ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2949/01

af James Nicholson (PPE-DE) til Kommissionen

(25. oktober 2001)

Om: Udgifter til sundheds- og socialsektoren i Den Europæiske Unions medlemsstater

1. Hvor store var udgifterne i procent af BNP til sundheds- og socialsektoren i hver enkelt af medlemsstaterne inden for de sidste fire år?

2. Hvor meget blev der brugt pr. indbygger på sundheds- og socialsektoren (eksklusive investeringsprojekter) i hver enkelt af medlemsstaterne inden for de sidste fire år?

3. Hvor mange procent deraf blev finansieret:

- direkte af staten

- privat

- via forsikringsordninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(14. december 2001)

Kommissionen indsamler ikke alle de oplysninger, det ærede medlem beder om. Nærmere bestemt foretages der for øjeblikket ingen regelmæssig indsamling af data om udgifterne til sundhedsvæsenet og ej heller data om personlige sociale ydelser.

Data om udgifterne til sundhedsvæsenet indsamles af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), men det kræver stor forsigtighed at foretage internationale sammenligninger ud fra disse data, da de anvendte definitioner varierer stærkt. Kommissionen arbejder sammen med OECD på at forbedre dataenes kvalitet og sammenlignelighed, bl.a. ved hjælp af det nye rammekoncept System of Health Accounts (SHA). Desuden er det målet at udarbejde et overordnet sundhedsoplysningssystem for Fællesskabet som led i det foreslåede program for folkesundhed.

Der redegøres nedenfor nærmere for de data, der sendes til det ærede medlem, for så vidt angår udgifterne til sundhedsvæsenet. Der foreligger imidlertid ingen data om personlige sociale ydelser, da det ikke er en kategori i Det Europæiske System af Integrerede Statistikker for Social Sikring.

Dataene nedenfor stammer fra OECD og sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets Generalsekretariat.

1. Det seneste referenceår varierer alt efter medlemsstat. Der forelægges data fra 1994-1999 for at få tilpas lange tidsrækker for hver enkelt medlemsstat.

2. De ønskede oplysninger om finansieringen af sundhedsudgifterne (a) direkte af staten, (b) privat og (c) via forsikringsordninger foreligger udelukkende for de samlede udgifter til sundhedsvæsenet. Udgifterne pr. indbygger oplyses i nationale valutaenheder.

3. Sammenligninger mellem landene bør af ovennævnte årsager foretages med forsigtighed. Det fremgår af de første SHA-prototypedata for udvalgte medlemsstater, at dataene i visse tilfælde ændrer sig markant, når der anvendes harmoniserede definitioner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2769/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Fællesskabets støtteprogram for skolemælk

Støtteprogrammet for skolemælk har tidligere været i farezonen i forbindelse med besparelser. For eksempel diskuteredes programmets fortsatte eksistens i 1999.

Hvilke medlemsstater modtager i øjeblikket støtte under skolemælksprogrammet, og hvilke summer modtager de?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(9. november 2001)

Tabellen nedenfor viser betalingerne til medlemsstaterne i forbindelse med EU's skolemælksordning for regnskabsårene 2000 og 2001 (i millioner EUR). Tallene for 2001 er foreløbige.

EU's støtte til skolemælksordningen blev sænket fra 95 % til 75 % af indikativprisen for mælk med virkning fra 1. januar 2001. Dette sammenholdt med udbetalingsforsinkelserne gør, at udgifterne for regnskabsåret 2001 ikke afspejler den reducerede støtte fuldt ud.

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2748/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Huller i Schengen-kontrollen

Politiet i Södermalm, Stockholm, oplyser, at det i sommeren 2001 har pågrebet flere personer, som er kommet ind i Schengen-området via Paris, men som har manglet indrejsestempler i deres pas. En betjent nævnte som eksempel to personer fra Chile, som fløj fra Santiago via Paris til Arlanda med Air France. De havde begge udrejsestempler fra Santiago. En af de pågældende havde forbud mod indrejse i Schengen-området. I grænsekontrollen i Arlanda lufthavn har man også haft sager, hvor amerikanske statsborgere er rejst ind i Sverige via Paris, uden forudgående kontrol i Charles de Gaulle-lufthavnen.

