ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1086/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(15. april 1999)

Om: Handelsforbindelserne mellem EU og Marokko

Den 26. februar 1996 undertegnede Faellesskabet og Marokko en Euro-Middelhavsaftale om associering.

Vil Kommissionen forelaegge detaljerede oplysninger om handelsbalancen, siden denne aftale traadte i kraft, og navnlig om arten og maengden af de industriprodukter med oprindelsesstatus, der siden aftalens ikrafttraeden er blevet importeret til EU fra Marokko uden toldafgift eller lignende afgifter og uden nogen importrestriktioner eller lignende foranstaltninger?

Vil Kommissionen ligeledes forelaegge detaljerede oplysninger om, hvilke marokkanske produkter og hvor store maengder heraf, der enten toldfrit eller i medfoer af en nedsat toldbeskyttelse indfoeres i Faellesskabet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(4. maj 1999)

Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europaeiske Faellesskaber og deres medlemsstater paa den ene side og Kongeriget Marokko paa den anden side, der blev undertegnet den 26. februar 1996, er endnu ikke traadt i kraft, da den ikke er ratificeret af Italien. I afventning af denne ratificering, som Kommissionen haaber sker i den naermeste fremtid, er handelsforbindelserne mellem Faellesskabet og Marokko underlagt samarbejdsaftalen mellem Faellesskabet og Marokko og aftalen mellem medlemsstaterne i Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab (EKSF) og Marokko, der blev undertegnet i Rabat den 27. april 1976.

Ifoelge disse aftaler og de efterfoelgende tilpasningsprotokoller dertil kan industrivarer med oprindelse i Marokko indfoeres i Faellesskabet uden kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning og uden told og afgifter med tilsvarende virkning. Det skal bemaerkes, at for varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter gaelder toldfritagelsen kun vaerditolden og ikke landbrugselementet. Denne ordning vil blive viderefoert af den nye Euro-Middelhavsaftale om associering, der blev undertegnet i 1996. Det skal endvidere paapeges, at en raekke frivillige begraensningsforanstaltninger, som Marokkos eksport af visse tekstilvarer tidligere var omfattet af, ikke laengere finder anvendelse, da det paagaeldende arrangement mellem Faellesskabet og Marokko udloeb den 31. december 1997. Derfor vil Marokkos eksport af tekstilvarer fremover vaere omfattet af den samme fordelagtige ordning som andre industrivarer.

Faellesskabet har traditionelt set haft et overskud paa handelsbalancen over for Marokko. I 1998 var dette overskud paa mere end 1 000 mio. EUR.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel Van Miert
(6. september 1999)
Ved det ærede medlems skrivelse af 22. juni 1999 blev Kommissionens opmærksomhed henledt på, at det
så ud til, at delstaten Bayern betalte statsstłtte til Vion VvaG.
Som Kommissionen gjorde rede for i sin skrivelse af 16. juli 1999, har den anmodet de tyske myndigheder
om en udtalelse og oplysninger om den påståede statsstłtte. De tyske myndigheder har endnu ikkebesvaret denne skrivelse.
Kommissionen vil underrette det ærede medlem om resultaterne af undersłgelsen.
(2000/C 27 E/050) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1394/99
af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Paul van Buitenen
Ifłlge pressemeddelelser (Süddeutsche Zeitung af 7.6.1999) er EF-tjenestemanden Paul van Buitenen, der
på grund af den rapport, han forelagde Kommissionen i december sidste år, i væsentlig grad har bidragettil opklaring af korruptions- og bedragerisagerne, nu blevet anbragt i en afdeling, der ikke svarer til hanskvalifikationer (»tælle el-pærer«).
1. Er van Buitenen faktisk blevet flyttet til indkłbstjenesten, hvor længe har han arbejdet der, og hvilke
konkrete arbejdsopgaver har han?
2. Hvis der er tale om en flytning, har det da været Kommissionens hensigt at diskvalificere van
Buitenen gennem en sådan tvungen flytning?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen
(16. september 1999)
1. Paul van Buitenen er ved ansættelsesmyndighedens beslutning af 9. april 1999 af tjenstlige grunde
blevet overfłrt til en ny stilling. Denne beslutning trådte i kraft den 16. april 1999.
Efter Kommissionens mening svarer denne nye stilling til hans faglige kvalifikationer. Stillingen kræver
omfattende praktisk erfaring med regnskabsfłring og bl.a. indgående kendskab til finansforordningen oganvendelsen af edb  altsammen kvalifikationer, som Paul van Buitenen har.
I denne stilling har han ansvaret for at skabe en ny centraliseret regnskabsenhed for direktoratet
»Bygningspolitik og Forvaltning. Forvaltning af de interne tjenester«. Denne enhed skal lłse generelle oganalytiske regnskabsopgaver og bl.a. fłre regnskaberne vedrłrende poster, som ikke er opfłrt i budgettet.Enhedens årsbudget andrager omkring 210 mio. EUR samt yderligere 29 mio. EUR for aktiviteter, der ikkeer opfłrt på budgettet. Paul van Buitenens fłrste opgave er at sammensætte et hold på en halv snespersoner.
2. Oprettelsen af denne post, som der blev truffet beslutning om sidste år, og stillingsopslaget fra marts
1999 har intet at głre med Paul Van Buitenens overflytning til denne stilling. Hans indsættelse i en sådanstilling kan ikke betragtes som en afstraffelse.29.1.2000 DA C 27 E/43 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0204/99

