ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2173/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Finansielle forudsætninger for kontrol



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2173/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Finansielle forudsaetninger for kontrol Er der afsat ekstra bevillinger paa budgetterne med henblik paa de forventede opgaver? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1829/97 af Alfonso Novo Belenguer (ARE) til Kommissionen (28. maj 1997)

Om: Import af ris - ordning for kumulativ tilbagebetaling

Den Europaeiske Union indgik ved Raadets afgoerelse 95/591/EF ((EFT L 334 af 30.12.1995, s. 25. )) en aftale i form af en brevveksling med Amerikas Forenede Stater om korn og ris. I naevnte aftale indfoeres paa forsoegsbasis en etaarig ordning for kumulativ tilbagebetaling (OKT) for afskallet ris.

For nylig offentliggjordes Kommissionens forordning (EF) Nr. 703/97 ((EFT L 104 af 22.4.1997, s. 12. )), hvori naevnte ordning for kumulativ tilbagebetaling (OKT) indfoertes.

Denne aftale skader de risproducerende lande i EU, eftersom den giver mulighed for massiv import af billig ris fra tredjelande, hvilket foerer til generel nedgang i risnoteringen paa faellesskabsmarkedet. I betragtning heraf oenskes det oplyst, hvilken form for kompensation Kommissionen agter at anvende for at afboede aftalens negative foelgevirkninger for de lande og regioner i Den Europaeiske Union, der producerer ris?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. juni 1997)

Ordningen for kumulativ tilbagebetaling for afskallet ris har til formaal at bestemme den positive eller negative forskel mellem summen af importtolden ifoelge forordning (EF) nr. 703/97 og summen af den told, der opkraeves ved risens overgang til fri omsaetning, saaledes at der kan ske en regulering af de for lidt opkraevede eller de for meget betalte beloeb.

Da resultatet af denne beregning foerst er kendt ved proeveperiodens afslutning, er det umuligt paa forhaand at vide, hvilken virkning ordningen vil have paa risimporten. Under alle omstaendigheder vil Kommissionen meget noeje foelge ordningens anvendelse og dens indvirkning paa importen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2187/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Laboratorienormer



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2187/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Laboratorienormer Findes der generelt obligatoriske fremgangsmaader og faste rapporteringsformer for det arbejde, laboratorierne skal udfoere? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2031/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (13. juni 1997)

Om: Fri bevaegelighed for varer i EU

I maj 1997 har der i Frankrig fundet en lang raekke overgreb sted mod ikke-franske lastbiler, der medfoerte frugt og groensager. Disse overgreb har ogsaa vaeret rettet mod installationer og markeder.

Den franske ordensmagt har tydeligvis forholdt sig passivt over for begivenhederne. Heller ikke de franske myndigheder har udvist serioes interesse for at hindre disse overgreb.

Hvad har Kommissionens reaktion vaeret paa denne aabenlyse og gentagne indskraenkning af den frie bevaegelighed for personer og varer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (1. juli 1997)

De aerede medlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-1992/97 fra José Manuel García-Margallo y Marfil ((EFT C 45 af 10.2.1998, s. 137. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2175/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Kontrol af »genteknikfrie« produkter

1. Staar undersoegelseslaboratorierne ogsaa til raadighed for de producenter, der ikke udbyder produkter fremstillet ved gentekniske fremgangsmaader og oensker at faa dette kontrolleret?

2. Skal disse undersoegelser vaere gratis, saaledes at saadanne producenter ikke diskrimineres?

3. Men er det ikke kun levnedsmidler, som producenten erklaerer for »genteknikfrie«, der undersoeges?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1300/97 af Vincenzo Viola (PPE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Klarhed omkring et for Kommissionen forelagt dokument vedroerende reservoirprojektet paa Rio di Monte Nieddu, Sardinien, Italien

Efter forelaeggelsen for GD XVI af et anonymt dokument, hvis paastande senere viste sig fuldstaendig ubegrundede, blev ivaerksaettelsen af arbejdet med reservoiret paa Rio di Monte Nieddu paa Sardinien indstillet i en lang periode, hvilket medfoerte store finansielle tab, tab af arbejdspladser og yderligere forsinkelser i vandforsyningerne til en stor del af oeen.

Agter Kommissionen at tillade, at noget saadant fortsat kan forekomme, og saaledes at undlade at aendre et internt kommissionsregulativ, hvorefter der kan sikres anonymitet, og dermed straffrihed, ogsaa for personer, der, som i det foreliggende tilfaelde, siden viser sig at have udbredt usandheder? Er alt dette i overensstemmelse med den saa ofte omtalte transparens?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (9. juni 1997)

Det operationelle program for vandressourcer under faellesskabsstoetterammen 1994-1999 for de italienske regioner, der er omfattet af maal nr. 1, indeholder bestemmelser om oprettelse af infrastrukturer for indvinding, oplagring, transport og distribution af vand samt tilhoerende anlaeg. Ansvarlig for programmet er ministeriet for offentlige arbejder.

