ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3747/02

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(20. december 2002)

Om: HPV-test: et privilegium?

I juni besluttede Europa-Parlamentet, at det fremover vil godtgøre personalets udgifter til testning i forbindelse med screening for human papillomavirus (HPV), der er en dokumenteret årsag til livmoderhalskræft. Beslutningen blev truffet, efter at Kommissionen havde besluttet af godtgøre 85 % af udgifterne til HPV-testning for sit personale.

Livmoderhalskræft er den eneste kræfttype, hvor 100 % af tilfældene kan behandles, hvis de diagnosticeres tilstrækkeligt tidligt. Nye data viser, at antallet af infektioner med papillomavirus er stigende, og at cervixcancer er den mest udbredte viruskønssygdom. I Europa er denne sygdom den næst hyppigste kræftsygdom blandt kvinder.

Kan Kommissionen oplyse, hvad der har fået den til at udskyde offentliggørelsen af sine henstillinger om screening for kræft? Hvis det er sandt, at Europa er hjemsted for beskyttelsen af de personlige rettigheder, hvorfor mener Kommissionen så ikke, at det er hensigtsmæssigt at tilbyde alle kvinder i EU denne test, så retten til sundhed ikke omdannes til et privilegium, der alene er forbeholdt institutionernes kvindelige personale?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(20. februar 2003)

Kommissionen er i overensstemmelse med sit arbejdsprogram i færd med at udarbejde et forslag til en henstilling fra Rådet om screening for cancer, som er baseret på EF-traktatens artikel 152. Forslaget tager udgangspunkt i det arbejde, der foregår i ekspertudvalget for forebyggelse af cancer og inden for de europæiske netværk vedrørende screening for cancer, hvis arbejde forventes at ligge klart i marts 2003. Formandskabet har sat henstillingen på dagsordenen for mødet i Rådet (sundhed) den 2. og 3. juni 2003.

Selvom traktatens artikel 152, stk. 1-4, indeholder en definition af Fællesskabets kompetence på sundhedsområdet, knæsætter artikel 5 medlemsstaternes ansvar med hensyn til organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling, hvilket stiller dem helt frit med hensyn til HPV-testning for deres borgere. Udkastet til forslaget om en henstilling fra Rådet om screening for cancer bliver helt i overensstemmelse med artikel 152, stk. 5.

Udarbejdelsen af forslaget har taget længere tid end forventet. Det skyldes, at det er nødvendigt at foretage en nøje vurdering af de videnskabelige beviser, der er indsamlet på området. Forslaget til en henstilling fra Rådet kommer navnlig til at fokusere på de principper og standarder, der bør anvendes i forbindelse med den screening for cancer, der tilbydes EU-borgerne.

Den kliniske værdi af organiseret screening for livmoderhalskræft på et tidligt stadium ved at teste for visse genotyper af human papillomavirus (HPV), som er forbundet med en høj risiko for at udvikle en malign sygdom, er ved at blive undersøgt. Når man ser bort fra de organiserede kliniske undersøgelser, så findes testen også på markedet, og enkeltpersoner kan henvises til screening efter anmodning, normalt som et supplement til den almindelige pap test.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2895/02

af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(14. oktober 2002)

Om: Fængsling af Wei Jingyi, biskop ved den uofficielle kinesiske katolske kirke

Den 9. september i år blev Wei Jingyi, biskop ved den illegale kinesiske katolske kirke og tidligere sekretær for den kinesiske biskopkonference, der anerkender Vatikanet, arresteret af politistyrker fra byen Qigihar. Det lader til, at arrestationen er en del af en kraftigere undertrykkelsespolitik, som de kinesiske myndigheder øjensynlig fører over for den katolske kirkes åndelige ledere, der anerkender Vatikanet, en kirke, som tæller mere end 8 millioner tilhængere mod de 5 millioner tilhængere af den statslige katolske kirke.

