ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2207/98

af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: OEdelaeggelse af et groent omraade paa Attika

Kommissionens interesse for og bekymringer over oedelaeggelserne af miljoeet i Europa og isaer i de allerede staerkt miljoeforurenede omraader som Attika-baekkenet er almindeligt kendt. Paa nuvaerende tidspunkt goeres der forsoeg paa at oedelaegge en af de taetteste skove, som omgiver Athen, Hymettos-skoven, der er et af de faa groenne omraader, som er tilbage i en europaeisk hovedstad, der staar over for saerdeles alvorlige miljoeproblemer. Det er planlagt, at der skal oedelaegges 30 hektar skovomraade med henblik paa anlaeggelsen af en omfartsvej med vejfoering paa jordens overflade. En loesning ville vaere at anlaegge en tunnel. Den polytekniske laereanstalt i Athen har allerede foretaget en serioes undersoegelse heraf, men der er hidtil blevet taget afstand fra denne loesning paa grund af de hoeje udgifter. De lokale myndigheder har taget skridt til at afvaerge denne oedelaeggelse af miljoeet. Agter Kommissionen, og i bekraeftende fald hvorledes, at intervenere rettidigt med henblik paa at redde skoven, da Den Europaeiske Union selv bidrager til finansieringen af disse projekter via faellesskabsstoetterammen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(3. september 1998)

Kommissionen har af de graeske myndigheder faaet oplyst, at den endelige plan for omfartsvejen ved Imittos, der skal forbinde den nye lufthavn i Spata med den sydlige del af Athen-omraadet, gaar ud paa at anlaegge en underjordisk motorvejsstraekning paa 4,5 km, hvilket svarer til 37,5 % af den samlede vejlaengde (12 km). De graeske myndigheder bekraefter, at de har undersoegt alle alternative tunnelloesninger, og at de har valgt den optimale loesning ud fra et transportmaessigt og miljoemaessigt synspunkt.

Ifoelge myndighederne er der blevet foretaget en vurdering af det paagaeldende projekts miljoevirkninger, ligesom miljoebetingelserne er blevet godkendt ved en ministeriel beslutning, alt i overensstemmelse med den nationale lovgivning og EF-bestemmelserne. Beslutningens indhold er blevet inkorporeret i den lov, som det graeske parlament har vedtaget om den internationale lufthavn i Spata(1).

(1) Lov nr. 2338 - Graesk lovtidende nr. 2002a af 14.9.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1706/98

af Stéphane Buffetaut (I-EDN) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Brancheorganisationer og begraensning af konkurrencen

I sag C-249/91 vedroerende afgoerelser truffet af en Comité Interprofessionel des Vins Doux Naturels (CIVDN), indklagede Kommissionen Den Franske Republik for De Europaeiske Faellesskabers Domstol for tilsidesaettelse af vaesentlige bestemmelser i Traktaten om Den Europaeiske Union.

Generaladvokat Otto Lenz gjorde navnlig opmaerksom paa de franske myndigheders praksis i foelgende tre tilfaelde (Konklusioner, s. 48):

- fastsaettelse af priser for "vins doux naturels" paa det franske marked

- fastsaettelse af salgskvoter, som fastlaegger, hvilken maengde vin producenterne kan saelge pr. hektar opdyrket areal. Overskrides kvoten, laegges vinen paa et lager, "stock de sécurité et de vieillissement"

- vinenes afgang fra producenternes lagre er betinget af, at der forinden fremlaegges et certifikat udstedt af CIVDN, hvori det fastslaas, at kontrakterne er registreret m.m.

De franske myndigheder forpligtede sig til at afskaffe denne praksis. Kommissionen haevede derefter sagen.

I realiteten er mindst to af de tre fremgangsmaader blevet opretholdt eller genindfoert i en anden form, og der er derfor inden for de seneste maaneder blevet indsendt en ny klage til Kommissionen ledsaget af beviser. Kommissionen har hidtil overhovedet ikke reageret.

