ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1117/01

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(6. april 2001)

Om: Istandsættelse af Berlaymont-bygningen

Kommissionens hovedsæde, Berlaymont, har i adskillige år været ubenyttet. Bygningen er blevet istandsat med henblik på den fremtidige anvendelse. Hvor stort et beløb har Kommissionen forpligtet sig til at betale i istandsættelsesomkostninger, og hvordan vil de blive inkluderet lejen for bygningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(21. juni 2001)

Europa-Kommissionen rømmede Berlaymont-bygningen i 1991, da det blev bevist, at tilstanden af den asbest, der blev anvendt ved opførelsen, havde forværret sig i en sådan grad, at den brød sikkerhedsbestemmelserne.

Som det allerede blev påpeget i svaret på skriftlig spørgsmål E-936/01 fra Jonas Sjöstedt(1) har Kommissionen ikke undertegnet nogen kontrakt med hensyn til bygningen. I juli 1997 undertegnede Kommissionen et aftalememorandum med den belgiske stat og non-profitudviklingsvirksomheden S.A. Berlaymont 2000 (70 % ejet af den belgiske stat og 30 % ejet af to banker). Dette aftalememorandum indeholdt bestemmelser om, at Kommissionen kun skal vende tilbage til bygningen og afholde de relevante omkostninger i forbindelse med renoveringsarbejdet, hvis renoveringen er tilfredsstillende gennemført og i overensstemmelse med bedste praksis. Omkostningerne ved renovering af bygningen efter fjernelsen af asbesten blev anslået til 324 mio. EUR.

Ovennævnte bestemmelse bevarer sin gyldighed. Kommissionen og den belgiske regering gennemgår for tiden aftalememorandummet for at udarbejde en kontrakt, hvor de endelige omkostninger ved bygningen fastslås, det arbejde, der omfattes af kontrakten, præcist beskrives og en fast leveringsdato fastsættes.

(1) EFT C 318 E af 13.11.2001, s. 155.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0888/01

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(27. marts 2001)

Om: Informationssamfundet

Ifølge de seneste data, der er offentliggjort af IDC (amerikansk konsulentvirksomhed med informatik og Internettet som speciale), ligger nordeuropæiske lande som f.eks. Sverige og Finland i spidsen med hensyn til udvikling af informationssamfundet, mens landene i Middelhavsområdet er meget længere bagud på dette område.

De point, der opnås ved en beregning, hvor de enkelte lande klassificeres efter en afvejning på grundlag af 19 indikatorer, som f.eks. anvendelse af computere, telefontakster eller antallet af personer tilsluttet Internettet, afslører endnu en gang forskellene mellem EU-medlemsstaternes, hvad angår informationssamfundet. IDC's generelle data stemmer desuden overens med en række tal fra andre uafhængige konsulentvirksomheder og fra Kommissionen selv.

Hvor stor en betydning tillægger Kommissionen disse nye tal, som påviser eksisterende skævheder med hensyn til udviklingen af informationssamfundet i EU's forskellige medlemsstater? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at iværksætte for at rette op på sådanne skævheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(7. juni 2001)

Det er inden for rammerne af eEurope 2000-handlingsplanen, at Kommissionen vurderer gennemførelsen af informationssamfundet i Europa.

eEurope blev iværksat af Det Europæiske Råd på mødet i Feira i juni 2000. Handlingsplanen indeholder et detaljeret program, der dækker 64 aktioner, som skal fremskynde udviklingen af informationssamfundet i Europa. For at kunne overvåge denne udvikling har Kommissionen i samarbejde med Rådet godkendt en liste over indikatorer til at benchmarke eEurope.

Det første resultat af denne benchmarking viser, at gennemførelsen af informationssamfundet som helhed betragtet er gået hurtigt over hele Europa. For eksempel er udbredelsen af internet-adgang i hjemmene ifølge Eurobarometer-undersøgelserne steget med 55 % inden for det sidste år. I en undersøgelse for nylig blev det påvist, at 94 % af de europæiske skoler nu er koblet på internettet. Udgifter til internetadgang er faldet med mere end 40 % i nogle medlemsstater.

På trods af denne fremgang kan der dog observeres store forskelle medlemsstaterne imellem.

eEurope var tænkt som et værktøj, der skulle sikre et informationssamfund for alle i Europa. Medlemsstaterne forpligtede sig til at opfylde de mål, der blev fastsat i handlingsplanen. Der skal fortsat gøres en stor indsats for at nå disse mål og dermed hindre udviklingen af en voksende forskel mellem regionerne, hvilket kunne medføre en veritabel digital kløft.

