ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1519/98 af Thierry Jean-Pierre (I-EDN) til Raadet (14. maj 1998)

Om: Koeb af D3-Bygningen - optagelse af laan

Europa-Parlamentets Praesidium har netop vedtaget at anmode Société Espace Léopold, (der selv fungerer som juridisk garant for beskyttelse af de belgiske og franske bankers interesser) om i Europa-Parlamentets navn at optage laan paa henholdsvis 525 mio ecu og 7 mia FB til koeb af hele D3-Bygningen fra selvsamme Société Espace Léopold.

1. Har Raadet i betragtning af sine forpligtelser paa dette omraade godkendt denne ret forbavsende anmodning i den foreliggende form?

2. Da der er tale om betydelige beloeb, og da det er en ret ejendommelig transaktion, som Parlamentets myndigheder har til hensigt at gennemfoere, er Raadet saa ikke af den opfattelse, at faellesskabsretten om offentlige udbud boer overholdes strengt, og at der boer ivaerksaettes en udbudsprocedure med henblik paa ikke alene at sikre, at Unionens skatteborgeres interesser beskyttes, men ogsaa, at de elementaere konkurrenceregler overholdes?

3. Er Raadet orienteret om den undersoegelse, som de belgiske retlige myndigheder har gennemfoert vedroerende tilfaelde af korruption i forbindelse med opfoerelsen af D3-Bygningen?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-1259/98 og E-1519/98 (13.-14. juli 1998)

Det fremgaar af de interinstitutionelle droeftelser, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, at der eventuelt kan findes en loesning i form af indirekte finansiering.

Det er i oevrigt ifoelge den administrative autonomi, der gaelder for Europa-Parlamentet, op til dette selv at finde den loesning, det anser for bedst egnet i forbindelse med erhvervelse af dets egne bygninger; Parlamentet skal i den sammenhaeng overholde traktaterne om oprettelse af De Europaeiske Faellesskaber, herunder disses finansielle bestemmelser, og den relevante nationale lovgivning.

Raadet er ikke blevet orienteret om den undersoegelse, der omtales i punkt 3 i forespoergsel E-1519/98.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0447/98 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (27. februar 1998)

Om: Den aktuelle situation inden for loegsektoren

Reformen af den faelles markedsordning for frugt og groentsager tog ikke hoejde for Europa-Parlamentets forslag om bl.a. at indfoeje »loeg« i bilag II i den paagaeldende forordning for saaledes at kunne kraeve sig skadesloesholdelse i forbindelse med braklaegning.

Finder Kommissionen ikke, at det paa baggrund af betydningen af loegsektoren og denne sektors saerlige karakteristika, dens store regionale betydning og den saesonbetonede produktion, der i vaesentlig grad indvirker paa producenternes indkomst, er noedvendigt at undersoege muligheden for en fremtidig udvidelse af det paagaeldende bilag II for at undgaa diskriminering i forhold til andre groentsager?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (31. marts 1998)

Den faelles markedsordning for frugt og groentsager omfatter mere end hundrede produkter, hvoraf de fleste er saesonpraeget og har stor betydning paa regionalt plan.

I Raadets forordning (EOEF) nr. 1035/72 af 18. maj 1972 om den faelles markedsordning for frugt og groentsager ((EFT L 118 af 20.5.1972. )) var visse produkter underlagt en interventionsordning, mens mange produkter ikke var omfattet af stoetteforanstaltninger. Efter reformen af markedsordningen ved vedtagelsen af Raadets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den faelles markedsordning for frugt og groentsager ((EFT L 297 af 21.11.1972. )) skal anvendelsen af intervention indskraenkes ved en begraensning af de maengder, der kan koebes tilbage fra markedet, samt interventionsprisen nedsaettes.

Samtidig blev der indfoert en finansiel stoette via driftsfonde, der goer det muligt for producentorganisationerne at udbetale en godtgoerelse ved tilbagekoeb af produkter, der ikke er naevnt i bilag II til forordning (EF) nr. 2200/96.

Driftsfondene kan endvidere anvendes til driftsprogrammer, der goer det muligt at gennemfoere aktioner med henblik paa bl.a. at forbedre markedsfoeringen af produkterne og koncentrere udbuddet paa markedet.

