ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3451/97 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: Boennespirer fra genetisk aendrede sojaboenner

Hvilken information har Kommissionen om resultaterne af, hvad der vil ske, naar genetisk aendrede boenner anvendes til fremstilling af boennespirer, som derefter spises raa?

Hvilke tests er der blevet foretaget med boennespirer, og hvad var resultatet af disse tests?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (10. december 1997)

Ifoelge Kommissionens beslutning af 3. april 1996 og den derpaa foelgende tilladelse fra de britiske myndigheder har Monsantos genetisk modificerede sojaboenner faaet markedsfoeringstilladelse til ganske bestemte formaal, nemlig »haandtering i miljoeet under import og foer og under oplagring og forarbejdning til ikke-levedygtige sojaboennefraktioner«. Der er ikke med denne markedsfoeringstilladelse givet tilladelse til, at sojaboenner i levedygtig form kan benyttes som levnedsmidler.

For at genetisk aendrede sojaboenner kan dyrkes i Faellesskabet skal der indgives en ny anmeldelse i henhold til direktiv 90/220/EOEF om udsaetning i miljoeet af genetisk aendrede organismer ((EFT L 117 af 8.5.1990. )). For at sojaboennespirer fra genetisk aendrede sojaboenner kan benyttes som levnedsmiddel eller levnedsmiddelingrediens, skal der indgives anmeldelse i henhold til forordning (EOEF) nr. 258/97 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser ((EFT L 43 af 14.2.1997. )). Kommissionen har ikke modtaget saadanne anmeldelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3996/97 af Friedhelm Frischenschlager (ELDR) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Fri bevaegelighed for arbejdstagere

Den autonome provins Bozen (Italien) har i de seneste 30 aar for sit territorium vedtaget omfattende rets- og forvaltningsforskrifter om offentlig fremme af erhvervelse af ejerboliger som primaer bolig samt anden boligstoette (bl.a. anvisning af stoettede byggegrunde, boligstoette, noedhjaelp m.m.) for indkomstsvage familier og enkeltpersoner.

Ud over det oekonomiske behov laegges der baade i forbindelse med ydelse af stoetten og med dennes stoerrelse primaert vaegt paa varigheden af stoettemodtagerens ophold paa den autonome provins Bozens territorium (art. 4 Landesgesetz nr. 4 af 2.4.1962). Bopael i andre af Faellesskabets medlemsstater godkendes ikke.

Er Kommissionen bekendt med disse bestemmelser?

Mener Kommissionen i oevrigt, at disse bestemmelser, i den udstraekning de finder anvendelse paa arbejdstagere fra andre medlemsstater, er forenelige med Faellesskabets forbud mod forskelsbehandling og navnlig med art. 9 i Raadets forordning (EOEF) nr. 1612/68 ((EFT L 257 af 19.10.1968, s. 2 )) af 15. oktober 1968. - Navnlig for saa vidt angaar de lange frister for opholdets varighed.

Finder Kommissionen, at denne bestemmelse er i modstrid med faellesskabsretten, vil den da venligst oplyse, hvilke skridt den har taget, hhv. vil tage, for at sikre overholdelse af faellesskabsretten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (24. februar 1998)

Kommissionen vil henvende sig til de italienske myndigheder for at faa oplyst alle detaljer i den omtalte ordning. Foerst naar Kommissionen faar tilsendt disse oplysninger, kan den fastslaa, om den situation, det aerede medlem beskriver, udgoer en indirekte forskelsbehandling af arbejdstagere fra Faellesskabet i forhold til italienske arbejdstagere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3449/97 af Gijs de Vries (ELDR) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: TV uden graenser

Fra 1.-23. juli 1997 blev udsendelserne fra satellitkanalen MED TV oedelagt af stoejsenderforstyrrelser. MED TV, hvis udsendelser er paa kurdisk, sender fra London med licens fra Det Forenede Kongeriges Independent Television Commission. Forstyrrelserne ramte ogsaa et andet EUTELSAT-baseret selskab, den rumaenske kanal Antena I.

Denne interferens beroevede effektivt flere EU-medlemsstater deres ret - som fastsat baade i direktivet om tv uden graenser og i artikel 10 i den europaeiske menneskerettighedskonvention - til at modtage udsendelser fra en anden medlemsstat.

