ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3506/97 af Ernesto Caccavale (UPE) og Giacomo Santini (UPE) til Kommissionen (10. november 1997)

Om: Kraenkelse af menneskerettighederne i Graekenland

Der henvises til sagen om den unge italienske kvinde Valeria Zagato. Mens hun var paa ferie paa Kreta, kom hun ud for et trafikuheld. I forbindelse med uheldet blev hun arresteret og var i en periode ulovligt varetaegtsfaengslet.

Herefter blev hun doemt under en proces, der udelukkende foregik paa graesk og uden overholdelse af mindstegarantier, hvad angaar retten til forsvar og borgerrettighederne, udelukkende fordi hun var udlaending.

Kan Kommissionen oplyse, om Graekenland, der tiltraadte Det Europaeiske Faellesskab i 1981, ikke burde have overholdt menneskerettighederne?

Vil Kommissionen undersoege, om der i Zagato-sagen er sket magtmisbrug og fortielse fra det graeske retsvaesens side, udelukkende fordi den unge kvinde ikke var graesk statsborger?

Agter Kommissionen i tilfaelde af, at der konstateres overtraedelser af menneskerettighederne, at indklage den graeske stat for de kompetente myndigheder? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at undgaa, at der sker saadanne episoder, der er saa kraenkende og nedvaerdigende for hele Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (16. januar 1998)

Kommissionen laegger stor vaegt paa, at menneskerettighederne overholdes. Den har dog ingen kompetence paa dette omraade, medmindre faellesskabslovgivningen er beroert.

Med hensyn til de haendelser, der omtales af det aerede medlem, skal det oplyses, at det er et spoergsmaal om national kompetence, og at det er medlemsstaterne, der skal sikre, at menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder overholdes ved hjaelp af de nationale ordninger og de mekanismer, der findes i Europaraadets konvention til beskyttelse af menneskererettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder.

Hvad angaar samarbejde mellem medlemsstaternes retssystemer, er det retlige samarbejde i forbindelse med kriminalsager selvfoelgelig et spoergsmaal af faelles interesse, der falder ind under artikel K.1(7) i afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union. I artikel K.2 fastsaettes det udtrykkeligt, at dette samarbejde skal ske i overensstemmelse med Europaraadets konvention om menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder. Kommissionen deltager fuldt ud i dette arbejde, men ifoelge artikel K.3 har den ikke nogen initiativret. Og den har selvfoelgelig heller ingen befoejelse til at kontrollere, om menneskerettighederne overholdes.
16. 6. 98 DA C 187/105 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Medlemsstaterne har indfłrt tilsynsforanstaltninger, som er fastsat ved direktiv 96/23/EF om de kontrolforan-
staltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf ogom ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (
1), samt
indfłrt strenge sanktioner over for bedragere, hvilket på mellemlang sigt burde fłre til betydeligt færre tilfældeaf ulovlig anvendelse af disse forbudte stoffer.
(1) EFT L 125 af 23.5.1996.
(98/C 187/158) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3974/97
af Anneli Hulthe ·n (PSE) til Kommissionen
(12. december 1997)
Om: Advarselssystem for farlige produkter
I EU findes et advarselssystem for farlige produkter › RAPEX. Desværre er der ingen pligt til at indberette
farlige produkter, der opdages på markedet › heller ikke navnet på varen/produktet. Finder Kommissionen, atdette er tilfredsstillende for forbrugerne? Hvad agter Kommissionen i benægtende fald at głre for at forbedresituationen?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino
(27. januar 1998)
Fællesskabssystemet for hurtig udveksling af oplysninger om farer i forbindelse med anvendelse af
forbrugsgoder (RAPEX), der blev fastsat i Rådets direktiv 83/189/EØF, og som nu er integreret i direktiv92/59/EØF om produktsikkerhed i almindelighed (
1), er et generelt og horisontalt virkende advarsels- og
kontrolsystem, der skal hjælpe medlemsstaterne med at klare hastende situationer.
Systemets hovedformål er, at de nationale myndigheder, der er ansvarlige for forbrugerbeskyttelse, underrettes,
når der er konstateret en alvorlig og umiddelbar risiko ved et forbrugsgode. Notifikationsmedlemsstaten oplyserom alle kendte produktspecifikationer, den pågældende risiko og om de foranstaltninger, som man har vedtaget,således at myndighederne i de łvrige lande umiddelbart kan træffe passende foranstaltninger.
De foranstaltninger, der vedtages, og som der gives oplysning om gennem systemet, består ofte i offentliggłrelse
af advarsler eller andre forholdsregler, der skal sikre, at personer, der kan blive udsat for en risiko fra produktet, igod tid informeres om en sådan risiko. De foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer eller vedtager i forholdtil et farligt produkt, er adminstrative afgłrelser, som normalt også offentliggłres nationalt.
Kommissionen er dog enig i, at en revision af systemet er påkrævet, således at systemets effektivitet forbedres,
og således at systemet bliver mere gennemskueligt. Det er nogle af de elementer, der vil blive overvejet iforbindelse med udformningen af det forslag til en ændring af direktiv 92/59/EF, som Kommissionen vilfremlægge i sidste halvdel af det kommende år.
(1) EFT L 228 af 11.8.1992.
(98/C 187/159) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3976/97
af Xaver Mayer (PPE) til Kommissionen
(9. december 1997)
Om: Salg af propolis
I den medicinske litteratur betegnes propolis som et naturligt middel til styrkelse af kroppens immunforsvar. Det
tjener som råstof til fremstilling af lægemidler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3939/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (4. december 1997)