Mener Kommissionen, at disse fremgangsmaader, som var uacceptable i 1991, nu kan godtages? Kan Kommissionen goere rede for, hvilke nye momenter i traktaten eller i Domstolens praksis, som skulle tale for en saadan opfattelse? Paa hvilken maade og hvornaar agter den i modsat fald at skride ind over for de franske myndigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(14. juli 1998)

Efter en ny klage registreret under nr. 98/4361 har Kommissionen atter undersoegt den sag, som det aerede medlem stillede spoergsmaal om. Denne undersoegelse viste, at det var noedvendigt med supplerende oplysninger.

Klagerne, der blev konsulteret i den anledning, har endnu ikke tilsendt Kommissionen de supplerende oplysninger.

Saa snart Kommissionen modtager disse oplysninger, vil den afslutte vurderingen af sagen og underrette det aerede medlem herom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2537/98

af Marie-Noëlle Lienemann (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Sag mod Crédit Mutuel paa grund af statsstoette

Hvilke overvejelser har Kommissionen gjort sig om de fremtidige betingelser for produkter til fremme af almindelig opsparing, som tjener til finansiering af sociale og industrielle projekter samt lokal udvikling?

Mener den, saafremt den ikke har gjort sig saadanne overvejelser, isaer med hensyn til de noedvendige harmoniseringsforanstaltninger, at saadanne produkter - i Frankrig f.eks. opsparingsordningerne Livret A, Codevi og Livret Bleu - blot vil skulle forsvinde, fordi det rent oekonomisk og konkurrencemaessigt maa og skal ske?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(11. september 1998)

Produkter, der fremmer den del af folks opsparing, der tjener til finansiering af sociale og industrielle goder eller til lokal udvikling, er ikke et problem set fra Faellesskabets side og kan naturligvis fortsaette med at eksistere.

I visse tilfaelde kan der dog forekomme problemer paa grund af den maade, hvorpaa indsamling af opsparing organiseres, for saa vidt som denne indsamlingsmaade som sekundaer effekt i sidste instans kan give en indirekte fordel til det foretagende, der fremmer denne opsparing.

For saa vidt angaar et tilfaelde, nemlig den livret bleu, som Crédit Mutuel i Frankrig staar bag, har Kommissionen indledt den i EF-traktatens artikel 93, stk. 2, omhandlede procedure for at undersoege dette tilfaelde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2499/98

af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Spansk maegling for at genoplive fredsprocessen mellem israelere og palaestinensere

Den israelske premierministers anmodning til Spanien om at optraede som maegler og goere sin indflydelse gaeldende med henblik paa at give det noedvendige skub til at faa forhandlingerne ud af doedvandet og opnaa fred, sikkerhed og gensidighed i omraadet burde aktivere vor Unions solidariske faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik til stoette for denne anmodning og til at bakke op omkring en eventuel spansk indsats til fordel for de maal, som den israelske premierminister oensker at opnaa.

I betragtning af den prekaere situation, som fredsprocessen mellem palaestinensere og israelere befinder sig i, er det absolut noedvendigt, at alle goer deres bedste for at goere det muligt at opfylde de aftaler, der blev underskrevet i Madrid og Oslo, og for at standse de ensidige foranstaltninger, som efter EU's opfattelse bringer fredsprocessen i fare.

Kommissionen bedes ud fra sin kapacitet paa det udenrigspolitiske omraade oplyse, om den kan bidrage med et eller andet initiativ, der kan stoette Spanien i dets svar paa den israelske premierministers anmodning.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(11. september 1998)

Kommission er parat til at stoette ethvert internationalt initiativ, der tager sigte paa at faa forhandlingerne i fredsprocessen ud af det langvarige doedvande.

