ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3025/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Fremtidens stoejpolitik (groenbog)

Vil Kommissionen med hensyn til sin groenbog om fremtidens stoejpolitik (KOM(96)0540) medtage begraensningen af stoejforureningen blandt de prioriterede aspekter i forbindelse med forskningen og udviklingen i Faellesskabet og traeffe foranstaltninger med henblik paa at forbedre koordinationen og oege koncentrationen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-3023/97, E-3024/97, E-3025/97, E-3026/97, E-3027/97 og E-3028/97 (5. november 1997)

Kommissionen er meget opmaerksom paa de forskellige problemer, det aerede medlem naevner.

Paa grundlag af talrige meningstilkendegivelser, som er fremsat efter offentliggoerelsen af groenbogen om stoejpolitik, og specielt Europa-Parlamentets beslutning herom, er Kommissionen ved at faerdiggoere planlaegningen af de fremtidige stoejbekaempelsesforanstaltninger. Det er meningen, at disse skal integreres i et sammenhaengende og realistisk program. Et af de centrale punkter i dette program bliver naturligvis koordineringen og samarbejdet mellem de forskellige aktoerer, der er involveret i stoejproblematikken. Kommissionen har ingen planer om at privilegere nogen bestemt foranstaltning. Der opereres med en afbalanceret anvendelse af de forskellige instrumenter, der er til raadighed. Det indgaar heller ikke i Kommissionens intentioner at tage oekonomiske instrumenter i brug i stedet for at fastlaegge stoejemissionsnormer. Endvidere vil Kommissionen soege at undgaa loesninger, som kan medfoere en omlaegning af trafikken i retning af transportformer, som vil faa en endnu stoerre indvirkning paa miljoeet.

Endelig er fastsaettelsen af maalen absolut forudsaetning for at kunne traeffe foranstaltninger til stoejbekaempelse. Kommissionen er nu for oejeblikket i gang med at undersoege de forskellige valgmuligheder med hensyn til en definition af disse maal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2974/97 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Sikkerhed i forlystelsesparker

Den 5. juli 1997 mistede en person livet i den spanske forlystelsespark Port Aventura, da den paagaeldende faldt ud af Stampida, som er den stejleste rutschebane i verden, da hastigheden var hoejest (72 km i timen) og efter et kraftigt fald. De ansvarlige for parken har paapeget, at rutschebanens vogne er forsynet med et individuelt fastspaendingssystem, som de ansatte i parken kontrollerer inden hver enkelt tur, og optraeder der fejl i fastspaendingen af en sikkerhedsboejle, blokerer systemet, hvorefter rutschebanen ikke kan fungere. Ved turens afslutning var boejlen fastspaendt, og de ansvarlige er derfor af den opfattelse, at sikkerhedssystemet fungerede. Der er nu indledt en undersoegelse for at fastslaa aarsagerne til ulykken.

Efter denne tragiske haendelse oplyste en raekke medier, at der ikke fandtes nogen lovgivning om sikkerhedssystemer i forlystelsesparkers attraktioner. Kan Kommissionen paa baggrund af den store tilstroemning til saadanne fritidsforlystelser oplyse, om der findes EU-bestemmelser om sikkerheden i forlystelsesparker?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (27. oktober 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel nr. H-669/97 fremsat af Frederik Willockx i spoergetiden under Parlamentets moede i september 1997 ((Forhandlinger i Parlamentet (september 1997). )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2690/97 af Eryl McNALLY til Rådet. Rationelle planlægningsmetoder i elektricitets- og gasdistributionssektoren



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2690/97 af Eryl McNally (PSE) til Raadet (1. september 1997) Om: Rationelle planlaegningsmetoder i elektricitets- og gasdistributionssektoren Hvad er der sket med direktivet om rationelle planlaegningsmetoder? Svar (10. november 1997) Paa baggrund af Europa-Parlamentets udtalelse har Kommissionen forelagt et aendret forslag til Raadets direktiv om indfoerelse af rationelle planlaegningsmetoder i elektricitets- og gasforsyningssektoren ((EFT C 180 af 14.6.1997, s. 37. )). Raadets kompetente organer har paabegyndt gennemgangen af det aendrede forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2338/97 af Nuala Ahern (V) til Raadet (18. juli 1997)

