ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1041/97 af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Ventelister til organtransplantation

Inden for de seneste maaneder har »Consulta trapianti« (et organ under Istituto Superiore di Sanità (den oeverste sundhedsinstans) i Italien) besluttet at opstille en landsdaekkende liste over syge, der venter paa en organtransplantation. Denne liste, som allerede skulle have vaeret taget i brug, anvendes endnu ikke.

Kan Kommissionen forelaegge nylige skoen over det antal borgere (opdelt efter EU-land), der i oejeblikket venter paa en organtransplantation?

Mener Kommissionen ikke, at det med henblik paa stoerst mulig koordinering mellem hospitaler, der har specialiseret sig i organtransplantation, og foerst og fremmest med henblik paa at begraense ventetiden mest muligt for patienter, der venter paa en saadan transplantation (isaer for boern i denne situation, da disse hver dag maa se sig konfronteret med frygt og fysisk og psykisk lidelse), ville vaere oenskeligt at opstille en venteliste for hele Unionen?

Hvilke foranstaltninger planlaegges der truffet for at sikre, at de forskellige medlemsstaters hospitaler med autorisation til at foretage transplantationer er indbyrdes koordinerede, og at der ikke i praksis bliver tale om diskriminering som foelge af manglende kommunikation mellem de forskellige hospitaler?

Hvilke internationale aftaler gaelder for Europas import af transplantationsorganer fra tredjelande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (14. april 1997)

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvor mange borgere i EU der aktuelt venter paa en organtransplantation.

Skoent Kommissionen er klar over de laegelige, sociale og etiske problemer, der er forbundet med organdonation og -transplantation, foreligger der ingen planer om opstille en venteliste paa EU-plan.

Der findes ingen lovmaessige bestemmelser om koordinering mellem de enkelte medlemsstaters transplantationscentre. Kommissionen samarbejder imidlertid med Europaraadet om forbedrede informationer og koordinering paa dette omraade.

Faellesskabet har ikke indgaaet internationale aftaler om indfoersel til Faellesskabet af transplantationsorganer fra tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0399/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: EU-tilskud til tobak

Kommissionen har i en beretning til Raadet foreslaaet, at EU's politik paa tobaksomraadet skal tage sigte paa foelgende to hovedomraader:

- forbedring af EU-produktionens kvalitet gennem en forhoejelse af praemierne i forbindelse med kvalitet, og

- frivillig standsning af produktionen.

Det sidstnaevnte forslag vil, hvis det gennemfoeres, have negative virkninger for de graeske tobaksproducenter. Forslaget indeholdt i Kommissionens beretning gaar ud paa, at Faellesskabet opkoeber kvoterne med gaeldsbeviser af en varighed paa 7 til 10 aar. Dette vil resultere i en samlet nedsaettelse af den nationale kvote samt medfoere, at en raekke produkter, saasom basmas, der ikke anses for at vaere levedygtige, fordi de dyrkes paa smaa arealer, maa opgives, selvom det er i producenternes interesse at bevare og foroege deres produktion. Paa baggrund af tobaksproduktionens store betydning for Graekenland bedes Kommissionen besvare foelgende:

1. Hvorledes vil den imoedegaa de eventuelle negative virkninger af dette forslag, herunder isaer de tilfaelde, hvor producenterne af de saakaldte »aedeltobakker«, som dyrkes paa smaa arealer, saelger foerst og saaledes fratager Graekenland de bedste afgroeder og forringer de nye producenters muligheder, fordi der ikke findes nogen national kvotereserve?