Om: Lovliggoerelse af indtaegter fra ulovlige aktiviteter

Ifoelge oplysninger (spoergsmaalet er blevet aktuelt i det graeske parlament) findes der banker, som giver sig af med at lovliggoere indtaegter fra ulovlige aktiviteter (pengevask), hvilket er en overtraedelse af direktiv 91/308/EOEF ((EFT L 166 af 28.6.1991, s. 77. )), som de graeske myndigheder har gennemfoert i den nationale lovgivning (lov nr. 2331, det graeske statstidende E.K. 173 af 24.08.1995).

Der foreligger allerede 27 klager vedroerende parlamentets transaktioner, som skal undersoeges af Kommissionen. Bankerne erkender selv, at de er ude af stand til at foere kontrol med transaktionerne, hvilket viser, at der er problemer med gennemfoerelsen af direktiv 91/308/EOEF.

Paa min tidligere forespoergsel ((E-0823/96, EFT C 280 af 25.9.1996, s. 89. )) svarede kommissaer Monti den 13. maj 1996, at Kommissionen ville foelge de foreskrevne procedurer, hvis der herskede den mindste tvivl med hensyn til gennemfoerelsen af direktivet.

1. Har Kommissionen kendskab til disse forhold? Hvordan vurderer Kommissionen hele spoergsmaalet?

2. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe med henblik paa en effektiv gennemfoerelse af direktivet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. februar 1998)

Kommissionen har ikke kendskab til de af det aerede medlem naevnte oplysninger eller til, at der skulle vaere vanskeligheder i banksektoren. Kommissionen agter derfor at anmode de graeske myndigheder om alle oplysninger i denne sag.

Samtidig anmoder Kommissionen det aerede medlem om at sende den alle de detaljerede oplysninger, som han maatte vaere i besiddelse af.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3818/97 af Raymonde Dury (PSE) til Kommissionen (28. november 1997)

Om: Nedlaeggelse af arbejdspladser hos Kodak

Det multinationale selskab Kodak har netop meddelt, at der vil blive nedlagt 10.000 arbejdspladser i selskabets virksomheder.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at traeffe for at kontrollere, om Kodak hidtil har og fortsat vil overholde bestemmelserne i direktivet om information af arbejdstagerne? Har Kommissionen stiftet bekendtskab med det paagaeldende selskabs begrundelser?

I pressen anfoeres, at Japan skulle vaere meget lukket over for samhandel paa dette omraade og skulle beskytte sit marked. Kan Kommissionen redegoere for, hvordan det noejagtigt forholder sig paa dette omraade, og om den kan tilslutte Kodaks tilgang til dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (18. februar 1998)

Kommissionen oensker at oplyse det aerede medlem om, at den indtil nu ikke har modtaget nogen klage vedroerende kontrollen af, om den omstrukturering, Kodak har givet meddelelse om, overholder den gaeldende faellesskabsret.

