ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1320/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(27. april 2000)

Om: EU's skolemælksprogram

Kommissionen har til hensigt at ændre skolemælksprogrammet radikalt. I øjeblikket subsidierer Den Europæiske Union udleveringen af mælk i skolerne med det fulde beløb. Fremover vil denne finansiering blive halveret. Den anden halvdel skal så finansieres af medlemsstaterne, man kan væltes over på mælkeproducenterne og/eller mejeribranchen. Dette radikale forslag støder på megen modstand, bl.a. på grund af de negative følger for mælkeforbruget.

1. Hvilke argumenter støtter Kommissionen sig på for at halvere støtten til skolemælksprogrammet?

2. Har Kommissionen gennemført en grundig undersøgelse af forslagets virkning på mælkeforbruget i skolerne?

a) I benægtende fald, hvorfor ikke, og agter Kommissionen at gennemføre en undesøgelse i betragtning af den sandsynligvis negative virkning på mælkeforbruget?

b) Hvilke er i bekræftende fald de forventede virkninger, og hvilke konklusioner drager Kommissionen af resultaterne af denne undersøgelse?

3. Anser Kommissionen det ikke for mere hensigtsmæssigt at bevare den fulde støtte til skolemælksprogrammet i betragtning af mælks positive sundhedsmæssige virkninger?

a) Hvorfor holder Kommissionen i benægtende fald fast ved sit forslag om at halvere støtten på trods af mælks positive sundhedsmæssige virkninger?

b) Agter Den Europæiske Union i bekræftende fald permanent at finansiere skolemælksprogrammet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. juni 2000)

1. Kommissionen ønsker allerførst at præcisere, at dens forslag til Rådets forordning af 10. december 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1255/1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter(1), indebærer, at nedsættelsen af EF-tilskuddet mere end opvejes af et obligatorisk nationalt tilskud, så at det samlede støttebeløb forhøjes fra 95 % til 100 % af indikativprisen for mælk. Med hensyn til de detaljerede argumenter til begrundelse af forslaget henviser Kommissionen til den begrundelse, der ledsager dens forslag.

2. Ovennævnte forslag er bl.a. baseret på en undersøgelse, som eksterne konsulenter har foretaget, og som kan konsulteres på Kommissionens websted. Konklusionerne af denne undersøgelse viser, at støtten og tilskuddets størrelse kun har en begrænset virkning for mejeriprodukternes tilstedeværelse i skolerne og for forbrugets omfang generelt.

3. Kommissionen erkender gerne, at uddeling af mælk i skolerne kan bidrage til at nå mål på det ernæringsmæssige eller sociale område, hvorfor den mener, at støtten ikke udelukkende skal påhvile Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) men deles med medlemsstaterne. Kommissionens forslag bekræfter Fællesskabets finansielle engagement i skolemælksprogrammet.

(1) EFT C 89 af 28.3.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2544/00 af Eluned Morgan (PSE) til Kommissionen. Budgetpost B3-1003 ‐ Forberedende foranstaltninger til fremme af Fællesskabets sproglige mangfoldighed i informationssamfundet.



EF-Tidende nr. 081 E af 13/03/2001 s. 0210 - 0211



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2544/00 af Eluned Morgan (PSE) til Kommissionen (28. juli 2000) Om: Budgetpost B3-1003 Forberedende foranstaltninger til fremme af Fællesskabets sproglige mangfoldighed i informationssamfundet Hvornår forventer Kommissionen at indkalde forslag for 2000 under budgetpost B3-1003 forberedende foranstaltninger til fremme af Fællesskabets sproglige mangfoldighed i informationssamfundet med henblik på at anvende de 2 mio. euro i forpligtelsesbevillinger, der er afsat på denne post for året 2000? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding (2. oktober 2000) Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0466/00 fra Daniel Varela Suanzes-Carpegna(1). (1) EFT C 330 E af 21.11.2000, s. 166.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2567/00

af Imelda Read (PSE) til Kommissionen

(1. august 2000)

Om: Eksperimentel anvendelse og testning af generiske lægemidler forud for patenters udløb

Den 16. april 1996 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om retningslinjer for industripolitikken inden for lægemiddelsektoren i Det Europæiske Fællesskab (A4-0104/96(1)), hvori Kommissionen og medlemsstaterne blev opfordret til at gennemføre lovgivning, der ville muliggøre testning og registrering af generiske lægemidler, inden markedsmonopolet for det oprindelige produkt udløber (såkaldte bolar provisions).

