ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2426/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Kulturpolitikken som beskaeftigelsesskabende faktor

Takket vaere sin sociale og oekonomiske dimension er kultursektoren en vigtig endogen faktor for regional vaekst, som kan yde et vaesentligt bidrag til beskaeftigelsen, baade i enkelte omraaders oekonomi og i det private erhvervsliv.

Sektoren har til dato skabt 3,1 mio arbejdspladser i EU-landene (2,1% af det samlede antal). Mange af aktiviteterne og arbejdspladserne paa det kulturelle omraade udfoeres overvejende paa deltid og paa eget initiativ og er yderst usikre paa laengere sigt.

Har kommissionen planer om at stille forslag om at skabe mere stabile og varige arbejdspladser i denne sektor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(2. oktober 1998)

Retningslinjerne for beskaeftigelsen i 1998, som Raadet vedtog den 15. december 1997(1), fastsatte specifikke maal, der skal indgaa i de nationale beskaeftigelsesplaner, som medlemsstaterne udarbejder. Dette vigtige skridt i retning af koordinering af medlemsstaternes beskaeftigelsespolitik inden for rammerne af den europaeiske strategi for beskaeftigelsen er baseret paa fire soejler, nemlig forbedring af evnen til integration paa arbejdsmarkedet, udvikling af en ivaerksaetterkultur, fremme af virksomhedernes og de ansattes tilpasningsevne samt styrkelse af ligestillingspolitikken. De politiske retningslinjer er saerlig relevante for beskaeftigelsessektorer som f.eks. kulturomraadet i forsoeg paa at fremme en ivaerksaetterkultur og et erhvervsvenligt miljoe, at forbedre arbejdsstyrkens faerdigheder og arbejdserfaring samt at tage hoejde for det forhold, at de eksisterende former for beskaeftigelse i stadig stigende grad er forskelligartede.

I meddelelsen "Faellesskabspolitikkerne og beskaeftigelsen"(2), som blev forelagt paa Det Europaeiske Raad i Cardiff, har Kommissionen givet en specifik henvisning til denne sektors beskaeftigelsespotentiale. Endvidere skal Faellesskabet i henhold til artikel 128, stk. 4, i udkastet til Amsterdam-traktaten tage hensyn til kulturelle aspekter og forene de trufne foranstaltningers indbyggede maal med kulturelle maal, bl.a. udtrykt i respekten for den kulturelle mangfoldighed, tilskyndelse til kreativitet og kulturel udvikling og stoette til kulturelt samarbejde og kulturelle udvekslinger. I sin meddelelse om det foerste rammeprogram paa kulturomraadet (2000 - 2004), som blev forelagt den 6. maj 1998(3), foreslaar Kommissionen at sikre integrationen af kulturelle aspekter i Faellesskabets lovgivning og politik under tre overskrifter, nemlig et lovgivningsmiljoe, der er gunstigt for kulturen, den kulturelle dimension i de forskellige stoettepolitikker, og kulturen i Faellesskabets externe relationer.

(1) EFT C 30 af 28.1.1998.

(2) KOM(98) 354 endelig udg.

(3) KOM(98) 266 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1998/98

af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Raadet

(29. juni 1998)

Om: Retssag mod repraesentanter for det graeske Regnbueparti

Ifoelge forlydender skulle der vaere indledt en retssag mod fire medlemmer af det graeske Regnbueparti (Vinozhito).

Dette parti er fuldstaendig lovligt og har allerede deltaget to gange i valgene i Graekenland, herunder valgene til Europa-Parlamentet i 1994.

Grundene til, at der er blevet indledt retssag mod disse fire medlemmer, Vasilis Romas, Costas Tasopoulos, Petros Vasiliades og Pavlos Voskopoulos, er foelgende: I september 1995 skulle de ved at have ophaengt et skilt, hvorpaa der paa to sprog (graesk og slavisk-makedonsk) var angivet navnet paa deres parti, havde ansporet til "gensidigt had mellem borgerne" (artikel 192 i den graeske straffelov). Under de deraf foelgende tumulter blev hele indboet i det nye kontor i Florina slaaet soender og sammen.

