ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0586/01

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(21. februar 2001)

Om: Misdannelser hos nyfødte på Sicilien

Pædiatri-afdelingen på hospitalet Muscatello i Augusta har offentliggjort tallene for forekomsten af misdannelser hos nyfødte på Sicilien i 2000. Situationen i industritrekanten Augusta-Melilli-Priolo er meget foruroligende, eftersom forekomsten af misdannelser hos nyfødte ligger på næsten 6 %, hvor Verdenssundhedsorganisationen betragter en forekomst på 2 % som tærsklen for udløsning af alarm.

Er der fastlagt fællesskabsbestemmelser og/eller fællesskabsaktioner vedrørende beskyttelsen af sundheden hos befolkningen i stærkt industrialiserede områder? Er der truffet fællesskabsforanstaltninger til forebyggelse og behandling af misdannelser hos nyfødte?

Kan Kommissionen gribe ind for at afhjælpe ovennævnte alvorlige situation?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(15. maj 2001)

Kommissionen bidrager i forbindelse med misdannelser hos nyfødte til beskyttelse af folkesundheden på forskellige områder såsom:

- miljølovgivning, især vedrørende kontrol med kemiske og fysiske agenser, som er potentielle teratogener;

- lovgivning vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

- aktioner vedrørende folkesundheden, især vedrørende forebyggelse (sundhedsfremmende foranstaltninger, aktioner mod alkohol, tobak osv.) og overvågning af misdannelser hos nyfødte. Kommissionen støtter i øjeblikket Eurocat-projektet Epidemiologisk Overvågning af Fosterskader i Europa. Dette projekt har fået tildelt fællesskabsstøtte inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for sjældne sygdomme 1999-2003. Det sicilianske kontor for fosterskader er partner i projektet. Hvad angår behandling af misdannelser hos nyfødte bestemmer EF-traktatens artikel 152 (tidligere artikel 129), at Fællesskabets indsats på folkesundhedsområdet fuldt ud respekterer medlemsstaternes ansvar for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling.

- Fællesskabet er også aktivt på forskningsområdet for at øge den videnskabelige viden om misdannelser hos nyfødte. Det skal især nævnes, at Kommissionen under det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling finansierede en fælles aktion om Evaluering af prænatal diagnose af fosterskader ved hjælp af ultralydsundersøgelser af fostre. Der deltager to italienske centre fra Firenze og Padua i dette projekt, som koordineres af Louis Pasteur-universitetet i Strasbourg i Frankrig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0900/01

af Dirk Sterckx (ELDR) til Kommissionen

(19. marts 2001)

Om: Situationen med hensyn til klagen mod Deutsche Post

I anledning af en klage fra 1994 indledte Kommissionen den 20. juli 1999 en undersøgelse af Deutsche Posts aktiviteter, navnlig om Deutsche Post yder finansiel støtte til sine kommercielle aktiviteter via indkomster fra sit brevmonopol. Samtidig undersøger Kommissionen, om Deutsche Post har anvendt monopolindkomster til finansiering af overtagelser. Den 9. november 2000 fandt en høring sted, hvor Kommissionen allerede var i besiddelse af alle sagens elementer.

Hvad afholder Kommissionen fra næsten 20 måneder efter indledelsen af proceduren at træffe en afgørelse i dette anliggende? Tager Kommissionen hensyn til den kendsgerning, at Deutsche Post siden indgivelsen af denne klage har overtaget andre virksomheder, og at også andre postoperatører følger dette eksempel med det resultat, at der i det øjeblik, hvor postvæsenet skal være fuldstændigt liberaliseret, ikke længere findes noget marked, der kan liberaliseres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(21. maj 2001)

Som anført af det ærede medlem besluttede Kommissionen den 20. juli 1999 at indlede den formelle statsstøtteprocedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, (tidligere artikel 93), over for Deutsche Post AG(1). Proceduren omfatter hele spektret af påstået statsstøtte til DP: brug af indtægter fra brevbefordringen, hvor der er tale om et monopol, til dækning af tab i forbindelse med postpakkebefordringen, brug af sådanne indtægter til virksomhedsovertagelser, brug af provenuet fra salg af fast ejendom, som er overført til DP, til at finansiere nyerhvervelser, statsgarantier for gældsposter samt statsdækning af pensionsforpligtelser.