Ikke desto mindre har Unionen i troen paa, at De Forenede Staters forslag er det bedste til at komme ud af dette doedvande, for oejeblikket enstemmigt valgt at stoette De Forenede Staters igangvaerende maeglingsbestraebelser for at bringe forhandlingerne mellem Israel og Palaestina tilbage paa rette spor.

Det er et faktum, at den palaestinensiske selvstyremyndighed, til trods for sine oprindelige indvendinger, for nogen tid siden godkendte det amerikanske forslag. Kommissionen mener, at Israel med alle midler skal overbevises om at goere det samme og godkende denne kompromisloesning, baade i egen interesse og for at skabe fred i omraadet.

Det er klart, at de amerikanske maeglingsbestraebelser tidsmaessigt er af begraenset omfang, og at Unionen derfor vil vaere tvunget til at vurdere situationen paa ny i tilfaelde af, at det laenge forventede gennembrud udebliver.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1687/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Indholdet af udvidelsesforhandlingerne

Den 27.4.98 indledtes forhandlingerne mellem ansoegerlandene og EU inden for forskellige delomraader inden for lovgivning, politik og oekonomi i form af en screeningsproces.

Kan Kommissionen oplyse om forholdet, dialogen og arbejdsfordelingen mellem Kommissionens afdeling GD IA og de task force-enheder, der er blevet etableret til screeningen?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1748/98

af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Ulovligt udlaan af arbejdskraft

1. Har Kommissionen kendskab til domme fra EF-Domstolen vedroerende ulovligt udlaan af arbejdskraft inden for byggesektoren? Verserer der fortsat sager for Domstolen?

2. Har Kommissionen ogsaa kendskab til tyske domme paa dette omraade? Foreligger der i bekraeftende fald oplysninger om strafferammen og efterbetaling af socialbidrag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(11. september 1998)

En generel bemaerkning maa vaere, at der i faellesskabslovgivningen ikke findes bestemmelser, som forbyder eller tillader udlaan af arbejdskraft. Dette spoergsmaal henhoerer i hovedsagen under medlemsstaterne, som efterhaanden har skabt en omfattende retspraksis paa omraadet.

EF-Domstolen har afsagt adskillige domme om fri udveksling af tjenesteydelser i bygge- og anlaegssektoren. Her kan f.eks. naevnes Domstolens domme af 3. februar 1982 (Seco/Evi)(1), 27. marts 1990 (Rush Portuguesa)(2) og 9. august 1994 (Vander Elst)(3). Disse domme angaar imidlertid ikke ulovligt udlaan af arbejdskraft, og Kommissionen har heller ikke kendskab til verserende sager for Domstolen om dette spoergsmaal.

I sin meddelelse om sort arbejde(4) konkluderede Kommissionen, at en strategi, der skal have nogen som helst virkning paa sort arbejde, skal vaere flerstrenget og omfatte baade sanktioner og forebyggelse.

(1) Dom af 3.2.1982. Forenede sager 62 og 63/81.

(2) Dom af 27.3.1990. Sag C-113/89.

(3) Dom af 9.8.1994. Sag 43/93.

(4) KOM(98) 219 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0920/98

af Brigitte Langenhagen (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: EU-norm for listeria-bakterier

Der er i Den Europaeiske Union ingen obligatorisk faelles graensevaerdi for listeria-bakterier. Der er tidligere paa grund af forskellige opfattelser i EU-medlemsstaterne om de acceptable listeria-vaerdier sket forstyrrelser af markedet, og visse virksomheder har lidt betragtelige tab.

Anser Kommissionen det paa baggrund af dette forhold og med henblik paa planlaegningssikkerhed inden for den fiskeforarbejdende industri ikke for hensigtsmaessigt, at der fastlaegges en EU-norm for fiskeprodukter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. maj 1998)

Listeria monocytogenes er det infektioese agens, som fremkalder listeriose. Dette er en bakteriesygdom, der normalt opstaar under svangerskabet eller hos personer med nedsat immunforsvar som akut meningitis eventuelt ledsaget af septikaemi (meget ofte hos nyfoedte).