Ifølge uafhængige kilder befinder omkring halvtreds af den illegale katolske kirkes biskopper sig i øjeblikket enten i fængsel, i husarrest eller under streng politikontrol, eller de holder sig skjult.

Har Kommissionen kendskab til denne arrestation, som er en af utallige? Råder den over andre oplysninger, der kan tyde på, at vi er vidner til, at de undertrykkende tiltag over for de uofficielle kirker simpelthen bliver forstærket? Og hvilke initiativer agter den i bekræftende fald at tage for at få de kinesiske myndigheder til at respektere religions- og trosfriheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(13. november 2002)

Kommissionen takker det ærede medlem for oplysningen om, at Wei Jingy, biskop ved den uofficielle kinesiske katolske kirke, blev arresteret den 9. september 2002 af politistyrker fra byen Qigihar.

Kommissionen mener, at religions- og trosfrihed er en grundlæggende menneskerettighed og rejser regelmæssigt dette spørgsmål inden for rammerne af EU's dialog med Kina om menneskerettigheder.

Vedrørende situationen for den uofficielle katolske kirke i Kina deler Kommissionen det ærede medlems bekymring. Skønt der ved det nationale arbejdsmøde om religion, der blev afholdt i december 2001, syntes at være tegn på større åbenhed over for de sædvanligt forekommende religioner i Kina, viser de seneste oplysninger, at restriktionerne vedrørende illegale katolske kirker ikke er blevet mildnet.

Kommissionen vil fortsat nøje overvåge den kinesiske regerings respekt for religions- og trosfrihed og vil fortsat udtrykke bekymring for krænkelser af denne grundlæggende rettighed, herunder den hårdhændede behandling af personer, der udøver deres religiøse tro.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2616/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(18. september 2002)

Om: Web-side oprettet af FSRs forvaltningsmyndighed i Grækenland

På den web-side, som de myndigheder, der forvalter de operative programmer under fællesskabs-støtterammen (FSR) i Grækenland, har oprettet, mangler der i licitationstilbuddene ofte oplysninger om tidsfristen på forsiden (f. eks. vedrørende det operative program for udvikling af landdistrikter), hvilket medfører stort og ofte meningsløst besvær for den interesserede borger og institution.

Kan Kommissionen rette henvendelse til de græske myndigheder for at sørge for at tidsfristen for indsendelse af tilbud findes på forsiden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(28. oktober 2002)

På adskillige af de web-sider, som de græske myndigheder, der forvalter de sektorbetingede og regionale operationelle programmer under EF-støtterammen for programmeringsperioden 2000-2006, har oprettet, skelnes der ganske rigtig ikke mellem udbud, som der stadig kan bydes på, og udbud, hvor fristen er udløbet. Visse web-sider skelner imidlertid mellem de to former (f.eks. det operationelle program for informationssamfundet(1)). Kommissionen agter at skrive til de græske myndigheder og opfordre dem til at generalisere denne praksis, så den kommer til at gælde for alle programmer.

(1) http://www.infosoc.gr/programme_main5.html.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3464/02

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(6. december 2002)

Om: Mangel på et lægemiddel i Italien

I det italienske dagblad Libero af 17. november 2002 kunne man læse følgende nyhed: Leishmaniasis er en sygdom af tropisk oprindelse, som spredes gennem insektstik. I de seneste år er denne sygdom også blevet udbredt i forskellige områder her i landet, og den er endog blevet endemisk, dvs. fast forankret i området. På mennesker manifesterer sygdommen sig gennem hududslæt, der let kan behandles. Problemet opstår i sygdomsvarianten på hunde, hvor den desværre er dødelig. Der findes et lægemiddel, som kan give gode resultater. Det hedder Glucantin og produceres af lægemiddelvirksomheden Avensis. Prisen var 3 EUR pr. æske. Jeg siger var, da dette lægemiddel ikke længere kan købes i Italien.

