ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3483/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Handlingsprogrammet "Industri"

Den anden faellesskabsstoetteramme for Graekenland indeholder handlingsprogrammet "Industri", som tager sigte paa en konstant forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne og skabelsen af et forhold mellem konkurrenceevne og udvikling, som er givtigt for begge dele, og hvortil der er afsat bevillinger paa i alt 1.188 mio. ecu. Dette program omfatter foelgende delprogrammer: 1. Infrastruktur, 2. fremme af private investeringer, 3. modernisering af virksomheder, 4. Smaa og mellemstore virksomheder, 5. Arbejdsstyrke og 6. Gennemfoerelse af programmer.

Eftersom der foreligger en gennemfoerelsesplan for delprogrammerne fra 1994, bedes Kommissionen besvare foelgende:

1. Hvordan er situationen med hensyn til udnyttelsesgraden af bevillingerne for de enkelte delprogrammer?

2. Hvad er udnyttelsesgraden for: a) delprogram 1, foranstaltning 1.1, foranstaltning 1.2 - aktion 1.2.2, foranstaltning 1.4 og 1.5, b) delprogram 3, foranstaltning 3.3, c) delprogram 4, foranstaltning 4.2?

3. Hvis der er tale om forsinkelser i forbindelse med udnyttelsen, hvad er saa hovedaarsagerne hertil?

4. Er der i forbindelse med den seneste revision af den anden faellesskabsstoetteramme foretaget aendringer i det paagaeldende program? Hvis ja, af hvilket omfang? Hvilke bestraebelser vedroerer disse aendringer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(28. januar 1999)

Pr. 1. december 1998 var der ud af det samlede EF-bidrag til det operationelle program "Industri" under den graeske faellesskabsstoetteramme (EFSR) for perioden 1994-1999 indgaaet forpligtelser for 76 % og udbetalt 55 % af den paagaeldende budgetramme.

Ved udgangen af september 1998 var de indgaaede nationale forpligtelser pr. delprogram paa 74 % for delprogram 1 (Infrastruktur), 80 % for delprogram 2 (Fremme af private investeringer), 75 % for delprogram 3 (Modernisering af virksomheder), 80 % for delprogram 4 (Smaa og mellemstore virksomheder), 65 % for delprogram 5 (Arbejdsstyrke), 75 % for delprogram 6 (Gennemfoerelse af programmer) og 78,8 % som gennemsnit for hele programmet.

Det forventes, at der vil vaere indgaaet nationale forpligtelser for hele programmet ved udgangen af 1998, med undtagelse af delprogrammet "Arbejdsstyrke", for hvilket der indgaas nationale forpligtelser i 1999.

Overvaagningsudvalget for programmet moedes i marts for at indarbejde de seneste beslutninger, som er truffet i Overvaagningsudvalget for EFSR. Det kan ikke udelukkes, at der bliver tale om overfoersler mellem delprogrammer og foranstaltninger, men dette burde ikke faa indflydelse paa de fastsatte hovedmaal, dvs. modernisering af virksomheder og industriel infrastruktur, kvalitetspolitik og styrkelse af de smaa og mellemstore virksomheders struktur. Nye foranstaltninger inden for miljoe og ligestilling er under forberedelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4098/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Nationale skattefordele

Eftersom de regionale oekonomiske skaevheder i de fleste medlemsstater findes i forholdet 2:1, kan Kommissionen da bekraefte, at nationale skattefordele, der ydes som et regionalpolitisk incitament, stadig er accepteret inden for det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(10. marts 1999)

Skattelettelser i forbindelse med regionaludvikling skal vurderes ud fra et dobbelt synspunkt i lovgivningen om statsstoette. Med hensyn til beskatning af virksomhederne har Kommissionen for nylig i en meddelelse i EFT(1) fastlagt, hvilke kriterier der skal gaelde for anvendelsen af reglerne om statsstoette. For at Kommissionen kan anse fiskal statsstoette med sigte paa den oekonomiske udvikling i bestemte omraader for forenelig med faellesmarkedet, skal den vaere proportional og maalrettet i forhold til det oenskede maal. Kriterierne vil kunne bidrage til en sammenhaengende tilgang til EF's retsorden og det indre marked.