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at sikre, at EU-borgernes ret til at modtage information fra tv-kanaler baseret i EU - i overensstemmelse med det relevante EU-direktiv - ikke oedelaegges af stoejsenderforstyrrelser paa saadanne kanaler, hvad enten det sker fra steder inden eller uden for Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (27. november 1997)

I henhold til direktivet om fjernsyn uden graenser (Raadets direktiv 89/552/EOEF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende udoevelse af tv-spredningsvirksomhed, ((EFT L 202 af 30.7.1997. )) som aendret ved Parlamentets og Raadets direktiv 97/36/EF) skal medlemsstaterne sikre fri modtagelse paa deres territorium af tv-udsendelser fra andre medlemsstater (artikel 2a, stk. 1).

Denne forpligtelse er baseret paa en af de fire grundlaeggende friheder, som er fastslaaet i EF-traktaten (den frie udveksling af tjenesteydelser - artikel 59).

Kommissionen laegger stor vaegt paa gennemfoerelse og overholdelse af EU-retten. Den har saaledes indledt en raekke overtraedelsesprocedurer inden for det paagaeldende omraade for at sikre, at direktivet gennemfoeres korrekt, og at det overholdes i praksis.

Kommissionen er ikke orienteret om den sag, det aerede medlem omtaler. Det vil vaere noedvendigt med flere oplysninger, hvis Kommissionen skal kunne foretage en vurdering og fastslaa, hvorvidt de paagaeldende handlinger betegner en overtraedelse af direktivet om fjernsyn uden graenser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3582/97 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Indførelse af et euro-seniorkort for personer over 60 år



EF-Tidende nr. C 174 af 08/06/1998 s. 0079



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3582/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Indfoerelse af et euro-seniorkort for personer over 60 aar Efter Kommissionens svar paa min forespoergsel E-1019/97 ((EFT C 367 af 4.12.1997, s. 69. )), hvor der henvises til en feasibility-undersoegelse med henblik paa at indfoere et europaeisk aeldrekort for personer paa over tres, oensker jeg at faa oplyst foelgende: Er der allerede ved at blive gennemfoert en saadan undersoegelse? Hvilke resultater er der opnaaet i forbindelse med dette projekt siden april 1997? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (13. januar 1998) Kommissionen har foerst for ganske nylig modtaget resultaterne af en feasibility-undersoegelse om et aeldrekort for personer over tres. Undersoegelsen er udarbejdet af ikke-statslige organisationer, der beskaeftiger sig med aeldre mennesker i fem medlemsstater. Resultaterne af undersoegelsen vil nu blive grundigt gennemgaaet af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4138/97 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Import af primater fra Indonesien

I den nyligt offentliggjorte rapport om handel med ikke-menneskelige primater fra Indonesien oplyses om specielt de alvorlige overtraedelser af bestemmelserne i CITES og de umaadelige lidelser, dyrene udsaettes for. Agter Kommissionen at foretage sin egen undersoegelse af handelen med primater?

Vil Kommissionen i oevrigt overveje at indfoere forbud mod brug af primater fra Indonesien til eksperimenter inden for EU, indtil resultaterne fra en saadan undersoegelse foreligger?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-4137/97 og E-4138/97 (18. februar 1998)

Kommissionen kender udmaerket til den rapport, der blev offentliggjort i november 1997 af den britiske union til afskaffelse af vivisektion (British Union for the Abolition of Vivisection - BUAV), vedroerende en raekke sendinger af primater fra Indonesien til USA. Da mindst én af disse sendinger kom via Faellesskabet i transit, mindede Kommissionen myndighederne i den paagaeldende medlemsstat om bestemmelserne i Raadets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol med handelen hermed ((EFT L 61 af 3.3.1997, s. 1. )), saerlig artikel 9, stk. 5.

Kommissionen har envidere anmodet det indonesiske styrelsesraad for konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES) om at tilstille den et svar paa de krav, der er fremsat i BUAV-rapporten, og oplyse, hvilken politik den foerer med hensyn til den praktiske gennemfoerelse af Den Internationale Civile Luftfartsammenslutnings (IATA's) forordninger og med hensyn til opdraet i fangenskab.

Kommissionen vil tage stilling til, hvorvidt det er noedvendigt med forholdsregler i henhold til artikel 4, stk. 6, litra c), i Raadets forordning (EF) nr. 338/97 i lyset af resultaterne af de noedvendige hoeringer herom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3901/97 af Carlo Secchi (PPE) til Kommissionen (27. november 1997)

Om: Reklameforbud mod affoeringsmidler i Italien

Er Kommissionen bekendt med, at det italienske sundhedsministeriums laegemiddelkomité har besluttet at aendre den nuvaerende klassificering af affoeringsmidler fra kategorien OTC til de ikke- receptpligtige laegemidler, som det til forskel fra den foerstnaevnte kategori ikke er tilladt at reklamere for?