af Manuela Frutos Gama (PSE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Forsvar for de smaa og mellemstore elforbrugere efter liberaliseringen af energisektoren

Anser Kommissionen det for vaerende i overensstemmelse med traktatens maalsaetninger, at gennemfoerelsen af eldirektivet i Spanien i loebet af det kommende tiaar for smaa og mellemstore virksomheder og private forbrugere vil resultere i en begraenset nedsaettelse - efter aftale mellem elproducenterne og myndighederne - paa 1-2 % af taksterne og en fast foroegelse paa 4,5 % af taksterne for at kunne baere omkostningerne ved overgangen til den frie konkurrence? Dette sker uafhaengigt af de oevrige parametre paa energimarkedet.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(12. april 1999)

Liberaliseringen af elmarkedet i henhold til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om faelles regler for det indre marked for elektricitet(1) indfoeres gradvist. Andelen af "privilegerede kunder", dvs. kunder, som kan vaelge deres elleverandoer, skal i den foerste fase mindst svare til faellesskabsgennemsnittet af store industrikunder med et aarsforbrug paa mere end 40 GWh, og andelen skal gradvis udvides til en stoerre kreds af kunder med lavere elforbrug. Det er sandt, at de kunder, som allerede er "privilegerede", vil faa stoerre udbytte af perioden, hvor den gradvise liberalisering finder sted. Kommissionen forventer dog, at den efterfoelgende udvidelse af segmentet med privilegerede kunder til smaa og mellemstore virksomheder (SMV) og med privilegerede distributoerer og forhandlere og leverandoerer, der for nylig er traadt ind i elsektoren, vil liberaliseringen i stadig stoerre omfang ogsaa begunstige kunder med lavt elforbrug.

I den forbindelse opfylder den spanske lov om elektricitet fuldt ud direktivets tidsplan for aabning af markedet, og den gaar endog videre med reduktioner for kunder med lavt elforbrug. Kommissionen haaber, at private forbrugere faar stoerre udbytte af liberaliseringen efterhaanden, som den skrider frem.

Spoergsmaalet om omkostningerne ved overgangen til den frie konkurrence i Spanien undersoeges stadig af Kommissionen, jf. direktivets artikel 24 (strandede omkostninger) og EF-traktatens regler for statsstoette. Kommissionen kan derfor paa nuvaerende tidspunkt kun henvise det aerede medlem til de svar, det har givet paa de mundtlige forespoergsler H-161/99 af Juan de Dios Izquierdo Collado og H-162/99 af Ludivina Garcia Arias i spoergetiden efter Europa-Parlamentets plenarforsamling i marts 1999.

(1) EFT L 27 af 30.11.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0669/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under "maal 1-regioner" og nyder godt af betydelig faellesskabsstoette.

For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Raadets forordning, KOM(98) 0131(1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre aar, hvor der foreligger tal fra Eurostat.

For oejeblikket foreligger der kun data for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Kan Kommissionen oplyse data for disse aar for Rioja?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0471/99

af Gaetano Carrozzo (PSE) til Kommissionen

(24. februar 1999)

Om: Overtraedelse af direktiver vedroerende import af fodtoej i EU

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at undersoege de toldoverskridelser og overtraedelser, der finder sted i forbindelse med visse oestlige landes eksport af fodtoej til EU?

