ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3527/98

af Anna Karamanou (PSE) til Raadet

(13. november 1998)

Om: Den tyrkiske regerings beslutning om at nedlaegge bestyrelsen for den teologiske skole paa Halki

Den tyrkiske regerings ledelse besluttede for nylig at nedlaegge bestyrelsen for den teologiske skole under det ortodokse patriarkat paa oeen Halki. Samtidig oensker Generaldirektoratet for Almennyttige Institutioner i Tyrkiet at forpligte Patriarken og Synoden (det oeverste raad for den ortodokse kirke) til at anmode bestyrelsen om tilladelse til selv de mest begraensede aktiviteter paa skolens omraade. Disse afgoerelser viser, at princippet om lighed for loven, retfaerdigheden og religionsfriheden, der er fastlagt i den tyrkiske forfatning, kun gaelder paa papiret.

Hvorledes agter Raadet at skride ind for at sikre de demokratiske frihedsrettigheder og religionsfriheden i Tyrkiet paa baggrund af de vigtige droeftelser i forbindelse med Kommissionens beretning om de fremskridt, der er sket med hensyn til forbindelserne mellem EU og Tyrkiet?

Svar

(8. februar 1999)

1. Raadet beklager menneskerettighedssituationen i Tyrkiet, herunder ogsaa situationen med hensyn til religioes ytringsfrihed, og er klar over, at den tyrkiske regering i henhold til Lausanne-traktaten, der blev undertegnet i juli 1923, har givet tilsagn om at yde fuld beskyttelse til kirker, synagoger, kirkegaarde og andre religioese steder, der tilhoerer ikke-muslimske mindretal.

Raadet er bekymret over udviklingen paa patriarkatets teologiske skole paa Halki. Den oestrigske forbundspraesident rejste personligt spoergsmaalet, da Tyrkiets praesident, Sueleyman Demirel, var paa officielt besoeg i Wien den 17.-19. november 1998.

2. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets anmodning til Raadet i forbindelse med Parlamentets tilslutning til gennemfoerelse af slutfasen af toldunionen, overvaager Raadet udviklingen med hensyn til menneskerettigheder og demokrati i Tyrkiet. Det Europaeiske Raad mindede paa moedet i Luxembourg den 12.-13. december 1997 om den holdning, som Raadet gav udtryk for i Associeringsraadet med Tyrkiet den 29. april 1997, nemlig at styrkelsen af Tyrkiets forbindelser med EU ogsaa afhaenger af, at Tyrkiet bringer normer og praksis paa menneskerettighedsomraadet paa linje med EU's normer og praksis, og at mindretal respekteres og beskyttes.

3. Respekten for menneskerettighederne er specielt vigtig i lande, der har ansoegt om EU-medlemskab. I denne forbindelse udtrykker Kommissionen i sin beretning af 4. november 1998 om Tyrkiets fremskridt hen imod tiltraedelse af EU, der er baseret paa artikel 28 i associeringsaftalen, sin anerkendelse af, at den tyrkiske regering har givet offentligt tilsagn om at bekaempe menneskerettighedskraenkelser, men konstaterer, at dette endnu ikke har haft nogen stoerre virkning i praksis.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2487/98

af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Europaeisk stoette til tyrefaegtning

I San Sebastian (i Baskerlandet i Spanien) er der for nylig blevet givet tilladelse til opfoerelse af en ny tyrefaegtningsarena. En del af projektet skal finansieres af offentlige midler. Opdraet af tyre til tyrefaegtning stoettes med midler fra Den Europaeiske Union.

1. Hvad er Kommissionens holdning til opfoerelsen af en ny tyrefaegtningsarena, navnlig i betragtning af, at dyrebeskyttelsen nu efter vedtagelsen af Amsterdam-traktaten er omfattet af traktaten, saaledes at der skal tages hensyn til den i forbindelse med alle Faellesskabets og medlemsstaternes politikker?