Siden har Kommissionen bestilt en undersøgelse om Policy relating to generic medicines in the OECD (20.12.1998), der viser, at alene EU's lægemiddelstofindustri vil miste 13 000 arbejdspladser uden sådanne bestemmelser.

Som led i den transatlantiske dialog inden for erhvervslivet (TABD) fastslog Kommissionen på mødet i november 1997, at EU's generiske industri konkurrencemæssigt set står svagt i forhold til fabrikanter uden for EU, som nyder godt af sådanne bestemmelser. I sin meddelelse om det indre marked for lægemidler (KOM(98) 588) påpegede Kommissionen, at godkendelsesprocessen bør fungere hurtigt, således at forbrugerne får adgang til billige generiske lægemidler snarest muligt, efter at patentbeskyttelsen af det oprindelige produkt er udløbet.

Også på TABD-mødet i februar i Washington blev sådanne bestemmelser efterlyst.

Senest har et WTO-panel i en afgørelse af 17. marts 2000 i sagen EU mod Canada (WT/DS114/R) fastslået, at disse bestemmelser er forenelige med TRIPS-aftalen og derfor på linje med EU's internationale forpligtelser, hvad angår intellektuel ejendomsret.

Kan Kommissionen på denne baggrund forklare, hvad der vil blive gjort for at indføre sådanne bestemmelser i EU-retten?

(1) EFT C 141 af 13.5.1996, s. 63.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(27. september 2000)

Kommissionen har for nylig fremsat et forslag til forordning om EF-patenter(1). Under drøftelserne i Rådet og Parlamentet om dette forslag vil man uden tvivl også komme ind på de undtagelser for patentrettigheder, som benævnes bolar provisions. Kommissionen vil notere sig holdningerne til dette spørgsmål i tilknytning til EF-patenter og vil om nødvendigt derefter overveje, hvorvidt der bør træffes yderligere foranstaltninger i forbindelse med de nationale patentordninger i EU.

(1) KOM(2000) 412 endelig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0958/00

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(29. marts 2000)

Om: Bidrag fra EU til turismen i Melilla

Byen Melilla, som er en del af EU og ligger i Nordafrika, ønsker at komme ud af sine grundlæggende problemer: isoleringen og behovet for en diversificering af økonomien gennem udvikling af turistsektoren, som indebærer en dobbelt attraktion for Maghreb er den en europæisk by, mens den set fra Europa er porten til Afrika.

Byen skal derfor iværksætte et omfattende projekt inden for turistsektoren, som består i at forbedre strandenes kvalitet og kommunikationslinjerne både til søs og ad luftvejen. Det er de to søjler, som vil kunne sætte gang i andre vigtige elementer i et ambitiøst program for udvikling af turismen.

Mener Kommissionen, at EU kan deltage i det samlede projekt for udvikling af turismen i Melilla, så denne by, som er en del af EU og beliggende i Nordafrika, kan udvikle sig til en klar attraktion for turismen i hele EU?

Svar fra Michel Barnier på Kommissionens vegne

(25. maj 2000)

Byen Melilla kan modtage støtte under strukturfondsmål 1 for programmeringsperioden 2000-2006. Kommissionen har dog endnu ikke modtaget de forslag til operative programmer, som de spanske myndigheder er ved at udarbejde.

Kommissionen er naturligvis åben over for alle forslag fra de pågældende myndigheder vedrørende eventuel støtte til udviklingen af turismen i Melilla.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1464/00

af Jillian Evans (Verts/ALE) til Kommissionen

(10. maj 2000)

Om:Økonomisk bistand til lossepladsen i Nantygwyddon

I midten af 1980'erne modtog Rhondda Byråd (Wales) et betydeligt beløb i støtte fra EU-strukturfondene til opførelse af lossepladsen i Nantygwyddon. Det var første gang, at der var blevet givet støtte til en losseplads i Det Forenede Kongerige.

Vil Kommissionen give oplysninger om:

1. størrelsen af den EU-støtte, der blev allokeret til opførelsen af lossepladsen i Nantygwyddon?

2. eventuelle betingelser, der var knyttet til støtten?

Svar afgivet af Michel Barnier på Kommissionens vegne

(26. juni 2000)

Efter oplysningerne fra de britiske myndigheder blev der fra strukturfondene ydet ca. 748 000 £ til lossepladsen i Nantygwyddon.

