ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1839/99

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(13. oktober 1999)

Om: Fejl i Spaniens håndtering af affald

Allerede for tre måneder siden besluttede Kommissionen at indbringe en klage over Spanien ved Domstolen for manglende overholdelse af EU-direktiverne om håndtering af affald. I en meddelelse fra juli 1999 erklærede Kommissionen, at denne klage på den ene side skyldtes, at den ikke officielt havde modtaget en national plan for håndtering af kommunalt affald, og på den anden side var begrundet i alvorlige mangler ved den plan vedrørende farligt affald, som den ansvarlige spanske myndighed havde udarbejdet. Ifølge Kommissionens meddelelse var den omtalte plan meget upræcis, for så vidt angik bortskaffelsesfaciliteter og særlige bestemmelser for håndtering af visse former for affald.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan det går med denne klage ved Domstolen?

Kan Kommissionen præcisere, om den agter at gennemføre foranstaltninger parallelt med sagen ved Domstolen for at tilskynde de spanske myndigheder til snarest at opfylde EU-direktiverne, navnlig i betragtning af de alvorlige miljømæssige konsekvenser, som en manglende overholdelse af direktiverne kan afstedkomme i forbindelse med håndteringen af farligt affald.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(8. december 1999)

Kommissionen er i færd med at udarbejde udkastet til den klage, der skal indgives til Domstolen som led i den overtrædelsesprocedure, som det ærede parlamentsmedlem henviser til.

Ud over nævnte retsforfølgning findes der ikke andre retsmidler, som Kommissionen kan gøre brug af over de spanske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2312/99

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. december 1999)

Om: Miljøkatastrofen i Kymi-floden

På bunden af den fjerde største flod i Finland, Kymijoki, findes ifølge en undersøgelse fra Finlands Miljøagentur 16-21 kg. dioxiner og furaner. Koncentrationerne af PCDF-sammensætninger overstiger mindst ti gange de fastsatte grænseværdier. Dioxiner og furaner er kræftfremkaldende stoffer, der udgør en særlig risiko, hvis de kommer ind i fødekæden. Dioxiner og furaner er aktive i bl.a. cellekernerne, hvor de kan forårsage ændringer i arveanlæg.

I Finland er man ved at forberede Kymi-flodens kanalisering. Den mudderopgravning, som kanaliseringen kræver, og den propelslipstrøm fra den eventuelt kommende skibstrafik ville skabe bevægelse i bundfaldet, der vil bevirke, at dioxiner og furaner vil strømme ud i Den Finske Bugt og dermed være til fare for miljøet i hele Østersøen. Er Kommissionen klar over dette problem, og i bekræftende fald, hvad kan den gøre i henhold til EU-traktaterne for at forhindre en miljøkatastrofe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(13. januar 2000)

Kommissionen ved godt, at der er sedimenter i Østersøen, som indeholder store mængder af dioxin. Det er derfor ikke overraskende, at sedimenterne i de floder og elve, der løber ud i Østersøen, også indeholder dioxinkoncentrationer, der er højere end gennemsnittet. De særlige forhold i Kymielven og dioxinkoncentrationerne i dens sedimenter er Kommissionen derimod ikke bekendt med.

For at kunne sammenligne de koncentrationer, der er fundet i Kymielven, med forholdene i andre vandløb, bliver Kommissionen nødt til at have flere oplysninger om, hvordan man er nået frem til resultaterne. Det ville være nyttigt at få oplysninger om koncentrationerne af de forskellige congener, på hvilken dybde målingerne er foretaget, og om resultaterne er beregnet i overensstemmelse med den metode, der benyttes af Nato's Centre for Coastal and Maríne Sciences (NATO/CCMS).

På nuværende tidspunkt, hvor vi ikke har mere detaljerede oplysninger, er det vanskeligt at vurdere situationen. Kommissionen ville derfor være det ærede parlamentsmedlem taknemmelig, hvis han kunne Kommissionen flere oplysninger.

