ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3417/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Sjaeldne sygdomme

Der er omsider indledt en dialog paa europaeisk plan om sjaeldne sygdomme og miskendte laegemidler. Mange er uvidende om, at sjaeldne sygdomme i hovedreglen er velkendte sygdomme, der blot optraeder uhyre sjaeldent (f.eks. rheumatoid arthritis, lupus erythematosus osv.).

Finder Kommissionen ikke, at den boer foranstalte en sammenlignende undersoegelse i medlemsstaterne for at faa kortlagt situationen, og at der derefter boer ivaerksaettes en raekke faelles initiativer som led i en global strategi over for dette videnskabelige og sociale problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(11. februar 1999)

Kommissionens meddelelse og forslag til et handlingsprogram 1999-2003 om sjaeldne sygdomme som led i indsatsen paa folkesundhedsomraadet(1) tog sigte paa at skaffe viden om sjaeldne sygdomme, isaer til patienter, personale i sundhedssektoren og forskere. Et videre formaal var at etablere, understoette og styrke frivillige organisationer, der stoetter patienter og andre, der er direkte eller indirekte beroert af sjaeldne sygdomme. Endelig oenskede man at sikre en effektiv behandling af problemerne omkring ophobning, som har den stoerste betydning for sjaeldne sygdomme.

Forslaget er stadig til behandling under den faelles beslutningsprocedure (maegling). Hvis Raadet og Parlamentet godkender det, vil Kommissionen vaere i stand til at indlede programmets gennemfoerelse i 1999, som det er fastsat i forslaget.

Kommissionen var ikke i stand til i 1998 at gennemfoere en sammenlignende undersoegelse af situationen i medlemsstaterne vedroerende sjaeldne sygdomme, fordi gennemfoerelsen af budgetkonto B3-4304 (sundhed og velfaerd) af budgetmyndigheden blev blokeret for forberedende aktioner om sjaeldne sygdomme.

(1) KOM(97) 225 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3647/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Faellesskabssvindel og politisk uvaesen

Den italienske ugeavis Panorama bragte i sin udgave af 5. november 1998 et indlaeg om tyverier af midler beregnet til flygtninge fra ECHO, Faellesskabets organ for forvaltning af humanitaer bistand.

Det er ECHO's opgave at foere tilsyn med effektiviteten af Faellesskabets intervention, og det har i loebet af faa maaneder beskaeftiget sig med Bosnien, omraaderne omkring de store soeer i Afrika og Kurdistan. Der er tale om et vigtigt arbejde, i forbindelse med hvilket der er sket en tredobling af de bevillinger, der er opfoert til ECHO, som efterhaanden foerer tilsyn med og kontrollerer over 1.400 projekter. For at kunne udfoere denne opgave har ECHO soegt hjaelp hos et agentur, der allerede har vaeret fremme i rampelyset i forbindelse med Bertholet-affaeren (Bertholet er kommissionsmedlem Edith Cressons tandlaege), nemlig Perry-Lux-agenturet, som nu er genstand for undersoegelser fra de luxembourgske domstoles side.

Faellesskabets egen enhed til bekaempelse af svig, UCLAF, har indledt undersoegelser mod ECHO's direktoer for en raekke kontrakter, som er blevet tildelt naevnte Perry-Lux-agentur, hvoraf nogle gaar tilbage til 1993 og er udloebet i dag, og hvoraf andre havde en vaerdi af 500 mio. ecu (svarende til 1 mia. lire) og endog var falske og andre igen en vaerdi af 2,3 mio. ecu og stadig er genstand for undersoegelser.

Mener Kommissionen ikke, at den boer gribe ind i forbindelse med disse afsloeringer, saaledes at der kan naas frem til en afklaring?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3876/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Protektionisme og hindringer for den frie konkurrence paa det italienske marked for digitalfjernsyn

Det vakte stor opsigt i Italien, da Murdochs tv-koncern gik ind paa markedet for digitalfjernsyn ved at oprette selskabet News Corp Europe og forhandle om en aftale mellem dette selskab og Telecom Italia, som allerede befinder sig paa dette marked i kraft af selskabet Stream. Murdoch-koncernens nye selskab vil i Italien skulle leve side om side med de to allerede eksisterende selskabsplatforme, nemlig som naevnt Telecoms Stream og Canal Plus' Telepiù og D+.

Den italienske regerings reaktion paa udsigten til en aftale mellem Telecom og Murdoch var imidlertid meget negativ, eftersom de italienske partnere i begge selskabsplatforme i saa fald faktisk ville komme i undertal.

