ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/79

(2004/C 65 E/088)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1411/03

af Ioannis Marínos (PPE-DE) og Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Rådet

(23. april 2003)

Om: Gennemførelse af Interreg-programmet i Albanien

Repræsentanter for det græske etniske mindretal i det sydlige Albanien og Karamelos, medlem af det albanske parlament, har under en nylig pressekonference i Europa-Parlamentet (den 2. april 2003) klaget over, at kun 30 % af midlerne under Fællesskabets Interreg II-program for foranstaltninger på begge sider af den græsk-albanske grænse er blevet udnyttet, medens Interreg III (som blev oprettet for perioden 2000-2006) endnu ikke er blevet påbegyndt. Følgelig ydes der ingen støtte fra fællesskabsmidler til projekter og initiativer til forbedring af situationen blandt det internationalt anerkendte græske mindretal i det sydlige Albanien. Dette græske mindretal blev i årtier forfulgt af Enver Hoxha's tyranniske og totalitære styre, og har endnu ikke de grundlæggende demokratiske rettigheder, som det er berettiget til, hvilket EU's institutioner i øvrigt har påpeget gentagne gange. De samme repræsentanter understregede under deres besøg i Europa-Parlamentet, at der 12 år efter det ovennævnte styres fald endnu ikke er blevet foretaget en folketælling af den samlede græske befolkning i Albanien, hvilket er normalt i henhold til den praksis, som følges i alle velordnede europæiske lande.

Er de ovennævnte oplysninger vedrørende gennemførelsen af Interreg II og III korrekte? I bekræftende fald hvad skyldes denne forsinkelse, som har følger for livskvaliteten for i tusindvis af grækere og albanere i det sydlige Albanien? Hvorledes agter Rådet at lægge pres på Albanien, således at der gennemføres en pålidelig folketælling af den albanske befolkning efter de europæiske modeller med henblik på at fastlægge størrelsen af det græske og af andre mindretal (sigøjnere, roma, slavere, osv.), som lever i dette land?

Svar

(17. november 2003)

1. Rådet kan ikke bekræfte de oplysninger, som det ærede parlamentsmedlem henviser til. I henhold til afsnit II, kapitel III »Fællesskabsinitiativer«, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene vedtager Kommissionen retningslinjer, som for hvert initiativ beskriver målene, anvendelsesområdet og passende gennemførelsesbestemmelser. I overensstemmelse hermed har Kommissionen den 28. april 2000 godkendt en meddelelse om retningslinjer for Interreg III. Ifølge denne meddelelse er Kommissionen ansvarlig for overvågning, gennemførelse og evaluering af tiltag, der er omfattet af dette fællesskabsinitiativ.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/160

(2004/C 33 E/156)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1725/03

af Reimer Böge (PPE-DE) til Kommissionen

(23. maj 2003)

Om: Finansiering af skibsovervågningssystemet FOS for fiskerfartøjer

I henhold til artikel 22 i forordning (EF) nr. 2371/2002 (1) skal fiskerfartøjer være udstyret med en såkaldt »blå boks« til satellitovervågning — et krav, der gælder overalt for alle fartøjer på over 18 meters længde fra den 1. januar 2004 og alle fartøjer på over 15 meters længde fra den 1. januar 2005.

For fiskerfartøjer på over 24 meters længde, der har været FOS-pligtige allerede siden juli 1998, er omkostningerne til anskaffelse af udstyret blevet godtgjort med 100 % af Den Europæiske Union. Kuttere på under 24 meter vil derimod kun få et tilskud på 25 % af anskaffelsesomkostningerne inden for rammerne af FIUF. Dertil kommer driftsudgifter på op til 500 EUR om året, som vil udgøre en yderligere byrde for fiskerne.

Kan Kommissionen — bortset fra, at denne yderligere udgift vanskeligt lader sig retfærdiggøre for fartøjer, der driver kystfiskeri eller fisker på dagsbasis — oplyse, om den er rede til at fjerne den åbenlyse forfordeling af kuttere på under 24 meters længde ved anskaffelse af den »blå boks«, f.eks. ved at ændre forordningen, ved at støtte relevante initiativer i budgetproceduren eller ved at lade EU deltage i medlemsstaternes udgifter til overvågning og dermed muliggøre en erstatning i 2003 og indbyggede satellitovervågningsanlæg fra 2004?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. juli 2003)

Kommissionen deler det ærede medlems omsorg for, at alle fiskere får samme behandling i forbindelse med fartøjsovervågningssystemets (FOS) udvidelse til mindre fartøjer.

