ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0475/96 af Magda Aelvoet (V) og Nel van Dijk (V) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Foelger for sundheden foraarsaget af emission af kerosin i naerheden af lufthavne

Har videnskabsmaend ved universitetet i Gent under ledelse af professor Vuylsteke mellem 1985 og 1990 for Europa-Kommissionen foretaget undersoegelser af virkningerne af emissionen af kerosin paa folkesundheden i naerheden af lufthavnen i Oostende? ((De Volkskrant, 10. februar 1996, De Morgen, 12. februar 1996. ))

Er resultaterne af disse undersoegelser blevet hemmeligholdt i fem aar? I bekraeftende fald, hvorfor?

Viser forskningsresultaterne en oeget risiko for leukaemi blandt mennesker, der bor i naerheden af lufthavne?

Er Kommissionen villig til at offentliggoere resultaterne af professor Vuylstekes undersoegelser?

Finansierer Kommissionen lignende undersoegelser i naerheden af andre lufthavne?

Har disse undersoegelser allerede foert til (foreloebige) konklusioner? I bekraeftende fald hvilke?

Vil der blive taget hoejde for disse konklusioner og forsigtighedsprincippet i rammedirektivet om vurdering af og styring af luftkvalitet, som inden laenge forelaegges Europa-Parlamentet til andenbehandling, eller anser Kommissionen en saerskilt lovgivning om emissionen af kerosin og placeringen af lufthavne for noedvendig?

Er Kommissionen enig med professor Allaert fra universitetet i Gent om, at det er uforsvarligt fortsat at udvide lufthavne i naerheden af boligomraader?

Betyder dette i bekraeftende fald ikke, at der ikke laengere maa stilles midler til raadighed fra EFRU, Samhoerighedsfonden og andre EU-fonde til anlaeg eller udvidelse af lufthavne i naerheden af boligomraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (22. maj 1996)

Kommissionen har ikke ydet stoette til den i spoergsmaalet omtalte epidemiologiske undersoegelse. Professor Vuylsteke har ved flere lejligheder gentaget, at han ikke har ledet en saadan undersoegelse.

Rammedirektivet om vurdering og styring af udendoers luftkvalitet ((EFT C 216 af 6.8.1994; aendret forslag EFT C 238 af 13.9.1995. )), som snart forelaegges til andenbehandling i Parlamentet, indeholder retningslinier for koncentrationen af forurenende stoffer i luften men ingen bestemmelser vedroerende emissioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0764/96 af Sylviane Ainardi (GUE/NGL) til Kommissionen (21. marts 1996)

Om: Udviklingen af harpikstapning

Der er stadig et stort underskud i Europa paa produkter fremstillet af fyrreharpiks. Desvaerre er tapningen af fyrreharpiks paa grund af prisfald og manglende stoette blevet opgivet i en raekke omraader som f.eks. Landes.

Der er for nylig blevet udviklet en ny metode til harpikstapning, som foregaar i en lukket beholder. Metoden forbedrer udbyttet og goer det muligt at udvinde terpentin gennem dekantering og krystalliseret harpiks. Metoden omfatter desuden en mobil destilleringsenhed, som goer det muligt at omdanne det krystalliserede harpiks til kolofinium og terpentin paa stedet. Man er for oejeblikket i gang med at afproeve metoden.

Har Kommissionen kendskab til denne nye metode? Har den til hensigt at yde finansiel stoette til projektet for at goere det muligt at genoplive harpikstapningen i skovomraader som f.eks. Landes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. april 1996)

Kommissionen er bekendt med de forskellige metoder til tapning af fyrreharpiks, herunder den metode til harpikstapning, der foregaar i en lukket beholder, og som forenkler arbejdet og nedskaerer omkostningerne.

Kommissionen yder ikke direkte stoette til harpiksproduktionen i EF.