Kommunikationsminister Salvatore Cardinale gav saaledes udtryk for frygt for Murdochs enorme oekonomiske magt og mente, at der absolut er behov for en "protektionistisk" fase, hvor Rai og Mediaset kan faa mulighed for at udvikle egen teknologi og blive konkurrencedygtige i forhold til de oevrige tv-koncerner i verden.

Vil Kommissionen paa den baggrund:

- soerge for, at aftalen mellem Telecom og Murdoch-koncernens selskab afvikles under fuld overholdelse af reglerne for fri konkurrence?

- undersoege, om ikke den italienske regerings "protektionistiske" adfaerd derimod betyder en kraenkelse af EU-konkurrencereglerne, og i givet fald oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at traeffe i den anledning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(8. februar 1999)

To udbydere af digitalt betalingsfjernsyn arbejder i oejeblikket paa det italienske marked. Tele+ kontrolleres af Canal+ og leverer satellitbaaret og aeterbaaret digitalt betalingsfjernsyn. Stream, der stadig kontrolleres af Telecom Italia, leverer kabelbaaret og satellitbaaret digitalfjernsyn.

Ud fra et konkurrencesynspunkt har Tele+ ubestrideligt en dominerende stilling i Italien, idet det sidder paa over 90 % af markedet for betalingsfjernsyn. Dette skyldes, at det begyndte at udnytte betalingsfjernsynet laenge foerend Stream, og endvidere fordi det for tiden er i besiddelse af de vigtigste udsendelsesrettigheder saasom rettighederne til film, der fremstilles af store amerikanske studier, og til idraetsbegivenheder.

Kommissionen foelger noeje den markedsudvikling, der praeges af Murdoch-koncernens indtraeden i Stream, og den vil fortsat overvaage, at EF-reglerne anvendes paa rette vis.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3479/98

af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen

(12. november 1998)

Om: Godkendelse af projekter for ikke-statslige organisationer (NGO), som finansieres over budgetkonto B7-6000

Indfoerelsen af en faelles tjenestegren (SCR) til forvaltning af eksterne samarbejdsinstrumenter giver fortsat anledning til disse uklarheder vedroerende samfinansieringen af NGO-aktioner, som finansieres over budgetkonto B7-6000.

Kan Kommissionen saerlig oplyse foelgende:

- hvilken tjenestegren skal paa Kommissionens vegne undertegne kontrakten med den ikke-statslige organisation og dermed afslutte beslutningsproceduren?

- hvorledes sikrer man den faktiske informationsstroem mellem SCR (som bl.a. skal kontrollere og evaluere projekterne) og "A4-enheden" under DG VIII, som skal opbygge sin forbindelse med NGO'erne paa grundlag af disse evalueringer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(7. januar 1999)

Beslutningsproceduren for anvendelsen af disse bevillinger forestaas af Generaldirektoratet for Udvikling (kontor GD VIII/A/4 - Civilsamfundet og NGO'er - Decentraliseret samarbejde) i samarbejde med de geografiske tjenestegrene og delegationen i det land, der er beroert af projektet. Naar sagen er faerdigbehandlet, bliver der udfaerdiget en kontrakt, som indtil videre undertegnes af direktoeren for direktorat A i GD VIII. Gennemfoerelsen af kontrakten forestaas af Den Faelles Tjeneste for Forvaltningen af Bistanden til Tredjelande (kontor SCR/C/5 - Ikke-statslige organisationer, foedevarehjaelp, demografi, AIDS).

De to kontorer GD VIII/A/4 og SCR/C/5 har i faellesskab oprettet et gensidigt informationssystem, som skulle sikre, at alle vigtige oplysninger, som kan bidrage til at vurdere om en NGO boer komme i betragtning, er til raadighed i rette tid. Evalueringsrapporterne bliver automatisk fremsendt til GD VIII/A/4. Endvidere vil der hver maaned blive holdt moeder mellem de to tjenestegrene under de to kontorchefers ledelse for at sikre en passende informationsstroem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4039/98

af Antonios Trakatellis (PPE) til Kommissionen

(13. januar 1999)

Om: Overtraedelse af EF-lovgivningen og normalisering af det graeske marked

Som svar paa mit spoergsmaal P-2344/98 af 5.8.1998(1) anfoerte Kommissionen, at den graeske lov 2538/97, der vedroerer forbud mod at blande ingredienser med forskellig geografisk oprindelse i visse levnedsmidler (maelkeprodukter, olivenolie, emballeret frugtjuice, honning og emballerede koedprodukter), er en overtraedelse af EU-traktatens artikel 30 og de foelgende artikler. Kommissionen indledte derfor overtraedelsesprocedure og anmodede de graeske myndigheder om naermere oplysninger. Trods det, der er gaaet et aar efter lovens vedtagelse, er den stadig gaeldende, hvilket har skabt usikkerhed blandt producenter og virksomheder og givet anledning til uregelmaessigheder, baade hvad angaar produktion og markedsfoering af produkterne.