Principielt er det forhold, der omtales i forespørgslen ikke omfattet af Fællesskabets miljølovgivning, og derfor er der meget begrænsede muligheder for at gribe ind på fællesskabsplan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1988/99

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Rådet

(9. november 1999)

Om: Mitrokhin-dokument vedrørende et italiensk spionnet, der opererede inden for Sovjetunionens efterretningstjeneste

Efter den engelske regerings videresendelse af Mitrokhin-dokumentet er det kommet frem, at der har eksisteret et udviklet spionnet i en fremmed stats tjeneste, der modarbejdede Italien og Det Frie Europa, og som opererede på italiensk territorium og udførte kontrolopgaver og lagde pres på det italienske statsapparat på højeste institutionelle og politiske plan og regeringsplan.

Hvilke initiativer agter Kommissionens formand, Romano Prodi, at tage for at fremme en hurtig klarlægning af sagen?

Prodi anmodes om at rette henvendelse til den italienske regering med henblik på offentliggørelse af alle de elementer, der er af betydning for, at sandheden kommer frem, og om nødvendigt anmode regeringerne i de øvrige medlemsstater om eventuelt at fremskaffe dokumentation vedrørende de afsløringer, der er indeholdt i Mitrokhin-dokumentet.

Svar

(24. januar 2000)

Rådet har ingen kompetence til at behandle de spørgsmål, som det ærede medlem af Europa-Parlamentet rejser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2071/99

af Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) til Rådet

(15. november 1999)

Om: Balkan-koordinator

Er det hensigten at forlænge Balkan-koordinatoren Bodo Hombachs mandat ud over den 31.12.1999?

Svar

(31. januar 2000)

Den 9. december 1999 vedtog Rådet en fælles aktion, der forlængede mandatperioden for Den Europæiske Unions særlige udsending Bodo Hombach indtil den 31. december 2000.

Rådets fælles aktion med denne afgørelse er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende (L 318 af 11.12.1999).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1946/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(4. november 1999)

Om: Losningsforbud for EU-fartøjer i Chile

EU-fiskerflåden har problemer som følge af forbudet mod losning og omladning af fisk i chilenske havne, som er en klar handelshindring i strid med artikel V og XI, stk. 1, i GATT-aftalen af 1994. Kan Kommissionen i betragtning heraf oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet for at få de chilenske myndigheder til at hæve dette forbud?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(23. november 1999)

Kommissionen har gennemført en undersøgelse på baggrund af en klage, som den spanske sammenslutning af langlinefiskefartøjer (ANAPA) har indgivet i henhold til forordningen om handelshindringer (Rådets forordning (EF) nr. 3286/94 af 22. december 1994 om fastsættelse af fællesskabsprocedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Fællesskabets rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (WTO)(1)). Af rapporten fra denne undersøgelse fremgår det, at den chilenske lovgivning ikke overholder Chiles forpligtelser i henhold til WTO.

I rapporten foreslås flere forskellige alternativer, for det første at der indledes bilaterale forhandlinger med Chile med det formål på kort sigt at indgå en aftale om de umiddelbare omladningsproblemer, fulgt op af en langsigtet multilateral aftale om bevarelse og forvaltning af sværdfiskebestanden i det sydøstlige Stillehav. For det andet at man benytter WTO's procedure for bilæggelse af tvister, eller alternativt at man anmoder den internationale domstol i Hamburg om en fortolkning af De Forenede Nationers havretskonvention.

Der er følgelig blevet indledt bilaterale forhandlinger med Chile, hvilket dog ikke udelukker, at også WTO/UNCLOS-mulighederne vil blive benyttet. Der har dog endnu ikke været nogen større fremskridt i de bilaterale forhandlinger, som stadig ikke er afsluttet. Kommissionen overvejer for øjeblikket den samlede situation.

(1) EFT L 349 af 31.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1701/99

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(29. september 1999)

Om: Statsstøtte Radio Televisione Italiana (RAI)

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er nået i de procedurer, der er indledt mod RAI for formentlig uberettiget at have modtaget statsstøtte?

