ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3452/98

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Nedslagtning af saelunger i Hvidehavet

Kan Kommissionen i forlaengelse af min forespoergsel E-2693/97(1) om jagten paa saelunger i Hvidehavet i Rusland oplyse, om den stadig ikke har modtaget noget svar fra de russiske myndigheder om resultatet af de videnskabelige undersoegelser af saelfangsterne, som skulle gennemfoeres i 1995?

Vil Kommissionen i benaegtende fald endnu en gang henvende sig til de russiske myndigheder og anmode om resultaterne af dette forskningsprogram?

Er Kommissionen klar over, om de russiske myndigheder har foreslaaet en aarlig kvote for jagt paa saelunger i 1998 og 1999?

Har Kommissionen til hensigt at goere andet for at bringe denne grusomme praksis til ophoer?

Vil Kommissionen overveje at goere fremtidige udbetalinger til de russiske myndigheder betinget af dyrs rettigheder og en indstilling af saelslagtningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(10. december 1998)

Siden Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel nr. E-2693/97 har den ikke modtaget resultaterne af de undersoegelser, der skulle foretages, vedroerende jagt paa saelunger i Hvidehavet, og den retter fremdeles henvendelse til de russiske myndigheder og anmoder disse om at faa adgang til eventuelle resultater. Kommissionen har ligeledes forhoert sig om de allerede fastlagte fangstkvoter og vil senere give det aerede medlem adgang til alle disponible oplysninger vedroerende dette spoergsmaal.

Som allerede oplyst i Kommissionens besvarelse af skriftlig forespoergsel nr. E-2693/97 agter den i henhold til Raadets direktiv 83/129/EOEF af 28. marts 1983 om indfoersel i medlemsstaterne af visse saelungeskind og varer heraf(2) ikke at traeffe andre forholdsregler i denne anledning

(1) EFT C 82 af 17.3.1998, s. 129.

(2) EFT L 91 af 9.4.1983.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3202/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Lombard-hotline

Den 23. juni 1998 foretog Kommissionen uanmeldt kontrolundersoegelser hos fire oestrigske banker. AArsagen til undersoegelserne var tips om renteaftaler i den saakaldte Lombard Club. For at intensivere resultatet af undersoegelserne og fremskaffelsen af oplysninger blev der oprettet en selvstaendig Lombard-hotline.

Angaaende undersoegelsens stade, henholdsvis pressemeddelelser fra den paagaeldende kommissaer, stiller jeg foelgende spoergsmaal:

1. Hvordan ser Kommissionen paa den kendsgerning, at den offentlige meddelelse om oprettelsen af en Lombard-hotline kun blev fremsat i et oestrigsk dagblad og det endda nogle dage senere?

2. Hvilke andre kommunikationsveje udover de nationale trykte medier kan Kommissionen benytte for at udbrede og offentliggoere de informationer, som den synes er noedvendige?

3. Hvor mange opringninger indgik der paa trods af den begraensede informationsudbredelse hos Lombard-hotline?

4. Var de indgaaede opringninger nyttige som relevante oplysninger under de videre undersoegelser?

5. Hvad betyder udtalelsen af kommissaer Van Miert (Die Presse af 21. juli 1998), at undersoegelserne hos de oestrigske banker var "en god fangst"?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(19. november 1998)

Det aerede medlem vil have forstaaelse for, at Kommissionen principielt ikke kan udtale sig i en verserende sag.

Kommissaeren gav udtryk for tillid til, at der under de undersoegelser, der blev gennemfoert i juni 1998, ville blive fremskaffet dokumenter, der kunne vaere relevante for en eventuel procedure om et forbud.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3416/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Nyretransplantation

Problemet med nyretransplantationer er blevet foruroligende i hele EU paa grund af misforholdet mellem de mange patienter, der lider af kronisk nyresvigt og er i dialysebehandling, og det antal patienter, der opnaar at faa en nyretransplantation.

Finder Kommissionen ikke, at det for at undgaa spekulationer og snyderi med adgangen til de disponible nyrer er noedvendigt at koordinere disse aktiviteter og gennemfoere harmonisering af reglerne i alle EU-landene?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-3414/98, E-3415/98 og E-3416/98

(19. januar 1999)

Kommissionen raader over oplysninger om transplantation af faste organer, herunder lever, hjerte og nyre, for de 15 medlemsstater, Den Tjekkiske Republik, Polen, Norge og Schweiz, som indsamles regelmaessigt af Det Internationale Selskab til Koordinering af Transplantationer (ITCS). Kommissionen kan fremskaffe oplysninger om det samlede antal transplantationer og antallet af transplantationer pr. million indbyggere for perioden 1992-1997 for de fleste medlemsstater og for perioden 1995-1997 for andre.