Hvorledes kan de graeske myndigheder paa den ene side anerkende, at der er tale om en overtraedelse, idet de i juli sidste aar skriftligt forsikrede Kommissionen om, at de paagaeldende bestemmelser vil blive trukket tilbage med et aendringsforslag, som er forelagt det graeske nationale parlament (hvilket Kommissionen anfoerte i svaret paa mit spoergsmaal), og saa alligevel undlade at goere det?

Kan Kommissionen forblive passiv over for denne overtraedelse, og hvorfor har den ikke kontrolleret opfyldelsen af de loefter, som de graeske myndigheder gav om ophaevelsen af loven, og navnlig da den gaeldende lov indeholder bestemmelser om kontrol, sanktioner og straf, hvilket skaber uro paa markedet?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe med henblik paa en omgaaende ophaevelse af den usikkerhed, der i oejeblikket eksisterer paa det graeske marked paa grund af den gaeldende lov, og hvilke skridt vil den tage for endelig at sikre en normalisering af markedets funktion og tilrettelaeggelsen af graeske virksomheders produktion?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(24. februar 1999)

I et brev af 9. november 1998 har de graeske myndigheder paapeget, at de arbejder paa at vedtage en lovtekst, som vil ophaeve de omstridte regler i lov nr. 2538/97. Vedtagelsen af den paagaeldende lovtekst forventes at finde sted i loebet af 1999. Administrationen vil under hensyntagen til den ovennaevnte lovtekst ikke anvende de paagaeldende regler i lov nr. 2538/97.

Kommissionen har den 30. januar 1999 paa ny rettet henvendelse til de graeske myndigheder, hvori de bliver bedt om (i) at forelaegge den fastsatte tidsplan for vedtagelsen af lovteksten, og (ii) at oplyse om der er offentliggjort et administrativt cirkulaere rettet mod de officielle kontrolmyndigheder og de erhvervsdrivende, som fastsaetter, at de omstridte regler i lov nr. 2538/97 ikke finder anvendelse.

(1) EFT C 13 af 18.1.1999, s. 157.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3820/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Regionalpolitiske programmer og projekter i Katalonien

Kan Kommissionen i betragtning af den aabenhedspolitik, den foerer i forbindelse med sine udgifter, oplyse, hvilke af de projekter, der i perioden 1994-1999 er blevet gennemfoert i Katalonien, har modtaget tilskud fra de forskellige stoetteordninger paa det regionalpolitiske omraade?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke beloeb der er blevet bevilliget til de enkelte projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(18. januar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3376/98

af Anneli Hulthén (PSE) til Kommissionen

(17. november 1998)

Om: Sikkerhedskrav for legepladser

Hvert aar kommer flere tusinde boern til skade paa legepladser, som ikke opfylder sikkerhedskravene. Rapporter fra Sverige, som i oevrigt er et af de lande i Europa, som har de strengeste sikkerhedskrav paa dette omraade, viser, at 7 % af det samlede antal ulykker med boern indtil 12 aar, netop sker paa daarligt anlagte og daarligt vedligeholdte legepladser. Udviklingen af europaeiske normer er under udarbejdelse. Hvordan agter Kommissionen at kontrollere, at de fremtidige sikkerhedsregler overholdes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(11. januar 1999)

Kommissionen er orienteret om visse sikkerhedsproblemer vedroerende udstyr paa legepladser. Udstyr paa legepladser falder ind under de generelle sikkerhedskrav i direktiv 92/59/EOEF om produktsikkerhed i almindelighed(1). I dette direktiv kraeves det, at udstyr paa legepladser skal vaere sikkert, og det praeciseres, at der, saafremt der ikke findes specifikke faellesskabsregler eller nationale bestemmelser, skal foretages en vurdering af produktets overensstemmelser med frivillige nationale standarder til gennemfoerelse af en europaeisk standard, hvor en saadan findes. Det kraeves endvidere i direktivet, at medlemsstaterne tager stikproever af produkterne og traeffer passende foranstaltninger mod produkter, der ikke er sikre.

Nye europaeiske standarder for udstyr paa legepladser er under udvikling. Rent frivillige standarder giver ganske vist ikke forbrugerne en garanti, der tillader en retsforfoelgelse, men det skal bemaerkes, at de europaeiske standarder for det paagaeldende udstyr skal inddrages i overvejelserne, naar der foretages vurdering af udstyrets sikkerhed inden for rammerne af direktiv 92/59/EOEF.