2. Agter Kommissionen at gennemfoere sit forslag til forhoejelse af praemierne gradvist for at undgaa kaos inden for denne sektor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. marts 1997)

1. Med hensyn til det foerste spoergsmaal fra det aerede parlamentsmedlem vil Kommissionen gerne understrege, at dens forslag om at fremme frivillig standsning af produktionen ikke boer betragtes isoleret. Kommissionen foreslaar nemlig ogsaa, at der opnaas stoerre fleksibilitet ved overfoersel af kvoter til mere vaerdifulde sortsgrupper, og at det goeres muligt at foretage endelig overfoersel af kvoter producenterne imellem. Den frivillige standsning af produktionen udgoer derfor et sikkerhedsnet for alle dem, der ikke er i stand til at viderefoere deres aktiviteter paa grund af bedrifternes manglende rentabilitet eller til at opfylde de nye kvalitetskrav, og som ikke har vaeret i stand til at drage fordel af foranstaltninger til overfoersel eller afgivelse af kvoter.

Kommissionen har i oevrigt ikke til hensigt at begraense produktionen af vaerdifulde orientalske sorter; den mener tvaertimod, at denne produktion boer nyde godt af overfoersler fra andre, mindre vaerdifulde sortsgrupper.

2. Kommissionen er parat til at undersoege alle faktorer vedroerende foranstaltningen til graduering af praemierne, og den tager hensyn til konkrete forslag fra medlemsstaterne, som vedroerer omfanget af denne graduering og dens gradvise ibrugtagning, saa det undgaas at skabe uro i sektoren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0982/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - Nederlandene

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som Nederlandene i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1651/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Gennemfoerelse af forordning (EF) nr. 258/97 om nye levnedsmidler

Forordning (EF) nr. 258/97 om nye levnedsmidler ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. )) traeder i kraft den 15. maj 1997, og inden da skal alle medlemsstater vide, hvorledes den skal fortolkes. Mange spoergsmaal vedroerende gennemfoerelsen er ikke loest, og Kommissionen har ikke offentliggjort retningslinjer for de vanskeligste spoergsmaal vedroerende anvendelsesomraade og maerkning.

1. Hvorfor har Kommissionen ikke i betragtning af de store muligheder for uenighed om fortolkningen offentliggjort retningslinjer vedroerende artikel 1 og 2 (anvendelsesomraade) samt artikel 8 (maerkning)?

2. Vil genetisk modificeret majs og soja, der allerede har opnaaet tilladelse til markedsfoering, nu blive maerket i henhold til direktiv 79/112/EOEF om maerkning af levnedsmidler ((EFT L 33 af 8.2.1979, s. 1. )) og i bekraeftende fald, under anvendelse af hvilke kriterier?

3. Kan Kommissionen bekraefte, at de fire saerskilte maerkningskrav i ovennaevnte forordnings artikel 8, stk. 1, litra a) - d), i medfoer af samme artikel vil blive anvendt individuelt og uafhaengigt af hinanden, saaledes at et levnedsmiddel skal maerkes, hvis kravene i blot et af disse litraer er opfyldt?

4. Hvilke bestemmelser paataenkes anvendt med henblik paa forbud mod brugen af nye ingredienser og produkter i babymad som anbefalet af Den videnskabelige Komité for Levnedsmidler?

5. Vil molekylestrukturen og brugen af DNA-oedelaeggende enzymer fremgaa af et produkts anvendelsesmuligheder og maerkning?

6. Vil produkter eller ingredienser, hvor der er anvendt genteknologi eller som indeholder en genetisk modificeret organisme, fortsat blive klassificeret som nye, hvis et vaesentligt tilsvarende produkt tidligere er blevet godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 258/97?

7. Vil genetisk modificerede levnedsmidler og afgroeder, som allerede er godkendt i henhold til EF-retten eller national lovgivning, blive betragtet, som om de hidtil i betydeligt omfang har vaeret anvendt til konsum i Faellesskabet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (30. maj 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0103/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (29. januar 1997)

Om: Import af brugte personvogne i Graekenland

Der hersker stor uvished i Graekenland med hensyn til spoergsmaalet om import af brugte personvogne med katalysatormotor. Rent konkret drejer det sig om pressemeddelelser om en umiddelbart naert forestaaende liberalisering af denne form for import, hvilket de graeske myndigheder paa ingen maade bekraefter, idet de ikke udtaler sig om deres hensigter paa dette omraade.