Betingelserne for denne støtte var, at de punkter, der var anført i den oprindelige støtteansøgning, blev overholdt, dvs. reklamekampagner, overholdelse af bestemmelserne for offentlige udbud, opbevaring af regnskaber og lign. samt uændret ejerskab til det støtte anlæg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1896/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Afskaffelse af skatteprivilegier

I årevis har medlemmer af Europa-Parlamentet, herunder også undertegnede, til stadighed i form af forskellige parlamentariske initiativer presset på med hensyn til afskaffelse af utidsvarende

skatteprivilegier, som de diplomatiske repræsentanter inden for det fælles indre marked til dato stadig nyder godt af. Således deltog hidtil følgende parlamentsmedlemmer: Astrid Lulling (1991), Outi Ojala (1998), Philippe De Coene (1999) og Michl Ebener (1999/2000) i diskussionen i form af parlamentariske spørgsmål, og parlamentsmedlemmerne Cushnahan, Banotti og Gillis (1996) deltog i form af et beslutningsforslag.

Hvorledes kan Kommissionen begrunde sin passivitet i denne sag på trods af disse utvetydige opfordringer fra Europa-Parlamentets side?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(19. juli 2000)

Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1996/99(1).

(1) EFT C 219 E af 1.8.2000, s. 63.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0487/00

af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen

(24. februar 2000)

Om: Komitologi

Hvor mange møder har der i henholdsvis 1998 og 1999 været afholdt med hel eller delvis finansiering fra Kommissionen i følgende kategorier:

- Møder med færre end 6 eksperter

- Enkeltstående arrangementer

- Fælles komiteer med ikke-medlemslande

- COST-komiteer.

Kommissionen bedes samtidig fremsende en fuldstændig liste over alle mødedeltagere, hvor der er udbetalt rejsegodtgørelser.

En tilsvarende oversigt ønskes for de 385 og 366 komiteer i 1998 og 1999, og endelig for de 376 og 381 midlertidige ekspertgrupper i 1998 og 1999.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(30. juni 2000)

Det ærede medlem har stillet en række spørgsmål om, hvor mange møder der har været afholdt i 1998 og 1999 med hel eller delvis finansiering fra Kommissionen i forskellige kategorier.

Med hensyn til møder i udvalgene og de respektive arbejdsgrupper, har Kommissionen allerede tidligere tilsendt det ærede medlem en edb-udskrift med en fortegnelse over samtlige udvalgsmøder i 1997 som svar på hans skriftlige forespørgsel P-2282/99(1). Kommissionen vil supplere denne fortegnelse med tallene for 1998, som er de nyeste, der foreligger i øjeblikket.

Hvad angår fælles komitéer med ikke-medlemslande og COST-komitéer inden for forskningsområdet, er Kommissionen i øjeblikket ved at kontrollere de relevante tal for de pågældende politikområder og vil sende disse direkte til det ærede medlem, så snart de foreligger.

Hvis man skulle finde ud af, hvor mange møder der har været afholdt med færre end seks eksperter og udarbejde en oversigt over samtlige enkeltstående arrangementer, ville det kræve en langvarig og bekostelig undersøgelse af hvert enkelt tilfælde, hvilket Kommissionen i øjeblikket ikke er i stand til på grund af andre presserende opgaver.

Det samme gælder det ærede medlems anmodning om at få fremsendt en fuldstændig liste over alle mødedeltagere, hvor der er udbetalt rejsegodtgørelser. Ydermere ville navnene på deltagere, som ikke er personligt udnævnt som medlemmer, skulle betragtes som personoplysninger efter betydningen i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om udveksling af sådanne oplysninger(2). I henhold til artikel 7, litra a), i direktivet kræves det således, at der ikke hersker tvivl om, at den registrerede har givet sit samtykke til at navnene frigives. Det ville kræve et kolossalt stort antal henvendelser til enkeltpersoner for at indhente deres samtykke, da adskillige tusinde mennesker har deltaget i disse møder.

(1) EFT C 219 E af 1.8.2000, s. 138.

(2) EFT L 281 af 23.11.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1272/00

af Dirk Sterckx (ELDR) til Kommissionen

(19. april 2000)

Om: Synskriterier i Rådets direktiv 91/439/EØF om kørekort

I forbindelse med gennemførelsen af direktiv 91/439/EØF(1) om kørekort er der i den belgiske lovgivning om lastvognschauffører fastlagt et synskriterium på mindst 0,8 på det bedste øje og 0,5 på det dårligste øje om nødvendigt ved hjælp af optisk korrektion (f.eks. briller eller kontaktlinser). Denne nye synsnorm medfører, at personer med et dovent øje ikke længere kan blive lastvognschauffør. Endvidere vil en række lastvognschauffører, der i mange år er blevet anset for fysisk egnede, ikke længere kunne få en ny lægeerklæring på, at de er egnede til at føre motorkøretøj.

