ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/653

(2004/C 84 E/0736)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0679/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om: Bushmeat — grænsekontrol

Hvilke henvendelser har Kommissionen efter Europa-Parlamentets støtte til De Rossa-betænkningen om andragende 461/2000, og med henvisning til Kommissionen svar på skriftlig forespørgsel E-2445/03 (1) (22. juli 2003), foretaget til medlemsstaterne vedrørende behovet for at forbedre grænsekontrollen for at undgå denne handel?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at foreslå for at forhindre ulovlig indførsel af bushmeat i Europa og koordinere bestræbelserne på at fremme skærpelsen af kontrollen ved Fællesskabets grænser udadtil og stoppe denne ulovlige handel?

(1) Se side 492.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/198

(2004/C 88 E/0204)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0649/04

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. marts 2004)

Om: Romaernes situation i Slovakiet

Har Kommissionen kendskab til den slovakiske regerings beslutning om at nedsætte socialsikringsydelser til romaerne i landet og de heraf følgende uroligheder, bl.a. i Trhoviste? Anser Kommissionen den slovakiske regerings menneskerettighedspolitik for at være i overensstemmelse med den politik, som en EU-medlemsstat skal og bør føre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(21. april 2004)

Kommissionen har noteret sig, at der er indført et nyt socialsikringssystem i Slovakiet, som har ført til en væsentlig nedsættelse af socialsikringsydelserne siden starten af marts 2004. Den har også været bekymret over uroligheder og plyndringer blandt romaerne i det østlige Slovakiet.

Generelt fordømmer Kommissionen selvfølgelig anvendelsen af enhver form for vold som et middel til at få opfyldt sociale eller andre krav. Kommissionen har været i kontakt med de slovakiske myndigheder angående dette spørgsmål og har udtrykt håb om, at den slovakiske regering omgående vil anvende alle de midler, den har til sin rådighed, til at nå frem til en fornuftig og velovervejet løsning på dette følsomme spørgsmål. Der skal især fokuseres på at lette byrderne for de fattigste dele af befolkningen, da det sandsynligvis er dem, der vil blive hårdest ramt af nedsættelsen af ydelserne. Jobmulighederne skal øges i de fattigste egne af landet og især i det østlige Slovakiet. I den forbindelse bifalder Kommissionen et dokument med 14 punkter, som de slovakiske myndigheder præsenterede for nylig, med tiltag, der skal forbedre de dårligst stillede borgeres situation, især romaernes. De slovakiske myndigheder har igen forsikret Kommissionen om, at de nøje vil overvåge politiets adfærd i den østlige del af landet.

Kommissionen er fast besluttet på at støtte de slovakiske myndigheder så meget, den kan for at løse dette problem så hurtigt som muligt.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/553

(2004/C 88 E/0564)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0946/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om: Skolemælk i Portugal

Under henvisning til, at en betydelig del af de portugisiske skoler forsynes med mælk fra spanske virksomheder til trods for, at der i Portugal er en tilstrækkelig produktion, og Portugal er inde i en periode med økonomisk afmatning, anmoder jeg Kommissionen om at oplyse følgende:

Er det i betragtning af de vanskeligheder, som de portugisiske mælkeproducenter har med at få afsat deres produktion, ikke muligt, at der i forbindelse med programmet »mælk til skolerne« først og fremmest gøres brug af den nationale produktion for således at bidrage til at forsvare de små mælkeproducenter og familiebedrifterne, som helt klart er det portugisiske landbrugs særkende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 2004)

Kommissionen understreger ordningens værdi for børn fra socialt belastede miljøer, men mener samtidig, at EU-skolemælksordningen virkemåde bør være i overensstemmelse med de horisontale interne markedspolitikker, især konkurrencepolitikken.