Da undersøgelsen stadig er i gang, kan der på indeværende tidspunkt ikke siges noget om sagens udfald. Kommissionen vil selvfølgelig opfylde sin forpligtelse i medfør af EF-traktatens konkurrenceregler for at sikre fair konkurrence på lige vilkår i denne vigtige økonomiske sektor og samtidig ikke stille spørgsmålstegn ved bestemmelserne for de universelle posttjenester.

Med hensyn til DP's virksomhedsovertagelser falder disse ind under Kommissionens kompetence i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med virksomhedssammenslutninger(2). Kommissionen undersøger disse transaktioner og træffer beslutning herom på samme måde som ved andre transaktioner, når kravene i ovennævnte forordning finder anvendelse.

Det skal bemærkes, at den mundtlige høring, der nævnes i forespørgslen, var en del af en kartelsagsundersøgelse vedrørende DP, som skal betragtes uafhængigt af statsstøtteproceduren. Kommissionen har

nu afsluttet sin kartelsagsundersøgelse og truffet beslutning om, at det tyske postvæsen har misbrugt sin dominerende stilling ved at give loyalitetsrabatter og foretage prisdumping på markedet for erhvervspakkebefordring.

(1) EFT C 306 af 23.10.1999.

(2) EFT L 395 af 30.12.1989, offentliggjort igen i EFT L 257 af 21.9.1990.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0719/01

af Frédérique Ries (ELDR) til Rådet

(14. marts 2001)

Om: Bortførelse af børn over landegrænser og tilfældet med parret Limet og de Brouwers børn i Kenya

I 1994 forlod Marie de Brouwer, en belgisk statsborger, Belgien for at begynde et nyt liv i Kenya og skiltes fra sin mand og sine tre børn.

Faren, Olivier Limet, fik forældremyndigheden over de tre børn, hvilket blev bekræftet af appelretten i Bruxelles i 1997.

Marie de Brouwer, som i mellemtiden var blevet kenyansk statsborger, har siden den 9. august 1998 nægtet at sende børnene tilbage til deres far, og har hindret enhver kontakt mellem børnene på den ene side og deres far og nære slægtninge i Belgien på den anden.

De belgiske domstole har udstedt en international arrestordre mod Marie de Brouwer og en udleveringsordre mod hende på grund af gidseltagning. De har også dømt hende til fængselsstraf.

Myndighederne i Kenya har gennem deres justitsministerium gjort indsigelser mod de belgiske domstoles afgørelse og har sat børnene under den kenyanske domstols beskyttelse.

De tre børn har ikke set deres far siden sommeren 1998.

Kan denne sag bringes på tale under møder med kenyanske embedsmænd på alle niveauer, og vil de kenyanske myndigheder kunne opfordres til at gøre deres yderste for at bringe denne sag til en tilfredsstillende løsning for alle berørte parter i overensstemmelse med konventionen om barnets rettigheder, ifølge hvilken hvert barn har ret til at opretholde direkte kontakt med begge forældre, hvis det er skilt fra den ene eller begge forældreparter?

Svar

(13. juli 2001)

Rådet vil gerne gøre det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at Haagerkonventionen af 25. oktober 1981 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser ikke er blevet hverken undertegnet eller ratificeret af Det Europæiske Fællesskab. Det Europæiske Fællesskab har heller ikke indgået nogen bilaterale aftaler med tredjelande, som omhandler spørgsmål vedrørende barnebortførelser.

Der er således tale om en sag, som må behandles i henhold til de ordninger, der gælder mellem medlemsstaterne og tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1550/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. maj 2001)

Om: Installation af radar på Ipsario-bjerget på Thasos

Den civile luftfartstjeneste og transportministeriet har besluttet at installere radar på et areal på 130 m2 inden for et indhegnet areal på 3 000 m2 på Ipsario-bjerget på øen Thasos, som er blevet foreslået optaget i Natura 2000-nettet, med det resultat, at der er blevet rejst protester fra Thasos' borgmester og indbyggerne imod denne beskadigelse og mishandling af miljøet, den forventede forsvinden af beskyttede plantearter og risikoen for alektromagnetisk stråling.