Kan Kommissionen oplyse følgende:

1. Kender den grundene til, at producenten har trukket det pågældende lægemiddel ud af handelen i Italien?

2. Kan det stadig købes frit i andre europæiske lande?

3. Skyldes dette i bekræftende fald, at prisen er meget højere end i Italien?

4. Er det korrekt, at dette lægemiddel stadig produceres af virksomheden Avensis?

5. Er det i bekræftende fald korrekt, at et produkt på det indre marked kun kan sælges i visse lande og ikke i andre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(22. januar 2003)

1. Ifølge oplysninger fra de kompetente myndigheder i Italien (det italienske sundhedsministerium) ansøgte Aventis den 12. november 2002 om en midlertidig suspension af markedsføringstilladelsen for Glucantin i Italien på grund af fremstillingsproblemer.

2. Produktet kan stadig købes i Frankrig og Spanien.

3. Prisfastsættelse af og tilskud til lægemidler henhører under medlemsstaternes kompetence. Kommissionen har ingen oplysninger om prisfastsættelse af og tilskud til lægemidlet Glucantin i de forskellige medlemsstater.

4. Produktet fremstilles i Livron/Frankrig. Producenten er Aventis.

5. Nationale markedsføringstilladelser for Glucantin er i overensstemmelse med direktiv 2001/83/EF(1) udstedt af de kompetente myndigheder i de enkelte medlemsstater. Ifølge dette direktiv skal der gives tilladelse til markedsføring af lægemidler i hver medlemsstat. Der findes ingen bestemmelser i fællesskabslovgivningen, der forpligter indehaveren af en markedsføringstilladelse til at ansøge om en markedsføringstilladelse i alle medlemsstater.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler, EFT L 311 af 28.11.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2994/02

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(23. oktober 2002)

Om: Foranstaltninger til begrænsning af ulykker i fiskeriet

Europa-Parlamentet vedtog den 5. april 2001 en beslutning om sikkerhed og ulykkesårsager i forbindelse med fiskeri(1), hvori det i punkt 20 anmodede Kommissionen om sammen med medlemsstaterne og fiskerisektoren at finansiere de nødvendige kampagner inden for erhvervsuddannelse og efteruddannelse.

Har Kommissionen taget noget initiativ i denne forbindelse?

Hvilke kampagner inden for erhvervsuddannelse og efteruddannelse har Kommissionen samfinansieret siden da?

(1) EFT C 21 E af 24.1.2002, s. 359.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. november 2002)

I punkt 20 i den parlamentsbeslutning, som det ærede medlem henviser til, opfordres Kommissionen til sammen med medlemsstaterne og fiskerisektoren at finansiere de nødvendige erhvervsuddannelses- og videreuddannelseskampagner.

Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet(1) (gennemførelsesforordning for det finansielle instrument for udvikling af fiskeriet (FIUF), fastsætter i artikel 11 (kystfiskeri af mindre omfang), stk. 4, sidste led, i artikel 15 (aktioner iværksat af erhvervet), stk. 3, litra k), og i artikel 17 (nyskabende aktioner og teknisk bistand), stk. 1, uddannelsesaktioner for fiskerne. Aktionerne skal iværksættes af medlemsstaterne i form af projekter, som medfinansieres af FIUF. I indeværende programmeringsperiode (2000-2006) er der endnu ikke iværksat aktioner på dette område, men medlemsstaterne har fortsat mulighed for at indgive anmodninger om medfinansiering af uddannelsesaktioner på det område, der fremhæves af det ærede medlem.

Fremme og forbedring af erhvervsuddannelse, uddannelse og rådgivning i forbindelse med en livslang uddannelsespolitik hører til de mål, der er opstillet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1784/1999 af 12. juli 1999 om Den Europæiske Socialfond (ESF)(2).

De interventionsformer, der iværksætter de i forordningen opstillede politiske prioriteter, kan omfatte oplysnings- og erhvervsuddannelsesaktioner vedrørende sikkerheds- og hygiejneforhold på arbejdsstedet. ESF har i lang tid finansieret aktioner af denne art i alle erhvervssektorer.

