SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1724/96 af Charles Goerens (ELDR) og Jup Weber (ARE) til Kommissionen (25. juni 1996)

Om: Skovbrugsstoette til lande, der er midt i en omstillingsproces

I OEsteuropa, herunder ogsaa i de lande, som haaber at blive medlemmer af Unionen, staar skovbruget over for mange store oekologiske og sociooekonomiske problemer. Luftforureningen foraarsager stadig alvorlige skader paa skovene, og det vil kraeve meget betydelige investeringer at begraense emissionerne. Privatiseringen og tilbagegivelsen af skovjorder har bevirket, at der er opstaaet i titusindvis af nye skovejere, og det maa forhindres, at de misforvalter og driver rovdrift paa deres skove, og de maa hjaelpes til at forvalte skovene paa en baeredygtig maade. Skovarealer i en stoerrelsesorden paa naesten fem millioner ha (ca. halvanden gang saa stort som Belgiens og Luxembourgs areal) er saa forurenede af straalingen fra Tjernobyl-katastrofen, at de ikke laengere kan forvaltes. Ud over de enorme sociale og oekonomiske omkostninger ved denne situation bevirker de brande, som uundgaaeligt opstaar i disse forladte skove, at der igen sker en spredning i atmosfaeren over lange afstande af de radioaktive stoffer, som er akkumuleret og koncentreret i skovoekosystemet.

Hvad goer EU, navnlig gennem PHARE- og TACIS-programmerne, for at loese disse store og akutte problemer, navnlig set i lyset af de forpligtelse, som EU og dens medlemsstater har indgaaet med undertegnelsen af resolution H3 om skovbrugsstoette til lande, der er midt i en omstillingsproces paa Helsinki-ministermoedet om beskyttelse af skove i Europa?

Boer Kommissionen ikke have en konkret strategi for, hvordan EU kan medvirke til beskyttelse og udvikling af skovressourcerne i OEsteuropa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (6. september 1996)

I forbindelse med forskellige programmer under Phare og Tacis har Kommissionen effektivt hjulpet med til at opfylde behovet for baeredygtig forvaltning af skovene i de central-og oesteuropaeiske lande (CEEC) og i de nye uafhaengige stater (SNG), herunder aktiviteter saasom kontrol af nonner i Polen, sammen med Verdensbanken (Phare-bidrag 10 mio. ECU) og CEECs deltagelse i Mera-projektet om skovdrift (kontrol), som ligeledes gennemfoeres i medlemsstaterne af Kommissionens faelles forskningscenter i Ispra. Tacis har stoettet trae- og traeforarbejdningsindustrien (f.eks. i 1992 handlingsprogrammet). En stor del af bistanden fokuserer paa oeko-klassificering og miljoemaessige baeredygtige skovningsrater.

Under Phare programmet uddeles der hvert aar ca. 100 mio. ECU til miljoeprojekter, hvoraf en stor del indirekte eller direkte omhandler baeredygtig skovdrift. Phare-stoetten til forbedring af miljoeet og bl.a. luft- og grundvandsforureningen yder et betydeligt bidrag til skovene i Europa, som det allerede blev anfoert i Helsinki-resolution H3. I denne blev der ogsaa opfordret til udvikling af strategier og samarbejde inden for alle omraader i forbindelse med skovdrift, saasom formidling af viden, udvikling af demonstrationsprojekter, opbygning af kapacitet, oprettelse af en legal og politisk ramme, baeredygtig skovforvaltning, kontrol og relevant vurdering af ressourcerne. Med henblik paa fremtiden tilskyndes der til oprettelse af en databank.

Som svar paa Helsinki-resolutionen forudser de multi-nationale miljoeprojekter (Phare) udviklingen af skovdriftsprogrammer, der gaelder for alle lande (1996-1999), og stoette til forvaltning af nationalparker og naturparker (1996-1998). Det multi-nationale Phare skovdriftsprogram forventes at sikre etablering af en oversigt over skove og forvaltningsmetoder (databank), at yde bistand til at udvikle en lovmaessig ramme for skovbrug i de forskellige lande, at udarbejde en oversigt over skovenes biologiske diversitet og at oplyse regeringer, ikke-statslige og andre organisationer om relevante fremgangsmaader i forbindelse med baeredygtig skovdrift og muligvis at udvikle nogle demonstrationsprojekter (til et beloeb af ca. 6 mio. ECU over 4 aar). Programmet for nationalparker vil sandsynligvis andrage 3 mio. ECU over 4 aar og tager sigte paa etablering af kontakter mellem parker, udveksling af metoder og opbygning af kapacitet.

Kommissionen udviklede for nylig en Phare-miljoestrategi, som blev droeftet med partnerlandene i begyndelsen af juni. Denne strategi omhandler alle mijoeaspekterne i fasen forud for tiltraedelsen, men anfoerer udtrykkeligt (i foelge ministerkonferencerne i Luzern og Sofia), at uprofessionel skovrydning og skade paa den biologiske diversitet er blandt de ni stoerste miljoemaessige udfordringer. Eftersom Phare-programmet imidlertid er baseret paa ansoegninger, kan Kommissionen ikke ensidigt yde Phare-stoette til et bestemt omraade, men Phare-landenes godkendelse af strategien, der omfatter ovennaevnte udsagn, angiver klart deres interesse herfor.

Tacis har i sit 1995-program i hoej grad lagt vaegt paa skovbrug, d.v.s. et skovressourceforvaltningsprogram, der tager sigte paa baeredygtighed i Karelen (2,5 mio. ECU, og skovbrugsafsnittet af Baikalsoe-projektet, som tager sigte paa forvaltning af naturressourcer (i alt 2,8 mio. ECU).

Phare- og Tacis-programmerne kan med deres begraensede midler saedvanligvis ikke foretage stoerre investeringer, men kan yde startbeloeb og uddannelse samt bidrage til at oege bevidstheden i almindelighed. Kommissionen understreger ligeledes i forbindelse med dens mange kontakter paa alle planer med de associerede lande betydningen af at overholde faellesskabsbestemmelserne og procedurerne for saa vidt angaar naturfredning.