ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3067/96 af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Forskelle mellem tidspunkter for offentliggoerelse af oplysningsmateriale og ansoegningsskema m.v. paa alle EU's officielle sprog

Under henvisning til de ikke saerligt udtoemmende svar paa mine skriftlige forespoergsler E-1255/96 ((EFT C 322 af 28.10.1996, s. 45. )) og E-2249/96 ((EFT C 11 af 13.1.1997, s 71. )) beder jeg igen Kommissionen om at klargoere foelgende:

Hvilke konkrete foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe (i henhold til de anfoerte oplysninger) med henblik paa at afhjaelpe forskellene mellem tidspunkterne for offentliggoerelsen af oplysningsmateriale om faellesskabsaktioner og -programmer?

Forskellene i tidspunkterne for offentliggoerelsen af den paagaeldende dokumentation medfoerer saaledes en klart ufordelagtig situation for de personer, som er interesserede i programmerne, og hvis modersmaal er et af de »tilsidesatte« sprog. Kan Kommissionen oplyse, om der blandt de foranstaltninger, den agter at vedtage, ogsaa indgaar en mulighed for at udsaette fristerne for indgivelse af ansoegninger for disse sidstnaevnte modtagere?

Hvis Kommissionen ikke agter at anvende loesningen med en udsaettelse af fristen for indgivelse af ansoegninger, hver gang der opstaar en situation med forskelsbehandling som foelge af tilfaeldige sprogvalg, hvorledes kan den da sikre gennemskuelighed og lige adgang til dens dokumenter for borgerne fra alle medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (10. januar 1997)

Saavidt det er muligt, foelger Kommissionen den praksis at offentliggoere oplysninger med direkte beroering til udvaelgelsesproever, indkaldelse af forslag og interessetilkendegivelser samtidig paa de elleve officielle EU-sprog. Alle eksempler paa forsinket offentliggoerelse paa et af sprogene vil blive noeje undersoegt af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3066/96 af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Oversaettelse til alle Unionens officielle sprog af faellesskabsprogrammet for forskeruddannelse og -mobilitet (4. RTD-program)

Som svar paa min skriftlige forespoergsel E-1255/96 ((EFT C 322 af 28.10.1996, s. 45. )) havde Kommissionen henvist til »exceptionelle tekniske grunde« for forsinkelsen af offentliggoerelsen af info-pakken om det 4. RTD-rammeprogram paa Unionens forskellige officielle sprog.

Den saerlige dokumentation for programmet »forskeruddannelse og -mobilitet« (om hvilket kun meddelelsen er blevet offentliggjort) vil ifoelge de oplysninger, jeg har modtaget, kun blive offentliggjort paa engelsk.

Jeg henviser til foelgende info-pakker:

- »Research Networks - Training and Mobility of Researchers 1994-1998 - Information Package edition 1996-1997«

- »Accompanying Measures - Euroconferences, Summer Schools, Practical Training Courses - Training and Mobility of Researcers 1994-1998 - Information Package edition 1996-1997«

- »Marie Curie Research Training Grants-.... - Information Package 1996 revised version«.

Kan Kommissionen i forbindelse med dette tilfaeldige sprogvalg, give en passende begrundelse, som i overensstemmelse med Kommissionens udtalelse i ovennaevnte svar, ifoelge hvilken den agter »at sikre, at relevante oplysninger naar ud til EU-borgerne paa alle faellesskabssprog«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (20. januar 1997)

Ved ivaerksaettelsen af programmerne for forskning og teknologisk udvikling (FTU), og specielt ved forberedelsen af dokumentationen i forbindelse med de forslagsindkaldelserne, foelger Kommissionen den politik, at teksterne af hensyn til brugerne skal foreligge paa alle faellesskabssprog.