Spoergsmaalet er meget vigtigt ikke kun for de graeske forbrugere men ogsaa for branchen af bilimportoerer, som beskaeftiger i tusindvis af arbejdstagere.

Kommissionen bedes oplyse, om den har modtaget oplysninger i denne sag fra de graeske myndigheder, og om der er tegn paa, at det i umiddelbar naer fremtid vil vaere tilladt at importere brugte personvogne (mindst tre aar gamle) i Graekenland, da prisen herfor vil vaere acceptabel for gennemsnitsforbrugeren.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (8. april 1997)

Kommissionen har ikke hidtil haft kendskab til de graeske pressemeddelelser, som det aerede medlem uden yderligere praecisering goer opmaerksom paa.

Kommissionen er enig i, at spoergsmaalet er vigtigt, og den antager, at der hentydes til den overtraedelsesprocedure, der er indledt mod Graekenland, fordi lovgivningen for biler indfoert i Graekenland fra andre medlemsstater betragtes som diskriminerende.

Det forholder sig nemlig saaledes, at afgiften paa brugte biler, der indfoeres i Graekenland, beregnes paa et fast grundlag, dvs. ud fra bilens nypris nedsat med 5% pr. aar for de foerste fire aar. Beskatningsgrundlaget for saadanne biler er saaledes altid meget hoejere end det reelle grundlag. For nye biler er det derimod koeretoejets forventede salgspris, der danner grundlag for forbrugsafgiften. Registreringsafgiften for brugte biler beregnes paa basis af slagvolumen, og der benyttes samme satser som for nye biler. Brugte biler er saaledes paalagt en tungere afgiftsbyrde end nye biler, der saelges i Graekenland. Brugte biler tilgodeses endvidere ikke af de afgiftslettelser, der er fastsat inden for rammerne af diverse forureningsbekaempende foranstaltninger, f.eks. den specielle forbrugsafgift for nye biler.

Kommissionen meddeler hermed det aerede medlem, at den har indbragt sagen for Domstolen (sag C-95/375).

Inden for rammerne af en anden overtraedelsesprocedure - og paa grundlag af EF-traktatens artikel 30-36 om frie varebevaegelser - foretager Kommissionen i oevrigt en undersoegelse af den graeske lovgivning vedroerende import af dieseldrevne lastbiler og handel med dieseldrevne personbiler. Parlamentet har allerede modtaget et andragende om denne lovgivning (andragende nr. 691/95). Kommissionen har sendt en aabningsskrivelse til de graeske myndigheder og bedt om yderligere oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0504/97 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Raadet (19. februar 1997)

Om: Trojkaen paa Cuba

Ifoelge et IRELA-dokument af 13. december 1996 skulle trojkaen oenske at aflaegge besoeg i Havana i den nederlandske formandskabsperiode.

1. Er det rigtigt, at det nederlandske formandskab planlaegger et trojka-besoeg paa Cuba?

2. Hvad er formaalet med dette besoeg?

3. Vil Raadet informere Parlamentet om dette besoeg?

Svar (20. maj 1997)

Formandskabet har paa nuvaerende tidspunkt ingen planer om et trojkabesoeg paa Cuba.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1184/97 af Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Fattigdomsstatistikker i EU

Ifoelge Kommissionens foerste rapport om den oekonomiske og sociale samhoerighed i EU er fattigdommen i EU vokset i halvfemserne. I rapporten angives dog kun tal fra slutningen af firserne.

1. Kan Kommissionen fremlaegge statistikker over fattigdommen i EU-medlemsstaterne fra de seneste aar?

2. Hvilke konklusioner kan Kommissionen drage af disse tal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (29. april 1997)

Kommissionen er ved at laegge sidste haand paa en rapport med nyere statistikker om fattigdom i medlemsstaterne. Disse statistikker drejer sig om 1993 og indeholder for foerste gang sammenlignelige data om husholdningers indkomst i de tolv medlemsstater, der var den gang. Disse data stammer fra den foerste undersoegelse under European Community household panel (ECHP) fra 1994. Det drejer sig om en undersoegelse, der er blevet gentaget hvert aar siden det naevnte tidspunkt, og som vil fortsaette indtil aar 2000, og denne undersoegelse vil saette Kommissionen i stand til at forelaegge sammenlignelige data om fattigdom i Faellesskabet regelmaessigt.