Derudover kan skattelettelser i forbindelse med regionaludvikling falde inden for anvendelsesomraadet for den adfaerdskodeks, der blev vedtaget den 1. december 1997 for at bekaempe skadelig skattemaessig konkurrence i EF. I saa tilfaelde skal gruppen vedroerende adfaerdskodeks under Raadet ogsaa vurdere, om de er proportionale og maalrettede i forhold til det oenskede maal, jf. bestemmelserne i kodeksens stk.G.

(1) EFT C 384 af 10.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4068/98

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Handel

I oktober 1998 bekendtgjorde Den Tjekkiske Republik, at den ville ivaerksaette ensidige foranstaltninger imod EU's svinkoedseksport, der ville medfoere en forhoejelse af toldsatsen fra de nuvaerende 12 % til 40,9 %. Tilsyneladende har Ungarn og Polen lignende planer.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at traeffe over for disse lande, som med deres ensidige brud paa Europaaftalen risikerer at skade en sektor, der har enorm sociooekonomisk betydning for EU i almindelighed og Spanien i saerdeleshed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(16. februar 1999)

Kommissionen er bekendt med, at Den Tjekkiske Republik har til hensigt at forhoeje toldsatsen ved indfoersel af svinekoed fra Faellesskabet for at bremse de negative virkninger af importen heraf for det tjekkiske marked. Der er blandt andet tale om import fra Faellesskabet. For at raade bod paa den uheldige indvirkning, det ville faa for svinekoedsmarkedet i Faellesskabet, havde Kommissionen fastsat restitutioner, som kunne fremme svinekoedseksporten til blandt andet Rusland. Dette har ligeledes haft den virkning, at eksporten til Den Tjekkiske Republik og til andre associerede lande er steget, hvilket har destabiliseret markedet for dette produkt i disse lande.

Andre associerede lande har haft planer om lignende foranstaltninger. Der har vaeret konsultationer mellem Kommissionen og myndighederne i de paagaeldende lande i den forbindelse, idet Kommissionen vil overvaage, at disse lande fortsat overholder bestemmelserne i europaaftalerne. Paa baggrund af disse konsultationer kan Kommissionen meddele det aerede medlem, at ingen af de paagaeldende lande har ivaerksat saadanne foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3979/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Udnyttelsesgraden for bevillinger til "Delors II-pakken" i Graekenland

Kommissaer Wulf-Mathies meddelte mig den 4.12.1997 i sit svar paa min skriftlige forespoergsel E-3209/97(1), at indtil den 1.10.1997 var udnyttelsesgraden paa 37,87 % af de penge, som var fastsat for Graekenland inden for rammerne af "faellesskabsstoetterammen for 1994-1999 " ("Delors II-pakken").

Kommissionen bedes oplyse, hvorledes situationen er nu vedroerende den samlede udnyttelsesgrad for bevillinger under Delors II-pakken, samt hvad udnyttelsesgraden er pr. region og pr. virksomhedsomraade (uddannelse, sundhed, energi, infrastruktur) i Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(28. januar 1999)

Pr. 1. december 1998 var udnyttelsesgraden for de strukturfondsmidler, der er tildelt Graekenland i henhold til EF-stoetterammen, meget tilfredsstillende. Den var paa 80 % for forpligtelserne og 56,6 % for betalingerne af de beloeb, der er bevilget for hele perioden 1994-1999.

Det skal understreges, at medlemsstaterne har 1999 til at indgaa forpligtelser og tre aar (1999, 2000 og 2001) til at foretage udbetalinger.