Forskelsbehandling af skolemælksleverandører på grundlag af deres nationalitet er derfor udelukket.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/518

(2004/C 88 E/0531)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0627/04

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(3. marts 2004)

Om: Manglende overholdelse af fællesskabslovgivningen i veterinærkontrollen ved de spanske grænser

Afdelingen for ekstern og veterinær sundhed (Subdirección General de Sanidad Exterior y Veterinaria (SGSEV)) under det spanske ministerium for sundheds- og forbrugerspørgsmål (Ministerio de Sanidad y Consumo) har på baggrund af en undersøgelse (1) meddelt veterinærinspektørerne ved de spanske grænsekontrolsteder, at de skal godkende visse fangster, der er omfattet af den gældende fællesskabslovgivning, som direkte landing af fiskeriprodukter, selv om de i henhold til den gældende fællesskabslovgivning ikke opfylder betingelserne herfor, og selv om de endda unddrager sig den foreskrevne veterinærkontrol (og dermed også betaling af de pålagte afgifter). Den nævnte afdeling for ekstern og veterinær sundhed tillader også, at kaptajnen på et fiskerfartøj — som involveret part i handelen — kan gå et skridt videre end blot at underskrive en simpel erklæring, dvs. at han uden at have den behørige tekniske fagkundskab kan underskrive oprindelses- og sundhedscertifikater på vegne af oprindelseslandets kompetente myndighed.

I betragtning af bestemmelserne i Rådets direktiv 97/78/EF (2) om veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, i Rådets direktiv 91/493/EØF (3) om produktion og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter, i Rådets direktiv 93/13/EØF (4) (der er ajourført og udvidet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 136/2004 (5)) om EF-grænsekontrolstedernes veterinærkontrol af tredjelandsprodukter, og Rådets forordning (EF) nr. 1093/94 (6) om fastsættelse af betingelserne for tredjelandes fiskerfartøjer kan Kommissionen da:

— garantere, at den praksis, der følges i det spanske sundhedsministeriums afdeling for ekstern og veterinær sundhed i øjeblikket, er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen om beskyttelse af folkesundhed, dyresundhed og med forbruger- og borgerrettighederne generelt?

— Er det desuden ikke Kommissionens opfattelse, at de spanske myndigheder favoriserer bestemte importvirksomheders aktiviteter, idet disse virksomheder stilles over for mildere sundhedskrav og økonomiske krav, når de introducerer tredjelandsprodukter på markedet end hvis der var tale om producenter fra medlemsstaterne?

(1) Afdeling for ekstern og veterinær sundhedsundersøgelse af 1. oktober 2003 om dokumentkontrol i forbindelse med direkte landing af fiskeriprodukter.

(2) EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9.

(3) EFT L 298 af 24.9.1991, s. 15.

(4) EFT L 9 af 15.1.1993, s. 33.

(5) EFT L 21 af 28.1.2004, s. 11.

(6) EFT L 121 af 12.5.1994, s. 3.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/451

(2004/C 84 E/0526)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0824/04

af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. marts 2004)

Om: Vaccination af hobbydyr

Antallet af hobbyopdrættere i Europa vokser hurtigt. Alene i Nederlandene er der over 250 000 hobbyopdrættere. De beskæftiger sig med opdræt af høns, kalkuner, perlehøns, ænder, gæs, svaner, vagtler, duer, fasaner, påfugle, agerhøns og strudsefugle (strudse, emuer og nanduer) og duer, som ikke holdes med henblik på konsum.

Efter fuglepestudbruddet i 2003 har jeg stillet spørgsmål til Kommissionen om forebyggende nedslagning af hobbydyr (skriftlig forespørgsel E-1401/03 (1)).

Af svaret afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne den 2. juni 2003 fremgår det, at medlemsstaterne som nødforanstaltning efter meddelelse til Kommissionen kan beslutte sig for nødvaccination omkring udbrudsstedet. De berørte medlemsstater kan vælge mellem forebyggende nedslagning eller forebyggende vaccination. I begge tilfælde kræves der dog forudgående meddelelse til Kommissionen.

Det betyder i praksis, at der kan foretages forebyggende vaccination af hobbydyr.

Kommissionen og Rådet (landbrug) er ved at forberede ny lovgivning.