Kommissionen modtog i juni 1996 en klage vedroerende projektet for Monti Nieddu-daemningen. Klagen, der ikke var anonym, blev forelagt af italienske miljoeforeninger, der blandt andet erklaerede, at der formodentlig var tale om en overtraedelse af direktiverne 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985. )) om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet og 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992. )) om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter. Paa grundlag af de faktuelle og praecise oplysninger, der findes i klagen, blev klagen registreret og indledte Kommissionen en undersoegelse for at konstatere, om der var begaaet en overtraedelse af Faellesskabets miljoelovgivning. Uf fra de indhentede oplysninger hos de nationale og regionale myndigheder, herunder navnlig tidspunkterne for meddelelsen af tilladelserne, kunne Kommissionen konkludere, at projektet ikke var i modstrid med direktiv 85/337/EOEF og 92/43/EOEF. Klagen blev derfor afvist.

Kommissionens undersoegelse har ikke haft, og kunne inden konklusionen forelaa ikke faa, nogen standsende eller selv forsinkende virkning for indledningen af arbejdet paa Monti Nieddu-reservoiret. Ministeriet for offentlige arbejder, der afsluttede behandlingen af projektet den 9. december 1996, godkendte faktisk finansieringen af det ved dekret nr. 25 af 27. december 1996.

Samme ministerium forelagde den 21. marts 1997 i overensstemmelse med artikel 5 i forordning nr. 4254/88, aendret ved forordning (EOEF) nr. 2083/93 ((EFT L 193 af 31.7.1993. )), om Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling en ansoegning for Kommissionen om finansiering af daemningerne »Rii Monti Nieddu e Is Canargius« med samlede omkostninger paa i alt 62 mio. ECU. Denne ansoegning om finansiering behandles for oejeblikket af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2183/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Tilpasning af sensitivitetsgrænser i forbindelse med påvisning



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2183/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Tilpasning af sensitivitetsgraenser i forbindelse med paavisning Tilpasses sensitivitetsgraenserne ved paavisning af genetiske modifikationer loebende til de tekniske fremskridt? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1421/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Energibesparelse i Ukraine

Hvilke foranstaltninger har EU truffet for at ivaerksaette, finansiere eller i faellesskab paabegynde energibesparende aktioner i Ukraine i betragtning af, at visse kilder haevder, at effektiviteten i anvendelsen af energien er ca. 30% af gennemsnittet i OECD?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (21. maj 1997)

Siden 1991 har internationale hjaelpeorganisationer - og navnlig fra Faellesskabet - stoettet Ukraine med at omstrukturere landets energisektor. Dette er blevet bestyrket af G7-gruppen, som har gjort omstruktureringen af energisektoren til en betingelse for bistanden til Ukraine ved lukningen af Tjernobyl.

Faellesskabet har udviklet en strategi for stoetten til en omstrukturering af den ukrainske energisektor ved finansiering af samarbejdsprogrammer (TACIS, Synergy, Thermie), der fokuserer paa fremskridt paa alle omraader for energiproduktion og -forbrug set i et helhedsperspektiv.

Energibesparelser og et effektivt energiforbrug har vaeret en prioritet for Tacis siden programmets begyndelse. I perioden 1991-1996 blev der afsat 25 mio. ECU til projekter paa omraadet for energibesparelse og et effektivt energiforbrug i Ukraine. Tacis-projektet »Global energy saving strategy for Ukraine« har dannet grundlag for det senere arbejde i Ukraine. Med hjaelp fra Tacis og Synergy er der oprettet et statsligt udvalg for energibesparelse, der saerligt har til formaal at indfoere og gennemfoere en national energibesparelsespolitik. Spoergsmaalet om energibesparelse er allerede blevet droeftet inden for industrigrene som metalforarbejdning, papir, elektricitet, maskinbygning, naeringsmidler med flere. Endvidere stoetter Faellesskabet, i form af gavebistand og faglig bistand, de bestraebelser, der udfoldes af Den Europaeiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBGU) for at gennemfoere en finansieringsordning for energibesparelse inden for rammerne af G7-handlingsplanen.

