ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0641/98 af Jorge Hernandez Mollar (PPE) til Kommissionen (9. marts 1998)

Om: Forfremmelsesvilkaar for spanske »Ingenieros Técnicos« i forhold til andre kategorier

Hvorfor godkendes ansoegninger fra indehavere af foelgende britiske eksamensbeviser: »Bachelor of Arts, Bachelor of Science og Bachelor of Engineering«, som alle er treaarige uddannelser, naar ansoegninger fra indehavere af et eksamensbevis for den spanske uddannelse »Ingeniero Técnico« afvises?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 og E-0728/98 (21. april 1998)

Kommissionen mener, at de oplysninger, som det aerede medlem beder om, i alt vaesentligt fremgaar af de svar, som er afgivet af Kommissionen paa skriftlig forespoergsel E-2749/97 fra Ludivina Garcia Arias ((EFT C 82 af 17.3.1998. )) og skriftlig forespoergsel E-4186/97 fra Barbara Duehrkop Duehrkop ((EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til disse svar, hvor Kommissionen klart har gjort rede for sin generelle stillingtagen til spoergsmaalet om, hvilke uddannelser, der giver adgang til at blive EU-tjenestemand i kategori A/LA, og mere praecist spoergsmaalet om spanske tekniske ingenioerers uddannelse.

Den korrekte tyske oversaettelse af »diploma universitario« er »abgeschlossenes Hochschulstudium«, og dette udtryk optraeder i Meddelelse om udvaelgelsesproeve KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), som er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. I oevrigt - og som svar paa spoergsmaalet om udvaelgelsesproeve KOM/A/720 og KOM/A/712 - henviser Kommissionen det aerede medlem til Foersteinstansrettens dom af 3. marts 1994 i sagen T-82/92 (Cortés Jiménes mod Kommissionen for de Europaeiske Faellesskaber).

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at en kandidat ved udvaelgelsesproeve KOM/A/104 har indbragt en klage for Rettens i Foerste Instans den 1. december 1997, sagsnummer T-299/97. Kommissionen kan saaledes ikke svare, saa laenge sagen verserer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0398/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Omdannelse af et armensk kloster til hotel i den besatte del af Cypern

Ifoelge en offentliggoerelse i den tyrkisk-cypriotiske avis »Kibris Postasi« er der planer om at omdanne det armenske kloster Sourp Magar, som stammer fra aar 100 e.Kr., og som blev bombet af de tyrkiske besaettelsesstyrker, til et hotel med 50 senge. Klosteret befinder sig i Kyrenia i den besatte del af Cypern, og ifoelge pseudostatens »myndigheders« planer skal hotellet kunne leases for 20.000 dollars om aaret i en periode paa 49 aar.

Denne handling er et nyt udtryk for de tyrkiske besaettelsesstyrkers foragt for oeens kulturarv og viser det nordlige Cyperns ulovlige styres manglende respekt for mindesmaerkerne for den kristne religion.

Hvordan agter Kommissionen at reagere paa denne haarrejsende og ulovlige handling begaaet af et brutalt styre, som kun stoettes af de 40.000 tyrkiske soldater, og som nu i 24 aar har holdt 40% af Cypern besat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (16. marts 1998)

800 tyrkiske cyprioters nylige besoeg i en moské i Larnaca og flere hundrede graesk-cyprioters pilgrimsfaerd til et kloster i den nordlige del af oeen er beskedne tegn paa et fremskridt i forbindelserne mellem de to samfund. Respekt for hinandens kulturarv er et grundlaeggende element i bevarelsen af de to cypriotiske samfunds identitet. Kommissionen oensker at bruge en del af midlerne til fjerde finansprotokol til restaurering af monumenter paa hele oeen (som et projekt for begge samfund). Dette har imidlertid ikke kunnet lade sig goere til dato, men Kommissionen vil fortsaette sin stoette af denne type initiativer og haaber, at de politiske omstaendigheder paa Cypern til sin tid vil skabe mulighed herfor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0145/98 af Kenneth Coates (GUE/NGL) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: Programmer til bekaempelse af fattigdom

I 1996 indledte Det Forenede Kongerige en retssag ved De Europaeiske Faellesskabers Domstol vedroerende bevillinger til Kommissionens program til bekaempelse af fattigdom og andre sociale hjaelpeprogrammer for randgrupper.

Hvilken virkning har dette paa Kommissionens arbejde paa socialomraadet og for de ikke-statslige organisationer, som arbejder paa dette omraade? Hvordan paavirkes programmer for aeldre og handicappede?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. april 1998)

Den retssag (C-239/96R), som Det Forenede Kongerige indledte mod Kommissionen, saetter spoergsmaalstegn ved lovligheden af visse udbetalinger over budgetkonto B3-4103.

