ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/93

(2004/C 88 E/0099)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2542/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(30. juli 2003)

Om: Krænkelse af religionsfriheden i Rusland

— Den 15. maj 2000 afslog myndighederne i Kostroma at give »Family of God« og en anden af pinsebevægelsens kirker tilladelse til at bekende deres tro, fordi de blev beskyldt for at praktisere hypnotisme.

— I november 2000 havde de ansvarlige regionale myndigheder i Kostroma krævet lukning af to kirker, men de havde ikke kunnet bevise, således som fastsat i den russiske religionslov fra 1997, at der var forvoldt moralsk eller fysisk skade på borgere som følge af hypnose. I henhold til religionsloven fra 1997 skal skade forårsaget af hypnose og ikke blot hypnose i sig selv bevises, inden en religiøs organsation kan nedlægges.

— Sidste sommer blev fem amerikanske statsborgere, som samarbejdede med den evangeliske kristne kirke i Kostroma, og en amerikansk statsborger, som samarbejdede i samme by med den kristne humanitære organisation »Children's Hope Chest«, nægtet visum, og pastor Bill Norton, som sædvanligvis kom i »Family of God«-kirken i Kostroma, blev tre gange nægtet visum.

— I juni måned beordrede de ansvarlige myndigheder i Kostroma, i nærheden af Moskva, et »check-up« i pinsebevægelsens »Family of God«-kirke.

Der er i øvrigt udmærkede samarbejdsforbindelser mellem Den Europæiske Union og Rusland.

Vil Kommissionen oplyse, om den er er bekendt med ovennævnte forhold?

Hvilke initiativer inden for rammerne af samarbejdsforbindelserne kunne efter Kommissionens mening udgøre et seriøst og effektivt redskab til at foranledige Rusland til at respektere religionsfriheden, således som fastsat i Ruslands forfatning og i den føderale religionslov?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(15. september 2003)

Kommissionen er vidende om, at situationen i Rusland somme tider er vanskelig for de kirke- og trossamfund, der ikke henhører under den russiske ortodokse kirke.

I forbindelse med den politiske dialog mellem EU og Rusland har Kommissionen ofte påpeget, at Rusland må garantere fuld overholdelse af menneskerettighederne; Kommissionen vil fortsat understrege over for de russiske myndigheder, at udviklingen i religionsfriheden i Rusland ikke er forenelig med de vigtigste internationale og europæiske menneskerettighedskonventioner, som Rusland har ratificeret, og som indeholder henvisninger til religions- og trosfrihed.

Kommissionen ønsker at gentage, at den aktivt arbejder for fremme af menneskerettighederne via det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder. Endvidere er støtten til Rusland via Tacis-programmet udtrykkeligt betinget af, at de demokratiske principper og menneskerettighederne overholdes.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/783

(2004/C 78 E/0833)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3137/03

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Rådet

(23. oktober 2003)

Om: Ret til at søge asyl

Mener Rådet, at det ændrede forslag til direktiv KOM(2002)326 endel. (1) om »minimumsstandarder for procedurer i medlemsstaterne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus« i sin nuværende form er foreneligt med medlemsstaternes forpligtelser i henhold til de internationale konventioner vedrørende flygtninge og asylsøgere? Kan Rådet redegøre for, hvordan det garanterer retten til at søge asyl for alle asylsøgere, herunder adgang for disse asylsøgere til medlemsstaternes område? Hvordan garanterer Rådet en retfærdig procedure for behandling af asylansøgningerne samt klageadgang i de tilfælde, hvor asylsøgere tilbagesendes til oprindelseslandet, inden der er faldet en retsafgørelse om tildeling af asyl?

Svar

(4. marts 2004)

Rådets drøftelser vedrørende asylret koncentrerer sig for øjeblikket om forslaget til direktiv om minimumsstandarder for procedurer i medlemsstaterne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus.

Rådet sørger for, at alle kommende fællesskabsbestemmelser på dette område respekterer de rettigheder og garantier, der er omhandlet i de relevante folkeretlige instrumenter, blandt andet Genève-flygtningekonventionen og den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.

