SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1393/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(10. maj 2001)

Om: Offentlige investeringer i medlemsstaterne

Kommissionen bedes redegøre for det kritiske afkast, det offentlige i hver enkelt medlemsstat anvender. Såfremt der findes mere end et kritisk afkast, bedes den også beskrive det kritiske afkast for transportinfrastrukturprojekter. Omfatter det forventede provenu, som dette kritiske afkast sammenlignes med, også samfundsmæssige omkostninger og fordele? Kan Kommissionen i bekræftende fald kort redegøre for proceduren i de enkelte tilfælde og for de nøgleværdier, der tildeles tidsbesparelser og reduktion af antallet at dræbte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af af Loyola de Palacio

(13. juli 2001)

Kommissionen har forstået, at den praksis, mange medlemsstater benytter til investeringer i transportinfrastruktur, går ud på at diskontere fremtidige omkostninger og fremtidigt udbytte for at opnå en nuværende nettoværdi i stedet for at gå ud fra et minimalt investeringsafkast. Skønt denne fremgangsmåde godt kan benyttes i den strengt finansieringsmæssig analyse, er den mest almindelige vurderingsform en samfundsmæssig cost/benefit-analyse. Her sammenlignes kapitalomkostningerne med omkostningsbesparelserne i forbindelse med vedligeholdelse, drift, tidsplaner og uheld. I nogle medlemsstater medregnes også miljøomkostninger, hvorimod de i andre medlemsstater lige som de øvrige, mere generelle virkninger, f.eks. arealudnyttelse eller den regionale økonomiske udvikling, medtages som supplerende, kvalitative oplysninger.

Den diskontosats, der normalt benyttes i forbindelse med cost benefit-analyser i medlemsstaterne, ligger mellem 3 % og 8 % af de faktiske (inflationsjusterede) omkostninger og fordele.

Medlemsstaterne benytter en lang række forskellige definitioner, modeller og værdier for tidsbesparelser. Hvis der benyttes harmoniserede definitioner, ligger den værdi, som angives af EUNET(1), mellem 6,3 og 23 EUR/pr. time (1995-priser).

Når det gælder besparelser på grund af færre uheld, er uoverensstemmelserne mellem medlemsstaternes definitioner og målinger endnu større, end når det gælder tidsbesparelser. De benyttede værdier ligger mellem 35 000 og 1 700 000 EUR/uheld, og der er således tale om en forskel på 48 gange. Efter at have foretaget en harmonisering af definitionerne formindskede EUNET(2) denne forskel til en faktor på 4,5 og angav en vægtet gennemsnitsværdi på 770 000 EUR/uheld (1995-priser). Fællesskabets andet program for færdselssikkerhed (1997-2001) indførte kriteriet 1 mio. EUR for et reddet liv.

Kommissionen følger desuden med interesse de vesteuropæiske vejdirektoraters igangværende arbejde med projektevaluering og indvirkningsvurdering.

(1) Flere oplysninger findes i EUNET's afsluttende rapport Socio-economic and spatial impacts of transport, 4. rammeprogram for transportforskning, der offentliggøres på http://europa.eu.int/comm/transport/extra/reports.html.

(2) Flere oplysninger findes i EUNET's afsluttende rapport Socio-economic and spatial impacts of transport, 4. rammeprogram for transportforskning, der offentliggøres på http://europa.eu.int/comm/transport/extra/reports.html.