Udgoer denne beslutning efter Kommissionens opfattelse en hindring for varernes frie bevaegelighed, naar det tages i betragtning, at det ifoelge de gaeldende EU-bestemmelser og de nationale bestemmelser i de andre medlemsstater er tilladt at reklamere for laegemidler, der er beregnet til selvmedicinering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (22. december 1997)

Kommissionen blev den 20. november 1997 via en laegemiddelindustrisammenslutning gjort opmaerksom paa de planlagte italienske foranstaltninger, som kan bevirke, at al reklame for affoeringsmidler bliver forbudt.

I betragtning af den klare ordlyd i artikel 3 i direktiv 92/28/EOEF af 31. marts 1992 om reklame for humane laegemidler ((EFT L 113 af 30.4.1992. )), ser det ud til, at medlemsstaterne ikke har lov til at have mere restriktive bestemmelser om reklame til offentligheden. Et nationalt forbud mod reklame for en vis gruppe af laegemidler, »som i kraft af deres sammensaetning og formaal er beregnet til anvendelse, uden at der soeges laege med henblik paa diagnosticering, receptudstedelse eller overvaagning af behandlingen, om noedvendigt med raad fra apotekeren«, og som ikke er omfattet af de udtrykkelige undtagelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, og 3, synes derfor at vaere en overtraedelse af faellesskabslovgivningen.

Kommissionen foerer kontrol med den videre udvikling af dette spoergsmaal i Italien og vil om noedvendigt traeffe passende foranstaltninger til at sikre, at Faellesskabets lovgivning overholdes fuldt ud.

Direktiv 92/26/EF af 31. marts 1992 om klassificering i forbindelse med udlevering af humane laegemidler ((EFT L 113 af 30.4.1992. )) giver medlemsstaterne mulighed for at omklassificere retsstatus for laegemidler, saaledes at reklamekravene kunne blive aendret, herunder muligheden for at forbyde en saadan reklame.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4124/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (16. januar 1998)

Om: Miljoeoprydningsprojekter paa Kola-halvoeen

Det er Kommissionen bekendt, at der paa mellemlang sigt oplagres meget radioaktivt affald paa Kola-halvoeen i oplagringsfaciliteter, som ikke opfylder moderne sikkerhedskrav, og at der blev afsat et lille bitte beloeb paa 5 mio ecu til bortskaffelsesprojekter. Kan Kommissionen venligst redegoere for, om dette arbejde er blevet udfoert?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. februar 1998)

En samlet oversigt over det brugte kernekraftbraendsel og det radioaktive affald, der i dag er oplagret i anlaeg i den nordvestlige del af Rusland, samt de maengder, der forventes at blive produceret i de kommende aar, blev udarbejdet i 1996 som led i en studiekontrakt, der finansieredes af Kommissionen. Som opfoelgning til denne undersoegelse bevilgedes der fem millioner ecu af midlerne til brug for nuklear sikkerhed under TACIS-programmet til forvaltning af det radioaktive affald i denne region. De fire projekter, der tilsammen udgoer dette program, indledtes alle i 1997.

Foruden disse projekter stoetter Kommissionen ligeledes en raekke andre aktiviteter vedroerende forvaltning af radioaktivt affald i omraadet. Heri indgaar bl.a. udbedring af lagerbeholderen »Lepse«, fjernelse af brugt nukleart braendsel, bygning af en saerlig tank til oplagring og transport af det udtagne braendsel, vurdering af mulighederne med hensyn til oplagring af det braendsel, der udtages af u-baade og isbrydere, samt endelig en samlet evaluering af foelgevirkningerne for miljoeet af de kernereaktorer, der er blevet dumpet i Kara-Havet.

Dog er der brug for at goere en hel del endnu ud over disse aktiviteter. Det fremgik for nylig af en international ekspertudtalelse, at situationen i denne region yderligere forvaerredes, da der blev sat stadig flere atomdrevne u-baade ud af drift. I denne udtalelse opfordredes staterne til at fremme finansiering af yderligere aktiviteter i regionen. Kommissionen gaar fuldt ind for dette standpunkt og haaber at kunne fremskynde sine bestraebelser med henblik paa at raade bod paa situationen. Den regner med fortsat at have Europa-Parlamentets opbakning heraf.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3222/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (16. oktober 1997)

Om: Genanvendelse af udtjente biler

Et af de miljoeproblemer, der i oejeblikket giver anledning til voldsomme debatter, er genanvendelsen af udtjente biler.

