SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1707/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (22. maj 1997)

Om: Elektricitetsindkoblingslov

I kommissaer Van Mierts skrivelse af 26. oktober 1996 til Rexrodt, den tyske forbundsoekonomiminister, omtales elektricitetsindkoblingslovens negative indvirkning paa handelen med elektricitet i Faellesskabet. I forbindelse med denne skrivelse blev ogsaa GD XVII anmodet om at afgive en udtalelse. I en intern udtalelse fra sommeren 1996 fra GD XVII til GD IV omtales mulige uforholdsmaessigt hoeje windfall profits fra nye eller fremtidige vindkraftvaerker i Tyskland. I mellemtiden (i begyndelsen af 1997) har flere tyske forskningsinstitutter offentliggjort undersoegelser om omkostningsudviklingen ved vindkraft, hvori det paavises, at elektricitetsindkoblingsloven ikke medfoerer uforholdsmaessigt hoeje udgifter. Det fremgaar af disse undersoegelser, at der kun ved gunstig placering langs kyster kan sikres rentabel drift af anlaeggene med de aktuelle stoettesatser. Der er i den forbindelse ikke taget hoejde for eventuelle fremtidige skader og reparationer.

1. Staar en negativ vurdering af elektricitetsindkoblingsloven ikke i klar modsaetning til maalet om en miljoevenlig energiforsyning som fordret i hvidbogen »En energipolitik for Den Europaeiske Union« og endnu kraftigere i groenbogen om vedvarende energi (KOM(96)0576)?

2. Hvordan mener Raadet, at andelen af vedvarende energi som fordret i groenbogen om vedvarende energi kan fordobles inden 2010 uden at danne basis for at godtgoere elektricitet fra vedvarende energikilder med incitament til at etablere nye produktionskapaciteter?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler nr. E-1707/97, E-1709/97, E-1711/97 og E-1713/97 (25. september 1997)

1. Raadet er enig med det aerede parlamentsmedlem i, at vedvarende energi spiller en stor rolle i Faellesskabets og medlemsstaternes bestraebelser paa at beskytte miljoeet. I sin faelles holdning om revision af Det Europaeiske Faellesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljoeet og baeredygtig udvikling »Mod en baeredygtig udvikling« ((EFT C 157 af 24.5.1997, s. 12. )) har Raadet foreslaaet visse prioriteter for energisektoren. Blandt disse prioriteter er fremme af energieffektivitet og rationel energianvendelse samt stoette til udvikling og anvendelse af energibesparende teknologier og praksis, herunder vedvarende energikilder og kraftvarmeproduktion, gennem passende programmer og foranstaltninger, bevidsthedsfremmende initiativer og informationsforanstaltninger og udarbejdelse af kriterier for gennemgang af stoetteordninger med henblik paa at aendre incitamenter, der har faaet en negativ virkning.

Desuden indeholder Raadets resolution om vedvarende energi, som energiministrene vedtog paa Raadets samling den 27. maj 1997, Raadets henstilling til forskellige spoergsmaal i forbindelse med vedvarende energikilder og mere specifikt til spoergsmaal, som Kommissionen har rejst i sin groenbog »Mod en faellesskabsstrategi - Fremtidens energi: vedvarende energi«. I resolutionen opregnes der en raekke foranstaltninger, som vil kunne oege forbruget af vedvarende energi. Det drejer sig om aktioner og foranstaltninger paa omraader som forskning, udvikling og demonstration, markedsvilkaar, forbrugeroplysning og forbrugernes tillid og samordning og overvaagning. I resolutionen anfoeres det desuden, at der er behov for en aktiv offentlig politik, baade paa medlemsstats- og faellesskabsplan, for at forbedre de vedvarende energiers konkurrenceevne.

Raadet er saaledes fuldt ud klar over omfanget af den indsats, der maa goeres for at naa det vejledende maal om en fordobling af de vedvarende energikilders samlede markedsandel inden 2010.

2. Det tilkommer ikke Raadet at udtale sig om de lovgivningsforanstaltninger, der er truffet i en af Det Europaeiske Faellesskabs medlemsstater. Kommissionen har i henhold til EF-traktatens artikel 93 befoejelse til at foretage en loebende undersoegelse af de stoetteordninger, som findes i medlemsstaterne, for at sikre sig, at de er forenelige med faellesmarkedet.

3. Raadet har ikke kendskab til den skrivelse, der omtales i forespoergslerne. Raadet kender heller ikke noget til den »interne udtalelse« mellem tjenestegrene i Kommissionen, som det aerede parlamentsmedlem refererer til.