ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3345/01

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(3. december 2001)

Om: Fællesskabsinitiativet Interreg III Alpeområdet

Der udarbejdes i øjeblikket operationelle forslag og programforslag om interventioner i forbindelse med fællesskabsinitiativet Interreg III B Alpeområdet. Under et møde i Strasburg i begyndelsen af oktober blev der fremsat anmodninger til Kommissionen om, at midlerne også kunne anvendes i andre områder i Alperne end bjergområderne.

Dette ville kunne medføre en åbenlys mangel på forståelse blandt bjergbefolkningen, der håbede på en koncentration af de disponible midler i det egentlige alpeområde og ikke i byerne i dalbundene eller i de subalpine områder, der kan få adgang til andre midler.

Hvorledes stiller Kommissionen sig til dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(13. februar 2002)

Kommissionen vedtog den 19. december 2001 EF-initiativprogrammet Interreg III B Alpeområdet, der omfatter en EF-støtte på 59,7 mio. EUR til tværnationalt samarbejde mellem Tyskland, Frankrig, Italien, Østrig, Slovenien, Schweiz og Liechtenstein(1).

De fire prioriterede samarbejdsfelter, der er fastlagt i partnerskab med de af programmet berørte nationale og regionale myndigheder, er:

- fremme af et konkurrencedygtigt Alpeområde, der er attraktivt både økonomisk og med hensyn til levevilkår, inden for rammerne af en polycentrisk udvikling af Fællesskabets område

- udvikling af bæredygtige transportsystemer, med særlig vægt på effektivitet, intermodalitet og adgangsforhold

- fornuftig forvaltning af natur- og kulturarven og fremme af miljøet og forebyggelse af naturkatastrofer

- teknisk bistand.

Den støtte, der er truffet beslutning om, kan anvendes i hele det af programmet omfattede samarbejdsområde til foranstaltninger, der skal godkendes af de nationale og regionale myndigheder inden for et forvaltningsudvalg og efter betingelserne fastlagt i programmet. Ifølge retningslinjerne for Interreg III(2) kan intet område, der indgår i samarbejdsområdet, uanset om det er et bjergområde eller ej, udelukkes fra at være støtteberettiget. Kommissionen skal også understrege, at et af de punkter, der er betydningsfulde i forbindelse med et sådant program, er integration og territorial sammenhæng mellem bjergområderne og de omgivende dal- eller sletteområder.

(1) KOM(2001)4017.

(2) Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne af 28. april 2000 om retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde, der skal fremme en harmonisk og afblanceret udvikling inden for det europæiske territorium Interreg III, EFT C 143 af 23.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3128/01

af Jean-Claude Fruteau (PSE) til Kommissionen

(14. november 2001)

Om: Konsekvenserne af AVS-EU-partnerskabsaftalen og EBA-initiativet for regionerne i EU's yderste periferi

At integrere regionerne i EU's yderste periferi i det regionale område, hvor de er beliggende, er af mange internationale fora blevet betegnet som en udfordring. På trods heraf kan det forhold, at mange af de landbrugsvarer, der produceres i disse regioner, ligner de varer, der produceres i de omkringliggende AVS-stater, på grund af lønforskellene resultere i en konkurrencesituation, der er meget ufordelagtig for regionerne i EU's yderste periferi.

I rapporten af 14. marts 2000 lovede Kommissionen at indlede en uafhængig analyse af, hvorledes AVS-EU-partnerskabsaftalen påvirker regionerne i den yderste periferi, et løfte, som blev bekræftet den 12. juni 2001 i Kommissionens arbejdsprogram vedrørende en strategi for en bæredygtig udvikling i regionerne i den yderste periferi.

1. Vil Kommissionen holde Europa-Parlamentet løbende underrettet om udviklingen i dette ekspertarbejde og i det mindste give det detaljerede oplysninger om formålet med denne analyse?