Den 24. september 1996 gav Domstolens formand Det Forenede Kongerige en midlertidig retsbeskyttelse, som tillod, at der blev indgaaet forpligtelser, men forudsatte, at de dertil hoerende betalinger skulle indefryses indtil Domstolens afgoerelse. Under henvisning til denne midlertidige retsbeskyttelse udstedt af Domstolens formand blev der foretaget en evaluering af ansoegninger om stoette og en udvaelgelses af projekter, som fortjente denne stoette. De udvalgte ansoegere fik oplyst de betingelser, Domstolen havde fastsat, og blev anmodet om at underskrive en aftale paa disse betingelser. Der er indtil dato ikke udbetalt stoette under nogen af disse aftaler, eftersom Domstolen endnu ikke har truffet en endelig afgoerelse. Af hensyn til denne usikre situation har de fleste ansoegere udsat gennemfoerelsen af de paagaeldende projekter.

Som foelge af behandlingen af denne sag ved Domstolen blev der ikke bevilget nye forpligtelsesbevillinger til den paagaeldende budgetkonto i 1997. Budgetkontoen vedroerende aeldre fik, selvom den beroeres af en lignende sag ved Domstolen, tilfoert nye forpligtelsesbevillinger i 1997, som imidlertid ogsaa blev tildelt med forbehold, indtil den endelige afgoerelse er truffet. Ingen andre budgetkonti beroeres af dette spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0545/98 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Svaevebanekatastrofe foraarsaget af et amerikansk militaerfly

Den 3. februar 1998 ramte et amerikansk militaerfly i Val di Fiemme i provinsen Trento i Italien (under en oevelsesflyvning i lav hoejde) en svaevebanekabine og foraarsagede en katastrofe, hvorved 20 mennesker, heriblandt tyskere, ungarere, polakker og en italiener, mistede livet.

Faren ved saadanne oevelser var allerede flere gange blevet paapeget af forskellige lokale myndigheder.

Der har allerede tidligere tildraget sig lignende haendelser (f.eks. i Casalecchio di Reno, hvor 12 mennesker i 1990 mistede livet og 90 blev saaret, eller de mere kendte haendelser i Ustica i 1980), men til dato er de ansvarlige ikke blevet udpeget.

Det italienske retsvaesen er blevet hindret i at foretage enhver undersoegelse vedroerende ulykken, da de amerikanske militaermyndigheder er kompetente paa dette omraade.

Tildelingen af domstolskompetencen er kompleks og kan give anledning til konflikt, og undersoegelserne kan blive hindret som foelge af hemmeligholdelsen af militaere oplysninger. Vil Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende oplyse foelgende:

1. Mener Kommissionen, at det er hensigtsmaessigt at fremme foranstaltninger til sikring af undersoegelserne og for at sikre ofrenes familiemedlemmer, at retfaerdigheden vil ske fyldest?

2. Findes der bestemmelser til beskyttelse af civiles sikkerhed i forbindelse med afholdelse af militaeroevelser?

Svar paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (27. april 1998)

Kommissionen oensker selvsagt, at undersoegelsen vedroerende denne ulykke sker paa en retfaerdig maade, og forsikrer ofrenes familier om sin fulde medfoelelse. Dog ligger undersoegelsen helt uden for Faellesskabets kompetenceomraade. Kommissionen kan derfor ikke tage del i undersoegelsen. Retsproceduren hoerer udelukkende under de nationale og militaere instanser.

Kommissionen har heller ingen kompetence med hensyn til beskyttelse af civile under afholdelse af militaeroevelser i luftrummet, som det var tilfaeldet i den naevnte sag, eftersom den faelles transportpolitik kun omfatter civil luftfart. Dette er grunden til, at Raadets direktiv 94/56/EF af 21. november 1994, som fastlaegger de grundliggende principper for undersoegelser af ulykker og haendelser i den civile lufttrafik ((EFT L 319 af 12.12.1994. )), ikke finder anvendelse for militaer lufttrafik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0550/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Det regionale operationelle program for Attika - delprogram 1, foranstaltning 1

Foranstaltning 1 i delprogram 1 i det regionale operationelle program for Attika vedroerer vandforsyninger, afvandingssystemer og biologisk rensning. Ifoelge forfaldsplanen skulle der have vaeret brugt 20.620 mio ecu i offentlige udgifter frem til 1997. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvor langt er man naaet med det konkrete arbejde?

