ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1521/96 af Cristiana Muscardini (NI) og Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Bovin spongiform encefalopati (kogalskab - BSE)

De kompensationer, som EU har droeftet til fordel for opdraettere og myndighederi Det Forenede Kongerige i forbindelse med BSE-problemet, er ganske vist uretfaerdige, eftersom hensigten er at beloenne dem, som burde have vaeret straffet for en forkert handlemaade, men vil Kommissionen, hvor de af EU planlagte oekonomiske interventioner virkeliggoeres, i det mindste straks paabyde tilsyn med henblik paa at sikre en effektiv kontrol (f.eks. oplysninger om kreaturerne, individuel identificering, attestering af destruktionsbehandling) med den faktiske tilintetgoerelse af de dyr, der er bestemt hertil, for at undgaa omgaaelse af systemet og anden betydelig svig?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Sischler paa skriftlige forespoergsler E-1520/96 og E-1521/96 (11. juli 1996)

Inspektioner i Det Forenede Kongerige (UK) vedroerende bovin spongiform encephalopati (BSE) blev foretaget af veterinaer- og plantesundhedskontoret med deltagelse af eksperter fra Kommissionen og medlemsstaterne. Ved disse besoeg undersoegte man ogsaa den kontrol, der foretages i UK af destruktion af koed og biprodukter for at undgaa, at de indgaar i foedevare- og foderkaederne.

Inden den 29. marts blev der i UK kun aflivet og destrueret dyr, som var mistaenkt for BSE paa grund af kliniske symptomer. Efter den 28. marts 1996 har salg af koed fra over 30 mdr. gamle kreaturer vaeret forbudt. Den 3. maj blev der indledt et program med slagtning og destruktion af over 30 mdr. gamle kreaturer for at udelukke dem fra foedevare- og foderkaederne og fra at blive anvendt til kosmetik eller farmaceutiske produkter.

Efter anmodning fra EF-instanserne forelagde UK den 3. juni 1996 Kommissionen en plan med supplerende foranstaltninger til at bekaempe og udrydde BSE i UK. Efter at UK havde indvilget i at aendre planen, blev den vedtaget ved Kommissionens beslutning 96/385/EF af 25. juni 1996 ((EFT L 151 af 26.06.1996. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1397/96 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Ansaettelse af tekniske raadgivere og koordinatorer i Selskabet for Administration af Teknisk Bistand i Graekenland

I december 1995 annoncerede Selskabet for Administration af Teknisk Bistand (EDTV) EPE under OEkonomiministeriet, som administrerer EU-midler, fem stillinger som teknisk raadgiver og koordinator for faellesskabsprogrammerne i Graekenland. Efter forelaeggelse af den foreskrevne dokumentation fulgte en samtale mellem kandidaterne og OEkonomiministeriets komité for tilsyn med store projekter under tilstedevaerelse af repraesentanter for Den Europaeiske Union.

Med skrivelse nr. 6913/18.3.1996 fra generaldirektoeren for EDTV EPE blev det meddelt Ilias Filippakopoulos, civilingenioer og topograf i Miljoeministeriet, at han ved en afgoerelse af Ch. Pachtas, statssekretaer i OEkonomiministeriet, var blevet udvalgt til stillingen som teknisk raadgiver og koordinator. Inden der var gaaet 24 timer blev det med skrivelse nr. 6928/20.3.1996 fra ovennaevnte generaldirektoer imidlertid meddelt kandidaten, at den ansvarlige tjenestemand havde overskredet sin kompetence ved at love ham stillingen, og at han paa grund af sine pensionsrettigheder i det offentlige ikke kunne faa ansaettelse.