Ifølge de oplysninger, politiet i Stockholm har fået, savner Paris og Milano både personale, udstyr og rutiner til at kunne overholde Schengen-aftalen. Det er ikke usandsynligt, at den internationale kriminalitet allerede har opdaget og udnyttet dette forhold.

Hvad gør Kommissionen for at løse sådanne problemer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(29. oktober 2001)

Kommissionen kender ikke til de forhold, det ærede medlem henviser til.

Den vil tage kontakt med de svenske myndigheder for at få yderligere oplysninger, således at den med fuldt kendskab til situationen vil kunne rejse spørgsmålet over for de franske og de italienske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2524/01

af Diemut Theato (PPE-DE) til Rådet

(20. september 2001)

Om: Gennemførelsesbestemmelserne til visse bestemmelser i Fællesskabets finansforordning

I henhold til finansforordningens artikel 139 udarbejder Kommissionen i samråd med Europa-Parlamentet og Rådet gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen.

Den 21. august 2001 vedtog Kommissionen forordning (EF) nr. 1687/2001(1) om ændring af gennemførelsesbestemmelserne. De fleste af de ændringer til Kommissionens oprindelige forslag(2), Europa-Parlamentet havde krævet på mødet den 15. maj 2001, blev ikke overtaget.

1. Hvorledes ser Rådet på det forhold, at Kommissionen ikke har forsøgt at opnå enighed mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen om de ændringer, der skal gennemføres?

2. Hvorledes ser Rådet på det forhold, at Kommissionen

a) ikke har overtaget Parlamentets krav om sikring og styrkelse af den interne revisors uafhængighed (herunder navnlig klagemuligheder jf. reglerne for finansinspektøren)?

b) har svækket det oprindelige forslag og har givet afkald på bestemmelser, hvorefter den interne revisor ikke blot skulle kontrollere, at forvaltnings- og kontrolsystemerne var effektive, men også at de finansielle transaktioner var formelt rigtige og budgetforvaltningen økonomisk forsvarlig?

c) ikke har gennemført bestemmelserne i finansforordningens nye artikel 24 a(3), hvorefter der skulle vedtages gennemførelsesbestemmelser jf. artikel 139 for den interne revisors kontrol med budgettransaktionernes formelle rigtighed?

(1) EFT L 228 af 24.8.2001, s. 8.

(2) SEK(2001) 1890.

(3) EFT L 111 af 20.4.2001, s. 2.

Svar

(10. december 2001)

Rådet erindrer om, at i overensstemmelse med artikel 139 i finansforordningen er Europa-Parlamentets og Rådets udtalelser med henblik på Kommissionens vedtagelse af gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning vejledende, og at der således ikke kræves en aftale mellem de tre institutioner i medfør af denne artikel.

Rådet fastslår, at Kommissionen i den endelige tekst til forordning (EF) nr. 1687/2001, som den vedtog den 21. august 2001(1), har taget hensyn til udtalelserne fra hhv. Europa-Parlamentet og Rådet om det udkast til forordning om nævnte gennemførelsesbestemmelser, som blev fremsendt til Rådet den 17. november 2000. Det tilkommer ikke Rådet at vurdere den endelige tekst til forordningen, som Kommissionen har vedtaget på eget ansvar.

(1) EFT L 228 af 24.8.2001, s. 8.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2618/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(27. september 2001)

Om: Farligt lægemiddel imod kolesterol

Der er for nylig i Grækenland forekommet dødsfald på grund af bivirkninger af det kolesterolsænkende lægemiddel cerivastin, som sælges under betegnelsen Lipobay. Ifølge offentliggørelser har Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering siden april 2001 ligget inde med oplysninger om det pågældende lægemiddel, som det har fået tilsendt af medlemsstaternes ansvarlige arbejdsgrupper.