(1) EFT C 291 af 26.11.2002, s. 143.
—

Ifølge Cepar er emnet alt for »kompliceret«, og den slovenske stat har ikke fastlagt kriterier for, hvornår en gruppe er et religionssamfund. Han har ligeledes udtalt, at regeringen arbejder »intenst« for at udfylde dette »juridiske tomrum«. Men »hvordan er det muligt at tale om et«juridisk tomrum», når 31 religionssamfund allerede er indregistreret?« udtaler præsten for Dharmaling-samfundet (buddhistisk).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/373

(2004/C 78 E/0393)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1541/03

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(7. maj 2003)

Om: Forbud mod fremstilling af anordninger, der kan anvendes til henrettelse og tortur

Kommissionens forslag til Rådets forordning om handel med visse anordninger og produkter, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (1) indeholder ingen restriktioner for anvendelse, fremstilling, markedsføring og salg af de pågældende anordninger og produkter inden for det indre marked.

Hvorfor har Kommissionen ikke ladet forslaget til forordning omfatte et forbud mod fremstilling i EU af anordninger, der kan anvendes til sådanne formål, i betragtning af, at det i henhold til EU-konventioner er forbudt at anvende dødsstraf?

(1) KOM(2002) 770.
2.

Generelt understreger Rådet, at kvinders rettigheder og vold mod kvinder er spørgsmål, der i allerhøjeste grad optager EU. I overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder og på grundlag af de etiske og forfatningsmæssige principper, som er fælles for alle EU's medlemsstater, opfordrer EU konsekvent tredjelandsregeringer til at forpligte sig til at overholde resolutioner og afgørelser fra FN-fora og til at anvende lovgivning, foranstaltninger og programmer, der tager sigte på, at kvinder fuldt ud omfattes af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder på lige fod med mænd. På 59. samling i FN's Menneskerettighedskommission (CHR) ved udgangen af april i år var alle EU-medlems-staterne medforslagsstillere af en resolution foreslået af Canada med titlen »Udryddelse af vold mod kvinder«. Desuden holdt formandskabet på EU's vegne en tale under punkt 12 på dagsordenen for samlingen i CHR, hvori det fremhævede nødvendigheden af at udrydde alle former for vold mod kvinder og piger, og gjorde i denne forbindelse specielt opmærksom på den særlige FN-rapportørs arbejde vedrørende vold mod kvinder og piger. På tidspunktet for besvarelsen af dette spørgsmål er der fremsat forslag om endnu en resolution vedrørende vold mod kvinder, denne gang af Nederlandene i 3. Komité under FN's Generalforsamling, og forhåbentlig vil den samle bred tilslutning.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/28

(2004/C 78 E/0030)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1309/03

af Bill Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen

(7. april 2003)

Om: Krænkelse af menneskerettigheder i Laos

Kommissionen har formodentlig kendskab til de fortsatte krænkelser af menneskerettighederne i Laos — især hvad angår behandlingen af kristne.

Har Kommissionen

1. rettet henvendelse til den laotiske regering?

2. andre planer om at forsøge at forbedre situationen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(8. maj 2003)

Kommissionen er bekendt med rapporter om, at religionsfriheden er begrænset i Laos, herunder rapporter om medlemmer af kristne grupper, der forfølges og/eller tilbageholdes på grund af deres religiøse overbevisning.

Dette sker til trods for, at det i forfatningen er fastsat, at »enhver har ret og frihed til sin egen religiøse overbevisning«. Tolerancen over for trosretningerne er forskellig alt efter region. Der har været rapporter om arrestationer og tilbageholdelse af troende og deres åndelige ledere uden anklager. Nogle kristne er blevet dømt for at samles for at »skabe social uro« Nogle rapporter nævner også vanskeligheder for religiøse grupper, der søger at etablere nye kultsteder i særlige provinser. I andre dele af landet kan både katolikker og protestanter åbent praktisere deres religion.

