ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3265/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. oktober 1998)

Om: Bekaempelse af bedragerier over for Socialfonden

I svaret paa skriftlig forespoergsel E-1007/96(1), der vedroerte bedragerier over for Den Europaeiske Socialfond, oplyste kommissionsmedlem Flynn bl.a., at Graekenland i perioden 1991-1994 havde indberettet 44 tilfaelde af uregelmaessigheder vedroerende Den Europaeiske Socialfond. Han understregede navnlig, a) at 17 af de indberettede tilfaelde kun vedroerte én initiativtager. I denne sag havde de graeske myndigheder indberettet til Kommissionen, at de havde indledt retsforfoelgning, og b) at det af medlemsstaterne kraeves, at de oplyser Kommissionen om de beloeb, der er tilbagefoert som foelge af uregelmaessigheder, der var indberettet tidligere. Graekenland havde endnu ikke oversendt saadanne yderligere oplysninger.

Kommissionen bedes oplyse, om denne sag er afsluttet, hvilken afgoerelse der er blevet truffet, og hvilken virksomhed der var tale om? Har Graekenland fremsendt de kraevede oplysninger, og hvilke beloeb og hvilke sager er der i givet fald tale om? Tilbageholdes de paagaeldende beloeb af Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(6. januar 1999)

Retssagerne, der er indledt i forbindelse med de 17 tilfaelde af bedrageri over for Den Europaeiske Socialfond, er ikke afsluttet, og inddrivelsesprocedurerne, som de graeske myndigheder har indledt, er derfor suspenderet.

Som naevnt i svaret paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-1007/96 er oplysninger, der modtages i henhold til Kommissionens forordning (EF) 1681/94 af 11. juli 1994 om uregelmaessigheder og tilbagebetaling af beloeb, der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af finansieringen af strukturpolitikkerne, samt om oprettelse af et informationssystem paa dette omraade(2), i henhold til artikel 10 i ovennaevnte forordning omfattet af tavshedspligt. For eksempel maa navne paa juridiske personer kun naevnes, hvis det sker med henblik paa at forhindre uregelmaessigheder, indbringe sager om uregelmaessigheder for domstolene eller afgoere, om der har fundet uregelmaessigheder sted. Kommissionen kan derfor ikke opgive navnene paa de involverede stoettemodtagere.

Kommissionen skal henlede opmaerksomheden paa, at de graeske myndigheder i fire af de ovennaevnte tilfaelde ikke har fremlagt endelige betalingsanmodninger for de involverede operationelle programmer, hvilket betyder, at anmodningen om finansiel stoette til disse sager er trukket tilbage. Endvidere har de graeske myndigheder anmodet Kommissionen om i henhold til artikel 24 i forordning (EOEF) 4253/88(3) ogsaa at suspendere den finansielle stoette i de oevrige 13 sager, indtil de paagaeldende retssager er afsluttet. Kommissionen har allerede taget beslutning om at suspendere stoetten i to sager, hvorimod de oevrige 11 sager stadig er genstand for overvejelser om eventuel suspension af stoetten. Suspenderingen af stoette vedroerer er beloeb paa 1,18 mio. ECU.

(1) EFT C 305 af 15.10.1996, s. 36.

(2) EFT L 178 af 12.7.1994.

(3) EFT L 374 af 31.12.1988, aendret ved forordning (EOEF) 2082/93, EFT L 193 af 31.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4100/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Beskaeftigelse i den afgiftsfrie sektor

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange jobs der er forbundet med det egentlige salg af afgiftsfrie varer i butikkerne i de forskellige EU-medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(10. marts 1999)

Spoergsmaalet om, hvor mange der er ansat i sektoren for afgiftsfrit salg i EU, indgaar i den analyse Kommissionen i overensstemmelse med konklusionerne af Det Europaeiske Raad i Wien nu er i gang med.

Arbejdet vedroerende beskaeftigelsen i denne erhvervsgren omhandles i en meddelelse til Raadet og Parlamentet fra Kommissionen, der blev vedtaget den 17. februar 1999. Meddelelsen vil blive behandlet i Raadet (oekonomi- og finansministrene) den 15. marts 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3488/98

af Anne McIntosh (PPE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Oplysningsmateriale om Den Europaeiske Union

Kan Kommissionen oplyse, hvor meget det oplysningsmateriale, der i oejeblikket udsendes til de britiske skoler om Den Europaeiske Union, har kostet, og hvem der baerer disse omkostninger?

