ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1010/97 af Marie-Arlette Carlotti (PSE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Decentraliseret samarbejde inden for rammerne af Euro-Middelhavspartnerskabet

Den nye middelhavspolitik har gjort det mulig at ivaerksaette en raekke programmer, hvis maal er at udvikle det decentraliserede samarbejde (Med Campus, Med Urbs, Med Invest,...).

1. Hvilke resultater er der opnaaet med de forskellige programmer og de oprettede net for erfaringsudveksling? Foreligger der dokumentation for de positive og negative resultater af denne politik?

2. Efter en vis periode blev disse programmer blokeret. Vil det decentraliserede samarbejde, som er blevet omgrupperet i MEDA, snart komme i gang paa ny?

3. Vil der ske en naermere konkretisering paa kulturomraadet, som ikke indgik i de tidligere MED-programmer, men som indtog en central stilling paa Barcelona-konferencen?

Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (9. april 1997)

1. & 2. Kommissionen henviser det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel nr. 459/97 fra hr. Amadeo ((EFT C 217 af 17.7.1997, s. 194. )).

3. Kultur har altid spillet en vigtig rolle i programmerne vedroerende decentraliseret samarbejde i Middelhavsomraadet. Projekter inden for rammerne af programmerne for decentraliseret samarbejde i Middelhavsomraadet har omfattet emner som kulturarv, restaurering af monumenter, udveksling af teatergurupper og musikfestivaler. Kultur vil selvfoelgelig fortsat spille en vigtig rolle i fremtidige initiativer inden for rammerne af det decentraliserede samarbejde i Middelhavsomraadet og vil vaere et vigtigt emne paa den anden Euro/Middelhavskonference for udenrigsministrene, der skal holdes i Malta i midten af april.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1175/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Nestlés virksomhed og flytning deraf

Med forespoergsel nr. E-4050/96 ((EFT C 217 af 17.7.1997, s. 48. )) protesterede jeg mod den frygtede lukning af Nestlés virksomhed i Abbiategrasso, og jeg anmodede Kommissionen om at gribe ind for at forsvare de produktioner, som er med til at udbrede det italienske produkts ry, og standse en beskaeftigelseskrise, som vil vaere et haardt slag for hele regionen.

Kommissaer Van Miert anfoerte i sit svar, at der laa strategiske, industrielle og oekonomiske motiver til grund for flytningen af produktionen inden for Unionen, og kunne ikke konstatere nogen elementer, der godtgjorde, at Nestlé havde overtraadt traktaten.

I forbindelse med de faglige forhandlinger mellem Nestlés direktion og arbejdstagerne var et af de vigtigste stridspunkter netop overfoerslen til udlandet af fremstillingen af produkter, der er typisk italienske, som f.eks. cappuccino og Nesquik.

Kommissionen bedes tage Nestlé Italias omstruktureringsplan op til fornyet behandling, gennemfoere alle de initiativer, der er noedvendige for at bevare beskaeftigelsen i regionen, goere sit yderste for, at den produktion, som er med til at udbrede de italienske produkters ry, fortsat kan finde sted paa fabrikken i Abbiategrasso og indlede traktatovertraedelsesprocedure mod Nestlé.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (29. april 1997)

Kommissionen takker det aerede medlem for de nye oplysninger om situationen for virksomheden Nestlé i Abbiategrasso, ifoelge hvilke lukningen af det paagaeldende produktionssted vil indebaere, at fremstillingen af varer, der hidtil er fremstillet i Abbiategrasso, vil blive overfoert til udlandet.

Allerede i svaret paa skriftlig forespoergsel E-4050/96 meddelte Kommissionen det aerede medlem, at den ikke havde kendskab til, at Nestlé skulle have opnaaet direkte offentlig stoette i de seneste aar til sine industrivirksomheder. Den nye forespoergsel fra det aerede medlem bringer intet nyt om dette aspekt.

Da der ikke foreligger noget bevis for, at Nestlé har modtaget offentlig stoette, bl.a. statsstoette, skoenner Kommissionen ikke, at den kan gribe ind i denne strategiske beslutning eller anmode Nestlé om at forelaegge en omstruktureringsplan. Det vil derfor vaere meningsloest at indlede den i EF-traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure.