Har Raadet kendskab til disse usaedvanlige begivenheder og til den forestaaende retssag? Er Raadet enig i, at de grundlaeggende demokratiske rettigheder og menneskerettigheder herved kraenkes? Har Raadet kendskab til eventuelle foranstaltninger, som kan give garanti for alle graekeres og graeske politiske partiers demokratiske og politiske rettigheder, saavel som foranstaltninger, som garanterer ytringsfriheden og det frie sprogvalg i Graekenland? Er Raadet endelig rede til at saette dette spoergsmaal paa dagsordenen for moedet i det paagaeldende Ministerraad med de deraf foelgende noedvendige konsekvenser)?

Svar

(22. oktober 1998)

Det tilkommer ikke Raadet at udtale sig om en sag, der henhoerer under den paagaeldende medlemsstats nationale ret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1918/98

af Winfried Menrad (PPE) til Kommissionen

(18. juni 1998)

Om: Undervisning i italiensk sprog, historie og kultur for boern af italiensk oprindelse i den skolepligtige alder i Baden-Wuerttemberg

Modersmaalsundervisningen i Baden-Wuerttemberg for boern af italiensk oprindelse finder sted paa tyske skoler, og det er baade italienske tjenestemaend, der har faaet orlov for at goere tjeneste i Tyskland, fastansatte laerere og endelig honorarloennede laerere, der giver denne undervisning. De tjenestemaend, der har faaet orlov, har baade en fast indkomst og en god social sikring.

De honorarloennede laerere afloennes paa honorarbasis uden syge-, pensions- og arbejdsloeshedsforsikring; deres arbejdsvilkaar forvaerres hurtigt, ogsaa paa grund af uregelmaessige betalinger fra de italienske myndigheders side.

Jeg spoerger derfor Kommissionen, om og hvilke foranstaltninger der kan traeffes paa europaeisk plan, som sikrer,

1. at boern af italiensk oprindelse ogsaa fremover modtager undervisning af kvalificerede laerere i deres modersmaal;

2. at alle laerere faar ordentlige arbejdsaftaler, der er i overensstemmelse med retsforskrifterne i Tyskland og Italien.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. september 1998)

Ifoelge oplysningerne fra det aerede medlem afloennes italiensklaerere i Baden-Wuerttemberg af den italienske regering efter forskellige ordninger.

Disse forskellige ordninger (tjenestemandsordning, loenmodtagerordning og ordning for selvstaendige erhvervsdrivende) har hjemmel i den nationale ret i samtlige medlemsstater og svarer til de forskellige maader, hvorpaa man forholder sig til udoevelse af en erhvervsvirksomhed.

Paa baggrund heraf har Kommissionen, medmindre det paavises, at der udoeves forskelsbehandling paa grundlag af indfoedsret mellem de fastansatte og de timeloennede laerere, ikke befoejelse til at paalaegge en saerlige ansaettelsesordning for laerere i Italien eller i Tyskland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2580/98

af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Europaeiske borgeres stemmeret ved kommunale valg i Belgien

Den 9. juli 1998 afsagde Domstolen en dom, hvori Belgien blev doemt for stadig ikke at have gennemfoert det direktiv i national lovgivning, der har sin baggrund i traktatens artikel 8 B, stk. 1, om stemmeret ved kommunale valg for alle europaeiske borgere, uanset om de har bopael i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere.

Hvilke foranstaltninger overvejer Raadet at traeffe for at sikre, at alle europaeiske borgere med bopael i Belgien har stemmeret ved det naeste kommunalvalg i oktober 2000?

