SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0945/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Skattemaessig harmonisering

Af oplysningerne i Kommissionens tabeller i forbindelse med forelaeggelsen af meddelelsen om skatter og afgifter fremgaar det klart, at skattetrykket fra 1980 til 1993 er steget for alle italienere, baade ansatte og selvstaendige. Tabellerne viser endvidere de beskatningsmaessige skaevheder mellem medlemsstaterne og forskellene i skatteprocenterne og skattetrykket mellem ansatte og selvstaendige.

Finder Kommissionen ikke, at

1. en for differentieret beskatning udgoer en hindring for det indre markeds funktion og en indirekte konkurrenceforvridning?

2. der boer vaere mulighed for fastlaeggelse af overgraenser for beskatning, ligesom der er fastlagt undergraenser i momssektoren, i forbindelse med beskatning af mindre virksomheder og haandvaerk?

3. det byrdefulde, overbureaukratiserede og staerkt varierede beskatningssystem af smaa og mellemstore virksomheder og haandvaerk i Italien udgoer en alvorlig hindring for ansaettelse af personale og skabelse af nye arbejdspladser?

4. Hvilke initiativer agter Kommissionen i bekraeftende fald at tage for at skabe de vilkaar, der kan muliggoere en hurtigere harmonisering og dermed gennemfoerelse af det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (4. juni 1996)

Kommissionens tabeller om strukturen i skatter, afgifter og bidrag til social sikring i Faellesskabet viser, at skattebyrden paa arbejdskraft (ansatte) er steget mellem 1980 og 1993. Paa basis af de foreliggende oplysninger er det dog ikke muligt at drage samme konklusion, hvad angaar beskatningen af selvstaendige, i det mindste ikke paa nuvaerende stadium i analysen.

Det er netop naar forskellene i de nationale beskatningssystemer og sociale sikringsordninger medfoerer hindringer for det indre markeds funktion og konkurrenceforvridninger, at Kommissionen har mest grund til at foreslaa, at disse forskelle mindskes. Forskelle i beskatningsreglerne har imidlertid ikke noedvendigvis i sig selv saadanne virkninger, navnlig hvis man tager hensyn til alle skatter, afgifter og sociale sikringsbidrag, men ogsaa til deres modstykke, f.eks. infrastrukturens eller uddannelsens beskaffenhed.

Hindringerne i forbindelse med beskatningsreglerne og de sociale sikringsordninger inden for det indre marked findes inden for bestemte omraader, f.eks. behandling af graensearbejdere og graenseoverskridende pengestroemme inden for erhvervslivet. Disse hindringer og noedvendigheden af at fjerne dem blev belyst i det dokument om skatter og afgifter i Faellesskabet, som Kommissionen fremlagde paa det uformelle moede for oekonomi- og finansministre i Verona den 12. og 13. april.

I sin meddelelse af 25. maj 1994 om forbedring af skatteforholdene for smaa og mellemstore virksomheder (SMV) ((KOM(94) 206. )) anfoerte Kommissionen, at den i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet ikke havde til hensigt at harmonisere beskatningsreglerne for SMV. Det vil derfor ikke vaere hensigtsmaessigt for Kommissionen at foreslaa en maksimumsgraense for beskatning af SMV og haandvaerksvirksomheder. Beskatningen af saadanne virksomheder hoerer fuldstaendig under medlemsstaternes kompetence. Kommissionen har dog henstillet til medlemsstaterne, at de traeffer foranstaltninger med henblik paa at gennemfoere bestemte forbedringer i beskatningen af SMV ((EFT L 177 af 9.7.1994. )).

Hvad angaar spoergsmaalet om jobskabelse, synes den oegede beskatning af arbejdskraft at vaere mere skadelig end beskatningen af virksomhederne. Et bureaukratisk og kompliceret beskatningssystem i en hvilket som helst medlemsstat er imidlertid saerlig skadelig for SMV. Derfor foreslog Kommissionen i sin rapport til Det Europaeiske Raad i Madrid ((CSE(95) 2087. )), at medlemsstaterne udvikler en radikal strategi for administrativ og lovgivningsmaessig forenkling, herunder forenkling af momssystemerne. I erkendelse af at de forholdsvis hoeje skatter, afgifter og sociale sikringsbidrag rammer SMV haardest, finder Kommissionen, at medlemsstaterne kraftigt boer straebe mod at nedbringe de indirekte loenomkostninger for at fremme jobskabelsen i SMV.

Endelig understreger Kommissionen betydningen af at gaa videre med de skattemaessige spoergsmaal i dokumentet om skatter og afgifter i Faellesskabet, der blev droeftet af oekonomi- og finansministrene i Verona. I dokumentet foreslaas nye globale tiltag, hvad angaar skattemaessige spoergsmaal og sociale sikringsordninger under hensyntagen til maalsaetningerne for det indre marked, Den OEkonomiske og Monetaere Union og bekaempelse af arbejdsloesheden. En gruppe paa hoejeste niveau bestaaende af oekonomi- og finansministrenes personlige repraesentanter skal under forsaede af Kommissionen fortsaette droeftelserne af de skattemaessige spoergsmaal paa grundlag af retningslinjerne i ovennaevnte dokument.

Kommissionen har for nylig via en af kommissaererne paa et moede i Udvalget for OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik udtrykt oenske om, at den gerne vil have regelmaessige droeftelser om disse spoergsmaal med Europa-Parlamentet.