Af saavel praktiske som ressourcemaessige grunde er det ikke altid muligt at udarbejde og offentliggoere de forskellige sprogversioner paa samme tid. Det kan foelgelig heller ikke udelukkes, at visse sproglige versioner foreligger med nogen forsinkelse. Kommissionen kan imidlertid forsikre det aerede medlem om, at samtlige de tekster, der henvises til i den skriftlige forespoergsel, paa indevaerende tidspunkt foreligger paa alle faellesskabssprogene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2493/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (25. september 1996)

Om: Udtalelser fra landbrugskommissaeren om faar

Fischler, kommissaer med ansvar for landbruget, udtalte sig i slutningen af juli 1996 om risikoen ved at spise faarekoed. Hvilke kriterier var disse udtalelser baseret paa?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2491/96, E-2492/96 og E-2493/96 (5. december 1996)

Scrapie har vaeret en anmeldepligtig sygdom i EF siden 1. januar 1993. Det er dog medlemsstaterne, der foerer statistikkerne, og de fremsendes ikke til Kommissionen. Infektionsniveauet varierer helt enormt, og der kan ikke siges noget praecist om de fleste landes status.

Undersoegelsesresultater, der viser, at bovin spongiform encephalopati (BSE) kan overfoeres eksperimentelt til faar, blev offentliggjort i den videnskabelige presse i juni 1996. Disse undersoegelsesresultater var grundlaget for Franz Fischlers erklaering i juli 1996. For at danne sig et fuldstaendigt indtryk af situationen anmodede Kommissionen Den Videnskabelige Veterinaerkomité om at udtale sig om dette spoergsmaal og om foranstaltninger til bekaempelse af denne sygdomsgruppes udbredelse.

Den Videnskabelige Veterinaerkomité fremhaevede, at scrapie ikke ser ud til at udgoere en risiko for mennesker. Komitéen fremhaevede ogsaa, at der ikke er noget bevis for, at BSE ad naturlig vej har inficeret faar og geder i nogen medlemsstat, men denne risiko kan ikke udelukkes. Efter komitéens opfattelse kan risikoen reduceres betydeligt ved, at der indfoeres forbud mod anvendelse af visse materialer i foedekaeden (levnedsmidler og foder).

Kommissionen har udarbejdet forslag med henblik paa at foere udtalelsen fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité ud i livet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3502/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Olivenolie til fiskekonservesindustrien i EU

Har Kommissionen kendskab til de prisforskelle, der for oejeblikket forekommer for olivenolie i fiskekonservesindustrien i EU i forbindelse med anvendelsen af saadanne varer, og det internationale prisleje for samme vare?

Kan Kommissionen oplyse, hvad den vil goere for at skabe ligevaegt og saaledes forbedre denne industrigrens konkurrenceevne over for samme vare fremstillet i tredjelande?

Vil Kommissionen drage omsorg for, at der paa kort sigt fremsaettes forslag med henblik paa at skabe stoerre balance?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. januar 1997)

Priserne paa olivenolie i Faellesskabet er ganske rigtigt steget kraftigt i de to sidste produktionsaar, hovedsagelig som foelge af toerken i Spanien, der har foraarsaget et stort produktionsfald i denne medlemsstat. Heldigvis synes denne situation at vaere et overstaaet stadium, idet priserne er begyndt at falde i de to sidste uger, og takket vaere udsigterne til en god hoest i indevaerende produktionsaar forventes det, at de vil fortsaette med at falde og dermed blive mere konkurrencedygtige i forhold til priserne paa verdensmarkedet.

Der skal ligeledes mindes om, at der i henhold til artikel 20a i forordning nr. 136/66/EOEF om oprettelse af en faelles markedsordning for fedtstoffer ((EFT B 172 af 30.9.1966. )) allerede findes en mekanisme for stoette til den konservesindustri, der anvender olivenolie.

For oejeblikket udgoer denne stoette, som kaldes »producentrestitution for olivenolie, der indgaar i konservesfabrikation«, 67,18 ECU/100 kg. Denne restitution blev haevet med 5 ECU pr. 100 kg i begyndelsen af produktionsaaret 1995/96 som delvis kompensation for den forventede prisstigning.

