SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3773/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Raadet (24. november 1997)

Om: Ulovlig immigration og arbejdsloeshed i EU

Af en raekke undersoegelser i de fleste af EU's medlemsstater fremgaar det klart, at de europaeiske borgere betragter ulovlig immigration som et af de alvorligste aktuelle problemer.

Faenomenet er blevet saerlig udbredt i loebet af det sidste tiaar. I 1990 blev ca. 30.000 personer afvist ved de europaeiske graenser, men allerede tre aar efter var tallet steget til 200.000. Det anslaas, at ca. 3 mio personer er rejst ind i EU i perioden fra 1991 til 1995, hvilket naturligvis har haft stor indflydelse paa den stigende arbejdsloeshed blandt de europaeiske borgere.

Hvad har Raadet til hensigt at goere for at kombinere Unionens solidaritet med immigranterne fra tredjelande med dens pligtfoelelse over for den almindelige europaeiske borger, der er den, der baerer de omkostninger, der er forbundet med tilpasningen til Maastricht-traktatens kriterier, og som tillige er i den uheldige situation, at han/hun ikke kan finde arbejde, og som foelge heraf er arbejdsloese i lange perioder?

Svar (26. februar 1998)

1. Det aerede medlem af Europa-Parlamentet ved godt, hvor stor vaegt medlemsstaterne laegger paa de grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder og fremme af oekonomiske og sociale fremskridt for de europaeiske folk. I Amsterdam-traktaten som den forelaa ved undertegnelsen saettes fremme af oekonomiske og sociale fremskridt og et hoejt beskaeftigelsesniveau som Den Europaeiske Unions vigtigste maal, hvilket navnlig skal opnaas gennem styrkelse af den oekonomiske og sociale samhoerighed og gennemfoerelse af Den OEkonomiske og Monetaere Union. EF-traktaten som aendret i Amsterdam kommer til at indeholde et nyt afsnit om beskaeftigelse.

Bekaempelse af arbejdsloesheden er saaledes blevet en prioritet for Den Europaeiske Union. Det Europaeiske Raads ekstraordinaere moede om beskaeftigelse den 20.-21. november 1997 i Luxembourg viser, at spoergsmaalet ligger os paa sinde, og at vi oensker at saette ind her. Det Europaeiske Raad konkluderede, at saa laenge bestemmelserne om beskaeftigelse i Amsterdam-traktaten ikke er ratificeret, skal den metode, der er fastsat i den fremtidige artikel 128 i traktaten, anvendes straks i praksis og ved konsensus for at mobilisere alle disponible midler til bekaempelse af arbejdsloesheden. Det Europaeiske Raad er saaledes blevet enigt om retningslinjer for beskaeftigelsen, som bygger direkte paa erfaringerne fra den multilaterale overvaagning af de oekonomiske politikker.

2. Den Europaeiske Union har endvidere i henhold til traktatens afsnit VI vedtaget foranstaltninger, der sigter mod bekaempelse af ulovlig indvandring, ulovligt ophold og ulovlig udfoerelse af arbejde. Medlemsstaternes samarbejde inden for denne ramme har bl.a. foert til vedtagelse af foelgende instrumenter:

- Raadets henstilling af 30. november 1994 om indfoerelse af et standardrejsedokument til brug for udsendelser af statsborgere fra tredjelande(EFT C 274 af 19.09.96)

- Raadets henstilling (96/C 5/01) af 22. december 1995 om harmonisering af midlerne til bekaempelse af ulovlig indvandring og ulovlig beskaeftigelse og om forbedring af de hertil beregnede kontrolmidler(EFT C 5 af 10.01.96)

- Raadets henstilling (96/C 5/02) af 22. december 1995 om samraad og samarbejde i forbindelse med gennemfoerelse af udsendelsesforanstaltninger(EFT C 5 af 10.01.96)

- Raadets henstilling af 27. september 1996 om bekaempelse af ulovlig beskaeftigelse af tredjelandsstatsborgere(EFT C 304 af 14.10.96)

- Raadets afgoerelse af 16. december 1996 om opfoelgningen af retsakter vedtaget af Raadet om ulovlig indvandring, tilbagetagelse og ulovlig beskaeftigelse af tredjelandsstatsborgere og samarbejde om gennemfoerelse af udsendelsesafgoerelser(EFT L 342 af 31.12.96)

- Raadets resolution af 4. december 1997 om foranstaltninger til bekaempelse af proformaaegteskaber(EFT C 382 af 16.12.97).