ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1280/00

af Emmanouil Mastorakis (PSE) til Kommissionen

(19. april 2000)

Om: Naturkatastrofer

Den 14. oktober 1999 rettede jeg en mundtlig forespørgsel til Kommissionen (H-0603/99) om skabelse af retsgrund for bistand i tilfælde af naturkatastrofer. Kommissionen udtalte i sit svar bl.a., at mldr Parlamentet ikke har fundet det formålstjenligt at sende et klart politisk budskab om genopførelse af nødhjælpen på budgettet mldr, og atmldr det påhviler Parlamentet klart at give udtryk for sit standpunkt mldr. Den 2. december 1999 efter Parlamentets vedtagelse af betænkningen af Bourlanges rettede jeg en ny mundtlig forespørgsel (H-0763/99), men Kommissionen gav atter et negativt svar. Europa-Parlamentet har allerede vedtaget en beslutning om retningslinjerne for 2001-budgetproceduren Sektion III Kommissionen (A5-0070/2000 betænkning af Haug), hvor det i punkt 34 hedder, at der er behov for at genopføre konto B4-3400, således at der straks kan ydes medhjælp til katastroferamte befolkninger.

Kan Kommissionen på baggrund af de ovennævnte nye informationer oplyse, hvornår den vil forelægge det forslag til retsgrundlag for ydelse af bistand i tilfælde af naturkatastrofer i Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(20. juni 2000)

Kommissionen takker det ærede medlem for den vedvarende interesse, han udviser med hensyn til skabelsen af et retsgrundlag for bistand i forbindelse med naturkatastrofer inden for Fællesskabet.

I den forbindelse nævner det ærede medlem beslutningen om retningslinjerne for budgetproceduren 2001 sektion III Kommissionen (A5-0070/2000 Haug-betænkningen), hvori det i punkt 34 hedder, mldr at der er behov for at genopføre konto B4-3400 (nødhjælp til ofre for naturkatastrofer i Den Europæiske Union) mldr.

Idet Kommissionen fuldt ud anerkender det politiske signal, som Europa-Parlamentet har udsendt, ser den sig dog endnu ikke i stand til at fremlægge det forslag til retsgrundlag for nødhjælp i tilfælde af naturkatastrofer eller teknologisk betingede katastrofer i Fællesskabet.

Den igangværende reform sigter mod at fastægge de politiske prioriteringer for Fællesskabets foranstaltninger i de kommende år samt mod at klarlægge med hvilke midler de skal føres ud i livet. Det er derfor endnu for tidligt at fremlægge et sådant forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2251/00

af Lone Dybkjær (ELDR) til Kommissionen

(7. juli 2000)

Om: Bioetik

Følgende spørgsmål har til formål at klarlægge Kommissionens prioriteringer indenfor det femte rammeprogram for forskningen, og herunder særligt hvorfor bioetik synes nedprioriteret under den del af rammeprogammet der omhandler Quality of life and management of living resources.

Udviklingen på det biologiske område går meget stærkt. De tekniske muligheder som forskningen indenfor GMO'er, microorganismer, mv. giver skaber nogle mere udflydende grænser for hvor langt forskningen kan tillade sig at gå. Alligevel har Kommissionen i det femte rammeprogram kun afsat 10 mio. over 4 år til forskning indenfor etisike, juridiske og sociale aspekter. Muligheden for at føre en fælles europæisk diskussion af de etiske konsekvenser af forskningen er dermed meget begrænset.

Derfor, i hvilket omfang vil Kommissionen være parat til at sikre området større bevågenhed i de kommende år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(8. september 2000)

Som anført i Kommissionens meddelelse fra januar 2000 om et europæisk forskningsrum(1), lægger Kommissionen stor vægt på, at der skabes et fælles syn på etiske spørgsmål i Europa, navnlig i forbindelse med biovidenskaberne. Her vil forskning i bioetik komme til at spille en stor rolle.

I det femte rammeprogram er bioetik en af aktionslinjerne under Generiske FTU-aktiviteter, og de disponible midler skal deles med andre stærkt overtegnede områder i programmet for livskvalitet og forvaltning af de levende ressourcer. Efter den første indkaldelse af forslag under dette program (to indgivelsesfrister) modtog Kommissionen ca. 50 projektforslag vedrørende bioetik for i alt 40 mio.. Heraf er der ydet støtte til 8 forslag for i alt 4,75 mio.. Som følge af bioetikkens store betydning er Kommissionen i færd med at undersøge mulighederne for at offentliggøre yderligere to indkaldelser af forskningsforslag om bioetik (indgivelsesfrist forår 2001 og 2002) for at øge ressourcerne på dette område.