Den opfattelse, at udrustning til større fartøjer blev godtgjort med 100 %, mens udrustning til mindre fartøjer kun kan godtgøres med 25 %, svarer imidlertid ikke til de faktiske forhold. Fartøjer, der allerede omfattes af FOS, har faktisk fået udbetalt et finansielt bidrag fra Fællesskabet i forhold til de udgifter, de har pådraget sig i forbindelse med udrustningen, op til et maksimalt beløb. Det maksimale beløb var i 1999 og 2000 på 3 400 EUR.

Kommissionen vil inden for budgettets rammer give fartøjer under 24 meter støtte på lignende betingelser som dem, der tidligere gjaldt for større fartøjer.

(1) EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/247

(2004/C 33 E/254)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2306/03

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(14. juli 2003)

Om: Kampagne om temaet »For diversitet — mod diskrimination«, indirekte diskrimination

Den 16. juni 2003 lancerede Diamantopoulou, medlem af Kommissionen, sin kampagne om temaet »For diversitet og mod diskrimination«. Et af diskriminationsaspekterne, der nævnes på webstedet for denne kampagne, er den såkaldte indirekte diskrimination. Som eksempel anføres der følgende: »Det er en form for indirekte diskrimination at forlange af en ansøger, at vedkommende aflægger prøve på et bestemt sprog, selv om der til udøvelse af den pågældende funktion ikke kræves kendskab til dette sprog. Ansøgere med et andet modersmål kan dermed udelukkes«.

Der er her tale om et hidtil overset problem. En hel del virksomheder og organisationer, hvis aktiviteter udføres i tilknytning til de europæiske institutioner i Bruxelles, anvender sprogkriterier, som ved udvælgelsesprocedurer er diskriminerende for den lokale befolkning. Desuden kan man også konstatere det fænomen, at der som kriterium i visse stillingstilbud ikke anvendes kendskab til et bestemt sprog, men om ansøgeren har det pågældende sprog som modersmål.

Hvordan påtænker Kommissionen, at problemet med indirekte diskrimination i form af urimelige sprogkrav skal tages op til behandling i kampagnen om temaet »For diversitet — mod diskrimination«? Hvilke konkrete initiativer er der i den forbindelse planlagt?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/93

(2004/C 65 E/105)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1809/03

af Anna Karamanou (PSE) til Rådet

(2. juni 2003)

Om: Irak — stor fare for civilbefolkningen på grund af de efterladte miner og plyndringerne

Ifølge oplysninger fra Human Rights Watch er antallet af ofre blandt civilbefolkningen efter afslutningen af krigen i Irak for nylig vokset drastisk i forhold til antallet af ofre under selve krigen. Dette skyldes først og fremmest den store mængde af ueksploderet ammunition — landminer, håndgranater og andre eksplosive anordninger — som befinder sig i beboede områder. Dette fænomen skyldes hovedsagelig det pludselige sammenbrud af den irakiske hærs kontrol- og kommandostrukturer, som har bevirket, at soldater er stukket af og har efterladt deres udstyr. Mange af ofrene er børn, der kommer alvorligt til skade under leg med sprængstofferne. Samtidig fortsætter plyndringerne og snigskytternes aktiviteter; sidstnævnte formodes at være medlemmer af Bath-partiet, der prøver at destabilisere landet med det resultat, at mange uskyldige borgere kommer til skade eller omkommer, og talløse vigtige dokumenter tilhørende Iraks offentlige administration ødelægges. Ifølge Amnesty International er britiske soldater indblandet i masseødelæggelsen af elektricitetsselskabets dokumenter i Basra.

Samtidig ignorerer de amerikanske styrker, der kontrollerer Irak, appellerne om fjernelse af minerne og om en forøgelse af antallet af patruljer. Også de internationale organisationers appeller om at få indført i det mindste en form for politiovervågning ignoreres.

Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for at sikre, at besættelses- og overvågningsstyrkerne i Irak overholder de internationale konventioner og beskytter de irakiske borgere imod de ovennævnte farer, der ikke alene truer deres sundhed og liv men også deres stats organisation?