2. Hvordan vil Europa-Parlamentet blive inddraget i bestræbelserne på at finde frem til kompensationsforanstaltninger til fordel for producenterne i disse regioner, hvis analysen viser, at disse aftaler virker destabiliserende på landbrugsmarkederne i regionerne i den yderste periferi?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(17. januar 2002)

Kommissionen vil holde Europa-Parlementet underrettet om udviklingen i dette ekspertarbejde. Kommissionen er ved at udarbejde de endelige rammer for undersøgelsen. I denne sammenhæng medvirker alle de tværtjenstlige afdelinger, der er berørt af regionerne i yderste periferi. Dette vil gøre det muligt at tage hensyn til alle sagens aspekter. Undersøgelsen vil blive påbegyndt i begyndelsen af 2002.

Undersøgelsen vil vedrøre hvilke muligheder og spørgsmål, der for regionerne i den yderste periferi er forbundet med Cotonou-aftalen og Alt undtagen våben-initiativet. Den vil omfatte en samfundsøkonomisk analyse af virkningen af disse instrumenter, under hensyntagen til disse regioners særpræg i Fællesskabet og i en bredere geografisk sammenhæng. Under hensyntagen til regionernes særpræg vil virkningerne for den økonomiske og handelsmæssige aktivitet blive undersøgt nærmere.

Der er tale om en helt uafhængig undersøgelse, hvis resultater ikke bør foregribes. Kommissionen forpligter sig ligeledes til at holde Parlementet løbende underrettet, ikke alene om undersøgelsens fremskridt, men også om dennes fortsættelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2938/01

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(24. oktober 2001)

Om: Radaranlæg i lufthavne

Den alvorlige ulykke, der fandt sted den 8. oktober i lufthavnen i Linate uden for Milano, og som skyldtes et sammenstød på startbanen mellem et rutefly og en lille privat jetmaskine, giver anledning til alvorlige bekymringer, fordi den lufthavn, som var skueplads for tragedien, ikke er forsynet med et radaranlæg, der kan kontrollere trafikken på landjorden.

Et sådant teknisk udstyr findes derimod i andre europæiske lufthavne, men installeringen af det er ikke obligatorisk.

Mener Kommissionen ikke, at det vil være formålstjenligt at indføre et krav om, at de største og mest trafikerede lufthavne skal installere radarer til kontrol af bevægelserne på start- og landingsbanerne for at hindre lignende ulykker i fremtiden?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne Af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-2938/01 og E-2940/01

(11. januar 2002)

Kommissionen deler det ærede medlems betænkeligheder vedrørende faren for sammenstød på startbanen, således som det forekom i Linate lufthavn.

Kommissionen har påbegyndt arbejde på dette område i forskningsprogrammerne, og for to år siden iværksattes et projekt, som kaldtes BETA, for at vurdere, hvad der kan opnås ved hjælp af en fælles definition af krav, og man er nu ved at tilrettelægge de praktiske demonstrationer. Kommissionen arbejder sammen med den internationale organisation for civil luftfart (ICAO International Civil Aviation Organisation) og Eurocontrol for at definere de tekniske krav og resultaterne af disse aktiviteter forelægges i ICAO-fora.

Når de tekniske krav er blevet vurderet, gør Kommissionens nylige forslag om det fælles europæiske luftrum(1) det muligt at gøre de nødvendige foranstaltninger i hver enkelt lufthavn til at sikre en meget høj sikkerhedsstandard obligatoriske. Dette omfatter alle midler, inklusive skiltning på fartbanen med henblik på at sikre en omfattende og effektiv måde til at overvåge bevægelser på fartbanen.

(1) KOM(2001) 123 endelig og 564 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2345/01

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(3. august 2001)

Om: Seychellerne

Er der sket en opfølgning af de henstillinger, der blev fremsat i rapporten fra Maxwell Stamp & Co om Seychellernes økonomi? Er der blevet stillet krav om, at Seychellerne skal efterleve disse henstillinger for at opnå bistand fra EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(28. september 2001)

Den makroøkonomiske undersøgelse, som Maxwell Stamp foretog i 2000, har stadig teknisk set kun form af et udkast, da den dertil hørende validation workshop, der er en af undersøgelsens bestanddele, endnu ikke er gennemført, utvivlsomt fordi Seychellernes regering har svært ved at acceptere henstillingerne i undersøgelsen.