Kommissionen skal soerge for, at en kopi af den naevnte statistiske rapport oversendes til det aerede medlem, saa snart den bliver trykt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1117/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Det blaa flag og kvaliteten af badevandet

Kan Kommissionen for at undgaa forvirring endnu en gang understrege, at de paagaeldende flag ikke uddeles af Kommissionen, og praecisere de karakteristiske traek ved og sine forbindelser med den stiftelse, der uddeler dem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (24. april 1997)

De blaa flag tildeles af en ikke-statslig organisation, nemlig »Friluftsraadet«. Denne organisation har til huse i Danmark (Scandiagade 13, DK-2450 Koebenhavn).

De enkelte europaeiske landes - det vil sige ikke blot Faellesskabets - nationale ansvarlige paa omraadet overvaager og undersoeger de badestrande naermere, hvor man har ytret interesse i at faa tildelt et blaat flag. Der tages her hensyn til en lang raekke forskellige kriterier, f.eks. faciliteter i forbindelse med stranden, miljoeundervisningsprogrammer, sikkerhedsudstyr samt selvsagt vandkvaliteten. Vurderingen af vandkvaliteten sker paa grundlag af de vejledende vaerdier (de strengeste), der er fastsat i henhold til Raadets direktiv 76/160/EOEF om kvaliteten af badevand ((EFT L 31 af 5.2.1976, s. 1. )).

Kommissionens engagement i kampagnen for det blaa flag har to aspekter. Dels indhenter man herigennem de noedvendige oplysninger om badevandskvaliteten i medlemsstaterne ved hjaelp af det dermed forbundne edb-program. Desuden er repraesentanter for Kommissionen aktive som medlemmer af den europaeiske jury, der traeffer afgoerelse vedroerende alle problematiske sager. Kommissionen stoetter stoetter FEEE's kampagne for det blaa flag med et aarligt oekonomisk bidrag, som revideres og genforhandles fra aar til aar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1101/97 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Kommissionen. Udvælgelseskriterier under fællesskabsprogrammet for sundhedsfremme



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0229



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1101/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997) Om: Udvaelgelseskriterier under faellesskabsprogrammet for sundhedsfremme Kan Kommissionen oplyse, hvad der inden for rammerne af faellesskabsprogrammet for sundhedsfremme menes med »large-scale projects« (det vaesentligste kriterium i forbindelse med udvaelgelsen af de fremlagte projekter): finansieringsomfang, varighed, anvendelsesmuligheder og gennemfoerlighed, maalgrupper...? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. maj 1997) De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0983/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - Irland

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som Irland i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1129/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Europaeisk turistbureau

Vil Kommissionen meddele hvilke skridt, den har taget for at efterkomme Europa-Parlamentets gentagne opfordring om et saadant turistbureau?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (25. april 1997)

Efter Kommissionens mening maa foersteprioritet for dens politik til stoette for turismen, efter hoeringen af Europa-Parlamentet, vaere Raadets vedtagelse af det foerste fleraarige program til stoette for turismen i Europa, Philoxenia, som vil give en raekke muligheder for denne sektor.

Efter Kommissionens mening boer behandlingen af spoergsmaalet om oprettelse af et europaeisk turistbureau foelge efter, ikke gaa forud for, beslutningen om gennemfoerelsen af en EU-politik for turisme.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0908/97 af Kirsten Jensen (PSE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Markedsfoering af modermaelkserstatninger

I 1981 blev der i WHO-regi vedtaget en kodeks om markedsfoering af modermaelkserstatninger i en raekke udviklingslande.

I forlaengelse heraf vedtog Raadet den 18. juni 1992 en resolution om »EF-producenters markedsfoering af modermaelkserstatninger i tredjelande«.