Svar

(19. oktober 1998)

Som det aerede med af Europa-Parlamentet ved, tilkommer det Domstolen i medfoer af artikel 164 at vaerne om lov og ret ved fortolkningen og anvendelsen af traktaten. Kommissionen skal paa sin side i henhold til artikel 155 soerge for gennemfoerelsen af EF-retten. I henhold til artikel 171 tilkommer det ligeledes Kommissionen at traeffe afgoerelse, saafremt en medlemsstat ikke gennemfoerer de foranstaltninger, der er noedvendige for dommens fuldbyrdelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3026/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Adgang til stillinger i kategori A/LA for tyske eksamensbeviser, der daekker seks semestres studier

Kommissaer Liikanen har i sit skriftlige svar paa skriftlig forespoergsel E-4186/97(1) fra Barbara Duehrkop givet udtryk for, at Kommissionen godkender tyske eksamensbeviser, der daekker mindst otte semestres studier, som adgangsgivende til offentlig ansaettelse i kategori A/LA paa europaeisk plan.

Kommissionen har i sit skriftlige svar paa annullationssoegsmaal indgivet af Vicente Alonso Morales (T-299/97) i afsnit 3 givet udtryk for, at man lader eksamensbeviser, der daekker otte semestres studier ved tyske "Fachhochschulen", give adgang til kategori A/LA.

Af meddelelse om almindelige udvaelgelsesproever KOM/A/1047, offentliggjort i EFT C 145 A af 13. maj 1997, fremgaar det, at som faglig erfaring taeller "perioder med praktikophold".

Hvorfor lader Kommissionen det tyske "Fachhochschuldiplom" give adgang til offentlig ansaettelse i kategori A/LA paa europaeisk plan, hvis det drejer sig om en grad, der hoejst omfatter seks semestres studier, foruden et eller to semestres praktikophold i virksomheder, dvs. faglig erfaring?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(20. oktober 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2740/98 fra Ana Palacio Vallelersundi(2).

(1) EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15.

(2) Se side 141.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2202/98

af Gary Titley (PSE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Afskedigelser i trykkeriet De La Rue Printing Company

Den 2. juni 1998 bebuede De La Rue, et multinationalt trykkeri, 375 afskedigelser paa dets vigtigste trykkeri i Gateshead uden at orientere dets europaeiske samarbejdsudvalg, som skal holde moede den 15. og 16. juli 1998. Mener Kommissionen ikke, at De La Rue har optraadt paa samme maade som Renault i Vilvorde-sagen og aabent ladet haant om bogstav og aand i direktiverne om europaeiske samarbejdsudvalg og kollektive afskedigelser?

Er Kommissionen enig i, at denne fremgangsmaade viser, at direktiverne om europaeiske samarbejdsudvalg og kollektive afskedigelser er utilstraekkelige?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at soerge for, at europaeiske virksomheder foretager en serioes hoering af deres arbejdsstyrke og blandt andet i tide stiller relevante oplysninger til raadighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(11. september 1998)

Raadets direktiv 92/56/EOEF af 24. juni 1992 om aendring af direktiv 75/129/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivninger vedroerende kollektive afskedigelser(1) kraever, at en arbejdsgiver, der overvejer kollektive afskedigelser, gennemfoerer hoeringer med arbejdstagernes repraesentanter i god tid med henblik paa at naa til en aftale.

Hvis der i det konkrete tilfaelde ikke har fundet hoeringer sted med arbejdstagernes repraesentanter foer meddelelsen om afskedigelserne, synes det, at vaesentlige bestemmelser i direktivet ikke er blevet overholdt. Hvis endvidere den beslutning, ledelsen har truffet, falder ind under anvendelsesomraadet for Raadets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indfoerelse af europaeiske samarbejdsudvalg eller en procedure i faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner med henblik paa at informere og hoere arbejdstagerene(2) og inden for anvendelsesomraadet for den aftale, der er indgaaet paa grundlag af artikel 13 i dette direktiv, skulle procedurerne for at informere og hoere Det Europaeiske Samarbejdsudvalg have vaeret fulgt.