2. Er der afsat EU-midler til opfoerelsen af den nye arena? I bekraeftende fald hvor stort et beloeb og til hvilken modtager? Kan Kommissionen garantere, at de offentlig midler, der er stillet til raadighed for opfoerelsen, ikke ogsaa kommer fra EU-budgettet (f.eks. via strukturfondsstoette til Spanien), selv om der maaske ikke direkte er ansoegt om dem til dette projekt?

3. Paa hvilken maade og med hvor stort et beloeb pr. aar stoetter Den Europaeiske Union opdraet af tyre til tyrefaegtning i Spanien?

4. Hvordan staar disse omkostninger i forhold til den traktatfaestede forpligtelse til at spare dyr for unoedige lidelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(9. oktober 1998)

1. Kommissionen er meget vagtsom, hvad angaar dyrevelfaerd, og derfor meget opmaerksom paa enhver form for medfinansiering af anlaeg, hvor dyr udgoer en del af en forestilling, og hvor de kan blive udsat for mishandling.

2. Arenaen i San Sebastian er ikke blevet medfinansieret af strukturfondsmidler.

3. Inden for rammerne af den faelles landbrugspolitik findes der ikke saerlige stoetteordninger for opdraet af tyre til tyrefaegtning. Siden 1987 har der vaeret en praemieordning for handyr, men i 1996, som foelge af en aendring af forordning (EF) 2222/96(1), blev voksne tyre udelukket fra denne ordning (med undtagelse af et begraenset antal dyr, der opdraettes ekstensivt, og som endnu midlertidigt (1997 og 1998) kan hoere under denne ordning). Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger om det stoettebeloeb, som eventuelt ydes til tyre til tyrefaegtning. Praemien ydes, naar dyret er 10 maaneder gammelt, og paa det tidspunkt er det endnu ikke bestemt, om dyret skal anvendes til tyrefaegtning.

4. Paa grundlag af ovenstaaende bliver dette spoergsmaal irrelevant.

(1) EFT L 296 af 21.11.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3414/98 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Hjertetransplantation



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0081



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3414/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (17. november 1998) Om: Hjertetransplantation Er Kommissionen i besiddelse af oplysninger om udbredelsen af hjertetransplantationer i de enkelte medlemsstater? Finder Kommissionen ikke, at den i betragtning af disse indgrebs vigtighed og den fortsatte stigning i antallet af dem boer foranstalte undersoegelser og fastsaette regler og initiativer, der er ens for alle?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3752/98

af Nelly Maes (ARE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Provokationer i de tyrkiske medier

Kommissionen bedes besvare nedenstaaende spoergsmaal foranlediget af de nylige optoejer i Sint Joost ten Node (Bruxelles). Disse optoejer udspillede sig, efter at Italiens regeringschef Massimo d'Alema havde erklaeret, at den umiddelbart forinden arresterede kurdiske PKK-leder Abdullah OEcalan ikke ville blive udleveret til Tyrkiet, og at hans asylansoegning tilmed ville blive taget op til overvejelse, hvilket udloeste en boykot af italienske varer i Tyrkiet.

Samme dag rettede det statslige tyrkiske fjernsyn en indirekte opfordring til de tyrkiske samfundsgrupper i Europa om at gaa i aktion, hvilket bl.a. gav anledning til de voldsomme optoejer i Sint Joost ten Node, hvor der blev sat ild til to kurdiske bygninger og udoevet haervaerk. Ifoelge oejenvidner var der tydeligvis tale om velforberedte optoejer stoettet af den tyrkiske hoejreekstremistgruppe de graa ulve.

Hvad er Kommissionens holdning til denne provokation i de tyrkiske medier? Er den villig til at drage konsekvenser heraf med hensyn til forbindelserne mellem Den Europaeiske Union og Tyrkiet, toldunionen mellem de to parter og Tyrkiets tiltraedelsesansoegning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(11. januar 1999)

Kommissionen er bekendt med de seneste demonstrationer, som det aerede medlem naevner, og de optoejer, der fandt sted i den anledning. Der er indledt en forundersoegelse i Belgien for at faa fastslaaet, hvem der var ophavsmaendene og hvad der var den egentlige baggrund for disse optoejer. Undersoegelsen er stadig i gang. Kommissionen afventer resultaterne af denne undersoegelse, inden den traeffer beslutning om der er grund til at gribe ind.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3823/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Procedurer til loesning af uoverensstemmelser med Indien

