejste spoergsmaal.

Den mener dog, at enhver loesning af dette problem, herunder tilbagebetaling af midlerne, udelukkende paahviler myndighederne i de paagaeldende lande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0217/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (3. februar 1997)

Om: Maerkning af genetisk modificeret soja og majs

1. Anvendes den novel food-forordning, der blev vedtaget for nylig, paa den genetisk aendrede majs fra virksomheden Ciba Geigy, som der allerede er givet tilladelse til at markedsfoere og dyrke inden for EU?

2. Hvis dette ikke er tilfaeldet, hvordan vurderer Kommissionen i saa fald den juridiske situation, at to transgene nytteplanter og i tusindvis af nye levnedsmidler ikke falder ind under novel food-forordningen?

3. Hvis den genetisk aendrede majs og sojaen ikke falder ind under novel food-forordningen, er Kommissionen i saa fald enig med spoergeren i, at en national maerkning af de genetisk modificerede organismer i dette tilfaelde er mulig, da dette spoergsmaal bevidst er holdt aabent i direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. ))?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (2. juni 1997)

Til sit svar af 27. februar ((EFT C 138 af 5.5.1997. )) kan Kommissionen yderligere oplyse foelgende:

Som det aerede medlem ved, blev tilladelsen til markedsfoering af Ciba-Geigys majs og Monsantos sojaboenner givet paa grundlag af direktiv 90/220/EOEF om udsaetning i miljoeet af genetisk motificeret organismer ((EFT L 117 af 8.5.1990. )), der er den relevante lovgivning. Da tilladelserne til disse produkter blev givet, indeholdt direktivet ingen maerkningskrav, da der ikke forelaa sikkerhedsgrunde.

Hvad angaar maerkning af produkter, som fremstillet af Ciba-Geigys majs og Monsantos sojaboenner, har det aerede medlem maaske hoert, at Kommissionen paataenker at tage et initiativ paa grundlag af direktiv 79/112/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maerkning af og praesentationsmaader for levnedsmidler ((EFT L 33 af 8.2.1979. )), saaledes at produkter, der fremstilles af genetisk motificeret majs og genetisk motificerede sojaboenner underkastes de principper for maekning af nye levnedsmidler, som findes i forordning (EF) 258/97 om nye levnedsmidler ((EFT L 43 af 14.2.1997. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0435/97 af Stanislaw Tillich (PPE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Strukturfondene og delstaten Sachsen

1. Kan Kommissionen oplyse den samlede oekonomiske stoette i 1994, 1995 og 1996 til delstaten Sachsen eller dens organer inden for rammerne af EFRU, ESF og EUGFL, Udviklingssektionen, og opstille beloebene ud fra de enkelte fonde og regnskabsaar?

2. Kan den endvidere oplyse den enkelte udnyttelsesgrad af bevillingerne og i paakommende tilfaelde angive de bortfaldne og endnu ikke udbetalte beloeb, idet den benytter samme opstilling som ved spoergsmaal 1?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (28. april 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger er anfoert nedenfor.

Intet beloeb er bortfaldet.

MAAL 1 (i mio. ECU)

>TABLE>

EF-INITIATIVER (i mio. ECU)

>TABLE>

(1) Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling. (2) Den Europaeiske Socialfond. (3) Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1386/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: Handicappedes adgang til Eurostar-togene

For nylig fejrede EU endnu en gang »De handicappedes dag«, og alligevel indfoeres der stadig hoejhastighedstog, undertiden med EU-stoette via stoetten til de transeuropaeiske net, med kun faa, hvis overhovedet nogen, forbedringer af adgangen for bevaegelseshaemmede.

Hvad vil Kommissionen goere for at sikre, at alle unionsborgere uden hensyntagen til handicap kan faa mest muligt ud af transportmidlerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (6. juni 1997)

Det er Kommissionens vurdering, at adgangen til moderne hoejhastighedstog, herunder Eurostar, er forbedret for mange bevaegelseshaemmede, bortset fra de, der har koerestole, som er betydeligt stoerre end ISO-standarden.

Der er dog ingen offentlige myndigheder eller kommercielle operatoerer, som har grund til at vaere selvtilfredse, naar det drejer sig om indsatsen for bevaegelseshaemmede, og Kommissionen er enig i, at supplerende aktiviteter, som er noedvendige for at give bedre adgang til togrejser, ikke er saa gode som de burde eller kunne vaere. F.eks. kunne oplaering af personale, isaer hvad angaar pladsreservering, forbedres, og den elektroniske pladsreservering er ikke indrettet til at tilgodese behovene hos bevaegelseshaemmede personer (herunder aeldre passagerer).