Seychellernes regering har ikke desto mindre reageret på nogle af henstillingerne i undersøgelsen (om end ikke nødvendigvis som svar på den), navnlig i form af formindskede offentlige udgifter i forbindelse med investeringsprojekter og ansporing til større deltagelse fra den private sektors side på visse policy-områder (f.eks. uddannelse). Den har imidlertid ikke reageret på de mere vidtrækkende henstillinger om en reform af statsfinanserne og pengevæsenet såsom en devaluering af rupeen.

En efterlevelse af de i undersøgelsen foretagne henstillinger er ikke en betingelse for, at Fællesskabet vil yde bistand til Seychellerne, selv om der naturligvis vil blive taget hensyn til den makroøkonomiske og finansielle situation ved fastlæggelsen af målsektoren for Fællesskabets fremtidige bistand til Seychellerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3688/01

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. januar 2002)

Om: Uheld på stålværket Alcalá de Guadaira (Sevilla, Spanien)

Den 7. december fandt der et radioaktivt udslip sted på stålværket Alcalá de Guadaira (Sevilla, Spanien), fordi der frigjordes radioaktivt materiale fra en forseglet beholder, som ved en fejltagelse kom ind i smelteværket. Denne episode indtraf efter at de metalforarbejdende virksomheder, flere ministerier, rådet for nuklear sikkerhed og Enresa (den virksomhed som skal forvalte radioaktivt materiale) havde undertegnet en protokol, hvori de forpligtede sig til at forebygge sådanne hændelser. I 1998 havde der fundet et udslip sted i et nærliggende stålværk, så radioaktiviteten kunne spores i andre lande.

Er Kommissionen blevet orienteret om denne episode? Har den kendskab til, hvor meget radioaktivt materiale beholderen indeholdt? Har den kendskab til, hvor meget der slap ud i miljøet? Har Kommissionen kendskab til, om arbejdstagerne, befolkningen i almindelighed eller miljøet blev udsat for stråling? Hvad er Kommissionens holdning til den protokol, der er indgået i Spanien og dens effektivitet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(1. marts 2002)

Kommissionen er ikke officielt blevet informeret af de spanske myndigheder om det radioaktive udslip, der fandt sted på stålværket Alcalá de Guadaira.

Rådets beslutning 87/600/Euratom af 14. december 1987 om en fællesskabsordning for hurtig udveksling af information i tilfælde af strålingsfare(1) forpligter kun medlemslandene til at underrette og informere bl.a. Kommissionen, når en medlemsstat beslutter at træffe foranstaltninger af generelt omfang til beskyttelse af offentligheden i tilfælde af strålingsfare. Dette var ikke tilfældet i forbindelse med ovennævnte udslip.

Hvad angår samarbejdsprotokollen mellem de spanske myndigheder og de indvolverede industrisammenslutninger, betragter Kommissionen denne type instrument som værende meget nyttig til at afhjælpe denne slags uheld og til at fastslå, hvilke foranstaltninger de indvolverede parter bør træffe, når en radioaktiv kilde er lokaliseret eller i tilfælde af et radioaktivt udslip.

Som følge af de mulige konsekvenser, denne type uheld kan have for arbejdstagernes helbred, og betydningen af forbyggelsen af sådanne uheld er Kommissionen ved at udfærdige et forslag til et direktiv, der skal sikre, at brugerne og de nationale myndigheder fører passende kontrol med radioaktive kilder.

(1) EFT L 371 af 30.12.1987.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3285/01

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(27. november 2001)

Om: Tobakssmugling

OLAF's årsrapport for 2000 giver et meget foruroligende indtryk, hvad angår svindel på området for egne indtægter, navnlig i form af tobakssmugling.