Som det aerede medlem allerede ved, arbejder Kommissionen for oejeblikket paa en reform af sektoren, i forbindelse med hvilken der vil blive taget hensyn til alle forhold, der vedroerer anvendelsen af olivenolie til konserves.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3160/96 af Mary BANOTTI til Kommissionen. Rødt pressekort



EF-Tidende nr. C 091 af 20/03/1997 s. 0073



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3160/96 af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen (22. november 1996) Om: Roedt pressekort Vil Kommissionen forklare, hvorfor chefen for Kommissionens Pressetjeneste har taget det alvorlige skridt til at forbyde journalister, der er i besiddelse af det internationale journalistforbunds roede pressekort, adgang til Kommissionens daglige pressemoede, naar Kommissionen samtidigt anerkender det internationale journalistforbund som vaerende fuldgyldig repraesentant for journalister i forbindelse med tildelingen af PHARE- og andre kontrakter samt via deltagelsen i Kommissionens egne arbejds- og styringsgrupper? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (12. december 1996) Alle professionelle journalister har adgang til Kommissionens pressesal. Den daglige adgang til Kommissionens pressesal er baseret paa akkreditering af professionelle journalister med tilknytning til Kommissionen, Parlamentet og Raadet. Ved udstedelsen af akkrediteringskortet ses der paa en raekke forskellige kriterier, bl.a. bevis for, at den paagaeldende er i besiddelse af et nationalt pressekort - hvis et saadant kort findes i vedkommendes hjemland. For lande, hvor der ikke findes et saadant kort, tages der hensyn til andre tilsvarende kort, f.eks. Det Internationale Journalistforbunds kort. Adgangen til pressesalen for ad hoc journalister reguleres paa tilsvarende maade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2690/96 af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Afgiftsfrit salg inden for EU

Kommissionen bedes oplyse, om der findes en vurdering af, hvilke virkninger - navnlig paa beskaeftigelsesomraadet - den planlagte afskaffelse af det afgiftsfrie salg paa flyvninger inden for det indre marked i Europa vil faa.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-2573/96 og E-2690/96 (20. december 1996)

Beslutningen om at bringe det toldfrie salg inden for Faellesskabet til ophoer blev truffet af Raadet i 1991.

Raadet besluttede at opretholde det toldfrie salg inden for Faellesskabet indtil 30. juni 1999 for derved at give de beroerte erhvervssektorer mulighed for gradvis at forberede sig til den nye situation. Medlemsstaterne boer i den forbindelse ogsaa tage hensyn til baade transportinfrastrukturens udvikling og til beskyttelsen af hele det erhvervsliv, der saelger »inklusive afgifter«.

Kommissionen har netop fremlagt en rapport om medlemsstaternes forhandlerkontrolsystemer ((Dok. KOM(96) 245. )). Med henblik paa udarbejdelsen af denne rapport stoettede Kommissionen sig paa statistiske data og andre oplysninger, som medlemsstaterne har fremlagt, saaledes at den kunne foretage en oekonomisk analyse af det afgiftsfrie salg. Kommissionen har paa dette grundlag soegt at danne sig et overblik over de fremherskende tendenser hvad angaar afgiftsfrit salg inden for Faellesskabet. Denne rapport bekraefter, at Raadets beslutning er velbegrundet, og der er ikke nogen grund til at foretage yderligere undersoegelser.

Opretholdelse af afgiftsfrit salg inden for Faellesskabet ud over en overgangsperiode vil endvidere:

- kunne vaere i strid med princippet om et enhedsmarked

- kunne skabe alvorlige konkurrencefordrejninger ikke alene i forhold til den varehandel, hvor salg sker inklusive afgifter, men ogsaa - og frem for alt - mellem de forskellige transportmidler, afhaengig af om de saelger afgiftsfrit eller ej.

Ovenstaaende betragtninger gaelder ogsaa for regionale lufthavne, der kun i beskedent omfang foretager flyvninger mellem EF-lande, dvs. flyvninger hvor afgiftsfrit salg inden for Faellesskabet alene kan komme paa tale.

Hvad angaar argumentet vedroerende beskaeftigelsen, skal Kommissionen understrege, at man ikke i Raadets beslutning foreslaar lukning af butikker, der er beliggende i havne og lufthavne. Disse butikker kan fortsaette deres salg, men inklusive afgifter, naar der er tale om salg inden for Faellesskabet, og eksklusive afgifter naar der er tale om salg til rejsende, der begiver sig til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2829/96 af Lutz Goepel (PPE) til Kommissionen (16. oktober 1996)

Om: Udviklingen i producentpriserne inden for mejerisektoren og handel med maelkekvoter

Maelkekvoteordningen gaelder indtil aar 2000. Det ansvarlige kommissionsmedlem har bebudet forslag om aendringer inden for mejerisektoren i begyndelsen af 1997. For at man kan bedoemme de kommende foranstaltninger, er det noedvendigt at vurdere virkningerne af reformen fra 1992. Kommissionen bedes derfor oplyse foelgende:

1. Hvilken udvikling er der sket i producentpriserne inden for mejerisektoren i de enkelte medlemsstater siden landbrugsreformen i 1992?