Svar

(17. november 2003)

Rådet er enigt med det ærede parlamentsmedlem i, at ueksploderede landminer og anden efterladt ammunition udgør en stor fare for befolkningen. Det er udmærket klar over, at sikkerhedssituationen i Irak skaber alvorlige problemer både for Iraks befolkning og for de besættelsesstyrker, der for tiden har ansvaret for at skabe sikkerhed i landet og beskytte befolkningen. Det Europæiske Råd i Thessaloniki noterede sig med tilfredshed, at der var sket en forbedring af den humanitære situation, men var fortsat bekymret over de vedvarende problemer med at skabe sikkerhed for civilbefolkningen.

Rådet har dog ingen grund til at mene, at besættelsesstyrkerne ikke overholder internationale aftaler og forpligtelser med hensyn til beskyttelsen af Iraks befolkning.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/66

(2004/C 33 E/062)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0660/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(6. marts 2003)

Om: Bedrageri mod EU-budgettet begået af 514 selskaber med sæde i Italien og Luxembourg

— Den 18. februar 2003 anholdt de italienske domstole 10 personer for at have bragt falske fakturaer i omløb og for bedrageri mod statens og EU's budget, hvori er involveret 514 selskaber med sæde i Italien og Luxembourg.

— Blandt de anholdte figurerer formanden for styrelsesrådet for Maguro SpA med sæde i San Prospero Parmense (Parma) og operationsbasis i Sant'Ilario d'Enza (Reggio Emilia), som allerede i 2001 af Banco di Sicilia var blevet underkastet en foreløbig foranstaltning i forbindelse med et forsøg på at anvende EU-midler til uvedkommende formål.

Vil Kommissionen oplyse følgende:

— Er Kommissionen bekendt med ovennævnte to undersøgelser, og har OLAF i bekræftende fald iværksat undersøgelser?

— Råder Kommissionen over eller påtænker den at fremskaffe listen over de 514 selskaber, som er involveret i bedragerierne?

— Råder Kommissionen over en database med de personer og selskaber, der har begået eller har forsøgt at begå bedrageri mod EU, og for sidstnævnte over data for de ansvarlige for de omtalte selskaber?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(28. april 2003)

Kommissionen kan over for det ærede parlamentsmedlem bekræfte, at de pågældende sager er genstand for strafforfølgning i Italien, og at oplysninger om sagerne i øjeblikket ikke må videregives (artikel 329 i den italienske straffeproceslov om forundersøgelser).

Hvis EU-finansiering er berørt, skal den pågældende medlemsstat fremsende en meddelelse til Kommissionen, i overensstemmelse med både sektorielle og horisontale forordninger, efter forudgående tilladelse fra den kompetente retsinstans. Ud fra denne meddelelse vil Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kunne få kendskab til, om sagerne vedrører EU-midler, samt blive bekendt med de involverede virksomheder og personers identitet. På nuværende tidspunkt har OLAF oplyst, at der ikke er indledt en undersøgelse.

Kommissionen ønsker at gøre det klart, at den ikke råder over en database med de personer og selskaber, der har begået eller har forsøgt at begå bedrageri mod EU. Afhængig af forvaltningsmetoderne for de pågældende EU-midler findes der imidlertid en række databaser, der indeholder informationer om uregelmæssigheder i forbindelse med EU-midler.

Det bør også understreges, at det i medfør af subsidiaritetsprincippet i første omgang er medlemsstaternes ansvar at sørge for finansiel kontrol med EU-midlerne.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/230

(2004/C 65 E/245)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2838/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(25. september 2003)

Om: Ødelæggelse af vejen mellem Paradisia og Tsakonas i Messinia

Den 13 km lange vej mellem Paradisia og Tsakonas i Messinia er blevet finansieret af den første og anden fællesskabsstøtteramme og åbnet i april 2000. I 1995 var der på denne vej allerede konstateret geologisk betingede problemer, og de regionale myndigheder havde fra juli 1995 anmodet Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder om at foretage en geologisk undersøgelse med henblik på genoprettelse, eftersom der var problemer med jordskred af kørebanen. Myndighederne ignorerede anmodningen.

Den 20. marts 2000 blev der udarbejdet en rapport fra en konsulent i Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder, som understregede problemets alvorlige karakter. Der blev anmodet om en genoprettelsesundersøgelse, der blev forelagt den 29. april 2002, og som bekræftede, at der var tale om jordskred af et omfang på omkring 3 000 000 m3. Frem til den 15. januar 2003, som var dagen, hvor »bjerget styrtede sammen«, og vejen blev ubrugelig, blev der ikke truffet nogen som helst foranstaltninger.