Det er ikke korrekt at haevde, at de ovennaevnte direktiver er utilstraekkelige, men Kommissionen er alligevel enig med det aerede medlem i, at der er behov for yderligere lovgivning til inden for omfattende faellesskabsrammer at supplere og fuldstaendiggoere den eksisterende nationale lovgivning og faellesskabsbestemmelserne om information og hoering af de ansatte. Det var derfor, Kommissionen indledte hoeringsprocessen med arbejdsmarkedets parter om en europaeisk ramme for information og hoering om saadanne spoergsmaal.

(1) EFT L 245 af 26.8.1992.

(2) EFT L 254 af 30.9.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2599/98

af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Gennemfoerelse af EU-stoetterammen for Graekenland

EU-stoetterammen (EUSR) for Graekenland forventes at udloebe om halvandet aar. Kan Kommissionen oplyse, hvilke beloeb og hvilke procentdele af de bevillinger, der er opfoert under EUSR for Graekenland, man hidtil har taget i anvendelse:

1. paa baggrund af det forudsete budget for hele den periode, der daekkes af EUSR (1994-1999),

2. paa baggrund af budgetteringen fra programmets ivaerksaettelse til d.d. (juli 1998),

3. paa baggrund af samtlige operationelle programmer, der medfinansieres inden for rammerne af EU-stoetterammen for Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(9. oktober 1998)

Den 1. september 1998 beloeb udbetalingerne under den nuvaerende EU-stoetteramme (EUSR) for Graekenland sig til 7 213 mio. ECU ud af et forventet beloeb paa i alt 13 933 mio. ECU. Dette beloeb udgoer 52% af programmeringen for hele perioden 1994-1999 og 68% af programmeringen indtil udgangen af 1998.

Der kan normalt forventes en kraftig forbedring i de sidste tre maaneder af aaret, da udgifterne saedvanligvis koncentreres hen mod udgangen af aaret. Kommissionen understreger, at forpligtelserne i henhold til EU-stoetterammen skal vaere indgaaet senest den 31. december 1999, hvorimod udbetalingerne retmaessigt kan finde sted efter denne dato.

Kommissionen oversender en tabel over udbetalingerne for hvert operationelt program samt de respektive procentdele direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2354/98

af Claudio Azzolini (PPE) , Guido Podestà (PPE) , Antonio Tajani (PPE) og Guido Viceconte (PPE) til Raadet

(28. juli 1998)

Om: Genindfoerelse af lov og ret i Italien

Statsadvokaten i Milano, PierCamillo Davigo har i et interview i dagbladet "America Today" fremsat yderst kritiske bemaerkninger om Silvio Berlusconis politiske legitimitet i dennes egenskab af (forhenvaerende) formand for det italienske statsraad. Desuden bebuder de synspunkter, som Milanos vicestatsadvokat har fremsat, og som tyder paa, at statsadvokaturen i Milano er modstander af politisk magt som saadan, konflikter, som vil diskreditere og destabilisere statens institutioner.

Europa-Parlamentet har allerede i laengere tid med stort flertal stillet krav om, at embedsmaend ikke maa gaa ind i politik for at undgaa episoder som de, der er foranlediget af visse italienske statsadvokaters adfaerd.

EU's institutioner opfordres derfor til omgaaende at traeffe alle noedvendige og passende foranstaltninger, som de er befoejet til, med henblik paa at genindfoere legalitetsprincippet i det italienske retsvaesen og at gribe ind over for forhold som de naevnte, som strider mod den europaeiske borgers grundlaeggende rettigheder og garantier og er et konkret udtryk for politisk brug af strafferetten.

Svar

(19. oktober 1998)

Raadet er ikke kompetent til at behandle de spoergsmaal, som de aerede medlemmer af Europa-Parlamentet har stillet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2420/98

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Anmeldelser af markedsfoering af nye levnedsmidler eller nye levnedsmiddelingredienser, jf. artikel 5 i forordning (EF) 258/97

Hvor mange anmeldelser af markedsfoering af nye levnedsmidler eller nye levnedsmiddelingredienser, jf. artikel 5 i forordning (EF) 258/97, har Kommissionen hidtil modtaget?

