ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2916/00

af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2000)

Om: Tilladelser til vejtransport mellem Østrig og Rumænien

Siden 1991 er den grænseoverskridende handel mellem Rumænien og Østrig vokset til det tredobbelte. Loftet på 4 500 transporttilladelser er imidlertid næsten ikke blevet hævet i de seneste år. Det faktiske behov er på ca. 8 000 tilladelser årligt. Transporten flyttes således over på jernbanen (den rullende landevej), men det fører til alvorlige forsinkelser og uregelmæssigheder. Udviklingen gør det påtrængende nødvendigt med hurtige løsninger alene i første kvartal 2000 steg Østrigs eksport til Rumænien med over 13 %.

Hvordan vurderer Kommissionen denne situation i lyset af politikken for det indre marked på den ene side og Rumæniens bestræbelser på at opnå EU-medlemskab på den anden side?

Hvad kan og vil Kommissionen foretage sig for at skabe mulighed for en udvidelse af det årlige antal transporttilladelser?

Har Kommissionen som et alternativ hertil planer om yderligere at udbygge den rullende landevej for på den måde at sikre den grænseoverskridende handel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(20. oktober 2000)

Det ærede medlem peger på at der ikke er transporttilladelser nok mellem Østrig og Rumænien til at klare den stigende samhandel.

Knaphed på bilaterale transporttilladelser mellem Rumænien og Østrig er østrigsk kompetenceområde. Det samme gælder Østrigs præference for rullende landeveje til tredjelandstransporter i henhold til bilateraler aftaler.

EF's retsregler på området, dvs. Rådets forordning (EØF) nr. 881/92 af 26. marts 1992 om adgang til markedet for vejgodstransport i Fællesskabet som udføres fra eller til en medlemsstats område eller gennem en eller flere medlemsstaters områder(1), fastsætter udtrykkelig at forordningen indtil der er indgået aftaler mellem Fællesskabet og de pågældende tredjelande, ikke berører bilaterale aftaler mellem en medlemsstat og tredjelande.

På grund af fortsat generel modstand i Rådet, føres der ikke for tiden forhandlinger mellem EF og Rumænien om indgåelse af en vejtransportaftale der helt kunne erstatte de bilaterale aftaler mellem medlemsstater og Rumænien.

(1) EFT L 95 af 9.4.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2203/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. juli 2000)

Om: Regionen Flanderns inddragelse i det europæiske Greenlight-program

I februar 2000 gav Kommissionen startskuddet til Greenlight-programmet. Programmet er et led i Kyoto-målene og ønsker at reducere den negative virkning af belysning for miljøet. I Kommissionens brochure (http://www.eu-greenlight.org) nævnes 15 nationale agenturer, der slutter sig sammen med henblik på aktivt at fremme initiativet.

For Belgiens vedkommende nævnes kun regionen Vallonien. De ansvarlige for Greenlight-programmet har efter eget forlydende også kontaktet de øvrige delstater. De har åbenbart ikke regnet på spørgsmålet om at blive promotor for Greenlight-programmet.

1. Blev regionen Flandern officielt anmodet om at blive promotor (agentur) for det europæiske Greenlight-program? I bekræftende fald, hvornår, hvordan og af hvem?

2. Er regionen Flandern gået ind på Kommissionens anmodning om at blive partner i Greenlight-programmet? a) I bekræftende fald, hvornår, hvordan og af hvem blev der reageret positivt på Kommissionens tilbud? b) I benægtende fald, hvorfor har regionen Flandern ingen interesse i Kommissionens Greenlight-program? Hvilke argumenter har regionen Flandern fremført for ikke at deltage i det europæiske Greenlight-program?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(11. september 2000)

I begyndelsen af 1999 tog det spanske energiagentur Instituto para la Diversification y Ahorro de la Energía (IDAE) têten som led i et initiativ sammen med en række andre nationale og regionale energiagenturer med henblik på at indgive et forslag til et SAVE-projekt om fremme af greenlight-programmet. I denne forbindelse forsynede Kommissionen IDAE med en liste over de europæiske agenturer, heriblandt de to regionale agenturer i Belgien. Hovedparten af de energiagenturer, som IDAE rettede henvendelse til, svarede herpå. Imidlertid var dette ikke tilfældet, for så vidt angår de to belgiske agenturer.