Hvordan fastlægges hobbydyrs status i den nye lov: får hobbydyr tildelt en særlig status (med mulighed for forebyggende vaccination) eller vil der fortsat være mulighed for, at hobbydyr alligevel skal slås ned?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(1. april 2004)

Kommissionen er i gang med at opgøre omfanget af udbrud af fugleinfluenza i EU i 2003 og det nuværende udbrud i Asien og Nordamerika. Erfaringerne herfra og udtalelser fra videnskabsmænd vil udgøre grundlaget for udarbejdelsen af et forslag til en ændret lovgivning om fugleinfluenza, som Kommissionen agter at fremlægge for Europa-Parlamentet og Rådet i 2004. Inden for denne ramme vil man overveje spørgsmålet om vaccination af både kommercielt opdrættede fugle og fugle, der opdrættes som hobby, under hensyntagen til alle relevante epidemiologiske, socioøkonomiske og dyrevelfærdsmæssige følger. Det er imidlertid klart, at Kommissionen også må se på udviklingen internationalt set inden for dette område og især på standarderne fra OIE (Det Internationale Epizootikontor).

(1) EUT C 268 E af 7.11.2003, s. 196.
2.

Finder Kommissionen, at det foruden de allerede foreslåede ændringer vil være nødvendigt med supplerende foranstaltninger for at imødegå en yderligere afvandring fra landdistrikterne til byområderne og dermed i sidste ende også en nedgang i landbrugsproduktionen for EU's indre marked?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/775

(2004/C 84 E/0872)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0335/04

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(10. februar 2004)

Om: Kommissionens mening om forlængelsen af driftsbevillingen for atomkraftværket i Sosnovy Bor

I efteråret 2003 udløb driftsbevillingen for atomkraftværket af Tjernobyltypen i Sosnovy Bor, og der blev søgt om forlængelse.

I lyset af det TACIS-samarbejde, som EU har iværksat med Rusland, mener EU-kommissionen så, at sikkerheden ved dette atomkraftværk opfylder de internationale standarder? Har den myndighed, der skal give tilladelse til en forlængelse, den standard der kræves af en sådan? Er der garantier for at atomkraftværket administreres og drives i overensstemmelse med de internationale konventioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(13. april 2004)

Atomkraftværket i Sosnovy Bor har fire RBMK-reaktorer (1), heraf to af første generation (sat i drift i 1973 og 1975), som eksperterne ikke anser for at opfylde de internationalt anerkendte sikkerhedsforskrifter. Kommissionen har bestandig henstillet, at de lukkes, ligesom det har været tilfældet for andre sovjetiske reaktorer af første generation. Kommissionen og Den Russiske Føderation har sæde i en blandet arbejdsgruppe (Joint Working Group — JWG), som har til opgave at analysere mulighederne for at lukke de russiske kernereaktorer af første generation. Handlingsprogrammet for denne gruppe blev godkendt af »Nuclear Safety and Security Group« under gruppen af verdens otte førende industrilande (G8) på dennes seneste møde den 4. februar 2004 i Genève.

Den Russiske Føderation har siden 1996 været kontraherende part i Det Internationale Atomenergiagenturs (IAEA) »konvention om nuklear sikkerhed«, og regeringen er i den forbindelse i henhold til konventionens bestemmelser garant for den nukleare kontrolmyndigheds (Gosatomnadzor) uafhængighed og autoritet.

Den Russiske Føderation er ansvarlig for udbygningen og iværksættelsen af landets eget nukleare kontrolsystem. Gosatomnadzor har siden 1994 inden for rammerne af Tacis-programmet været støttet af et europæisk konsortium af nationale europæiske sikkerhedsmyndigheder, som bistår myndigheden med at opbygge en stærk, uafhængig og kompetent organisation, der er tilpasset landets særlige situation og overholder de grundprincipper, der er anført i konventionen om nuklear sikkerhed. Hovedvægten har været lagt på at fremme et system for udstedelse af licenser, udvikling af systemer til kvalitetssikring og forbedring af kravene med hensyn til sikkerhedsanalyse. Der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til lovgivning, forskrifter, procedurer og arbejdsmetoder. Dog henhører spørgsmålet om Gosatomnadzors uafhængighed af kraftværkerne og de politiske instanser naturligvis under den nationale myndighed.