I artikel 129 i EF-traktaten om folkesundhed udelukkes udtrykkeligt enhver harmonisering af medlemsstaternes love og bestemmelser. Lovgivning om organtransplantation er saaledes et spoergsmaal, der henhoerer under de enkelte medlemsstaters kompetence.

Amsterdam-traktaten vil i artikel 152 indeholde nye specifikke bestemmelser om organer. Ved hjaelp af disse bestemmelser vil Faellesskabet blive i stand til at vedtage foranstaltninger, der saetter hoeje standarder for kvalitet og sikkerhed af organer og stoffer af menneskelig oprindelse, blod og blodprodukter. Saadanne foranstaltninger vil ikke vaere til hinder for, at enhver medlemsstat kan opretholde eller indfoere endnu strengere beskyttelsesforanstaltninger. De nationale bestemmelser om donering eller medicinsk anvendelse af organer og blod vil ikke blive beroert.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3337/98

af Markus Ferber (PPE) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: Reklamebegraensninger for alkohol og legetoej i Frankrig og Graekenland

"La Confédération européenne des Producteurs Spiritueux" og "La Confédération des Brasseurs du Marché Commun" indbragte i 1994 en klage til Den Europaeiske Union mod den franske "Loi Evin", der i vid udstraekning forbyder alkoholreklamer. Genstand for Kommissionens undersoegelse er forbudet mod, at franske tv-sendere viser sportsudsendelser fra udlandet, hvori der paa plakater reklameres for alkoholholdige produkter. Allerede i 1996 modtog Frankrig en begrundet udtalelse fra Kommissionen med paalaeg om at ophaeve forbudet inden 40 dage. Men forbudet er stadig gaeldende.

1. Hvornaar agter Kommissionen endelig at gribe ind, saaledes at det franske forbud ophaeves?

2. Graekenland har i laengere tid haft et forbud mod tv-reklamer for legetoej. Formaalet med forbudet er i foerste raekke at beskytte den graeske legetoejsindustri mod udenlandsk konkurrence.

Hvornaar vil Kommissionen gribe ind mod det i Graekenland gaeldende reklameforbud?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. februar 1999)

1. Med hensyn til forbuddet mod alkoholreklamer paa fransk tv har Kommissionen, som opfoelgning til det franske svar paa den begrundede udtalelse, som det aerede medlem henviser til, indledt droeftelser med de franske myndigheder. Formaalet med disse droeftelser er, at alle de beroerte parter (annoncoerer, tv-sendere, Conseil supérieur de l'audiovisuel (CSA), de offentlige myndigheder og sportsforbund) naar til enighed om forbedringer og aendringer i den eksisterende adfaerdskodeks for tv-udsendelse i Frankrig af sportsarrangementer, som foregaar i udlandet, og hvor skilte med reklame for alkoholiske drikkevarer vil kunne ses paa tv-skaermen. Der er for oejeblikket droeftelser i gang af dette spoergsmaal mellem CSA og tv-senderne. Kommissionen forventer, at annoncoererne, som ikke deltog fra begyndelsen af i udarbejdelsen af den paagaeldende adfaerdskodeks, inden laenge vil blive inddraget i arbejdet. I loebet af 1999 vil Kommissionen evaluere resultatet af droeftelserne og paa basis heraf beslutte, hvordan den igangvaerende overtraedelsesprocedure skal foelges op.

2. Hvad angaar forbuddet mod tv-reklamer for legetoej i Graekenland, blev der i marts 1997 sendt en aabningsskrivelse til Graekenland i henhold til EF-traktatens artikel 169. Paa grundlag af svaret fra de graeske myndigheder ansaa Kommissionen det for hensigtsmaessigt at uddybe spoergsmaalet om, hvilke risici tv-reklamer indebaerer for boern.

Kommissionen har til hensigt inden laenge at genoptage droeftelserne herom med de graeske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3427/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Tyrkiets paalaegning af afgifter paa bomuldsimport

Den tyrkiske regering har for nylig paalagt en afgift paa 35 US cents pr. kilo spundet importeret bomuld, paa trods af at aftalen om toldunionen indeholder bestemmelser om, at de underskrivende lande ikke maa paalaegge afgifter eller told inden for bilateral handel.