For at behandle dette spørgsmål har Kommissionen henstillet, at alle regionale udviklingsplaner skal omfatte aktiviteter, der tilskynder til adgang til informationssamfundet. Alene for mål 1-regionerne er det anslået, at der vil blive mobiliseret 6 mia. i fællesskabsstøtte i programmeringsperioden 2000-2006.

På Det Europæiske Råds møde i Stockholm bekræftede medlemsstaterne deres villighed til fortsat at gennemføre eEurope-handlingsplanen og således fremskynde overgangen til et videnbaseret samfund.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0037/01

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Rådet

(16. januar 2001)

Om: Virkningerne af bomber fremstillet af forarmet uran for soldaternes sundhed

Dødsfaldene på grund af leukæmi og andre former for kræft samt de sundhedsskadelige virkninger generelt for de soldater, der har deltaget i Nato-bombardementer af det tidligere Jugoslavien, har vakt stor harme i den europæiske offentlighed og skadet de nationale regeringers og EU-institutionernes troværdighed.

Agter Det Europæiske Råd at foretage grundig, systematisk og videnskabelig kontrol af disse virkninger og offentliggøre de relevante oplysninger? Hvilke andre foranstaltninger agter Rådet at træffe med henblik på at finde frem til de ansvarlige samt forhindre, at disse virkninger optræder hos de europæiske borgere?

Svar

(31. maj 2001)

Rådet anerkender, at der i offentligheden er stor bekymring over brugen af forarmet uran i ammunition. Under drøftelserne på samlingen i Rådet den 22. januar 2001 gav ministrene tilsagn om at ville søge fuld klarhed over dette spørgsmål.

Der var generel enighed om, at det i første omgang er NATO, der som den institution, der varetager krisestyringen i Balkanområdet skal samle oplysninger fra deltagerne om brugen af forarmet uran, om troppernes placeringer og om medicinske data. Ministrene opfordrede også til fuld gennemsigtighed og en åben udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes myndigheder og med andre organisationer, som efterforsker sagen.

Rådet bemærkede endvidere, at en række organer (De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP), Verdenssundhedsorganisationen (WHO), NATO og det udvalg, Kommissionen har nedsat) er i færd med at undersøge sagen, og at de første rapporter snart forventes offentliggjort. Når disse rapporter foreligger, vil Rådet foretage en ny gennemgang af sagen for at vurdere, om der er grundlag for at tage specifikke initiativer eller træffe foranstaltninger på EU-plan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0977/01

af Nuala Ahern (Verts/ALE) til Kommissionen

(30. marts 2001)

Om: Eventuelle risici ved militær anvendelse af uranbeklædt ammunition

Hvilke kontakter har Kommissionen, som led i sine undersøgelser vedrørende risiciene ved anvendelsen af forarmet uran, haft med henholdsvis Albert Schweitzer-Instituttet i Berlin, det amerikanske Kontor for Fysisk Planlægning og det amerikanske forsvarsministeriums Kontor for Miljø og Sundhedsvidenskab om de undersøgelser, som disse har foretaget vedrørende eventuel risici ved militær anvendelse af uranbeklædt ammunition?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström på skriftlige forespørgsler E-0885/01, E-0977/01, E-0978/01 og E-0982/01

(5. juni 2001)

Kommissionen havde indbudt en række internationale organisationer (Verdenssundhedsorganisationen (WHO), De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP), Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) og Den Nordatlantiske Traktatorganisation (NATO)) til en rundbordsdrøftelse om depleteret uran den 31. januar 2001. Der har ikke været tale om nogen anden brevveksling end indbydelserne. Derudover underrettede Kommissionen de øvrige organisationer om udtalelsen fra den ekspertgruppe, der var blevet nedsat i henhold til artikel 31 i Euratom-traktaten den 6. marts 2001, og Kommissionen selv blev underrettet om offentliggørelsen af UNEP's rapport den 14. marts 2001.

Kommissionen har ikke haft nogen kontakt med de øvrige organisationer, det ærede medlem henviser til. Blandt det materiale, der er fremkommet fra forskellige organisationer, herunder især NATO, findes der amerikanske dokumenter med henvisning til det amerikanske forsvarsministeriums kontor for miljø- og sundhedsanliggender.

Informationsstrømmen vedrørende depleteret uran er ganske betydelig (i form af f.eks. dokumenter og internet-baseret materiale). Ekspertgruppen har gennemgået meget af dette materiale og gjort en betydelig indsats for at finde frem til, hvad der er de originale, validerede informationskilder. De vigtigste henvisninger til disse kilder er medtaget i den offentliggjorte udtalelse fra gruppen.