Et skema med oplysninger om udnyttelsesgraden for alle driftsprogrammer under stoetterammen sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets Generalsekretariat.

(1) EFT C 187 af 16.6.1998, s. 3.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2899/98

af Irini Lambraki (PSE) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Alvorlige problemer for citrusfrugtproducenterne paa Chios

De problemer, EU's oe-regioner og navnlig oeerne i AEgaeerhavet staar over for, er velkendte. Derfor er der i Amsterdam-traktaten fastlagt bestemmelser, der tager sigte paa saerlige stoetteforanstaltninger til fordel for oe-regionerne.

Landbrugssektoren er et af de stoerste problemer, da de smaa landbrug og de hoeje transportomkostninger har foert til, at slutprisen paa produkterne ikke er konkurrencedygtig.

Citrusproducenternes andelsforening paa Chios er den stoerste producentsammenslutning i AEgaeerhavet. Den staar imidlertid over for enorme problemer, da en faelles markedsordning for citrusfrugter behandler alle EU's regioner paa samme maade uden hensyntagen til oe-regionernes saerlige kendetegn.

Denne politik vil gradvis foere til, at citrusfrugtproduktionen paa Chios opgives, hvilket vil have alvorlige foelger for det sociale og oekonomiske liv paa oeen og foere til, at den traditionsrige landsby, Kampos, der ligger midt i produktionsomraadet, vil blive lagt oede.

Kan Kommissionen derfor oplyse:

- Hvilke muligheder er der for at stoette disse producenter inden for de eksisterende rammer?

- Hvilke foranstaltninger har Kommissionen i den umiddelbare fremtid til hensigt at ivaerksaette i forbindelse med dette konkrete problem inden for rammerne af den nye politik til fordel for oe-regionerne?

Svar afgivet af Franz Fischler paa Kommissionens vegne

(16. november 1998)

Raadets forordning (EF) 2019/93 af 19. juli 1993 om saerlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for de mindre oerer i Det AEgaeiske Hav(1) indeholder bestemmelser om saerlige foranstaltninger om stoette til lokale produkter og om undtagelser paa strukturomraadet af hensyntagen til de saerlige sociooekonomisk problemer, som disse oesamfund i Faellesskabet har.

Endvidere indeholder den faelles markedsordning for frugt og groensager en raekke foranstaltninger, som kan finde anvendelse inden for sektoren for produktion af citrusfrugter paa oeerne i Det AEgaeiske Hav. Den vigtigste af disse foranstaltninger er den mulighed, som producentorganisationen har for at oprette en driftsfond til finansiering af et operationelt program. En saadan fond kan faa stoette fra Faellesskabet og kan bruges til at igangsaette foranstaltninger til loesning af de problemer, som producentorganisationen staar over for.

(1) EFT L 184 af 27.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2865/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Graensevaerdier for boern - undersoegelse af indvirkningen paa boern - boerns miljoerettigheder

Graensevaerdierne i Den Europaeiske Unions forskellige miljoedirektiver er naesten udelukkende fastlagt paa grundlag af voksne menneskers kropsbygning. Paa grund af deres stoerrelse og deres endnu ikke faerdigudviklede krop reagerer boern meget sensibelt paa miljoeforurening og ofte med sygdomme som allergi, bronkitis eller psykosomatiske sygdomme. Der er hidtil ikke blevet taget hoejde for boern og deres saerlige foelsomhed i forbindelse med fastlaeggelsen af graensevaerdier.

Agter Kommissionen for fremtiden at fastsaette graensevaerdier for boern? I benaegtende fald, hvorfor ikke? Hvad agter Kommissionen at goere ved denne problematik?

Vil der i forbindelse med det ozon-direktiv, der er under udarbejdelse, i hoejere grad blive taget hensyn til boerns sundhedstilstand, og vil ozon-graensevaerdierne blive sat lavere?