Udviklingen af denne sektor i Landes kan dog fremmes ved at yde stoette til udviklingsprogrammer for landdistrikterne. Disse programmer indgaar i reformen af strukturfondene og forvaltes i de franske regioner af tilsynsudvalg, der ledes af regionernes praefekter og omfatter regionernes politiske, administrative, oekonomiske og sociale parter. Programmet for Aquitaine vedroerer perioden 1994-1999 og indeholder et afsnit om udnyttelse af skovressourcerne. Fremme af harpiksproduktionen kunne indgaa i et saadant program, hvis de regionale beslutningstagere traeffer beslutning herom. I Aquitaine-programmet er der til hele skovbrugssektoren afsat offentlige midler paa omkring 300 mio. FRF over en seksaarig periode, inkl. de naesten 150 mio. FRF, som ydes af EUGFL, Udviklingssektionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0514/96 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: »Lysforurening«

Problemet »lysforurening« bliver stoerre og stoerre i Den Europaeiske Union. Et oedselt og unoedvendigt energiforbrug til belysning sloerer nattehimlen og er endvidere en stor kilde til energispild. En bivirkning ved denne »lysforurening« er aabenbart, at astronomer i stigende grad finder det vanskeligt at faa et klart billede af stjernerne.

Hvorledes agter Kommissionen at tilskynde medlemsstaterne til aktivt at afhjaelpe dette voksende problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (12. april 1996)

Kommissionen er ganske klar over problemet med lysforurening og dennes foelgevirkninger for astronomer og andre, og deler den opfattelse, at 'spildt' lys og lysskaer paa nattehimlen kan medfoere saavel oekonomiske som miljoemaessige tab.

Under PACE- ((Raadets beslutning nr. 89/364/EOEF, EFT nr. L 157 af 9.6.1989, s. 32. )) og SAVE- ((Raadets beslutning nr. 91/565/EOEF, EFT nr. L 307 af 8.11.1991, s. 34. ))programmerne er der bestraebelser i gang for at fremme energieffektiv belysning. For nylig blev der som led i en konference, der havde SAVE-programmet som sponsor, afholdt et saerligt moede, som udelukkende gjaldt lysskaer paa nattehimlen (»sky glow«).

Kommissionen naerer den opfattelse, at der mest hensigtsmaessigt kan goeres en indsats over for dem, der arbejder med belysning, for eksempel ingenioerer, installatoerer, entreprenoerer, lokale myndigheder og private virksomheder, gennem oplysning og uddannelse om korrekt udendoers belysning og noedvendigheden af at undgaa lysspild.

Hvad lige netop lysforurening angaar, er det Kommissionens opfattelse, at det ville vaere meget vanskeligt at regulere det problem paa EF-plan, fordi forhold og krav er saa forskellige medlemslandene imellem. Derfor er det op til de enkelte medlemsstater selv at afgoere, hvordan dette problem bedst loeses. Under alle omstaendigheder vil Kommissionen fremdeles droefte spoergsmaalet med alle involverede parter paa kommende konferencer eller workshops om belysningsmaessig effektivitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0603/96 af Carole Tongue (PSE) til Kommissionen (13. marts 1996)

Om: Stoette til udoevende kunst

Har Kommissionen kendskab til de problemer, som sammenslutningen af musikere har gjort opmaerksom paa, nemlig at EU-stoette maaske bliver brugt til at forhindre britiske balletkorps i at medbringe deres egne orkestre, naar de optraeder i udlandet? Birmingham Kongelige Ballet er stoedt paa saadanne problemer. Bruges stoetten paa denne maade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (23. april 1996)

Faellesskabet stoetter kulturbegivenheder inden for musik og dans gennem KALEISKOP-programmet, og tidligere gennem det samme programs pilotprojekt.