Kan Komissionen bekræfte, om det land, hvor de oftest beslaglagte tobaksmærker produceres, er et medlemsland?

Kan Kommissionen bekræfte, at der er tale om Det Forenede Kongerige?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at bringe disse forhold til ophør?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(25. januar 2002)

Kommissionen ønsker at understrege, at i 2000 var ca. 50 % af de beslaglagte cigaretter i Fællesskabet, som Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) fik meddelelse om, af mærker, der er populære i Det Forenede Kongerige. Der er tale om mærker, der fremstilles af producenter i Det Forenede Kongerige.

Kommissionen arbejder tæt sammen med de relevante tjenester i medlemsstaterne for at indkredse baggrunden for international cigaretsmugling og bekæmpe denne form for kriminalitet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2967/01

af Arlene McCarthy (PSE) til Kommissionen

(18. oktober 2001)

Om: Undersøgelse af UEFA's Champions Leagues kommercielle kontrakter og følgerne for FA's Premier League

Mener Kommissionen, at der er ligheder mellem problemerne med UEFA's Champions Leagues kommercielle kontraktordninger og problemerne med FA's Premier League, navnlig med hensyn til offentlighedens interesser?

Vil Kommissionen indstille sin undersøgelse af FA's Premier League, indtil der foreligger et resultat af undersøgelsen af UEFA's Champions League?

Hvordan ville den sandsynlige tidsplan for denne undersøgelse komme til at se ud, hvis FA's Premier League forpligtes til at give Kommissionen meddelelse om sine kommercielle aftaler og kontrakter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(16. november 2001)

Der er set ud fra konkurrenceretten klart både ligheder og forskelle mellem de to ordninger. Den vigtigste lighed er, at begge vedrører det fælles salg af eksklusive rettigheder til at radio- og fjernsynsudsende fodboldkampe. Der er imidlertid en del vigtige forskelle i den måde, hvorpå disse rettigheder er pakket sammen med henblik på salg til de enkelte fjernsynsstationer.

Kommissionen vil gerne for at varetage offentlighedens interesser sikre, at disse meget vigtige rettigheder ikke sælges på en måde, der skader konkurrencen på markedet for radio- og fjernsynsspredning, og som dermed er til skade for forbrugerne. Dette mål er det samme i begge tilfælde.

I denne forbindelse er kampene inden for Premier League af særlig betydning på markedet for radio- og fjernsynsspredning i Det Forenede Kongerige. Hvis der er konkurrencefordrejende aspekter i den måde, hvorpå spredningsrettighederne sælges, ville virkningerne blive særlig skadelige.

Kommissionens undersøgelse af sagen om det europæiske fodboldforbunds (UEFA) Champions' League er på et ret fremskredent stade. Dens foreløbige undersøgelser blev som en meddelelse af klagepunkter sendt til UEFA i juli 2001, og Kommissionen venter på UEFA's svar. I mellemtiden er Kommissionen i gang med en dybtgående realitetsundersøgelse af radio- og fjernsynsspredningsordningerne inden for Football Associations Premier League (FAPL) og har være i kontakt med FAPL og tredjeparterne med henblik herpå.

FAPL har endnu ikke givet Kommissionen meddelelse om sine spredningsaftaler. Det hindrer imidlertid ikke Kommissionen i at undersøge sagen på eget initiativ, og en sådan undersøgelse er på vej. Undersøgelsens varighed vil sandsynligvis afhænge af, i hvor høj grad man vil samarbejde med Kommissionen, af omfanget af interesse, som tredjeparterne udviser, og af antallet af de bemærkninger, de fremsætter. Kommissionen er opmærksom på, at de foranstaltninger der eventuelt skal træffes, skal træffes snarest muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2912/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Klyngebomber

Har Kommissionen nogen mening om den foreslåede nye folkeretlige bestemmelse, ifølge hvilken brugere af klyngebomber skal rydde ueksploderede småbomber væk, og går den ind for at stoppe brugen, fremstillingen og eksporten af klyngebomber, indtil en sådan bestemmelse bliver indført?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(20. november 2001)

En række undersøgelser af spørgsmålet om klyngebomber viser, at mindst 10 % af de anvendte klyngebomber ikke eksploderede ved anslaget, og at de ueksploderede bomber nærmest har lignende virkninger som personelminer; det betyder, at også disse aktiveres af ofrene og fremkalder dødbringende eller invaliderende skader i lighed med, hvad personelminer forårsager.