Kommissionen fortsaetter gennemfoerelsen af sit handlingsprogrammet for forbedret adgang til offentlig transport ((KOM(93) 433 endelig udg. af 26.11.1993. )) og har ogsaa ivaerksat en COST-aktion ((Europaeisk samarbejde om videnskabelig og teknisk forskning. )) vedroerende tilgaengelighed for aeldre og handicappede i tog (COST 335). Desuden vil gennemfoerelse de foranstaltninger, der er naevnt i groenbogen om borgernes transportnet »Fuld udnyttelse af potentialet i den offentlige personbefordring i Europa« ((KOM(95) 601 af 23.1.1996. )) og hvidbogen »En strategi for et effektivt og moderne jernbanesystem i EU« ((KOM(96) 421 endelig udg. af 30.7.1996. )), bidrage til at goere alle transportformer mere tilgaengelige for alle borgere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1451/97 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (28. april 1997)

Om: Tuberkulosens udbredelse i Asien

De nedslaaende tal for tuberkulosens udbredelse i Asien overgaas i dramatik kun af beregningerne for de kommende aar, hvor der forventes en geometrisk progression i antallet af personer med tuberkulose i Asien.

Det er klart, at Europa for at vise sin solidaritet boer goere en saerlige indsats for at bidrage til at formindske det nuvaerende antal af tuberkulosesyge i Asien og reducere beregningerne for fremtiden, som ligger paa op til 30 millioner syge.

Kommissionen bedes oplyse, hvilken bistand Den Europaeiske Union hidtil har ydet til bekaempelse af tuberkulose i Asien, og hvilken indsats af sundhedsmaessige foranstaltninger Unionen maa regne med for at undgaa, at de drastiske beregninger for de kommende aar gaar i opfyldelse.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (29. maj 1997)

Kommissionen er helt klar over, hvilke virkninger visse endemiske sygdomme saasom tuberkulose har for folkesundheden i en raekke asiatiske lande.

I henhold til Kommissionens meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om fastlaeggelse af de strategiske hovedlinjer paa sundhedsomraadet ((KOM(94) 77. )) er der siden 1994 etableret en raekke programmer til stoette for udformningen af sundhedssystemer og ordninger for den primaere sundhedspleje (Philippinerne, Indien, Vietnam, Laos og Cambodja). I overensstemmelse med definitionen af den primaere sundhedspleje medtager disse programmer ogsaa bekaempelsen af de store endemier (tuberkulose, sumpfeber, infektioner i aandedraetsorganerne) i de andre tiltag inden for den primaere sundhedspleje (beskyttelse af moedre og smaaboern samt familieplanlaegning mv.).

I betragtning af de saerlig hoeje tal, der kan noteres paa Philippinerne for antallet af tuberkulosepatienter og for nye tilfaelde af smittede, har man i forbindelse med projektet med titlen »Women's health and safe motherhood«, der har sat sig som opgave at forbedre adgangen til og kvaliteten af den lokale sundhedspleje, prioriteret bekaempelsen af tuberkulose meget hoejt. Dette projekt ivaerksaettes i loebet af 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1331/97 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Er Bayerns delstatsregerings laan til Leo Kirch i strid med stoettereglerne?

Bayerns delstatsregering agter at stoette medieproducenten Leo Kirch med et laan paa mere end 500 mio DM fra sin egen delstatsbank. Det er sandsynligvis derfor, at ogsaa private banker agter at yde laan. Ellers giver de private bankers handlinger ikke mening, eftersom det fremgaar af en britisk finansanalytikers undersoegelse, at det staerkt fraraades enhver mulig investor at deltage i Kirch-koncernen, fordi der ikke kan forventes noget som helst udbytte. Paa den baggrund har den britiske medieproducent Murdoch allerede trukket sig.

1. Skal Bayerns delstatsregerings laan paa disse betingelser betragtes som skjult stoette i strid med EU-retten?

2. Agter Kommissionen at indlede den passende procedure, hvis laanet ydes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (7. maj 1997)

Kommissionen er tidligere gennem artikler i dagspressen blev opmaerksom paa muligheden af et laan til Kirch-gruppen fra Landesanstalt fuer Aufbaufinanzierung. De tyske myndigheder blev ved en skrivelse fra Kommissionen anmodet om at fremkomme med fyldestgoerende oplysninger om betingelserne for et saadan laan, saaledes at det kunne konstateres, om der var tale om statsstoette. Det fremgaar klart af svaret fra de tyske myndigheder, at Kirch-gruppen ikke laengere er interesseret i laanet. Efter at Kommissionen har gennemgaaet alle de modtagne oplysninger, er sagen derfor blevet afsluttet.