Senere i 1999 optog Kommissionen selv kontakt til de to belgiske regionale agenturer såvel som til andre nationale energiagenturer, som ikke deltog i dette SAVE-projekt, for at anspore dem til at medvirke alligevel, men Kommissionen modtog intet svar fra det flamske agentur. Kommissionen er fortsat særdeles interesseret i at have en helt officiel promotor i den flamske region og vil med henblik herpå fortsat søge at opnå en positiv reaktion fra det flamske agentur.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2999/00

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(20. september 2000)

Om: EU-standarder for håndfrie telefoner

Den stadig større udbredelse af mobiltelefoner har medført, at de også anvendes af bilister under kørslen i alle EU-lande, men disse lande har forskellige regler f.eks. for anvendelsen af høretelefoner, der er forbundet med en mobiltelefon, som anvendes i stedet for de såkaldte håndfrie telefoner.

Mener Kommissionen ikke, at der er behov for fælles regler, der kan sikre en mere ensartet situation i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(27. oktober 2000)

Kommissionen har naturligvis kendskab til debatten om de potentielle risici ved brug af en mobiltelefon under bilkørsel og følger dette spørgsmål på nærmeste hold.

Som det ærede medlem ganske rigtigt bemærker, gælder der forskellige bestemmelser i medlemsstaterne, for så vidt angår brug af mobiltelefoner under kørslen.

Visse medlemsstater tillader kun brug af håndfrie telefoner, mens andre ingen formelle restriktioner har med hensyn til brug af mobiltelefoner, men kræver i deres færdselslov, at føreren har fuld kontrol over sit køretøj til enhver tid. For så vidt angår håndfrie telefoner, er brugen af en højttaler eller høretelefon ikke nærmere specificeret. Det eneste krav går ud på, at føreren ikke skal være nødsaget til at benytte sine hænder til at betjene systemet.

I betragtning af, at samtlige medlemsstater kræver, at føreren skal have fuld kontrol over sit køretøj til enhver tid, og under hensyn til teknologiens hastige udvikling føler Kommissionen det ikke nødvendigt at gribe ind på dette stadium og fremsætte forslag til særlovgivning om mobiltelefoner. Da der også er forskel på arten af de tilladte håndfrie apparater, foreslår Kommissionen heller ikke ensartede standarder for høretelefoner eller højttalere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1578/00

af William Newton Dunn (PPE-DE) til Kommissionen

(19. maj 2000)

Om: Test vedrørende kræftfremkaldende egenskaber i syntetiske glasfibre

Ifølge oplysninger foretog Kommissionen midt i 1990'erne nogle bio- persistenstests over en femårig periode for at finde frem til, om syntetiske glasfibre som f.eks. Rockwool og Glasswool er kræftfremkaldende.

Foreligger resultaterne af disse test?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(5. juli 2000)

Et direktiv fra Kommissionen fra 1997(1) indeholder bestemmelser om klassificering og etikettering af visse syntetiske glasfibre i overensstemmelse med deres farlige egenskaber, herunder kræftfremkaldende egenskaber. I direktivets artikel 2 hedder det, at inden for en periode af fem år efter dette direktivs ikrafttræden skal Kommissionen foretage en vurdering af ny videnskabelig viden og om nødvendigt vedtage foranstaltninger til fjernelse eller ændring af note Q. Note Q omhandler undersøgelser af de mulige kræftfremkaldende virkninger af sådanne fibre.

Kommissionen vurderer for tiden en inhalationstest for biopersistens, en såkaldt 90 dages undersøgelse. Vurderingen foretages i samarbejde med Det Europæiske Kemikaliekontor under Det Fælles Forskningscenter, branchesammenslutninger inden for fiberindustrien og et anerkendt laboratorium. Første fase vil blive afsluttet om nogle måneder. Andre undersøgelser for biopersistens vil blive evalueret i den nærmeste fremtid i samarbejde med Kemikaliekontoret, industrien og en række laboratorier.

Disse aktiviteter skal munde ud i testprotokoller vedrørende de kræftfremkaldende egenskaber ved syntetiske glasfibre.

(1) Kommissionens direktiv 97/69/EF af 5. december 1997 om 23. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer, EFT L 343 af 13.12.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3321/00

af António Campos (PSE) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Den fælles landbrugspolitik

Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål:

1. Hvor stor har den årlige stigning målt i euro og procent været i udgifterne afholdt over EUGFL's Garantisektion til kornsektoren i perioden 1992-1999?

2. Hvor stor har den samlede stigning målt i euro og procent været i udgifterne afholdt over EUGFL's Garantisektion til kornsektoren i perioden 1992-1999?

3. Hvor stor har den årlige stigning målt i euro og procent været i bevillingerne til EUGFL's Garantisektion i perioden 1992-1999?

4. Hvor stor har den samlede stigning målt i euro og procent været i bevillingerne til EUGFL's Garantisektion i perioden 1992-1999?