Ulovlig eksport er aarsag til en alvorlig produktionskrise i en raekke italienske industridistrikter med deraf foelgende negative konsekvenser for beskaeftigelsen.

Er Kommissionen bekendt med disse kraenkelser, og hvilke foranstaltninger agter den i givet fald at traeffe for at skaerpe toldkontrollen og beskytte den europaeiske produktion?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(19. marts 1999)

Kommissionen goer en aktiv indsats for paa effektiv maade at bekaempe svig i forbindelse med import af fodtoej fra Asien. Saaledes har Raadet for nylig givet Kommissionen mandat til at indfoere et system, der sikrer dobbeltkontrol med import af forskellige typer af fodtoej fra Vietnam. Systemet skal sikre, at disse produkter vitterlig er af vietnamesisk oprindelse, og saaledes saette en stopper for svig i form af falske oprindelses- eller omladningsangivelser via andre asiatiske lande. Systemet forudsaetter, at der indgaas en international aftale med Vietnam. Kommissionen har optaget forhandlinger med de vietnamesiske myndigheder og haaber, at der vil vaere kommet en aftale i stand senest i april 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0213/99

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Hygiejnegebyrer for koed, jf. Raadet direktiv 93/118/EF - Min forespoergsel E-2988/98

De i direktiv 93/118/EF(1) fastsatte faste gebyrer for koedkontrol kan ifoelge Kommissionen overskrides, hvis der rent faktisk er tale om hoejere omkostninger, jf. svar paa min forespoergsel E-2988/98(2).

I Tyskland opkraeves disse gebyrer som regel paa kommunalt plan. Kan den enkelte kommune selv fastsaette gebyrerne, saa de daekker omkostningerne, eller kan dette kun ske samlet for hele landet med gennemsnitlige omkostningsdaekkende gebyrer for hele landet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(9. marts 1999)

Det spoergsmaal, som det aerede medlem har stillet, er indbragt for Domstolen i sag nr. C-374/97 - A. Feyrer mod Landkreis Rottal-Inn. Derfor bliver Kommissionen noedt til at afvente Domstolens dom, foer den kan udtale sig.

(1) EFT L 340 af 31.12.1993, s. 15.

(2) EFT C 297 af 15.10.1999, s. 40.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0265/99

af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Stoette til skibsvaerfter

Hvordan kan det vaere, at Kommissionen indleder en sag mod Spanien paa grund af en formodet statsstoette til skibsvaerfter, naar man samtidig kan se, hvordan den illoyale konkurrence fra Sydkoreas side i skibsbygningssektoren faar stadig lettere spil, bl.a. under anvendelse af stoettemidler fra IMF?

Hvordan skal de europaeiske skibsvaerfter under saadanne omstaendigheder kunne klare sig i konkurrencen med de sydkoreanske vaerfter?

Hvad er Kommissionens syn paa den illoyale konkurrence fra Sydkorea?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(18. marts 1999)

Kommissionen har ganske rigtigt indledt en undersoegelsesprocedure i forbindelse med de saerlige skattelempelser paa 111 millioner [fmxeuro] (dvs. 18,451 milliarder pesetas), som der i 1998 blev ydet til offentlige handelsmaessige skibsvaerfter i Spanien. Kommissionen tvivler paa, at disse saerlige skattelempelser er i overensstemmelse med dens beslutning fra 1997 om undtagelsesvis at tillade bistand til omstrukturering af skibsvaerfter, som ellers ville have vaeret forbudt efter de EF-forskrifter, der gaelder for statsstoette til skibsbygningsindustrien. Der er derfor tale om en eventuel konkurrencefordrejning inden for Faellesskabet.

Hvad angaar laanene fra Den Internationale Valutafond (IMF), skulle disse bruges til at stabilisere den koreanske centralbanks reserver. Desuden tilkommer det IMF at undersoege, om den internationale bistand anvendes korrekt, og lade udbetalingen af de successive trancher vaere betinget af, at Korea overholder de betingelser, det har faaet paalagt.