Kan Kommissionen oplyse, om man fra Grækenland har modtaget de relevante oplysninger, og om de europæiske myndigheder har informeret Grækenland om risiciene forbundet med dette lægemiddel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(7. november 2001)

Oplysninger om mulige, sjældne men potentielt livsfarlige, bivirkninger af det kolesterolsænkende lægemiddel cerivastatin, som sælges under betegnelsen Libobay, har været tilgængelige i alle medlemsstater i nogen tid. På et møde i april 2001 i Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering, som alle medlemsstater deltog i, blev der igen rejst spørgsmål om betydningen af de foreliggende oplysninger. Dette medførte en ny analyse af situationen og tilbundsgående drøftelser med alle medlemsstaterne i juni 2001, som resulterede i en beslutning truffet af alle medlemsstaterne om at erstatte anvendelsen af dette lægemiddel med et andet middel, gemfibrozil. Denne beslutning, som forventes at reducere risikoen for livsfarlige virkninger, trådte i kraft i slutningen af juni 2001. Dette skete forud for virksomhedens beslutning om at trække produktet tilbage fra markedet i hele verden.

Så vidt Kommissionen ved, har man fra Grækenland modtaget de nødvendige og relevante oplysninger, og Grækenland var fuldt ud inddraget i drøftelserne på europæisk plan om dette lægemiddel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1882/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2001)

Om: Præmier for markafgrøder (Sverige)

På området dyrepræmier agter Kommissionen i fremtiden at indføre en maksimumgrænse for støtte til dyr pr. bedrift og aldersklasse. Ville det ikke være hensigtsmæssigt også at indføre en sådan maksimumgrænse, f.eks. 50 ha, for støtte til markafgrøder, således at landbrugsbedrifterne kun kan modtage støtte inden for denne størrelsesorden?

Kan Kommissionen oplyse:

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Sverige omfatter over 50 ha,

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Sverige omfatter mindre 50 ha,

- hvilke besparelser en sådan foranstaltning ville medføre for området markafgrøder med hensyn til budgettet målt i absolutte tal og i procenter?

Samlet supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 og E-1884/01

(18. september 2001)

Til at bestemme, hvor mange landbrugsbedrifter der har korn-, oliefrø- og proteinafgrødearealer (kop-arealer) på under eller over 50 ha, benyttes databasen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring (INLB). Selv om denne database vægtes med resultaterne af strukturundersøgelsen af landbrugsbedrifter (Eurostat), er der bred enighed om, at de store bedrifter er overrepræsenteret. Nedennævnte tal kan derfor betragtes som maksimumstal. Tallene er for 1997, som er det sidste år, for hvilket der foreligger tal for alle medlemsstater i INLB's database.

Kolonne A og C i nedenstående tal angiver pr. medlemsstat den procentdel bedrifter, der har kop-arealer på henholdsvis under og over 50 ha.

Tabellens kolonne B og D angiver pr. medlemsstat procentdelen af kop-arealer på bedrifter med kop-arealer på henholdsvis under og over 50 ha.

Alt andet lige angiver kolonne F pr. medlemsstat den procentdel af kop-arealerne, der ville blive udelukket, hvis der blev anvendt en grænse på 50 ha.

Alt andet lige angiver kolonne I pr. medlemsstat besparelserne i mio. EUR, hvis der blev anvendt en grænse på 50 ha kop-arealer. De udbytter, der anvendes, er de af medlemsstaterne meddelte referenceudbytter. De samlede besparelser for EF ville være på 4 mia. EUR.

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1057/01

af Pat Gallagher (UEN) til Kommissionen

(5. april 2001)

Om: Dyrlægekontrol i slagterier

Kan Kommissionen bekræfte, at det er korrekt at fortolke Rådets direktiv 64/433/EØF(1), især artikel 2 litra d) og artikel 9 således, at det indebærer, at embedsdyrlægen skal være fysisk til stede i slagteriet i forbindelse med kontrollen før og efter slagtningen?

(1) EFT B 121 af 29.7.1964, s. 2012.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. juni 2001)

I Rådets direktiv 64/433/EØF med senere ændringer har man fastlagt de sundhedsmæssige betingelser for produktion og afsætning af fersk kød fra kvæg, svin, får og geder samt hovdyr, holdt som husdyr.