5. Hvorledes har den årlige udvikling i markedspriserne for korn været i perioden 1992-1999, og hvor stor har det respektive procentvise fald eller den respektive procentvise stigning været i disse priser, hvis man tager 1992 som referenceår?

6. Hvor stor har den gennemsnitlige difference målt i euro og procent været i kornpriserne i perioden 1992-1999?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. december 2000)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3037/00

af Samuli Pohjamo (ELDR) til Kommissionen

(20. september 2000)

Om: Rekrutteringsproblemer i forbindelse med den nordlige dimension

Kommissionen vedtog en handlingsplan for EU's nordlige dimension under det portugisiske formandskab. Fra forskellige kilder forlyder det, at Kommissionen har problemer med rekrutteringen af medarbejdere, der skal beskæftige sig med den nordlige dimension.

Hvad vil Kommissionen gøre for at løse rekrutteringsproblemerne i forbindelse med den nordlige dimension?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. oktober 2000)

Det Europæiske Råd tilsluttede sig på mødet den 20. juni 2000 i Feira handlingsplanen vedrørende den nordlige dimension og konkluderede, at Kommissionen skulle spille en ledende rolle ved gennemførelsen deraf. Ifølge handlingsplanen skal den nordlige dimension implementeres inden for de eksisterende rammer og instrumenter og dermed uden yderligere budget- eller personaleressourcer. Kommissionen kan forvisse det ærede medlem om, at handlingsplanen i øjeblikket gennemføres i overensstemmelse dermed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3378/00

af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen

(3. november 2000)

Om: Havfugle og langlinefiskeri

De negative virkninger af langlinefiskeri betyder, at der dræbes mellem 50 000 og 100 000 stormfugle hvert år i det nordøstlige Atlanterhav, og at en række albatrosarter er truet. Hvilke konkrete foranstaltninger agter Kommissionen på den baggrund at tage for at sikre, at EU-fiskefartøjer tager de nødvendige forholdsregler for at sikre, at disse fugledrab undgås?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström på skriftlige forespørgsler E-3268/00, E-3378/00 og E-3379/00

(5. december 2000)

Indtil nu har hovedparten af de bekymringer, der er kommet til udtryk over for Kommissionen, vedrørt de utilsigtede bifangster i form af havfugle i oceanerne på den sydlige halvkugle. Kommissionen er ved at indhente informationer om, i hvilket omfang dette spørgsmål udgør noget reelt problem i fællesskabsfarvandene.

Som led i dette arbejde har Kommissionen anmodet Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) om oplysninger og råd med hensyn til det tryk, fiskernes virksomhed udøver på havmiljøet, herunder især på de ikke-kommercielle arter. Endelig skal Kommissionen henvise de ærede medlemmer til dens svar på skriftlig forespørgsel nr. E-3126/00(1) fra Davies.

(1) EFT C 136 E af 8.5.2001, s. 190.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3951/00

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(13. december 2000)

Om: Anvendelse af EU-midler i Spanien (De Kanariske Øer)

I anledning af den foreliggende beretning fra Revisionsretten og på baggrund af uregelmæssighederne i anvendelsen af EU-støtte i Spanien bedes Kommissionen kaste nærmere lys over situationen på De Kanariske Øer.

Hvilke beløb andrager de midler, Den Europæiske Union hvert år yder til De Kanariske Øer?

Kan Kommissionen foretage en detaljeret opdeling af de støtteberettigede områder?

Er anvendelsen af disse midler formålsbestemt?

Er der noget, der tyder på, at disse midler er blevet anvendt i modstrid med formålet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(22. december 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2699/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Landbrugsstøtte og Ungarns EU-medlemskab

1. Kan Kommissionen give et overslag over, hvor meget de årlige udgifter til landbrugsstøtte vil vokse, hvis den nuværende EU-landbrugsstøttepolitik udvides til at omfatte Ungarn, når landet bliver medlem af Den Europæiske Union, og det forudsættes

a) at der ikke sker ændringer i den nuværende ungarske landbrugsproduktion;

b) at der sker ændringer i den ungarske landbrugsproduktion i takt med ændrede økonomiske incitamenter, efterhånden som støtte- og strukturforanstaltninger bringes på linje med de nugældende EU-politikker?