Kommissionen er paa sin side sammen med de medlemsstater, der er medlemmer af IMF, fortsat meget opmaerksom paa spoergsmaalet om anvendelsen af den finansielle bistand, de internationale institutioner har ydet til Korea. Den forsikrer sig navnlig om, at disse laan ikke anvendes til ulovlig stoette til vaerfterne, og at landet fortsat overholder sine internationale forpligtelser. Kommissionen vil, saafremt den faar forelagt beviser paa illoyal praksis, vaere rede til at anvende sine handelspolitiske instrumenter for at imoedegaa en saadan situation. I den sammenhaeng er det klart, at ivaerksaettelsen af OECD-aftalens bestemmelser ville have givet Faellesskabet yderligere muligheder for at bekaempe saadanne former for illoyal praksis paa effektiv vis.

Til trods for den finansielle krise i Asien, som i Korea har givet sig udslag i en kraftig devaluering af won'en og en saerdeles aggressiv prispolitik hos de koreanske vaerfter, har EF's skibsvaerfter i 1998 formaaet at opretholde en mere end haederlig plads paa verdensmarkedet (fra januar til september 1998 gik 29 % af de nye ordrer i kompenseret tonnage til EF, mod 22 % til Korea).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0383/99

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(19. februar 1999)

Om: Gennemfoerelse af Joule-Thermie-programmet inden for rammerne af det fjerde F& U-program

Kan Kommissionen angive forskellene i beloeb mellem de faktiske udgifter frem til programmernes slutning og de vejledende beloeb, som er anfoert i bilag II til Raadets beslutning om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration inden for ikke-nuklear energi under det fjerde rammeprogram (94/806/EF)(1) som delvis gengivet i Revisionsrettens saerberetning nr. 17/98(2) og navnlig hvorvidt der frem til slutningen af 1998 for saa vidt angaar vedvarende energi under Joule-programmet var raadet bod paa den store underudnyttelse til et beloeb paa ca. 70 mio ecu frem til december 1997?

Mangler paa dansk.

Kan Kommissionen, eftersom kommissaer Cresson i forbindelse med kontroverserne i 1995/96 fremsatte garantier om, at den del af midlerne, der var afsat til forskning i vedvarende energi, ville blive udnyttet, oplyse, hvilke konsekvenser den manglende opfyldelse af dette maaltal vil medfoere, hvis det reelt skulle vaere tilfaeldet?

(1) EFT L 334 af 22.12.1994, s. 105.

(2) EFT C 356 af 20.11.1998, s. 39.

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson paa skriftlige forespoergsler P-0382/99 og P-0383/99

(1. april 1999)

Ud over de 153,3 mio. [fmxeuro], der er omtalt i Revisionsrettens saerberetning nr. 17/98, er der i JOULE-programmet i 1998 afsat 97 mio. [fmxeuro] til projekter paa omraadet vedvarende energi.

Den samlede beloeb i form af faellesskabsfinansiering paa dette omraade beloeber sig til 250,3 mio. [fmxeuro], hvilket svarer til 58,8 % af budgettet, sammenholdt med den vejledende procentsats paa 58,6 % i bilag II til Raadets beslutning nr. 94/806/EF af 23. november 1994 om vedtagelse af et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for ikke-nuklear energi (1994-1998)(1). For saa vidt angaar den saerskilte tildeling til smaa og mellemstore virksomheder, er oversigten i tabel 2 i Revisionsrettens saerberetning helt i traad med den fodnote, der er medtaget i bilag II til den naevnte raadsbeslutning.

(1) EFT L 334 af 22.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1053/99

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(20. april 1999)

Om: Fremmedsprogsundervisningsassistenter i Italien

Hvad er Kommissionens holdning til de fortsatte klager fra fremmedsprogsundervisningsassistenter over forskelsbehandling fra de italienske myndigheders side?

