ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2295/97 af Gary Titley (PSE) til Kommissionen (26. juni 1997)

Om: Sikkerhed ved importerede elektriske husholdningsartikler

Kan Kommissionen oplyse, hvilke bestemmelser der findes i lavspaendingsdirektivet for at garantere sikkerheden ved elektriske husholdningsartikler, der importeres til EU? Omfatter disse bestemmelser et krav til importoererne om at sikkerhedsteste repraesentativt udvalgte proever af de leverede varer - og ikke blot at teste producentens proeveeksemplarer?

Vil Kommissionen, saafremt der ikke stilles krav til importoererne om at faa deres varer testet paa denne maade, foreslaa en aendring af lavspaendingsdirektivet, saa det opstilles som et krav til de foerste EU-importoerer, at de gennemfoerer deres egne uafhaengige sikkerhedstests paa EU-godkendte testlaboratorier, og saaledes at manglende overholdelse bliver gjort ulovlig i henhold til faellesskabsretten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (10. juli 1997)

Lavspaendingsdirektivet ((Raadets direktiv nr. 73/23/EOEF af 19.2.1973 (EFT L 77 af 26.3.1973), aendret ved Raadets direktiv nr. 93/68/EOEF af 22.7.1993 (EFT L 220 af 30.3.1993). )) fastsaetter regler for sikkerheden af alle elektriske apparater paa EF's marked, hvad enten de importeres fra tredjelande eller produceres i et EU-land.

Direktivets vigtigste bestemmelser fastslaar, at de elektriske apparater skal opfylde sikkerhedskravene i direktivets bilag 1. For sikre overholdelse af kravene skal producenten enten anvende harmoniserede europaeiske standarder (eller andre standarder paa betingelser, der fastsaettes i direktivet, saafremt der ikke findes harmoniserede europaeiske standarder)

Hvert produkt, der afsaettes paa EF's marked, skal vaere forsynet med »EF«-maerket, som angiver opfyldelse af direktivets krav.

Hvad angaar importerede produkter, er det producentens autoriserede repraesentant paa EF-markedet eller importoeren, der skal ligge inde med overensstemmelseserklaeringen og den tekniske dokumentation. Men ansvaret for at sikre, at produktet overholder direktivets sikkerhedskrav gennem passende design og afproevning, ligger altid hos producenten, selv naar denne er etableret uden for EU.

Hverken elektriske apparater, der er produceret i EU, eller importerede apparater skal testes af forhandlere eller importoerer. I begge tilfaelde er det de nationale myndigheder med ansvar for markedsovervaagning, som ved hjaelp af passende overvaagningsprogrammer skal soerge for at undersoege, om de apparater, der saelges paa markedet, overholder direktivets krav. Procedurer og kriterier for markedsovervaagning fastlaegges af medlemsstaterne selv.

Kommissionen mener ikke, at det vil vaere begrundet og overensstemmende med direktivets fremgangsmaade at kraeve, at importoererne systematisk skal sikkerhedsteste importerede elektriske apparater, som de afsaetter paa EF's marked, paa godkendte testlaboratorier.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2108/97 af Gérard Caudron (PSE) til Kommissionen (23. juni 1997)

Om: Disponibiliteten af Kommissionens informationsbrochurer for medlemmerne af Europa-Parlamentet

Medlemmerne af Europa-Parlamentet formidler vigtige informationer om Europa i deres valgkredse. Baade konferencer, besoeg i uddannelsesinstitutioner og undertiden - som for mit eget vedkommende - de strukturer, de har aabnet for offentligheden, er en god lejlighed til at udbrede de informationsbrochurer, Kommissionen udarbejder, og som OPOCE trykker.

Brochurerne er yderst nyttige og en stor succes. Det er imidlertid vanskeligt at faa dem i stoerre antal.

Kommissionens repraesentanter i medlemsstaterne synes ikke at have et saa stort antal brochurer, at de kan distribueres i stoerre antal. I oevrigt maa medlemmerne undertiden selv betale for brochurerne, hvilket forekommer usaedvanligt.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan man kan faa disse brochurer i stoerre antal?

Kan den endvidere oplyse, hvilke forpligtelser Kommissionens repraesentanter i medlemsstaterne har over for medlemmerne af Europa-Parlamentet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (1. august 1997)

Kommissionen paaskoenner det aerede medlems positive syn paa dens brochurer.