Kommissionen følger opmærksomt denne og andre situationer vedrørende menneskerettighederne i Laos, og EU giver ofte på bilaterale møder med Laos udtryk for sin bekymring. Kommissionen deltager også i fuldt omfang i alle EU's demarcher til de laotiske myndigheder for at give udtryk for EU's bekymringer.

Kommissionen understreger behovet for at styrke respekten for civile og politiske rettigheder i Laos, herunder ytrings-, forsamlings- og religionsfrihed. I løbet af foråret vil Kommissionen åbne en delegation i Vientiane i Laos. Dette vil øge mulighederne for at gå ind i en mere gennemgribende og konstruktiv dialog med den laotiske regering om menneskerettighedsspørgsmål.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/489

(2004/C 84 E/0567)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2421/03

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(21. juli 2003)

Om: Oksefrøer

Ifølge naturbeskyttelsesforeninger truer store kolonier af oksefrøer den belgiske fauna. Da indførsel fra lande uden for EU har været forbudt siden 1997, er dyrene sandsynligvis kommet ind i landet under et andet navn. Ifølge de nævnte foreninger bruger sælgere også navnet »reuzenkikkenlarver« for at kunne smugle oksefrøerne ind i Europa og sælge dem i havecentre og på markeder. Disse frøer fortrænger de lokale arter.

Er Kommissionen vidende om, at der trods EU-forbuddet indføres oksefrøer?

Hvilke foranstaltninger træffer Kommissionen for at gøre en ende på denne ulovlige fremgangsmåde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(10. september 2003)

Kommissionen kender intet til, at oksefrøer skulle blive smuglet ind i Europa under andre navne, idet de videresælges til havecentre og -markeder. En nylig undersøgelse udført for Kommissionen vedrørende håndhævelsen af EU's forordninger om handel med vilde dyr og planter, herunder arter, som udgør en økologisk trussel mod EU's fauna og flora, når frem til den konklusion, at amerikanske oksefrøer »ikke længere synes at blive solgt til havebassiner«. Kommissionen har ikke modtaget nogen informationer om illegal import af oksefrøer fra anden side.

Bekæmpelse af smugling af dyr er et ansvarsområde, som hovedsageligt sorterer under medlemsstaterne. Dog kan Kommissionen, dersom den skulle modtage relevante informationer om illegal handel med en art, som figurerer i bilaget til Rådets forordning 338/97/EF (1), henlede medlemsstaternes opmærksomhed på sager, som den anser for nødvendigt at efterforske.

Kommissionen takker det ærede medlem for disse oplysninger og vil videresende dem til de kompetente belgiske myndigheder.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed, EFT L 61 af 3.3.1997.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/891

(2004/C 78 E/0942)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4005/03

af Anna Terrón i Cusí (PSE) til Kommissionen

(7. januar 2004)

Om: Diskriminering af mindreårige EU-borgere i forbindelse med medlemskab af sportsklubber i Spanien

Enhver, der er statsborger i en medlemsstat, har unionsborgerskab, og enhver forskelsbehandling på grund af nationalitet er forbudt i henhold til traktaterne og artikel 4 og 8 i forfatningsudkastet.

I henhold til artikel 31 i FN's konvention om barnets rettigheder anerkendes barnets ret til hvile og frihed, til at lege og dyrke fritidsinteresser, som er passende for barnets alder, og til frit at deltage i det kulturelle liv, og endvidere skal deltagerstaterne fremme barnets ret til at få stillet passende og lige muligheder til rådighed for kulturel, fritidspræget og rekreativ udfoldelse.

I artikel 24 i EU's charter om grundlæggende rettigheder fastslås det, at børn har ret til den beskyttelse og omsorg, der er nødvendig for deres trivsel.

I Spanien registreres der alvorlige tilfælde af forskelsbehandling af piger og drenge i forbindelse med medlemskab af sportsklubber, enten på grund af administrative hindringer eller på grund af, at klubberne nægter at optage dem som medlemmer, selv om der er tale om EU-borgere.

