SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3436/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: Foranstaltninger til bekaempelse af aager

Faenomenet aager, der stimuleres af den oekonomiske krise og behovet, antager for tiden et betydeligt omfang og er i stadig vaekst.

Ofte er der aager indblandet i centrale oekonomiske sektorer saasom finansiel maeglervirksomhed, og der anvendes indviklede selskabsformer i forbindelse hermed.

Vil Kommissionen paa denne baggrund arbejde for oprettelsen af et permanent observationsorgan for aager og oekonomisk kriminalitet samt for et direktiv til bekaempelse af aager, hvorigennem der kan tilbydes stoette til virksomheder, der ikke kan faa adgang til traditionel kredit?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (15. december 1997)

Selv om aager er et velkendt faenomen inden for forbrugerkredit, regnes det almindeligvis ikke for et problem, der beroerer virksomheder. Virksomhedsejere og -ledere anses for at vaere kyndige oekonomiske operatoerer, der forstaar og accepterer de betingelser, der knytter sig til laantagning. Endvidere drager de fordel af et konkurrencepraeget marked, navnlig nu, hvor rentesatserne og de oekonomiske betingelser i nogen tid generelt har vaeret stabile. De kan som regel skifte laangiver, hvis de er utilfredse med den service, de faar.

De renter, som smaa- og mellemstore virksomheder (SMV'er) betaler af deres laan, ligger typisk paa mellem 2% og 5% over basisrenten og er derfor langt lavere end de renter, som typisk kendetegner aager. Renten kan dog under visse omstaendigheder vaere hoejere, almindeligvis naar laantageren skoennes at udgoere en stoerre risiko end normalt, og laangiveren derfor laegger en risikopraemie til den normale udlaansrente. Dette er en fuldstaendig normal forretningspraksis og afspejler til dels det faktum, at de risikovurderingssystemer, som laangiverne anvender er blevet mere forfinede og noejagtige. Det er ogsaa korrekt, at rentemarginalen i nogle af de sydlige medlemsstater er hoejere end det europaeiske gennemsnit, men dette er overvejende historisk betinget og afspejler lokal finansieringspraksis.

Kommissionen bestraeber sig paa at forbedre de europaeiske SMV'ers adgang til finansiering, hvilket ses af dens stoette til den anden rundbordskonference mellem banker og SMV'er, hvis anden rapport blev offentliggjort i februar 1997. Under denne konference, som i loebet af en periode paa 18 maaneder samlede repraesentanter fra baade banker og europaeiske SMV-organisationer, blev mange af de problemer, der beroerer SMV-finansiering, grundigt behandlet. Problemet med aager blev dog ikke paa noget tidspunkt naevnt, og Kommissionen er ikke blevet gjort opmaerksom paa, at det giver anledning til bekymring blandt medlemmerne af de organisationer, der repraesenterer SMV'er.

Derfor mener Kommissionen ikke, at det er hensigtsmaessigt eller noedvendigt at oprette et permanent observationsorgan for aager eller udarbejde et direktiv. Kommissionen vil ikke desto mindre fortsat bestraebe sig paa at lette SMV'ers adgang til de mange etablerede finansieringskilder og vil derfor i 1998 foranstalte en tredje rundbordskonference med deltagelse af banker og SMV'er, der skal videreudvikle det arbejde, som er blevet udfoert paa de tidligere rundbordskonferencer.