Er Kommissionen bekendt med denne situation? Er det ikke muligt at revidere direktivet for at tage hensyn til den særlige situation, lastvognschauffører med et dovent øje befinder sig i? Er det ikke i det mindste muligt at gøre en undtagelse for lastvognschauffører, der har erhvervet deres kørekort på et tidspunkt, hvor der blev anvendt mindre strenge normer?

(1) EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. juni 2000)

Bilag III til Rådets direktiv 91/439/EØF af 29. juli 1991 om kørekort(1) fastlægger en række mindstekrav af helbredsmæssig art i forbindelse med retten til at føre motor-køretøjer, herunder synskriterier. Med den videnskabelige indsigt, man har i dag, at de kriterier, der er fastsat for helbredet som helhed og for synsevnen i særdeleshed, ikke er strenge nok i betragtning af de eksisterende krav til færdselssikkerheden.

Kommissionen er dog også klar over, at der i henhold til bilag III ikke er mulighed for at bibeholde mindre strenge helbredskrav på nationalt plan for de chauffører, der har fået deres førerbevis før direktivets ikrafttræden. Kommissionens direktivforslag indeholdt en bestemmelse om muligheden herfor, men den blev ikke vedtaget af Rådet.

Udvalget om kørekort har i løbet af 1998 og 1999 ved gentagne lejligheder drøftet de praktiske og sociale følgevirkninger heraf, bl.a. for de erhvervsmæssigt beskæftigede bus- og lastvognschauffører. Kommissionen er for øjeblikket ved at tage stilling til et forslag om ændring af Rådets direktiv 91/439/EØF, og det er muligt, at et eventuelt forslag igen åbner mulighed for bibeholdelse af mindre strenge helbredsmæssige kriterier på nationalt plan for de erhvervschaufførers vedkommende, der har fået deres førerbevis udstedt, før direktivet trådte i kraft, dog under hensyntagen til færdselssikkerheden.

(1) EFT L 237 af 24.8.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1474/00

af Alejandro Agag Longo (PPE-DE) til Kommissionen

(11. maj 2000)

Om: Vedvarende energikilder

Anvendelse af vedvarende energiilder er en vigtig målsætning for EU for at kunne overholde de aftaler, der blev indgået med Kyoto-protokollen fra 1997 om bekæmpelse af klimaændringerne, og den indgår i Kommissionens hvidbog om vedvarende energi fra 1998, som både Rådet og Europa-Parlamentet tilsluttede sig, ligesom den er en af hovedmålsætningerne for Fællesskabets energi- og miljøpolitik.

Det vides, at Kommissionen er ved at lægge sidste hånd på et forslag til direktiv om fremme af vedvarende energikilder som led i det indre marked for el, der skal foreligge i løbet af de kommende uger.

Mener Kommissionen ikke, at det nuværende udkast til retningslinjer for statsstøtte til miljøforanstaltninger, kan skade, ignorere eller ligefrem neutralisere den indsats, der udøves af alle de involverede parter for på fællesskabsniveau at tilvejebringe en sammenhængende ramme for fremme af vedvarende energi som led i det indre marked for el? Mener Kommissionen ikke, at der må tages hensyn til det forhold, at det på nuværende tidspunkt er langt dyrere at fremstille energi ved hjælp af vedvarende energikilder end med traditionelle energikilder, og at det er nødvendigt aktivt at fremme og støtte brugen af vedvarende energikilder, for at disse kan være konkurrencedygtige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(26. juni 2000)

Kommissionen vedtog den 10. maj 2000 et forslag til direktiv om fremme af elektricitet fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet(1). Forslagets strategiske mål er at opnå en betydelig forøgelse af den andel af elforbruget, der stammer fra vedvarende energikilder, på mellemlangt sigt, og at lette adgangen til det indre elmarked.

I forslaget erkendes det (betragtning nr. 18), at offentlig støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder vil være nødvendig for at nå Fællesskabets mål for forøgelse af andelen af denne form for energi, navnlig så længe elpriserne på det indre marked ikke fuldt ud afspejler de miljømæssige omkostninger og fordele ved de anvendte energikilder.