Et strengere tilsyn med markedet fra de nationale myndigheders side anses for at vaere den vigtigste forbedring, der behoeves for at sikre forbrugernes sikkerhed i forbindelse med dette udstyr. Et saadant tilsyn maa i dette tilfaelde ogsaa daekke udstyr, der allerede anvendes. Handlingsplanen for det indre marked(2) af 4. juni 1997 og Kommissionens arbejdsdokument om haandhaevelse af EF-retten paa forbrugeromraadet(3) fokuserer paa betydningen af en effektiv haandhaevelse, behovet for, at medlemsstaterne indsaetter tilstraekkelige menneskelige og finansielle ressourcer paa dette omraade, og oplyser om specifikke aktioner, der skal fremme et mere effektivt tilsyn. Kommissionen vil ogsaa overveje en styrkelse af kravene i direktiv 92/59/EOEF om overvaagning af markedet inden for rammerne af et forslag til revision af dette direktiv, som forventes forelagt i 1999.

(1) EFT L 228 af 11.8.1992.

(2) CSE(97)1 endelig udg.

(3) SEC(98) 527 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2067/98

af Mair Morgan (PSE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Eksport af levende dyr

Hvordan agter Kommissionen, i forbindelse med eksportrestitutioner til erhvervsdrivende som eksporterer levende kvaeg fra EU til Mellemoesten og Nordafrika, at sikre dyrene en human behandling?

Agter Kommissionen at tilskynde til yderligere EU-eksport til tredjelande af slagtede dyr frem for levende dyr?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. september 1998)

For at forbedre beskyttelsen for kvaeg, der transporteres til tredjelande, vedtog Raadet ved udgangen af sidste aar et forslag fra Kommissionen, hvorefter udbetaling af eksportstoette goeres betinget af, at man opfylder bestemmelserne om beskyttelse af dyr under transport (jf. forordning (EF) 2634/97 af 18. december 1997 om aendring af forordning (EOEF) 805/68 om den faelles markedsordning for oksekoed(1)). Der blev fastsat gennemfoerelsesbetemmelser hertil i marts 1998 (jf. forordning (EF) 615/98 af 18. marts 1998 om saerlige gennemfoerelsesbestemmelser for ordningen med eksportrestitutioner for saa vidt angaar kvaegs velfaerd under transport)(2). I henhold til disse forordninger skal alle dyreforsendelser bl.a. kontrolleres, naar de forlader EU, og ved ankomst hertil kontrolleres jaevnligt eller hvis en uafhaengig dyrlaege antager, at der foreligger saerlige risici. Disse regler anvendes fra 1. september 1998.

Kommissionen paataenker ikke i oejeblikket at vedtage foranstaltninger til at begraense transport af levende kvaeg, der finder sted i overensstemmelse med gaeldende regler for dyrevelfaerd. Eksport af levende kvaeg er en traditionel handel, og da priserne internt i EU ligger over tredjelandepriserne, ydes der eksportrestitutioner. Der er blevet udbetalt eksportrestitutioner siden indfoerelsen af den faelles markedsordning for oksekoed i 1968. I visse tredjelande er der saerlig efterspoergsel efter importeret levende kvaeg. Hvis EU ikke saelger levende kvaeg, vil andre lande goere det og EU miste dette marked.

Eksportrestitutionerne for oksekoed og levende kvaeg fastsaettes mindst hver tredje maaned og offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Den eksportrestitution, der ydes for oksekoed, er differentieret. Restitutionssatsen varierer afhaengigt af bestemmelsessted. Det nuvaerende restitutionsniveau, der udbetales for levende dyr, bortset fra racerent avlskvaeg, til bestemmelsessteder, der har de hoejeste restitutioner, er paa 52 ECU/100 kg levende vaegt for handyr og 22,50 ECU/100 kg levende vaegt for hundyr. For ferskt koed af voksne handyr er restitutionssatsen paa 110,50 ECU/100 kg slagtet vaegt.

(1) EFT L 356 af 31.12.1997.