2. Hvor høje bliver de anslåede årlige udgifter for Garantifonden og for strukturfondene i hvert enkelt tilfælde?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-2690/00, E-2691/00, E-2695/00, E-2699/00, E-2700/00 og E-2701/00

(29. september 2000)

For at kunne anslå de yderligere årlige udgifter til landbrugsstøtte som følge af Polen, Tjekkiet, Cypern, Ungarn, Slovenien og Estlands tiltrædelse af EU er det nødvendigt med nogenlunde sikkerhed at kende dato, vilkår og betingelser for landenes tiltrædelse af EU. Disse aspekter skal fastlægges under tiltrædelsesforhandlingerne med landene, hvoraf landbrugskapitlet blev åbnet i juni 2000. Ethvert overslag over udgifter på grundlag af de antagelser, der fremføres af det ærede medlem, må derfor nødvendigvis have en hypotetisk, spekulativ og usikker karakter. På det nuværende tidspunkt i forhandlingsprocessen er Kommissionen derfor ikke i stand til at besvare de spørgsmål, som det ærede medlem har stillet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3249/00

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(20. oktober 2000)

Om: Den Europæiske Unions støtte til afsætning af olivenolie

I forbindelse med kurset Fremstilling og afsætning af olivenolien. Situationen i dag og fremover på sommeruniversitetet i den spanske by Baeza, Jaén, som er det vigtigste center for produktionen af olivenolie, udtalte Det Nationale Olivenolieagenturs EU-konsulent og en ekspert i EU-politik fra det spanske landbrugsministerium, at EF-støtten til olivensektoren ikke ville blive nedsat, men blot ændret.

Ifølge disse eksperter består omlægningen af støtten i, at der ikke længere udelukkende ydes støtte til produktion, men også til andre aktiviteter, herunder afsætning.

Kan Kommissionen på baggrund af, at olivenoliesektorens svage punkt er afsætningen, bekræfte, at omlægningen af støtten inden for olivenoliesektoren faktisk vil betyde, at den udvides til også at omfatte andre aktiviteter, herunder afsætningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. december 2000)

Den nuværende fælles markedsordning for olivenoliesektoren, der er er fastlagt i Rådets forordning nr. 136/66/EØF af 22. september 1966 om oprettelse af en fælles markedsordning for fedtstoffer(1), udløber den 31. oktober 2001.

For at der kan være en ny ordning på plads fra den 1. november 2001, har Kommissionen til hensigt at forelægge et forslag for Rådet og Parlamentet i tide. Nu er Kommissionen ved at gennemgå materialet i de gennemførte undersøgelser og andre foreliggende kilder.

Så længe forslaget ikke foreligger, kan Kommissionen ikke udtale sig om de hypoteser, som de to spanske eksperter har fremsat.

(1) EFT B 172 af 30.9.1966.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2590/00

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Rådet

(1. september 2000)

Om: Rådets foranstaltninger til fordel for regionerne i den yderste periferi i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 299, stk. 2

I sin redegørelse på Parlamentets plenarmøde i juli 2000 om det franske formandskabs vigtigste indsatsområder i sidste halvdel af 2000 henviste formanden, Chirac, udtrykkeligt til regionerne i den yderste periferi. Hvilke foranstaltninger påtænker Rådet at vedtage til fordel for regionerne i Den Europæiske Unions yderste periferi i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 299, stk. 2?

Svar

(9. november 2000)

Kommissionen forelagde den 14. marts 2000 en rapport om foranstaltninger til gennemførelse af traktatens artikel 299, stk. 2, vedrørende regionerne i Den Europæiske Unions yderste periferi.

Rapporten er blevet fulgt op af et arbejdsprogram fra Kommissionen med henblik på at gennemføre foranstaltninger til iværksættelse af artikel 299, stk. 2.

Rådet har imidlertid endnu ikke fået forelagt formelle forslag fra Kommissionen og kan derfor ikke give det ærede parlamentsmedlem et mere nøjagtigt svar med hensyn til, hvilke specifikke foranstaltninger Rådet påtænker at vedtage til gennemførelse af artikel 299, stk. 2.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2955/00

af Emmanouil Mastorakis (PSE) til Kommissionen

(20. september 2000)

Om: Den Europæiske Unions regionalpolitik

Eftersom den forestående udvidelse er ensbetydende med en forøgelse af de regionale forskelle og et fald i EU's gennemsnitlige BNP pr. indbygger, er det klart, at Kommissionen rettidigt bør forelægge et integreret forslag til, hvilken regionalpolitik den vil føre, gennemførelseskriterierne og størrelsen af de finansielle midler efter 2006.

Hvad agter Kommissionen at foretage sig i denne forbindelse?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier på skriftlige forespørgsler E-2955/00 og E-2966/00

(7. november 2000)

I løbet af januar 2001 vil Kommissionen vedtage anden beretning om økonomisk og social samhørighed, der skal forelægges Parlamentet i henhold til EF-traktatens artikel 159 (tidligere artikel 130b).