Kommissionen bedes angive navnet paa og indholdet af den procedure til loesning af uoverensstemmelser med Indien, der blev indledt inden for WTO i november maaned 1997, samt hvor mange procedurer af denne art der er blevet indledt og afbrudt uden at foere til nogen mindelig ordning.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af sir Leon Brittan

(15. januar 1999)

EF har indledt fire sager om bilaeggelse af tvister mod Indien siden november 1997. De befinder sig alle paa konsultationsstadiet i Verdenshandelsorganisationen (WTO).

Foranstaltninger i forbindelse med eksporten af visse raavarer, raahuder og skind (dok. WT/DS120). Indiens de facto forbud mod eksport af huder og skind fik EF til at anmode om WTO-konsultationer den 16. marts 1998. Der blev holdt to runder af WTO-konsultationer, men der er endnu ikke naaet nogen mindelig afgoerelse paa tvisten. Kommissionen foelger dette spoergsmaal noeje. Paa et moede i Delhi den 18. november 1998 gjorde Kommissionen det klart over for den indiske modpart, at hvis der ikke snart kom en positiv respons, ville Kommissionen overveje at anmode om et WTO-panel.

Foranstaltninger i forbindelse med automobilbranchen (dok. WTO/DS146). Der blev anmodet om WTO-konsultationer den 6. oktober 1998, og disse blev holdt med den indiske modpart den 2. december 1998 i Genève. Stridspunktet er den restriktive indiske importordning for bilkomponenter og ikke-samlede koeretoejer, som tvinger fabrikanterne til at anvende indenlandsk fremstillede varer og eksportere produkter til bilindustrien til en vis vaerdi. Kommissionen er i faerd med en gennemgang af svarene fra inderne og har anmodet om yderligere oplysninger fra Delhi.

Importrestriktioner (dok. WT/DS149). Der blev anmodet om WTO-konsultationer den 29. oktober 1998, og de blev afholdt den 3. december 1998. Det er EF's opfattelse, at Indien har vedtaget en raekke importrestriktioner, som der ikke er grundlag for i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT), artikel XX og XXI, som goer det muligt for medlemmer at opretholde importrestriktioner for at beskytte menneske-, dyre- eller planteliv, nationale skatte, udtoemmelige naturressourcer eller vaesentlige sikkerhedsinteresser. Kommissionen er i faerd med en gennemgang af svarene fra de indiske myndigheder under disse droeftelser.

Foranstaltninger i forbindelse med told (dok. WT/DS150). Der blev anmodet om WTO-konsultationer den 30. oktober 1998, og de fandt sted den 2. december. Ifoelge EF's beregninger har stigningen i visse toldsatser foert til et brud paa WTO's bundne satser for mere end 100 toldpositioner. Kommissionen er i gang med en vurdering af svarene fra de indiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3003/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Stoetteansoegning fra firmaet Anker

I oejeblikket behandles en stoetteansoegning fra firmaet Anker (industribageri) til Socialministeriet i Wien. Der er tale om finansiel "hjaelp" paa ca. 90 mio Schilling, der skal anvendes til oekonomisk sanering og og bevarelse af industrivirksomheden. Det er ikke foerste gang, denne virksomhed skal saneres oekonomisk for statslige penge.

Ifoelge oplysninger i pressen skal det oestrigske Socialministerium allerede have lovet at give stoette.

Denne stoette skal mindske de byrder, virksomheden Anker principielt selv skulle baere. Pengene skal ikke blot anvendes til oekonomisk sanering og sikring af arbejdspladserne, men ogsaa til en udvidelse.

Efter undertegnedes mening vil fortsat stoette medfoere konkurrenceforvridning til ulempe for mange smaa og mellemstore virksomheder inden for det oestrigske bageri- og konditorierhverv.