Ved Kommissionen, at RAI-TV har brugt og stadig bruger uhyrlige summer til banale og lidet åndsdannende programmer og til stærkt tendentiøse politiske og/eller kulturelle programmer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(3. november 1999)

I februar 1999 bad Kommissionen den italienske regering om at indsende de nødvendige oplysninger til en undersøgelse af, hvorvidt støtten til Radio Televisione Italiana (RAI) kunne anses for eksisterende støtte i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 1 (tidligere artikel 93).

På grundlag af de oplysninger, den italienske regering indsendte, besluttede Kommissionen i juli 1999 at indlede den formelle undersøgelsesprocedure med hensyn til en række støtteforanstaltninger til fordel for RAI, som staten og Istituto per la Ricostruzione Industriale (IRI) havde truffet i perioden 1992-1994. Kommissionen er af den opfattelse, at disse foranstaltninger ikke kan anses for eksisterende støtte, idet de ikke var forudset i nogen lov, der ligger forud for EF-traktatens ikrafttræden. På nuværende tidspunkt er Kommissionen i tvivl om, hvorvidt de er forenelige med fællesmarkedet.

Kommissionen underrettede Italien om denne procedure i slutningen af september 1999. Den italienske regering skulle fremsætte sine bemærkninger inden udgangen af oktober 1999.

Hvad angår det ærede medlems andet spørgsmål har Kommissionen ingen kompetence til at vurdere kvaliteten eller indholdet af de tv-programmer, der udsendes af RAI. Kommissionen har pligt til at vurdere, om de midler, som staten yder RAI, både i form af licenspenge og andre støtteforanstaltninger, står i rimeligt forhold til foretagendets nettoomkostninger ved at opfylde de public service-forpligtelser, der pålægges af staten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1743/99

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(1. oktober 1999)

Om: Håndhævelse af CITES-forordningen

Den 2. juni 1999 blev en sending med 35 ørkenræve (Vulpes zerda) og 10 jomfrutraner (Anthropoides virgo) (begge på CITES' liste II) fløjet med Lufthansa Cargo fra Sudan til Frankfurt og derfra til Johannesburg. Ved ankomsten til Johannesburg var tre ræve døde, én var døende, og de øvrige var nødlidende. På grund af dyrenes tilstand og mangel på behørige dyrelægeattester blev de resterende 31 ræve sendt tilbage til Sudan, igen via Frankfurt. Man kunne have undgået, at rævene led så meget, hvis de havde været igennem de obligatoriske veterinærundersøgelser i Frankfurt lufthavn.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget for at sikre sig, at CITES-forordningens krav bliver håndhævet i lufthavne i EU, især i Frankfurt, hvortil mange millioner dyr hvert år er på transit?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(12. november 1999)

Kommissionen beklager, at bestemmelserne i artikel 9, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed(1) tilsyneladende ikke er blevet overholdt i den sag, det ærede medlem omtaler. Kommissionen agter at henlede håndhævelsesgruppens (jf. artikel 14) opmærksomhed på denne hændelse samt anmode den om at se nærmere på kontrollen med transport af enheder af levende dyr i henhold til Den Internationale Luftfartsorganisations (IATA's) bestemmelser herom samt på nødvendigheden af at foretage kontrol i lufthavne og andre importsteder for transit- eller omladningsforsendelser i Fællesskabet.

(1) EFT L 61 af 3.3.1997, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2531/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. januar 2000)

Om: Oprettelse af et center til fremme af klassiske studier og undervisning i oldgræsk og latin i undervisningsinstitutionerne

I 1995 fik Rådet (uddannelse) forelagt et memorandum om oprettelse af et center til fremme af undervisning i latin og oldgræsk i EU's undervisningsinstitutioner, og navnlig i gymnasieskolerne. Som repræsentanterne for den italienske, franske, græske og spanske regering karakteristisk understregede det, er den klassiske litteratur i vore tidsalder mere end nogen sinde et fag af enorm værdi for de unge menneskers udvikling, og takket være denne fælles intellektuelle arv kan de erhverve sig i en autentisk europæisk bevidsthed parallelt med deres legitime nationale følelser.