For saa vidt angaar de andre aspekter, det aerede medlem kommer ind paa, har Kommissionen allerede svaret herpaa i forbindelse med svaret paa skriftlig forespoergsel E-4050/96.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0201/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (5. februar 1997)

Om: Anvendelse af faellesskabsmidler til bevarelse af beskyttede omraader paa Sardinien, Italien

Regionen Sardinien er omfattet af strukturfondenes maal nr. 1 med henblik paa beskyttelse af omraader af hoej miljoe- og landskabsmaessig vaerdi gennem etablering af naturparker i overensstemmelse med regionallov nr. 31/89. Lov nr. 31/89 er en rammelov indeholdende bestemmelser om etableringen af et system af 9 regionale parker, 59 naturreservater og 24 naturmonumenter, men endnu er ingen af disse etableret. I 1996 skulle en raekke sardinske kommuner have anmodet om stoette til systemet af naturparker for treaarsperioden 1996-1999, men afsat midlerne til andre projekter end miljoebeskyttelsesprojekter, nemlig til veje og til opfoerelse af et museum (Cabras Kommune, Scano Montiferro Kommune osv.).

Har Kommissionen kendskab til den manglende gennemfoerelse af naevnte sardinske regionallov nr. 31/89, hvortil der er afsat strukturmidler? Hvor mange og hvilke anmodninger om stoette fra strukturfondene-maal nr. 1 har Regionen Sardinien og de sardinske kommuner indgivet til Kommissionen? Er det muligt at udbetale midler, der er saa snaevert knyttet til gennemfoerelsen af en lov, naar denne lov ikke gennemfoeres? Hvilke undersoegelser agter Kommissionen at foretage for at slaa fast, om EU-stoetten til etableringen af parker og beskyttede omraader paa Sardinien er blevet brugt til gennemfoerelsen af regionallov nr. 31/89?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (20. marts 1997)

Som naevnt i Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2323/96 fra Carlo Ripa di Meana ((EFT C 72 af 7.3.1997. )) indeholder strukturfondens regionalprogram for Sardinien en foranstaltning til stoette for naturparker i regionen.

Individuelle ansoegninger om projekter under strukturfondprogrammer indgives ikke til Kommissionen. Projekter udvaelges af gennemfoerelsesorganerne paa grundlag af godkendte kriterier.

Overvaagningsudvalget for programmet, hvori Kommissionen er repraesenteret, er underrettet om anvendelsen af kriterierne og om de udvalgte projekter.

Selv om lov nr. 31/89 giver et generelt retsgrundlag for udvikling af naturparker i Sardinien, bygger foranstaltningen i regionalprogrammet ikke direkte paa den. Nogle mindre projekter i forbindelse med miljoebeskyttelse er blevet finansieret under denne foranstaltning. Ifoelge de oplysninger, som Kommissionen ligger inde med, bestaar der ikke nogen konflikt mellem projekterne og loven.

Kommissionen vil ogsaa fremover noeje foelge gennemfoerelsen af foranstaltningen i overvaagningsudvalget for programmet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 871/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. LIFE (miljøet)



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0183



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0871/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: LIFE (miljoeet) Kan Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-320: »LIFE (finansielt instrument for miljoeet) - aktioner inden for Faellesskabet -« oplyse, om der er udbetalt stoette til Italien og i bekraeftende fald redegoere for dennes omfang til hver enkelt sammenslutning og hver enkelt aktivitet? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 og E-0871/97 (25. april 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0006/97 af Gerhard Botz (PSE) til Kommissionen (22. januar 1997)

Om: Kommissionens interne koordinering af stoetten til vedvarende energi

Den for energipolitikken ansvarlige kommissaer, hr. Papoutsis, fremlagde for nylig et strategipapir, hvori det opstilles som maalsaetning for EU at forhoeje de vedvarende energiformers andel fra 6% til 12% inden aar 2010. Der skal saaledes fortsat ydes betydelig stoette til biomasse-, vind-, boelge- og solenergi for at gennemfoere den planlagte nedsaettelse af CO2-udledningen i EU.

Samtidig goer konkurrencekommissaer, van Miert, forsoeg paa at ophaeve de fordele, der i henhold til den tyske lov om stroemtilfoersel gaelder for stroem, der produceres af vindkraft.

Paa baggrund af ovenstaaende bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

Har Kommissionen koordineret sit arbejde paa dette omraade?

Har maalet om nedbringelse af CO2-udledningen, som Kommissionen selv har sat sig, politisk foersteprioritet?