De faellesskabsdirektiver, som kan finde anvendelse i forbindelse med de paagaeldende spoergsmaal, er direktiv 75/129/EF, som aendret ved Raadets direktiv 92/56/EF af 22. juni 1992 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivninger vedroerende kollektive afskedigelser ((EFT L 245 af 26.8.1992. )) og Raadets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indfoerelse af europaeiske samarbejdsudvalg eller en procedure i faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner med henblik paa at informere og hoere arbejdstagerne ((EFT L 254 af 30.9.1994. )). Disse direktiver er omsat i medlemsstaterne. Det henhoerer i foerste raekke under de nationale myndigheders kompetence at sikre overholdelsen af de interne gennemfoerelsesbestemmelser for de to naevnte direktiver.

I spoergsmaalet om adgang til det japanske marked for film og fotopapir oensker Kommissionen at henvise til det svar, den gav paa mundtlig forespoergsel H-991/97 af Killilea under Parlamentets spoergetid paa moedet i januar 1998, hvori der blev redegjort for Kommissionens stillingtagen i forbindelse med De Forenede Staters aktion i Verdenshandelsorganisationen (WTO). Resultatet af arbejdet i panelet for den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) er endnu ikke offentliggjort, men panelet synes at vaere kommet til den konklusion, at den vanskelige adgang til det japanske marked for ikke-japanske virksomheder paa det fotografiske omraade ikke skyldes aktioner, der direkte kan tillaegges den japanske regering.
16. 6. 98 DA C 187/23 De Europæiske Fællesskabers Tidende
(98/C 187/35) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3561/97
af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Kommissionen
(13. november 1997)
Om: Stłjkrav til maskiner og maskinrum
Hvad er årsagen til, at mine 3 enkle spłrgsmål ikke kan besvares med ja eller nej?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pa ·draig Flynn
(8. januar 1998)
Det korte svar på de tre tidligere forespłrgsler fra det ærede medlem (skriftlig forespłrgsel nr. 2009/97 (1)) er nej,
for der er ikke tale om nogen »tilladelse« fra Kommissionens side.
Kommissionen gav i et tidligere svar de oplysninger, det ærede medlem łnskede, vedrłrende lovgivningsmæs-
sige krav med relevans for Danmark og de foranstaltninger, der er indeholdt i direktiverne om beskyttelse afarbejdstagerne. I svaret på det ærede medlems skriftlige forespłrgsel 2620/97 (
2) gav Kommissionen yderligere
tekniske oplysninger til stłtte for en vurdering af den lovgivningsmæssige situation.
(1) EFT C 391 af 23.12.1997
(2) EFT C 102 af 3.4.1998, s. 74.
(98/C 187/36) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3562/97
af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen
(13. november 1997)
Om: Franske blokader med lastvogne og fiskerfartłjer › stadig ingen kompensation til fragtfirmaer
Der er stadig ikke blevet udbetalt kompensation til de fragtfirmaer, som led tab på grund af de blokader, der blev
gennemfłrt af franske lastvognschauffłrer og fiskerfartłjer. En sådan kompensation har stor betydning for depågældende fragtfirmaers overlevelsesmuligheder. Har Kommissionen til hensigt at træffe foranstaltninger for atsikre, at de franske myndigheder omgående tager sagen op?
Er Kommissionen klar over, om den franske regering for nylig har taget initiativ til at sikre, at de præfekturer,
som behandler erstatningskravene, udfłrer denne opgave på en hurtig og effektiv måde?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock
(20. januar 1998)
Som det ærede medlem ved, har Kommissionen ikke befłjelse til at gribe ind i erstatningssager som fłlge af
blokaderne i Frankrig, idet erstatningsordninger fastlægges og reguleres ved medlemsstaternes nationalelovgivning.
De franske myndigheder er imidlertid skriftligt og gennem personlige kontakter af de ansvarlige kommissions-
medlemmer blevet opfordret til at sikre en passende erstatning til de ramte fragtfirmaer.
De franske myndigheder har endvidere indvilget i at aflægge detaljeret rapport til Kommissionen om, hvorledes
erstatningssagerne skrider frem. Desuden młdtes en fransk delegation med Kommissionen for at forklare,hvordan deres myndigheder behandlede kravene, forud for et młde den 23. september 1997, som Kommissionenhavde indkaldt med repræsentanter for de fragtfirmaer, som stadig har udestående erstatningskrav. Kommis-sionen har efterfłlgende over for de franske myndigheder gjort opmærksom på, hvad der klages over vedbehandlingen af erstatningskravene, og myndighederne er blevet bedt om at tage disse i betragtning ograpportere om udviklingen i behandlingen af kravene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3649/97 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Stoette til de helt smaa samt de smaa og mellemstore virksomheder inden for bygge- og anlaegssektoren i Portugal