Vil Kommissionen give fuldstaendige oplysninger i forbindelse med disse anmeldelser, saerlig med hensyn til:

- Ansoeger?

- Beskrivelse af levnedsmiddel eller levnedsmiddelingrediens?

- Videnskabeligt bevis, som er indgivet?

- Datoen for anmeldelsen?

- Datoen for videresendelse til medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(24. september 1998)

Kommissionen har indtil nu modtaget syv anmeldelser i henhold til artikel 5 i forordning (EF) 258/97 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser.

Kommissionen tilstiller direkte det aerede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat en oversigt med de oenskede oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2143/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(13. juli 1998)

Om: AIDS

Af et nyt statistisk materiale, der vil blive fremlagt paa den 12. verdenskonference om AIDS i Genève, fremgaar det, at adgang til behandling foerer til et enormt skel mellem de industrialiserede lande, hvor forekomsten af sygdommen er faldende, og landene i Den Tredje Verden, hvor mennesker doer i et stadigt stigende antal.

Under henvisning til, at skoensmaessigt 90% af de HIV-positive i Den Tredje Verden er uvidende om, at de er smittebaerere, bedes Kommissionen oplyse, hvilke initiativer den vil tage for at hjaelpe udviklingslandene med at finde frem til og behandle HIV-positive, og hvilken stoette den for oejeblikket yder for at fremme oeget oplysning og viden om AIDS?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(16. september 1998)

Faellesskabet har i loebet af de sidste elleve aar indgaaet forpligtelser for over 200 mio. ECU som direkte stoette til HIV/AIDS-projekter i mere end 90 forskellige lande og paa regionalt og internationalt niveau. Stoetten har i vid udstraekning vaeret koncentreret om maalrettet undervisning for risikogrupper i befolkningen. Programmet er ogsaa indgaaet som led i stoetten til sundhedssektoren til at klare aarsagerne til og foelgerne af epidemien, f.eks. via stoette til strategier for, hvordan man kan soerge for sikkert blod, basisstrategier for pleje og traening af medicinsk og paramedicinsk personale.

Faellesskabet har ligeledes udbygget og oeget den almindelige stoette til sundhedssektorerne i udviklinglandene. I de seneste aar er der indgaaet forpligtelser for naesten 1 000 mio. ECU i AVS-staterne i et forsoeg paa at styrke sundhedssektorerne generelt. Dette beloeb omfatter naturligvis ogsaa Faellesskabets saerlige stoette til syge, herunder HIV-smittede, som organiseres via det almindelige sundhedssystem.

Efter opfordringer paa internationalt niveau og i forbindelse med Faellesskabets initiativer har Kommissionen nu udarbejdet en meddelelse om, hvordan man kan skaffe flere midler til at mobilisere international solidaritet med AIDS-patienter. Spoergsmaalet vil snart blive droeftet i Europa-Parlamentet og Raadet og omfatter ogsaa mulighed for, at Faellesskabet kan organisere stoette til flere initiativer, hvis medlemsstaterne og budgetmyndighederne traeffer bestemmelse om de noedvendige strategier og ressourcer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2414/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Misvisende kendingsmaerker paa tyrkiske lastvogne inden for international vejtransport

Tyrkiske lastvogne inden for international vejtransport er udstyret med misvisende kendingsmaerker, som skaber stor forvirring. Hundredvis af disse lastvogne koerer rundt paa europaeiske veje med kendingsmaerket "TR" ("TURKEY") paa den nederste venstre side svarende til dem, som EF-lastvogne har ret til at vaere udstyret med.