Informationsbrochurer henvender sig almindeligvis til den brede offentlighed og er gratis, undtagen i saerlige tilfaelde paa grund af den enkelte brochures mere tekniske karakter.

Distribueringen af disse brochurer afhaenger af oenskerne fra dem, der formidler denne distribuering, bl.a. Parlamentet og Kommissionens repraesentationer og delegationer, der systematisk hoeres, og som almindeligvis modtager det oenskede antal eksemplarer. Det kan naturligvis ske, at man efter en vis tid udgaar for en given brochure.

Kommissionen vil erindre sine repraesentationer om, at de skal udvise stoerst mulig opmaerksomhed over for parlamentsmedlemmernes oensker.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1614/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: OEkonomiske konsekvenser for den spanske landbrugssektor paa grund af forhandlingerne om ordningen om indfoersel af egyptiske landbrugsprodukter

Et af punkterne i de bilaterale forhandlinger mellem EU og Egypten er »ordningen om EU's import af egyptiske landbrugsprodukter«. Det lader til, at et af Egyptens maal er at eksportere for 1,5 mia ecu aarligt, fordelt paa 750.000 tons kartofler, 300.000 tons appelsiner, 475.000 tons ris og 30.000 tons blomster.

Har Kommissionen foretaget en vurdering af, hvilke konsekvenser det vil faa for den spanske landbrugssektor, hvis aftalen vedtages?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. juni 1997)

Det aerede medlem henviser til de forhandlinger, Kommissionen har foert med Egypten siden 1995 om en ny Euro-Middelhavsaftale. De forskellige synspunkter vedroerende de gensidige indroemmelser for landbrugsprodukter udgoer for oejeblikket en alvorlig hindring for de fortsatte forhandlinger. Efter Kommissionens opfattelse gaar de egyptiske oensker videre end traditionel handel og er ikke i overensstemmelse med de retningslinjer, der blev aftalt af alle Middelhavspartnerne i Barcelona-erklaeringen fra november 1995.

Kommissionen tager med sin holdning hensyn til Barcelona-erklaeringen, og den er i overensstemmelse med det gaeldende forhandlingsmandat, som Raadet har vedtaget, og som ligesom for forhandlingerne med Marokko, Tunesien og Israel er baseret paa de traditionelle handelsstroemme for landbrugsprodukter. Kommissionen kan forsikre det aerede medlem om, at der med Faellesskabets holdning i forhandlingerne vil blive taget behoerigt hensyn til hver enkelt produktionssektors foelsomhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1113/97 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Reduktion af fiskerivirksomheden Empresa de Pesca de Vianas fiskerflaade og social stoette

Empresa de Pesca de Viana (EPV) har gennem naesten 50 aar drevet fiskerivirksomhed i naer tilknytning til torskefiskeri og toerring af torsk samt i den senere tid ogsaa til fiskeri efter samt forarbejdning og indfrysning af forskellige former for fisk.

I de senere aar har EPV reduceret sin flaade betydeligt (fra 12 til 2-3 fartoejer). Der er ligeledes foretaget betragtelige nedskaeringer i antallet af arbejdspladser - fra de ca. 300 for omkring 8 aar siden til de nuvaerende ca. 70 arbejdspladser.

I begyndelsen af denne uge har 39 af disse 70 arbejdstagere modtaget deres opsigelse (dvs. bestaaende arbejdsforhold er bragt til ophoer), bl.a. under paaberaabelse af reduktionen af fiskerflaaden.

Imidlertid er EPV efter alt at doemme ikke til sinds at yde nogen som helst form for erstatning til de arbejdstagere, virksomheden nu afskediger. Det forlyder endvidere, at de tidligere foretagne nedskaeringer i beskaeftigelsen ogsaa blev foretaget uden nogen form for erstatning.

Jeg gaar ud fra som givet, at ovennaevnte reduktion af flaaden blev foretaget med oekonomisk stoette fra Faellesskabet.

Kan Kommissionen derfor oplyse, noejagtig hvor mange af EPV's fartoejer der med stoette fra Faellesskabet er blevet lagt op, samt hvilke stoettebeloeb der er tale om?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, om stoetten til EPV ogsaa omfattede bevillinger, der specifikt var afsat til ivaerksaettelse af en socialplan i virksomheden netop med henblik paa nedskaeringer i beskaeftigelsen? Kan den i bekraeftende fald oplyse de noejagtige beloeb i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (16. maj 1997)

Kommissionen vil direkte give det aerede medlem og Parlamentets Generalsekretariat oplysning om de fartoejer, der har modtaget stoette fra Faellesskabet, samt om stoerrelsen af den ydede stoette.