I fremtiden vil bestraebelserne paa at gennemfoere en effektiv energipolitik og -programmer i alle sektorer af den ukrainske oekonomi blive fortsat. Saerlige aktioner vil omfatte fastlaeggelse af lovbestemmelser og tilskyndelser til energibesparelse; fremme af finansierings- og investeringsmekanismer; udvikling af uddannelsesprogrammer og gennemfoerelse af pilotprojekter for at goere industrisektoren endnu mere bevidst om betydningen af energibesparelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1382/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: Laan i fast ejendom og ret til livsforsikring for ikke-britiske statsborgere i Det Forenede Kongerige

Hvilken ret har familier i Det Forenede Kongerige, hvis forsoerger er statsborger i en anden medlemsstat og loebende arbejder i denne medlemsstat, til at opnaa laan med pant i fast ejendom og til at tegne en livsforsikring til daekning af laanebeloebet i Det Forenede Kongerige?

Har Kommissionen kendskab til, at der skulle vaere nogle problemer? Hvad foretager Kommissionen sig for at sikre, at det indre marked fungerer med hensyn til laan i fast ejendom og livsforsikringer i forbindelse hermed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (23. juni 1997)

Kommissionen har ikke kendskab til de nationale foranstaltninger, der skulle skabe hindringer for de aktiviteter, det aerede medlem omtaler i sin forespoergsel.

Det skal fremhaeves, at i henhold til EU-direktiverne, der fastsaetter etableringsfrihed og fri udveksling af tjenesteydelser, heriblandt finansielle tjenesteydelser, kan enhver person, der oensker at oprette et realkreditlaan eller en livsforsikring, henvende sig til ethvert finansieringsinstitut (kreditinstitut, forsikringsselskab), der har en behoerig tilladelse inden for EU eller inden for Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade, inklusive de finansieringsinstitutter, der er oprettet i en anden medlemsstat end den, hvor vedkommende er bosat.

En person, der befinder sig i en situation som den, der beskrives i forespoergslen, og som oensker at oprette et laan i fast ejendom og en livsforsikring, kan saaledes henvende sig til et finansieringsinstitut, der har tilladelse til at udfoere disse aktiviteter.

Det skal dog naevnes, at det i henhold til princippet om kontraktfrihed er finansieringsinstituttets virksomhedspolitik, der afgoer, hvorvidt en anmodning om oprettelse af et realkreditlaan eller livsforsikring bliver imoedekommet. Det paagaeldende finansieringsinstitut undersoeger forskellige aspekter af sagen, inden den accepterer en saadan anmodning. Det er muligt, at finansieringsinstituttet i denne undersoegelse tager hensyn til det sted, hvor genstanden, der udgoer sikkerhed for laanet, er beliggende, eller at det inddrager den kendsgerning, at forsikringstageren arbejder og modtager sin hovedindtaegt i en anden medlemsstat end den, hvor finansieringsinstituttet er oprettet.

For saa vidt som det drejer sig om en situation, der henhoerer under finansieringsinstituttets virksomhedspolitik, har Kommissionen ingen befoejelser til at tvinge finansieringsinstituttet til at indgaa en aftale, hvis det ud fra undersoegelsen af den paagaeldende sag beslutter sig for at afvise anmodningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1915/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Opfoelgningsrapport inden for rammerne af LEADER II om den lokale aktionsgruppe Alpujarra S.A.

Tjenestemaend fra Kommissionen udarbejdede en opfoelgningsrapport efter at have besoegt den lokale aktionsgruppe Alpujarra S.A. i perioden fra den 3.-7. juni 1996, og indholdet af denne rapport blev gengivet i den spanske presse. Rapporten indeholdt en raekke negative kommentarer og en opfordring til at stille initiativet i bero. De ansvarlige for den lokale aktionsgruppe Alpujarra S.A. afviser, at der grundlag for disse alvorlige beskyldninger, hvilket giver anledning til at spoerge, om tiden nu ikke er inde til, at Kommissionen udarbejder et tilfredsstillende og detaljeret svar for at faa genoprettet tilliden og samarbejdet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (27. juni 1997)

Kommissionen foretog en kontrol i det omraade, der omtales af det aerede medlem. Den paagaeldende kontrolrapport er nu sendt til intern hoering, og man har anmodet den paagaeldende medlemsstat om supplerende oplysninger.

Visse dele af udkastet til rapport er blevet offentliggjort i den nationale presse uden henvisning til Kommissionen og har givet anledning til fejlfortolkninger.