Sygdommen kan overfoeres til mennesker via levnedsmidler. Mikroorganismen kan vaere til stede i en lang raekke levnedsmidler, herunder naesten alle animalske produkter (uafhaengigt af forarbejdningsgrad) og raa groentsager. Det maa understreges, at mikroorganismen er meget resistent over for lave temperaturer (navnlig dem, der normalt anbefales til opbevaring af levnedsmidler i husholdningerne).

De videnskabelige komitéer har udtalt, at fastsaettelsen af graensevaerdier for mikroorganismer i levnedsmidler maaske ikke altid er den mest effektive strategi, naar det gaelder om at loese problemet med den sundhedsmaessige risiko ved visse kontaminerende bakterier. Kommissionen vil dog anmode de videnskabelige komitéer om at undersoege spoergsmaalet om den sundhedsmaessige risiko ved Listeria i fiskerivarer og andre levnedsmidler, der kan konsumeres uden yderligere tilberedning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1732/98

af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Raadet

(8. juni 1998)

Om: Officiel stoette til Europaforeningerne

At fremme kendskabet til den europaeiske virkelighed er et noedvendigt oenskemaal, som EU uden vaklen boer understoette. Hermed skal man sikre, at europaeiske borgere uanset oprindelse eller baggrund kan identificere sig med det ideal, som er meningen med det faellesskab af tanker og integrationsbestraebelser, der findes mellem landene paa vort kontinent.

I denne sammenhaeng skal isaer fremhaeves det udbredende og formidlende arbejde, som udfoeres af Europaforeningerne. Takket vaere dem kan mange europaeiske borgere give udtryk for deres europaeiske idealer og give deres bidrag til udbygningen af disse. Til dette formaal er det dog noedvendigt, at de har de noedvendige midler til raadighed for at lette deres bevaegelsesfrihed.

Mener Raadet ikke, at man fra alle medlemsstaternes side boer stille midler til raadighed for finansiering af disse foreninger, saaledes at de ved hjaelp af passende budgetbevillinger faar tilstraekkelige midler til at yde deres uvurderlige bidrag til at faa borgerne til at identificere sig med det ideal, der er Den Europaeiske Unions?

Svar

(24. september 1998)

Raadet konstaterer med tilfredshed, at medlemsstaterne allerede yder en betydelig stoette til Europaforeningerne.

Det aerede parlamentsmedlem naevner den mulighed, at medlemsstaterne skulle stille midler til raadighed til finansiering af disse foreninger paa permanent basis, men det er et spoergsmaal, som skal afgoeres af medlemsstaterne selv, ikke af Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2358/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Praesidentvalg i Togo

Efter EU-observatoerernes besoeg i Togo, udtrykte raadsformandskabet dyb bekymring over lovligheden af praesidentvalgene i landet. Da EU naerer alvorlig tvivl om trovaerdigheden af de valgresultater, som den togolesiske indenrigsminister offentliggjorde den 24. juni 1998, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen da at traeffe for at sikre demokratiet i Togo?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(15. september 1998)

Efter EU's erklaering fra den 26. juni 1998, hvor EU udtrykker alvorlig tvivl om trovaerdigheden af valgresultaterne, som blev offentliggjort af Togos indenrigsminister den 24. juni 1998, har Kommissionen foreslaaet, at Raadet anmoder Togo om at afholde konsultationer i henhold til Lomé-konventionens artikel 366a, med henblik paa som fastsat i konventionen en naermere vurdering af situationen samt om noedvendigt at afhjaelpe denne. Der er mulighed for at anmode om saadanne konsultationer, naar en af parterne i Lomé-konventionen finder, at en anden part ikke har overholdt sine forpligtelser med hensyn til et af de vaesentlige punkter, der er omhandlet i artikel 5, herunder manglende overholdelse af menneskerettighederne, eller overholdelse af de demokratiske principper og retssamfundet. Anmodningen er undertegnet af baade den fungerende formand for Raadet og af Kommissionen og blev meddelt Togo den 13. juli 1998. Konsultationerne blev indledt den 30. juli 1998.

