SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1686/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Gennemførelse af EU's databeskyttelsesdirektiv

Har alle medlemslandene nu ratificeret databeskyttelsesdirektivet? Den ansvarlige minister i Sverige sagde i sommeren 1999, at der måtte udarbejdes et nyt direktiv for at løse spørgsmålene vedrørende offentliggørelse af personoplysninger på Internettet. Hvor strengt har medlemslandene tolket bestemmelserne om, hvem der har ret til at publicere sit navn på Internettet? Har alle ret til at publicere journalistisk materiale på Nettet, og hvor strengt er kravet om, at publiceringen skal ske i litterært, kunstnerisk eller journalistisk øjemed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(18. juli 2000)

Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger(1) er inden skæringsdatoen (24. oktober 1998) kun blevet gennemført af fire medlemsstater. I øjeblikket har fem medlemsstater endnu ikke iværksat nationale foranstaltninger til gennemførelsen, og Kommissionen har indledt overtrædelsesprocedurer mod disse medlemsstater.

Såvidt Kommissionen er informeret, er spørgsmålet om offentliggørelse af personoplysninger på Internet kun blevet stillet i Sverige. Dette skyldtes, at den oprindelige udgave af den svenske lov forbød overførsel af personoplysninger til tredjelande i højere grad end direktivet. I mellemtiden er den svenske lov blevet tilpasset bestemmelserne i direktivet.

Direktivet omfatter enhver form for behandling af personoplysninger, herunder også offentliggørelse på Internet. I henhold til direktivet skal medlemsstaterne sørge for, at der bliver givet fritagelser eller undtagelser fra disse bestemmelser i forbindelse med behandling af personoplysninger, der udelukkende finder sted i journalistisk øjemed eller med henblik på kunstnerisk eller litterær virksomhed, men kun for så vidt som de er nødvendige for at forene retten til privatlivets fred med reglerne for ytringsfrihed. Enhver fritagelse eller undtagelse skal således overholde nærhedsprincippet med henblik på at skaffe ligevægt mellem retten til privatlivets fred og reglerne for ytringsfrihed for den pågældende person. Der indrømmes ingen form for fritagelse eller undtagelse i forbindelse med bestemmelserne vedrørende sikkerhed. Kontrolinstanserne inden for denne sektor bør under alle omstændigheder bibeholde visse efterfølgende kontrolkompetencer.

Det er muligt, at fritagelser og undtagelser ikke viser sig påkrævede, hvis fleksibiliteten af visse bestemmelser i direktivet eller fritagelser, der er givet i medfør af andre specifikke foranstaltninger (der naturligvis også skal fortolkes restriktivt) allerede gør det muligt at finde en ligevægt mellem retten til privatlivets fred og reglerne for ytringsfrihed.

Hvis medlemsstaten finder, at visse fritagelser bør etableres, skal de være til rådighed for samtlige personer, der behandler persondata, og kun i de angivne øjemed.

Medlemsstaterne skal således foretage en evaluering af de involverede interesser samtidig med at overholde direktivets krav til strikse mål, nødvendighed og proportionalitet.

Med henblik på at give nyttige retningslinjer vedrørende fortolkningen af direktivets bestemmelser har den i medfør af artikel 29 i direktiv 95/46/EF nedsatte gruppe vedrørende beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af personoplysninger vedtaget henstilling 1/97 Databeskyttelseslovgivningen og medierne (WP 1, disponibel på samtlige fællesskabssprog på webstedet http://europa.eu.int. Den danske udgave findes på:

http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/media/dataprot/wpdocs/wp1da.pdf).

(1) EFT L 281 af 23.11.1995.