2. Er der sket aendringer i forbindelse med revisionen af faellesskabsstoetterammen? Hvor stor en budgetandel er der tale om?

3. Hvilke af afvandingsnettene skaber de stoerste problemer i forbindelse med udnyttelsen af bevillingerne, og hvori bestaar de vaesentligste grunde til forsinkelsen?

4. Hvor stor var udnyttelsesgraden indtil 31. december 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. april 1998)

Ifoelge de pr. 21. oktober 1997 aendrede finansielle opstillinger udgoer de offentlige udgifter til foranstaltning 1.1 i det operationelle program »Attika« (vandforsyning, kloaknet og rensningsanlaeg), der var programmeret indtil 1997, 13,2 mio. ECU.

Paa det seneste moede i overvaagningsudvalget for EF-stoetterammen, der blev afholdt den 31. oktober 1997, blev der ikke foretaget aendringer af de regionale programmer.

Hvad angaar de tekniske detaljer vedroerende de planlagte arbejder, deres forloeb samt aarsagerne til eventuelle forsinkelser, beder Kommissionen det aerede medlem henvende sig til de regionale myndigheder i Attika, der har ansvaret for EF-stoetterammens gennemfoerelse.

Der var ved udgangen af 1997 anvendt bevillinger paa 10,7 mio. ECU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0514/98 af Edouard des Places (I-EDN) til Kommissionen (19. februar 1998)

Om: Det indre marked og udkast til lov om retningslinjer for landbruget

I Frankrig har Landbrugsministeriet forelagt et udkast til lov for landbrugsorganisationerne, hvori der i afsnit I foreslaas indfoert territoriale dyrkningskontrakter (CTE).

Disse kontrakter indgaas med de administrative myndigheders godkendelse, omfatter alle dyrkningsomraader, en handlingsplan med maalsaetninger for baade produktions- og tjenesteydelsessektoren, landsplanlaegning, miljoebeskyttelse og er et led i de nationale og regionale retningslinjer.

I begrundelsen for artikel 3 vedroerende oprettelsen af en finansieringsfond for CTE angives det klart, at denne fond i foerste omgang skal finansieres via nationale bevillinger og senere via bevillinger, som frigoeres ved omlaegningen af stoetten som led i reformen af den faelles landbrugspolitik.

Finder Kommissionen, at supplerende stoette fra disse CTE, som foerer til konkurrenceforvridning mellem medlemsstaterne, er i overensstemmelse med bestemmelserne om det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. marts 1998)

I henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3, underrettes Kommissionen saa betids, at den kan fremsaette bemaerkninger til lovforslag, der tager sigte paa at indfoere eller aendre stoetteforanstaltninger. Hvis det efter en foreloebig gennemgang skulle vise sig, at et forslag ikke er foreneligt med faellesmarkedet, jf. artikel 92, indleder Kommissionen den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 93. Den paagaeldende medlemsstat kan i princippet ikke gennemfoere de paataenkte foranstaltninger, foer denne procedure er afsluttet med en positiv, endelig beslutning.

Kommissionen bestraeber sig paa at sikre faellesskabsrettens overholdelse i forbindelse med medlemsstaternes ydelse af stoette i landbrugssektoren.

Da Kommissionen imidlertid endnu ikke i medfoer af ovennaevnte artikel har faaet forelagt den af det aerede medlem omtalte stoette, er den ikke i stand til at udtale sig om de indholdsmaessige aspekter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 877/98 af Gunilla CARLSSON til Kommissionen. Advarsel på svensk snus



EF-Tidende nr. C 310 af 09/10/1998 s. 0143



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0877/98 af Gunilla Carlsson (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Advarsel paa svensk snus I skriftlig forespoergsel (E-3530/97) ((EFT C 174 af 8.6.1998, s. 73. )) blev det paapeget, at de svenske snuspakninger i henhold til direktiv 92/41/EOEF ((EFT L 158 af 11.6.1992, s. 30. )) skal vaeret forsynet med advarslen »kraeftfremkaldende«. Denne advarsel savner videnskabeligt belaeg. I henhold til flere undersoegelser kan der tvaertimod ikke paavises nogen sammenhaeng. Den omstaendighed, at en bestemt vare kraeves maerket med en fejlagtig oplysning er til alvorlig skade for EU's trovaerdighed. Kommissionens svar af 20. januar 1998 omhandler egentlig kun advarselstekstens stoerrelse, men ikke den omstaendighed, at et direktiv, som er baseret paa fejlagtige oplysninger, skader tilliden til EU. Paa baggrund af ovenstaaende anmodes Kommissionen om at besvare endnu et spoergsmaal: Agter Kommissionen at tage initiativ til en aendring af det paagaeldende direktiv? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. maj 1998) Retsakterne vedroerende maerkning af tobaksvarer (Raadets direktiv 89/622/EOEF ((EFT L 359 af 8.12.1989. )) aendret ved Raadets direktiv 92/41/EOEF af 15. maj 1992 om aendring af direktiv 89/622/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om maerkning af tobaksvarer ((EFT L 158 af 11.6.1992. ))) blev vedtaget af Raadet paa grundlag af de foreliggende videnskabelige beviser, som der henvises til i de paagaeldende dokumenters betragtninger. Efter vedtagelsen af disse direktiver er der ikke for Kommissionen forelagt beviser for, at tobaksvarer ikke er sundhedsskadelige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 350/98 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Miljøafgifter