Bygge- og anlaegssektoren i Portugal har afgoerende samfundsoekonomisk betydning. Side om side med de faa store virksomheder findes der et stort antal helt smaa samt smaa og mellemstore virksomheder, som bliver mere og mere afhaengige af disse store virksomheder, og som derfor befinder sig i en stadig mere foruroligende oekonomisk og finansiel situation, der vil kunne indvirke negativt paa beskaeftigelsen.

Som bekendt goeres der i hele EU en voksende indsats for at yde en omfattende og vedvarende stoette til de helt smaa samt de smaa og mellemstore virksomheder sideloebende med det saerlige program for udvikling af den portugisiske industri (PEDIP).

1. Kan Kommissionen oplyse, hvilke konkrete foranstaltninger eller programmer der som led i PEDIP er ivaerksat med henblik paa at stoette de smaa og mellemstore virksomheder i bygge- og anlaegssektoren i Portugal?

2. Kan den endvidere oplyse, om der som led i de mere generelle EU-programmer, der tager sigte paa at stoette de helt smaa samt de smaa og mellemstore virksomheder, er truffet konkrete foranstaltninger med henblik paa at stoette denne type virksomheder inden for bygge- og anlaegssektoren?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. december 1997)

Selv om PEDIP-programmet ikke indeholder foranstaltninger, der specifikt har til formaal at stoette smaa og mellemstore virksomheder inden for bygge- og anlaegssektoren i Portugal, medfoerer mange af de projekter, der modtager stoette fra programmet, meget arbejde for saadanne virksomheder, saadan som det ogsaa er tilfaeldet med andre programmer under EF-stoetterammen for Portugal.

Smaa og mellemstore virksomheder inden for bygge- og anlaegssektoren modtager direkte stoette via EF-initiativet for smaa og mellemstore virksomheder. Denne kategori af smaa og mellemstore virksomheder kan specielt komme i betragtning i forbindelse med foelgende foranstaltninger i programmet:

Foranstaltning 1: Stoette til helt smaa og smaa virksomheder.

Foranstaltning 2: Forbedring af virksomheders konkurrenceevne inden for turisme og bygge- og anlaegsarbejder.

Foranstaltning 3: Udvikling af den teknologiske kompetence i de smaa og mellemstore virksomheder.

Foranstaltning 4: Undervisning.

Foranstaltning 5: Finansieringsteknik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4093/97 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (16. januar 1998)

Om: Bevillinger til Hertfordshire fra 1994-1997 fra EFRU og KONVER

Kan Kommissionen oplyse, hvilke bevillinger Hertfordshire har modtaget fra EFRU og KONVER i 1994, 1995, 1996 og 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (26. februar 1998)

Hertfordshire kan ikke faa direkte stoette fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), da dette omraade ikke er stoetteberettiget under strukturfondenes regionale maal. Hertfordshire har imidlertid modtaget stoette til programmer under faellesskabsinitiativet Konver.