Eftersom annulleringen af afgoerelsen mig bekendt ikke har noget at goere med ovennaevnte hindring, som i virkeligheden ikke eksisterer, men med den omstaendighed, at Filippakopoulos er fremtraedende medlem af Nea Dimokratia, bedes Kommissionen oplyse foelgende: Mener Kommissionen, at den foreskrevne procedure er blevet fulgt i forbindelse med ansaettelsen af de tekniske raadgivere og koordinatorer? Kan Kommissionen, hvis dette ikke er tilfaeldet, skride ind for at korrigere fejlene og soerge for, at den foreskrevne procedure overholdes og saadanne faenomener i fremtiden undgaas?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. juli 1996)

Ifoelge de oplysninger, Kommissionen raader over, er bestemmelserne vedroerende vurderingen af de tekniske raadgivere og koordinatorer blevet overholdt, og den paagaeldende kandidat blev nr. syv ud af elleve. I oevrigt var der i udbuddet ikke tale om ansaettelse af fem tekniske raadgivere og koordinatorer, men om indtil fem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1367/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, NGO'er og diverse organisationer

Vedroerende budgetpost B7-7040 (tilskud til visse former for virksomhed, der udfoeres af organisationer, som forfoelger menneskerettighedsfremmende formaal) bedes Europa-Kommissionen fremlaegge en fuldstaendig fortegnelse over, hvilke foreninger, NGO'er eller organisationer der har modtaget faellesskabsstoette, samt det noejagtige stoettebeloeb for det senest afsluttede regnskabsaar?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-1363/96, E-1367/96 og E-1368/96 (10. juli 1996)

Kommissionen soerger for at sikre den stoerst mulige klarhed vedroerende anvendelsen af EF-budgettet i almindelighed og de ordninger, der direkte vedroerer menneskerettighederne, i saerdeleshed.

Vedroerende budgetpost B7-7000, 7040 og B7-7070 foreligger der ganske specifikke oplysninger. Ved udgangen af hvert regnskabsaar faar formanden for Europa-Parlamentet og formanden for det herfor ansvarlige parlamentsudvalg tilsendt en redegoerelse for, hvordan de naevnte budgetposter er blevet anvendt samt en komplet liste over, hvilke sammenslutninger, NGO'er og andre organisationer der har modtaget stoette, med noejagtig angivelse af stoettens stoerrelse.

I aarets loeb udsendes der en meddelelse fra Kommissionen ((KOM(95) 191 endelig udg. )), der indeholder en rapport om anvendelsen af alle de budgetposter, der vedroerer menneskerettighederne.

De oplysninger, som det aerede medlem anmoder om, findes i de naevnte dokumentationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1328/96 af Salvador Jové Peres (GUE/NGL) og Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Import af vin fra tredjelande

Der er store forskelle mellem den vinmaengde, der importeres og registreres ved tolden, og den vinmaengde, der er i handelen.

En stor del af vinimporten bestaar af hvidvin, hvorimod stoerstedelen af den vin, der importeres paa detailniveau, er roedvin.

Importen af most overstiger i betydelig grad de traditionelle tendenser og brugsmoenstre.

Det viser sig ofte, at importeret vin betegnes som faellesskabsvin.

Disse situationer indebaerer en kraftig forvridning af faellesmarkedet for vin og forringer samtidig vinproducenternes indtaegter.

1. Har Kommissionen i betragtning heraf garantier for, at der er foretaget den kraevede kontrol i medlemsstater, hvor der har vaeret en meget stor import?

2. Har Kommissionen planer om at foretage ekstraordinaere undersoegelser vedroerende udfoerelsen af kontrollen og undersoege konsekvenserne af den situation, som denne import har skabt?

3. Kan Kommissionen oplyse, om hver medlemsstat har foretaget en paalidelig kontrol?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1280/96, E-1324/96 og E-1328/96 (18. juni 1996)

Kommissionen har ogsaa konstateret, at importen af vin fra tredjelande, navnlig fra Argentina til Spanien, er steget betydeligt i loebet af det seneste produktionsaar.

Den har via pressen faaet kendskab til rygter, ifoelge hvilke der skulle vaere begaaet visse uregelmaessigheder i denne forbindelse. Der skal mindes om, at importkontrol henhoerer under medlemsstaternes kompetence. I denne forbindelse har Kommissionen ved flere lejligheder mindet medlemsstaterne om noedvendigheden af, at de nationale kontrolorganer overvaager importen noeje.