Loegproducentorganisationerne kan derfor opnaa tilbagekoebsgodtgoerelse, hvilket var umuligt foer reformen af den faelles markedsordning for frugt og groentsager.

Kommissionen paataenker altsaa ikke at udvide bilag II og mener, at de fleste problemer i sektoren nu finder en loesning takket vaere de nye instrumenter, der blev indfoert ved reformen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0570/98 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Opbevaring af plutonium

Det er blevet naevnt af Royal Society, at de stigende lagre af plutonium i Storbritannien ikke kun truer med at foraarsage miljoeoedelaeggelser, men at de ogsaa kan stjaeles med henblik paa anvendelse i illegale kernevaaben.

Hvilke yderligere vanskeligheder forudser Kommissionen i lyset af ovenstaaende for EU's ansvar for den nukleare sikkerhed og kontrollen med fissilt materiale?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. april 1998)

Kommissionen er som led i sin forpligtelse i medfoer af kapitel VII i Euratom-traktaten i fuld gang med at investere betydelige baade finansielle og menneskelige ressourcer i sikkerhedsforanstaltninger omkring anlaeg, hvor der behandles stoerre maengder plutonium, med henblik paa at sikre, at det paagaeldende materiale ikke omdirigeres til anden brug end den paataenkte.

Desuden bruger Det Faelles Forskningscenter (FFC) en meget stor del af sit budget paa sikkerhedsforanstaltninger ved gennemfoerelsen af Faellesskabets stoetteprogram til fordel for Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA). Forvaltningen af plutonium hoerer blandt de hoejest prioriterede arbejdsopgaver.

Forudsat, at der er raadighed over tilstraekkelige ressourcer (saavel menneskelige som finansielle), saadan som det er paakraevet for at kunne spore den stadig voksende maengde plutonium, der behandles i anlaeg inden for Faellesskabet, er Kommissionen af den opfattelse, at den ogsaa vil kunne overholde maalsaetningerne med hensyn til sikkerheds-foranstaltninger i fremtiden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0168/98 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (28. januar 1998)

Om: Forlaengelse af Autostrade S.p.A.'s koncession

Fredag den 16. januar besluttede det italienske ministerraad, idet miljoeministeren dog stemte imod, at forlaenge naevnte dekret, hvori der var foretaget nogle faa aendringer, og at anmode Revisionsretten om at godkende eller, hvis dette ikke var muligt, med forbehold at registrere forlaengelsen af den ved aftale fastsatte koncession til selskabet Autostrade S.p.A. med endnu 20 aar at regne fra 2018, hvor den nuvaerende koncession udloeber, indtil 2038. Til forlaengelsen af koncessionen er knyttet nogle projekter, f.eks. bygningen af en alternativ bjergpasvej paa 32 km eller - ligeledes paa motorvejen Autostrada del Sole mellem Bologna og Firenze - af en tredje vejbane og andre arbejder, som ifoelge aftalen uden videre kan udfoeres af selskabet Autostrade S.p.A., uden at det er noedvendigt foerst at udbyde dem i europaeisk licitation som fastsat i EU-bestemmelserne. Som allerede anfoert i den foregaaende forespoergsel havde Revisionsretten afvist muligheden af at forlaenge koncessionen, men regeringen har besluttet ikke at tage hensyn hertil.

Af interview og udtalelser i forskellige aviser fremgaar det, at den italienske minister for offentlige arbejder ikke finder det noedvendigt at sende sagens akter til Bruxelles, bl.a. fordi der fra Bruxelles - ogsaa ifoelge ministeren - ikke er anmodet om nogen specifik dokumentation, og fordi Bruxelles desuden ikke har kompetence paa dette omraade.

Finder Kommissionen, at den italienske regerings afgoerelser og generelle holdning er i overensstemmelse med de europaeiske bestemmelser paa dette omraade?

Kan Kommissionen isaer oplyse, hvorledes den forholder sig til den italienske regerings afvisning af at informere den om disse spoergsmaal og til tvivlen med hensyn til kompetencen paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (30. marts 1998)

Kommissionen sendte den 1. december 1997 de italienske myndigheder en udtrykkelig skriftlig begaering om oplysninger vedroerende koncessionen til selskabet Autostrade S.p.A.