I referenceperioden (1986-1992) omfattede EF-bestemmelserne om ydelse af praemier til definitiv oplaegning af fiskerfartoejer ingen speciel finansiering af sociale foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2104/97 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (19. juni 1997)

Om: Euro-Middelhavsaftalen med Egypten

Under Euro-Middelhavskonferencen paa Malta blev der undertegnet en aftale om oprettelse af en associering mellem Den Europaeiske Union og Jordan, naar de sidste uoverensstemmelser mellem parterne var loest.

Hvad angaar aftalen med Egypten, eksisterer der stadig en raekke uoverensstemmelser paa nogle punkter vedroerende visse landbrugsprodukter - adgang til det europaeiske marked for blomster, appelsiner og kartofler - som hindrer aftalens undertegnelse.

Kan Kommissionen paa baggrund af den oekonomiske og politiske betydning af en associeringsaftale med disse Middelhavslande, som ikke er medlemmer af Den Europaeiske Union, oplyse, hvor langt man er kommet i forhandlingerne mellem Den Europaeiske Union og Egypten om denne aftale?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (29. juli 1997)

Kommissionen er fuldt ud klar over den oekonomiske og politiske betydning af den nye associeringsaftale med Egypten.

Forhandlingerne med Egypten blev paabegyndt i januar 1995 og efterfulgt af otte forhandlingsrunder, den sidste i marts 1997.

Landbruget synes at vaere en af de stoerre forhindringer ved disse forhandlinger. Egypten forsoeger at opnaa saerlige toldpraeferencer, der efter Faellesskabets mening er overdrevne og uforenelige med den nuvaerende situation paa landbrugsomraadet.

Kommissionen har foreslaaet toldpraeferencer, der i et vist omfang muliggoer en videre udvikling af den egyptiske handel med landbrugsprodukter. Denne holdning er imidlertid hidtil blevet afvist af Egypten.

Endvidere er der stadig uenighed om en raekke andre handelsspoergsmaal og om bestemmelser vedroerende det sociale samarbejde.

I forbindelse med det vigtige kapitel om handel med industriprodukter har Egypten foerst i begyndelsen af juni 1997 forelagt et foerste udkast til en tidsplan for afviklingen af told paa indfoersel fra Faellesskabet. Dette dokument blev droeftet under et teknisk moede med Egypten den 24./27. juni 1997.

Ved denne lejlighed blev der opnaaet enighed om saa vidt muligt inden sommerferien at afholde yderligere tre tekniske moeder om henholdsvis forarbejdede landbrugsprodukter, oprindelsesregler og toldafvikling med henblik paa en ny omfattende forhandlingsrunde i september 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1563/97 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Harmonisering af bestemmelserne for en erhvervsgren

Kommissionen bedes oplyse, om den har til hensigt eventuelt at harmonisere bestemmelserne for handelsrejsende og repraesentanter (Voyageurs Représentants Placiers (VRP)) i Unionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (30. juni 1997)

Medlemsstaternes lovgivning vedroerende kontraktforholdet mellem en agenturgiver og en handelsagent, der fungerer som en selvstaendig mellemmand, er harmoniseret ved direktiv 86/653/EOEF af 18. december 1986 om samordning af medlemsstaternes lovgivning om selvstaendige handelsagenter ((EFT L 382 af 31.12.1986. )). Dette direktiv fastsaetter derimod ingen bestemmelser for loennede repraesentanter.

Arbejdsretlige lovforslag for saerlige kategorier af loenmodtagere, som f.eks. loennede repraesentanter, er ikke blandt de prioriteter, der er fastsat i Kommissionens sociale handlingsprogram paa mellemlangt sigt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2003/97 af Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (11. juni 1997)

Om: Anvendelsen af sukker i produktionen af gaer til broedbagning

Producenterne af gaer til broedbagning har i aarevis forlangt at kunne anvende sukker til priser taet paa noteringen paa verdensmarkedet, saadan som producenterne af citronsyre, glutaminsyre mv. har mulighed for.

Er Kommissionen bekendt med, at der paa denne maade diskrimineres mellem industrier inden for samme branche.