Som led i nærhedsprincippet og den decentraliserede forvaltning af strukturfondene påhviler det medlemsstaterne at udvælge og forvalte aktioner og konkrete projekter, og Kommissionen råder ikke over nærmere oplysninger om, hvilke beløb der er tildelt de enkelte sektorer og uddannelsesområder. Til eksempel kan det dog nævnes, at de spanske operationelle programmer Iniciativa empresarial y formanción continua, som gennemføres i perioden 2000-2006, omfatter de specifikke aktioner sensibilisación og Formación continua en seguridad y en salud en el trabajo marítimo.

(1) EFT L 337 af 30.12.1999.

(2) EFT L 213 af 13.8.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2631/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(18. september 2002)

Om: Manglende oplysninger om finansiering af projekter via EU

EU finansierer en række projekter i de såkaldte kohæsionslande og arbejder her sammen med disse landes myndigheder. På det sted, hvor projekter realiseres, skal der opstilles et skilt, som indeholder oplysninger om, at EU deltager i finansieringen heraf. På de skilte, der er opstillet i Grækenland fortælles ikke nøjagtigt, hvor stort Fællesskabets bidrag er, og der står kun Dette projekt finansieres sammen med EU. Dette gælder også undergrundsbanen i Athen, hvor der først for nyligt er opstillet en mindre skilt, uden at de nøjagtige bidrag fra EU er nævnt. Det er ikke et uvæsentlig problem, for derved får borgerne i Grækenland et forkert indtryk af, hvor stor en betydning EU's finansiering har og de får det indtryk, at det er den græske regering, der bærer den største del af de samlede omkostninger, og at Unionen kun yder et marginalt bidrag.

Hvorfor giver de græske myndigheder ikke oplysninger om, nøjagtigt hvor stort et bidrag, Unionen yder til opførelsen af alle projekter, som samfinansieres i Grækenland? Hvorfor er der først nu (toethalv år efter den festlige indvielse) sat et lille skilt op ved undergrundsbanen i Athen, hvor der kun henvises til at projektet samfinansieres via EU?

Hvilke præcise retningslinjer har Kommissionen givet myndighederne i medlemsstaterne om opstilling af oplysningsskilte, således at borgerne ikke mangler oplysninger og for at undgå, at visse regeringers propagandapraksis breder sig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(28. oktober 2002)

Skilte til projekter, hvis finansiering strukturfondene har bidraget til, mens de er under opførelse, og mindeplader til dem, når de er færdige, behøver ikke nødvendigvis at angive bidragets eller beløbets nøjagtige størrelse. De skal imidlertid nævne, at Fællesskabet har medvirket til projektets finansiering, og angive den bestemte fond, som har bidraget til det.

Hvad angår undergrundsbanen i Athen og andre færdige projekter i Grækenland, hvor der ikke var blevet anbragt noget skilt, bemærkede Kommissionen denne undladelse og skrev til de græske myndigheder den 20. marts 2002 og bad dem træffe de nødvendige foranstaltninger til at opfylde reklamebestemmelserne for projekter, hvis finansiering strukturfondene har bidraget til i tidsrummet 1994-1999. Kommissionen nævnte udtrykkelig undergrundsbaneprojektet i Athen i dette brev.

Først da blev de skilte, det ærede medlem omtaler, anbragt på Athens undergrundsbanestationer.

Kommissionen vil fortsat sikre, at reklamebestemmelserne for projekter, som Fællesskabets fonde bidrager til, overholdes af medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2778/02

af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(3. oktober 2002)

Om: Europæisk identitetskort

I EF-traktatens artikel 17 indføres et unionsborgerskab for enhver, der er statsborger i en medlemsstat i Unionen. I mangel af et europæisk identitetskort nævner fællesskabsbestemmelserne kun to dokumenter, som kan påvise en europæisk statsborgers nationalitet ved en kontrol i Fællesskabet, nemlig identitetskort og nationalt pas.