EFRU og Den Europaeiske Socialfond (ESF) har ydet foelgende bidrag til Hertfordshire under Konver II-programmet (som omfatter perioden 1994-1999):

>TABLE>

Det er ikke muligt at give en detaljeret opgoerelse over, hvorledes betalingerne til Hertfordshire fordeler sig paa de enkelte aar. Den britiske regering ligger inde med oplysningerne herom. Dens kontor for den oestlige region forvalter programmet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3745/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. Gennemførelse af henstillinger om børneforsorg



EF-Tidende nr. C 174 af 08/06/1998 s. 0114



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3745/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (21. november 1997) Om: Gennemfoerelse af henstillinger om boerneforsorg I sit svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-0524/97 ((EFT C 319 af 18.10.1997, s. 101. )) sagde Kommissionen, at den stadig afventede svar fra to medlemsstater, men at den agtede at offentliggoere sin rapport »om nogle maaneder«. Hvornaar vil den rapport blive offentliggjort, og vil Kommissionen goere det uden at vente yderligere paa endnu ikke indgivne svar i betragtning af, at undersoegelsen skulle have vaeret afsluttet i 1995? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. januar 1998) Rapporten om gennemfoerelse af henstillinger om boerneforsorg er blevet udarbejdet paa grundlag af svarene fra 13 medlemsstater. Denne rapport vil blive vedtaget og offentliggjort i meget naer fremtid.
16. 6. 98 DA C 187/69 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pa ·draig Flynn
(4. februar 1998)
Uden nærmere oplysninger er Kommissionen ikke i stand til at vurdere, om det multinationale selskab Ericsson
har overholdt Rådets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indfłrelse af europæiske samarbejdsudvalgeller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og hłrearbejdstagerne (
1) i forbindelse med den omstrukturering, det ærede parlamentsmedlem omtaler.
Kommissionen griber kun ind i sådanne tilfælde, hvis det viser sig, at fællesskabsbestemmelser er tilsidesat, eller
medlemsstaten har inkorporeret dem uhensigtsmæssigt. Det påhviler i fłrste omgang de nationale myndighederat sikre, at de relevante nationale bestemmelser overholdes og dermed fællesskabsbestemmelser, som kan visesig at finde anvendelse i påkommende tilfælde.
(1) EFT L 254 af 30.9.1994.
(98/C 187/109) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3844/97
af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen
(5. december 1997)
Om: EU-undtagelse for Finlands alkoholimport
Der er indrłmmet Finland undtagelse med hensyn til begrænsning af importen af alkohol fra EU-området indtil
slutningen af år 2003. Så skal denne import overholde de i EU-gældende regler. I Finland kłrer der fortsat heftigepolitiske diskussioner om, hvorvidt det er rigtigt, at Unionen dikterer omfanget af Finlands alkoholimport. Dennuværende regering er dog sandsynligvis bundet af den aftale, som er indgået med Unionen. AgterKommissionen at fłre kontrol med de foranstaltninger, som Finland skal træffe med henblik på afvikling afimportbegrænsningerne og i bekræftende fald, hvordan?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti
(2. februar 1988)
Der er ikke indrłmmet Finland nogen undtagelse med hensyn til begrænsning af importen af alkoholholdige
drikkevarer fra Fællesskabet indtil udgangen af 2003. I henhold til Rådets direktiv 96/99/EØF af 30. december1996 om ændring af direktiv 92/12/EØF om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om oplægningog omsætning heraf samt om kontrol hermed (
1) er der imidlertid indrłmmet Finland samt Danmark og Sverige
en undtagelse med hensyn til alkoholholdige drikkevarer, der indfłres af rejsende, der kommer fra Fællesskabet.I henhold til undtagelsen kan Finland, når visse kvoter overskrides, opkræve punktafgifter på sådanne varer, selvom disse varer er bestemt til de pågældende rejsendes eget brug.
Fællesskabet »dikterer derfor på ingen måde den mængde alkohol, der indfłres i Finland«. Finland kan frit se
bort fra undtagelsen og til enhver tid indrłmme de rejsende deres fulde rettigheder. I henhold til direktivet skalFinland gradvis afskaffe sine begrænsninger inden 2003, og inden 30. juni 2000 skal Kommissionen aflæggeberetning til Europa-Parlamentet og Rådet om dette anliggende.
(1) EFT L 8 af 11.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3658/97 af María Izquierdo Rojo (PSE) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Europaeiske projekter til fordel for byen Granada og el Albayzín