Selv om IAEA's »fælles konvention om sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald« blev undertegnet i januar 1999, er den endnu ikke trådt i kraft i Rusland. Det er derfor ikke på nuværende stade muligt at garantere, at forvaltningen og håndteringen af affaldet er i overensstemmelse med den internationale praksis.

(1) Grafitmodererede letvandsreaktorer.
—

Det grundlæggende princip i Rönfeldt-dommen (2) skal ses specifikt i sammenhæng med den fri bevægelighed for arbejdstagere, der er statsborgere i en af Fællesskabets medlemsstater. Formålet med forordning (EØF) nr. 1408/71 (3) — nemlig at lette den i artikel 39 og 43 fastlagte fri bevægelighed for arbejdstagere mellem medlemsstaterne — fik EF-Domstolen til i forbindelse med dommen at moderere dennes automatiske effekt, som ville have betydet, at forordning (EØF) nr. 1408/71 trådte i stedet for de bilaterale konventioner om socialsikring. Det var på grund af dette formål, som specifikt gælder for Fællesskabet, at EF-Domstolen var nødt til at undersøge, om anvendelse af forordningen i stedet for de konventioner om socialsikring, som medlemsstaterne havde indgået med hinanden, rettighedsmæssigt stillede arbejdstagerne dårligere i forhold til de tidligere ordninger.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/898

(2004/C 84 E/0992)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0869/04

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. marts 2004)

Om: ECHO og Tjetjenien

Mange hjælpeorganisationer, som ønsker at yde humanitær bistand til befolkningen i det tjetjenske område i Rusland, klager over, at EU's kontor for humanitær bistand ECHO ikke behandler deres ansøgninger om støtte hurtigt og effektivt nok, og at hjælpen derfor ikke når frem. Hvilke kriterier stiller ECHO for hjælpen til Tjetjenien, og kan Kommissionen fremskynde behandlingen af ansøgningerne om støtte fra kirkelige og andre organisationer, som yder humanitær bistand?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(30. april 2004)

Kommissionen er ikke bekendt med, at mange hjælpeorganisationer, som ønsker at yde humanitær bistand til befolkningen i Tjetjenien, klager over, at EU's kontor for humanitær bistand (ECHO) ikke behandler deres ansøgninger om støtte hurtigt og effektivt nok.

ECHO, der varetager den humanitære bistand til Nordkaukasus, har aldrig modtaget sådanne klager. Kontoret arbejder med hurtige procedurer, der gør det muligt hurtigt at underskrive støtteaftaler og udbetale midler.

Kommissionen træffer normalt to finansieringsafgørelser om året med sigte på Tjetjenienskonfliktens ofre. Disse afgørelser er baseret på forudgående drøftelser med potentielle partnere, der bliver bedt om et oplæg, hvori de forklarer, hvilke foranstaltninger de ønsker finansieret af ECHO. ECHO beslutter da at fastholde nogle af dem under hensyntagen til behovene, ngo'ens erfaringer og sammenhængen med ECHO's strategi.

Når først afgørelsen er truffet, og ca. en måned før foranstaltningen påbegyndes, beder ECHO partneren om at forelægge et forslag. Forslaget drøftes dernæst indgående, og der underskrives en kontrakt i løbet af de efterfølgende uger. Det er derfor ikke muligt at fremskynde behandlingen af ansøgningerne, der i forvejen er meget kort.