Der er fremsat en bred vifte af forslag, som raekker fra paastande om, at det er markedet, der i samarbejde med alle parter kan finde de bedste loesninger, til indfoerelse af miljoeafgifter, som det er sket i Nederlandene, paa trods af risikoen for, at ejeren - som det fremfoeres af forslagets modstandere - »glemmer« sin bil og efterlader den paa offentlig vej.

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er kommet med reguleringen af dette omraade, hvilke lande der har valgt at belaegge genanvendelsen med afgifter, og om den paataenker at forelaegge medlemsstaterne nogle forslag med henblik paa at finde faelles loesninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. december 1997)

Den 9. juli 1997 vedtog Kommissionen et forslag til direktiv om udrangerede motorkoere-toejer ((Dok. KOM(97) 358. )). Dette indeholder en raekke foranstaltninger om forebyggelse, indsamling, behandling, genvinding, tilsyn og information. Heri er der dog navnlig fastsat konkrete maal med hensyn til genbrug, genanvendelse og genvinding af affald.

Med dette forslag er det Kommissionens agt at fremme harmoniseringen af medlemsstaternes forskellige tilgang til problemet med udtjente koeretoejer. I nogle af medlemsstaterne er der allerede truffet initiativer enten af landets myndigheder eller af oekonomiske beslutningstagere. Disse initiativer er yderst forskelligartede med hensyn til udformning, frist for opfyldelsen af maalsaetningerne, varigheden og arten af de indgaaede forpligtelser. Der er blevet taget initiativer (hvori der i nogle tilfaelde indgaar genbrug og genvinding,) i Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, OEstrig, Sverige og Det Forenede Kongerige.

For at undgaa risikoen for, at koeretoejer evt. efterlades i miljoeet, kraeves det i det paagaeldende direktivforslag, at de udrangerede motorkoeretoejer foerst maa udgaa af de offentlige registre, naar der foreligger et officielt certifikat om bortskaffelsen heraf udstedt af en anerkendt registreret bilskrotningsvirksomhed. Kun de skrotningsfirmaer, der opfylder kravene i direktivet, vil kunne opnaa driftstilladelse og dermed at kunne udstede bortskaffelsescertifikaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3864/97 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (5. december 1997)

Om: Gennemfoerelse af energihandlingsprogrammet i Graekenland

Som foelge af det graeske energimarkeds afhaengighed af olieimport fra udlandet, den stigende dollarkurs og de deraf foelgende forhoejelser af priserne paa flydende braendstoffer er der opstaaet alvorlige problemer baade med hensyn til handelsbalancen og beskaeftigelsen. Denne udvikling og miljoeforureningen, der skyldes den tiltagende anvendelse af kulbrinter, goer det endnu mere aktuelt at fremme anvendelsen af lokale vedvarende energikilder i Graekenland.

Kan Kommissionen i lyset heraf oplyse, hvor langt man er naaet i gennemfoerelsen af energihandlingsprogrammet inden for faellesskabsstoetterammen til fordel for Graekenland og navnlig den del, der vedroerer fremme af vedvarende energikilder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (19. januar 1998)

Det operationelle energiprogram inden for faellesskabsstoetterammen for Graekenland har indtil nu absorberet 98% af de offentlige midler, der var afsat til de foerste fire aar, hvilket svarer til 59% af det samlede beloeb for hele perioden 1994-1999. De samlede bevillinger til vedvarende energi andrager 100,4 mio. ECU eller 21% af det samlede program. Af dette beloeb er 25,9 mio. ECU afsat til udvikling af anvendt teknologisk infrastruktur, til anvendelsesdemonstration og til fastlaeggelse af det teknisk og oekonomisk anvendelige potentiale. Der er afsat 74,5 mio. ECU til stoette til den private sektor med henblik paa investeringer i geotermisk energi, i minihydrauliske anlaeg dels i vandloeb paa mindst 300 kilowatt og hoejst 5 megawatt, dels paa eksisterende hydrauliske net, samt i vindkraft og passive og aktive solenergianlaeg i bygninger (isaer til opvarmning, nedkoeling og varmt vand), i produktion af biobraendsel og i udvinding af vedvarende energi i forbindelse med anlaeg til afsaltning af havvand.