Kan Kommissionen forelaegge udtoemmende oplysninger om de projekter vedroerende el Albayzín og Granada, der er godkendt med henblik paa europaeisk medfinansiering, og som der henvises til i en oversigt i »Carta Local« fra oktober 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (3. februar 1998)

Som svar paa spoergsmaalet fra det aerede medlem skal Kommissionen minde om, at den i Granada i 1986 finansierede et projekt til bevaring af Alhambraens loevegaard, Comares-taarnet og »cubiertas planas« med et samlet budget paa 200.000 ECU.

Som led i erhvervsuddannelsesprogrammet Leonardo da Vinci har Granada-provinsen faaet tildelt tre projekter, nemlig i 1995 et projekt til et samlet beloeb paa 58.000 ECU (Iliberis) og i 1997 to projekter til et samlet beloeb paa 234.000 ECU (europaeisk net for landdistrikterne vedroerende erhvervsorientering og erhvervsvejledning, og uddannelse inden for landbrug og miljoe i landdistrikterne).

Kommissionen finansierede i juli 1997 i henhold til artikel 10 i forordningen om Den Europaeiske Udviklingsfond (EFRU) ((EFT L 193 af 31.7.1993. )) et pilotprojekt til fordel for el Albayzin i Granada inkl. Alhambra-paladset. De samlede omkostninger til dette projekt andrager 6.051.150 ECU, og de disponible EFRU-midler til projektet udgoer 2.953.897 ECU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3686/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Helms-Burton-loven og aftalerne med USA

Mener Kommissionen ikke, hvad angaar anvendelsen af Helms-Burton-loven og dens foelger og ved en analyse af aftalen mellem Kommissionen og den amerikanske regering, at denne aftale er uden balance, idet den ikke indeholder indroemmelser fra amerikansk side, mens Den Europaeiske Union har paataget sig en raekke forpligtelser?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan paa skriftlige forespoergsler E-3686/97, E-3687/97, E-3688/97, E-3689/97 og E-3690/97 (19. december 1997)

Aftalen med USA er ikke uden balance. Kommissionen har indledt Verdenshandelsorganisationens (WTO) panelprocedure over for Helms-Burton-loven. Det er Kommissionens opfattelse, at denne lov er en overtraedelse af international ret, eftersom den tilsigter (eller har den virkning) at oeve indflydelse paa EU-virksomheders adfaerd paa grund af deres interesser i Cuba. Aftalen af 11. april 1997, der blev indgaaet mellem EU og USA om Helms-Burton-loven og D'Amato-loven, hvorved EU gik med til at stille WTO-sagen mod foerstnaevnte lov i bero, taler om at opstille discipliner, som skal hindre, at et stat, som har eksproprieret eller nationaliseret investeringer, i fremtiden skal kunne opnaa saadanne investeringer. Samtidig skal EU og USA ogsaa i henhold til aftalen paa grundlag af aftalte principper samarbejde om at finde en loesning paa spoergsmaalet om kompetencestridigheder og sekundaere boykotter. Det er vigtigt at bemaerke, at droeftelserne mellem EU og USA paa dette punkt er i symmetri med droeftelserne om investeringsdiscipliner. Disse droeftelser finder for tiden sted med henblik paa at finde frem til en acceptabel aftale, der kan medfoere en dispensation fra afsnit IV i Helms-Burton-loven, hvorved lovens ekstraterritoriale virkninger neutraliseres.

Desuden har EU gjort det klart, at der ikke vil kunne gennemfoeres en loesning paa uoverensstemmelserne om Helms-Burton-loven, medmindre USA ogsaa giver EU-virksomheder dispensation i henhold til D'Amato-loven.

EU har forbeholdt sig ret til at genoptage WTO-panelproceduren eller indlede nye procedurer, hvis der traeffes foranstaltninger over EU-virksomheder i henhold til Helms-Burton-loven eller D'Amato-loven som foelge af, at der ikke gives dispensationer, eller at dispensationerne ikke viderefoeres.