1. Kan Kommissionen bekræfte eller dementere ovenstående? Er der gennemført undersøgelser i forbindelse med bygning af denne vej? Er der foretaget tilstrækkelig grundige geologiske undersøgelser?

2. Har det særlige kvalitetskontrolråd (ESPEL) aflagt beretning om kvalitetsmæssige mangler i forbindelse med den ovennævnte vej? Har kontrolorganet for offentlige arbejder taget skridt i denne forbindelse?

3. Kan Kommissionen yde støtte til genoprettelsen af vejen, hvis den bliver anmodet herom af medlemsstaten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(12. november 2003)

Oplysninger fra de græske myndigheder, der er ansvarlige for den daglige forvaltning af projekter støttet af strukturfondene, bekræfter, at det fremgår af en rapport, der blev forelagt den 29. april 2002, at den pågældende vej var truet af et jordskred. På grundlag af rapporten blev der fortaget yderligere undersøgelser, bl.a. med henblik på at evaluere, hvordan man mest effektivt kunne løse det pågældende problem. Mens undersøgelsen stod på, besluttede man den 12. januar 2003, 15 dage før jordskredet, at lukke vejen af sikkerhedsgrunde.

Kontrolorganet, ESPEL, aflagde to besøg på det pågældende projekt, som er dokumenteret ved to rapporter. Jordskredet blev ikke påvist under disse to besøg, og projektet blev erklæret for at være fri for tekniske problemer eller mangler. Efter jordskredet blev projektet og omstændighederne omkring jordskredet undersøgt af tilsynsorganet for offentlige arbejder, som udarbejdede en rapport, der frikendte projektlederne for ansvaret for skaden.

Genoprettelsen af vejen vil blive finansieret udelukkende med græske midler.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/232

(2004/C 33 E/237)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2188/03

af María Sornosa Martínez (PSE) og María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) til Kommissionen

(2. juli 2003)

Om: Diskrimination af gravide kvinder ved tildeling af stipendier fra det spanske arbejdsministerium

Kvindeinstituttet, som er et organ under det spanske arbejds- og socialministerium, har for nylig opslået en række stipendier med en bestemmelse om, at de stipendiater, som nedkommer og beslutter sig for at passe deres barn 16 uger efter fødslen, vil få suspenderet beskæftigelse og aflønning (bekendtgørelse TAS/939/2003, offentliggjort i den spanske statstidende BOE nr. 93 af 18. april 2003).

Finder Kommissionen, at denne bestemmelse i bekendtgørelsen om tildeling af stipendiaterne er i overensstemmelse med direktiv 92/85/EØF (1)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(4. august 2003)

Hvad angår de oplysninger, de ærede parlamentsmedlemmer har fremlagt, agter Kommissionen at henvende sig til de spanske myndigheder for at få nærmere oplysninger om fremgangsmåden ved tildelingen af disse stipendier.

Kommissionen mener dog ved en første gennemgang, at det ikke kan udelukkes, at den eksisterende fællesskabsret overtrædes med hensyn til ligebehandling af mænd og kvinder.

(1) EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1.
1.

Kommissionen er bekendt med denne ikke-harmoniserede situation i Europa vedrørende stik og stikkontakter. Alle forsøg på at harmonisere stik og stikkontakter til brug i hjemmet (dvs. med en mærkestrøm op til 16A) i hele EU, som var inspirerede af Kommissionen, er førhen blevet opgivet. De fleste medlemsstater mener ikke, at det er nødvendigt at blive enige om en harmoniseret løsning. Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering (Cenelec) har adskillige gange forsøgt at blive enige om et standardstik, men efter flere år med intensive møder har det dog ikke været muligt at blive enige med producenterne af stik og stikkontakter.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/199

(2004/C 65 E/216)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2718/03

af Anne Van Lancker (PSE) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om: Net af cykelstier

I Belgien findes der et omfattende turistisk/rekreativt net af cykelstier. En stor del af dette er bygget med støtte fra Fællesskabet. Kommissionen bedes venligst give mere information om støtten til cykelstier i Belgien.

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor støtte der i 2002 og 2003 er ydet til cykelstier i Belgien.