Mener Kommissionen ikke i denne forbindelse, at også opholdstilladelsen bør indgå blandt de nævnte dokumenter?

Mener Kommissionen ikke, at opholdstilladelsen, netop fordi den udstedes af en offentlig myndighed på bopælsstedet på grundlag af de oplysninger, der fremgår af det nationale identitetskort eller pas, har samme værdi og samme officielle karakter som et identitetskort?

Mener Kommissionen ikke, at en manglende anerkendelse af, at opholdstilladelsen, som udstedes på grundlag af en europæisk retsakt, har gyldighed som et identitetskort, vil medføre en forringelse af begrebet unionsborgerskab, som findes i EF-traktaten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(18. oktober 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-2300/02 fra Guido Bodrato(1).

(1) EFT C 110 E af 8.5.2003, s. 40.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2236/02

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(23. juli 2002)

Om: Kommissionens tildeling af kontrakter til regnskabsfirmaer

Af Schreyers svar på skriftlig forespørgsel E-0372/02, P-0443/02 og E-0450/02(1) fremgår det, at Kommissionen i perioden 1999 2001 har tildelt kontrakter for i alt 77 mio. EUR til de private regnskabsfirmaer KPMG, Andersen-Gruppen, Deloitte & Touche, Ernst & Young og PriceWaterhouseCoopers.

1. Kommissionen bedes give mig en fuldstændig og detaljeret liste over disse kontrakter og for hver enkelt kontrakt oplyse:

a) kontraktens indhold,

b) kontraktbeløbet, og

c) om kontrakten indgik i en normal udbudsprocedure i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser?

2. Kommissionen bedes oplyse, hvorfor kontrakter af denne størrelsesorden blev overdraget til private firmaer, selv om Kommissionen har sin egen regnskabsafdeling og desuden er undergivet intensiv kontrol fra Den Europæiske Revisionsrets side.

(1) EFT C 229 E af 26.9.2002, s. 82.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(9. september 2002)

Kommissionen henleder det ærede medlems opmærksomhed på, at spørgsmålet kræver en indgående undersøgelse. Kommissionens tjenestegrene er i gang med denne undersøgelse, og der vil senere blive givet et supplerende svar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2734/02

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. september 2002)

Om: Installering af en radar på Madeira

Nogle miljøforkæmpere på Madeira har gjort Kommissionen opmærksom på de problemer, som installeringen af en stor radar på Pico do Areeiro, Madeira, vil afstedkomme.

Forholdet er det, at en af de mest sjældne fugle i verden, Freira da Madeira (Pterodroma Madeira), hvoraf der kun er registreret 30 par, bygger rede dér og kun dér. Denne fugl er beskyttet ved EU's fugledirektiv og Bern-konventionen samt ved LIFE-projektet, der går ud på genoprettelse af dens naturlige levested.

Pico do Areeiro ligger i et område, der indgår i Madeiras naturpark, og er klassificeret som beskyttet område under Natura 2000. I en VVM-undersøgelse, som et hold af eksperter fra universitetet i Aveiro har foretaget, bekræftes forskellige negative virkninger, som en eventuel installering af en radar på Pico do Areeiro, vil få for navnlig den udryddelsestruede fugl Freira da Madeira.

Hvordan har Kommissionen reageret på henvendelsen fra miljøforkæmperne på Madeira?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(4. november 2002)

Det ærede medlem henviser til korrespondancen fra en borgergruppe, som henleder Kommissionens opmærksomhed på installationen af et radaranlæg af store dimensioner på lokaliteten Pico do Areeiro på Madeira i området Maciço Montanhoso Oriental da Ilha da Madeira, et særligt beskyttet område, som er udpeget af Portugal i medfør af artikel 4 i Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(1).

I den forbindelse kan Kommissionen oplyse, at det efter en analyse af situationen er blevet anset for nødvendigt, at Kommissionens Generalsekretariat registrerer denne korrespondance som en klage, samt at de portugisiske myndigheders opmærksomhed henledes på de forpligtelser, der følger af det nævnte rådsdirektiv.