2. Hvor mange maelkekvoter er der aarligt blevet solgt eller bortforpagtet i de enkelte medlemsstater siden produktionsaaret 1992/93, og hvor stor en procentdel udgoer dette af den samlede maelkekvote?

3. Hvilken udvikling er der sket i salgs- og forpagtningspriserne paa maelkekvoter i de enkelte medlemsstater siden produktionsaaret 1992/93?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler P-2828/96 og P-2829/96 (31. oktober 1996)

1. Den pris for maelk med et fedtindhold paa 3,7%, der er blevet betalt til producenten i hver enkelt medlemsstat siden 1992, er foelgende (i national valuta pr. 100 kg):

>TABLE>

2. Ifoelge EF-bestemmelserne overfoeres den disponible referencemaengde paa en bedrift i tilfaelde af salg eller bortforpagtning sammen med bedriften til de producenter, der overtager den. Endvidere kan medlemsstaterne som undtagelse fra dette princip paa visse betingelser give tilladelse til overfoersel af referencemaengder uden tilsvarende overfoersel af jord. Medlemsstaterne giver ikke Kommissionen meddelelse om de foretagne overfoersler med eller uden jord, og Kommissionen raader derfor ikke over de af det aerede medlem oenskede oplysninger. Foelgende maengder er blevet afstaaet midlertidigt (t):

>TABLE>

De medlemsstater, der ikke er medtaget i ovenstaaende oversigt, tillader ikke midlertidige overfoersler.

3. Medlemsstaterne meddeler ikke Kommissionen de af det aerede medlem oenskede oplysninger, og Kommissionen er derfor ikke i stand til at fremkomme med dem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3045/96 af Cristiana Muscardini (NI), Spalato Belleré (NI) og Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Psykiatrisk hjaelp i EU

I Italien er man i faerd med at lukke de sidste psykiatriske afdelinger, der har overlevet Basaglia-loven, lov nr. 180. Det er velkendt, at der er aabnet langt faerre af de alternative strukturer, der skulle erstatte de psykiatriske afdelinger, end oprindelig forventet.

Det formodes, at der er et stort problem med psykiatrisk hjaelp ikke blot i Italien, men ogsaa i de oevrige EU-lande.

Vil Kommissionen paa denne baggrund tilvejebringe en beskrivelse af situationen i EU, der giver et samlet overblik over dette betydelige problem, saaledes at det eventuelt kan afhjaelpes paa effektiv og harmonisk vis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (13. december 1996)

I overensstemmelse med de overordnede rammer for aktioner paa folkesundhedsomraadet har Raadet og Europa-Parlamentet vedtaget et faellesskabshandlingsprogram for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse ((EFT L 95 af 16.4.1996 )). I denne sammenhaeng er fremme af den mentale sundhed et prioriteret omraade. Ansvaret for organisation, plejeordninger og finansiering ligger hos medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2873/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Thermie

Opfoelgning af forespoergsel E-0627/96 af 29. april 1996 ((EFT C 217 af 26. 7. 1996, s. 81.))

Blev der i henhold til artikel 4 i forordning 2008/90 ((EFT L 185 af 17. 7. 1990, s. 1.)) henholdsvis ansoegt om godkendelse af og godkendt »maalrettede projekter«? Hvis ja:

1. Hvilke foranstaltninger var der tale om?

2. Hvorledes lyder begrundelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. januar 1997)

Det stemmer, at en raekke maalrettede projekter i 1993 blev godkendt af Kommissionen i medfoer af artikel 4 i Raadets forordning (EOEF) nr. 2008/90 ((EFT L 185 af 17.7.1990, s. 1. )) (Thermie-forordningen) paa omraadet fast braendsel.

1. Som foelge af forslagsindkaldelsen af 22. juni 1993 ((EFT C 171 af 22.6.1993. )) godkendte Kommissionen to maalrettede projekter vedroerende varmgasrensning.