EF-Tidende nr. C 310 af 09/10/1998 s. 0051



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0350/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (17. februar 1998) Om: Miljoeafgifter Der henvises til meddelelse fra Kommissionen: Miljoeafgifter i det indre marked (KOM(97)0009). Saa snart Kommissionen har faerdiggjort undersoegelserne vedroerende de oekonomiske og miljoemaessige virkninger af afgifterne, vil den da udarbejde en supplerende meddelelse, hvori den giver en detaljeret redegoerelse for, hvilke kriterier der boer vaere afgoerende for fastlaeggelsen af afgifterne? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (30. marts 1998) Naar de oekonomiske og miljoemaessige foelgevirkninger af anvendelsen af disse instrumenter er blevet vurderet, vil Kommissionen drage sine politiske foelgeslutninger heraf. Det er saaledes for tidligt at udtale sig om, hvorvidt det af vurderingen vil fremgaa, at der er behov for mere udtrykkelige kriterier eller ej.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0266/98 af Yiannis Roubatis (PSE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Tudjman-styrets taktik i Kroatien

Ifoelge en offentliggoerelse i avisen »International Herald Tribune« forfoelger Tudjman-styret i Kroatien organisationen »Croatian Helsinki Committee« og den uafhaengige avis »Feral Tribune« samtidig med, at den proever at faa kontrol over eller endog at nedlaegge kroatiske og udenlandske institutioner, datterselskaber af udenlandske virksomheder samt humanitaere og andre ikke-statslige organisationer, som styret ikke bryder sig om, og som arbejder for mediernes uafhaengighed, demokratiet og menneskerettighederne i Kroatien.

Tudjman-styret begrunder forfoelgelserne med, at alle disse organisationer indfoerer en »farlig udenlandsk ideologi« i Kroatien.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Har Kommissionen kendskab til denne taktik, der foelges af Tudjman-styret?

2. Agter den at finansiere og yde enhver mulig stoette til disse forfulgte organisationer i Kroatien?

3. Agter Kommissionen at anmode den kroatiske praesident om at standse forfoelgelsen af disse organisationer, som stoetter mediernes uafhaengighed, menneskerettighederne og demokratiet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (13. marts 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring vedroerende forenings- og ytringsfriheden i Kroatien, og ogsaa de nylige love om og begraensninger af de ikke-statslige organisationers (NGO'er) og de uafhaengige mediers aktiviteter. Kommissionen har flere gange givet udtryk for sin bekymring under sine kontakter med de kroatiske myndigheder.

Respekten for menneskerettighederne er en af betingelserne for udviklingen af bedre forhold mellem Kroatien og Faellesskabet. Ytrings- og foreningsfriheden er saerlig naevnt i Raadets konklusioner af 29. april 1997, der fastlaegger betingelserne for udviklingen af bilaterale forbindelser med de lande, der er omfattet af Faellesskabets regionalpolitik over for lande i Sydoesteuropa.

Kommissionen yder stoette (naesten 5,5 mio. ECU indtil dato) til civilsamfundsorganisationer, institutioner, der forsvarer og overvaager menneskerettighederne, samt de uafhaengige medier i Kroatien, og agter at fortsaette stoetten til disse omraader.

Det aerede medlem henvises ligeledes til det svar, der blev givet paa skriftlig forespoergsel E-3946/97 fra hr. Swoboda ((EFT C 187 af 16.6.1998, s. 99. )), og til Kommissionens indlaeg under FN's plenarforsamling om menneskerettighederne og civilsamfundet i Kroatien den 18. december 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0842/98 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (11. marts 1998)

Om: Godkendelse af trawlere

En EU-regel om, at trawlere, der leverer frossen torsk til EU-havne, skal vaere godkendt til at levere, vil faa alvorlige katastrofale foelger for fiskeerhvervet og hermed for beskaeftigelsen paa Bornholm i Danmark.