Hvorfor er gaer ikke optaget i bilag III til forordning 334/93 ((EFT L 38 af 16.2.1993, s. 12. )) om udtagne landbrugsarealer.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. juli 1997)

Kommissionen er klar over, at aktivt gaer ikke kan tages i betragtning i forbindelse med ydelse af produktionsrestitutioner for visse sukkerprodukter, der anvendes i den kemiske industri (Raadets forordning (EOEF) nr. 1010/86 ((EFT L 94 af 9.4.1986. ))).

Skoent forordning (EOEF) nr. 1010/86 regelmaessigt revideres af Kommissionen i snaevert samarbejde med medlemsstaterne, har det aldrig vaeret paa tale at medtage aktivt gaer i denne forordning.

Aktivt gaer er ikke blevet medtaget paa listen over stoetteberettigede slutprodukter i forbindelse med jordudtagningsordningen for nonfoodafgroeder (Kommissionens forordning (EOEF) nr. 334/93) paa grund af bekymringer med hensyn til mulige markedsfordrejninger for melasse, glukose og sukker. Endvidere forudser medlemsstaterne vanskeligheder med effektiv kontrol af jordudtagningsordningen for nonfoodafgroeder, hvis aktivt gaer blev medtaget i denne ordning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2313/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (3. juli 1997)

Om: Ny kontrakt om oparbejdning af brugt nukleart braendsel i Sellafield

I 4. juni 1997-udgaven af »Sellafield Newsletter«, som udgives af British Nuclear Fuels Ltd. (BNFL), hedder det, at selskabet har undertegnet en ny kontrakt om oparbejdning af det brugte (nukleare) braendsel fra Nuclear Electric Ltd.'s fem avancerede gaskoelede reaktorer, for hvilket der endnu ikke er indgaaet kontrakt. BNFL forudser, at kontrakten kan komme til at betyde, at op til 3.000 t brugt braendsel vil blive sendt til Sellafield, og at selskabet herefter vil beslutte, om braendslet skal oparbejdes paa Thorp-anlaegget eller oplagres.

Har Kommissionen modtaget meddelelse om denne kontrakt fra de britiske myndigheder? Hvilke andre oplysninger har de britiske myndigheder i bekraeftende fald forelagt Kommissionen? Kan Kommissionen isaer oplyse, hvilke sikkerhedsforanstaltninger der vil blive truffet i forbindelse med transporten af braendslet til Sellafield og dets oplagring paa dette sted?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (31. juli 1997)

Den kontrakt, det aerede medlem omtaler, er af kommerciel art. Derfor har der ikke skullet indgives nogen specifik officiel meddelelse herom til Kommissionen.

Betryggende transport af brugt nukleart braendsel varetages af transportselskaber i Europa i henhold til de bestemmelser, der er vedtaget af IAEA, Den Internationale Atomenergiorganisation, og som indgaar i konventionerne om international transport. Raadets direktiv 94/55/EF af 21. november 1994 ((EFT L 319 af 12.12.1994, s. 7, og EFT L 275 af 28.10.1996, s. 1. )) om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om transport af farligt gods ad vej og Raadets direktiv 96/49/EF af 21. november 1994 ((EFT L 235 af 17.9.1996, s. 25. )) om jernbanebefordring af farligt gods, som gennemfoeres og haandhaeves paa de nationale myndigheders ansvar, gaelder for saavel national som international transport af brugt nukleart braendsel.

Alle operationer, som medfoerer risiko for ioniserende straaling, herunder oplagring og transport af brugt nukleart braendsel, skal ligeledes vaere i overensstemmelse med de grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af arbejdstagernes og befolkningens sundhed. Den seneste revision af de grundlaeggende sikkerhedsnormer er indeholdt i Raadets direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1996 ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1-14. )). De nationale myndigheder er ansvarlige for gennemfoerelsen af disse normer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2117/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (23. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Sortsgodkendelse

1. Er det korrekt, at alle planteprodukter, der er sortsgodkendt, heller ikke laengere skal anmeldes eller noedvendigvis gennemgaa den forenklede godkendelsesprocedure i Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. ))?