Beretningen vil beskæftige sig med regionernes situation og udvikling i forbindelse med et udvidet EU, evaluere EF-politikkernes virkninger for samhørigheden og foreslå retningslinjer for samhørighedspolitikken i årene efter 2006.

Det er Kommissionens ønske, at denne anden beretning danner udgangspunkt for en bred debat om denne politiks fremtid. Den vil i den sammenhæng i maj 2001 organisere et forum, som Parlamentets medlemmer og alle aktører i regionaludviklingen i de nuværende medlemsstater og ansøgerlandene vil blive opfordret til at deltage i.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2602/00 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen. Revision af den fælles markedsordning for olivenolie.



EF-Tidende nr. 103 E af 03/04/2001 s. 0195 - 0196



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2602/00 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen (1. august 2000) Om: Revision af den fælles markedsordning for olivenolie 1. Hvor hurtigt vil Kommissionen foretage en revision af den fælles markedsordning for olivenolie? 2. Hvilke generelle karakteristika vil denne revision få? 3. Agter Kommissionen at tage hensyn til krisen på olivenoliemarkedet, som har ført til et drastisk fald i priserne for producenterne? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. september 2000) 1. Kommissionen har forpligtet sig til at fremsætte et reformforslag i løbet af 2000 med henblik på anvendelse for produktionsåret 2001/02 som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1638/98 af 20. juli 1998 om ændring af forordning nr. 136/66/EØF om oprettelse af en fælles markedsordning for fedtstoffer(1). 2. Kommissionen vil, når tiden er inde, underrette og høre Europa-Parlamentet herom. 3. Ja. (1) EFT L 210 af 28.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3052/00

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(28. september 2000)

Om: Gennemførelse af direktivet om veterinærkontrol

Den Europæiske Union trues af en alvorlig og økonomisk skadelig sygdom hos fjerkræ på grund af nogle medlemsstaters manglende gennemførelse af en streng veterinærkontrol ved importen af eksotiske dyr bestemt til videresalg.

1. Er Kommissionen enig i, at dette er den uundgåelige konklusion af den undersøgelse, den nederlandske forening til dyrenes beskyttelse for nylig har foretaget under medvirken af ledende embedsmænd fra veterinærkontrollen i ti medlemsstater?

2. Er Kommissionen enig i, at rapportens henstillinger er følsomme, og at den kvantitative risikoanalyse i det mindste skal gennemføres hurtigst muligt?

3. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at hindre, at borgerne i EU udsættes for fare for at pådrage sig alvorlige sygdomme ved at spise fjerkræ, som muligvis er inficeret?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-3043/00 og E-3052/00

(31. oktober 2000)

Kommissionen er fuldt ud opmærksom på en eventuel risiko for overførsel af fjerkræsygdomme ved indførsel af eksotiske fugle, navnlig da disse fugle kan stamme fra mange forskellige lande i verden.

Efter den endelige etablering af det indre marked er indførslen af fjerkræ harmoniseret ved fællesskabslovgivning. Desuden har Kommissionen for at forebygge risikoen for overførsel af fjerkræsygdomme ved indførsel af eksotiske fugle for nylig fremlagt et udkast til beslutning(1) om dyresundhedsmæssige betingelser og udstedelse af sundhedscertifikat ved indførsel af fugle, bortset fra fjerkræ, samt karantænebetingelser.

Alle fugle, bortset fra fjerkræ, som indføres i kommercielt øjemed skal anbringes i officielt godkendte karantænefaciliteter eller -centre i medlemsstaterne i mindst 30 dage. Der skal under karantænen gennemføres kliniske undersøgelser og laboratorieanalyser for Newcastle disease og fjerkræinfluenza, og fuglene må kun frigives på grundlag af en officiel godkendelse, som er betinget af, at alle test er faldet heldigt ud. Observationsperioden vil også give mulighed for at opdage andre sygdomme.

Kommissionen er af den opfattelse, at fastsættelsen af disse harmoniserede regler imødekommer den bekymring, som udtrykkes i rapporten The veterinary control in the European Union of imported pet birds and mammals of Cites and non-Cites species (Sundhedskontrol i EU af fugle og pattedyr tilhørende CITES- eller ikke-CITES-arter, der indføres som kæledyr), som Eurogruppen for Dyrs Velfærd har udarbejdet.

Indførsel af fugle, der ledsager ejeren, er undergivet nationale regler, og Kommissionen har ikke i øjeblikket til hensigt at fastsætte harmoniserede regler på dette område, da medlemsstaterne ikke har rapporteret om udbrud af fjerkræsygdomme, som kan tilskrives sådanne indførsler.

(1) SANCO/1295/2000, rev. 6.