I artikel 3, stk. 1, afsnit A, bestemmes, at hver medlemsstat drager omsorg for, at slagtekroppe b) hidrører fra et slagtedyr, der er blevet undersøgt af en embedsdyrlæge før slagtningen og d) undersøges efter slagtningen af en embedsdyrlæge .

I artikel 9 hedder det, at medlemsstaterne drager omsorg for: i) at der på et slagteri, der er autoriseret i henhold til artikel 10, er mindst en embedsdyrlæge til stede i hele det tidsrum, hvor dyrene undersøges før og efter slagtningen.

Artikel 4, der er en undtagelse fra artikel 3, giver medlemsstaterne mulighed for at tillade, at kød fra slagterier, der kun foretager få slagtninger, markedsføres på den pågældende medlemsstats område, såfremt visse betingelser er opfyldt. Disse bestemmelser giver en vis grad af frihed, idet slagteriet skal oplyse veterinærtjenesten om slagtetidspunktet, således at der kan foretages levende syn enten på bedriften eller på slagteriet umiddelbart før slagtningen. Undersøgelsen af kødet efter slagtningen kan endvidere foretages af enten embedsdyrlægen eller en medhjælper på embedsdyrlægens ansvar. Hvis der konstateres læsioner eller forringelser af kødet skal undersøgelsen efter slagtningen dog foretages af embedsdyrlægen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2089/01

af Marco Pannella (TDI) til Rådet

(12. juli 2001)

Om: Pressefrihed i Laos og finansiering af tidsskriftet Le Rénovateur

Regeringen i Den Demokratiske Folkerepublik Laos udøver et fuldstændigt monopol på den skriftlige og audiovisuelle presse. I henhold til medielovgivningen kan journalister, som ikke rapporterer om begivenheder på konstruktiv vis, eller som beretter om dem på en måde, som hæmmer Det Kommunistiske Partis virke, idømmes fængselsstraffe på mellem 5 og 15 år. Den 8. juni udstedte landets informations- og kulturminister, Phandouangchit Vongsa, en lov, som i detaljer fastsætter de kriterier, enhver journalist fremover har pligt til at respektere i forbindelse med nyhedsreportager, og som samtidig øger kontrollen med informationer, der offentliggøres på Internettet. Heller ikke ugebladet Le Rénovateur, som udkommer på fransk, og som finansieres af Agence intergouvernementale de la Francophonie, et mellemstatsligt agentur for fransktalende lande, undgår myndighedernes kontrol. Dets indhold adskiller sig ikke fra landets øvrige udgivelser, idet det blot gengiver den officielle oversættelse til fransk af de tekster, som udsendes af Informationsministeriet. Ugebladets chefredaktør beklæder i øvrigt samme stilling på Vientiane Times, den engelsksprogede udgave af en laotisk avis.

Er Rådet klar over, at visse medlemsstater i kraft af deres deltagelse i Agence intergouvernementale de la Francophonie er med til at finansiere en publikation, der fungerer som organ for enhedspartiet? Mener Rådet ikke, at selv en sådan indirekte finansiering fra medlemsstaternes side i høj grad strider imod Unionens officielle politik til fremme af pressefriheden? Agter Rådet i bekræftende fald at opføre dette spørgsmål på dagsordenen for et af sine kommende møder, og hvilke konkrete og afgørende initiativer agter det at tage for at fremme en reel pressefrihed i Laos?

Svar

(27. november 2001)

Rådet er ikke blevet orienteret om finansieringen af tidsskriftet Le Rénovateur. Det går ind for pressefriheden og støtter den overalt, hvad enten det er i Den Demokratiske Folkerepublik Laos eller andetsteds. Det ærede parlamentsmedlems bekymringer er efter Rådets procedurer blevet forelagt de berørte medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2600/01

af Wolfgang Ilgenfritz (NI) til Kommissionen

(20. september 2001)

Om: Omsætningsafgift på arbejdsmedicinske ydelser

I henhold til den østrigske lov om omsætningsafgift (paragraf 6, stk. 1, nr. 19 UStG 1994) er en læge (fysisk person) omfattet af den i § 6 anførte fritagelse for omsætningsafgift, mens denne bestemmelse ikke gælder for et anpartsselskab, der er oprettet i henhold til gældende lovgivning.