Er Kommissionen enig i, at materiale af denne art, der udsendes i medlemsstaterne, og som vedroerer fordelene ved EU-medlemskab og deltagelse i euroen, boer indeholde synspunkter baade for og imod?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(5. februar 1999)

Kommissionens repraesentation i Det Forenede Kongerige distribuerer ikke publikationer, medmindre den bliver anmodet om det.

Repraesentationen udsender ikke generelt oplysningsmateriale om Faellesskabet til de britiske skoler. Imidlertid sendes publikationer som "Euroquest - a trail of questions and answers about the EU" til skolerne paa britiske laereres anmodning. Disse publikationer, der er skrevet af britiske laerere, er at opfatte som undervisningsmateriale. I 1998 blev der trykt en million eksemplarer af denne saerlige publikation. Omkostningerne androg 204 547 ECU.

Repraesentationen i Det Forenede Kongerige distribuerer ikke noget materiale til fremme af euroen eller landets deltagelse i OEMUen. Repraesentationen respekterer den britiske regerings holdning og betragter Det Forenede Kongeriges eventuelle deltagelse i OEMUen som det britiske parlaments og folks anliggende. Repraesentationen stiller oplysningsmateriale til raadighed om euroen i andre medlemsstater, euroen paa europaeisk niveau og euroen internationalt, men igen kun saafremt der bliver anmodet om det.

Endelig skal der peges paa, at repraesentationen i Det Forenede Kongerige ikke har stillet finansielle midler til raadighed til fremme af euroen, og den britiske regering har ikke indgaaet nogen aftale med Kommissionen om noget saadant.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3182/98

af Armelle Guinebertière (UPE) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Stoette til franske savvaerker i landdistrikter gennem EUGFL-strukturfondene

Ifoelge den igangvaerende reform af EUGFL-strukturfondene skal der ske udelukkelse af enhver stoette til savvaerker i landdistrikter, som imidlertid er et led i den sidste mobilisering af skovbruget i Frankrig, og som bidrager staerkt til at skabe beskaeftigelse i landomraader.

Samtidig findes der foranstaltninger til gavn for virksomheder af samme art i de central- og oesteuropaeiske lande og mere specielt i de lande, der soeger om optagelse i Den Europaeiske Union.

Uden derfor at rejse tvivl om Den Europaeiske Unions stoette til de tidligere oestlande maa det fortsat vaere et overordnet maal at forsvare beskaeftigelsen i Europa og navnligt i de daarligt stillede landdistrikter.

Boer stoette fra de europaeiske strukturfonde foelgelig ikke anvendes inden for skovbrugsomraadet til de savvaerker, som er oprettet i landdistrikter med henblik paa at skabe arbejdspladser, saa at man undgaar enhver negativ diskriminering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. november 1998)

Kommissionen er bekendt med, at skovbrugsaktiviteter er en forudsaetning for mange virksomheder inden for traeforarbejdning, og at disse navnlig ligger i landdistrikter.

Kapitlet om skovbrug (artikel 27-30) i forslaget til forordning om stoette til udvikling af landdistrikterne(1) indeholder i artikel 28 en bestemmelse om tildeling af stoette til virksomheder i alle Faellesskabets landbrugszoner, som blandt andet har til formaal at sikre investeringer i "at forbedre og rationalisere forarbejdning og afsaetning af trae som raavare". For at sikre, at stoetten bidrager til at bevare og skabe arbejdspladser i landdistrikter uden herved at risikere at forvride konkurrencen ved at styrke visse virksomheder eller produktioner, begraenser artikel 28 stoetten "til alle de arbejdsprocesser, der gaar forud for den industrielle anvendelse".

Artikel 2 i forslaget til forordning om faellesskabsstoette til foertiltraedelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter i ansoegerlandene i Central- og OEsteuropa(2) indeholder ingen bestemmelse om, at stoette til investeringer i forarbejdning og afsaetning af traeprodukter skal begraenses til arbejdsprocesser, der gaar forud for industriel anvendelse. Kommissionen har imidlertid til hensigt i overensstemmelse med artikel 12 i forslaget til forordning at vedtage gennemfoerelsesbestemmelser, som sikrer, at stoetten til investeringer ikke faar en diskriminerende indvirkning paa traemarkedet.

(1) EFT C 170 af 4.6.1998.