Da mange projekter i andre dele af programmet for livskvalitet har etiske følger, bliver videnskabelige projekter, der berører vigtige bioetiske spørgsmål, underkastet en etisk vurdering som led i programmet. De etiske vurderinger gennemføres af pan-europæiske paneler bestående af fremragende eksperter fra forskellige fagområder(f.eks. videnskab, jura, etik og sociologi). Kommissionen har allerede foranstaltet tre sådanne etiske vurderinger, som er et værdifuldt redskab til at øge bevidstheden om de etiske aspekter, både hos forskerne og politikerne.

Sideløbende hermed ydes der som led i ledsageforanstaltningerne under programmet om livskvalitet også støtte til særlige initiativer (konferencer, workshops), som kan inspirere til en pan-europæisk debat om vigtige bioetiske spørgsmål. Disse initiativer er et vigtigt middel til at skabe et bindeled mellem biovidenskaberne, samfundsvidenskaben og samfundet som helhed.

(1) KOM(2000) 6 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1003/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: Følger for virksomhederne af banankonflikten mellem EU og USA

Hvornår vil Kommissionen mødes med de amerikanske parter med henblik på at finde en endelig løsning på den vedvarende og skadelige banankonflikt mellem EU og USA, og hvornår forventes der en afslutning til alle parters tilfredshed?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy på skriftlige forespørgsler E-1001/00, E-1002/00 og E-1003/00

(16. maj 2000)

Kommissionen beklager at måtte meddele det ærede medlem, at den ikke ser nogen mulighed for at yde erstatning til de selskaber i EU, som er blevet berørt af USA's afgiftsforhøjelser.

Kommissionen er opmærksom på de alvorlige følger, som disse foranstaltninger kan få for de berørte parter, og er fast besluttet på at løse problemet så hurtigt og effektivt som muligt.

Kommissionen forelagde den 10. november 1999 Rådet og Parlamentet et forslag om ændring af forordningen om import af bananer(1), for at gøre denne fuldt ud forenelig med WTO-reglerne.

Parallelt hermed har Kommissionen sammen med de involverede parter undersøgt mulighederne for at bilægge tvisten. Repræsentanter for Kommissionen mødtes således med repræsentanter for USA i slutningen af marts 2000 i Washington. Dette møde førte imidlertid ikke til noget resultat, men viste, hvor vanskeligt det er at finde frem til et system, der er acceptabelt for begge parter.

Kommissionen vil gerne understrege, at den gør alt, hvad den kan, for snarest muligt at bringe denne konflikt til ophør. Kommissionen håber, at Parlamentet vil støtte den i disse bestræbelser ved hurtigt at vedtage sin udtalelse om Kommissionens forslag af 10. november 1999.

(1) KOM(1999) 582 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1758/00

af Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) til Kommissionen

(31. maj 2000)

Om: EU's badevandsdirektiv

EU's 25 år gamle badevandsdirektiv trænger til at blive fornyet. Man bør især koncentrere sig om den organoleptisk baserede forskning, idet vurderinger foretaget på et visuelt grundlag ofte er behæftede med fejl.

Hvordan vil Kommissionen sikre, at det forældede badevandsdirektiv hurtigst muligt kommer op på et tidssvarende niveau?

Hvordan vil Kommissionen ændre direktivets indhold navnlig med hensyn til, hvilke elementer, der skal måles, målemetoderne og den organoleptiske vurdering, så måleresultaterne under alle forhold er objektive og sammenlignelige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(20. juli 2000)

Direktiv 76/160/EØF om kvaliteten af badevand(1) tilsigter i det væsentlige at overvåge forureningen af naturlige badeområder med spildevand og herunder især fækal forurening. Medlemsstaterne er derfor forpligtet til regelmæssigt at foretage prøveudtagninger og analysere disse for fækale indikatorer i kvalificerede mikrobiologiske laboratorier. Ud over disse laboratorieanalyser skal prøverne også kontrolleres i forhold til æstetiske parametre, dvs. en visuel vurdering af bl.a. tilstedeværelsen af mineralske olier og blivende skum fra vaskemidler samt en bedømmelse via lugt for tilstedeværelsen af phenoler. Kontrollen udøves i de fleste medlemsstater af kvalificeret og erfarent personale, men der kan dog forekomme fejlskøn.