De russiske myndigheder godkender ikke nok trawlere. Der er indtil videre kun godkendt 6-8 trawlere ud af mere end 250 trawlere fra Barentshavet. Det vil betyde mangel paa frossen torsk paa Bornholm fra april maaned og dermed tab af arbejdspladser.

1. Vil Kommissionen aendre godkendelsesbestemmelserne, saaledes at fisk frosset ind paa fryseskibe kan landes inden for en rimelig tidsfrist, uden at saadanne skibe skal vaere godkendt af de russiske myndigheder?

2. Hvis dette ikke er muligt, hvordan mener Kommissionen saa, at man kan loese problemet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. april 1998)

Importen af fiskerivarer fra tredjelande har siden 1991 vaeret reguleret ved Raadets direktiv 91/493/EOEF af 22. juli 1991 om sundhedsmaessige betingelser for produktion og afsaetning af fiskerivarer ((EFT L 268 af 24.9.1991. )). Dette direktiv indeholder ogsaa betingelserne for intern produktion og fastsaetter, at bestemmelserne for import af fiskerivarer mindst skal svare til dem, der gaelder for EF-produktionen. Det drejer sig navnlig om de betingelser, som virksomhederne skal opfylde, for at de kan godkendes til at bringe fiskerivarer paa markedet i EF. Det boer fremhaeves, at virksomheder ifoelge direktivet ikke blot er virksomheder paa land, men ogsaa fartoejer (fabriksfartoejer, frysefartoejer eller fiskerfartoejer).

Der er fastsat specifikke importbetingelser for Rusland ved Kommissionens beslutning 97/102/EF af 16. januar 1997 om saerlige betingelser for import af fiskerivarer og akvakulturprodukter med oprindelse i Rusland ((EFT L 35 af 5.2.1997. )), herunder listen over godkendte virksomheder. Denne liste ajourfoeres loebende og omfatter for oejeblikket 69 frysefartoejer og 21 forarbejdningsanlaeg. Inden for de kommende uger vil 8 fabriksfartoejer og 4 frysefartoejer blive optaget paa listen. For oejeblikket er der mindst 27 godkendte russiske fartoejer, der fisker torsk i Barentshavet. De vil meget snart faa foelge af endnu 3 fartoejer. Kontrollen af disse virksomheder er et meget vigtigt folkesundhedsmaessigt anliggende, og import kan derfor kun tillades fra de virksomheder, der staar paa listen.

Kommissionen er klar over det problem, som det aerede medlem bringer op. Det er blevet droeftet paa flere moeder i Den Staaende Veterinaerkomité og vil blive bragt op igen paa kommende moeder. Emnet blev ogsaa droeftet under moedet i Raadet (landbrugsministrene) den 16.-17. februar 1998.

Kommissionen er ogsaa parat til at kontrollere effektiviteten af Kommissionens beslutning 97/102/EF i EF som helhed og til om noedvendigt at traeffe de relevante foranstaltninger. Forbrugerbeskyttelsen i EF boer dog under ingen omstaendigheder bringes i fare.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1259/98 af Edith Mueller (V) til Raadet (28. april 1998)

Om: Optagelse af laan til koeb af D3-bygningen i Bruxelles

Den 28. januar 1998 vedtog Europa-Parlamentets Praesidium med hjaelp fra Société Espace Léopold at optage et laan paa over 500 mio ecu for at kunne koebe den saakaldte D3-bygning i Bruxelles.

Kan Raadet oplyse, om dette er i overensstemmelse med resultatet af de droeftelser, som Parlamentet, Raadet og Kommissionen har haft herom sidste aar?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-1259/98 og E-1519/98 (13.-14. juli 1998)

Det fremgaar af de interinstitutionelle droeftelser, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, at der eventuelt kan findes en loesning i form af indirekte finansiering.

Det er i oevrigt ifoelge den administrative autonomi, der gaelder for Europa-Parlamentet, op til dette selv at finde den loesning, det anser for bedst egnet i forbindelse med erhvervelse af dets egne bygninger; Parlamentet skal i den sammenhaeng overholde traktaterne om oprettelse af De Europaeiske Faellesskaber, herunder disses finansielle bestemmelser, og den relevante nationale lovgivning.

Raadet er ikke blevet orienteret om den undersoegelse, der omtales i punkt 3 i forespoergsel E-1519/98.