Kan producenter og brugere af vedvarende energikilder fortsat have tillid til EU's tilsagn om stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (2. april 1997)

Reduktion af CO2-emissionerne er rent faktisk blandt Kommissionens hoejst prioriterede maalsaetninger. Derfor stoetter den medlemsstaternes indsats med henblik paa at beskytte miljoeet, ligesom den gennemfoerer forskellige aktioner og supplerende programmer paa faellesskabsniveau. Imidlertid skal disse foranstaltninger, om de er nationale eller omfatter hele Faellesskabet, til fordel for vedvarende energi vaere i overenstemmelse med den gaeldende faellesskabsret. Kommissionen er saaledes ved gentagne lejligheder blevet anmodet om at gribe ind over for diverse foranstaltninger til national fremme af vedvarende energikilder, naar disse har vaeret i modstrid med faellesskabsretten, bl.a. hvad angaar konkurrence- eller landbrugspolitikken. For at vejlede de enkelte medlemsstater og oekonomiske beslutningstagere har Kommissionen allerede i De Europaeiske Faellesskabers Tidende ((EFT C 72 af 10.3.1994, s. 3. )) offentliggjort en tekst om EF-rammebestemmelser for statsstoette til miljoebeskyttelse.

For saa vidt angaar den tyske lovgivning paa omraadet, som det aerede medlem henviser til, maa det herunder praeciseres, at Kommissionen ikke har anmodet om nogen afskaffelse af de nugaeldende bestemmelser vedroerende koebsprisen for elektricitet fra de vedvarende energiforsyningskilder (og ikke de eventuelle dermed forbundne beskatningsmaessige fordele). I sin skrivelse har Kommissionen foreslaaet, at disse bestemmelser tilpasses til de gaeldende tekniske og oekonomiske vilkaar, saa det undgaas, at man kommer til at opfatte disse bestemmelser som en uberettiget form for offentlige tilskud.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0247/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (13. februar 1997)

Om: Gennemfoerelse af direktivet om naturtyper, vilde dyr og planter i tysk lovgivning

1. Hvilke muligheder ser Raadet for at forhindre yderligere forsinkelser i forbindelse med gennemfoerelsen af direktivet om naturtyper, vilde dyr og planter i tysk lovgivning?

2. Vil Raadet indlede en overtraedelsesprocedure imod Forbundsrepublikken Tyskland?

3. Hvad har Raadet foretaget sig som reaktion paa klagerne fra Bund fuer Umwelt und Naturschutz Deutschland og BI Bienwald?

4. Hvorfor er det endnu ikke lykkedes Raadet at faa udsat eller afbrudt proceduren med beslutning om ekspropriation med henblik paa udvidelsen af B 9 som A 65 gennem Bienwald?

5. Hvordan vil Raadet ellers beskytte Bienwald imod det planlagte indgreb?

Svar (16. maj 1997)

Det tilkommer Kommissionen at drage omsorg for gennemfoerelsen af de i traktaterne indeholdte bestemmelser og af de bestemmelser, som med hjemmel i disse traeffes af institutionerne, og at ivaerksaette de relevante procedurer, hvis den skoenner det noedvendigt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1147/97 af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Raadet (2. april 1997)

Om: Kraenkelse af menneskerettighederne i kvindefaengslerne i Det Forenede Kongerige

Pressen har gentagne gange gjort opmaerksom paa, at de indsatte i faengslet i Holloway i London er forpligtet til at ligge laenket i deres senge.

1. Er Raadet orienteret om denne praksis?

2. Finder Raadet ikke denne praksis inhuman og mener den ikke, at den boer fordoemme denne kraenkelse af menneskerettighederne i kvindefaengslet Holloway i Det Forenede Kongerige?

3. Hvilke foranstaltninger agter det at traeffe for at standse saadanne kraenkelser af menneskerettighederne?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0515/97, E-0630/97, E-1147/97 og E-1148/97 (27. maj 1997)

Forholdene for fangerne i medlemsstaternes faengsler henhoerer under medlemsstaternes relevante myndigheder. Myndighederne i den medlemsstat, der naevnes i disse forespoergsler, har fuldt og helt afvist de fremfoerte paastande. Raadet erindrer om, at alle medlemsstater er parter i den europaeiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder, der blev undertegnet den 4. november 1950 i Rom, og at alle medlemsstater er parter i den europaeiske konvention til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanaerende behandling eller straf af 26. november 1987.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 123/97 af René-Emile PIQUET til Kommissionen. EU-støtten til regionen Nord-Pas-de-Calais i 1994 og 1995: Beløbenes størrelse og anvendelse (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0026