Om: Driftsforstyrrelser paa anlaegget for oparbejdning af atomaffald i La Hague

Af artikler i Le Monde den 17. april 1997 fremgaar det, at der har vaeret alvorlige driftsforstyrrelser paa anlaegget for oparbejdning af atomaffald i La Hague paa Cotentin-halvoeen i Normandiet. Under de detaljerede paastande haevdes det blandt andet, at der er maalt radioaktiv straaling paa op til 3000 gange baggrundsstraalingen taet paa det sted, hvor spildevandet ledes ud i havet.

Hvilke skridt vil Raadet, i betragtning af at en raekke lande i Den Europaeiske Union, herunder Tyskland, Belgien og Nederlandene, og Schweiz og Japan uden for Unionen, foruden Frankrig, bruger La Hague-anlaegget til at faa deres atombraendsel behandlet, tage for at sikre, at den fortsatte drift af dette anlaeg ikke er i strid med EU's straalebeskyttelsesstandarder?

Svar (17. november 1997)

Raadet finder, at bestemmelserne i Euratom-traktatens kapitel III om sundhedsbeskyttelse imoedekommer det aerede parlamentsmedlems oensker.

I den forbindelse har Raadet for nylig med hjemmel i Euratom-traktatens artikel 31 vedtaget direktiv 96/29/Euratom om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed med de farer, som er forbundet med ioniserende straaling ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. )), bla. for at tage hensyn til ICRP's anbefalinger.

Det er medlemsstaternes ansvar at transformere dette direktiv til national lovgivning. Det er Kommissionen, der skal kontrollere transformeringens overensstemmelse.

Raadet erindrer i oevrigt om, at Kommissionen i henhold til Euratom-traktatens artikel 37 skal forsynes med alle oplysninger vedroerende planer om bortskaffelse af radioaktivt spild og afgoere, om ivaerksaettelsen af saadanne planer kan antages at medfoere en kontamination af andre medlemsstater.

Endelig skal medlemsstaterne i medfoer af Euratom-traktatens artikel 35 og 36 regelmaessigt tilsende Kommissionen rapporter, for at denne kan holdes loebende underettet om den maengde af radioaktivitet, som befolkningen kan antages at vaere udsat for, og Kommissionen kan foere tilsyn med, om de kontrolanlaeg, som medlemsstaterne har etableret med henblik herpaa, fungerer, som de skal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2243/97 af Concepció Ferrer (PPE) til Raadet (18. juli 1997)

Om: Transport af dyr i EU

Raadet (landbrug) naaede i maj 1997 til et kompromis om faellesskabskriterier for transport af dyr inden for Den Europaeiske Union. Denne aftale, der indeholder en raekke regler for at sikre dyrenes velfaerd, traeder i kraft den 1. januar 1999.

Hvor meget mener Raadet, at anvendelsen af disse foranstaltninger vil betyde for prisen paa koedvarer?

Svar (10. november 1997)

Raadet vedtog den 25. juni 1997 forordning (EF) nr. 1255/97 ((EFT L 174 af 2. juli 1997, s. 1. )) om faellesskabskriterier for mellemstationer og tilpasning af den ruteplan, der er omhandlet i direktiv 91/628/EOEF. Forordningen, der traeder i kraft den 1. januar 1999, indeholder en raekke regler, der skal sikre optimale vedfaerdsbetingelser for dyr, der goer ophold paa mellemstationer efter en bestemt transporttid.

Ifoelge forordningen skal der ved konstruktionen og driften af saadanne mellemstationer traeffes de noedvendige sanitaere, hygiejniske og driftsmaessige foranstaltninger.

Raadet har imidlertid besluttet at overlade det til medlemsstaterne at vaelge, hvilke finansielle og tekniske midler de vil benytte til at naa dette maal.