(2) EFT L 82 af 19.3.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3789/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Eksport af levende dyr

Den 18. december 1997 vedtog Kommissionen at aendre forordning (EOEF) 805/68(1) om den faelles markedsordning for oksekoed. AEndringerne vedroerende de forhold, hvorunder levende dyr maa eksporteres til tredjelande, omfatter bl.a. indfoerelse af veterinaerkontrol ved graenseovergangene mellem tredjelande og EU. Vil Kommissionen, eftersom den med fuldt overlaeg har besluttet ikke at autorisere dyrevelfaerdsgrupper til at foretage en saadan kontrol, selv om de er de eneste organisationer, der har paapeget mishandlingen af eksporterede dyr, oplyse, hvilke procedurer der er blevet indfoert for at haandhaeve kravene i den aendrede forordning, og hvor mange veterinaerkontrolloerer der skal ansaettes til dette hverv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(4. februar 1999)

Ifoelge Kommissionens forordning (EF) 615/98 af 18. marts 1998 om saerlige gennemfoerelsesbestemmelser for ordningen med eksportrestitutioner for saa vidt angaar kvaegs velfaerd under transport(2) udbetales eksportrestitutionerne for kvaeg kun, hvis EF-bestemmelserne om beskyttelse af dyr under transport overholdes.

Alle sendinger af kvaeg kontrolleres systematisk ved udfoersel fra EF af en embedsdyrlaege i udgangsmedlemsstaten. Der foretages ogsaa kontrol ved ankomst i tredjelandet, hvis der er grund til at antage, at bestemmelserne er overtraadt, og sendingerne udvaelges af eksportmedlemsstaten ved en risikoanalyse.

Kontrol i tredjelande foretages af en dyrlaege fra et internationalt kontrol- og overvaagningsagentur, der er godkendt til dette formaal af en medlemsstat, eller af en dyrlaege fra et officielt agentur i en medlemsstat. En medlemsstat, som har godkendt et internationalt kontrol- og overvaagningsagentur, kontrollerer med regelmaessige mellemrum, eller naar der foreligger alvorlige grunde til mistanke, at betingelserne for godkendelse overholdes.

Kommissionen kontrollerer paa sin side, hvordan de nationale myndigheder foretager kontrol af dyrs velfaerd.

I forbindelse med omstruktureringen af Kommissionens levnedsmiddel- og veterinaerkontor er der oprettet en gruppe paa tre dyrlaeger. En af dem har arbejdet paa dette omraade i lang tid, og de to andre vil i naer fremtid vil ansat efter udvaelgelse fra en liste over kandidater.

(1) EFT L 148 af 28.6.1968, s. 24.

(2) EFT L 82 af 19.3.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3941/98

af María Izquierdo Rojo (PSE) til Kommissionen

(21. december 1998)

Om: Omkostningerne til reklamekampagnen for pilotprojektet i byomraadet Albaícin

Kan Kommissionen give en detaljeret opgoerelse af udgifterne til brochurer, plakater og andet nyligt udgivet oplysningsmateriale om pilotprojektet i byomraadet Albaicín-Santa Isabel la Real?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(1. februar 1999)

Kommissionen godkendte pilotprojektet i byomraadet Albaícin i Granada i juli 1997 i henhold til artikel 10 i forordningen om Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)(1) vedroerende nyskabende aktioner og pilotprojekter. Det blev udvalgt som et af 26 projekter af de over 500 forslag, som byer i EF indsendte. Udvaelgelseskriterierne omfattede projektets nyskabende og demonstrerende karakter, og det var formaalet, at erfaringerne med projektet skulle anvendes ikke blot paa lokalt og regionalt plan, men ogsaa nationalt og europaeisk plan.

Oplysning og udbredelse af reklame- og andet materiale om projektet udgoer derfor et vigtigt element af det samlede program, og i alle projekter er en del af budgettet afsat til dette formaal. For pilotprojektet i byomraadet Albaícin er der afsat 2,5 % af det samlede budget til oplysning og publikationer. De samlede projektomkostninger er paa 6 mio. EUR, hvoraf EFRU finansierer 2,95 mio. EUR.

(1) EFT L 193 af 31.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3231/98 af Glenys KINNOCK Eventuel stigning i antallet af fællesskabsinitiativer



EF-Tidende nr. C 320 af 06/11/1999 s. 0031



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3231/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (26. oktober 1998) Om: Eventuel stigning i antallet af faellesskabsinitiativer Hvilke forberedelser har Kommissionen gjort med henblik paa at haandtere en eventuel beslutning fra Europa-Parlamentet og Raadets side om at oege antallet af forslag til faellesskabsinitiativer fra 3 til 5 ved at bevare Urban og skabe Restruct? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (25. november 1998) Kommissionen forbereder for tiden den naeste runde af EF-initiativer paa linje med dens forslag til nye strukturfondsforordninger(1). Hvis de endeligt vedtagne forordninger indebaerer, at antallet af EF-initiativer stiger, vil Kommissionen goere det noedvendige for at sikre en korrekt gennemfoerelse. (1) EFT C 176 af 9.6.1998.