2. De to saerligt udvalgte projekter opfylder perfekt forslagsindkaldelsens betingelser, som blev opstillet efter positiv udtalelse fra Thermie-udvalget.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3096/96 af Inger Schoerling (V) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Bananimport

Bananer er nyttige, men produktionsmetoderne er forkastelige. Ved produktion af bananer sproejtes jorden med kemikalier for at forhindre, at bananplanternes roedder angribes. Bananplantagerne sproejtes baade manuelt og fra fly. Under vaekstperioden er hver bananstok desuden indhyllet i en plastikpose fyldt med bekaempelsesmidler. Giftstofferne forurener grundvandet, og til sidst skader de det oekologiske system. Mennesker, som arbejder paa plantagerne, er konstant udsat for giftige kemikalier og rammes af kraeft, sterilitet, forgiftning og andre skader.

Der findes bananer, som produceres uden gift, men det sker stadig kun i ringe omfang. EU's bestemmelser forsvarer import af disse bananer. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at forenkle import af oekologisk producerede produkter og i den forbindelse isaer bananer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. november 1996)

Ordningerne for EF-import af bananer indebaerer ikke nogen forskelsbehandling efter produktionsmetode. For miljoevenlige bananer har producenter, speditoerer og handlende praecis samme betingelser som dem, der afsaetter bananer, der er produceret ifoelge traditionel landbrugspraksis.

OEkologiske bananer er loebende til raadighed for forbrugerne i Faellesskabet, selv om de importeres i smaa maengder, eftersom der kun er et begraenset marked for oekologiske produkter. Endvidere maa det naevnes, at Kommissionen ifoelge tilsagn over for baade Europa-Parlamentet og Raadet for oejeblikket undersoeger, hvilken stoette der kan ydes markedsfoeringen af »fair trade«-bananer paa EF-markedet. Ved »fair trade«-produkter forstaas produkter, der er tilvejebragt ifoelge bestemte kriterier, hvad angaar de sociale og miljoemaessige betingelser for produktionen og handelen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3200/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Projekter i Valencia efter artikel 10 i EFRU-forordningen

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Hvor mange af disse projekter beroerer kommuner i den autonome region Valencia? Hvilke kommuner drejer det sig om?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2218/96 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Lovgivning til beskyttelse af kvindens image i reklamer

I Italien som i den resterende del af Europa anvendes kvindens krop til at reklamere for salgsvarer, men alt for ofte fremstilles kvinden her, som om hun selv er et objekt, med stadig klarere seksuelt baserede henvisninger.

Kan Kommissionen oplyse, om der paa EF-plan findes henstillinger om regulering og foelgelig beskyttelse af kvindens image og vaerdighed, og i bekraeftende fald give oplysninger om de paagaeldende medlemsstaters bestemmelser desangaaende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. november 1996)

Kommissionen er klar over, at kvinders image skal beskyttes i reklamer og i medierne.

Ifoelge Raadets direktiv af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende udoevelse af tv-radiospredningsvirksomhed (89/552/EOEF) ((EFT L 298 af 17.10.1989 )) maa fjernsynsreklamer ikke kraenke den menneskelige vaerdighed eller vaere koensdiskriminerende.

I Kommissionens tredje handlingsprogram paa mellemlang sigt om lige muligheder for kvinder og maend (1991-1995) ((KOM(90) 449 )) er der opstillet en raekke foranstaltninger, der har til formaal at fremme et positivt billede af kvinder, idet der isaer laegges vaegt paa at fremme kvinders medvirken i medieindustrien samt rent institutionelt og erhvervsmaessigt inden for medieorganisationerne, udvikling af innovative programmer, der stiller spoergsmaalstegn ved den traditionelle opfattelse og udarbejdelse af henstillinger vedroerende fremstillingen af kvinder i medieindustrien.

I Raadets ny resolution af 5. oktober 1995 om kvinders og maends image i reklamer og medier ((EFT C 296 af 10.11.1995 )) tilskyndes medlemsstaterne og organisationerne til at opstille foranstaltninger med henblik paa at sikre overholdelse af respekten for den menneskelige vaerdighed og for at undgaa, at der diskrimineres paa grund af koen. Ifoelge resolutionen skal medlemsstaterne og organisationerne paavirke reklamebranchen og medierne til at arbejde for udvikling og indfoerelse af frivillige selvregulerende retningslinjer.