Da det er de enkelte medlemsstater der afgoer, hvilke investeringer der skal til for at etablere de nye infrastrukturer, er Raadet ikke i stand til at vurdere, i hvilken grad prisen paa koedvarer eventuelt vil blive paavirket heraf.

Raadet goer opmaerksom paa, at forordningen ligesom andre beslutninger, der er truffet i de seneste aar, er et led i en politik, der gaar ud paa at sikre dyrs velfaerd - en politik, der i stadig stigende grad optager borgerne i Europa, og som er stadfaestet i en protokol til Amsterdam-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2600/97 af Bill Miller (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Udvidelse af Unionen

Mener Kommissionen, at Amsterdam-traktaten var en succes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (17. oktober 1997)

Amsterdam-traktaten er en ny etape i Faellesskabernes historie. Med den er der gjort nogle vigtige fremskridt, idet man har skabt grundlaget for et mere demokratisk og menneskeligt Europa.

Traktaten svarer i det store og hele til det, Kommissionen havde forventet paa omraader som beskaeftigelse, sociale aspekter, retlige og indre anliggender, Europa-Parlamentets rolle og EU og borgererne.

Det er til gengaeld ikke tilfaeldet, naar det drejer sig om en udvidet mulighed for kvalificerede flertalsafgoerelser i Raadet eller om de to specifikke spoergsmaal om antallet af medlemmer af Kommissionen i en udvidet Union og vaegtningen af stemmerne i Raadet, som begge er indskrevet i traktaten i en protokol om institutionerne.

Endelig er Amsterdam-traktaten et nyt skridt mod Europas forening, og den aabner doeren for udvidelsen mod oest. Det kraever dog, at man i tide styrker institutionerne og deres virke, saadan som det er bestemt i ovennaevnte protokol. I »Agenda 2000« ((Dok. KOM(97) 2000 endelig udg. )) anser Kommissionen det for noedvendigt, at nogle af disse problemer bliver loest hurtigt for at goere det lettere at tage beslutninger om udvidelsen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2728/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (30. juli 1997)

Om: Sociale og miljoemaessige skader foraarsaget af rejeopdraet i Indien

I visse indiske delstater, navnlig i Tamilnadu, har opdraetning af rejer beregnet hovedsagelig til eksport bredt sig i de seneste aar. Denne aktivitet kontrolleres i vid udstraekning af udenlandske og multinationale virksomheder.

Som paatalt af en bred ikke-voldelig protestbevaegelse og som bekraeftet af selve den indiske Hoejesteret har saadanne opdraetsanlaeg vist sig at vaere yderst skadelige for miljoeet og for mennesket, og omdannelsen af jorderne til akvakulturanlaeg har haft alvorlige sociale virkninger.

Opdraetning i stor maalestok af rejer i Indien har saaledes vist sig at vaere i aabenlys modstrid med maalsaetningerne for »baeredygtig udvikling«, som EU gaar ind for.

Kommissionen bedes derfor besvare foelgende spoergsmaal:

1. Har Kommissionen nogensinde direkte eller indirekte stoettet oprettelsen eller udnyttelsen af rejeopdraetsanlaeg i Indien?

2. Finder Kommissionen, at den adfaerd, som udvises af de virksomheder, der har saede i EU og virker i Indien inden for denne sektor, er korrekt eller ej?

3. Agter Kommissionen at traeffe oekonomiske, politiske og miljoemaessige foranstaltninger til fremme af omstillingen af saadanne opdraetsanlaeg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (24. september 1997)

1. Kommissionen har ikke stoettet oprettelse eller drift af opdraet af store rejer i Indien.

2. Kommissionen er opmaerksom paa de skadelige foelger, som intensivt rejeopdraet i kystzoner kan have. Den gaar derfor ind for en ansvarlig udvikling af akvakultur i overensstemmelse med den adfaerdskodeks for ansvarligt fiskeri, Faellesskabet har skrevet under paa. Kommissionen er ikke i stand til at faelde dom over adfaerden for de virksomheder, der udoever deres aktiviteter i Indien i denne sektor.