Er Kommissionen af den opfattelse, at der i forbindelse med store projekter snarest muligt ikke blot skal foretages en miljoevurdering, men ogsaa en vurdering af indvirkningen paa boern? Hvordan skal et saadant direktiv gennemfoeres?

Kunne Kommissionen forestille sig, at den ville tage initiativ til lovgivning omkring graensevaerdier og undersoegelser af store projekters indvirkning paa boern?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(18. november 1998)

Det aerede medlem har ret i, at boern er mere foelsomme over for miljoegifte, men det er ikke korrekt, at der ikke tages hensyn til boern ved fastsaettelsen af normer i miljoedirektiverne. F.eks. hviler den foreslaaede revision af drikkevandsdirektivet(1) paa de seneste retningslinjer fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO). I disse retningslinjer tages der ikke blot hensyn til boern, naar de videnskabelige data taler herfor, men boern bruges ligeledes ofte som reference ud fra den betragtning, at hvis en graensevaerdi kan beskytte boern, skulle den ogsaa kunne beskytte voksne.

Kommissionen traekker ogsaa paa WHO's sagkundskab ved fastsaettelsen af nye taerskelvaerdier for ozon. I forbindelse med forslaget til et saerdirektiv om ozon er de seneste WHO-retningslinjer taget som udgangspunkt for fastsaettelsen af en sundhedsmaalsaetning paa lang sigt. Det erkendes i disse retningslinjer, at boern er en saerlig foelsom befolkningsgruppe.

Dette synspunkt fremgaar ogsaa klart i en redegoerelse om ozon, som er udarbejdet af en arbejdsgruppe bestaaende af eksperter fra medlemsstaterne, ikke-statslige organisationer (NGO'er), WHO og andre relevante organisationer, som stoette for Kommissionens arbejde med lovgivningen paa dette omraade. Der tages derfor fuldt ud hoejde for kravet om at boernene, der udgoer en foelsom befolkningsgruppe, sikres tilstraekkelig beskyttelse.

(1) KOM(97) 49 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3686/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Atomkraftvaerket i Ignalina i Litauen

1. Er Kommissionen klar over, at til november skal det litauiske parlament forhandle om og vedtage den nationale energistrategi, som udmaerket vil kunne tage sigte paa fornyet igangsaettelse af reaktorerne i Ignalina-atomkraftvaerket i Litauen, en foranstaltning som ville stride mod atomsikkerhedsaftalen og Agenda 2000? Hvilke foranstaltninger overvejer Kommissionen for at sikre, at vaerket ikke paa ny igangsaettes?

2. Vil Kommissionen goere en del af foertilstraedelsesmidlerne til Litauen betinget af, at Ignalina-vaerket lukkes?

3. Mener Kommissionen ikke, at de nyligt indgaaede kontrakter indgaaet af den litauiske energisektor for eksport af 6 TWh elektricitet om aaret i de naeste 10 aar - naesten hele den maengde, som fremstilles af en enkelt reaktor i Ignalina-atomkraftvaerket - vil afholde de litauiske myndigheder fra at lukke reaktorerne?

4. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe, hvis den litauiske regering paa ny igangsaetter Ignalina-reaktorerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(15. januar 1999)

Kommissionen er klar over, at Litauens regering har forpligtet sig til at forelaegge parlamentet en national energistrategi inden udgangen af 1998, og foelger opmaerksomt dette spoergsmaal.

Kommissionen har sammen med en raekke internationale finansieringsinstitutioner gentagne gange opfordret den litauiske regering indtraengende til at respektere forpligtelserne i henhold til aftalen om kontoen for nuklear sikkerhed (NSA), der er indgaaet med Den Europaeiske Bank for Genopbygning og Udvikling. Litauens myndigheder har i forbindelse med NSA forpligtet sig til ikke at genstarte reaktorerne i Ignalina-atomkraftvaerket. Kommissionen har i sin udtalelse om Litauens ansoegning om medlemskab af Faellesskabet, i tiltraedelsespartnerskabet og i den periodiske rapport af 4. november 1998 identificeret dette som et prioriteret indsatsomraade. Kommissionen har ligeledes udtrykt bekymring over Litauens energieksportpolitik.

