SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0479/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Den sociale dialog og pluralistisk repraesentation

Udviklingen af den europaeiske sociale dialog - som omhandlet i den til Maastricht-traktaten knyttede aftale - ville forudsaette, at Kommissionen var rede til at acceptere den pluralistiske fagforeningsrepraesentation, der karakteriserer den europaeiske demokratiske model.

I stedet ser det ud til, at gennemfoerelsen af artikel 3 og 4 i denne aftale ikke er omfattet af denne pluralistiske tilgang til spoergsmaalet, men stadig er fastlaast i den form for social dialog, der indfoertes i 1985, hvilket er ensbetydende med diskriminering af en samfundsgruppe bestaaende af 1.500.000 virksomhedsledere i hele Den Europaeiske Union og indskraenker raekkevidden af den sociale dialog, som bilaget til traktaten kraever udvidet.

Vil Kommissionen - under henvisning til vedtagelsen paa plenarmoedet i juni 1993 af beslutningen i betaenkning af GIL-ROBLES om virksomhedsledernes situation i EF - ud over de konsultationer, der nu og da finder sted, ogsaa indbyde den europaeiske sammenslutning af virksomhedsledere til at sidde med ved forhandlingsbordet og paa denne maade anerkende denne vigtige del af middelstanden fuldt ud?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (3. april 1997)

I aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, jf. traktaten om Den Europaeiske Union, sondres der mellem konsultation af arbejdsmarkedets parter og dialogen mellem disse, der kan munde ud i forhandlinger om og afslutning af aftaler paa faellesskabsniveau.

Den Europaeiske Sammenslutning af Virksomhedsledere konsulteres regelmaessigt og formelt om eventuelle lovgivningsinitiativer paa faellesskabsplan i henhold til de procedurer, som er fastlagt i ovennaevnte aftales artikel 3, og som hoerer under Kommissionens ansvarsomraade.

Kommissionens mente saaledes, at Den Europaeiske Sammenslutning af Virksomhedsledere opfyldte kravene i de kriterier, der er fastlagt i punkt 24 i Kommissionens meddelelse af 14. december 1993 for at kunne deltage i konsultationen. Denne sammenslutning blev ligeledes inviteret med til rundbordsdroeftelserne i forbindelse med initiativet: »En indsats for Beskaeftigelsen i Europa: en Tillidspagt«, som blev indkaldt af Kommissionens formand i slutningen af april 1996, og til den trepartskonference, der blev afholdt paa initiativ af det italienske formandskab i midten af maj sidste aar.

Med hensyn til selve forhandlingerne er det Kommissionens opfattelse, at man skal bevare det princip, som har sikret udviklingen af den sociale dialog siden 1985, nemlig arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationernes uafhaengighed, hvilket indebaerer, at disse gensidigt anerkender hinanden som partnere, der er berettiget til at forhandle paa europaeisk niveau. Kommissionen har derfor ikke bemyndigelse til at diktere, at en bestemt arbejdstager- eller arbejdsgiverorganisation skal deltage ved forhandlingsbordet.

Kommissionen har i sin meddelelse om udviklingen af den sociale dialog paa faellesskabsplan af 18. september 1996 i punkt 70-72 behandlet spoergsmaalet om, hvilke parter der skal deltage i forhandlingerne. Kommissionen mener, at udviklingen af dialogen og forhandlingsstrukturerne er arbejdsmarkedsparternes eget ansvar, og den opfordrer parterne til at vise sig aabne og fleksible paa dette punkt.