Ved at indlede den procedure, der er fastlagt i konventionens artikel 366a, har EU vist, hvor stor betydning den tillaegger disse vaesentlige elementer, som er grundlaget for forbindelserne med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS). Maalet for disse konsultationer er ikke at suspendere samarbejdsforbindelserne, men gennem en reel indgaaende dialog at finde frem til, hvordan retsstaten kan genetableres og de demokratiske principper overholdes. Hvis der trods alle disse bestraebelser ikke findes en loesning gennem disse konsultationer, kan den part, der har paaberaabt sig, at forpligtelserne ikke er opfyldt, tage passende skridt til helt eller delvis at suspendere denne konventions anvendelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1938/98

af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Raadet

(17. juni 1998)

Om: Graeske militaernaegteres situation

Er Raadet bekendt med, at Graekenland i strid med landets egen lovgivning og i strid med alle henstillinger fra bl.a. Europa-Parlamentet fortsat laegger hindringer i vejen for militaernaegtere, som oensker at undersoege militaernaegteres retsstilling og som aftjener militaertjeneste. Det forlyder, at nogle saagar reelt faengles.

Hvilke aktioner agter Raadet at tage for at goere den graeske regering opmaerksom paa, at disse aktiviteter er uacceptable? Deler Raadet den opfattelse, at Graekenland derved goer sig skyldig i en alvorlig kraenkelse af menneskerettighederne, og at der derved opstaar fare for, at det ikke laengere opfylder den grundlaeggende betingelse for medlemsskab af Den Europaeiske Union?

Svar

(24. september 1998)

Raadet ser sig ikke i stand til at tage stilling til det aerede parlamentsmedlems spoergsmaal, som helt og holdent henhoerer under den paagaeldende medlemsstats kompetenceomraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1707/98

af Stéphane Buffetaut (I-EDN) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Overdragelse af befoejelser til brancheorganisationerne

I tilfaelde af en alvorlig krise for en eller flere af de af et lands landbrugsafgroeder, som er omfattet af en faelles markedsordning, kan medlemsstaterne med stoette i traktaten og Domstolens retspraksis paa egen haand traeffe hasteforanstaltninger for markederne for at undgaa alvorlige forstyrrelser af den offentlige orden.

Som opfoelgning af de to dekreter nr. 96-449 og 96-500 af 7. juni 1996, offentliggjort i Den Franske Republiks statstidende (JORF) den 11. juni 1996, s. 8.644 og 8.645, vil den franske regering snart saette et lovforslag til afstemning i parlamentet; det hedder i forslagets artikel 51:

"For at imoedegaa konjunkturbestemte kriser ved en tilpasning af udbuddet i henseende til kvalitet og maengde kan der indgaas aftaler mellem brancheorganisationer i produktionsleddet eller anerkendte producentsammenslutninger og brancheorganisationer i forarbejdnings-, afsaetnings- eller distributionsleddet."

Med disse aftaler kan der indfoeres foelgende begraensninger af de normale konkurencebestemmelser:

1. planlaegning af produktion eller tilfoersler

2. indfoerelse af skaerpede kvalitetsbestemmelser og -kriterier ved markedsfoering.

Der er formelt indgivet klage til Kommissionen over de to naevnte dekreter paa grund af deres manglende overensstemmelse med vaesentlige bestemmelser i unionstraktaten. Kommissionen har endnu ikke reageret. Selv om artikel 51 i forslaget til lov om retningslinjer for landbruget ikke er naer saa vidtgaaende som de to dekreter, indebaerer den, at brancheorganisationerne tillaegges befoejelser, som ikke tilkommer dem, og som ikke lader sig overdrage.