1. Er Kommissionen bekendt med denne sag?

2. Hvordan ser Kommissionen paa denne statsstoette?

3. Hvad har Kommissionen til hensigt at foretage sig, hvis forholdet vurderes at stride mod konkurrencebestemmelserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(12. november 1998)

Kommissionen har via en klage erfaret, at det oestrigske firma Anker har indgivet en ansoegning om statsstoette til socialministeriet. Kommissionen vil anmode de oestrigske myndigheder om deres bemaerkninger hertil og vil ogsaa undersoege, om firmaet tidligere har modtaget statsstoette, og, hvis dette er tilfaeldet, om stoetten blev ydet i overensstemmelse med en godkendt eller eksisterende ordning.

Generelt kraever rednings- eller omstruktureringsstoette til en stor virksomhed en individuel anmeldelse til Kommissionen. Hvis en medlemsstat yder statsstoette til en virksomhed, inden Kommissionen har meddelt sin stillingtagen, kan Kommissionen straks indlede proceduren i traktatens artikel 93, stk. 2. Hvis Kommissionen finder, at statsstoetten er uforenelig med faellesmarkedet - jf. artikel 92 - erklaerer Kommissionen stoetten ulovlig, og medlemsstaten skal kraeve statsstoetten tilbagebetalt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4075/98 af Werner LANGEN til Kommissionen. Støtte fra Den Europæiske Union til delstaten Rheinland- Pfalz i perioden 1994 til 1998



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0138



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4075/98 af Werner Langen (PPE) til Kommissionen (14. januar 1999) Om: Stoette fra Den Europaeiske Union til delstaten Rheinland-Pfalz i perioden 1994 til 1998 Kan Kommissionen oplyse, hvilken stoette der i perioden 1994 til 1998 via Den Europaeiske Union er ydet til delstaten Rheinland-Pfalz, hvem der var modtagere, og hvor mange personer der er kommet i arbejde paa hvilke omraader som foelge af denne stoette? Hvilke beloeb er der udbetalt, navnlig: - over KONVER-programmerne - paa landbrugsomraadet, - paa omraadet EUGFL, - paa omraadet uddannelse, - paa omraadet ungdom, - paa omraadet kultur, - paa omraadet forskning og teknologi, - paa omraadet hoejere laereanstalter, - paa omraadet oekonomi, - paa omraadet regionaludvikling/strukturfonde og - paa det sociale omraade? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (25. februar 1999) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2085/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Statistiske oplysninger om Graekenland

"Europe" af 18. maj 1998 offentliggoer under overskriften "Weekly Europe Selected Statiscics No 1055" af Eurostat Statistics in Focus, Economy and Finance/12/98 oplysninger om de statslige og private investeringer i EU-landene. I denne statistik mangler der oplysninger om Graekenland. Kommissionen bedes besvare foelgende.

1. Hvad skyldes det, at der mangler oplysninger om Graekenland?

2. Skyldes de manglende oplysninger, at medlemsstaten ikke har fremsendt dem? Hvilke foranstaltninger traeffes der for at imoedegaa problemet, og er det muligt at offentliggoere statistiske oplysninger fra samtlige EU-medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(15. september 1998)

Den publikation, der henvises til i "Europe" af 18. maj 1998, er nr. 1998/12 i serien "Statistics in Focus" (theme 2 "Economy and Finance") med titlen "Public and private investment in the European Union 1980-1996". Denne bulletin gengiver i komprimeret form en del af dataene i publikationen "National Accounts ESA - detailed tables by sector - non-financial transactions".

For paa europaeisk plan at kunne offentliggoere paalidelige og sammenlignelige oplysninger om faste bruttoinvesteringer fordelt paa investor-sektorer er det noedvendigt at raade over en raekke sammenhaengende og daekkende statistiske detailoplysninger. Hidtil er medlemsstaternes indberetning af oplysninger om de forskellige institutionelle sektorers ikke-finansielle transaktioner, navnlig offentlige virksomheders og administrationers transaktioner, altid sket paa frivillig basis. Da visse data for Graekenlands vedkommende ikke har foreligget, har det ikke vaeret muligt at medtage Graekenland i den omtalte publikation i serien "Statistics in Focus".

