SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1860/99

af Christos Folias (PPE-DE) og Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen

(14. oktober 1999)

Om: Små og mellemstore virksomheder og miljøbeskyttelse

De små og mellemstore virksomheders aktiviteter er meget ofte miljøforurenende. Forebyggende foranstaltninger og sikring af, at disse aktiviteter udføres på en miljøvenlig måde, påfører de små og mellemstore virksomheder udgifter, som medregnes i produkternes eller tjenesteydelsernes pris. Disse bliver således ofte mindre konkurrencedygtige, hvorfor de ekstra omkostninger forhindrer miljøvenlige anskuelser og miljøforvaltningsmetoder.

Erfaringerne fra gennemførelsen af EMAS-forordningen (fællesskabsordning for miljøstyring og miljørevision) viser, at de små og mellemstore virksomheder undgår at deltage i dette system, fordi de frygter for øgede driftsomkostninger og forhøjede priser på deres produkter og tjenesteydelser. Der bør findes nye incitamenter (økonomiske eller andre, navnlig inden for rammerne af den tredje EU-støtteramme) og eventuelt oprettelse af et særligt økonomisk miljøinstrument sideløbende med LIFE-programmet, som først og fremmest skal øge de små og mellemstore virksomheders miljømæssige dimension.

Kan Europa-Kommissionen derfor besvare følgende spørgsmål:

1. Hvilke incitamenter har der hidtil eksisteret med dette formål for øje?

2. Hvilken erfaring er der draget i forbindelse med deres gennemførelse, og hvorledes vurderer man denne?

3. Hvilke nye foranstaltninger vil Kommissionen forsøge at iværksætte med henblik på at nå de ovennævnte mål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(7. december 1999)

For så vidt angår miljøstyrings- og -revisionsordningen (EMAS), er denne ordning udtænkt til at fungere som et markedsinstrument. Den bygger på markedskræfterne til at udøve kædepres og pres blandt organisationer for at få dem til at indføre den. Dette er langt det mest retfærdige for små og mellemstore virksomheder (SMV), eftersom hvis der kræves EMAS i forbindelse med en bestemt kontrakt betingelserne så er de samme for alle organisationer, der indsender tilbud for den pågældende kontrakt og derved skabes ensartethed for alle. Erfaringen med EMAS hidtil har vist, at organisationer af alle størrelser kan deltage. En nylig undersøgelse vedrørende EMAS viste, at udtrykt i antal ansatte er omkring 32 % af dem der deltager i EMAS-ordningen SMV'er. Den mindste deltager er faktisk en tremandsorganisation i Det Forenede Kongerige. SMV'ers anførte modstand mod at deltage i EMAS kunne skyldes det forhold, at EMAS stadig ikke er trængt tilstrækkeligt igennem på markedet, og at markedet endnu ikke har givet tilstrækkelige fordele til organisationer, der deltager i EMAS. Revisionen af forordningen har til hensigt at klare disse spørgsmål og give specifikke foranstaltninger for SMV'er i form af adgang til oplysninger og mulige støttemidler. Der er sideløbende blevet lanceret støtteordninger i forskellige medlemsstater, og Kommissionen har til hensigt at offentliggøre disse på EMAS-websiten.

Indførelsen af EMAS samfinansieres af aktion 3.2.6 under foranstaltning 3.2 Modernisering af virksomheder i det operationelle program (OP) for Industri, i forbindelse med EF-støtterammen (EFSR) for Grækenland under den igangværende programperiode 1994-1999. Den nævnte aktion skal hjælpe med udvikling af certificeringssystemer for miljøstyring med hensyn til EMAS og Den Internationale Standardiseringsorganisations (ISO) standard nr. 14001, i industrier og SMV'er med industrikarakter. Samme foranstaltning indeholder i øvrigt mulighed for støtte til virksomheder til indførelse af miljømærket gennem aktion 3.2.7. Det samlede budget for nævnte foranstaltning beløber sig til 702 408 med et bidrag fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond på 193 809.

Der finansieres en række undersøgelser med henblik på indførelse af EMAS i nogle industrivirksomheder i den offentlige sektor i forbindelse med samme operationelle program for Miljø. Det samlede budget for denne aktion beløber sig til 354 000. Vurderingen af resultaterne, navnlig hvad angår antallet af firmaer, der vil have fået certificering, vil blive foretaget, når programmet er færdigt ved udgangen af 2001.

Da forslaget til den græske EFSR for den kommende programperiode 2000-2006 først nu er kommet Kommissionen i hænde, er det for tidligt at udtale sig om, hvilke mulige projekter der kunne udløbe deraf.

2000-2006-strukturfondene kan give SMV'erne incitamenter til at tilslutte sig EMAS (eller andre foranstaltninger ud over det juridisk minimalt krævede). Disse incitamenter kan være direkte eller indirekte. Strukturfondene kunne eventuelt give finansiel støtte til SMV'er til at gennemføre EMAS-ordningen. På den anden side kunne det forhold at være registreret under EMAS-ordningen give SMV'er fortrinsret i andre finansielle støtteordninger, uanset deres formål. Kommissionens meddelelse om strukturfonde og koordineringen heraf med Samhørighedsfonden retningslinjer for programmer i perioden 2000-2006(1) anbefalede medlemsstaterne at følge denne kurs. Det er nu op til medlemsstaterne under udarbejdelsen af deres planer og programmer for 2000-2006-perioden at udnytte de muligheder, der tilbydes gennem strukturfondene til at fremme EMAS blandt SMV'er.

Det bør ligeledes nævnes, at på Parlamentets initiativ blev Vækst og miljø-ordningen indført i 1995. Denne styres af Den Europæiske Investeringsfond med budgetstøtte fra Kommissionen. I henhold til denne ordning gives der garanti for lån, som banker i medlemsstaterne har ydet til SMV til miljømæssige investeringer, og således opnår SMV billigere lån.

(1) COM(1999) 344 final.