Da denne afgift er i modstrid med de forpligtelser, Tyrkiet har over for Den Europaeiske Union, bedes Kommissionen besvare foelgende:

1. Er paalaeggelsen af denne afgift i overensstemmelse med toldunionens aand og bogstav?

2. Kraeves der under alle omstaendigheder forudgaaende tilsagn fra EU for at paalaegge denne afgift? Er dette tilsagn givet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(16. december 1998)

Som det aerede medlem naevner, indfoerte den tyrkiske regering ved dekret nr. 23462 af 13. september 1998 en told paa 35 cents pr. kilo paa raa bomuld og en tillaegsafgift paa 35 cents pr. kilo paa eksporteret bomuld. Ved et nyt dekret nr. 23489 af 10. oktober 1998 blev eksportafgiften ophaevet og importafgifterne nedsat fra 35 cents pr. kilo til 5,2 %. Disse dekreter blev vedtaget uden den forudgaaende hoering af Kommissionen i henhold til afgoerelse nr. 1/95 truffet af Associeringsraadet EF-Tyrkiet i tilfaelde af, at der indfoeres saadanne handelsforanstaltninger for industriprodukter.

Kommissionen finder, at den foranstaltning, der stadig er i kraft, ikke er i overensstemmelse med forpligtelserne i forbindelse med toldunionen, idet der i henhold til artikel 4 i afgoerelse nr. 1/95 ikke maa indfoeres ny told paa import eller eksport eller andre afgifter med tilsvarende virkning parterne imellem.

Kommissionen vil tage sagen op med de tyrkiske myndigheder ad behoerig vej.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3630/98

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Overholdelse af menneskerettighederne og de demokratiske frihedsrettigheder i Tyrkiet

Ifoelge anklager fra Tyrkiets menneskerettighedsorganisation har de tyrkiske myndigheder forbudt organisationens formand Akin Birdal at rejse ud af landet, fordi han er idoemt et aars faengsel. Akin Birdal ville rejse til Norge for at foelge en behandling for laesioner, han paadrog sig under et attentatforsoeg mod ham for nogle maaneder siden og for at deltage i et arrangement i Nobel-instituttet til hans aere. 8 tyrkiske studerende blev ligeledes for nylig idoemt 5-8 aars faengsel af den tyrkiske sikkerhedsdomstol, da de blev kendt skyldige i at vaere medlemmer af en ulovlig venstreorienteret organisation.

Hvorledes agter Europa-Kommissionen at gribe ind for at sikre overholdelsen af menneskerettighederne og de demokratiske frihedsrettigheder i Tyrkiet paa baggrund af de afgoerende forhandlinger om beretningen om de fremskridt, der er sket i forbindelserne mellem EU og Tyrkiet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(21. december 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring for Akin Birdal.

Kommissionen foelger noeje alle aspekter af menneskerettighedssituationen i Tyrkiet. I sin foerste Periodiske Rapport om Tyrkiets fremskridt mod tiltraedelse, der blev vedtaget den 4. november 1998, understregede Kommissionen de problematiske forhold i Tyrkiet i saa henseende og noedvendigheden af at forbedre den aktuelle situation. Denne rapport henviste specielt til de problemer, som de ikke-statslige organisationer (NGO), der beskaeftiger sig med menneskerettighederne i Tyrkiet, moeder og til sagen om Akin Birdal.

I denne forbindelse minder Kommissionen om konklusionerne fra Det Europaeiske Raads moede i Luxembourg i december 1997, hvori det siges at "styrkelsen af Tyrkiets forbindelser med Den Europaeiske Union ogsaa afhaenger af fortsaettelsen af de politiske og oekonomiske reformer, som landet har indledt, og navnlig af, at normer og praksis paa menneskerettighedsomraadet bringes paa linje med Den Europaeiske Unions normer og praksis..."

I alle sine kontakter med de tyrkiske myndigheder og trods Ankaras beslutning om at suspendere enhver politisk dialog med EU er Kommissionen besluttet paa fortsat at give udtryk for sin bekymring over disse forhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3864/98

af Christa Randzio-Plath (PSE) til Kommissionen

(9. december 1998)

Om: Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om graenseoverskridende pengeoverfoersler

Hvorledes er situationen vedroerende gennemfoerelsen af Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 97/5/EF(1) om graenseoverskridende pengeoverfoersler, og hvorfor indtager Kommissionen paa baggrund af indfoerelsen af euroen pr. 1.1.1999 ikke en mere aktiv rolle i forbindelse med gennemfoerelsen af direktivet og forberedelsen i EU-medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(28. januar 1999)