Med hensyn til bistandens mål har ECHO's partnere indført meget strenge mekanismer for at sikre, at bistanden når frem til de tilsigtede modtagere. Partnerne arbejder ud fra en modtagerliste, der opstilles efter en vurdering af husstandenes økonomi og behov. Bistanden leveres direkte til disse modtagere uden mellemled, og hermed sikres det, at personerne på listen modtager det, de er berettiget til.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/520

(2004/C 88 E/0533)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0715/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(10. marts 2004)

Om: Momsforhøjelse i Polen for citrusfrugter

Det polske parlament har for nylig vedtaget et lovforslag om afgifter på varer og tjenesteydelser. Lovforslaget medfører en betydelig forhøjelse af forbrugsafgifterne, som især berører citrusfrugter og andre importvarer. Det foreslås i lovforslaget, at citrusfrugter pålægges 22 % moms, mens frugt og grøntsager, der er produceret i Polen, pålægges en momssats på 7 %.

I henhold til fællesskabslovgivningen kan alle fødevareprodukter pålægges den laveste momssats, men det er op til den enkelte medlemsstat at fastsætte den skatteprocent, som disse produkter skal beskattes med.

Lovforslaget betyder imidlertid en alvorlig konkurrenceforvridning til fordel for produkter, der primært produceres lokalt, hvilket er til skade for produkter, der først og fremmest produceres i andre lande i Den Europæiske Union, f.eks. citrusfrugter, og andre importerede frugter. Den nuværende situation, som berører EU's citrusfrugtproduktion direkte, forskelsbehandler allerede citrusfrugter, da de pålægges 7 % moms i forhold til de 3 %, der gælder for de øvrige erstatningsprodukter. Det betyder, at det er helt vilkårligt, da der er de samme omkostninger forbundet med produktion af citrusfrugter som med disse tilsvarende produkter, der ikke berøres af foranstaltningen.

Hvad vil Kommissionen foretage sig i forbindelse med Polens mulige skattemæssige forskelsbehandling af citrusfrugter fra andre medlemsstater og importerede citrusfrugter i forhold til den indenlandske polske produktion af tilsvarende produkter, således at princippet om fri konkurrence på det indre marked håndhæves?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/953

(2004/C 78 E/1007)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0330/04

af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. februar 2004)

Om: Hospital for nationalt beredskab i Italien

Ifølge en række artikler i den italienske presse er hospitalet L. Spallanzani i Rom, der har specialiseret sig i smitsomme sygdomme, gradvist ved at blive til et hospital for nationalt beredskab. Dette vil betyde — hvis det ikke allerede er en realitet i dag — at hospitalet kommer til at råde over laboratorier af højeste sikkerhedsklasse til bekæmpelse af niveau 4-bakterier og virusser (ebola, kopper, smitsomme sygdomme m.m.).

I betragtning af, at det ovennævnte hospital ligger i et af de tættest befolkede områder i Rom, anmodes Kommissionen om at oplyse, hvorvidt hospitalet råder over de certifikater fra internationale og europæiske organisationer, der kræves for at huse BSL4-laboratorier, og især på baggrund af hvilke certifikater Spallanzani-hospitalet i BSL4-laboratorierne huser de stærkt sygdomsfremkaldende niveau 4-bakterier og virusser.

Har Kommissionen kendskab til eksistensen af bilaterale aftaler mellem Italien og USA til bekæmpelse af bioterrorisme?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(4. marts 2004)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0095/04 fra Papayannakis (1).

(1) Se side 930.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/243

(2004/C 88 E/0246)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0905/04

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(24. marts 2004)

Om: Cykelhjelme

Er Kommissionen klar over, at Det Europæiske Cyklistforbund er imod indførelse af lovgivning, der skal gøre det obligatorisk for alle cyklister at bære cykelhjelm? Har Kommissionen kendskab til de undersøgelser, de henviser til, der viser, at obligatorisk brug af cykelhjelme ikke mindsker antallet af ulykker, der involverer cyklister?

Er Kommissionen villig til at undersøge spørgsmålet og i givet fald tage nødvendigheden af en sådan lovgivning op til fornyet overvejelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(30. april 2004)

Kommissionen er bekendt med Det Europæiske Cyklistforbunds holdning til brugen af cykelhjelm, og ikke mindst med den undersøgelse, som det ærede medlem nævner.