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0123/97 af René-Emile Piquet (GUE/NGL) til Kommissionen (29. januar 1997) Om: EU-stoetten til regionen Nord-Pas-de-Calais i 1994 og 1995: Beloebenes stoerrelse og anvendelse Hvor store beloeb blev der tildelt regionen Nord-Pas-de-Calais i 1994 og 1995, og hvorledes anvendtes disse beloeb i forbindelse med: - EFRU - EUGFL, Udviklingssektionen - ESF - forskningsprogrammer - programmer paa energiomraadet - programmer paa miljoeomraadet - andre programmer vedroerende menneskelige ressourcer, undervisning, uddannelse og ungdom? Vil Kommissionen oplyse, hvem der modtog disse bevillinger? Samlet supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0122/97, E-0123/97, E-0124/97, E-0125/97 og E-0126/97 (29. april 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 898/97 af Johanna MAIJ-WEGGEN til Kommissionen. Hjælp til burmesiske flygtninge



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0189



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0898/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Hjaelp til burmesiske flygtninge Kan Kommissionen oplyse, hvor store summer den i 1995 og 1996 har anvendt til forskellige hjaelpeprojekter i Burma eller til burmesiske flygtninge i landene omkring Burma? Kan Kommissionen oplyse, praecis hvilke projekter der er tale om? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (7. april 1997) Kommissionen har finansieret tre projekter under budgetpost B7-212, bistand til flygtninge og fordrevne i 1995 med henblik paa disses selvforsyning. >TABLE> Seks projekter blev finansieret under samme budgetpost i 1996. >TABLE> I samme periode har Kommissionen i forbindelse med den humanitaere bistand finansieret andre projekter, der er anfoert i et dokument, som er fremsendt direkte til det aerede medlem og Parlamentets Sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0177/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (3. februar 1997)

Om: Forsikringskontrakter i volontoerorganisationer

Ifoelge italiensk lov (rammelov om volontoerer nr. 266 af 11.8.1991 og dekret udstedt af Industri-, Handels- og Haandvaerksministeriet den 14.2.1992) er volontoerorganisationerne forpligtet til at tegne forsikringer mod ulykker, erhvervssygdomme og ansvar over for tredjemand for alle deres medlemmer, der goer volontoerarbejde.

Kan Kommissionen oplyse, om der paa EU-plan findes lovbestemmelser om volontoerorganisationers forpligtelse til at tegne forsikringer for deres aktive medlemmer?

Saafremt der findes saadanne forpligtelser, udbedes oplysninger om obligatoriske garantier, procedurer og eventuelt hoejeste selvrisiko.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (7. april 1997)

Der findes ikke paa EF-plan specifikke bestemmelser, der paalaegger frivillige organisationer pligt til for deres medlemmer at tegne forsikringer mod erhvervssygdomme eller erstatningsansvar.

Hvad angaar frivillige, der deltager i udviklingsarbejde, vedtog Raadet den 13. juni 1985 en henstilling om deres sociale beskyttelse ((85/308/EOEF - EFT L 163 af 22.6.1985. )). I henhold til henstillingen skal medlemsstaterne bestraebe sig paa at indfoere en ordning, der sikrer en passende social beskyttelse af frivillige, der deltager i udviklingsarbejde. Den 31. marts 1992 ((Dok. SEK(92) 59 endelig udg. )) fik Kommissionen forelagt den foerste rapport om denne henstillings anvendelse, og ifoelge planen vil der blive forelagt en ny rapport i 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0675/97 af Wilfried Telkaemper (V) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Offentliggoerelse af alle udbud i tillaegget til De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Siden 1. januar 1997 offentliggoeres samtlige EU's udbud, hvad enten der er tale om varer, tjenesteydelser eller programmer, kun i det meget omfangsrige og udfoerlige tillaeg til EFT. Indtil da er meddelelser om udbud for generelle programmer blevet offentliggjort i EFT's C-raekke, som ogsaa indeholder andre politisk vigtige dokumenter, der er vigtige for en stor laesergruppe.