Direktiv 97/5/EF skal senest den 14. august 1999 vaere gennemfoert i medlemsstaternes lovgivning. Medlemsstaterne havde ganske vist politisk forpligtet sig til allerede foer den 1. januar 1999 at tilpasse deres lovgivning til direktivet. Dette er imidlertid stort set ikke sket og kan heller ikke gennemtvinges juridisk, da der netop kun var tale om et politisk tilsagn. Kommissionen indkaldte i slutningen af oktober 1998 medlemsstaterne til et moede om, hvor langt de var kommet med gennemfoerelsen af direktivet. Paa dette moede fremgik det, at situationen var som beskrevet ovenfor. Kommissionen vil i begyndelsen af 1999 indkalde til flere moeder om dette spoergsmaal. Det skal bemaerkes, at direktivet helst skal gennemfoeres samtidigt i samtlige medlemsstater paa grund af de graenseoverskridende loesninger, som det indeholder.

Endelig skal det bemaerkes, at den lettelse af pengeoverfoersler, som er saa vigtig for den tredje fase af Den Monetaere Union, ikke kun afhaenger af, at direktiv 99/5/EF bliver gennemfoert i medlemsstaterne, men ogsaa af, at de automatiske betalingssystemer bliver knyttet taettere sammen i net. Kommissionen droefter sammen med banksektoren mulighederne for forbedringer paa dette omraade. Kommissionen har i sin meddelelse "Finansielle tjenesteydelser: En handlingsramme"(2) anfoert, at den specielt gerne vil have banksektoren til at etablere graenseoverskridende forbindelser mellem clearingcentralerne, som i de fleste medlemsstater klarer de indenlandske pengeoverfoersler meget effektivt, men som ikke er sammenkoblet paa tvaers af graenserne.

(1) EFT L 43 af 14.2.1997, s. 25.

(2) KOM(98) 625 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3615/98 af Nelly MAES til Kommissionen. Dokumenter, informationsmateriale, kontormøbler og - inventar, som bortkom ved lukningen af ECHO's "eksterne celle" i juni 1995



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3615/98 af Nelly Maes (ARE) til Kommissionen (3. december 1998) Om: Dokumenter, informationsmateriale, kontormoebler og -inventar, som bortkom ved lukningen af ECHO's "eksterne celle" i juni 1995 Er det rigtigt, at der umiddelbart inden lukningen af ECHO's "eksterne celle" i juni 1995 skete det, at alt dokumentations- og informationsmateriale, alle kontormoebler og alt kontorinventar "bortkom"? Findes der en liste over de bortkomne effekter? Hvilke beloeb er der i bekraeftende fald tale om?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3763/98

af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Raadet

(4. december 1998)

Om: Direkte betalinger til landmaend

Raadet bedes give en juridisk redegoerelse for konsekvenserne af en gennemfoerelse af forslag til forordning om faelles regler for den faelles landbrugspolitiks ordninger for direkte stoette (KOM(98) 0158-98/0113(CNS)(1), der helt eller delvist betales af EUGFL, Garantisektoren.

Redegoerelsen bedes indeholde en vurdering af den enkelte landmands retsstilling, isaer i forhold til administrative afgoerelser, omvendt bevisbyrde og proportionalitet i strafudmaaling.

Endvidere bedes redegoerelsen indeholde en vurdering af den forskelsbehandling, der vil opstaa i form af, at landene kan indfoere forskellige regler om overholdelse af nationale miljoebestemmelser, herunder forskelle i kontrol af overholdelse af regler. Endelig bedes redegoerelsen vurdere problemer omkring den overordnede kontrol af udgifterne paa landbrugsomraadet og regnskabsafslutningen.

Svar

(22.-23. februar 1999)

Forslaget til forordning om faelles regler for den faelles landbrugspolitiks ordninger for direkte stoette, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, indgaar i samtlige Kommissionens forslag vedroerende Agenda 2000. Raadet er derfor ogsaa i gang med at behandle dette forslag og tager i den forbindelse alle aspekter i betragtning, herunder ogsaa de juridiske, oekonomiske m.m. Raadet har endnu ikke fastlagt en holdning, og det kan derfor ikke paa nuvaerende tidspunkt besvare spoergsmaalet fra det aerede parlamentsmedlem.