(2) EFT C 150 af 16.5.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3782/98 af Gerhard SCHMID Retskrivningsreform af det tyske sprog



EF-Tidende nr. C 289 af 11/10/1999 s. 0086



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3782/98 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (11. december 1998) Om: Retskrivningsreform af det tyske sprog I Tyskland traeder retsskrivningsreformen i kraft inden laenge. Vil Kommissionen fremover udarbejde alle officielle dokumenter paa tysk efter de nye retskrivningsregler? I benaegtende fald, hvorfor ikke? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (15. januar 1999) Ja, og Kommissionen vil med henblik herpaa samarbejde med de oevrige EU-institutioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3468/98

af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Regulering af ordningen for butikker, der saelger toldfri varer

Kommissionens langsommelige behandling af spoergsmaalet om regulering af ordningen for butikker, der handler med toldfri varer (duty free shops) har skabt forvirring hos de beroerte parter, idet medlemsstaterne samtidig paa egen haand traeffer indbyrdes modstridende foranstaltninger til regulering af ordningen. Kommissionen bedes derfor besvare foelgende: Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe med henblik paa i samarbejde med Europa-Parlamentet at fjerne aarsagerne til den forvirring, der er opstaaet hos kunderne, og skabe en klar ordning for de ovennaevnte toldfri butikker?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(3. februar 1999)

Reglerne for beskatning af varer, der saelges af afgiftsfrie forretninger til rejsende inden for EU, er indeholdt i de generelle bestemmelser i Raadets direktiv 77/388/EOEF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter - Det faelles mervaerdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag(1) og Raadets direktiv 92/12/EOEF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplaegning og omsaetning heraf samt om kontrol hermed(2). Indtil den 30. juni 1999 kan medlemsstaterne, som en undtagelsesforanstaltning i henhold til artikel 28k i direktiv 77/388/EOEF og artikel 28 i direktiv 92/12/EOEF, fritage saadanne varer for moms og punktafgifter, idet der dog er fastsat visse vaerdi- og maengdebegraensninger.

Kommissionen oensker at henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa, at det i henhold til EF-traktaten paahviler medlemsstaterne at traeffe enhver passende foranstaltning med henblik paa at gennemfoere Faellesskabets lovgivning.

For at lette haandhaevelsen af den eksisterende lovgivning i forbindelse med specifikt afskaffelsen af det afgiftsfrie salg til rejsende inden for EU moedtes Kommissionen med repraesentanter for medlemsstaterne for at droefte, hvordan de eksisterende bestemmelser om moms og punkafgifter burde anvendes paa salget af varer til personer, der rejser med fly og faerge inden for EU. Efter dette moede udsendte Kommissionen en pressemeddelelse(3) for at kaste lys over situationen.

(1) EFT L 145 af 13.6.1977.

(2) EFT L 76 af 23.3.1992.

(3) IP98/858.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2725/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Yderligere oplysninger vedroerende forordning 258/97 om nye levnedsmidler

Af Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-1999/98(1) kan konkluderes, at artikel 8 i forordning 258/97(2) ikke er blevet fuldstaendig omsat fra Kommissionens side. Skal svaret forstaas saaledes, at Kommissionen kun oensker at angive metoden ved maerkningen og ikke de aendrede karakteristika, som f.eks. modstandsdygtighed mod ukrudtsmidler eller insektgifte?

Hvorfor undlader Kommissionen at omsaette artikel 8 i forordning 258/97 i fuld udstraekning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(13. oktober 1998)

I henhold til artikel 8, saerlig stk. 1, litra a), i Raadets forordning (EF) 258/97 om nye levnedsmidler, som det aerede medlem henviser til, er det fastsat, at maerkningen af et nyt levnedsmiddel eller en ny levnedsmiddelingrediens, som ikke laengere svarer til et eksisterende levnedsmiddel eller en eksisterende levnedsmiddelingrediens, skal angive af de aendrede karakteristika eller egenskaber ved levnedsmidlet (sammensaetning, naeringsvaerdi eller ernaeringsmaessige virkninger samt paataenkt anvendelse af det paagaeldende levnedsmiddel,) foruden oplysninger om den metode, hvorved dette karakteristikum eller denne egenskab er opnaaet. Det fremgaar af disse bestemmelser, at de aendrede karakteristika paa planteniveau, som for eksempel modstandsdygtighed mod ukrudtsbekaempelsesmidler og insekter, er karakteristika af agronomisk og ikke levnedsmiddelmaessig art, som ikke skal angives i maerkningen i henhold til den naevnte artikel. Derimod skal en oplysning om, at et levnedsmiddel eller en levnedsmiddelingrediens er fremstillet paa grundlag af for eksempel "genetisk modificeret soja eller majs", - hvorved det drejers sig om aendrede levnedsmiddelmaessige karakteristika (levnedsmidlets sammensaetning) og den metode, hvorved disse karakteristika er opnaaet (genetisk) - anfoeres paa emballagen.