3. Kommissionen finder ikke, den boer traeffe oekonomiske, politiske eller miljoemaessige foranstaltninger med henblik paa at fremme omstilling af disse opdraetsanlaeg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2070/97 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (19. juni 1997)

Om: Faellesskabets finansielle bidrag paa miljoeomraadet

Under budgetkonto B4-306 ydes der stoette inden for rammerne af miljoebeskyttelse. I EFT C 148 af 16.5.1997 offentliggoeres en liste over organisationer, som modtager en saadan stoette.

Kan Kommissionen oplyse, hvilket projekt der er indgivet af »Stichting Euro Info Centrum«?

Kan Kommissionen give mig flere oplysninger om denne organisation? Kunne den vedlaegge statutterne og give mig en ajourfoert liste over bestyrelsesmedlemmerne?

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den korrekte tildeling af disse penge kontrolleres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. september 1997)

Dette projekt omfatter uddannelse og udstyr til en raekke forskellige Euro-info-centre med henblik paa at saette dem i stand til goere de smaa og mellemstore virksomheder mere miljoebevidste, give dem et redskab til at foretage en kritisk miljoemaessig selvanalyse, og herigennem foere dem frem til deltagelse i Faellesskabets miljoestyrings- og revisionsordning.

»Stichting Euro Info Centrum« er et af de mest aktive info-centre paa miljoeomraadet. Dette center er vel bemandet og effektivt, og har i en aarraekke vaeret en aktiv koordinator af Euro-info-centrenes miljoeaktiviteter. Det ligger desuden taet paa Bruxelles og er derfor vel placeret med hensyn til de noedvendige kontakter til Kommissionen ved forvaltningen af projektet. Et eksemplar af vedtaegterne samt en fortegnelse over de nuvaerende bestyrelsesmedlemmer tilgaar direkte det aerede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.

Projektet er fortsat i fuld gang, og forventes foerst afsluttet medio 1998. Ved projektets afslutning skal projektlederen forelaegge en afsluttende rapport om det udfoerte arbejde samt afsluttede regnskaber, der viser alle relevante udgifter, og en finansiel slutopgoerelse. Disse oplysninger efterproeves af Kommissionen, herunder en finanskontrol, med henblik paa at sikre, at arbejdet er blevet korrekt udfoert, og at de samlede udgifter i forbindelse hermed er korrekt gengivet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2588/97 af Hilde Hawlicek (PSE) til Raadet (29. juli 1997)

Om: Nyt afsnit i EF-traktatens praeambel

Paa stats- og regeringschefernes samling i Amsterdam blev det vedtaget at optage foelgende nye afsnit i EF-traktatens praeambel: »Som er besluttet paa at tilskynde til, at deres folk opnaar det hoejst mulige videnniveau gennem bred adgang til uddannelse og vedvarende ajourfoering heraf.«.

Hvorledes paataenker Raadet at opfylde denne maalsaetning, naar det samtidig reelt nedskaerer bevillingerne til de allerede eksisterende uddannelsesprogrammer?

Svar (17. november 1997)

Det tilkommer ikke Raadet at tage stilling til forespoergslen fra det aerede parlamentsmedlem paa dette meget tidlige stadium, hvor Amsterdam-traktaten kun lige er blevet undertegnet og endnu ikke er traadt i kraft.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2860/97 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: Pesticidet lindan

I henhold til direktivet om tilladelser skal Kommissionen tage initiativ til en pesticidundersoegelsesprocedure, dvs. en fornyet undersoegelse af de 600 aktive ingredienser, der anvendes i pesticider i Europa. Saa vidt jeg er underrettet, er den proces, der paabegyndtes i 1993, gaaet i staa paa grund af finansieringsproblemer. Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den loeser dette finansieringsproblem, og hvornaar den forventer, undersoegelsesproceduren vil vaere tilendebragt?