Skoent Kommissionen ikke hidtil har modtaget nogen officielle klager over svigagtig import, har den taget kontakt med de nationale kontrolorganer for mere specielt at henlede deres opmaerksomhed paa saadan import og anvendelsen heraf i senere handelsled. Desuden er de blevet paalagt at gennemfoere en undersoegelse af denne import, og resultaterne heraf afventes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0902/96 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Forsinket ivaerksaettelse af strukturfondene i Italien i perioden 1994-1999

Kommissaer Wulf-Mathies oplyste i forbindelse med den italienske budgetminister Mario Arcellis besoeg i Bruxelles, at udgifterne fra strukturfonden til Italien i 1994 og 1995 i oejeblikket ser ud til at ligge paa et unormalt lavt niveau.

Det lader desuden til, at kun 2,5% af bevillingerne til Syditalien i tidsrummet 1994-1999 er blevet brugt, mens anvendelsesgraden paa dette tidspunkt burde ligge paa 30%.

Kan Kommissionen give en fuldstaendig redegoerelse for, hvorledes udgifterne er anvendt i forbindelse med de forskellige maal for strukturfondene i Italien?

Hvilke initiativer har Kommissionen i oevrigt til hensigt at tage i denne forbindelse over for Italien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (25. juni 1996)

Ifoelge de seneste oplysninger fra de italienske myndigheder vedroerende den igangvaerende programmeringsperiode er gennemfoerelsesorganernes samlede udgifter, der er medfinansieret af strukturfondene, for perioden 1. januar 1994-31. december 1995:

>TABLE>

(1) Disse tal omfatter ikke EF-initiativer. (2) Procenttallet skal ses i forhold til de samlede udgifter, der er programmeret for perioden 1994-1999 (1994-1996 for maal 2). (3) Frem til den 28.2.1996.

Kommissionen har nu i nogen tid givet udtryk for bekymring vedroerende den mangelfulde gennemfoerelse af strukturfondsprogrammerne i Italien. Dette er grunden til, at den allerede i 1995 indgik en aftale med de italienske centrale og regionale myndigheder om en pakke foranstaltninger til forbedring af forvaltningen af strukturfondsprogrammerne. Kommissionen betragter denne pakke som afgoerende for en forbedret anvendelse af strukturfondsmidlerne i Italien, og den foelger noeje gennemfoerelsen af aftalen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0903/96 af Nel van Dijk (V) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Cykler i hoejhastighedstog

Blandt de to typer hoejhastighedstog til straekningen Amsterdam - Koeln - Frankfurt valgte baade de nederlandske statsbaner og de tyske forbundsbaner en type tog (ICE 2.2M), der ikke kan medfoere cykler. I oejeblikket er der faciliteter til transport af cykler i ICE-togene. Der vil saaledes vaere tale om et tilbageskridt.

Dette tilbageskridt er saa meget mere bemaerkelsesvaerdigt, som man i stadig hoejere grad erkender behovet for intermodalitet paa transportomraadet. Et eksempel herpaa er kommissaer Kinnocks groenbog, hvori det hedder, at maalet med EU's transportpolitik maa vaere »at faa etableret net af offentlige personbefordringssystemer, som passer sammen, saa passagererne let kan skifte fra tog til bus eller sporvogn eller fra bil eller cykel til offentlig transport, som giver god forbindelse mellem fjerntrafik og naertrafik«. I hoejhastighedstogene, der udgoer en vigtig del af de transeuropaeiske net, synes man nu at negligere dette maal.

1. Er Kommissionen enig i, at jernbaneselskabernes planer om at se bort fra faciliteter til transport af cykler i de fremtidige hoejhastighedstog er i direkte modstrid med Kommissionens planer om at etablere transportnet, hvori forskellige transportformer kan kombineres med hinanden?

2. Er Kommissionen enig i, at dette er uhensigtsmaessigt, da der er tale om langsigtede investeringer, og man i stadig hoejere grad anerkender betydningen af miljoevenlige transportmidler, herunder cyklen?