Der er allerede gået fem år, uden at EU har truffet konkrete foranstaltninger. Da det kommende århundrede ikke bør markere afskaffelsen af klassiske studier i gymnasieskolerne, og da kendte eksperter i klassiske studier, som f.eks. Jacqueline de Romilly, medlem af Det Franske Akademi, og Jean Pierre Vernant, begge professorer ved franske universiteter har givet udtryk for deres fortvivlelse over, at de klassiske studier forsvinder fra gymnasieskolen (Le Monde af 12. november 1999), bedes Kommissionen oplyse, hvilke initiativer den vil tage med henblik på at bidrage positivt til oprettelsen af dette center?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(24. januar 2000)

Kommissionen er i øjeblikket ved at foretage en grundig undersøgelse af det af det ærede medlem nævnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1939/99

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(4. november 1999)

Om: Markedsføring af landbrugssektorer og landbrugsprodukter

Er Kommissionen indstillet på at hjælpe med at finansiere markedsføringsordninger til fremme af visse sektorer i EU's landbrug og salg af nicheprodukter uden for Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. november 1999)

Kommissionen minder om, at den i januar 1999 forelagde Rådet et forslag til forordning om oplysningskampagner og salgsfremmende foranstaltninger for landbrugsprodukter i tredjelande(1).

Forslaget omfatter alle landbrugsprodukter, herunder typiske produkter og kvalitetsprodukter med stor værditilvækst.

Kommissionen foreslår, at der efter forvaltningskomitéproceduren hvert andet år opstilles en liste over de produkter og markeder, som er omfattet af salgsfremmende foranstaltninger.

(1) KOM(98) 683 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2048/99 af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen. Nettobidrag/nettostøtte fra/til Den Europæiske Union.



EF-Tidende nr. 219 E af 01/08/2000 s. 0078 - 0078



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2048/99 af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen (3. november 1999) Om: Nettobidrag/nettostøtte fra/til Den Europæiske Union Kan Kommissionen opstille en liste over hver enkelt af de 15 EU-medlemsstaters nettobidrag til eller nettostøtte fra Den Europæiske Union i de sidste tre år, for hvilke der foreligger tal? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer (8. december 1999) Det ærede medlem finder de ønskede oplysninger i dokumentet Allocation of 1998 EU operating expenditure by Member State fra juni 1999, som dækker perioden fra 1992 til 1998. Dette dokument findes på følgende Internet-adresse: (http://europa.eu.int/comm/dg19/pdf/agenda2000/statdepenses98.pdf)
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1451/99

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Projektfinansiering på Ischia/Italien

Det forlyder, at 3 projekter på Ischia nemlig 2 projekter i havnen på Ischia og 1 projekt vedrørende en uudnyttet mineralvandskilde i Nitrodi uden for byen Ischia skal modtage støtte fra EU.

Da byggearbejderne endnu ikke er påbegyndt, har jeg følgende spørgsmål:

1. På hvilken måde vil disse projekter modtage støtte fra EU?

2. Hvordan er den samlede finansiering planlagt, og efter hvilken fordelingsnøgle skal EU og regionen stille midler til rådighed?

3. Hvilken tidshorisont er planlagt for færdiggørelsen af disse projekter?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(21. december 1999)

Ifølge oplysninger fra de italienske myndigheder medfinansieres de pågældende projekter af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling inden for rammerne af det operationelle program Valorizzazione del turismo sostenibile nelle regioni dell'obiettivo 1 for indeværende programmeringsperiode 1994-1999. Ansvaret for dette programs gennemførelse ligger hos turistdepartementet, der henhører under ministerpræsidenten.