De italienske myndigheder har endnu ikke svaret paa de spoergsmaal, der blev stillet i ovennaevnte skrivelse. Kommissionen og de italienske myndigheder er dog i faerd med at etablere en kontakt.

Paa nuvaerende tidspunkt er der intet, der peger paa, at den italienske regering vil unddrage sig den forpligtelse til samarbejde, som paahviler den i henhold til EF-traktatens artikel 5, og at den ikke vil bidrage med alle de oplysninger, der er noedvendige, for at sagen kan undersoeges. Det fremgaar heller ikke, at der har vaeret tale om forbehold over for Kommissionens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0618/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (9. marts 1998)

Om: Direktiv 91/439/EOEF om koerekort

Efter bestemmelserne i direktiv 91/439/EOEF ((EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1. )) kan diabetikere, der tager insulin, kun under helt exceptionelle omstaendigheder faa fornyet koerekort til underkategori C1 og D1 i Det Forenede Kongerige. Relevante interessegrupper haevder, at dette vil vaere til alvorlig skade for mange menneskers oekonomiske situation og livskvalitet.

1. Hvilke statistiske belaeg ligger til grund for dette aspekt af lovgivningen?

2. Hvilke praecise kriterier anvendes for at tage stilling til de ovenfor anfoerte exceptionelle omstaendigheder?

3. Overvejer Kommissionen mere generelle undtagelser fra direktivets bestemmelser paa betingelse af regelmaessige laegeundersoegelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (23. april 1998)

Kommissionen vil gerne henvise det aerede medlem til dens svar paa skriftlig forespoergsel E-0113/98 fra Susan Waddington og E-0539/98 fra Nicholson ((EFT C 310 af 9.10.1998, s. 24. )) samt mundtlig forespoergsel H-0060/98 fra McIntosh i spoergetiden under Europa-Parlamentets samling i februar 1998 ((Forhandlinger i Europa-Parlamentet (februar 1998). )).

Kommissionen overvejer ingen generelle undtagelser fra direktivets bestemmelser. Som det fremgaar af ovennaevnte svar, traeffer medlemsstaterne selv afgoerelse om, hvad der er »helt exceptionelle omstaendigheder«, samt hyppigheden af laegeundersoegelserne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0232/98 af Antonios Trakatellis (PPE) og Giorgos Dimitrakopoulos (PPE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Nedskaering i udgifterne til den faelles landbrugspolitik og vedtagelse af foranstaltninger til modernisering af landbruget

Paa baggrund af den omfattende revision af den faelles landbrugspolitik og de udfordringer, som denne vil blive stillet over for i EU i fremtiden, hvilket Kommissionen har beskrevet i »Agenda 2000«, bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvilke beloeb blev der stillet til raadighed til daekning af udgifterne til den faelles landbrugspolitik og til strukturinterventioner inden for landbrug og kvaegopdraet i maal 1-regioner fra regionalfondene for perioden 1992-1997 pr. aar og pr. medlemsstat?

2. Hvor stor er den procentuelle nedskaering af udgifterne under EUGFL, Garantisektionen, og hvor stort et beloeb er der tale om i ecu sammenlignet med de samlede budgetter for perioden 1992-1997 pr. aar og pr. medlemsstat?

3. Hvorledes var tendensen i forbindelse med udgifterne under EUGFL, Udviklingssektionen, (procentsats og beloeb) sammenlignet med de samlede udgifter under EUGFL og sammenlignet med de samlede budgetter for perioden 1992-1997 pr. aar og pr. medlemsstat?

4. Hvilke foranstaltninger vedroerende modernisering, strukturinterventioner og programmer traf Kommissionen i forbindelse med den faelles landbrugspolitik, og hvilke beloeb blev der stillet til raadighed i forbindelse med gennemfoerelsen heraf fra budgetterne for perioden 1992-1997 pr. aar og pr. medlemsstat?

5. Hvilke foranstaltninger og programmer blev der vedtaget for unge landmaend og i forbindelse med indfoerelsen af nye teknologier i landbrugs- og kvaegdriftssektoren, og hvilke beloeb blev der stillet til raadighed i perioden 1992-1997 pr. aar og pr. medlemsstat?