Er denne forskelsbehandling mellem fysiske personer og selskaber i lovgivningen om omsætningsafgift i overensstemmelse med EF-retten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. oktober 2001)

Kommissionen finder, at den fritagelse for behandling af personer som et led i udøvelse af lægegerning og dertil knyttede erhverv, der er omhandlet i artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), i sjette momsdirektiv (Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag(1)), ikke udelukkende finder anvendelse på behandling udført af fysiske personer, men også på behandling udført af juridiske personer.

Kommissionen bemærker, at dette spørgsmål ligeledes er genstand for en præjudiciel sag, der i øjeblikket verserer for Domstolen (sag C-141/00).

(1) EFT L 145 af 13.6.1977.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2113/01

af Gordon Adam (PSE) til Rådet

(13. juli 2001)

Om: Miljøindvirkningsvurdering af Temelin-atomkraftanlægget

På baggrund af rapporten om ovennævnte vurdering, hvis udarbejdelse blev vedtaget i Melk i december 2000 og blev afsluttet med en offentlig høring i Wien i juni 2001, er Rådet da enigt i, at Den Tjekkiske Republik har opfyldt de tilsagn, der blev givet i Melk? Er Rådet også enigt i, at der ikke er sikkerhedsmæssige årsager til ikke at tage reaktor nr. 1 i brug?

Svar

(27. november 2001)

Rådet har ikke kendskab til rapporten og er heller ikke inddraget i den vurderingsproces, som det ærede medlem nævner.

Rådet tillægger det imidlertid stor betydning, at kandidatlandene opnår et højt nukleart sikkerhedsniveau. I den forbindelse blev der udarbejdet en rapport om nuklear sikkerhed i disse lande, der omfatter detaljerede henstillinger for hvert land. Disse henstillinger er blevet forelagt kandidatlandene, herunder Den Tjekkiske Republik, og gælder bl.a. for Temelin-atomkraftværket.

Der afventes nu svar på disse henstillinger, som vil blive behandlet inden for rammerne af udvidelsesforhandlingerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1825/01

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Rådet

(27. juni 2001)

Om: Beslutningstagning og konstruktiv afståen fra at stemme

I artikel 23 i Amsterdam-traktatens afsnit V, hedder det: Afgørelser under dette traktatafsnit træffes af Rådet med enstemmighed. Desuden indeholder artiklen princippet om den såkaldte konstruktive afståen. Jeg vil gerne bede Rådet om at fortolke denne artikel. Skal traktaten fortolkes således, at en enkelt medlemsstat med kravet om enstemmighed kan forhindre, at kampstyrker overdrages visse opgaver med henblik på krisestyring, hvis den stemmer imod forslaget og ikke accepterer at afstå fra at stemme?

Svar

(26. november 2001)

I henhold til artikel 23, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union træffes afgørelser under afsnit V i TEU (vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik) af Rådet med enstemmighed. Det fastsættes endvidere, at det forhold, at medlemmer, der er til stede eller repræsenteret, afholder sig fra at stemme, ikke hindrer vedtagelsen af sådanne afgørelser.

I artiklens stk. 2 anføres de tilfælde, hvor Rådet uanset stk. 1 træffer afgørelse med kvalificeret flertal, idet det præciseres, at dette stykke under alle omstændigheder ikke gælder for afgørelser, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet.

Det følger heraf, at afgørelser, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet, træffes af Rådet med enstemmighed. Et enkelt medlem af Rådet kan derfor hindre vedtagelsen af en sådan afgørelse ved at stemme imod den.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2416/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(5. september 2001)

Om: Tillæg for enkeltværelse

Det har længe været skik, at rejseselskaber pålægger et tillæg for enkeltværelse, hvorved personer, der rejser alene, skal betale et yderligere beløb for at få et værelse for dem selv.