Kan Kommissionen goere rede for og begrunde sin holdning til de to dekreter og indholdet i artikel 51 i loven om retningslinjer for landbruget paa baggrund af ovenstaaende bemaerkninger?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1705/98 og E-1707/98

(16. juli 1998)

De franske myndigheder underrettede den 13. maj 1998 Kommissionen om det det landbrugslovforslag, som den agter at forelaegge for det franske parlament om nogle uger.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med ud fra EU-lovgivningen at gennemgaa alle aspekter af ovennaevnte lovforslag, herunder bestemmelserne om brancheorganisationer, som det aerede medlem omtaler.

Da det jo ikke er ret laenge side, Kommissionen blev underrettet om forslaget, har den endnu ikke kunnet tage stilling til det. Naar Kommissionen har gennemgaaet det omfattende lovforslag og taget stilling til det, vil det aerede medlem faa svar paa sine spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2031/98

af Yiannis Roubatis (PSE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Fyring af kendte tyrkiske journalister

Paa grundlag af usandfaerdige "oplysninger" om et formodet ledende medlem af PKK har tyrkiske militaerpersoner tvunget arbejdsgiverne for de to kendte journalister, Mehmet ali Birant og Cengiz Canter, til at fyre disse. Det frygtes, at disse afskedigelser desuden vil give groent lys for, at den tyrkiske parastat, der, som det fremgik af begivenhederne i Sokuluk, tydeligvis samarbejder med den officielle stat, kan tilintetgoere de to journalister fysisk. Alt dette sker samtidig med, at Tyrkiet og nogle af dets oekonomiske samarbejdspartnere fastholder, at landets ledere er oprigtige, naar de udtrykker oenske om, at Tyrkiet knytter endnu naermere forbindelser til EU. Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Hvilke konkrete foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at beskytte de to journalister imod et eventuelt mordforsoeg?

2. Hvilke retningslinjer vil den ansvarlige kommissaer og Kommissionens repraesentant i Tyrkiet opstille for at yde de to journalister enhver mulig moralsk og anden bistand?

3. Hvornaar vil Kommissionen goere det klart over for de tyrkiske myndigheder, at de principper, der ligger til grund for de europaeiske demokratier, ogsaa omfatter ytrings- og meningsfrihed, og at det til trods for oekonomiske og andre fremskridt ikke er muligt at se bort fra, at Tyrkiet atter er slaaet ind paa en kurs i retning af diktatur og totalitarisme?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(3. august 1998)

Kommissionen laegger stor vaegt paa, at situationen paa menneskerettighedsomraadet og fortsaettelsen af demokratiseringsprocessen i Tyrkiet forbedres, for at forbindelserne mellem Faellesskabet og Tyrkiet kan udbygges.

Kommissionen henviser til konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Luxembourg, som blev afholdt i december 1997, hvoraf det fremgaar, at styrkelsen af Tyrkiets forbindelser med Den Europaeiske Union ogsaa afhaenger af fortsaettelsen af de politiske og oekonomiske reformer, som landet har indledt, og navnlig af, at normer og praksis paa menneskerettighedsomraadet bringes paa linje med Den Europaeiske Unions normer og praksis.

I den forbindelse foelger Kommissionen noeje situationen for journalisterne i landet. Hvad angaar specielt de to journalister, som det aerede medlem henviser til, har de paa nuvaerende tidspunkt praktisk taget genoptaget alle deres professionelle aktiviteter. Kommissionen har ingen kompetence med hensyn til at yde fysisk beskyttelse til disse personer.

Kommissionen agter fortsat at goere de tyrkiske myndigheder opmaerksomme paa, at Faellesskabet ser med bekymring paa disse spoergsmaal, isaer de spoergsmaal, der er rejst af det aerede medlem.