Det er Kommissionens opfattelse, at det er i alle organisationernes interesse i størst muligt omfang at udveksle informationer, men samtidig bevare den fulde uafhængighed ved vurderingen af informationerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0881/01 af Elizabeth Lynne (ELDR) til Kommissionen. Laserpointere.



EF-Tidende nr. 340 E af 04/12/2001 s. 0115 - 0115



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0881/01 af Elizabeth Lynne (ELDR) til Kommissionen (27. marts 2001) Om: Laserpointere Så vidt jeg ved klassificeres lasere i USA på en noget anden måde end i EU. De amerikanske nationale standarder for lasere har seks klasser, og indplaceringsmetoden er forskellig fra den, der anvendes for europæisk standard. Dette har skabt visse problemer med mærkning. I visse tilfælde ville amerikanske klasse 2-lasere blive klassificeret som klasse IIIA, når man anvender den europæiske standard. Laserpointere indeholder sædvanligvis klasse II-lasere, som giver en passende rækkevidde og styrke til deres tilsigtede formål. Import til EU af laserpointere, der er klassificerede og mærkede i overensstemmelse med amerikansk standard, betyder, at de måske er ukorrekt klassificerede og derfor forkert mærkede. Hvilke foranstaltninger er der truffet, eller vil der blive truffet, med henblik på at sikre, at laserpointere, der importeres til EU, er mærket i overensstemmelse med EU-standard? Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne (18. juni 2001) Kommissionen er for nærværende ved at udføre en teknisk undersøgelse af det problem, der nævnes af det ærede medlem, og vil meddele hende resultaterne af dens undersøgelse inden for de næste par uger. Kommissionen vil også rejse det særlige spørgsmål i komitéen for hastende produktsikkerhedsproblemer (under direktivet om produktsikkerhed i almindelighed, Rådets direktiv 92/59/EØF af 29. juni 1992(1)) den 22. juni 2001 for at høre om medlemsstaternes erfaringer på dette område. (1) EFT L 228 af 11.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1326/01

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. maj 2001)

Om: Omstrukturering af Kommissionens Generaldirektorat for Fiskeri

Ifølge oplysninger fra organisationer inden for fiskerisektoren i Portugal er Kommissionen i færd med at omstrukturere sit generaldirektorat for fiskeri med henblik på at oprette et direktorat, som under ét skal være ansvarligt for politikken vedrørende Fællesskabets interne ressourcer, fiskeriaftalerne med Nordeuropa og de flerårige udviklingsprogrammer.

En sådan centralisering ville udhule de øvrige direktoraters kompetencer og splitte Fællesskabets politik for fiskeriaftaler med tredjelande op i to.

Kan Kommissionen bekræfte disse oplysninger? Hvis ja, hvad er formålet med denne omstrukturering?

Mener Kommissionen ikke, at denne opsplitning af politikken for fiskeriaftaler mellem nord og syd sætter spørgsmålstegn ved princippet om en ensartet politik og strider mod princippet om ligebehandling, som alle Fællesskabets fiskeriaftaler er underlagt?

Hvilke virkninger forventer Kommissionen, at denne omstrukturering vil få for EU's, herunder navnlig Portugals, fiskerisektor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. juni 2001)

Kommissionens Generaldirektorat for Fiskeri blev omstruktureret pr. 1. april 2001.

Det nye direktorat A Bevarelsespolitik består af fire kontorer, hvoraf det ene er ansvarligt for forvaltningen af bestande i EU-farvande og fælles bestande, dvs. bestande, som man deler med nabolande, fx inden for Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav, mens et andet kontor er ansvarligt for forvaltningen af fiskerflåder.

Af nødvendighed er dette direktorats virksomhed på ingen måde begrænset til et bestemt geografisk område.

Naturligvis vil man følge princippet om ligebehandling, og resultatet for den portugisiske fiskerisektor som for andre skulle blive, at Kommissionen optræder endnu mere kohærent og ansvarsfuldt på disse områder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0683/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(8. marts 2001)

Om: Forhøjelse af midlerne til det grænseoverskridende samarbejde

Kan Kommissionen meddele, om den for programplanlægningsperioden frem til 2006 agter at forhøje det budget, der på nuværende tidspunkt står til rådighed for Interreg III-programmet for det grænseoverskridende samarbejde, herunder især med henblik på områder, der grænser op til de central- og østeuropæiske lande, der på det tidspunkt vil være tiltrådt EU som nye medlemmer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(14. juni 2001)

EU-initiativet Interreg er det vigtigste, hvad finansieringen angår, i programmeringsperioden 2000-2006. I henhold til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Berlin bør der være passende bevågenhed omkring grænseoverskridende aktiviteter, navnlig med hensyn til udvidelsen og hvad angår medlemsstater med vidtstrakte grænser til ansøgerlandene.

