SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3029/02

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(23. oktober 2002)

Om: Forfølgelse af katolikker i Rusland

Afdelingen for Internationale Forbindelser under Moskvas Patriarkat har besluttet at nægte den katolske kirke ret til at prædike evangeliet i lokaliteter, der hører under Patriarkatet, efter beskyldninger om, at den romersk-katolske kirke forsøger at hverve tilhængere.

Har Kommissionen nærmere oplysninger om denne beslutning, som er en klar krænkelse af tanke- og trosfriheden?

Påtænker Kommissionen at foretage sig noget over for de russiske myndigheder for at få dem til at sikre, at tanke- og trosfriheden respekteres i Rusland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(28. november 2002)

Kommissionen henviser til sit svar på mundtlig forespørgsel H-688/02 fra José María Gil-Robles Gil-Delgado afgivet i spørgetiden under mødeperioden i oktober 2002(1).

Kommissionen har ikke noget kendskab til, at Moskvas Patriarkats afdeling for eksterne forbindelser skulle have truffet en sådan afgørelse. Kommissionen er imidlertid klar over, at katolikker og andre religiøse grupper i Den Russiske Føderation i øjeblikket befinder sig i en vanskelig situation.

Kommissionen deler derfor fuldt ud det ærede medlems bekymringer over de begrænsninger af religionsfriheden, der for nylig er påtvunget den katolske kirke og andre kirker i Rusland. Siden april 2002 er mindst fem katolske præster (tre polske, en italiensk og en slovakisk) udvist fra Rusland, efter at Vatikanet havde besluttet at søge at ophøje de fire midlertidige kirkestrukturer i Rusland til permanente romersk-katolske stifter. Andre kirker er også blevet ramt af restriktioner, hvilket blandt andet er gået ud over en svensk protestantisk præst og et antal protestantiske missionærer, som også er udvist. Desuden blev Frelsens Hærs Moskva-afdeling i 2001 opløst, Jehovas Vidners' Moskva-kontor har i fire år været involveret i en retssag, som kan føre til bevægelsens opløsning i Rusland, og Justitsministeriets Moskva-afdeling har for nylig lagt sag an mod en sammenslutning under Pinsebevægelsen. Disse begrænsninger lader sig kun vanskeligt forene med Ruslands forpligtelser på menneskerettighedsområdet. Navnlig er der i den fælles erklæring fra det seneste topmøde mellem Den Europæiske Union og Rusland i Moskva (29. maj 2002) fastsat et fælles mål om styrkelse af et samfund baseret på respekt for de demokratiske principper og menneskerettighederne.

Som led i sin intense politiske dialog med Rusland har Unionen gentagne gang gjort rede for sine betænkeligheder med hensyn til religionsfriheden i Rusland. Kommissionen vil således som led i sin dialog med de russiske myndigheder om menneskerettighedsspørgsmål aktivt videreføre sine bestræbelser for at fremme princippet om religionsfrihed. Desuden vil Kommissionen bestandig fremføre det synspunkt, at det effektive partnerskab, som Unionen og Rusland søger at nå frem til, nødvendigvis skal baseres på en række helt grundlæggende værdier, herunder fuld respekt for menneskerettighederne. I overensstemmelse med de vigtigste internationale og europæiske menneskerettighedskonventioner, som Rusland har ratificeret, er religions- eller trosfrihed omfattet af denne respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. Samtidig vil arbejdet med at fremme menneskerettighederne i Rusland vedblivende være en højtprioriteret opgave inden for rammerne af det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR). Rusland er et af de fokus-lande, der er fastlagt for 2002-2004.

(1) Mundtligt svar af 22.10.2002.