Kommissionen har arbejdet intensivt med revisionen af ovennævnte direktiv siden 1998. Der gennemføres praktiske undersøgelser i de fleste medlemsstaters badeområder, og en ekspertgruppe arbejder med alle aspekter af overvågningen indbefattet parametre og analysemetoder. Kommissionen vil i den forbindelse sikre den størst mulige overensstemmelse med Verdenssundhedsorganisationens (foreslåede) standarder.

Kommissionen har til hensigt inden sommerferien at forelægge en meddelelse for Europa-Parlamentet og Rådet, hvori principperne for revisionen af direktivet opstilles. Meddelelsen danner udgangspunkt for en bred høringsproces, der inddrager alle interessegrupper, og processen skal munde ud i en badevandskonference til efteråret. Kommissionen forventer at kunne fremsætte et forslag til revisionen i første halvdel af 2001.

(1) EFT L 312 af 5.2.1976.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1530/00

af Marie-Thérèse Hermange (PPE-DE) til Kommissionen

(12. maj 2000)

Om: Beskyttelse af familien og barnet

I sin beslutning A4-0004/1999(1) af 28. januar 1999 om beskyttelse af familien og barnet anmodede Europa-Parlamentet Kommissionen om at udbrede kendskabet til gode løsninger i medlemsstaterne med hensyn til børnepasning, særlige pasningsmetoder, integrering af ældre i samfundet og udnyttelse af deres færdigheder til gavn for børnene, sikkerhed på offentlige steder og tilpasning af de offentlige transportsystemer til børnenes behov.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet eller agter at træffe med henblik på at omsætte dette forslag i konkret praksis?

(1) EFT C 128 af 7.5.1999, s. 79.

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou på skriftlige forespørgsler E-1530/00, E-1531/00, E-1532/00, E-1533/00, E-1534/00, E-1535/00, E-1536/00 og E-1537/00

(27. juni 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2101/00

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om: Cyperns tiltrædelse

Hvad vil Cyperns forfatningsmæssige position være i EU, hvis tiltrædelsesforhandlingerne med Cypern afsluttes med positivt resultat men samtidig ingen parallel løsning opnås med hensyn til øens deling?

Vil hele øen i henhold til international og europæisk ret blive en medlemsstat af EU i lovens forstand uanset den deling, som i realiteten eksisterer, eller vil kun den græsk-cypriotiske side af den grønne linje blive medlem af EU og derved faktisk anerkende den omstridte tyrkiske republik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(19. juli 2000)

Tiltrædelsesforhandlingerne afholdes inden for rammerne af en mellemstatslig tiltrædelsesforhandling mellem medlemsstaterne og Republikken Cypern.

Kommissionen henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Helsingfors, hvori det hedder: Det Europæiske Råd understreger, at en politisk løsning vil lette Cyperns tiltrædelse til Den Europæiske Union. Såfremt der på tidspunktet for tiltrædelsesforhandlingernes afslutning ikke er fundet en løsning, vil Rådet træffe afgørelse om tiltrædelsen, uden at ovennævnte politiske løsning skal gælde som en betingelse. I denne forbindelse vil Rådet tage hensyn til alle relevante faktorer.

Kommissionen er helt enig i EU's holdning, der kraftigt støtter De Forenede Nationers anstrengelser for at finde en politisk løsning på Cypern, og spekulerer hverken på virkningerne af, at der ikke findes en løsning, eller på fremtidige afgørelser i Det Europæiske Råd.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0734/00

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(6. marts 2000)

Om: Opførelse af en underjordisk parkering ved Piazza Lorenzini i Rom

I Portuense-bydelen i Rom Kommune, hvor man for nylig konstaterede et lille palæs sammenstyrtning, har kommunaladministrationen givet byggetilladelse til opførelse af en underjordisk parkering med plads til 80 biler ved Piazza A. Lorenzini.

Hele dette område er karakteriseret ved en undergrund bestående af tufhuler og gange, og det er grunden til dets meget ustabile karakter, men til trods for den indtrufne sammenstyrtning synes der ikke at være blevet gennemført en passende analyse og hydrologisk undersøgelse af undergrunden. Endvidere synes det heller ikke at være nødvendigt, at der i dette område opføres en parkering, da der allerede er tilstrækkeligt mange parkeringspladser. Arbejdet kommer desuden til at omfatte fældning af nogle højstammede flere årtier gamle træer i et af de få grønne områder i bydelen. Af alle disse grunde er borgerne gået stærkt imod tanken om opførelsen af denne parkering, navnlig ved oprettelse af forskellige spontane komitéer. Rom Kommune har endvidere ikke anmodet det 15. arrondissement, som er kompetent for dette område, om at foretage en forebyggende vurdering af projektet.