På grundlag af Kommissionens vejledende rammebeløb pr. medlemsstat, som nærmere angiver fleksibiliteten i fordelingen mellem de forskellige dele af Interreg-programmet, foretager medlemsstaterne en passende opdeling af midlerne pr. programdel, grænse og region. Ved opdelingen skal medlemsstaterne som tommelfingerregel sikre, at mindst 50 % af de samlede midler til Interreg III går til grænseoverskridende arbejde under del A. Da alle programforslag under del A i Interreg III i mellemtiden er blevet indsendt, kan det meddeles, at ca. 67 % af Interreg-midlerne vil blive brugt til grænseoverskridende samarbejde.

Kommissionen er for øjeblikket i gang med at forhandle de Interreg-programmer, der er udarbejdet af medlemsstaternes myndigheder. Når Kommissionen har godkendt programmerne, vil alle midlerne blive tildelt med undtagelse af et vist beløb, som er øremærket til netværksarbejde i forbindelse med Interreg. Ingen yderligere finansielle midler vil være til rådighed i indeværende programmeringsperiode, da Kommissionen skal overholde de finansielle overslag, som der blev opnået enighed om på Det Europæiske Råds møde i Berlin.

Efter anmodning fra Det Europæiske Råd i Nice er Kommissionen i gang med at udarbejde en meddelelse om regioner, som grænser op til kandidatlandene. I meddelelsen evalueres den socioøkonomiske situation, den potentielle indvirkning af udvidelsen på disse regioner analyseres og de eksisterende EU-instrumenter undersøges. Derudover vil meddelelsen indeholde forslag til aktioner med henblik på at optimere og bedre koordinere de eksisterende EU-instrumenter, som yder støtte til grænseregioner. Meddelelsen bliver sandsynligvis vedtaget inden sommerferien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0617/01 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet. Europæiske NATO-landes forsvarsbudgetter.



EF-Tidende nr. 340 E af 04/12/2001 s. 0051 - 0052



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0617/01 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet (2. marts 2001) Om: Europæiske NATO-landes forsvarsbudgetter Hvor stor en del af de de europæiske landes nationale forsvarsbudgetter for årene 1998, 1999, 2000 og 2001 er afsat til NATO? Svar (10. juli 2001) Rådet oplyser det ærede parlamentsmedlem om, at det kun ligger inde med tal, der er tilgængelige for offentligheden, og som stilles til rådighed af Det internationale Institut for Strategiske Studier.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1301/01

af Nuala Ahern (Verts/ALE) til Kommissionen

(19. april 2001)

Om: Planerne om at støtte de russiske programmer for forvaltningen af plutonium og MOX-plutoniumbrændstoffer

Hvilke kontakter og hvilket samarbejde har Kommissionen haft med medlemsstaternes regeringer og regeringerne i Gruppen af de 8 største industrilande (G8-Gruppen) med hensyn til planerne om at støtte de russiske programmer for forvaltningen af plutonium og MOX-plutoniumbrændstoffer, og er der planer om at yde finansiel støtte fra EU-fondene til disse russiske plutoniumprogrammer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(7. maj 2001)

Kommissionen deltager i G8-gruppens møder (gruppen af de 8 største industrilande), fra topmøder med stats- og regeringscheferne til tekniske møder. Kommissionen er, når det gælder det særlige spørgsmål fra det ærede medlem, repræsenteret i G8-landenes permanente ekspertgruppe for ikke-spredning (NPEG) og i den midlertidige planlægningsgruppe for forvaltningen af plutonium (Plutonium Disposition Planning Group PDPG), der blev nedsat på G8 topmødet i Okinawa.

Kommissionen deltager også i gennemførelsen af en fælles aktion i FUSP om ikke-spredning og afrustning vedtaget af Rådet i slutningen af 1999. Dette program gennemføres under nøje tilsyn af Rådet og vedrører såvel spørgsmålet om anvendelsen af plutonium som ødelæggelsen af kemiske våben.

Hidtil er der ikke truffet nogen afgørelse om at yde støtte fra EU-fondene til de russiske plutoniumprogrammer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2097/01

af Pat Gallagher (UEN) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Støtte fra ESF til uddannelse i Connaught, Ulster

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor EU-støtte, der er ydet via Den Europæiske Socialfond til Connaught, Ulster fra juni 1994 og indtil i dag.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(5. september 2001)

Det er Kommissionen, der forvalter Den Europæiske Socialfond (ESF), men mere på programniveau end på projektniveau, og Kommissionen har ikke oversigter over, hvad ESF har ydet på subregionalt niveau.