Situation skulle blive maerkbart forbedret i de kommende aar med gennemfoerelsen fra og med april 1999 af Raadets forordning (EF) 2223/96 af 25. juni 1996 om det europaeiske national- og regionalregnskabssystem i Faellesskabet(1), som paalaegger medlemsstaterne hvert aar at indberette en raekke sektoroplysninger fra nationalregnskabet.

(1) EFT L 310 af 31.11.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3778/98

af María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Ledsageforanstaltninger i anledning af Det Internationale Havaar

FN har erklaeret 1998 for Internationalt Havaar. Kommissionen boer gribe denne ideelle anledning til at aktualisere sin politik paa omraadet og goere en aktiv indsats saavel paa lovgivningsomraadet som ved at fremme initiativer, der kan forbedre den prekaere situation, havene for tiden befinder sig i.

Der er behov for en ajourfoering af politikken vedroerende forebyggelse af forurening, saaledes at beskyttelsen af floderne opprioriteres i forbindelse med indhave saasom Middelhavet (jeg har tidligere gjort Kommissionen opmaerksom paa den alvorlige tilstand, som Segura-floden og dens udloeb ved den spanske middelhavskyst befinder sig i). Samtidig goer hensynet til bevarelsen af biodiversiteten det noedvendigt at udforme en global politik, som ogsaa omfatter havenes umiddelbare omgivelser, herunder isaer de vaadomraader, hvis tilstand afhaenger af de tiltag, der goeres ved kysterne. Havene belastes paa mange maader, lige fra transporten og bortskaffelsen af atomaffald paa havet til den aggressive byggepolitik ved kysterne. For saa vidt angaar bevarelsen af fiskebestandene, skal jeg fremhaeve betydningen af fiskemetoderne og noedvendigheden af at sikre overholdelsen af de eksisterende direktiver samt udarbejde nye, som ikke bringer medlemsstaternes forskellige interesser i konflikt med hinanden. Der boer nedlaegges forbud mod bl.a. tunfiskeri med vod i Middelhavet, som har forvoldt stor skade paa kystfiskeriet i Valencia-regionen.

1. Har Kommissionen for tiden planer om at anlaegge et helhedssyn paa sin generelle havpolitik, saaledes at den tager hensyn til alle de faktorer, som direkte eller indirekte influerer paa havets tilstand?

2. Hvilke lovgivningsmaessige skridt agter den at tage inden for havpolitikken?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(5. februar 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3181/98 fra Angela Sierra González(1).

(1) Se side 47 .
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3551/98

af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Nye tyrkiske trusler mod Cypern

Under et besoeg for nylig (den 5. november 1998) paa det tyrkisk-besatte omraade i Nordcypern sagde den tyrkiske ministerpraesident, Mesut Yilmaz, under den faelles pressekonference, han gav sammen med den tyrkisk-cypriotiske leder, Rauf Denktash, at man ville "besvare" en eventuel fortsaettelse af tiltraedelsesforhandlingerne med Cypern med at indlemme det besatte nordcypriotiske omraad i Tyrkiet.

Kan Kommissionen, der foretager utallige retlige kunststykker for at sikre oekonomisk stoette til Tyrkiet fra EU, oplyse, om - og i givet fald hvorledes - den har til hensigt at reagere paa disse trusler? Vil Kommissionen fortsat tillade, at et tredjeland - og oven i koebet paa en saadan maade - griber ind i Unionens forhandlinger med en uafhaengig demokratisk stat, der er medlem af alle de store internationale organisationer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(18. december 1998)

Kommissionen er bekendt med de erklaeringer, som det aerede medlem naevner. Som det aerede medlem ved, havde Rauf Denktash og praesident Demirel allerede i januar underskrevet en faelleserklaering med henblik paa en gradvis integrering af Cyperns nordlige del med Tyrkiet. I juli 1998 underskrev Tyrkiet og oeens nordlige del ligeledes en associeringsaftale.

