SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2815/99

af Jan Wiersma (PSE) til Kommissionen

(18. januar 2000)

Om: Roma-sigøjnere

1. Kommissionen lægger i forbindelse med udvidelsen med rette vægt på forbedring af behandlingen af roma-sigøjnere i en række ansøgerlande. Kan Kommissionen præcisere, hvilke problemer der skal løses?

2. Råder Kommissionen over en oversigt over de foranstaltninger, der er truffet i disse lande for at forbedre dette mindretals vilkår? Hvorledes er EU inddraget?

3. I forbindelse med ovenstående spørgsmål menes ikke alene forbedret lovgivning på dette område, men også foranstaltninger med sigte på en integreret løsning: undervisning, information, bevidstgørelse osv. Er Kommissionen bekendt med foranstaltninger på dette område?

4. Sker der udveksling mellem de berørte lande? Gennemføres der samarbejdsprojekter mellem disse lande? Anvendes der i denne forbindelse ekspertise fra EU-landene?

5. Findes der en oversigt over problemer med roma-sigøjnere, der opholder sig i de nuværende EU-stater?

6. Har Kommissionen formuleret præcise målsætninger, som ansøgerlandene skal opfylde?

7. Er Kommissionen rede til også selv at investere i projekter med sigte på forbedring af roma-sigøjnernes vilkår?

8. Samarbejder Kommissionen med Europarådet?

9. Spiller roma-sigøjnerne en rolle i forbindelserne med Ukraine og Moldavien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(7. februar 2000)

1. Blandt de ansøgerlande, der for øjeblikket fører tiltrædelsesforhandlinger med Fællesskabet, findes der sigøjnermindretal i Tjekkiet, Bulgarien, Ungarn, Polen, Rumænien, Slovakiet og Slovenien. De væsentligste problemer, som denne befolkningsgruppe er konfronteret med, er forskelsbehandling, dårlige boligforhold og ringe sundhedstilstand, høj ledighed, ringe uddannelsesniveau og udskillelse af børnene inden for undervisningssystemet.

2 og 3. I kommissionens sammenfattende dokument fra oktober 1999(1), hvori den aflægger beretning om de fremskridt, der er gjort af ansøgerlandene hen imod tiltrædelse, fastslår den, at medens der har fundet en positiv udvikling sted i nogle af ansøgerlandene i form af vedtagelse af særlige programmer til forbedring af sigøjnernes situation, kræves der stadig en samordnet indsats for at sikre, at disse programmer rent faktisk gennemføres. Kommissionen følger nøje ansøgerlandenes initiativer til forbedring af sigøjnernes situation, og den vurderer i sine periodiske rapporter de konkrete fremskridt, der gøres af hvert enkelt ansøgerlande.

4. Både ansøgerlandene og EU-medlemsstaterne deltager og udveksler ekspertise i Europarådets ekspertgruppe vedrørende sigøjnere og i andre internationale fora, der beskæftiger sig med dette spørgsmål. Kommissionen er ikke bekendt med nogen aktuelle samarbejdsprojekter mellem ansøgerlandene om sigøjnerspørgsmål.

5. Europarådet er den instans, der overvåger situationen i medlemsstaterne vedrørende sigøjnermindretallene.

6. I henhold til de kriterier, der blev vedtaget i København, forudsætter medlemskab af EU, at ansøgerlandet har opnået stabile institutioner, der (bl.a.) sikrer menneskerettighederne og respekt for og beskyttelse af mindretal. Sigøjnernes situation tages derfor i betragtning ved vurderingen af ansøgerlandenes evne til som medlem af Unionen at indfri deres forpligtelser. De tiltrædelsespartnerskaber for Bulgarien, Tjekkiet, Ungarn, Rumænien og Slovakiet, som blev godkendt af Rådet i december 1999(2), foreskriver konkrete foranstaltninger for den videre integrering af sigøjnerne som kortfristet prioritet.

7. PHARE-programmet er Fællesskabets vigtigste middel til at yde støtte til sigøjnermindretallene i ansøgerlandene. I 1998 blev der under PHARE bevilget ca. 3 mio. EUR til projekter til støtte af sigøjnersamfund i de fem central- og østeuropæiske lande, der er mest berørt af problemet. Dette beløb nåede for 1999 op på 10 mio. EUR. Via det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder, som også forvaltes af Kommissionen, ydes der desuden støtte til sigøjnerne i ansøgerlandene, især gennem projekter, der forelægges af ngo'er. Projekter til fordel for sigøjnere støttes tillige inden for rammerne af Sokrates- og Ungdom for Europa-programmerne. Brochuren EU-støtte til

sigøjnersamfund i Central- og Østeuropa vil blive sendt direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat. Yderligere enkeltheder om emnet er til rådighed på netsted: http://europa.eu.int/comm/dgs/enlargement/index.htm.

8. Kommissionen deltager i Europarådets ekspertgruppe vedrørende sigøjnere, der mødes to gange om året. I 1999 blev der undertegnet en aftale med Europarådet til fremme af et nært samarbejde mellem Det Europæiske Observationsorgan for Racisme og Fremmedhad og Europarådets udvalg til bekæmpelse af racisme og fremmedhad (ECRI). I den forbindelse er der stillet forslag om fællesprogrammer vedrørende sigøjnernes situation i Europa.

9. Der tages hensyn til sigøjnermindretallets situation i EU's forbindelser med Ukraine og Moldavien, og Kommissionen har støttet programmer, der tager sigte på at forbedre sigøjnerbefolkningens situation i disse lande.

(1) KOM(1999) 500 endelig udg.

(2) KOM(1999) 531 endelig udg., KOM(1999) 530 endelig udg., KOM(1999) 525 endelig udg., KOM(1999) 521 endelig udg.