Selv om den oprindelige grund var, at dette gjorde det muligt for rejseselskaberne at udligne tabet af indtægt ved personer, der rejser alene og som bor i dobbeltværelse, er det nu om dage ofte tilfældet, at personer, der rejser alene, pålægges et tillæg for et enkeltværelse.

Hvad mener Kommissionen om dette uretfærdige tillæg, især når den rejsende under alle omstændigheder bor i et værelse, der er bestemt til én person (dvs. et enkeltværelse)?

Har den planer om at tage dette spørgsmål op til fornyet behandling med henblik på at få dette tillæg afskaffet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(18. oktober 2001)

Den måde, hvorpå prisen for hotelværelser beregnes, er forskellig fra land til land den kan for eksempel beregnes på basis af antal personer pr. værelse, eller på værelsesbasis. Kommissionen er naturligvis klar over, at det er normal praksis for hoteller at pålægge et tillæg for enkeltværelser.

Kommissionen har dog ingen kompetence på dette område. Det er derfor en sag mellem den pågældende medlemsstat og det pågældende selskab.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2044/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Sjusk og bødestraf i forbindelse med Athens metro

Ifølge rapporten fra ekspertgruppen fra selskabet Den Attiske Metro udviser Athens metro mangler, fejl og sjusk, hvilket har ført til, at det græske ministerium for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder har pålagt den joint venture, der udfører projektet, en bødestraf på 5,35 mia. drakmer. Sjusket vedrører ifølge rapporten mangel på rullende materiel, intens støjforurening, produktionsfejl ved motorerne til vognene, manglende lynafledning samt mangler ved tunnellerne og stationerne med det resultat, at der trænger fugtighed ind mange steder.

EU har ydet omfattende støttebeløb til dette projekt. Hvad mener Kommissionen om de ovennævnte mangler? Havde Kommissionens tjenestegrene kendskab til disse, allerede inden de blev meddelt af de græske myndigheder? Hvorledes stiller Kommissionen sig til forlængelsen af metroen til linjen Monastiraki Egaleos? Denne linje forventes at være færdiganlagt i løbet af 1 160 kalenderdage, idet der i kontrakten kun er afsat 90 dage til udgravningsarbejder. De græske arkæologer har åbent erklæret, at de anser dette tidsrum for utilstrækkeligt til, at de kan gennemføre deres arbejde.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(13. september 2001)

På grundlag af informationerne fra Attiko Metro selskabet, der er projektleder for de nye linjer i Athens metro, og inden projektet godkendes i henhold til bestemmelserne, tilbageholdtes et beløb svarende til en række punkter, der ikke er fuldt ud i overensstemmelse med kontraktbestemmelserne. Tilbageholdelsen af dette beløb skal motivere kontrahenten til at udføre de nødvendige korrektioner, hvorefter udbetaling af det fulde beløb vil blive foretaget. Hvis disse korrektioner ikke bliver gennemført, vil beløbet blive anvendt til at betale for tjenesteydelser fra andre kontrahenter, der i stedet skal udføre dette arbejde.

Dette er normal god praksis fulgt af projektlederen på grundlag af internationale forvaltningsstandarder ved store projekter for civile, elektromekaniske og elektroniske systemer.

I overensstemmelse med nærhedsprincippet og den decentraliserede forvaltning af de europæiske regionalprogrammer informeres Kommissionen ikke systematisk, men kun når den udtrykkeligt anmoder herom, om gennemførelsen af de kontrakter, der undertegnes af medlemsstaterne ved udførelsen af offentlige arbejder, der medfinansieres af EU-fondene.

Med hensyn til udvidelsen Monastiraki-Egaleo har Attiko metro informeret Kommissionen om, at der, fordi Egaleo-området er et vigtigt arkæologisk område, er igangsat undersøgelser i alle stationer og skakter i 1998. Dette omfattende arkæologiske undersøgelsesprogram er blevet gennemført i mange områder og er ved at være fuldført i andre områder. De 90 dage til udgravningsarbejder, der er afsat i udbudsdokumenterne, er kun til dækning af uventede behov for undersøgelser. Dette tidsrum kan forlænges, hvis der er behov for det.