Men forvaltningsmyndigheden for ESF i Irland, Ministeriet for Erhvervspolitik, Handel og Beskæftigelse, har givet nedenstående oplysninger om ESF's udgifter mellem januar 1994 og december 1999 under det operationelle program til udvikling af menneskelige ressourcer (HRD OP) og i år 2000 under Irland mål nr. 1 samt som overgangsydelser under mål nr. 1 til det operationelle program beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer (EMPHRD OP).

Fortegnelserne over udbetalinger fra Den Europæiske Strukturfond i perioden 1994-1999 er ikke opdelt efter provins, og der foreligger derfor ikke specifikke tal for områderne Connaught og Ulster.

På grundlag af et skøn over regionale prognoser og foreliggende data om udgifterne kan man imidlertid skønne, at den samlede udbetaling for Border- og Westregionen under HRD OP udgjorde cirka:

- 108 070 000 IEP til Westregionen og

- 162 250 000 IEP til Borderregionen.

I programmeringsperioden 1994-1999 blev der ud over det operationelle program til udvikling af menneskelige ressourcer givet et samlet beløb på 395 755 471 EUR i ESF-støtte til Irland gennem fem sektorprogrammer, det operationelle program turisme, det operationelle program industriel udvikling, det operationelle program fiskeri, det operationelle program lokaludvikling i byer og landdistrikter samt det operationelle program vedrørende landbrug, udvikling af landdistrikter og skovbrug.

I støtteperioden 2000-2006 har Irland opdelt Border-, Midland- og Westregionen samt South- og Eastregionen i to NUTS II-regioner. Alle støttetildelinger i den nye runde skete på regional basis.

Ganske vist er regionerne Border og West ikke fuldstændig i overensstemmelse med Connaught- og Ulsterområdet, da regionerne også omfatter grevskaberne Longford, Louth, Westmeath, Offaly og Laois, men tallene for disse regioner er dog de mest præcise, der foreligger i øjeblikket, og de viser en udbetaling på 23 110 000 IEP i Border- og West-regionen for det operationelle program beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer i år 2000.

For programmeringsperioden 2000-2006 er der tildelt yderligere støtte til Border- og West-regionen gennem det operationelle program for mål nr. 1 i Border-, Midland- og West-regionen. Støtten til disse regioner i år 2000 udgør 1 880 000 EUR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1173/01

af André Brie (GUE/NGL) til Rådet

(24. april 2001)

Om: Afvæbning af UCK siden udgangen af 2000

Kan Rådet på baggrund af min skriftlige forespørgsel E-2287/00(1) (om illegale våbenlagre og væbnede sammenstød i Kosovo) af 11. juli 2000 og svaret herpå af 20. november 2000 oplyse:

1. hvor mange geværer, pistoler, støttevåben som f.eks. maskingeværer og morterer, panserværnsmissiler, luftværnssystemer, miner og patroner KFOR har indsamlet siden udgangen af 2000?

2. hvor mange illegale våbenlagre UNMIK hhv. KFOR har opdaget i Kosovo siden udgangen af 2000?

3. hvilke oplysninger der foreligger om yderligere illegale våbenlagre i Kosovo?

(1) EFT C 113 E af 18.4.2001, s. 80.

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1173/01 og E-1209/01

(20. juli 2001)

Rådet betragter det med største alvor, at der er så mange illegale våben i Kosovo; sådanne våben bidrager til vold og høj kriminalitet, ikke blot i Kosovo, men i hele området. I sit svar på det ærede medlems forespørgsel sidste år påpegede Rådet imidlertid, at EU ikke er direkte ansvarlig for den offentlige orden og sikkerhed i Kosovo og heller ikke for udarbejdelsen af den relevante kriminalitetsstatistik. Ifølge FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 påhviler ansvaret herfor alene UNMIK (FN's mission i Kosovo) og KFOR (NATO's styrke i Kosovo). Begge aflægger regelmæssigt rapport til FN's generalsekretær, FN's Sikkerhedsråd og NATO (bl.a. om de forhold, det ærede medlem nævner).

Rådet støtter kraftigt den fuldstændige gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolution 1244, herunder med hensyn til de vigtige og følsomme aspekter, som det ærede medlem nævner. Det bifalder også UNMIK's og KFOR's bestræbelser og de resultater, de har opnået med hensyn til bekæmpelse af kriminalitet og illegal våbenhandel.