Kommissionen skal ikke undlade at holde klagerne underrettet om udviklingen i behandlingen af denne sag.

(1) EFT L 103 af 24.4.1979.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2857/02

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(10. oktober 2002)

Om: Udnyttelse i Rom kommune af midler fra Daphne-programmet

I september 2002 har kontroludvalget under det italienske økonoministerium aflagt regnskab over anvendelsen af midler fra EU.

Heraf fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt tildelingen af projektstøtte foregår fra de regionale myndigheders side. Forpligtelserne for 2000 udgør faktisk kun 2 % af de samlede EF-støtterammer.

Også Kommissionen har ved flere lejligheder påpeget denne alarmerende utilstrækkelige udnyttelse af EU-midler fra de lokale myndigheders side.

Navnlig hos visse lokale myndigheder, f.eks. Rom kommune, er der et stort behov for at anvende EU-midlerne til bekæmpelse af vold mod kvinder og børn.

Kan Kommissionen på baggrund heraf besvare følgende spørgsmål:

1. Har Rom kommune forelagt projekter under Daphne-programmet?

2. Har Rom kommune opnået støtte til sådanne projekter?

3. Er disse midler i givet fald blevet udnyttet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(21. november 2002)

Siden 1997 har Daphne-programmet modtaget tre forslag fra forskellige afdelinger i Rom:

- I 2000: Ufficio Cultura della VI circoscrizione del Comune di Roma;

- I 2002: Comune di Roma, Dipartimento V Politiche sociali della salute;

- I 2002: Comune di Roma, Dipartimento XVIII Politiche per la sicurezza.

De to første forslag er ikke blevet godkendt. Det tredje forslag er opført på listen over kandidater, der er berettiget til at modtage støtte i regnskabsåret 2000, hvis de godkendes af Kommissionens finanstjeneste. Kommissionens finansielle bidrag kan højst andrage 246 829 EUR i en periode på højst 2 år.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2707/02

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(26. september 2002)

Om: Direktivet om bevaring af naturtyper

Har Kommissionen modtaget Det Forenede Kongeriges forslag til supplerende særlige bevaringsområder i overensstemmelse med kravene i direktivet om bevaring af naturtyper (92/43/EØF(1)), og hvornår forventer den at kunne svare på dem?

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(18. november 2002)

I henhold til artikel 4, stk. 1, i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1) skal hver enkelt medlemsstat forelægge Kommissionen en liste over foreslåede lokaliteter, for så vidt angår de naturtyper, der er anført i direktivets bilag I, og de arter, der er opført i direktivets bilag II, og som er hjemmehørende på deres territorium.

Den 5.-7. juni 2002 blev der afholdt et seminar i Haag med henblik på at evaluere forslagene fra medlemsstaterne i den atlantiske biogeografiske region, som Det Forenede Kongerige ligger i. Konklusionerne fra dette seminar var, at de foreslåede nationale lister fra Det Forenede Kongerige og andre medlemsstater var ufuldstændige.

Kommissionen har ikke siden da modtaget forslag om yderligere lokaliteter. Dog har Det Forenede Kongerige meddelt Kommissionen, at forberedelserne til indkredsning af yderligere lokaliteter er fremskredne, og at der om kort tid vil blive iværksat en høringsprocedure, som efter engelsk lov er påkrævet, inden listen over disse lokaliteter kan fremsendes til Kommissionen. Den lovfæstede høringsperiode er på tre måneder. Det forventes derfor ikke, at der vil blive fremsat officielt forslag om yderligere lokaliteter før i første kvartal af 2003. De oplysninger, Det Forenede Kongerige og andre medlemsstater forelægger sammen med deres opdaterede nationale lister, vil dernæst blive brugt til vurdering af, om disse lister er tilstrækkelige til at opfylde direktivets krav.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.