Hvad mener Kommissionen om, at de spanske sportsklubber nægter at udstede medlemskort til mindreårige, der er statsborgere i en medlemsstat, og dermed forhindrer dem i at dyrke sport?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(10. februar 2004)

Med hensyn til unge udlændiges problemer med at få adgang til sportsaktiviteter, der er organiseret af visse sportsklubber i Spanien, henvises det ærede parlamentsmedlem til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-3911/03 fra Elena Valenciano Martinez-Orozco (1).

(1) Se side 335.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/712

(2004/C 84 E/0799)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0093/03

af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om: Tysk skat på kapitalgevinster

Kan Kommissionen oplyse Parlamentet om, hvilke skridt den agter at tage for at overtale den tyske regering til ikke at vedtage den foreslåede skat på kapitalgevinster, der er en diskrimination af fonde placeret uden for Tyskland (ved at afkræve dem højere skatter end fonde placeret i Tyskland)? Er Kommissionen ikke enig i, at denne foranstaltning er et brud på det indre markeds principper, og at den hindrer den frie bevægelighed for kapital? Har Kommissionen været i forbindelse med den tyske regering for at sige, hvad den mener om den foreslåede nye skat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(18. februar 2003)

Kommissionen har indledt en overtrædelsesprocedure mod Tyskland vedrørende en allerede eksisterende skatteordning, der er diskriminerende over for udenlandske investeringsfonde (infr 2000/5059). I den pressemeddelelse (1), der blev udsendt i denne anledning, udtrykte Kommissionen også bekymring over det tyske lovforslag, der, hvis det blev vedtaget, ville give anledning til en diskriminerende skat på kapitalgevinster.

(1) IP/02/1924.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/51

(2004/C 88 E/0054)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1928/03

af Maria Carrilho (PSE) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om: Bistand til hjemstedsfordrevne i Asien og Latinamerika: forlængelse af forordning (EF) nr. 2130/2001 af 29. oktober 2001

Bistandsstrømmen til hjemstedsfordrevne i Asien og Latinamerika må ikke afbrydes. På baggrund af terrorangrebene i september 2001, hvor alle bistandsydere nedsatte deres bidrag, udmærkede Kommissionen sig ved at sende et positivt signal om dens strategi, hvorefter bevillingerne til denne form for bistand ville blive forhøjet.

Den nuværende forordning (EF) nr. 2130/2001 (1) af 29. oktober 2001 udløber den 31. december 2004. Har Kommissionen planer om at foreslå forlængelse af forordningen og i bekræftende fald hvornår?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(4. juli 2003)

I juli 2002 vedtog Kommissionen et forslag til »Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Fællesskabets samarbejde med lande i Asien og Latinamerika« (2). Forslaget er blevet forelagt Europa-Parlamentet og Rådet og er for øjeblikket under drøftelse.

Med henblik på at reducere antallet af retsgrundlag omfatter den foreslåede forordning også Fællesskabets bistand til fordrevne og vil, når den er vedtaget, ophæve Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2130/2001 af 29. oktober 2001 om foranstaltninger på området bistand til hjemstedsfordrevne i udviklingslandene i Asien og Latinamerika.

Hvis vedtagelsen af »Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Fællesskabets samarbejde med lande i Asien og Latinamerika« bliver forsinket, er der risiko for, at den nye forordning ikke træder i kraft før den 31. december 2004. I fald vil Kommissionen forelægge et forslag om forlængelse af anvendelsesperioden for forordning (EF) nr. 2130/2001. Forslaget om forlængelse vil blive fremsat i tilstrækkelig god tid til at sikre den fortsatte bistand til hjemstedsfordrevne.

(1) EFT L 287 af 31.10.2001, s. 3.

(2) EFT C 331 E af 31.12.2002.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/123

(2004/C 88 E/0130)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2953/03

af Maurizio Turco (NI) og Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om: Dødsdom ved stening i Nigeria

En 20-årig nigeriansk statsborger, Jibrin Babaji, er blevet kendt skyldig i at have dyrket sex med tre mindreårige drenge og dømt til døden ved stening. Dommen blev afsagt tirsdag den 23. september 2003 af den islamiske domstol i delstaten Bauchi på grundlag af den muslimske straffelov Sharia.