Disse kendingsmaerker er ikke alene misvisende, men ogsaa en ulovlig kopi af EF-modellen, der er blevet indfoert for de 15 EU-medlemsstater.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen paa denne baggrund traeffe for at faa disse misvisende kendingsmaerker paa tyrkiske lastvogne inden for international vejtransport afskaffet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(26. oktober 1998)

Den tyrkiske praksis med hensyn til lastbilnummerplader er ikke uforenelig med faellesskabslovgivningen eller Tyrkiets internationale forpligtelser, og Kommissionen agter derfor ikke at tage noget initiativ i den anledning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2434/98

af Friedhelm Frischenschlager (ELDR) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Udnaevnelse af EU-delegationens leder i Bratislava

Forbindelserne mellem EU og Den Slovakiske Republik er ikke kun generelt af saerlig betydning i forbindelse med udvidelsen, men ogsaa i forbindelse med kvaliteten af det demokratiske system, respekten for menneskerettigheder og mindretalsrettigheder, i spoergsmaal om nuklear sikkerhed osv.

EU-delegationens kontor i Bratislava og navnlig dennes leder har i denne forbindelse en saerlig betydning under samarbejdet med de slovakiske myndigheder og den effektive varetagelse af EU's eller dens medlemslandes interesser. Paa trods af denne positions betydning har stillingen som leder af EU-delegationen i Bratislava nu vaeret ubesat i over et aar, selv om Kommissionens udnaevnelsespolitik som regel tilsigter, at lederposter nybesaettes oejeblikkeligt eller i det mindste med kort varsel.

Er det rigtigt, at Kommissionens interne udvaelgelsesprocedure til lederen af EU-delegationen i Bratislava, som skulle have vaeret afsluttet i september 1997, er blevet indstillet paa grund af intervention fra OEstrigs side?

Er det rigtigt, at Kommissionen dengang lovede OEstrig at besaette denne stilling med en oestriger?

Er det rigtigt, at OEstrig hidtil har forsoemt at udpege en egnet kandidat? I bekraeftende fald, kender Kommissionen aarsagen til, hvorfor OEstrig hidtil ikke har foreslaaet endelige kandidater til stillingen, eller hvorfor dette forslag fremsattes med saa stor forsinkelse?

Dersom ovenstaaende spoergsmaal kun delvis kan besvares med ja eller med nej, hvori ligger saa aarsagerne til denne uacceptable forsinkelse i forbindelse med udnaevnelsen af EU-ambassadoeren i Bratislava?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(15. september 1998)

Stillingen som leder af delegationen i Bratislava blev oprindeligt opslaaet internt i Kommissionen.

Denne stilling blev oeremaerket til oestrigske statsborgere da der skulle ansaettes embedsmaend fra de tre nye medlemsstater, der tilsluttede sig Faellesskabet i 1995.

Kommissionen har som led i ansaettelsesproceduren netop foretaget en bedoemmelse af en raekke oestrigske ansoegere, og resultatet heraf forventes at foreligge meget snart.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1696/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Tibet og menneskerettigheder

Tibet er paa ny blevet genstand for borgernes opmaerksomhed efter stadig nye oplysninger om kraenkelser af menneskerettighederne. Da Kina er en vigtig handelspartner for de vestlige lande, lader det til, at menneskerettighederne i Tibet helt er ved at blive overskygget af de oekonomiske aspekter.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den foelger situationen for menneskerettighederne i Tibet, og hvad den er rede til at goere for at naa frem til en fredelig aftale mellem Tibet og Kina, som indebaerer, at Tibet faar ret til autonomi paa sit omraade, saaledes at den tibetanske regering kan vende tilbage til sit hjemland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(24. juni 1998)

Unionen tillaegger menneskerettighedssituationen i Tibet stor betydning og har systematisk opfoert dette spoergsmaal paa dagsordenen for den tosidede dialog mellem Unionen og Kina om menneskerettighederne. Enkelte gange er delegationer fra Unionen bestaaende af diplomatiske repraesentanter i Beijing taget til Tibet i forbindelse med naevnte dialog. I forbindelse med Unionens kontakter til den kinesiske partner har Unionen regelmaessigt gjort sig til talsmand for en fredelig loesning af de udestaaende problemer og har med henblik herpaa opfordret til etablering af en direkte dialog mellem de kinesiske myndigheder og repraesentanter for det tibetanske folk, herunder Dalai Lama.