1. Hvad er aarsagen til denne aendring?

2. Hvem er ansvarlig herfor?

3. Er de ansvarlige klar over, at dette medfoerer betydeligt flere udgifter for abonnenterne, at det dermed bliver umuligt at goer aktoerer inden for visse fagomraader i medlemsstaterne opmaerksom paa stoetteprogrammer og at samtidig antallet af dem, der kan deltage i programmerne, bliver reduceret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (5. maj 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-629/97 fra Rinaldo Bontempi ((Se side 141 )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 874/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Samhørighedsfonden 1995



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0183



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0874/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Samhoerighedsfonden 1995 Kan Kommissionen i forbindelse med Samhoerighedsfonden 1995 oplyse, hvilke projekter i Italien, som er blevet godkendt og har modtaget stoette samt redegoere for dennes omfang til hvert enkelt projekt, saerlig hvad angaar projekter vedroerende miljoe og transport? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0872/97, E-0873/97 og E-0874/97 (7. april 1997) Ifoelge artikel 2, stk. 2, i Raadets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 ((EFT L 130 af 25.5.1994 )) om oprettelse af Samhoerighedsfonden er kun Graekenland, Spanien, Portugal og Irland berettiget til at modtage stoette fra fonden indtil udgangen af 1999. Italien er derfor ikke berettiget til at modtage stoette, og ingen projekter i Italien er blevet finansieret af fonden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 820/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. EU-støtte til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0171



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0820/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B7-6210 (Nord-Syd-samarbejdet om bekaempelse af narkotikamisbrug) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger, ikke-statslige organisationer eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (11. april 1997) >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0880/97 af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Diktat fra Kommissionen om de unges europaeiske samarbejdsorganisation

Hvad er Kommissionens begrundelse for at diskriminere unge fra andre europaeiske lande, som ikke er med i EU, i de unges europaeiske samarbejdsorganisation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (29. april 1997)

At nedlaegge EU's Ungdomsforum som foelge af oprettelsen af Det Europaeiske Ungdomsforum ville vaere et klart brud med de grundlaeggende principper, som oprindeligt var Kommissionens bevaeggrund for at stoette oprettelsen af Ungdomsforummet i 1978, og ville i oevrigt foere til en gennemgribende aendring af forbindelserne mellem institutionerne og Ungdomsforummet. De naevnte principper, som fremgaar af et brev af 19. juni 1978 fra Kommissionen til Ungdomsforummet, angaar Faellesskabets interesse i at etablere saerlige forbindelser med medlemsstaternes ungdomsorganisationer og paa den maade inddrage dem i en dialog om Faellesskabets foranstaltninger for unge. De vedroerer desuden bl.a. den finansiering, som er noedvendig af hensyn til deres uafhaengighed og for at udvikle aktiviteter til fremme af den europaeiske integration.

Uden EU's Ungdomsforum ville det nye organ blot vaere en international organisation som enhver anden. Hvis derimod EU's Ungdomsforum bevares som selvstaendigt organ over for Det Europaeiske Ungdomsforum, kan man taenke sig, at der vil opstaa et udbytterigt samspil mellem aktiviteterne i de to organer, herunder paa det finansielle plan, eftersom EU's Ungdomsforum fortsat vil vaere Kommissionens partner i politiske og finansielle spoergsmaal.

Paa generalforsamlingen i begyndelsen af december 1996 besluttede ungdomsorganisationernes repraesentanter paa demokratisk vis og i overensstemmelse med deres vedtaegter at bevare de to organer og at arbejde paa at udvikle en ramme for samordnet indsats. Kommissionen er i taet kontakt med medlemmerne af de to organers forretningsudvalg for at bistaa dem med at opstille en saadan struktur.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0906/97 af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Maksimalt tilladte pesticidrester i visse fiskearter i de forskellige EU-lande

Kan Kommissionen, under henvisning til det lidet udtoemmende svar paa min skriftlige forespoergsel P-0385/97 ((EFT C 217 af 17.7.1997, s. 170. )), oplyse, hvilke medlemsstater der har fastlagt maksimalvaerdier for det organisk klorerede pesticid DDT i visse fiskearter og specificere, i hvilket omfang maksimalkoncentrationen af DDT er tilladt i hver enkelt EU-medlemsstat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (1. juli 1997)

Som svar paa det aerede medlems forespoergsel vedroerende fastsaettelse af maksimalgraenser for restindholdet af dichlorodiphenyltrichloroethan (DDT) i visse typer fisk kan Kommissionen meddele, at der for de fleste medlemsstaters vedkommende ikke findes saadanne nationale graenser.

For det mindretal af medlemsstater, for hvilke der er fastsat maksimalgraenser for restindholdet af DDT i fisk, omfatter udtrykket »fisk« baade ferskvands- og saltvandsarter.

En detaljeret oversigt (medlemsstat for medlemsstat) sendes til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.