Har Kommissionen yderligere oplysninger om denne sag? Hvilke forholdsregler vil den — i overensstemmelse med europæisk politik til fremme af moratoriet for dødsdomme i verden — træffe for at undgå, at denne dødsdom eksekveres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(21. november 2003)

Kommissionen har nøje fulgt appeller mod dødsdomme, der er afsagt af Sharia-domstole. Det er opmuntrende at konstatere, at de dømte i nogle nylige, velpublicerede sager er blevet frikendt efter appel (Amina Lawal i Katsina og Safiya Husseini i Sokoto). Kommissionen er bekendt med Jibril Babaji-sagen og forventer at få flere oplysninger fra delegationslederne i Abuja.

Kommissionen er uforbeholdent imod anvendelse af dødsstraf. Der, hvor der endnu findes dødsstraf, kræver EU, at den anvendes i stadig mindre omfang, og, når det er relevant, at der indføres et moratorium. Trojkaen foretog en demarche om anvendelsen af dødsstraf i Nigeria den 12. februar 2002.

Desuden opfordrer Kommissionen regeringerne til at efterleve internationale menneskerettighedsnormer og overholde de borgerlige frihedsrettigheder uden diskrimination. Kommissionen forsøger at sætte en stopper for de offentlige og yderst grusomme henrettelser i visse lande.

Som nævnt i flere rådskonklusioner om Nigeria, betragtes politisk dialog som et konstruktivt middel til at rejse menneskerettighedsproblemer og spørgsmål om dødsstraf. Kommissionen vil også tage udgangspunkt i Cotonou-aftalen, ifølge hvilken et væsentligt punkt er overholdelse af menneskerettighederne.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/695

(2004/C 78 E/0743)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0115/03

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om: Maltas tiltrædelse til EU: Direktivet om vilde fugle (79/104/EØF)

I fortsættelse af svaret på min skriftlige forespørgsel E-2554/02 (1) af 11. november bedes Kommissionen bekræfte, at enhver jagt om foråret ville være acceptabel, »hvis der ikke findes nogen anden tilfredsstillende løsning« (79/409/EØF (2), artikel 9, stk. 1), samt redegøre for hvorfor, når disse arter på deres vandring flyver via Malta om efteråret, hvor jagt på dem i henhold til direktivet er lovlig, dette ikke er en fuldt tilfredsstillende løsning?

Kan Kommissionen bekræfte, at enhver forårsjagt kun ville være acceptabel, hvis den var selektiv (79/409/EØF, artikel 9, stk. 1, litra a)) og kan den forklare, hvorledes det kunne være selektivt at dræbe fugle af to arter, hvor bestanden er i tilbagegang i Europa, i de få uger umiddelbart forud for deres yngling?

Kan Kommissionen desuden bekræfte, at Malta virkelig fik nedsat sit Ornis-komité inden den 31. december 2002, og kan den oplyse, hvilke personer der er medlem af denne komité?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(7. marts 2003)

Der blev forhandlet om gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle, herunder specielt det særlige spørgsmål om forårsjagten, inden for rammerne af tiltrædelsesforhandlingerne med Malta om miljøkapitlet.

Kommissionen bekræfter, at anvendelsen af enhver form for undtagelse skal ske i overensstemmelse med hver af bestemmelserne i artikel 9 i direktivet. Malta har forpligtet sig til at overholde direktivet fuldt ud fra datoen for landets tiltrædelse. Hvis Malta ønsker at give tilladelse til forårsjagt på grundlag af undtagelserne i artikel 9 i direktivet, f.eks. på turteldue og vagtel, må landet sikre, at alle disse betingelser er opfyldt.