EU-bidraget til hvert enkelt projekt er på 50 % af de samlede anlægsudgifter, og fristen for, hvornår der skal været disponeret over midlerne, er den 31. december 1999, og betalingsfristen er den 31. december 2001.

Medfinansieringen af de fire projekter vedrørende havnen på Ischia er på 2,5 mio. EUR (4 882 mio. ITL), og medfinansieringen af projektet vedrørende udnyttelsen af mineralvandskilden i Nitrodi er på 691 000 EUR (1 337 mio. ITL).

Ovennævnte projekter forventes afsluttet i december 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1817/99

af Heidi Hautala (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. oktober 1999)

Om: Indførelse af en europæisk norm for forskningsdykkere

Den Europæiske Videnskabelige Dykkerkomité (ESDC) blev nedsat i maj 1998. Marco Weydert (PO XII D/3) og den arbejdsgruppe, der var samlet til seminaret den 1.-11.5.1997 på den italienske ø Elba, deltog i det forberedende arbejde med komiteens nedsættelse. Seminaret blev finansieret med Kommissionens stipendium MAS3-CT96-6351. ESDC's målsætning er at indføre en norm for uddannelse af europæiske forskningsdykkere og på denne måde fremme mobiliteten for forskningsdykkere i og uden for EU. Hvordan er situationen og tidsplanen for vedtagelsen af en europæisk norm for forskningsdykkere og ESDC's stiftelsesoverenskomst?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(12. november 1999)

Et par workshopper og et seminar med støtte fra Kommissionen i 1995-1997 har gjort det muligt at udarbejde et udkast til en godkendt europæisk norm for uddannelse af forskningsdykkere med scubaudstyr (scuba = self contained underwater breathing apparatus, dvs. lungeautomat med dykkerflaske). Normen omfatter to niveauer, nemlig ESD (European Scientific Diver) og AESD (Advanced European Scientific Diver). Det laveste niveau (ESD) er for forskningsdykkere, der stadig er under videregående uddannelse.

I henhold til udkastet til den godkendte norm, og efter samråd med Kommissionen, er der oprettet et foreløbigt udvalg, ESDSC (European Scientific Diving Supervisory Committee Den Europæiske Videnskabelige Dykkerkomité), under ledelse af EMaPS (European Maríne and Polar Secretariat, nu benævnt Maríne Board) ved ESF (European Science Foundation) i Strasbourg. For øjeblikket er ESDSC stadig et uofficielt udvalg, der endnu ikke har fastsat sin forretningsorden. Der er endvidere oprettet eller ved at blive oprettet tilsvarende nationale udvalg i en række medlemsstater. ESDSC forventes at opstille og føre en liste over certifikater, der opfylder betingelserne i udkastet til godkendt norm. ESDSC har også knyttet forbindelser til de nationale myndigheder med henblik på at fremme anerkendelsen af uddannelsen af forskningsdykkere under ordningen i Rådets direktiv 92/51/EØF af 18. juni 1992 om anden generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser til supplering af direktiv 89/48/EØF(1). Hvis betingelserne i Rådets direktiv 92/51/EØF kan opfyldes, vil medlemsstaterne skulle anerkende de kvalifikationer, der opnås på det højeste af de to niveauer (AESD).

(1) EFT L 209 af 24.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1969/99

af Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) til Kommissionen

(5. november 1999)

Om: Kombineret forbrænding af affald

I sit forslag til Rådets direktiv om forbrænding af affald (KOM(1998) 558)(1) stiller Kommissionen samme krav til brændsel, der kommer fra kildesorteret husholdningsaffald, der gennemgår en kombineret forbrænding i lokale fjernvarmeværker, som til det brandbare materiale, der sendes til affaldsforbrændingsanlæggene.

I praksis vil dette indebære, f.eks. under finske forhold, at antallet af affaldsforbrændingsanlæg vil blive voldsomt reduceret, og at forbrændingen af affald vil blive koncentreret på store enheder. Alene den forurening, der skyldes transporten, vil stige mærkbart i Norden, hvor afstandene er store.