(1) EFT C 170 af 4.6.1998, s. 93.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2817/98

af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: Overbookning og forbrugerrettigheder

I forbindelse med de gentagne forekomster af overbookning eller oversalg, som der igen har vaeret i sommer, og de gener, som det skaber for forbrugerne, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Agter den at traeffe nye foranstaltninger til regulering af denne situation?

2. Burde der ikke i lufthavnene i EU vaere et opslag til publikum med oversigt over de rettigheder og erstatningsmuligheder, som man har i saadanne situationer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(5. november 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring og har allerede taget de noedvendige skridt til at indfoere nye foranstaltninger i form af et forslag(1) til aendring af Raadets forordning (EOEF) 295/91 af 4. februar 1991 om en ordning for kompensation til ruteflypassagerer, der afvises paa grund af overbookning(2). I dette forslag gaar Kommissionen ind for, at oplysninger vedroerende passagerernes rettigheder som forbrugere boer forbedres og forefindes i alle lufthavnene i form af opslag, der tydeligt kan ses.

Europa-Parlamentet har allerede afsluttet sin foerstebehandling, og aendringsforslagene droeftes nu i Raadet. Det skulle vaere muligt at naa frem til en faelles holdning i naer fremtid.

(1) EFT C 120 af 18.4.1998.

(2) EFT L 36 af 8.2.1991.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2955/98

af Gerhard Hager (NI) til Raadet

(19. oktober 1998)

Om: Viclas-systemet

OEstrig vil ifoelge pressemeddelelser under det oestrigske formandskab "vaere foregangsland med hensyn til bekaempelse af kriminalitet". Herved forstaas installeringen af Viclas-systemet, som anvendes i hele Europa, i OEstrig i 1997 til opsporing og udforskning af serieforbrydere.

I den forbindelse oensker jeg at stille foelgende spoergsmaal til Raadet:

1. Paa hvilket retsgrundlag oensker man at gennemfoere installationen af dette system?

2. Hvorledes ser dette system konkret ud?

3. Hvorledes ser de retslige foranstaltninger vedroerende databeskyttelse ud?

4. Hvor langt er forhandlingerne skredet frem?

5. Er der modstand mod dette?

Svar

(18./19. januar 1999)

Raadet har ikke faaet forelagt noget forslag vedroerende det saakaldte Viclas-system og har ikke andre oplysninger herom, end at det oestrigske formandskab har organiseret et seminar den 23.-27. november 1998 i Wien for at forklare hovedlinjerne i systemet for medlemsstaternes eksperter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3015/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: CEDEFOB og de fundamentale arbejdssprog

En hel utilstedelig skrivelse (dateret den 15. september 1998), som jeg har modtaget fra direktoeren fra CEDEFOB, Johan van Rens, hedder det, at dette centrum ikke - efter direktoerens opfattelse - er forpligtet til at udfaerdige sine dokumenter paa graesk, fordi (saadan hedder det ordret) "alle EU's institutioner har engelsk, fransk og tysk som fundamentale arbejdssprog (navnlig i administrationen)".

Denne maerkelige holdning er endnu et led i en raekke besynderlige tildragelser og fremgangsmaader, som har praeget centret, og som desvaerre har give anledning til kritik af dets drift og de uhoerte procedurer, der anvendes ved besaettelse af stillinger.

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den forholder sig til ovennaevnte udtalelse fra CEDEFOB's direktoer, og om der i Faellesskabets institutioner officielt er indfoert "fundamentale arbejdssprog", hvilket naturligvis udelukker ligebehandlingen af sprogene i EU's medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(10. december 1998)

I medfoer af artikel 15 i Raadets forordning (EOEF) 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europaeisk center for udvikling af erhvervsuddannelse(1) gaelder De Europaeiske Faellesskabers ordning paa det sproglige omraade for centret. Centret skal med andre ord overholde bestemmelserne i Raadets forordning nr. 1 om den ordning, der skal gaelde for Det europaeiske oekonomiske Faellesskab(2) paa det sproglige omraade. Herudover kan centret ligesom institutionerne og i medfoer af samme forordnings artikel 6 i sin forretningsorden fastsaette de naermere regler for denne ordning paa det sproglige omraade.

Hvad forbindelserne med de andre institutioner angaar, ville det i det tilfaelde, det aerede medlem omtaler, have vaeret bedst at fremsende de oenskede oplysninger til Parlamentet paa alle faellesskabssprogene. Af budgetmaessige grunde blev centrets direktoer dog noedt til kun at fremsende oplysningerne paa tre sprog.

(1) EFT L 39 af 13.2.1975.

(2) EFT 17 af 6.10.1958.