SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4190/97 af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Elektriske ledningsnet og magnetfelter: risici for menneskers sundhed

Miljoeorganisationer af europaeisk betydning som f.eks. CODACONS og LEGAMBIENTE protesterer kraftigt mod udtalelser fra Enel, som er det selskab, der har monopol paa distribuering af elektricitet i Italien, i forbindelse med opfoerelsen af et nyt stort elektricitetsvaerk i Striano (Napoli).

Faktisk har de elektromagnetiske felter fra hoejspaendingsanlaeg, ifoelge de kendteste onkologer, alvorlige indvirkninger paa folkesundheden, idet de er kraeftfremkaldende.

Kan Kommissionen oplyse:

- om der findes undersoegelser paa europaeisk plan, der belyser denne taette forbindelse mellem udsaettelse for elektromagnetiske felter og stigningen i risikoen for udvikling af lympfeknuder, leukaemi og svulster i nervesystemet?

- om det er rigtigt, at Enel har anmodet Europa-Kommissionen om oplysninger om eventuelle faellesskabsdirektiver eller -bestemmelser i forbindelse med opfoerelsen af hoejspaendingstrans-formerstationer og placering af el-kabler over jordoverfladen, som tager de formodede kraeftfremkaldende virkninger af disse elektromagnetiske felter i betragtning?

- om den kan godtgoere, at Enel i praksis har overholdt alle faellesskabsbestemmelserne vedroerende beskyttelsen af folkesundheden?

- om den agter at anmode den italienske stat om yderligere redegoerelser og eventuelt igangsaette alle de procedurer, der er fastlagt i traktaterne, for at forbyde et hvilket som helst initiativ, der kan skade menneskers sundhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (11. marts 1998)

Statiske elektriske og magnetiske felter og saadanne felter med ekstremt lav frekvens (ELF) hidroerer fra fremstilling, transmission og anvendelse af elektrisk kraft. Elektrisk chok og forbraending fremkaldt af elektrisk stroem som foelge af energiladede ledere har vaeret en kilde til bekymring, siden man foerst anvendte elektricitet. I dag er offentligheden mere bekymret over langsomt virkende (»forsinkede«) og umaerkelige virkninger af udsaettelse for felter i forbindelse med anvendelse af elektricitet. Visse epidemiologiske undersoegelser har berettet om virkninger paa biologiske systemer, der var udsat for statiske felter eller ELF-felter paa et betydeligt lavere niveau, end etablerede mekanismer kunne forklare. Det afgoerende videnskabelige spoergsmaal er imidlertid, om de rapporterede biologiske virkninger kunne faa uheldige virkninger for helbredet. Indtil nu er der ingen markante mekanismer, hvis formodede virkninger kunne fremkomme efter udsaettelse for felter, der har for lav en stroemstyrke til at igangsaette stroemme i kroppen, der er svagere end endogene stroemme.

Biologiske undersoegelser har ikke indtil dato vaeret i stand til at etablere nogen mekanismer, gennem hvilke ELF-felter med nogen sandsynlighed kan afstedkomme carcinogenese. Paa den anden side fremkommer der en lang raekke resultater fra epidemiologiske undersoegelser af mulige virkninger for helbredet som foelge af beboeres udsaettelse for elektromagnetiske felter fra hoejspaendingsledninger, herunder neurodegenerative sygdomme, virkninger for formeringsevnen, leukaemi, brystkraeft og svulster i hjernen. Denne forskning gaar tilbage til 1979, da en svensk undersoegelse foerst blev offentliggjort, og siden dengang har maaske et dusin epidemiologiske undersoegelser koncentreret sig om kraeft hos boern. Konklusionerne af disse undersoegelser gik ud paa, at spoergsmaalet om en forbindelse mellem at have bolig i naerheden af en hoejspaendingsledning og risiko for leukaemi hos boern fortsat staar aabent. De gennemsnitlige felter, der har vaeret maalt i boerns hjem, har dog ikke kunnet saettes i forbindelse med foroeget risiko for leukaemi eller andre kraeftsygdomme hos boern, og ingen faktorer er indtil nu blevet identificeret, som kunne forklare en forbindelse mellem det at bo i naerheden af en hoejspaendingsledning og frekvensen af leukaemi hos boern.

I oejeblikket finansierer Faellesskabet epidemiologisk forskning om magnetfelter og kraeft under Biomed 2-programmet, og resultaterne forventes at foreligge i sommeren 1999. Den europaeiske forskningsindsats om biologiske virkninger af udsaettelse for ELF-felter koordineres inden for rammerne af en COST-aktion og vil blive fortsat under det kommende femte rammeprogram.

Kommissionen har ikke hoert om den anmodning om information fra ENEL, som det aerede medlem henviser til, og har derfor ikke mulighed for at bekraefte, at ENEL's aktivitet er i overensstemmelse med faellesskabslovgivningen. Kommissionen modtager information oversendt fra nationale myndigheder og fra personer, der klager. Efter de informationer, Kommissionen ligger inde med indtil nu, kan der ikke drages nogen konklusion om, hvorvidt ENEL overholder Faellesskabets miljoelovgivning. Raadets direktiv 85/337/EOEF af 27. juni 1985 om

vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985. )), det saakaldte EIA-direktiv (Environmental Impact Assessment - miljoekonsekvensvurdering) indeholder i bilag II under pkt. 3.b »transport af elektricitet gennem luftledninger«. I henhold til EIA-direktivet skal saadanne installationer miljoevurderes, hvis deres virkning paa miljoeet er betydningsfuld, hvilket afgoeres af medlemsstaten i forbindelse med projekter under bilag II. Hvis medlemsstaten har truffet beslutning herom (ved at fastsaette taerskelvaerdier eller kriterier for en kontrol af hvert enkelt tilfaelde), at der boer foretages en miljoekonsekvensvurdering forud for etableringen af en saadan installation, skal virkningerne paa forskellige miljoemedier saavel som paa mennesker identificeres, beskrives og vurderes. I en saadan sammenhaeng kunne virkninger for helbredet naturligvis vaere en vigtig faktor i miljoekonsekvensvurderingen.

I Raadets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 om aendring af direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 73 af 14.3.1997. )), som blev vedtaget i 1997 og skal vaere gennemfoert i medlemsstaterne senest i marts 1999, blev bygningen af luftledninger til transport af elektrisk stroem med en spaending paa 200 kV eller mere og en laengde paa mere end 15 km flyttet fra bilag II til bilag I. Dette betyder, at for projekter af denne type vil en miljoekonsekvensvurdering vaere obligatorisk fra marts 1999.

Kommissionen kan ikke paa det foreliggende grundlag traeffe nogen juridiske foranstaltninger, eftersom der ikke er anmeldt noget tilfaelde af manglende overholdelse af Faellesskabets lovgivning.