Vil Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse følgende:

1. Finder den ikke, at ovennævnte projekt falder inden for rammerne af de projekter, for hvilke det er obligatorisk at foretage en miljøindvirkningsvurdering i henhold til direktiv 85/337/EØF(1) og efterfølgende ændringer?

2. Finder den det ikke passende at henvende sig til de kompetente nationale myndigheder for at forvisse sig om det hensigtsmæssige i at gennemføre dette projekt i betragtning af de derboende borgeres modstand?

(1) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(14. marts 2000)

Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-0243/00(1).

(1) Se side 108.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0919/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(25. marts 2000)

Om: Mynder i Spanien og Irland

Mynder, der opdrættes til væddeløb i Irland, aflives ofte eller eksporteres til Spanien, når de har afsluttet deres hundevæddeløbskarriere. Når disse dyr ankommer til Spanien, behandles de ofte dårligt, og de spanske myndigheder griber ikke ind for at sikre, at normerne overholdes.

Irland har tidligere modtaget EU-støtte til fordel for myndeopdrættere. Kan Kommissionen garantere, at dette ikke længere er tilfældet? Vil Kommissionen desuden oplyse, hvilke foranstaltninger den træffer eller agter at træffe for at bringe denne mishandling af mynder i Irland og Spanien til ophør, især hvad angår gamle og/eller syge hunde?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0826/00 og E-0919/00

(19. april 2000)

Kommissionen tager dyrevelfærden meget alvorligt og prioriterer den højt. Der findes EU-regler om beskyttelse af dyr under transport og dyr, de benyttes til forskningsformål. Disse regler gælder også for hunde.

Efter den protokol om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er vedlagt som bilag til EF-traktaten, tager Fællesskabet og medlemsstaterne fuldt hensyn til dyrs velfærd, når Fællesskabets politikker inden for landbrug, transport, det indre marked og forskning fastlægges og gennemføres, samtidig med, at de respekterer medlemsstaternes love og administrative bestemmelser samt deres skikke, navnlig med hensyn til religiøse ritualer, kulturelle traditioner og regionale skikke.

På den anden side indeholder fællesskabsretten ingen bestemmelser om, hvorledes hunde som de nævnte greyhounds skal holdes og kan benyttes til væddeløb i medlemsstaterne, og dette spørgsmål henhører derfor udelukkende under medlemsstaternes ret. Da det er op til de enkelte medlemsstater at finde en løsning på dette problem, kan Kommissionen kun opfordre de ansvarlige myndigheder til at forbyde den mishandling, som det ærede medlem omtaler.

Kommissionen kan bekræfte, at det ikke er muligt at modtage EU-støtte til investeringer i greyhound-opdræt og -væddeløb. Det er muligt, at Støtten fra Fællesskabet har været ydet virksomheder, personer eller organisationer, der opdrætter greyhounds eller er involveret i hundevæddeløb i EU, til andre formål. I dette tilfælde er det ikke en betingelse for EU-støtten, at modtagerne ikke er involveret i greyhoundopdræt eller hundevæddeløb, og Kommissionen har ingen oplysninger om sådanne modtagere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0806/00

af Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) til Kommissionen

(9. marts 2000)

Om: Kommissionens repræsentants rolle på Europa-Parlamentets officielle rejser

På grund af de forskellige iagttagelser, som Europa-Parlamentets repræsentanter har gjort på officielle rejser med hensyn til den rolle, som Kommissionens repræsentant spiller, bedes Kommissionen oplyse følgende: Eksisterer der en eller anden form for regulativ vedrørende Kommissionens repræsentants rolle i forbindelse med de officielle rejser, som Europa-Parlamentets organer foretager i tredjelande, især hvad angår tilrettelæggelse, protokol, deltagelse, osv.?

Findes der en eller anden for form regulativ vedrørende Kommissionens repræsentants deltagelse i parlamentsudvalgs og interparlamentariske delegationers møder i Bruxelles, når der er spørgsmål på dagsordenen, hvortil tilstedeværende repræsentanter kan bidrage med oplysninger af interesse for Parlamentets arbejde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(27. marts 2000)

Den rolle, som lederen af Kommissionens delegation i et tredjeland spiller under officielle besøg af Europa-Parlamentets medlemmer, er fastlagt i håndbog over operationelle procedurer.