6. Er der en forbindelse i absolutte ecu-beloeb mellem nedskaeringen af landbrugsudgifterne under EUGFL, Garantisektionen, og udviklingen af foranstaltninger med henblik paa modernisering og intervention inden for landbruget for perioden 1992-1997 pr. aar og pr. medlemsstat?

7. Hvilke konkrete foranstaltninger vil der blive truffet for at overvaage det fortsatte fald i landbrugsindtaegterne, og hvilke skridt kan der tages for at sikre udviklingen af et moderne, konkurrencedygtigt og selvforsynende landbrug i EU, som staar over for udfordringer i form af den internationale konkurrence og den kommende udvidelse af EU?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. maj 1998)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0853/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (11. marts 1998)

Om: Tildelingen af billetter til verdensmesterskabet i fodbold (i Frankrig i 1998)

Der er baade i medierne og af medlemmer af Europa-Parlamentet blevet fremsat talrige paastande om, at den metode, der anvendes ved tildelingen af billetter til kampene under verdensmesterskabet i fodbold i Frankrig til sommer, er i strid med EU's konkurrencebestemmelser.

Kommissionen har oplyst (PE 264.470), at den har kontaktet fem rejseselskaber og det franske organisationsudvalg i denne sag, og at den vil traeffe afgoerelse om, hvorvidt EU's konkurrenceregler er blevet overtraadt, naar den har modtaget svarene.

Paa grund af den store offentlige interesse i sagen og i betragtning af, at en eventuel indgriben fra Kommissionens side noedvendigvis vil skulle finde sted inden for den naermeste fremtid for at komme EU-borgerne til gode, bedes Kommissionen oplyse, hvilken tidsplan den regner med at behandle sagen efter, og om den vil fremsaette en formel offentlig redegoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (23. april 1998)

Paa grundlag af det franske organisationsudvalgs (CFO) svar paa Kommissionens anmodning om yderligere oplysninger i februar 1998 har Kommissionen indtaget det foreloebige standpunkt, at visse aspekter i CFO's billetsalgsarrangementer indebaerer forskelsbehandling over for fodboldtilhaengere, der har bopael uden for Frankrig, og at CFO derfor har misbrugt sin dominerende stilling, jf. EF-traktatens artikel 86.

For i videst muligt omfang at afhjaelpe virkningerne af denne diskriminerende adfaerd anmodede Kommissionens tjenestegrene CFO om udelukkende at stille de resterende 160.000 usolgte billetter til raadighed for fodboldtilhaengere, der har bopael uden for Frankrig. CFO meddelte den 23. marts 1998, at det ikke var muligt at efterkomme denne anmodning, men at billetterne i stedet ville blive stillet til raadighed for franskmaend og ikke-franskmaend uden forskelsbehandling.

Paa baggrund af CFO's afvisning af udelukkende at stille de resterende billetter til raadigheder for personer med bopael uden for Frankrig har kommissaer Karel Van Miert for nylig meddelt, at hans tjenestegrene er i gang med at forberede et sagsanlaeg mod CFO vedroerende de billetter, der allerede er solgt som led i ovennaevnte diskriminerende arrangementer. Kommissionen agter at behandle denne sag hurtigt under overholdelse af de normale procedurer.

Kommissionen anerkender betydningen af, at der tages sikkerhedsmaessige hensyn i forbindelse med billetsalget til verdensmesterskabet, men den finder ikke paa nuvaerende tidspunkt i sagen, at CFO' s billetsalg kan retfaerdiggoeres ud fra sikkerhedsmaessige betragtninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1013/98 af Wilmya Zimmermann (PSE) til Raadet (3. april 1998)

Om: Problemer i forbindelse med pleje af udenlandske boern i tyske familier og den frie bevaegelighed i EU

Udenlandske plejeboern har ofte ikke samme status som deres plejeforaeldre. Dette er ofte tilfaeldet for boern, der er asylansoegere, eller for de udenlandske boern, der ikke har faaet udstedt pas af hjemlandet (til dels ogsaa EU-stater). Dette foerer ofte til problemer i forbindelse med den frie bevaegelighed (graensepassage).