EF-traktatens bestemmelser, bl.a. artikel 87 og 88 om statsstøtte, gælder naturligvis for de nationale ordninger for støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder. En revision af EU-rammerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse strider derfor ikke mod vedtagelse af direktivforslaget, men supplerer det, eftersom medlemsstaterne og virksomhederne skal kende de kriterier, som Kommissionen lægger til grund for at afgøre, om den støtte, medlemsstaterne ønsker at yde, er forenelig med det indre marked eller ikke. Kriterierne skal naturligvis være i overensstemmelse med ovennævnte direktivforslags indhold og mål, og må ikke ophæve virkningerne af direktivforslaget, når de bringes i anvendelse.

(1) KOM(2000) 279 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1164/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Kommissionen vil indsamle oplysninger om indtagelse af fødevarer, kost og ernæringstilstand (punkt 107). Desuden har Kommissionen til hensigt at fremme forskningen på ernæringsområdet og sikre en effektiv og korrekt forbrugerinformation. Disse aktiviteter finder allerede sted på nationalt plan (eller på delstatsplan).

1. Hvilke ekstra fordele vil tilsvarende aktiviteter på EU-plan efter Kommissionens opfattelse indebære?

2. Er der ikke risiko for, at en sådan tilgang vil føre til overlapninger og dobbeltarbejde? Er Kommissionen i bekræftende fald rede til at begrænse sig til en koordinerende rolle på området? Hvilke garantier har Kommissionen i benægtende fald for, at der ikke vil blive tale om overlapninger og dobbeltarbejde?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1163/00 og E-1164/00

(23. juni 2000)

Med henblik på at udforme en ernæringspolitik vil Kommissionen anvende resultaterne fra to løbende projekter, der finansieres under programmet til fremme af sundheden. Disse projekter har deltagelse af mange eksperter fra medlemsstaterne, som er involverede i udarbejdelsen af de nationale politikker, samt af repræsentanter fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og fra De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO). Det første projekt har til formål at udforme europæiske henstillinger på ernæringsområdet, og det andet skal bruges som basisdokument for det franske formandskab, der har til hensigt at fremme den ernæringsmæssige sundhedstilstand under dets formandsperiode.

Hvad angår sundhedsovervågningen har hovedparten af medlemsstaterne oprettet et overvågningssystem, men systemet omfatter sjældent overvågning af ernæringstilstanden. Der er ganske rigtigt blev gennemført undersøgelser om fødevareforbrug, men det er kun første del af en evaluering af ernæringstilstanden. De få oplysninger, der findes på ernæringsområdet i de forskellige medlemsstater, er ikke alle af samme kvalitet og kan ofte kun vanskeligt sammenlignes.

Derfor har Rådet og Parlamentet ved flere lejligheder opfordret Kommissionen til at forbedre indsamling, analyse og udbredelse af sundhedsoplysninger samt til at forbedre oplysningernes kvalitet og gøre dem lettere at sammenligne.

Kommissionen ønsker at berolige det ærede parlamentsmedlem angående Kommissionens og medlemsstaternes eventuelt overlappende tiltag. Kommissionen har ikke til hensigt at overtage medlemsstaternes rolle, og alle igangværende arbejder inden for overvågning af den ernæringsmæssige sundhedstilstand udføres i samarbejde med medlemsstaterne, hvor Kommissionen udfylder rollen som igangsætter og koordinator.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0933/00

af Helmuth Markov (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. marts 2000)

Om: Kommissionens undersøgelser i den tyske delstat Thüringen

1. Hvilke undersøgelser af den tyske delstat Thüringens overholdelse af støttebestemmelserne i forbindelse med EU-programmer og -direktiver har Kommissionen gennemført, eller er den ved at gennemføre siden hvornår?

2. Hvilke resultater er der kommet ud af de allerede afsluttede konkurrenceretlige undersøgelser? Hvilket finansielt omfang dækker undersøgelserne, og hvilke særområder kan de opdeles på?

3. Har delstatsregeringen været indraget i undersøgelserne, er den blevet orienteret om resultaterne, eller er der stillet konkrete krav til ændringer med hensyn til hvilke konkrete spørgsmål? I bekræftende fald hvornår og hvilke?

4. Hvad vil de mulige konsekvenser for delstaten Thüringen være, og hvordan vurderer Kommissionen disse?

5. Hvilke undersøgelser er endnu ikke afsluttet, hvornår forventes de afsluttet, og hvad drejer de sig om?

6. Er en ændring af de sædvanlige procedurer i delstaten Thüringen i forbindelse med gennemførelsen af EU-programmer og -direktiver påkrævet? I bekræftende fald hvilke og inden for hvilke områder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Prodi

(5. maj 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.