2. Skal forarbejdede produkter, der er fremstillet paa grundlag heraf, i bekraeftende fald godkendes i henhold til Novel Food-forordningen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2153/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Produktanmelderens videregivelse af DNA-referencemønstre



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2153/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (23. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Produktanmelderens videregivelse af DNA-referencemoenstre Er det fastsat, at de, der fremstiller gentekniske levnedsmidler, skal give tilsynsmyndighederne de oplysninger, disse behoever for at udoeve deres kontrolfunktioner (f.eks. oplysninger om den gentekniske strukturs detaljerede opbygning)? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1442/97 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (28. april 1997)

Om: Den europaeiske bygge- og infrastrukturpolitik

Kan Kommissionen i betragtning af den betydning, som sektoren for byggeri (baade privat og offentligt) og infrastruktur (vej- og brobygningsarbejde) har for vaeksten og beskaeftigelsen i Den Europaeiske Union, oplyse, om og hvornaar den agter at stille forslag om et kommunikationsprojekt inden for denne virksomhedssektor, der er saa afgoerende for Unionens fremtid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (18. juni 1997)

Kommissionen deler fuldt ud det aerede medlems opfattelse af bygge- og anlaegssektorens betydning i Faellesskabet. Det er en af de vigtigste erhvervssektorer med hensyn til saavel produktion som jobskabelse. Hvad specielt angaar beskaeftigelsen, fremgaar det af en strategisk undersoegelse, som Kommissionen har ladet foretage ((Strategies for the European Construction Sector - A Programme for Change (1994). )), at de 8,8 mio. direkte arbejdspladser i denne sektor ligger til grund for 17,6 mio. indirekte arbejdspladser.

Paa denne baggrund overvejer Kommissionen at udfaerdige en henstilling til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget, hvori den vil undersoege elementerne i sektorens konkurrenceevne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1254/97 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (8. april 1997)

Om: Integrering af begrebet lige muligheder i alle faellesskabspolitikker

Hvilke incitamenter giver Kommissionen, i lyset af sin politik vedroerende integrering af begrebet lige muligheder i alle faellesskabspolitikker ((Kommissionens meddelelse »Integrering af lige muligheder for kvinder og maend i alle faellesskabspolitikker og- aktioner«, KOM(96)67 endelig udg., 21.2.1996. )) og saerlig med hensyn til personalepolitikken, til de enkelte generaldirektorater for at fremme gennemfoerelse af denne politik, eftersom denne politik har fremkaldt baade positive og negative reaktioner i Kommissionens tjenester? Hvordan agter Kommissionen at sikre, at alle direktorater tager denne politik til sig med samme ildhu?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (3. juni 1997)

Efter Kommissionens meddelelse »Integrering af lige muligheder for kvinder og maend i alle faellesskabspolitikker og -aktioner« har gruppen af kommissaerer for lige muligheder givet sin opbakning til en strategi for integrering af begrebet lige muligheder i alle faellesskabspolitikker (»Mainstreaming of a gender and equal opportunities perspective into all community policies«), som indebaerer, at der

- udpeges medarbejdere, som faar til opgave at integrere lige muligheder, i de enkelte generaldirektorater,

- tilbydes saerlig uddannelse for medarbejderne,

- udarbejdes retningslinjer og vaerktoejer til vurdering af koenseffekten,

- tildeles menneskelige og finansielle ressourcer, hvor og naar det er noedvendigt.

Naesten alle medarbejderne er udpeget, og der er afholdt et foerste internt seminar til orientering om integrationsstrategier. Medarbejdergruppen vil snart paabegynde sit arbejde med at opstille retningslinjer for integrering af lige muligheder, og de vil vaere tilpasset de saerlige behov, der goer sig gaeldende inden for forskellige politiske omraader.

Strategien omfatter en intern tilsynsordning og periodevis rapportering. Kommissionen er dog klart over, at integrering af lige muligheder er en langsigtet proces, som kraever en mentalitetsaendring og andre arbejdsmetoder. Det vil tage tid at goere reelle fremskridt, og alle de parter, der deltager i udformningen af de forskellige politikker, vil skulle goere en saerlig indsats. Aktioner til fremme af og information om koensaspektet ved Faellesskabets politikker vil fortsaette saa laenge, det er noedvendigt.

Med hensyn til den interne personalepolitik har Kommissionen for nylig vedtaget et tredje handlingsprogram for lige muligheder (1997-2000) for sit personale, som tager sigte paa at integrere koensdimensionen i forvaltningen af menneskelige ressourcer, og som skal foere til positive saerforanstaltninger, dvs. i forbindelse med ansaettelse. De foranstaltninger, der er planlagt inden for rammerne af det paagaeldende program, skulle kunne bidrage positivt til fremme af strategien for integrering af begrebet lige muligheder.