I den regelmaessige rapport om Tyrkiets fremskridt i retning af tiltraedelse, som blev vedtaget den 4. november 1998, gav Kommissionen udtryk for sin mening om ovennaevnte erklaeringer eller foranstaltninger og fastslog, at "de forskellige initiativer, Tyrkiet har taget, er uforenelige med international ret paa omraadet, saaledes som det fremgaar af De Forenede Nationers relevante resolutioner, som Den Europaeiske Union fuldt ud tiltraeder". Disse resolutioner er baseret paa oprettelse af en foederation bestaaende af to omraader og to samfund. I det samme dokument giver Kommissionen desuden udtryk for det synspunkt, at "den maeglingsmission, som De Forenede Nationers Generalsekretaer udfoerer med stoette fra Sikkerhedsraadet og Den Europaeiske Union, boer stoettes aktivt af alle implicerede parter."

Ifoelge den forudsete tidsplan er tiltraedelsesforhandlingerne med Cypern gaaet ind i en konkret fase efter den 10. november 1998. Kommissionen haaber, at tyrkisk-cypriotiske repraesentanter vil reagere positivt paa den graesk-cypriotiske dels forslag om at deltage i disse forhandlinger.

Kommissionen er enig med Raadet i, at fremskridt i retning af tiltraedelse og fremskridt i retning af en retfaerdig og holdbar loesning paa det cypriotiske problem styrker hinanden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3759/98

af Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: AAr 2000-problemet i Rusland

Paa grund af den oekonomiske krise i Den Russiske Foederation er loesningen af aar 2000-problemet, som i forvejen ikke havde saerlig hoej prioritet, naesten fuldstaendig gaaet i staa. I betragtning af det store antal af atomkraftvaerker og nuklearanlaeg med computere i Rusland kan dette den 1. januar 2000 betyde en alvorlig trussel for den europaeiske og internationale sikkerhed.

1. Er Kommissionen klar over manglen paa en effektiv loesning paa aar 2000-problemet i Den Russiske Foederation?

2. Har Kommissionen kendskab til, at det af en undersoegelse foretaget af Gartner Group fremgaar, at det russiske aar 2000-problem kan loeses ved hjaelp af en relativ lille finansiel indsats paa ca. 100 mio dollars?

3. Hvorvidt anser Kommissionen det for oenskeligt, at der ud over den nuvaerende stoette i form af deltagelse af repraesentanter fra Den Russiske Foederation i work-shops for aar 2000-problemet ydes et finansielt bidrag til loesningen af det russiske aar 2000-problem f.eks. inden for rammerne af TACIS?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(15. januar 1999)

1. og 3. Arbejdet med at loese problemet foregaar saavel inden for atomindustrien, navnlig World Association of Nuclear Operators (WANO), som i den offentlige sektor, under ledelse af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA).

Paa IAEA's sidste generalforsamling anmodede medlemmerne om, at IAEA skulle fungere som et clearinghouse og centralt kontaktsted for medlemsstaterne, hvor de kunne udveksle oplysninger om fejlfinding og oprydning paa kernekraftvaerker, i anlaeg i braendselskredsloebet og/eller medicinske anlaeg, hvor der benyttes radioaktive materialer, for at goere disse anlaeg klar til aar 2000. Som svar paa denne anmodning ivaerksatte IAEA et saerligt projekt, som skulle finde en loesning paa aar 2000 - problemet. I november 1998 udarbejdede IAEA en vejledning i identifikation, korrektion og afproevning af udstyr og i beredskabsplanlaegning. Der vil blive afholdt moeder i begyndelsen af 1999 vedroerende denne vejledning.

Kommissionen paaskoenner den ledende rolle, som IAEA spiller, og forsoeger at bidrage til de internationale bestraebelser paa at finde en loesning paa problemet i de nye uafhaengige stater og i de centraleuropaeiske lande.

Saaledes vil Kommissionen koncentrere sin indsats primaert paa at goere de nukleare kontrolmyndigheder mere bevidste om problemet. Der vil inden laenge blive afholdt et moede i CONCERT-gruppen, der bestaar af nukleare kontrolmyndigheder paa seniorplan fra Faellesskabet, de central- og oesteuropaeiske lande og de nye uafhaengige stater.

2. Kommissionen er i faerd med at vurdere undersoegelsen fra Gartner Group, og det aerede medlem vil blive underrettet om, hvilke resultater Kommissionen naar frem til.