Er Kommissionen sikker paa, at Domstolens dom i sagen overholdes i fuld udstraekning af de italienske myndigheder?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0348/99

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. februar 1999)

Om: Handlingsprogram for modernisering af den offentlige forvaltning i Graekenland

Kan Kommissionen oplyse, hvad den hidtidige udnyttelsesgrad har vaeret i forbindelse med foranstaltning 2.1, 2.2, 2.3 og 2.4 under delprogram 2 "organisatorisk og administrativ modernisering og forbedring af infrastrukturer" samt foranstaltning 3.1, 3.2 og 3.3 under delprogram 3 "finansielle og sociale ordninger" under handlingsprogrammet for modernisering af den offentlige forvaltning i Graekenland?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke konkrete projekter der er blevet gennemfoert som et led i de ovennaevnte foranstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(21. april 1999)

Det operationelle program for modernisering af den offentlige forvaltning har et samlet budget paa 305,4 mio. , hvoraf 120,9 mio. kommer fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), og 47,7 mio. [fmxeuro] kommer fra Den Europaeiske Socialfond (ESF). Ifoelge oplysninger fra de graeske myndigheder er der indtil nu for programmet som helhed udbetalt 134,4 mio. [fmxeuro], hvilket giver en udnyttelsesgrad paa 44 %. Der er indgaaet budgetforpligtelser paa 230,8 mio. [fmxeuro], 76 % af det samlede beloeb.

En oversigt, der viser den finansielle situation i forbindelse med de specifikke foranstaltninger, det aerede medlem naevner, sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

I spoergsmaalet om gennemfoerelse af specifikke projekter under de ovennaevnte foranstaltninger henvises det aerede medlem til Det Graeske Ministerium for Offentlig Forvaltning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 18/99 af Eryl McNALLY til Kommissionen. Sprogomkostninger



EF-Tidende nr. C 297 af 15/10/1999 s. 0134



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0018/99 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (19. januar 1999) Om: Sprogomkostninger Vil Kommissionen angive de totale omkostninger forbundet med tolkning og oversaettelse inden for Den Europaeiske Unions institutioner? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (15. marts 1999) Udgifterne til den oversaettelse og tolkning, som Faellesskabets institutioner har afsat midler til paa 1999-budgettet, andrager ca. 686 mio. euro. Fordelt paa institutioner ser billedet saaledes ud: >TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0995/99

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(20. april 1999)

Om: Harmonisering af brandsikkerhedsregulativer i Den Europaeiske Union

Hvornaar vil Kommissionen fremlaegge et brandsikkerhedsdirektiv for at sikre Unionens borgeres sikkerhed, naar de opholder sig paa hoteller, i lejligheder og andre former for indkvartering?

Er det ikke et yderst vigtigt at faa lovgivet paa omraadet?

Synes Kommissionen ikke, at det er pinligt for den som institution og for EU generelt, at en saadan lovgivning ikke allerede findes?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0994/99 og E-0995/99

(30. april 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-0854/99 fra Lyndon Harrison(1).

(1) EFT C 13 af 18.1.1999, s. 10.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0705/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi i den autonome region Castilla y León for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0400/99

af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: EU's foedevarehjaelp

Vil Kommissionen anfoere den samlede vaerdi af EU's foedevarehjaelp til ikke-EU-lande, saadan som den har udviklet sig over de sidste fem aar? Vil Kommissionen yderligere fremlaegge en liste over vaerdien af foedevarehjaelpen pr. modtagerland og, hvis det er muligt, pr. donorland i EU i den samme periode?

Er det ogsaa muligt at faa en liste over arten af EU's foedevarehjaelp (dvs. korn, maelk, forarbejdede produkter) og en forklaring paa, hvordan hjaelpesystemet fungerer (dvs. ansoegningsberettigelse, beslutningsproces)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(20. april 1999)

De skemaer, som det aerede parlamentsmedlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat faar tilsendt direkte, viser hvor store de samlede udgifter til Faellesskabets foedevarebistand har vaeret gennem de seneste fem aar, og hvordan de har fordelt sig paa forskellige former for stoette.

De beslutninger, der i dag traeffes med hensyn til foedevarebistand og foedevaresikkerhed, har hjemmel i Raadets forordning (EF) 1292/96 af 27. juni 1996 om foedevarehjaelpspolitik og foedevarehjaelpsforvaltning og om saerlige aktioner til stoette for foedevaresikkerheden(1).

Det fremgaar af bilaget til naevnte forordning, hvilke lande der kan komme i betragtning med hensyn til stoette paa dette omraade. Bevillinger paa over 2 millioner EUR skal godkendes af en forvaltningskomité - der bestaar af medlemsstaternes repraesentanter, og som har en repraesentant for Kommissionen som formand - inden Kommissionen traeffer beslutning.

(1) EFT L 166 af 5.7.1996.