1. Hvorledes paataenker man at loese dette problem inden for EU?

2. Paa hvilken maade tages der i forbindelse med loesningen af disse problemer hensyn til FN's boernekonvention, Haag-konventionen om adoption og forslaget til europaeisk konvention om ret til et familieliv (foreslaaet af Europaeisk Koordination for Udlaendinges Ret til et Familieliv, 25 Bld. de Bonne Nouvelle, F-75002, Paris)?

Svar (16.-17. juni 1998)

1. Raadet vedtog den 30. november 1994 en faelles aktion paa grundlag af artikel K.3, stk. 2, litra b), i traktaten om Den Europaeiske Union vedroerende rejselempelser for skoleelever fra tredjelande med bopael i en medlemsstat ((EFT L 327 af 19.12.1994, s. 1. )). Ifoelge aktionens artikel 1 maa en medlemsstat ikke kraeve visum af skoleelever, som er statsborgere i tredjelande, men som har bopael i en anden medlemsstat, hvis de hoerer til en gruppe elever paa skoleekskursion.

Ifoelge aktionens artikel 2 maa en medlemsstat heller ikke kraeve pas eller identitetskort af disse elever, bl.a. hvis den laerer, der ledsager elevgruppen, kan fremlaegge en liste med et foto af nyere dato af alle de elever, der er naevnt paa listen.

2. Hverken Kommissionen eller nogen af medlemsstaterne har forelagt Raadet andre initiativer paa grundlag af artikel K.3, stk. 2, i traktaten om Den Europaeiske Union vedroerende rejsevilkaarene for boern fra tredjelande i medlemsstaternes omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0547/98 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Maelkecentralen i Rom

Under henvisning til svar af 27. november 1997 fra Fischler paa min forespoergsel E-3408/97 ((EFT C 158 af 25.5.1998, s. 103.)) skal jeg give foelgende supplerende oplysninger.

I de seneste dage er der i den italienske presse blevet offentliggjort nye oplysninger om den tvetydige forvaltning af maelkecentralen i Rom, der har foert til et underskud paa over 57 mia lire i selv samme virksomheds kasser.

Denne sag, som er blevet konstateret af den italienske revisionsret, har bevirket, at de tyve administratorer, som efterfulgte hinanden fra 1978 til salget af virksomheden, er blevet stillet for retten.

Dette underskud skyldes den fortsatte henstand med betaling af gaeld, der er blevet indroemmet distributionsselskaberne Cada og Sicedab, som solgte virksomhedens maelk. For at tackle denne situation er der blevet gjort forskellige forsoeg paa forlig, der allerede indledtes saa langt tilbage som 1978, mellem maelkecentralen, Cada og Sicedab vedroerende vedgaaelse af gaelden og forholdsmaessig tilbagebetaling af beloebene. Disse forsoeg omfattede bobestyrelse, pantehaeftelser, forlaengelse af koncessionen, overdragelse af kundeportefoeljen og motorkoeretoejsparken og udbud. I mellemtiden skiftede maelkecentralen i aarenes loeb statut og omdannedes til en specialvirksomhed og blev senere privatiseret. Vil Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende oplyse foelgende:

1. Er Kommissionen nu i stand til at afgive en evaluering om denne sag i lyset af disse yderligere oplysninger?

2. Kan overdragelsen af maelkecentralen i Rom til Cirio medfoere en voldsom styrkelse af en dominerende markedsposition, der er til skade for den frie konkurrence?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. april 1998)

Da der skal foretages komplicerede tekniske forundersoegelser i forbindelse med gennemgangen af den paagaeldende sag, har Kommissionen endnu ikke kunnet tage stilling.

Ud over de oplysninger om den kumulerede gaeld i maelkecentralen (Centrale del Latte di Roma), der findes i denne virksomheds aarlige aktivitetsrapporter, har Kommissionen ikke nogen oplysninger om den eventuelle yderligere gaeld paa 57 mia. ITL, som det aerede parlamentsmedlem naevner.