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor en del af dette beløb der er gået til cykelstier i provinsen Oost-Vlaanderen?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke planer den har for tildeling af støtte fra Fællesskabet i 2004 og i de efterfølgende år? Kan den oplyse, om der er afsat penge til initiativer i Oost-Vlaanderen?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

på skriftlige forespørgsler E-2717/03 og E-2718/03

(10. oktober 2003)

Det bør understreges, at det i henhold til den nuværende regionalpolitiske lovgivning og navnlig bestemmelserne for samfinansiering af projekter med midler fra stukturfondene, udelukkende er forvaltningsmyndigheden, der, under hensyntagen til de prioriteter og foranstaltninger, som er fastsat i programmeringsdokumentet og dets tillæg, har kompetence til at udvælge projekter inden for hvert program.

Bevillingen af midler fra EU's strukturfonde skal derfor snarere betragtes som en samfinansiering af et af en medlemsstat udvalgt projekt end et egentligt tilskud fra Kommissionen.

Hvad angår regionen Flandern, er der for 2002 og 2003 godkendt projekter vedrørende cykelstier for et samlet beløb på 5 582 503,81 EUR, hvortil Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) har bidraget med et beløb på 1 268 302,96 EUR.

I provinsen Antwerpen er projektet »Recreatief fietsroutenetwerk« i regionen Grote Nethe blevet samfinansieret for et beløb på 277 099 EUR af et samlet beløb på 1 108 394 EUR; i provinsen Østflandern er projektet for anlæggelse af cykelstien »Schaarse Wegel« i Bassevelde blevet samfinansieret for et beløb på 20 834,11 EUR af et samlet beløb på 83 336,40 EUR.

Såfremt der i fremtiden indgives projekter, der svarer til programmets målsætninger vedrørende cykelstier, vil EFRU samfinansiere disse under iagttagelse af den i programmeringsdokumentet fastsatte samfinansie-ringsprocent.

Hvad angår regionen Vallonien, forventer forvaltningsmyndigheden for programmet Meuse-Vesdre i den samlede programmeringsperiode at godkende projekter vedrørende cykelstier for et samlet beløb på 13 218 470,38 EUR, hvoraf EFRU vil bidrage med 6 654 735,19 EUR.

Hvad endelig angår hovedstadsregionen Bruxelles, har strukturfondene hverken i 2002 eller 2003 ydet støtte til projekter vedrørende cykelstier. Under hensyntagen til de i programmet beskrevne foranstaltninger er det lidet sandsynligt, at denne situation ændres i fremtiden.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/55

(2004/C 33 E/051)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0574/03

af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. februar 2003)

Om: Tyrkiet og »Öcalan-sagen«

I mange uger har den tidligere PKK-leder Abdullah Öcalan ikke længere kunnet modtage besøg af sine forsvarsadvokater eller af andre personer. Denne vilkårlige afgørelse, truffet af den tyrkiske regering, udgør en åben krænkelse af den europæiske menneskerettighedskonvention og af de »politiske kriterier«, som Det Europæiske Råd nåede frem til om udvidelsen på sit møde i København.

Hvad agter Kommissionen at foretage sig, for at Öcalan sikres udøvelse af den elementære ret til et forsvar? Finder Kommissionen ikke, at Bruxelles, efter at dødsstraffen mod Öcalan er blevet forvandlet til livsvarigt fængsel, nu bør lægge pres på regeringen i Ankara, for at Öcalan genvinder friheden, og der iværksættes forhandlinger med henblik på en politisk løsning af det »kurdiske spørgsmål«?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(2. april 2003)

Kommissionen er bekendt med omstændighederne i forbindelse med Abdullah Öcalans nuværende fængsling. Siden den 27. november 2002 har der været rapporter om, at Öcalans slægtninge og advokater har haft vanskeligt ved at få adgang til ham.

Som kandidatland bestræber Tyrkiet sig på at opfylde de politiske Københavnskriterier samt de prioriteter, der er fastsat af tiltrædelsespartnerskabet. Disse omfatter tilpasning af forholdene i de tyrkiske fængsler til de europæiske normer og fuldstændig efterlevelse af bestemmelserne i den europæiske konvention om menneskerettigheder.

Kommissionen er blevet informeret om det besøg, som en delegation fra Europarådets udvalg for bekæmpelse af tortur og umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf den 16. og 17. februar 2003 aflagde hos Öcalan. Delegationen konkluderede, at Öcalans helbred var godt, men at hans fortsatte fængsling var et problem. Delegationen vil træffe foranstaltninger til, at Öcalans ret til at modtage besøg efterleves i praksis.

Kommissionen vil fortsat overvåge betingelserne for Öcalans fængsling og respekten for hans ret til et forsvar.