Ovennaevnte har til formaal at stoette og vaerne om amning og indeholder for WHO-kodeksens vedkommende et eksplicit forbud mod forskellige former for markedsfoering af modermaelkserstatninger.

Undersoegelser fra Britains Institute of Child Health ved University of London og UNICEF, skal have vist, at fem af de store producenter af modermaelkserstatninger har markedsfoert deres produkter i strid med baade WHO-kodeksen og EU-resolutionen. De fem producenter er: Milco (Danmark), Nutritia (Nederlandene), Nestlé og Gerber (Schweiz) samt Wyeth (USA).

Der eksisterer tilsyneladende ikke noget decideret retsgrundlag, hvormed man kan imoedegaa ovennaevnte. Hvad vil Kommissionen paa baggrund af Raadets resolution af 18. juni 1992 goere for at paavirke de i EU hjemmehoerende producenters markedsfoering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (25. april 1997)

Raadets resolution af 18. juni 1992 om EF-producenters markedsfoering af modermaelkserstatninger i tredjelande erkender, at anvendelsen af den internationale kodeks om markedsfoering af modermaelkserstatninger sikrer, at markedsfoeringspraksis ikke boer afskraekke moedre fra at amme.

Det erkendes ogsaa, at Faellesskabet ikke kan vedtage love for tredjelande, og at disse lande derfor maatte traeffe de noedvendige foranstaltninger for at gennemfoere den internationale kodeks paa deres territorium, for saa vidt dette er hensigtsmaessigt.

Ud fra dette princip udpegede Faellesskabet Kommissionen og dens delegationer som kontaktpunkter, der skulle modtage klager og kritik fra myndighederne i tredjelande, hvad angaar EF-producenters markedspraksis.

Kommissionen og dens delegationer har ikke modtaget klager eller kritik fra myndighederne i tredjelande, som kunne udloese handling i henhold til Raadets resolution.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1130/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Turisme og regeringskonference

Vil Kommissionen redegoere for sine tiltag med henblik paa, at turisme bliver medtaget som et selvstaendigt punkt naar Traktaten revideres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af C. Papoutsis (25. april 1997)

Som anfoert i rapporten til Raadet om civilbeskyttelse, turisme og energi af 3. April 1996 ((SEK(96) 496 )), erkender Kommissionen mangelen paa et specifikt grundlag for faellesskabsaktiviteter til fordel for turismen. Dette har ikke forhindret Faellesskabet i at ivaerksaette og gennemfoere aktioner til fordel for turismen, enten inden for rammerne af Faellesskabets sektorpolitik eller baseret paa traktatens artikel.

Imidlertid vil direkte aktioner paa grundlag af EF-traktatens artikel 235 sandsynligvis blive langt mere besvaerlige, om ikke umulige, i et udvidet Faellesskab, hvor der stadig kraeves enstemmighed ved beslutningstagning.

Kommissionen erkender, at man kunne styrke faellesskabsaktionernes kontinuitet og sammenhaeng paa disse omraader ved i traktaten at indfoeje bestemmelser, som gjorde saadanne aktioner mere effektive og mere synlige. Kommissionen beder imidlertid ikke om yderligere befoejelser paa disse omraader, men mener, at det er op til regeringskonferencen at bekendtgoere sin holdning til spoergsmaalet om et saerskilt afsnit om turisme i den revidere traktat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 836/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. Registrering af hunde



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0176



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0836/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Registrering af hunde Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet paa baggrund af den fortsatte seksmaaneders karantaene for hunde og katte, der indfoeres i Det Forenede Kongerige, med hensyn til indfoerelsen af et faelleseuropaeisk system for registrering af hunde siden Europa-Parlamentets vedtagelse af min betaenkning om dette emne i 1990? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. april 1997) For oejeblikket har Kommissionen ingen planer om at fremsaette forslag om indfoerelse af et europaeisk system for registrering af hunde. Den har dog bemaerket sig den stigende anvendelse i hele Faellesskabet af saadanne identifikations- og registreringssystemer paa frivillig basis.