Kommissionen er klar over de særlige lidelser, der forårsages af ueksploderede klyngebomber selv mange år efter, at en konflikt er afsluttet.

Kommissionen har også noteret sig det forslag, der er fremlagt af Den Internationale Røde Kors Komité til den forestående konference til fornyet bedømmelse af FN-konventionen om forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af visse konventionelle våben, som må anses for at være unødigt skadevoldende eller for at ramme i flæng, med henblik på at drøfte problemerne omkring klyngebomber og andre eksplosive rester fra tidligere krige.

På ovennævnte konference, der afholdes i Genève i Schweiz fra den 11. til den 21. december 2001, forventes Unionen at indtage en fælles holdning til spørgsmålet om ueksploderede rester fra tidligere krige, idet Unionen vil kræve af det internationale samfund, at det indgår omfattende forpligtelser. Unionen er særlig bekymret over de humanitære og sociale problemer, der forårsages af en bredt spektrum af ueksploderet ammunition.

Unionens indsats under forhandlingerne vil gå ud på at fremskynde drøftelserne af dette spørgsmål inden for den ekspertgruppe, som er blevet særligt nedsat til at behandle dette spørgsmål.

Kommissionen vi nøje følge drøftelserne heraf på ovennævnte konference.

På det operationelle plan yder Kommissionen for øjeblikket et indirekte, men dog mærkbart, bidrag til mindskelse af den trussel, som udgøres af klyngebomber eller ueksploderet ammunition, ved hjælp af det retlige og budgetmæssige instrument bestående af forordningerne vedrørende personelminer. Minderydning omfatter ofte en de facto-rydning af sådan ammunition; det har især været tilfældet med områder som Laos og Kosovo.

Kommissionen vil drage omsorg for, at de erfaringer, der er gjort i forbindelse med disse operationer, vil kunne nyttiggøres ved fremtidige interventioner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3314/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(28. november 2001)

Om: Charter for rettighederne for retsvæsenets brugere

Ifølge fremtrædende jurister fra forskellige EU-lande er det påtrængende inden for Den Europæiske Union at indføre et charter for de rettigheder, som brugerne af retsvæsenet har, og som sikrer en værdig, korrekt og forståelig behandling, ligesom det skal være muligt at klage.

Et sådant charter skal indeholde grundlæggende aspekter som retten til at blive informeret om de retslige skridt, muligheden for at blive stillet for en dommer, at blive orienteret om de omtrentlige sagsomkostninger eller at få stillet en advokat, en procesfuldmægtig eller en sagkyndig til rådighed.

Kan Kommissionen oplyse, om den inden for rammerne af sin initiativret kan fremlægge et forslag til en konkret og effektiv gennemførelse af et sådant charter for de rettigheder, som brugerne af retsvæsenet har?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(24. januar 2002)

Kommissionen arbejder på at forbedre erstatning og oprejsning til ofre og overvejer foranstaltninger til beskyttelse af mistænktes og tiltaltes interesser i forbindelse med straffesager i hele EU.

Hvad angår ofre, pålægges medlemsstaterne visse forpligtelser i Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA af 15. marts 2001 om ofres stilling i forbindelse med straffesager(1) med hensyn til meddelelse af sikkerhedsforanstaltninger, specifik hjælp til ofre, erstatning og mægling. Disse forpligtelser skal efterleves i perioden fra marts 2002 til marts 2006.

I Kommissionens grønbog af 28. september 2002 Erstatning til ofre for forbrydelser(2) taler man om offentlige udbetalinger til ofre.

