SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0490/97 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Regionale og lokale beskaeftigelsesaftaler

I henhold til Kommissionens dokument »En indsats for beskaeftigelsen i Europa - En tillidspagt« (CSE (96)0001) eksisterer der tre finansielle manoevremargener til finansiering af regionale og lokale beskaeftigelsesaftaler.

Foerste finansielle margen: Anvendelsen af deflatoren paa alle programmer og maal under strukturpolitikkerne resulterer i et yderligere beloeb paa ca. 5,5 mia ecu for perioden 1996-1999.

Hvor stor en del af dette beloeb skal anvendes i Spanien?

Har den spanske regering allerede meddelt, hvordan disse midler skal fordeles?

I hvilke omraader og i hvilken type projekter skal midlerne investeres?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0488/97, E-0489/97, E-0490/97, E-0491/97 og E-0492/97 (7. April 1997)

Med hensyn til spoergsmaalet om, hvilke regionale og lokale beskaeftigelsespagter der blev foreslaaet i forbindelse med Det Europaeiske Raad i Dublin og deres noejagtige indhold, skal det understreges, at Det Europaeiske Raad i Dublin oenskede en hurtig ivaerksaettelse af ca. 60 pagtforslag, som er udvalgt af myndighederne i fjorten medlemsstater. Dette er ikke ensbetydende med, at disse forslag er »godkendt«, for saa vidt som der i de fleste tilfaelde blot er tale om en afgraensning af en zone eller et omraade, hvor en saadan pagt vil kunne etableres.

Dette gaelder f. eks. for Spanien, som den 11. december 1996 forelagde et forslag for Kommissionen om seks zoner (Cadiz, mineomraaderne i Palencia, León og Asturias, det vestlige Vallés samt Ceuta og Melilla).

Det er nu op til Kommissionen at fremskaffe alle de oplysninger, der er noedvendige for at vurdere disse 60 forslag, navnlig oplysningerne om, hvem der er ansvarlig for beskaeftigelsespagten, det beroerte partnerskab og dets sammensaetning i forhold til tidligere praksis, hovedlinjerne i aktionsprogrammets jobskabelsesforslag og de foreslaaede foranstaltningers nyskabende karakter.

Dette vil vaere de vigtigste elementer i de bilaterale forhandlinger mellem koordinatorerne for de enkelte pagter og Kommissionen. Disse forhandlinger vil i givet fald resultere i, at EF yder teknisk bistand inden for en beloebsgraense paa 200 000 ECU pr. pagt, og desuden goere det muligt at faar afklaret spoergsmaalet om samspillet mellem aktionsprogrammet for de enkelte pagter og den igangvaerende programmering af strukturinterventionerne i den paagaeldende zone, hvilket under alle omstaendigheder forudsaetter, at de beroerte overvaagningsudvalg bliver gjort opmaerksomme paa betydningen af disse pagter og giver deres tilslutning hertil. Kommissionens maal er at afslutte hovedparten af denne forhandlingsfase inden Det Europaeiske Raad i Amsterdam, saaledes at den paa dette moede kan forelaegge en rapport om, hvor langt forhandlingerne er skredet frem.

Kommissionen kan ikke garantere, at de forslag, der udvaelges af de nationale myndigheder, er baseret paa et reelt samarbejde inden for rammerne af et udvidet partnerskab, da dette spoergsmaal i henhold til naerhedsprincippet henhoerer under de beroerte aktoerers ansvarsomraade. Kommissionen vil dog ved vurderingen af forslagene kontrollere, at dette aspekt, som den anser for overordentligt vigtigt, tilgodeses.

Med hensyn til de af det aerede medlem naevnte manoevremargener skal det understreges, at disse ikke udelukkende er bestemt til finansiering af regionale og lokale beskaeftigelsespagter. I meddelelsen »En indsats for beskaeftigelsen i Europa - en tillidspagt« foreslaas det nemlig, at disse mulige tilpasninger af programmeringen anvendes mere generelt til at oege programmernes indvirkning paa beskaeftigelsen inden for rammerne af de eksisterende procedurer. I denne sammenhaeng kan de regionale og lokale beskaeftigelsespagter betragtes som en saerlig indsats til fordel for beskaeftigelsen.

Med hensyn til spoergsmaalet om, hvor stor en del af disse manoevremargener der skal anvendes i Spanien, kan det oplyses, at deflatoreffekten anslaas til 665 mio. ECU for maal 1 (perioden 1994-1997), 16,1 mio. ECU for maal 2 (perioden 1994-1996) og 17,02 mio. ECU for maal 5b (perioden 1994-1996). De midler, der skal afsaettes til det nye maal 2 (perioden 1997-1999), anslaas til 1 318 mio. ECU, men EF-stoetterammen er stadigvaek paa undersoegelsesstadiet. Endelig kan midtvejsrevisionen af programmerne vedroerende maal 1, 3, 4 og 5b ikke paabegyndes foer andet halvaar 1997, naar det noedvendige evalueringsarbejde er afsluttet.