SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2787/02

af Ulla Sandbæk (EDD) til Kommissionen

(3. oktober 2002)

Om: Sukker

1. Hvordan vil Kommissionen tackle spørgsmålene om oprindelsesbestemmelser og beskyttelsesforanstaltninger og forhindringer i forsyningsleddet der kan virke begrænsende på mindre udviklede landes produktions- og eksportkapacitet i de kommende aftaler om økonomisk partnerskab?

2. Vil Kommissionen udlevere en detaljeret oversigt over profitraten i den europæiske sukkerindustri land for land? En sådan oversigt skal indeholde en vurdering af profitraten i EU's sukkerindustri i forhold til andre agroindustrier.

3. Kan Kommissionen, som en del af midtvejsrevisionen af den fælles landbrugspolitik, udarbejde en oversigt over profitraterne (både med og uden subsidier) for de vigtigste afgrøder der produceres under den fælles landbrugspolitik (hvede, byg, majs, ris, sukker osv.)?

4. Kan Kommissionen udarbejde en liste over nye produkter fra de mindst udviklede lande, som er importeret til EU siden indførelsen af Alt-andet-end-våben-initiativet, og som har nydt godt af samme initiativs ophævelse af afgifter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(12. november 2002)

1. De økonomiske partnerskabsaftaler vil indeholde stabile og forudsigelige rammer for oprindelsesreglerne baseret på de oprindelsesregler og metoder for administrativt samarbejde, der er defineret i protokol 1 til bilag V til Cotonou-aftalen. Under forhandlingerne om de økonomiske partnerskabsaftaler vil Kommissionen vurdere alle specifikke anmodninger om ændringer af oprindelsesreglerne, særligt anmodninger fra landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) med henblik på at forbedre AVS-landenes nuværende markedsadgang eller kontrollen med ordningen. I EU's direktiver for forhandlingerne om de økonomiske partnerskabsaftaler er det fastlagt, at Cotonou-aftalens beskyttelsesbestemmelser (artikel 8-11 i bilag V) skal finde anvendelse i overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens relevante bestemmelser.

Det er et centralt mål for de økonomiske partnerskabsaftaler at søge at fjerne hindringer på udbudssiden. Ved at afskaffe handelshindringerne mellem AVS-landene og EU vil de økonomiske partnerskabsaftaler fremme handelspolitiske reformer i AVS-landene, i og med at der skabes større åbenhed og gennemskuelighed og mere forudsigelige politiske rammer. Det vil bidrage til at mobilisere de økonomiske aktører og tiltrække investeringer. Det er selvfølgelig også nødvendigt med udviklingsbistand. Derfor er det vigtigt at bemærke, at de økonomiske partnerskabsaftaler trods deres uafhængige juridiske status udgør en integreret del af Cotonou-tilgangen. For at sikre at de nødvendige handels- og justeringsforanstaltninger kan gennemføres hensigtsmæssigt, har man i programmeringen for 9. Europæiske Udviklingsfond (EUF), som næsten er færdig, integreret handelsaspektet i udviklingssamarbejdsprogrammerne, især på regionalt niveau. De programmer, der under 9. EUF skal finansieres vedrørende regional integration og opbygning af handelskapacitet i AVS-landene, beløber sig i øjeblikket til i alt ca. 485 mio. EUR. I de midtvejsevalueringer og afsluttende evalueringer, der er forudset i Cotonou-aftalen, vil der især blive udvist opmærksomhed om omfanget af forberedelser i relation til de økonomiske partnerskabsaftaler.

Kommissionen har også med enkelte AVS-lande og -regioner aftalt en række programmer med henblik på at opfylde handelskapacitetsbehovene på mellemlang og lang sigt. Kommissionen er også aktivt involveret i eksportfremmende tiltag i en række AVS-lande.

Desuden findes der også horisontale programmer, som alle AVS-landene har adgang til, og som er udformet med henblik på at styrke eksportkapaciteten. Inden for havebrug og fiskeri er der to vigtige eksempler herpå, som tager sigte på at støtte AVS-landenes bestræbelser for at tilpasse sig kravene i forbindelse med sundheds- og plantesundhedsstandarder for eksport af disse produkter.

2. Der foreligger i øjeblikket ikke nogen detaljeret oversigt land for land over den europæiske sukkerindustris overskudsmargen. Der er dog ved at blive gennemført en ekstern undersøgelse som led i reformen af den fælles markedsordning for sukker, og den skulle dække disse spørgsmål.

3. Der foreligger i øjeblikket ikke nogen oversigt over overskudsmargenerne (både med og uden subsidier) for de vigtigste afgrøder, der produceres under den fælles landbrugspolitik; spørgsmålet undersøges inden for rammerne af den generelle konsekvensanalyse i meddelelsen om midtvejsevalueringen.

4. I Rådets forordning (EF) nr. 416/2001(1) fastsættes det, hvilke produkter der liberaliseres som led i Alt undtagen våben-initiativet. 2001-tallene for præferenceimport under Alt undtagen våben-initiativet har kun foreligget siden september 2002, og da det er nødvendigt med mindst 2 år for objektivt at vurdere Alt undtagen våben-initiativets virkninger, er det for tidligt at foretage en vurdering.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 416/2001 af 28. februar 2001 om ændring af forordning (EF) nr. 2820/98 om anvendelse af et flerårigt arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. juli 1999 til 31. december 2001 med henblik på at udvide toldfritagelsen til også at omfatte varer med oprindelse i de mindst udviklede lande, uden mængdebegrænsning, EFT L 60 af 1.3.2001.