I Finland er der navnlig i løbet af de seneste år blevet udviklet indsamlings-, behandlings- og kvalitetskontrolsystemer for brandbart affald, der er baseret på regionale affaldsforbrændingsenheder.

Agter Kommissionen i direktivet at tage hensyn til de særlige forhold i de nordlige områder? Hvordan vil Kommissionen sikre, at det nye direktiv bidrager til, at der også i fremtiden kan udvikles indsamlings- og behandlingssystemer for affald i Nordeuropa?

(1) EFT C 372 af 2.12.1998, s. 11.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(8. december 1999)

Kommissionen vedtog sit forslag om forbrænding af affald(1) den 7. oktober 1998. Europa-Parlamentet førstebehandlede forslaget den 14. april 1999. Rådet vedtog en fælles holdning den 25. november 1999.

Under udarbejdelsen af forslaget har Kommissionen ført indgående drøftelser med eksperter fra alle medlemsstaterne og med alle andre berørte parter. Disse drøftelser og forhandlingerne i Rådet er mundet ud i en fælles holdning, hvori der tages hensyn til de særlige forhold i de nordiske medlemsstater.

I den fælles holdning stilles der samme krav til kombineret forbrænding af affald som til affaldsforbrænding. For kombinerede forbrændingsanlæg vil der generelt gælde strengere emissionsgrænseværdier end for anlæg, hvor der ikke forbrændes affald. Problemet er dog ikke altid et spørgsmål om overholdelse af strengere emissionsgrænseværdier, men udgifterne til at udføre de målinger, der kræves i henhold til direktivet. For at løse dette problem indeholder det nye direktiv mulighed for at opnå tilladelse fra myndighederne til at gennemføre mindre hyppige målinger, hvilket også skulle reducere udgifterne for operatørerne.

Kommissionen mener derfor, at det nye direktiv ikke vil få medlemsstaterne til at afholde sig fra at udvikle indsamlings- og behandlingssystemer for affald.

(1) KOM(98) 558 endelig udg., ændret ved KOM(1999) 330 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1637/99

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(15. september 1999)

Om: Retlige dokumenter, som er tilsendt Kommissionen vedrørende oprettelsen af EU's Levnedsmiddel- og Veterinærkontor i Grange, Co. Meath, Irland

Hvornår præcis blev de retlige dokumenter vedrørende oprettelsen af EU's Levnedsmiddel- og Veterinærkontor i Grange, Co. Meath, Irland, forelagt Kommissionen af den irske regeringskontor for offentlige bygge- og anlægsarbejder, hvorfor er de ikke blevet undertegnet endnu, og hvornår bliver de sandsynligvis undertegnet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(11. oktober 1999)

Kontoret for offentlige bygge- og anlægsarbejder forelagde den retlige dokumentation vedrørende bygningen af Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret i Grange, Co. Meath, for Kommissionen gennem Kommissionens advokat den 8. juni 1999.

Denne dokumentation var nødvendig for at muliggøre en global kontrol af kontraktens klausuler, herunder finansielle forpligtelser, en intern procedure, som kræver påtegning fra mange af Kommissionens tjenestegrene, og en meddelelse til budgetmyndigheden i overensstemmelse med Kommissionens angivelser i det foreløbige forslag til tillægs- og ændringsbudget nr. 1/97(1), hvori der stod, at Kommissionen meddeler budgetmyndigheden de langsigtede omkostninger i forbindelse med Grange-projektet, så snart de samlede omkostninger kendes.

De interne procedurer blev afsluttet den 10. september 1999, hvor Kommissionen vedtog en meddelelse(2) til budgetmyndigheden om erhvervelsen af den nye bygning til Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret i Grange. Kontrakten blev derefter underskrevet på Kommissionens vegne den 13. september 1999 og fremsendt til advokaterne.

(1) SEK(97) 750 endelig udg.

(2) SEK(1999) 1324.