Kommissionen har endnu ikke taget stilling til, om der skal indføres fællesskabslovgivning om brugen af cykelhjelm. I det tredje europæiske handlingsprogram for trafiksikkerheden, der blev vedtaget i 2003 (1), og som udgør referencerammen for Kommissionens initiativer indtil 2010, meddelte Kommissionen, at den har planer om at gennemføre en statistisk undersøgelse af brugen af cykelhjelm i EU og af hjelmens effektivitet med hensyn til at mindske risikoen for kranielæsioner, navnlig hos de 10-14-årige, som er den mest udsatte gruppe. Det skal ligeledes undersøges, hvorvidt et krav om at bære cykelhjelm vil få en positiv eller negativ virkning på brugen af cyklen, samt hvilke foranstaltninger der i givet fald bør træffes på fællesskabsplan. Da denne undersøgelse ikke har højeste prioritet, vil den imidlertid ikke blive gennemført før 2005.

(1) »Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010: en fælles opgave« — meddelelse fra Kommissionen, KOM(2003) 311 endelig udg.
Det ærede medlem kan være forsikret om, at Kommissionen altid er indstillet på at beskytte europæisk industri mod indførsel på illoyale og skadelige vilkår, forudsat at de gældende krav ifølge EU's internationale forpligtelser og EU-lovgivningen (3) overholdes.

For at gennemføre antidumpingforanstaltninger er det ifølge reglerne nødvendigt at følge en formel procedure, der starter med, at der indgives en klage på hele eller størstedelen af den pågældende EF-erhvervsgrens vegne. Dernæst foretager Kommissionens afdeling for handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger en undersøgelse, der måske fører til et kommissionsforslag om antidumpingforanstaltninger (f.eks. en antidumpingtold), som skal vedtages af Ministerrådet.

Kommissionen er parat til at give de pågældende producenter i Fællesskabet al den information og hjælp, de beder om, for at sætte dem i stand til at indgive en sådan klage. I denne forbindelse henledes det ærede medlems opmærksomhed på Kommissionens websted (http://europa.eu.int/comm/trade/policy/dumping/ compl.htm), hvor der findes en »Vejledning i affattelse af antidumpingklage«.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/759

(2004/C 84 E/0855)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0080/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(20. januar 2004)

Om: Reumatisme og Biomed-programmet

I følge den Europæiske Liga Mod Reumatisme (EULAR) lider mere end 50 % af Europas befolkning på et eller andet tidspunkt af en akut eller kronisk reumatisk sygdom. Har Kommissionen overvejet at lade kampen mod reumatiske lidelser indgå som et tema i Biomed-programmet, og i bekræftende fald, hvilke konklusioner er man nået frem til?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(17. februar 2004)

Kommissionens engagement i forskningen i reumatiske lidelser fremgår af otte igangværende projekter, der vedrører reumatiske lidelser, og som finansieres med et bidrag fra EU på over 11 mio. EUR under det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Det forventes, at der vil foreligge resultater af disse projekter fra 2004.

Under sjette rammeprogram finansieres sundhedsrelateret forskning fortrinsvis inden for det udvalgte temaområde 1 »Biovidenskab, genomforskning og bioteknologi i sundhedens tjeneste«. Dette program fokuserer på grundforskningen inden for funktionel genomforskning, anvendelse af viden og teknologi på genomområdet inden for bioteknologi og anvendelse af viden og teknologi inden for lægevidenskaben. Allerede ved første forslagsindkaldelse i forbindelse med sjette rammeprogram, temaområde 1, er der udvalgt et projekt om væv- og cellemanipulation med stor relevans for reumatiske lidelser, og det er i øjeblikket til forhandling. Resultatet af anden forslagsindkaldelse, hvor fristen var den 13. november 2003, vil kunne foreligge midt i 2004.

Sammen med den videnskabelige rådgivningsgruppe og udvalget for programmet er Kommissionen i færd med at få defineret, hvilke emner der skal indgå i fremtidige forslagsindkaldelser vedrørende dette temaområde. Det er Kommissionens hensigt at foreslå et andet emne for forskning i relation til reumatiske lidelser i senere forslagsindkaldelser vedrørende temaområde 1.