Der har i Det Forenede Kongerige hersket nogen bekymring med hensyn til pesticidet lindan. Visse beroerte parter har haevdet, at lindan har en skadelig indvirkning paa flere forskellige arter og er en mulig aarsag til brystkraeft. Kan Kommissionen aflaegge beretning om de seneste udviklinger i den oestrigske undersoegelse af lindan? Kan Kommissionen ogsaa oplyse, om den har beviser for, at lindan faktisk udgoer en sundheds- og sikkerhedsrisiko for baade mennesker og dyr?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. oktober 1997)

Efter direktiv 91/414/EOEF om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler ((EFT L 230 af 19.8.1991. )) skal aktive stoffer, der allerede var paa markedet, da direktivet traadte i kraft, tages op til revision. Den foerste fase af programmet for revision af 90 vigtige aktive stoffer er i gang, og finansieringen er sikret inden for de bestaaende budgetbevillinger indtil februar 1999. Desuden er fremtidige faser af revisionsprogrammet under forberedelse. Den foerste fase viste dog, at revisionen af eksisterende aktive stoffer paa laengere sigt kraever yderligere tekniske og administrative ressourcer saa vel som nye budgetressourcer baade i Kommissionen og i medlemsstaterne for at fremskynde arbejdet og sikre, at det udfoeres i overensstemmelse med de hoeje krav til sikkerhed og miljoebeskyttelse, der er fastsat i direktiv 91/414/EOEF. Kommissionen overvejer for tiden forskellige alternativer for at fremskynde arbejdet.

Med hensyn til det aktive stof lindan, der er et af de 90 stoffer, der befinder sig i foerste fase, kan Kommissionen bekraefte, at den afventer rapporten fra OEstrig, der skulle foreligge i midten af 1998. Naar Kommissionen modtager rapporten, vil der blive foretaget en intensiv videnskabelig og teknisk undersoegelse sammen med alle medlemsstater. Kommissionen vil foerst traeffe sin endelige beslutning om dette aktive stof, naar undersoegelsen er afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2694/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Begraensning af vitamin- og mineralpraeparater til den anbefalede dagsdosis

Vil Kommissionen oplyse, om der findes en EU-regel om, at vitamin- og mineralpraeparater skal begraenses til maengder, der ikke overskrider den anbefalede dagsdosis?

I givet fald oenskes det oplyst, hvad begrundelsen for en saadan begraensning er, eftersom det helt klart maa vaere op til forbrugeren at tage stilling hertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (29. september 1997)

Der findes ikke paa nuvaerende tidspunkt nogen EF-lovgivning om fremstilling og markedsfoering af de praeparater, det aerede medlem taler om.

Et meget stort antal medlemsstater samt et stort antal repraesentanter for de oekomiske og sociale kredse har overfor Kommissionen insisteret paa, at det er noedvendigt og presserende at fastsaette EF-bestemmelser paa dette omraade.

Da der i hoej grad maa foretages hoering af de beroerte kredse har man udarbejdet et diskussionsdokument, som er blevet omdelt. Man forventer kommentarer hertil senest ved udgangen af september 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3271/97 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Virkningerne af afskaffelsen af det afgiftsfrie salg

Kommissionen bedes oplyse, hvorfor den modsaetter sig en uvildig undersoegelse af, hvordan afskaffelsen af det afgiftsfrie salg indvirker paa f.eks. beskaeftigelsen?

Eftersom Kommissionen ikke paa nuvaerende tidspunkt anser det for relevant at foretage en saadan undersoegelse, skyldes det da, at den baserer virkningerne af det afgiftsfrie salgs afskaffelse udelukkende paa uvidenskabelige oplysninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (17. november 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2777/97 (Ilaskivi ((Se side 65. ))), og Kommissionens besvarelse af mundtlig forespoergsel H-552/97 (Andersson) og H-409/97 (Banotti) under spoergetiden i Parlamentets samling i juni 1997 og juli 1997 ((Parlamentets forhandlinger (juni og juli 1997). )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2963/97 af Leoluca Orlando (V) til Kommissionen (10. september 1997)

Om: Inkorporering af Sicilcassa i Banco di Sicilia

Kan Kommissionen - under henvisning til det langt fremskredne sammenlaegningsprojekt med henblik paa inkorporering af Sicilcassa i Banco di Sicilia samt til, at denne transaktion vil indebaere, at ca. 500 bankfilialer i én enkelt region, Sicilien, eller med andre ord en tredjedel af det samlede antal bankfilialer (1500) i regionen, vil blive samlet i et udelukket offentlig ejet selskab, og i betragtning af, at projektet vil blive gennemfoert uden nogen form for privat kapital, og at den italienske regering har meddelt, at den agter at afslutte transaktionen inden for indevaerende uge - oplyse:

1. om den italienske regering paa forhaand har underrettet faellesskabsinstitutionerne om projektet og faaet den paagaeldende noedvendige tilladelse af disse?