Kommissionen har tilkendegivet, at den er villig til at samarbejde med Litauens regering om at forberede en bred energistrategi. Dette arbejde boer ogsaa omfatte overvejelser om konsekvenserne af nedlukningen af atomkraftvaerket. Saafremt Litauen forpligter sig til at overholde en acceptabel tidsplan for nedlukningen, vil der kunne ydes midler til stoette herfor fra Faellesskabets budget. Fremtidige Phare-midler til den litauiske energisektor vil blive gjort betinget af, at der vedtages en national energistrategi, som er i overensstemmelse med NSA-aftalen, at forpligtelsen til ikke at genstarte vaerket bekraeftes, og at der vedtages en realistisk tidsplan for nedlukningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3521/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Kompensation ved overbooking

Der henvises til Forslag til Raadets forordning (EF) 295/91 om en ordning for kompensation til ruteflypassagerer, der afvises paa grund af overbooking (KOM(98) 0041-98/0022(SYN))(1). Artikel 2, litra a), boer aendres, saaledes at det praeciseres, at passagererne boer checke ind mindst 30 minutter foer den meddelte afgang, eller endnu tidligere, saafremt luftfartsselskabet eller dets rejseagent har sendt en skriftlig forhaandsmeddelelse herom. Ved udtrykket "checke ind" forstaas den handling, at man stiller sig i koe ved indcheckningsskranken.

Kan Kommissionen paa denne baggrund stille forslag om kompensation i tilfaelde af aflysning af fly af handelsmaessige grunde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne Af Neil Kinnock

(3. februar 1999)

I sit aendrede forslag til Raadets forordning om aendring af forordning (EOEF) 295/91 om en ordning for kompensation til ruteflypassagerer, der afvises paa grund af overbooking(2), har Kommissionen allerede foreslaaet at aendre definitionen i artikel 2 a) for saa vidt angaar indcheckning.

Efter Kommissionens opfattelse boer passagererne checke ind paa det tidspunkt, der forud er blevet meddelt dem skriftigt, eller, hvis der ikke er angivet noget tidspunkt, senest 30 minutter foer det meddelte afgangstidspunkt. Dette goer ordningen mere fleksibel, idet indcheckningstiden kan vaere enten kortere eller laengere end de normale 30 minutter. Kommissionen foreslaar ogsaa, at luftfartsselskabet skal have ansvaret for at identificere de passagerer, der stadig befinder sig i indcheckningskoeen paa det tidspunkt, hvor indcheckningen til en afgang ophoerer.

I samme aendrede forslag har Kommissionen ligeledes accepteret Parlamentets forslag om i artikel 2 d) at medtage "flyafgange, der aflyses af handelsmaessige grunde".

(1) EFT C 120 af 18.4.1998, s. 18.

(2) EFT C 351 af 18.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3444/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Nitrogenoxidemissionerne fra fly

I forbindelse med forslaget til Raadets direktiv om begraensning af nitrogenoxidemissionerne (NOX) fra civile subsoniske jetfly (KOM(97) 0629-97-0349 SYN)(1), hvis retsgrundlag udgoeres af artikel 84, anmodes Kommissionen om ogsaa at henvise til artikel 130 S. Desuden er der i betragtningerne brug for en mere omfattende henvisning til direktiv 92/14/EOEF(2) (begraensning af flys stoejemissioner).

Endelig anmodes Kommissionen om eksplicit i betragtningerne til direktivet tydeligt at understrege, at teksten ogsaa gaelder for landene i EOES eller for ansoegerlandene.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(14. januar 1999)

Kommissionen er af den opfattelse, at EF-traktatens artikel 84, stk. 2, er det korrekte retsgrundlag for det foreslaaede direktiv om begraensning af nitrogenoxidemissionerne (NOX) fra civile subsoniske jetfly, som foelge af retsaktens indflydelse paa luftfartssektorens adgang til markedet.