3. Vil Kommissionen henstille til det europaeiske jernbaneforbund, de nederlandske statsbaner og de tyske forbundsbaner at aendre planerne saaledes, at der bliver mulighed for at medtage cykler i hoejhastighedstogene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (28. maj 1996)

Kommissionen er af den opfattelse, at det er vigtigt at udvikle et integreret transportnet for personbefordring, saaledes at passagerer let kan skifte mellem de forskellige transportformer. Som det aerede medlem ved, er det et af de vigtigste temaer i groenbogen om borgernes transportnet ((KOM(95) 601 endelig udg. )), hvor brugen af cykler i den offentlige transport anerkendes. Derfor er det positivt, at hollaenderner har lavet cykelcentre ved mange stationer.

Samtidig oensker Kommissionen, at en uafhaengig forvaltning af jernbanevirksomhederne sikres, saaledes at de kan opfylde borgernes behov, forbedre kvaliteten af tjenesteydelserne og hoejne effektiviteten. Raadets direktiv 91/440/EOEF om udvikling af Faellesskabets jernbaner ((EFT L 237 af 24.8.1991. )) indeholder klare bestemmelser om uafhaengig forvaltning, da det af Kommissionen anses for afgoerende for jernbanens udvikling. Selvom Kommissionen har stor sympati for det aerede medlems interesse og kan se det fornuftige i at traeffe foranstaltninger til transport af cykler i togene, mener den dog, at det er bedst at overlade disse beslutninger til jernbanevirksomhederne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1325/96 af Angela Sierra González (GUE/NGL), Laura González Álvarez (GUE/NGL) og María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Asfaltanlaeg fra Orotavay Galdar - De Kanariske OEer

Er Kommissionen bekendt med arbejdet med at udvide motorvej TF-5 paa det nordlige Tenerife (De Kanariske OEer) og de miljoemaessige virkninger, som dette har paa Orotava-dalen?

Hvilket kendskab har Kommissionen til, at det asfaltanlaeg, som er opstillet i naevnte dal for at sikre en kontinuitet i bygningen af motorvejen, er ulovligt? Anlaegget er blevet anmeldt af adskillige miljoegrupper og sociale sammenslutninger for ikke at opfylde oeernes administrative og miljoemaessige standarder.

Kan Kommissionen oplyse, om Faellesskabet under en eller anden form har finansieret arbejdet med forlaengelsen af motorvej TF-5 fra 32,900 km til 39,300 km paa straekningen Orotava-Los Realejos?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. juli 1996)

Kommissionen har faaet kendskab til anlaegsarbejderne i forbindelse med udvidelsen af motorvej TF-5 (paa Tenerife) gennem en raekke klager. Det fremgaar af de oplysninger, Kommissionen ligger inde med, at det paagaeldende projekt har vaeret undergivet en vurde-ring af dets indvirkning paa miljoeet som foreskrevet i Raadets direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet.

Som led i denne procedure har den beroerte offentlighed faaet lejlighed til at udtrykke sin mening, foer projektet blev igangsat, i overensstemmelse med direktivets bestemmelser. Erklaeringen vedroerende projektets miljoemaessige indvirkning er blevet offentliggjort i Boletín Oficial de Canárias nr. 73 af 5. juni 1992.

Derimod kender Kommissionen intet til opfoerelsen af en fabrik for fremstilling af asfalt-agglomerat til brug ved motorvejens forlaengelse. Imidlertid er denne form for anlaeg ikke omfattet af direktiv 85/337/EOEF, som da heller ikke finder anvendelse i forbindelse her-med. For saa vidt angaar eventuelle overtraedelser af nationale lovbestemmelser, der ikke er baseret paa faellesskabsretten, har Kommissionen ingen kompetence med hensyn til at gribe ind over for den paagaeldende medlemsstat. Paa grundlag af de oplysninger, den er i besid-delse af, har Kommissionen ikke kunnet konstatere nogen overtraedelse af de forpligtelser, der foelger af direktiv 85/337/EOEF.