Hvad styrkelsen af koeberens stilling paa markedet angaar, skal Kommissionen meddele det aerede medlem, at sagsbehandlingen nu bl.a. omfatter ydelsen af national stoette til daekning af maelkecentralens driftsudgifter samt overensstemmelsen mellem den privatiseringsprocedure, som Rom kommune har fulgt, og Kommissionens faste praksis paa omraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1096/98 af John Cushnahan (PPE) til Kommissionen (30. marts 1998)

Om: Forbrugerbeskyttelse i Irland

Forbrugerforeningen i Irland er en almennyttig, ikke-statslig organisation, der siden 1996 har arbejdet for de irske forbrugeres interesser. Er Kommissionen bekendt med, at foreningen af GD XXIV har faaet meddelelse om, at dens bevillingsansoegning for 1998 ikke vil blive efterkommet?

Hvilke skridt vil Kommissionen i sammenhaeng med Amsterdam-traktatens understregning af vigtigheden af at fremme forbrugerbeskyttelsen tage for at sikre, at de irske forbrugeres rettigheder bliver fremmet og repraesenteret af en uafhaengig forbrugerorganisation, lige som dem, der findes i alle andre EU-medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (27. april 1998)

Kommissionen kan bekraefte, at den modtog en ansoegning om finansiering af tre indbyrdes forbundne projekter fra den irske forbrugerorganisation (CAI) i forbindelse med en almindelig indkaldelse af ansoegninger, Kommissionen havde organiseret.

Kommissionen modtog omkring 380 ansoegninger. Der blev udvalgt ca. 60 til finansiel stoette. Paa grund af det stramme budget var det ikke muligt at finansiere flere projekter.

CAI havde indsendt en ansoegning om stoette til et blad med titlen »Consumers Choice«. Kommissionen har stoettet dette blad finansielt i en aarraekke, men er nu kommet til den slutning, at det ikke kan vaere et maal for Faellesskabets forbrugerpolitik at understoette den samme aktion finansielt paa et vedvarende grundlag. En saadan finansiering kunne faa den uheldige foelge, at projektet blev afhaengigt af Faellesskabets finansiering, hvilket hverken Kommissionen eller budgetmyndigheden oensker. Beslutningen om ikke at tildele stoette til CAI's projekt skal ses i denne kontekst. Paa et moede for nylig har Kommissionen haft lejlighed til at redegoere for sine synspunkter over for CAI's leder.

I oevrigt vil Kommissionen gerne understrege, at to andre projekter fra forbrugerorganisationer i Irland faktisk blev udvalgt. Disse projekters emner havde en taettere tilknytning til de prioriteter, Kommissionen havde udvalgt til finansiel stoette i 1998.

I oevrigt planlaegger Kommissionen at samfinansiere en stoerre konference i Irland i aar. Emnet for denne konference bliver de nye bestemmelser om forbrugerpolitik i Amsterdam-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0972/98 af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen (30. marts 1998)

Om: Bhutanske flygtninge og hjaelp fra EU

Er Kommissionen klar over, at 100.000 bhutanske flygtninge nu lever i lejre i Nepal i Jhapa- og Morang-distrikterne?

Hvilken hjaelp yder Den Europaeiske Union disse flygtninge?

Er Kommissionen overbevist om, at den bhutanske regering lever op til sit ansvar over for disse flygtninge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (21. april 1998)

Kommissionen er klar over, at der lever ca. 100 000 bhutanske flygtninge i Jhyapa- og Morang-distrikterne i det oestlige Nepal.

Faellesskabet er den stoerste bistandsdonor. Som helhed betragtet udgoer Faellesskabets bidrag en vaesentlig procentdel af den samlede bistandspakke. I tiden 1992-97 er der bevilget 13,4 mio. ECU, hovedsagelig til sundhedspleje- og vedligeholdelsesprojekter, medens der ogsaa er ydet bistand til humanitaere anliggender og foedevarehjaelp.

Sagen er i oejeblikket ikke et spoergsmaal om anerkendelse af ansvar, men kravet om, at der findes en endelig loesning paa flygtningenes bedroevelige tilstand. Kommissionen, som foerer en loebende dialog med Bhutans og Nepals regeringer for at anspore dem til at naa til en aftale, er dog klar over, at der ikke kan findes nogen let loesning paa problemet. Det er noedvendigt med en indgaaende dialog mellem de involverede parter.