For at kunne opnaa stoette fra Faellesskabet skal projektet opfylde saerlige forudsaetninger. Disse forudsaetninger er opstillet i de forslagsindkaldelser, der bliver trykt i EF-Tidende og omfatter blandt andet, at projektet skal have en europaeisk dimension (faelles organisering og deltagelse fra mindst tre medlemsstater), og at det skal vaere af hoej kvalitet, vaere nyskabende og forbilledlig.

Kommissionen har ikke kendskab til det saerlige problem, som Birminghams Kongelige Ballet er stoedt paa, men goer opmaerksom paa, at stoetten har til formaal at fremme samarbejde mellem medlemsstater. Kommissionen har ingen indflydelse paa projekternes forberedelse eller selve forloebet. Dette er helt og holdent de projektansvarliges ansvar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0542/96 af Irini Lambraki (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Anvendelse af faellesskabsretten i forbindelse med vedtaegtsbestemmelser for internationale og nationale sportsforbund

Efter den dom, der blev afsagt af De Europaeiske Faellesskabers Domstol i Bosman-sagen (C-415/95 af 15. december 1995) er der opstaaet en ny situation vedroerende anvendelse af faellesskabsretten til at gaelde for europaeisk sport. Europaeisk fodbold styres traditionelt af vedtaegtsbestemmelserne for FIFA og UEFA, som suppleres med vedtaegtsbestemmelserne for de nationale fodboldforbund.

I lyset af denne dom bedes Kommissionen oplyse:

1. Anvendes faellesskabsretten ogsaa i juridiske forbindelser inden for sporten, som styres af vedtaegterne for de internationale og nationale sportsforbund (rekruttering og overfoersel af sportsfolk, medlemmernes rettigheder og forpligtelser, valgmaade for de administrative organer osv.)?

2. Har vedtaegtsbestemmelserne for de internationale sportsforbund (FIFA, UEFA, FIBA, IAAF osv.) forrang for de tilsvarende bestemmelser i faellesskabsretten?

3. Har EU-medlemsstaternes nationale ret, som styrer spoergsmaal vedroerende administration, organisation og drift af nationale sportsforbund forrang i forhold til vedtaegtsmaessige bestemmelser for de internationale sportsforbund (med undtagelse af spilleregler og bestemmelser af ren teknisk karakter vedroerende gennemfoerelse af sportskampe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (15. april 1996)

1. Den dom, som det aerede medlem refererer til, bekraeftede det princip, ifoelge hvilket sportsklubber normalt udoever oekonomisk virksomhed. De betragtes derfor som virksomheder ifoelge EF's regler, ligesom deres forbund, nationale som internationale, betragtes som virksomheder. Som virksomheder er de underlagt EF-rettens regler.

2. Disse regler gaelder derfor - i Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade - ogsaa for de juridiske forhold, der er indeholdt i sportsforbundenes vedtaegter, og har forrang for de af vedtaegternes normer, der maatte vaere uforenelige med EF-retten, selv naar der er tale om forbund, hvis kompetencer raekker ud over Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade.

3. Forholdet mellem disse vedtaegter og medlemsstaternes nationale lovgivning er derimod underlagt de forskellige nationale regler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0737/96 af Bernie Malone (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Straalingsemissioner fra GSM-mobiltelefonmaster

Er Kommissionen enig i, at straalingsemissioner fra GSM-mobiltelefonmaster muligvis indebaerer sundhedsrisici, og anser Kommissionen det for noedvendigt, at der foretages en undersoegelse for at vurdere disse risici? Kan Kommissionen ligeledes oplyse, om den har fastsat bestemmelser om placeringen af saadanne master, eller om den i benaegtende fald agter at fastsaette saadanne bestemmelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (20. maj 1996)

Mulige sundhedsrisici ved ikke-ioniserende straalingsemissioner har vaeret genstand for adskillige spoergsmaal fra Parlamentet. Kommissionen henviser det aerede parlamentsmedlem til dens svar paa Skriftlige forespoergsler E-274/95 ((EFT nr. C 179 af 13.7.1995. )) og E-3142/95 ((EFT nr. C 179 af 13.7.1995. )) af Alavanos og E-1718/95 ((EFT nr. C 257 af 2.10.1995. )) af Hughes.