Kommissionen anvender fuldt ud artikel 8 i forordning 258/97. Som anfoert ovenfor henhoerer de oplysninger, det aerede medlem oensker, ikke under denne forordning og disse bestemmelser.

(1) EFT C 50 af 22.2.1999, s. 123.

(2) EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3400/98

af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen

(17. november 1998)

Om: Specifik fremme af genforskning

Kan Kommissionen som led i det europaeiske program for forskning og udvikling specifikt fremme genforskningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(8. januar 1999)

Som led i det fjerde rammeprogram (1994-1998) har Kommissionen ydet stoette til genforskning inden for rammerne af en lang raekke saerprogrammer, herunder biovidenskab og -teknologi, internationalt samarbejde, menneskelige ressourcer, standarder, informationsteknologi og BRITE-Euram (industri- og materialeteknologi). Forskningen omfatter arveanlaeggene hos mange forskellige levende organismer, herunder mikrober, planter, husdyr og menneske. Forskningen tager sigte paa at oege vores biologiske viden, forbedre sundhedspleje og medicin og styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Faellesskabets industri.

Denne type forskning vil blive yderligere styrket i en raekke af tema-programmerne i det femte rammeprogram, men navnlig i forbindelse med noegleaktionerne og aktiviteterne af generisk art under tema 1 - livskvalitet og forvaltning af de levende ressourcer. Formaalet med denne forskning er at imoedekomme vigtige sociooekonomiske behov paa omraaderne sundhed og levnedsmidler, bekaempelse af smitsomme sygdomme, "cellefabrikken" og baeredygtigt landbrug, fiskeri og skovbrug.

Genforskning indgaar nu ogsaa i den del af rammeprogrammet der omhandler Det Faelles Forskningscenters aktiviteter. Centrets genforskning skal fremme den europaeiske rammelovgivning paa omraadet. Instituttet for Sundheds- og Forbrugerbeskyttelse (IHCP) i Ispra beskaeftiger sig isaer med at udvikle analysemetoder til paavisning af genetisk modificerede organismer. Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS) i Sevilla analyserer de sociooekonomiske konsekvenser af biovidenskaberne generelt og beskaeftiger sig navnlig med vurdering af bioteknologi og genteknologi. IPTS-undersoegelserne er koncentreret om de konsekvenser, genteknologi og genetisk modificerede organismer kan faa for forskellige omraader af Faellesskabets politik. De vigtigste omraader er sundhedsteknologi og genetisk modificerede afgroeder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4105/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Formodet kraenkelse af bestemmelserne om fri konkurrence i loven om reform af bankinstitutter i Italien

I Italien blev der for nylig vedtaget et lovforslag om reform af bankinstitutter.

Denne lov giver disse bankinstitutter muligheder for at fastholde deres andele i bankvirksomheder, hvorved de rent faktisk har mulighed for at kontrollere disse; bankinstitutternes dobbelte funktion med sociale maal og oekonomiske maalsaetninger resulterer i en uacceptabel overlapning af roller og bevirker, at disse kan sprede deres indflydelse til andre virksomhedsaktiviteter, samtidig med at de bevarer deres status som ikke-kommercielt organ med alle de skattefordele, dette indebaerer; den manglende klare adskillelse mellem de to aktivitetsformer kunne faa negative foelger paa konkurrencen paa markedet, baade paa grund af den gunstige skattebehandling af bankinstitutter og de uheldige virkninger paa virksomhedernes ejerforhold og laaneadgangen for virksomheder uden for banksektoren; de skattebegunstigelser, der gaelder for disse bankinstitutter, kunne give de virksomheder, der har andel i dem, en urimelig konkurrencefordel, og saaledes eventuelt bidrage til, at disse institutter i hoejere grad end private aktionaerer finansielt kan stoette de selskaber, hvori de har en aktie, med den virkning, at konkurrencen fordrejes, ved at visse virksomheder stoettes paa bekostning af andre.