Som led i det operationelle program for De Kanariske OEer (1994-1999) er Faellesskabet med til at finansiere motorvejsprojektet TF-5 mellem La Orotava og Los Realejos. Det drejer sig i dette tilfaelde om forlaengelse af den allerede eksisterende motorvejsstraekning med i alt 6,4 km.

Dette ingenioerarbejde, som allerede er udfoert for 70 % vedkommende, er med til at for-bedre de trafikale forhold paa oeens nordlige del og vil betyde en vaesentlig forkortelse af rejsetiden mellem La Orotava og Los Realejos.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1073/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Fiskerispoergsmaal i Essex og Kent

Er det korrekt, at de britiske kapitalvindingsbestemmelser rent faktisk giver den britiske regering en indtaegt i stedet for at bidrage til EU's oplaegningspolitik? Hvorfor insisterer Kommissionen i bekraeftende fald ikke paa, at disse midler omfordeles som stoette til daarligt stillede fiskersamfund?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-1071/96, E-1072/96 og E-1073/96 (6. juni 1996)

Der ydes EF-stoette til foranstaltninger, som indgaar i EF-programmer for fiskeriet i henhold til forordning (EF) nr. 3699/93 af 21. december 1993 ((EFT L 346 af 31.12.1993. )). Individuelle fiskeriprojekter, herunder bygning eller modernisering af de af det aerede medlem naevnte fartoejer, vurderes af medlemsstaten i overensstemmelse med ovennaevnte program og under hensyntagen til de maal for formindskelse af kapaciteten, der er fastsat i det fleraarige udviklingsprogram for Det Forenede Kongeriges fiskeriflaade.

Det er ikke Kommissionens opfattelse, at ovennaevnte foranstaltninger fremmer bygning eller modernisering af fartoejer af en saerlig laengde eller et saerligt design eller udstyret med specielt fangstgrej. Det er derfor ikke korrekt at sige, at der tilskyndes til at finansiere nybygninger paa under 10 m for at undgaa begraensninger med hensyn til bevarelse eller tilladte omraader.

Formaalet med en foranstaltning som oplaegning er at reducere fangstkapaciteten i overensstemmelse med maalene i det fleraarige udviklingsprogram. Det Forenede Kongeriges oplaegningsordning forudsaetter, at den licens, der er knyttet til det oplagte fartoej, afleveres og ophaeves. Flaadekapaciteten reduceres derfor uafhaengigt af, hvorvidt ejeren koeber en anden eksisterende licens eller ej. Foranstaltningen opfylder det formaal, der laa til grund for dens indfoerelse, idet den reducerer stoerrelsen af Det Forenede Kongeriges fiskerflaade.

Forudsat at national lovgivning ikke er i modstrid med EF-traktatens fundamentale principper, navnlig forbuddet mod diskrimination, og forudsat at fritagelser fra beskatning ikke er ensbetydende med ulovlig statsstoette, kan EF-bestemmelser ikke begraense en medlemsstats selvstaendighed i skattespoergsmaal. Medlemsstaterne kan anvende deres egne sociallove og skattelove i indkomstspoergsmaal, saa laenge de er i overensstemmelse med traktaten, og den faelles fiskeripolitiks maal ikke bringes i fare.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1159/96 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Direktiv 88/166/EOEF om batteribure

Hvilke skridt har Kommissionen taget for at sikre, at medlemsstaterne gennemfoerer direktiv 88/166/EOEF ((EFT L 74 af 19.3.1988, s. 83. )) om batteribure?

Da der kun er én EU-inspektoer for dyrevelfaerd, er det klart, at Kommissionen ikke selv er i stand til at gennemfoere inspektioner.

Kan kommissaeren oplyse, hvor mange nationale inspektioner der er blevet gennemfoert i hver medlemsstat, og om der er idoemt sanktioner for manglende overholdelse af bestemmelserne?

Agter Kommissionen at ansaette yderligere EU-inspektoerer, der skal foere tilsyn med dyrevelfaerden, da det er helt utilstraekkeligt med kun én inspektoer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. juni 1996)

Indtil nu har Kommissionen kun én veterinaerekspert, der beskaeftiger sig med dyrevelfaerd. Hans indsats og besoeg er koncentreret om beskyttelse af dyr under transport.