2. om den i tilfaelde af manglende underretning og tilladelse agter straks at traeffe foranstaltninger over for den italienske regering med henblik paa at evaluere transaktionens forenelighed med beskyttelsen af den frie konkurrence?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (7. oktober 1997)

Da planerne om Banco di Sicilias overtagelse af Sicilcassa kan indebaere statsstoette efter EF-traktatens artikel 92 og 93 og vil kunne fordreje konkurrencen som omhandlet i traktatens artikel 92, stk. 1, har Kommissionen for nylig anmodet de italienske myndigheder om at fremsaette alle de oplysninger, der er noedvendige for, at den kan vurdere, om der er tale om statsstoette, og om denne i saa fald er forenelig med faellesmarkedet.

Det ser ikke ud til, at transaktionen falder ind under Raadets forordning (EOEF) nr. 4064/89 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»fusionsforordningen«) ((EFT L 395 af 30.12.1989. )), da baade Sicilcassa og Banco di Sicilia har over to tredjedele af deres samlede omsaetning i den samme medlemsstat (Italien). Transaktionen skal derfor ikke anmeldes til Kommissionen efter disse regler. I henhold til reglerne om kompetencefordeling inden for fusionskontrollen i EU har de italienske myndigheder fuld kompetence til at vurdere, om en national fusion, der ikke er af faellesskabsdimension, paavirker konkurrenceforholdene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2804/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Overensstemmelsesattester

Hvor mange virksomheder er blevet naegtet ISM-overensstemmelsesattester i de enkelte medlemsstater?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-2804/97 og E-2805/97 (7. oktober 1997)

Kommissionen antager, at det aerede medlem henviser til gennemfoerelsen af Raadets forordning (EF) nr. 3051/95 om sikkerhedsledelse af ro-ro-passagerfaerger ((EFT L 320 af 30.12.1995. )).

Medlemsstaterne havde frem til den 1. juli 1997 mulighed for at undtage faerger og selskaber, der udelukkende opererer i beskyttet farvand, fra at opfylde »international standards method« (ISM). Kommissionen beklager, at den ikke har tilstraekkelige oplysninger til at kunne give et fyldestgoerende svar paa forespoergslen. Kommissionen vil anmode medlemsstaterne om at fremsende ajourfoerte oplysninger, og vil genoptage kontakten med det aerede medlem, naar oplysningerne foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2227/97 af Frode Kristoffersen (PPE) til Raadet (18. juli 1997)

Om: Sexchikane paa arbejdspladserne

Mener Ministerraadet, at Kommissionens varslede planer om at ville tage initiativ til EU-lovgivning vedroerende graden og omfanget af sexchikane paa arbejdspladserne i de enkelte EU-lande er i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet (naerhedsprincippet)?

Svar (10. november 1997)

Den 19. marts 1997 fremsendte Kommissionen en tekst vedroerende sexchikane paa arbejdspladserne til arbejdsmarkedets parter med henblik paa anden hoeringsfase. Dette betyder, at Raadet endnu ikke har modtaget noget forslag fra Kommissionen.

Det er klart, at Raadet vil behandle ethvert forslag paa omraadet i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 3 B om subsidiarietetsprincippet og proportionalitetsprincippet og med bestemmelserne i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitik, navnlig artikel 2, stk. 1, der blandt andre omraader naevner lige muligheder for maend og kvinder paa arbejdsmarkedet og ligebehandling i arbejdet.

Der goeres endelig opmaerksom paa, at aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitik ved Amsterdam-traktaten integreres i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab.