SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2679/01

af Christoph Konrad (PPE-DE) til Kommissionen

(25. september 2001)

Om: Beskyttelse af civilbefolkningen i EU

Terrorangrebene i New York og Washington har afsløret graverende mangler i beskyttelsen af civilbefolkningen. Det samme kan også formodes at være tilfældet i EU's medlemsstater. Efter øst-vest-konfliktens ophør er der f.eks. i Tyskland sket en betydelig nedskæring i ressourcerne til beskyttelse af civilbefolkningen på grund af den ændrede opfattelse af trusler. I mellemtiden anser eksperter den trussel, som ABC-våben udgør i hænderne på terrorister, for at være et realistisk scenario. Dermed opstår spørgsmålet om beskyttelsen af civilbefolkningen, især i områder i Europa med koncentreret bymæssig bebyggelse.

Den tyske forbundsdag vedtog den 19. september 2001 en såkaldt anti-terror-pakke om en styrkelse af hæren og sikkerhedsstyrkerne. Beskyttelsen af civilbefolkningen blev ikke nævnt heri. I de efterfølgende spørgsmål indgår civilbeskyttelse i væbnede konflikter ifølge Genève-aftalen samt katastrofebeskyttelse generelt i begrebet beskyttelse af befolkningen.

1. Er beskyttelsen af befolkningen i Den Europæiske Union tilstrækkelig?

2. Findes der planer om en omfattende og vidtspændende beskyttelse af befolkningen inden for Unionen? I bekræftende fald hvori består disse planer?

3. Ser Kommissionen sig foranlediget til at øge bestræbelserne på dette område som følge af den viden, man har fået efter den 11. september 2001?

4. Er det muligt, at EU vil fastlægge obligatoriske mindstenormer for beskyttelsen af civilbefolkningen, især i områder med koncentreret bymæssig bebyggelse og i europæiske byer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(6. november 2001)

Ifølge artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Union har medlemsstaterne ansvaret for opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed. Bestemmelserne om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union har givet anledning til udvikling af europæiske krisestyringsbeføjelser både militære og civile.

Hvad angår krisestyring uden for det militære område, spiller Fællesskabet gennem Kommissionen allerede en fremtrædende politisk rolle udadtil i kraft af en lang række ordninger med forskellige formål og med sigte på forskellige regioner. Rådets forordning (EF) nr. 381/2001 af 26. februar 2001 om oprettelse af en hurtig reaktionsmekanisme (HRM) blev vedtaget den 26. februar 2001 på grundlag af EF-traktatens artikel 308 (tidligere artikel 235). HRM og Kommissionens krisestyringsenhed skal betragtes som to samvirkende led i en større sammenhæng.

Inden for civilbeskyttelse vil Fællesskabet etablere et solidt og varigt samarbejde med medlemsstaterne for at være med til at sikre bedre beskyttelse af befolkning, miljø og materiel i tilfælde af naturkatastrofer og teknologiske ulykker i og uden for Fællesskabet.

Alle initiativer for civil beskyttelse på fællesskabsplan tages på grundlag af Maastricht-traktatens nærhedsprincip. Kommissionens hensigt har været at støtte og fremme arbejdet på nationalt plan på et fleksibelt juridisk og administrativt grundlag (resolutioner og Fællesskabets handlingsprogram for civil beskyttelse).

Civilbeskyttelsen har nærmere betegnet følgende hovedsigte:

- at støtte og supplere indsatsen for katastrofebekæmpelse på nationalt, regionalt og lokalt plan, beredskabet blandt de ansvarlige for civilbeskyttelse og indsatsen i ulykkestilfælde

- at medvirke til at oplyse offentligheden for at opnå større egenbeskyttelse blandt de europæiske borgere

- at skabe grundlag for effektivt og hurtigt samarbejde mellem de nationale civilbeskyttelsestjenester, når der er behov for gensidig bistand

- at øge sammenhængen mellem civilbeskyttelsesaktiviteter på internationalt plan, ikke mindst for at kunne samarbejde med de central- og østeuropæiske ansøgerlande med sigte på udvidelsen og med partnerne i middelhavsområdet.

På justits- og indenrigsministrenes møde i Rådet den 20. september 2001 blev den forestående vedtagelse af Kommissionens forslag(1) til en beslutning om fastlæggelse af en fællesskabsordning for koordinering af civilbeskyttelsesindsatsen i katastrofetilfælde budt velkommen. Ved hjælp af denne ordning bliver det muligt at mobilisere de nødvendige ressourcer i tilfælde af naturkatastrofer, teknologiske ulykker og miljøkatastrofer, så der kan gives hurtig bistand til de lande (i eller uden for Fællesskabet), der har brug for hjælp.

På det samme møde opfordrede Rådet de øverste civilbeskyttelsesledere til på deres ekstraordinære møde i Knokke i oktober 2001 at koncentrere sig om reaktionen på større terroristangreb i og uden for Fællesskabet for at kunne fastslå, hvilke problemer der kræver yderligere behandling, hvilke områder, der kræver yderligere samarbejde, osv.

Yderligere oplysninger om Fællesskabets civilbeskyttelsesaktiviteter kan fås på følgende addresse: http://europa.eu.int/comm/environment/civil/.

(1) EFT C 29 E af 30.1.2001.