Det aerede medlem vil faa oplysninger om de relevante resultater, naar alle punkter i forbindelse med dette program er blevet belyst.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1423/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Brandsikkerhed paa hoteller

Hvornaar vil Kommissionen i betragtning af turismens betydning for den europaeiske oekonomi fremlaegge et forslag til et laenge ventet direktiv om brandsikkerhed paa hoteller?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (12. juni 1997)

Kommissionen har taget en raekke initiativer paa omraadet. Det drejer sig bl.a. om Raadets henstilling af 22. december 1986 om brandsikring af eksisterende hoteller (henstilling nr. 86/666/EOEF ((EFT L 384 af 31.12.1986, s. 60. ))), Raadets direktiv om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om byggevarer (direktiv 89/106/EOEF ((EFT L 40 af 11.2.1989, s. 12. ))) samt bestemmelserne vedroerende branddetektion og -bekaempelse i Raadets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdsstedet (direktiv 89/654/EOEF ((EFT L 393 af 30.12.1989, s. 1. ))).

Stillet over for anmodningen om at forelaegge et direktivforslag om hotellers brandsikkerhed, baseret paa henstillingen fra 1986, har Kommissionen bl.a. bestilt en undersoegelse, hvis hovedformaal var at verificere, om hver enkelt medlemsstat paa korrekt vis havde fortolket og omsat samtlige forskrifter i henstillingen (med definition af de materielle minimumskrav, der skal vaere opfyldt, for at et hotel kan huse personer paa sikkerhedsmaessigt acceptable vilkaar overalt i Faellesskabet).

Hovedkonklusionerne af undersoegelsen er, at henstillingens elementer naesten altid genfindes i de nationale bestemmelser og dermed kan anses for at vaere minimumskriterier, som i de fleste tilfaelde er opfyldt og endda mere end tilfredsstillende. Endvidere fremgaar det, at hvor der ikke fandtes nogen fuldstaendig lovgivning paa omraadet, har henstillingen haft en vigtig virkning, eftersom forskrifterne i hovedparten af tilfaeldene saa at sige er blevet direkte overtaget i den nationale lovgivning.

Foelgelig skoenner Kommissionen, at udarbejdelse og vedtagelse af et direktiv ikke vil vaere nogen hensigtsmaessig loesning paa de problemer, man er stoedt paa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1454/97 af Per Stenmarck (PPE) til Kommissionen (28. april 1997)

Om: Biler og ny teknik til udstoedningskontrol

Fra den 1. januar 2000 indfoeres der formentlig en ny teknik til kontrol af nye bilers udstoedning. Den nye udstoedningskontrol kraever en ny teknologi, som gaar under betegnelsen selvtestsystem.

Selvtestsystemet er allerede indfoert i USA og er desuden obligatorisk for nye biler. Der er desuden indfoert fri adgang til informationer og standardiserede tilslutninger.

I Kommissionens forslag til direktiv inden for samme omraade findes der ikke tilsvarende bestemmelser om fri adgang til standardiserede tilslutninger.

Er Kommissionen rede til at arbejde for, at forbrugeren sikres valgfrihed, naar det gaelder vedligeholdelse og reparation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (12. juni 1997)

Kommissionen er helt klar over, at kvalificeret personale hos franchiseforhandlere, uafhaengige vaerksteder og vejassisstanceorganisationer boer have adgang til at konstatere fejl ved og reparere koeretoejer, som er udstyret med egendiagnosesystemer. Egendiagnosesystemer kan saaledes sikre, at fejlbehaeftede koeretoejer repareres saa effektivt som muligt og at forurenende emissioner begraenses.

Kommissionens forslag vedroerende egendiagnosesystemer omhandler derfor internationale standardprotokoller for egendiagnosesystemer, fejlkoder, de scanning-vaerktoejer, som anvendes til at laese egendiagnosesystemer, og tilslutningerne mellem disse vaerktoejer og koeretoejet, saaledes at man med et standardvaerktoej har adgang til koeretoejers egendiagnosesystemer med henblik paa fejlfinding. Med en saadan standardisering undgaas en begraensning af en at koeretoejsejers ret til selv at bestemme, hvor hans koeretoej skal repareres.

Et egendiagnosesystem angiver at en komponent er fejlbehaeftet, men en reparatoer vil stadig have brug for oplysninger (f.eks. vedligeholdsmanualer) for at vise, hvor paa koeretoejet komponenten er monteret, og hvordan den skal repareres eller udskiftes. Bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1475/95 ((EFT L 145 af 29.6.1995. )) (gruppefritagelse) om selektiv distribution fastlaegger, at koeretoejsfabrikanter skal stille alle oplysninger, som er noedvendige for reparation af koeretoejer, til raadighed for parter uden for deres normale distributionsnet.

Gruppefritagelsen udloeber i 2002, men Kommissionen er midt i overvejelser om behovet for eventuel yderligere lovgivning, som er noedvendig for at sikre, at saadanne oplysninger fra egendiagnosesystemer vedroerende reparation er til raadighed paa markedet for de relevante parter, hvilket sikrer konkurrencen inden for bilreparationer i overensstemmelse med principperne for det indre marked samt forbrugerens frie valg af vaerksted.