Kommissionen har derfor ikke kunnet begynde at foretage kontrol paa stedet med hensyn til beskyttelse af burhoens. Kommissionen er imidlertid parat til at ansaette flere veterinaereksperter for at kunne opfylde sine forpligtelser paa andre dyrevelfaerdsomraader, saafremt der stilles tilstraekkelige budgetmidler til raadighed.

Kommissionen har ingen oplysninger om det antal inspektioner, der er foretaget med hensyn til beskyttelse af burhoens, eller om sanktioner, der maatte vaere paalagt, da dette hoerer under medlemsstaternes kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1524/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (5. juni 1996)

Om: Programmet til Fremme af Initiativer i Lokalbysamfundene

Er alle de britiske programmer til fremme af initiativer i lokalsamfundene blevet vedtaget og undertegnet? I modsat fald kan Kommissionen da oplyse, hvad aarsagen er til forsinkelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (26. juni 1996)

EF-initiativet URBAN gennemfoeres i Det Forenede Kongerige ved hjaelp af elleve forskellige programmer. De to nordirske programmer er blevet vedtaget af Kommissionen. De ni andre programmer, som omfatter byomraader i Storbritannien, er endnu ikke blevet vedtaget.

Skoent udvaelgelsen af de omraader, der skulle omfattes af URBAN-initiativet, blev foretaget af de britiske myndigheder i marts 1995, indtraadte der derefter betydelige forsinkelser, medens disse myndigheder fastsatte bevillingerne til de enkelte URBAN-programmer. Der blev foerst opnaaet enighed om bevillingerne i oktober 1995. Siden da er der opstaaet et nyt problem med de administrative arrangementer. Kommissionen presser navnlig paa, for at maalomraaderne selv faar et passende ansvar for gennemfoerelsen af disse programmer.

Kommissionen oensker at vedtage programmerne saa hurtigt som muligt og har inviteret de paagaeldende britiske myndigheder til at moede den for at loese de udestaaende vanskeligheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0959/96 af Christine Oddy (PSE) til Raadet (29. april 1996)

Om: Nigeria

Hvilke skridt vil Raadet tage for at undersoege situationen i Nigeria og for at sikre demokratiets genindfoerelse?

Svar (14. oktober 1996)

Den Europaeiske Union er dybt bekymret over det nigerianske styres grove tilsidesaettelse af demokratiske principper og menneskerettighederne. Efter annulleringen i 1993 af valg, som blev anset for at vaere frie og retfaerdige, og militaerets efterfoelgende magtovertagelse indfoerte Den Europaeiske Union restriktive foranstaltninger inden for militaert samarbejde og med hensyn til udstedelse af visa.

Da militaerstyrets overtraedelse af menneskerettighederne naaede nye hoejder i november 1995 med henrettelsen af menneskerettighedsaktivisten Ken Saro-Wiwa og hans medtiltalte efter mangelfulde retssager, vedtog Den Europaeiske Union den 20. november og den 4. december 1995 to faelles holdninger paa grundlag af artikel J.2 i traktaten om Den Europaeiske Union, hvorved der blev indfoert nye restriktive foranstaltninger mod Nigeria. Det drejer sig navnlig om en vaabenembargo. Disse foranstaltninger er et yderligere forsoeg paa at overtale de nigerianske myndigheder til at overholde menneskerettighederne og sikre en hurtig tilbagevenden til demokratiet.

I den faelles holdning af 4. december hedder det: »Der vil blive overvejet yderligere foranstaltninger, herunder sanktioner, hvis de nigerianske myndigheder ikke tager specifikke skridt til en hurtig overgang til demokrati og sikring af fuldstaendig overholdelse af menneskerettighederne og retsstatsprincippet«. Med henblik herpaa foelger Raadet noeje situationen i Nigeria gennem EU-medlemsstaternes diplomatiske repraesentation paa stedet samt i samarbejde med andre medlemmer af det internationale samfund, og vil traeffe beslutning om yderligere skridt i lyset af udviklingen.