Denne rolle indebærer bl.a., at vedkommende modtager Parlamentets delegation ved ankomsten til landet, at den pågældende (inden for rimelige grænser) yder logistisk støtte, briefer parlamentarikerne om situationen i landet og om særlige interessante spørgsmål, og at vedkommende ledsager delegationen fra Parlamentet under dens forskellige besøg. Det kan også om nødvendigt indebære ydelse af bistand med henblik på kontakt til de lokale medier og eventuelt tilbud om en vis gæstfrihed.

I 1999 vedtog Kommissionen en meddelelse til Rådet og Parlamentet, hvori den erklærede, at delegationsledere kunne deltage i parlamentsudvalgsmøder og interparlamentariske delegationers møder på samme måde, som tjenestemænd ved Kommissionen med basis i hovedsæderne gør det. Ved sådanne lejligheder kunne de besvare særlige spørgsmål om udøvelsen af deres funktioner. Kommissæren med ansvar for de eksterne forbindelser har opfordret delegationsledere i forbindelse med besøg i hovedsæderne til at tilbyde en briefing af de pågældende udvalg eller den pågældende delegation om, hvorledes det går med forbindelserne mellem Unionen og det land eller de lande, de har fået tildelt som arbejdsområde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0749/00 af John McCartin (PPE-DE) til Kommissionen. Nederlandsk lovgivning om svangerskabsafbrydelse.



EF-Tidende nr. 026 E af 26/01/2001 s. 0103 - 0103



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0749/00 af John McCartin (PPE-DE) til Kommissionen (13. marts 2000) Om: Nederlandsk lovgivning om svangerskabsafbrydelse Er Kommissionen opmærksom på de foreslåede ændringer i den nederlandske lovgivning, hvorefter abort skal tillades efter den 24. svangerskabsuge i de tilfælde, hvor fosteret har et handicap, og mener Kommissionen, at en sådan lov vil være i modstrid med traktaternes artikel 6? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino (11. maj 2000) Kommissionen er ikke blevet informeret om og har ikke kendskab til nogen forslag om at ændre den nederlandske lovgivning for at tillade aborter efter den 24. svangerskabsuge. Under alle omstændigheder mener Kommissionen generelt ikke, at det er hensigtsmæssigt at beskæftige sig med hypotetiske spørgsmål som dem, der måtte opstå på grund af lovforslag, som ikke nødvendigvis bliver vedtaget.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0662/00

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(28. februar 2000)

Om: Det femte handlingsprogram for lige muligheder for kvinder og mænd

I forlængelse af drøftelsen den 22. februar 2000 med kommissær Anna Diamantopoulou om det femte ligestillingsprogram vil jeg gerne stille følgende spørgsmål:

1. Forventes handlingsprogrammet vedtaget i slutningen af 2000 eller i begyndelsen af 2001, da det forventes påbegyndt i 2001?

2. Forventer Kommissionen, at det femte program vil omfatte mainstreaming-foranstaltninger (integration af kønsaspektet i andre politikker) og foranstaltninger for positiv særbehandling? Hvorledes forventes finansieringen af disse to grupper af foranstaltninger fordelt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(21. marts 2000)

Som Kommissionens medlem med ansvar for beskæftigelse og sociale anliggender nævnte i forbindelse med drøftelserne i udvalget om kvinders rettigheder den 22. februar 2000, forventes forslaget til et nyt rammeprogram om lige muligheder for kvinder og mænd for perioden 2001 2005 at blive fremlagt til vedtagelse før sommeren 2000. Både det portugisiske og det franske formandskab har medtaget dette emne i deres respektive dagsordener for at sikre, at Rådet vedtager det nye program på grundlag af artikel 13 i EU-traktaten, så det kan gennemføres i 2001.

Med hensyn til finansieringen af det nye program afspejler den det faktum, at programmet kombinerer specifikke foranstaltninger for at rette op på de uligheder, kvinder oplever, med mainstreaming-foranstaltninger. I forbindelse med denne nye fremgangsmåde vil Kommissionen blive opfordret til at identificere sine foranstaltninger for at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd (uanset om der er tale om mainstreaming-politikker eller positive særforanstaltninger) med hensyn til både indhold og omkostninger, da det nye program er en paraply for alle de fællesskabspolitikker, der kan yde et bidrag til realiseringen af målet om ligestilling mellem kvinder og mænd. Derudover vil det nye program indeholde en række horisontale og koordinerende foranstaltninger for at sikre den interne konsekvens og effektivitet samt overvågning, rapportering og evaluering. Foranstaltninger, der ikke kan finansieres over andre budgetposter, vil blive præsenteret i form af Rådets afgørelse om et handlingsprogram med sin egen særskilte budgetpost (B3-4012).