SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3500/00

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(10. november 2000)

Om: Provokerende erklæringer fra en tyrkisk minister

Den tyrkiske indenrigsminister, Sükrü Sina Gürel erklærede den 11. oktober 2000 under ceremonien for genåbningen af det såkaldte Ægæiske Universitet (Ege University), at Tyrkiet hverken anser løsningen af Cypern-problemet eller bilæggelsen af de græsk-tyrkiske stridsspørgsmål som en forudsætning for Tyrkiets tiltrædelse af EU. For at underbygge dette standpunkt nævnte den tyrkiske minister også de to skrivelser, som Tyrkiets premierminister havde sendt til EU umiddelbart efter Det Europæiske Råds møde i Helsinki i december 1999, hvor Ecevit understregede, at Tyrkiet ikke var parat til at acceptere nogen som helst forudsætninger eller betingelser for tiltrædelsen af EU. Den tyrkiske indenrigsminister tilføjede i øvrigt, at alle parter må anerkende eksistensen af to stater på Cypern, og opfordrede EU til at løse de problemer med racisme, der findes i EU-medlemslandene, inden den udsætter Tyrkiet for kritik.

Kommissionen bedes oplyse, hvad den mener om den tyrkiske indenrigsministers erklæringer, som er rettet mod EU, idet de skaber en antieuropæisk stemning i et ansøgerland og underkender de afgørelser, der blev truffet på topmødet i Helsinki, hvorved Tyrkiet som bekendt får pålæg om at indordne sig efter de adfærdsnormer, som passer sig for en europæisk stat, samt konsolidere et godt forhold til nabolandet

Grækenland. Kommissionen bedes endvidere oplyse, om den accepterer den tyrkiske embedsmands beskyldninger med hensyn til racisme i EU, som er fremsat på trods af, at Tyrkiet selv har fået en del på samvittigheden i løbet af det tyvende århundrede i forbindelse med forfølgelsen af græsk-cyprioter, grækere fra Lilleasien, armeniere og senest kurdere, som levede inden for landets område.

I henhold til præamblen for Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder bygger Unionen, der er sig sin åndelige og etiske arv bevidst, på de udelelige og universelle værdier: menneskets værdighed, frihed, lighed og solidaritet; den bygger på demokrati- og retsstatsprincippet.

Kan Kommissionen oplyse, hvad de europæiske traditioner på de ovennævnte områder har til fælles med det moderne Tyrkiets opførsel et land, der har ansøgt om tiltrædelse af EU, og som forfølger borgere på grund af deres religiøse eller politiske overbevisning og fængsler og udøver tortur mod alle, der modsætter sig statens bestræbelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. december 2000)

De spørgsmål, som det ærede medlem rejser, er omfattet af konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Helsinki i december 1999. Det er på dette grundlag, at Kommissionen i sine kontakter med Tyrkiet drøfter før-tiltrædelsesstrategien for Tyrkiet, Cypern-spørgsmålet og spørgsmålet om udestående grænsestridigheder.

Kommissionens synspunkt med hensyn til spørgsmålet om de minoriteter, der bor i Tyrkiet, kom for nylig til udtryk i udkastet til tiltrædelsespartnerskabet for Tyrkiet, som blev vedtaget af Kommissionen den 8. november 2000. På mellemlang sigt bør Tyrkiet sikre kulturel diversitet og garantere kulturelle rettigheder for alle borgere uanset oprindelse. Enhver retsbestemmelse, der er til hinder for disse rettigheder, bør afskaffes, herunder på uddannelsesområdet.

I dokumentet fastlægges der ligeledes prioriteringer for Tyrkiet i overensstemmelse med landets status som ansøgerland, som går ud på at løse andre menneskerettighedsspørgsmål som de af det ærede medlem nævnte, såsom tortur og indrømmelse af større religionsfrihed.