Kommissionen har desuden stoettet og offentliggjort en undersoegelse af kilder, eksponeringer og foelgevirkninger for helbreddet af ikke-ioniserende straaling. Kopier er blevet sendt til de parlamentsmedlemmer, som har udtrykt interesse for sagen.

Ydermere vedtog Kommissionen, som naevnt i dens meddelelse til Parlamentet og Raadet ((KOM(94)492 endelig udg. )), i 1995 et aktionsprogram vedroerende mulige foelgevirkninger ved brug af mobiltelefoner ((IP(95)1057. )), isaer med hensyn til eventuelle termiske virkninger af ikke-ioniserende straaling. Dette bliver loebende udarbejdet af en gruppe foerende eksperter paa omraadet, og en rapport vil blive fremlagt i september 1996.

For oejeblikket er der ingen faellesskabsforordninger vedroerende placeringen af basisstationer for GSM (global system for mobile communications).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0758/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Stoerre flysikkerhed

I anledning af at et af Birgen Airs fly styrtede ned ud for Den Dominikanske Republiks kyst, hvorved mange mennesker mistede livet, vedtog Europa-Parlamentet en beslutning (B4-0150/96), hvori Kommissionen blev anmodet om, at man fremskyndte forelaeggelsen af konkrete forslag til forbedring og udbygning af sikkerheden inden for civil luftfart, isaer for saa vidt angaar de handelsmaessige og tekniske krav for de selskaber, der ikke varetager ruteforbindelser. Det kraevede endvidere, at der blev udarbejdet en sortliste over flyselskaber, som ikke opfylder de internationale sikkerhedsbestemmelser. Kan Kommissionen paa baggrund heraf samt under hensyntagen til udtalelserne fra Det Internationale Forbund af Pilotforeninger (IFALPA) om de omfattende overskridelser af arbejdstiden for piloter, stewarder/stewardesser og teknikere i det paagaeldende selskab oplyse, hvilke konkrete foranstaltninger den agter at traeffe for at imoedekomme de i beslutningen stillede krav om stoerre flysikkerhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (13. maj 1996)

Kommissionen er netop ved at nedsaette en arbejdsgruppe paa hoejt plan med henblik paa at diskutere mulighederne for en indsats til at sikre en mere sikker lufttransport for de europaeiske statsborgere, herunder navnlig med fly fra tredjelande beregnet paa grundlag af de flybilletter, som er solgt inden for selve Faellesskabet.

Kommissionen vil offentliggoere en rapport om denne gruppes indledende konstateringer i loebet af juni 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0350/96 af Luis Campoy Zueco (PPE) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Markedsfoering af egnstypiske landbrugsprodukter

Findes der nogen foranstaltning med henblik paa markedsfoering og eksport af landbrugsprodukter, der er typiske for et omraade eller en egn?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. marts 1996)

Der vil i anden halvdel af 1996 blive lanceret en oplysningskampagne om geografiske betegnelser, oprindelsesbetegnelser og traditionelle produkter. Dette initiativ indgaar i den faelles landbrugspolitik og herunder isaer i indsatsen for at fremme udviklingen af landdistrikter og forbedre produkternes kvalitet.

Den er baseret paa artikel 4, stk. 2, i Kommissionens forordning (EOEF) nr. 1848/93 af 9. juli 1993 om gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EOEF) nr. 2082/92 om specificitetsattestering af landbrugsprodukter og levnedsmidler ((EFT L 168 af 10.7.1993. )) og artikel 5 i Kommissionens forordning (EOEF) nr. 2037/93 af 27. juli 1993 om gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EOEF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler ((EFT L 185 af 28.7.1993. )).