Kommissionen bedes derfor:

- direkte undersoege reformens raekkevidde og eventuelle kraenkelser af bestemmelserne om det faelles marked og konkurrence, som kunne paavirke baade det italienske og europaeiske oekonomiske system;

- oplyse, om den navnlig ikke mener, at den skattebegunstigelse, bankinstitutterne nyder godt af - som giver de virksomheder, som har del i dem, en urimelig konkurrencefordel og fordrejer den rette konkurrencesituation - udgoer en aaben kraenkelse af de europaeiske bestemmelser om fri konkurrence?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(3. marts 1999)

Det aerede medlems skriftlige forespoergsel giver anledning til bekymring for de mulige negative foelger for konkurrencen af bestemmelserne i italiensk lov nr. 461 af 23. december 1998. Loven tager sigte paa at omstrukturere bestemmelserne for bankinstitutter - offentlige organisationer, der arbejder uden gevinst for oeje, og som ofte forbinder samfundsnyttige hverv med oekonomiske maal. Med henblik paa at disse institutter kan blive fuldt ud underlagt civile love, er det i de nye bestemmelser bl.a. fastsat, at der skal indfoeres en uafhaengig tilsynsmyndighed, bestemmelser om aendring af institutternes retlige art samt beskatningsmaessige foranstaltninger til fremme af disse institutters overgang til privatretlige virksomheder.

Kommissionen vil anmode de italienske myndigheder om de noedvendige oplysninger for at undersoege, om der findes nogen bestemmelser, der kan forvride konkurrencen og forstyrre det indre markeds virkemaade. Det aerede medlem vil blive underrettet om sagens behandling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2144/98

af Barry Seal (PSE) til Kommissionen

(13. juli 1998)

Om: Revision af de stoetteberettigede omraader i henhold til Retex-faellesskabsinitiativet

Paa baggrund af de alvorlige og vedvarende tab af arbejdspladser inden for tekstil- og beklaedningssektoren i Yorkshire-regionen, navnlig i de egne af regionen, der ikke er omfattet af det nuvaerende Retex-program, bedes Kommissionen oplyse, om den er villig til at revidere Retex-bestemmelserne med henblik paa at goere valget af stoetteberettigede omraader mere fleksibelt?

Som Kommissionen ved, har Europa-Parlamentet tidligere udtrykt oenske om, at Retex-bestemmelserne i hvert fald goeres lige saa fleksible, som det for oejeblikket er tilfaeldet med faellesskabsinitiativet Konver. En saadan fleksibilitet er isaer oenskelig, da saa mange af de mennesker, der mister deres job i tekstil- og beklaedningsindustrien, er kvinder fra etniske mindretal, som har allervanskeligst ved at finde anden beskaeftigelse.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(15. september 1998)

RETEX-faellesskabsinitiativet, der ivaerksattes i 1992, var oprindeligt planlagt til at vare til 1997, men er blevet forlaenget med supplerende midler frem til 1999. I henhold til retningslinjerne for operationelle programmer under RETEX skal stoetteberettigede omraader vaere placeret under maal 1-, 2- eller 5b-omraader, der er meget afhaengige af tekstil- og beklaedningssektoren. Indsatsen skal navnlig koncentreres omkring omraader i de stoetteberettigede regioner, hvor de oejeblikkelige eller forventede vanskeligheder er stoerst. Dette har vaeret meget vigtigt for stoettemodtagere i EU's vanskeligst stillede regioner. Denne definition af stoetteberettigede omraader fastholdt Kommissionen i sine 1994-retningslinjer for RETEX.

I retningslinjerne for KONVER, der ligeledes blev vedtaget i 1994, er de stoetteberettigede omraader defineret paa en mere fleksibel maade, fordi forsvarsindustrien har en anden raekkevidde og relativ betydning i omraader uden for maal 1-, 2- og 5b-omraaderne. Dette har gjort det muligt i KONVER-programmet at indfoeje omraader, der ikke falder ind under de sidstnaevnte omraader.

Den kommende programmeringsperiode naermer sig, og de nye bestemmelser for interventioner under strukturfondene er ved at blive forberedt. Store dele af de nuvaerende RETEX-omraader vil blive omfattet af de nye regionale maal. Under disse omstaendigheder mener Kommissionen ikke, det er hensigtsmaessigt at revidere definitionen af stoetteberettigede omraader for dette initiativ.