Hvad angår mistænkte og tiltalte i straffesager, er der planer om at vurdere og forbedre overholdelsen af de eksisterende menneskeretlige instrumenter, især den europæiske menneskerettighedskonvention, og om at udarbejde foranstaltninger, der kan forbedre overholdelsen af de grundlæggende menneskerettigheder der, hvor det ikke sker.

Kommissionen har planlagt omfattende høringer om proceduremæssige beskyttelsesforanstaltninger i perioden januar-maj 2002 og vil i maj/juni udsende en meddelelse, hvori den vil skitsere, hvilke foranstaltninger alle medlemsstaterne bør træffe for at sikre, at mistænktes og tiltaltes interesser beskyttes.

(1) EFT L 82 af 22.3.2001.

(2) KOM(2001) 536 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3141/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(7. november 2001)

Om: Problemer med forvaltningen af jernbaneprojekterne finansieret fra fællesskabsstøtterammen i Grækenland

Ifølge offentliggørelser i pressen i Grækenland har den ansvarlige kommissær i en skrivelse til den græske regering gjort opmærksom på problemer i forbindelse med Ergose's administration (overskridelse af budgetter, forsinkelser) af projekterne for modernisering af jernbanenettet, der forbinder Patras, Athen, Thessaloniki og Evzoni, som finansieres fra fællesskabsstøtterammen.

Hvad var den oprindelige tidsplan for udførelsen af de ovennævnte jernbaneprojekter, og på hvilke punkter er der afvigelser fra planen?

Hvad var det oprindelige budget for udførelsen af disse projekter, og hvilket projekt er blevet fuldført for disse midler?

Hvis der er vanskeligheder forbundet med udførelsen af projekterne, hvor ligger de så, og hvad agter Kommissionen at foretage sig for at overvinde disse vanskeligheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(25. januar 2002)

Kommissionen henviser det ærede medlem til sit svar på skriftlig spørgsmål P-3122/01 fra Christos Folias(1) med hensyn til tidsplan, budget og punkter, hvor der er afvigelse, for de jernbaneprojekter, der medfinansieres af Samhørighedsfonden, indtil i dag og de punkter, som Kommissionen har påtalt over de græske myndigheder.

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) medfinansierer også jernbaneprojekter under Pathe-aksen i forbindelse med den græske EU-støtteramme for programmeringsperioden 1994-1999 til et samlet beløb på 245 mio. EUR. Der ydes yderligere tilskud under EU-støtterammen for den nuværende programmeringsperiode 2000-2006 til en anslået beløb på 860 mio. EUR.

De græske myndigheder vil afgive en endelig erklæring om det arbejde, der er udført under den tidligere EU-støtteramme, når de fremlægger den endelige rapport om det operationelle program (OP) Jernbaner senest seks måneder efter at operationen er afsluttet. Til den tid vil Kommissionen have et klart billede af, hvad der er afsluttet med støtte fra EFRU i programmeringsperioden 1994-1999.

Med hensyn til den nuværende EU-støtteramme har Kommissionen anmodet den græske regering om at fremlægge en komplet oversigt over det arbejde, der kræves for at afslutte Pathe-jernbaneaksen, og en fuldstændig erklæring om de fremskridt, der forventes nået ved udgangen af 2008, når retten til udbetalinger under denne EU-støtteramme udløber, idet der også skal tages hensyn til den forventede medfinansiering fra Samhørighedsfonden.

De græske myndigheder sendte den 30. oktober 2001 et udkast til en rapport om disse punkter. Kommissionen vil optage kontakt med dem for at afpudse rapporten. Når dette er gjort, skal den vedlægges som et bilag til OP Jernbaner, Lufthavne og Bytransport 2000-2006.

Under den samme brevveksling har Kommissionen mærket sig de ændringer i Ergoses administration, som den græske regering indførte i begyndelsen af 2001, og agter at indkalde en ekspertise i nær fremtid for at tjekke, hvordan Ergose fungerer under disse nye forhold.

(1) Se side 103.