Initiativet omfatter informationsforanstaltninger, som er noedvendige for at udbrede kendskabet til eksistensen og betydningen af forkortelserne BOB/BGB (beskyttet oprindelsesbetegnelse/beskyttet geografisk betegnelse) og det blaa og gule EU-logo med paaskriften »garanti for traditionel specialitet« ((EFT L 275 af 26.10.1994. )).

Der er paa grundlag af et offentligt udbud arrangeret af EU blevet udvalgt et agentur. Dette agentur skal staa for tilrettelaeggelse, ivaerksaettelse og koordinering af kampagnen. Oplysningskampagnen skal loebe i perioden 1996-1998 og omfatte de 15 medlemsstater. Denne kampagne vil bidrage til indfoerelsen af de to nye EU-ordninger til valorisering og beskyttelse af landbrugsfoedevarer med saerlige egenskaber gennem en bedre informering af producenter og forarbejdningsvirksomheder og af distributoerer og forbrugere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0546/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Tyrefaegtning

Ville Kommissionen redegoere for, hvilke skridt der tages for at sikre, at landbrug, som avler tyre til tyrefaegtning, ikke modtager EU-stoette?

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at standse denne grusomme og barbariske sport?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. marts 1996)

Der findes ikke nogen EF-stoette, der er specielt beregnet for tyre til tyrefaegtning. Der findes derimod siden 1987 en praemieordning for handyr, som ikke udtrykkeligt udelukker tyre til tyrefaegtning. Det boer i den forbindelse paapeges, at Kommissionen i forbindelse med prispakken for produktionsaaret 1996/97 netop har foreslaaet Raadet at slaa de to nuvaerende praemier sammen til en enkelt praemie beregnet for dyr paa 10 mdr. Dette ville, hvis Raadet vedtager forslaget, have til foelge, at opdraettere af kamptyre ikke laengere vil kunne kraeve den anden praemie for dyr, der skal sendes i arenaen.

Kommissionen har i sine lovforslag vedroerende dyrebeskyttelse altid soegt at naa det hoejest mulige plan i dyrs behandling. Benyttelse af dyr til fritidsformaal er dog ikke underkastet nogen EF-forskrifter, men henhoerer alene under den paagaeldende medlemsstats ansvar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0584/96 af Michl Ebner (PPE) til Raadet (13. marts 1996)

Om: EU-Kontoret i Bruxelles

Den italienske offentlige anklager i Bolzano og Trento har indledt undersoegelser mod et kontor, som handelskamrene hhv. regeringerne i Trentino-Alto Adige (Italien) og Tirol (OEstrig) har i Bruxelles med 4 medarbejdere, paa grund af, at man i lokalparlamenterne i Trentino-Alto Adige og Tirol har droeftet Europaregion Tirol, og at dette opfattes som et »angreb paa statens ukraenkelighed« (artikel 241 i den italienske straffelov). Hvilke foranstaltninger agter Raadet at traeffe imod ovennaevnte praksis, som staar i grel modsaetning til Maastricht-traktaten, INTERREG-program II, Madrid-aftalen, den paagaeldende rammeaftale mellem Italien og OEstrig samt generelt er i modstrid med aanden i et Europa, der er ved at vokse sammen?

Hvad agter Raadet at goere for at saette en stopper for saadanne aktioner, som staar i vejen for regionernes faelles bestraebelser paa hver dag at opbygge et stykke Europa?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0244/96, E-0258/96, E-0309/96 og E-0584/96 (3. juni 1996)

Raadet har ikke faaet forelagt det emne, de aerede parlamentsmedlemmer omtaler, og heller ikke spoergsmaalet om aabning af informationskontorer fra andre regioner, da saadanne anliggender falder uden for Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0530/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: HELIOS-programmet

Hvorledes er de organisationer, der repraesenterer handicappede som forbrugere af varer og tjenesteydelser, involveret i HELIOS-programmet sammenlignet med producenter af varer eller tjenesteydelser, og i hvilken udstraekning og hvor mange organisationer har ifoelge Kommissionen deltaget i programmet?