Hvad sidstnaevnte investeringstype angaar, vil den private sektor rejse yderligere 90,5 mio. ECU til finansieringen. I oejeblikket er den organisation, der forvalter disse bevillinger, ved at indgaa kontrakter til et beloeb svarende til 76 mio. ECU til gennemfoerelse af 26 projekter af de i alt 68 forslag, som blev indgivet ved den foerste udbudsprocedure. Den 31. oktober 1997 - sidste frist i forbindelse med den anden udbudsprocedure - var der indgivet 120 forslag, der i alt beloeb sig til 501 mio. ECU. Man er i oejeblikket ved at gennemgaa disse forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4185/97 af Bárbara DÜHRKOP DÜHRKOP til Rådet. Forbud mod drivgarn og det britiske formandskab



EF-Tidende nr. C 196 af 22/06/1998 s. 0094



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4185/97 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Raadet (22. januar 1998) Om: Forbud mod drivgarn og det britiske formandskab Hvilke foranstaltninger agter det britiske formandskab i lyset af beslutningerne fra det sidste moede i Raadet (fiskeri) at foreslaa Raadet med henblik paa forbud mod drivgarn? Svar (7. april 1998) Formandskabet vil goere sit yderste for med stoette fra Kommissionen og under hensyn til Europa-Parlamentets synspunkter at tilvejebringe de noedvendige betingelser i Raadet for, at der hurtigst muligt kan traeffes afgoerelse om dette spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4176/97 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Samhørighedspolitik og kultur



EF-Tidende nr. C 196 af 22/06/1998 s. 0094



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4176/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998) Om: Samhoerighedspolitik og kultur Vil Kommissionen orientere om de kulturprojekter, der er blevet samfinansieret inden for rammerne af Faellesskabets initiativprogrammer for programperioden 1989-1993 samt 1994-1999 med angivelse af land, projektets regionale maal samt de samlede gennemfoerelsesomkostninger og faellesskabssamfinansieringen? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (6. marts 1998) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3243/97 af Alfonso Novo Belenguer (ARE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Soetransport af plutonium

Efter december 1997 vil der ske en foroegelse af soetransporten af plutonium fra den franske oparbejdningscentral i La Hague til Japan. For at tilbagelaegge denne straekning skal skibene sejle taet forbi kystomraader i de spanske regioner Galicien og De Kanariske OEer med den fare, som transporten af dette farlige affald frembyder.

Har Kommissionen kendskab til den straekning, som disse skibe fast skal tilbagelaegge paa vej til Japan?

Har Kommissionen truffet foranstaltninger for at undgaa, at disse farlige radioaktive laster passerer i naer afstand af kysterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (15. december 1997)

Ifoelge direktiv 93/75/EOEF om mindstekrav til skibe, som er paa vej til eller fra Faellesskabets soehavne med farligt eller forurenende gods ((EFT L 247 af 5.10.1993. Dette direktiv er ved at blive aendret, saa det ogsaa kommer til at gaelde radioaktive materialer, der omfattes af INF-kodeksen. )), skal alle rederier, hvis fartoejer transporterer farligt eller forurenende gods, herunder nukleare materialer, fra en havn i en medlemsstat eller en havn i et tredjeland til en havn i en medlemsstat, give myndighederne en raekke oplysninger, heriblandt navnlig skibets planlagte rute.

Formaalet med denne lovgivning er, at de nationale myndigheder skal raade over bedre oplysninger i tilfaelde af soefartsulykker, hvori der indgaar farlige stoffer, som transporteres med skib. Da andre beroerte medlemsstater ogsaa boer underrettens i en saadan situation, behoever Kommissionen ikke at inddrages direkte i anmeldelsesprocessen, som tjener praktiske formaal. Kommissionen griber kun ind, hvis direktivet ikke overholdes.

I betragtning af det nuvaerende sikkerhedsniveau for transportbeholdere, der benyttes til transport af plutonium i overensstemmelse med den internationale soefartsorganisations (IMO's) kodeks for international godstransport ad soevejen (IMDG) og kodeksen for sikker transport af bestraalet nukleart braendsel, plutonium og radioaktivt affald i beholdere ombord paa skibe (INF) har Kommissionen ikke paa nuvaerende tidspunkt planer om at foreslaa yderligere initiativer paa faellesskabsplan, naar det gaelder fastlaeggelse af sejlruterne for skibe, som transporterer plutonium eller andre radioaktive materialer.