Kommissionen mener derimod ikke, at en henvisning i praeamblen til en indbyrdes sammenhaeng mellem Raadets direktiv 92/14/EOEF af 2. marts 1992 om begraensning af stoejemissionerne fra fly, der er omfattet af del II, kapitel 2, bind 1, i bilag 16 til konventionen om international civil luftfart, anden udgave (1988)(3), og NOX-forslaget vil vaere til nogen nytte i fortolkningsmaessig henseende.

Naar foerst direktivet er vedtaget, vil det udgoere en del af "aquis" med de deraf foelgende forpligtelser for lande, der ansoeger om medlemskab af Den Europaeiske Union.

(1) EFT L 108 af 7.4.1998, s. 14.

(2) EFT L 76 af 23.3.1992.

(3) EFT L 76 af 23.3.1992, s. 21.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2951/98

af John Iversen (PSE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: EU stoette til privat oplagring

Svinekoedspriserne er i oejeblikket meget lave, eftersom landmaendene har udvidet produktionen efter en periode med hoeje priser. EU har benyttet sig af instrumentet eksportrestitution for at afboede krisen.

Desvaerre er det ikke alle produkter, der faar eksportrestitution, fx. enkelte produkter der eksporteres til fjernoesten.

Vil Kommissionen tage initiativ til, at produkter der eksporteres til fjernoesten, og som ikke faar restitutioner, kan faa stoette til privat oplagring? Mener Kommissionen ikke, at det er rimeligt at give en saadan stoette, eftersom en af konkurrenterne paa dette marked er USA, som ikke stiller miljoekrav, og som giver eksportstoette til deres producenter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. november 1998)

Kommissionen indfoerte den 26. september 1998 en ordning for stoette til privat oplagring inden for svinekoedssektoren ved forordning (EF) 2042/98 af 25. september 1998(1). Svinekoedsudskaeringer til markederne i Det Fjerne OEsten er blandt de stoetteberettigede produkter, og de erhvervsdrivende kan nyde godt af denne ordning i forbindelse med deres eksport til disse regioner.

(1) EFT L 263 af 26.9.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3724/98

af David Hallam (PSE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Straaling fra elektromagnetiske felter og foelgerne heraf for folkesundheden

Har Kommissionen kendskab til forskningen vedroerende foelgerne af elektromagnetiske felter (der opstaar i forbindelse med telekommunikationsmaster og elektriske luftledninger) for folkesundheden eller det kvaeg, som er paa graesning omkring disse felter? Hvis der ikke er blevet gennemfoert forskning heri, bedes Kommissionen oplyse, om den agter at gennemfoere forskning vedroerende foelgerne for folkesundheden af straaling fra elektromagnetiske felter? Hvis det konstateres, at folkesundheden er udsat for en eller anden risiko, agter Kommissionen da at forelaegge retsakter, som skal goere det muligt for de lokale, regionale eller nationale myndigheder at fastlaegge bestemmelser for opfoerelsen af telekommunikationsmaster?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-3491/98 og P-3724/98

(11. januar 1999)

Kommissionen forelagde i juni 1998 et forslag til Raadets henstilling om begraensning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter(1). I dette forslag tages der hensyn til den videnskabelige udtalelse fra Den Internationale Kommission om Beskyttelse mod Ikke-ioniserende Straaling, som stoettes af Kommissionens videnskabelige styringskomité. Denne tekst droeftes i oejeblikket i Raadet, som ogsaa har oversendt teksten til Parlamentet for en udtalelse.

Resultaterne af igangvaerende og fremtidig forskning paa dette omraade vil blive inddraget i overvejelserne om den indberetningsprocedure, der foreligger i denne tekst.

(1) KOM(98) 268 endelig udg.