Vil Kommissionen tage hoejde for dette spoergsmaal i et eventuelt efterfoelgende program?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (19. april 1996)

Handicaporganisationer deltager aktivt i Helios II-programmet paa mange maader, herunder de forskellige udvekslingsaktiviteter, der stoettes under programmet, og ogsaa den mere formelle rolle, der bestaar i at foere tilsyn med programmet gennem Det Europaeiske Handicapforum.

De fleste deltagerorganisationer har et bredt mandat, enten repraesenterende personer med et specifikt handicap (f.eks. autisme) eller repraesenterende en raekke handicap i henseende til de mange faelles problemer (f.eks. uddannelse og transport). Anvendelsen af principperne om lige muligheder og ikke-diskrimination omfatter ikke kun at se de handicappede som forbrugere. Samtidig med spoergsmaalet om levering af tjenesteydelser fra forbrugerens synspunkt kan der ogsaa vaere tale om behandling af omraader, som ikke direkte omfatter levering af tjenesteydelser.

Spoergsmaal vedroerende handicappede som forbrugere droeftes i Det Europaeiske Handicapforum, herunder f.eks. spoergsmaalet om moms, afgift paa tomme lydbaand og telematik. Problemer, som handicappede kommer ud for som forbrugere, kan ogsaa droeftes paa generelle moeder i Forbrugerudvalget, som har erstattet det formelle raadgivende forbrugerraad, men med en anden struktur og et andet mandat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0404/96 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Kontrol med ligestilling i forbindelse med PHARE- og TACIS-programmerne

Hvilke metoder har Kommissionen til at sikre, at ligestillingen ikke tabes af syne i forbindelse med PHARE- og TACIS-programmerne? Har Kommissionen personer ansat, som specifikt skal foere tilsyn med, at kvinder inddrages i alle faser af disse programmer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (23. april 1996)

Der har vaeret en raekke projekter, hvori der tages specielt hensyn til kvinders behov, baade i de generelle programmer og i Lien og Democracy programmerne. Et saerligt eksempel i programmt for Rusland 1995 er stoetten til russiske kvinder til tilpasning til arbejdsmarkedsvilkaarene i omstillingsperioden. Dette projekt, der gennemfoeres sammen med det russiske forretningskvindeforbund, koster 1 mio. ECU.

Kommissionen vil foelge det aerede medlems spoergsmaal op og undersoege, hvordan Phare- og Tacis-programmerne specielt kan tilgodese koensdimensionen yderligere. Der findes allerede et omfattende tilsynsprogram i forbindelse med Tacis, og man er i faerd med at indfoere et lignende program for Phare. Tilsynet bygger paa en indberetningsordning, der vil kunne tilpasses, saaledes at den ogsaa omfatter koensfordelingsdata. Hvis man indfoerer et saadant krav, maa man se paa, hvilke foelger det kan faa.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 672/96 af Charles GOERENS til Kommissionen. Oprettelse af en rådgivende skovbrugskomité



EF-Tidende nr. C 185 af 25/06/1996 s. 0078



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0672/96 af Charles Goerens (ELDR) til Kommissionen (15. marts 1996) Om: Oprettelse af en raadgivende skovbrugskomité Under en offentlig hoering, som Europa-Parlamentets Landbrugsudvalg afholdt den 16. oktober 1995, oplyste det ansvarlige Kommissionsmedlem, Fischler, at der snart ville blive oprettet en raadgivende skovbrugskomité i Kommissionen. Kan Kommissionen naermere oplyse, hvornaar denne komité vil blive oprettet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. april 1996) Kommissionen kan bekraefte, at den i forbindelse med den reform af de raadgivende landbrugskomitéer, som er opfoert i arbejdsprogrammet for 1996, paataenker at oprette en raadgivende skovbrugskomité.