Anvendelsen af undtagelser vedtages af medlemsstaterne i overensstemmelse med disse bestemmelser og meddeles efterfølgende Kommissionen. Kommissionen bekræfter, at den vil tage alle nødvendige skridt for at sikre, at bestemmelserne i direktivet, herunder specielt undtagelsesbestemmelserne, opfyldes fuldt ud af Malta fra datoen for landets tiltrædelse i overensstemmelse med resultatet af tiltrædelsesforhandlingerne.

Hvad angår Ornis-komitéen, udstedte Malta i slutningen af januar 2003 en forordning om oprettelse af komitéen. Der blev derefter udstedt en indkaldelse af ansøgninger om medlemsskab for ngo'er, som blev afsluttet den 5. februar 2003. Det ventes, at udvælgelsen af medlemmerne samt den officielle udnævnelse af komitéens formand vil være afsluttet i marts 2003.

(1) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 5.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.
—

Det ældste kvarter i Kashgar er blevet revet ned for at gøre plads til bygning af en jernbane, og man er ved at ødelægge den tusindårige basar for i stedet at bygge et kinesisk supermarked.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/17

(2004/C 84 E/0020)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2302/03

af Miguel Martínez Martínez (PSE) til Rådet

(8. juli 2003)

Om: Drabet på den unge spanske frivillige medhjælper Ana Isabel Sánchez Torralba i Ækvatorialguinea

Fra forskellige frivillige udviklingsmedhjælpere, der arbejder i Ækvatorialguinea, har vi fået den sørgelige nyhed om, at en ung spansk kvinde er død i dette land under dramatiske omstændigheder som offer for en ækvatorialguineansk militæraktion. Ana Isabel Sánchez Torralba var 22 år gammel og stammede fra Ocana i Castilla-La Mancha, og hun havde kun været nogle få dage i Afrika, hvor hun frivilligt deltog i en solidarisk aktion sammen med søstrene fra Misioneras Escolapias. Af uforklarlige årsager blev hun, da hun sammen med andre borgere og nogle af sine kammerater i en civil bus var undervejs mod lokaliteten Aconibe, beskudt af soldater fra landets militær med de bekendte fatale følger, da fartøjet passerede et kontrolsted.

Da undertegnede er landsmand med den unge dræbte kvinde, og derfor i særlig grad føler med hendes familie og venner, beder han under disse så alvorlige omstændigheder Rådet besvare følgende spørgsmål:

— Har Rådet kendskab til ovennævnte begivenhed, eller agter det at søge informationer herom?

— Har Rådet i forbindelse med drabet på denne eksemplariske unge europæiske kvinde til hensigt at reagere ved at opfordre de ækvatorialguineanske myndigheder til at finde frem til de ansvarlige?

— Agter Rådet at træffe foranstaltninger inden for rammerne af partnerskabsaftalen med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet, som Ækvatorialguinea har undertegnet sammen med Den Europæiske Union, således at sanktionerne i denne traktat kan finde anvendelse på dem, der regerer i dette land med så stor foragt for menneskerettighederne og retsstaten?

Svar

(8. marts 2004)

Rådet noterer sig oplysningen om mordet på den spanske statsborger Ana Isabel Sánchez Torralba i Ækvatorialguinea. Rådet beklager alle voldshandlinger og forbrydelser. Der bør tages stilling hertil ikke kun i forbindelse med forhold, der berører EU-borgere, men også generelt.

EU er dybt bekymret over forværringen af den interne politiske situation i Ækvatorialguinea, hvad angår menneskerettigheder og demokratiseringsprocessen. Efter sidste års valg (december 2002) gav EU udtryk for bekymring over den politiske udvikling i landet og navnlig det voksende antal krænkelser af menneskerettighederne. EU tilskyndede regeringen og den politiske opposition til at iværksætte en politisk dialog uden tabuemner om demokratiseringsprocessen og om garantier for overholdelse af menneskerettighederne. Rådet vil fortsætte i dette spor og gennem sine kontakter med de relevante myndigheder gøre, hvad der står i dets magt for at forhindre og opklare situationer, som den, det ærede parlamentsmedlem nævner i sit spørgsmål.