I et klageskrift til anklagemyndigheden i Kavala anfører nogle af øens indbyggere forskellige overtrædelser; f.eks. var de betingelser for bevarelsen af miljøet, som amtsborgmesteren havde opstillet, ifølge klageskriftet ikke blevet overholdt, og man havde ikke modtaget den nødvendige tilladelse fra den arkæologiske styrelse, og miljølovgivningen var blevet overtrådt.

Med henblik på at beskytte dette område, der kendetegnes af sin usædvanlige naturskønhed, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Er der blevet undersøgt alternative løsninger med hensyn til radarinstallationen?

2. Kan Kommissionen undersøge, om det arbejde, der udføres på Ipsario-bjerget, er i overensstemmelse med miljøbeskyttelsesbestemmelserne, såsom direktiv 92/43/EØF(1), og om Kommissionen overvejer at skride ind for at forhindre installationen af denne radar og genoprette landskabet?

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(10. juli 2001)

Ipsario-bjerget på Thassos er en lokalitet, som de græske myndigheder, i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (habitatdirektivet), har foreslået optaget i det økologiske Natura 2000-net. De nationale myndigheder skal således drage omsorg for, at eventuelle aktiviteter i denne lokalitet ikke skader dens bevaringsmæssige værdi.

Kommissionen er ikke i stand til at oplyse det ærede medlem om, hvorvidt der er blevet undersøgt alternative løsninger i forbindelse med det pågældende projekt, da en sådan undersøgelse i første række henhører under medlemsstaternes kompetence. For at Kommissionen kan behandle klagepunkterne på tilfredsstillende vis, opfordrer den det ærede medlem til at fremkomme med mere detaljerede oplysninger om det pågældende projekts potentielle indvirkning på den nævnte Natura 2000-lokalitet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0227/01

af Rosemarie Müller (PSE) til Kommissionen

(5. februar 2001)

Om: Fri bevægelighed for handicappede

Handicaporganisationer kritiserer, at retten til fri bevægelighed og frit valg af arbejdsplads inden for EU vanskeliggøres meget for handicappede på grund af administrative problemer. Navnlig skal der ved tilbagevenden til oprindelseslandet være problemer, da de sociale ydelser, der tidligere blev givet dér, og som er ophørt under udlandsopholdet, kun kan generhverves via besværlige nye ansøgninger.

Derfor bedes Kommissionen oplyse følgende:

1. Er den bekendt med sådanne retlige og forvaltningstekniske problemer, der gør det vanskeligt for handicappede at benytte deres ret til fri bevægelighed?

2. Ser Kommissionen nogen mulighed for at hjælpe?

3. Har Kommissionen til hensigt at foreslå lovgivningsmæssige ændringer med henblik på at løse sådanne problemer og hvornår kan man i bekræftende fald påregne et forslag til retsakt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(21. marts 2001)

Kommissionen har ikke modtaget klager vedrørende lovgivningsmæssige og administrative problemer, der gør det vanskeligt for handicappede at udnytte deres ret til fri bevægelighed eller frit valg af arbejdsplads inden for Fællesskabet.

Hvis det ærede medlem har oplysninger om specifikke tilfælde, opfordres hun til at sende dem til Kommissionen. Det vil gøre det muligt at gennemføre en undersøgelse for at konstatere, om der foreligger nogen tilfælde af overtrædelse af fællesskabslovgivningen, og i så fald beslutte, hvilke foranstaltninger der skal træffes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0263/01 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet. Følgeretten.



EF-Tidende nr. 340 E af 04/12/2001 s. 0016 - 0016



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0263/01 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet (14. februar 2001) Om: Følgeretten I tilfælde af videresalg omfattende personer, som er afgiftspligtige inden for rammerne af to eller flere nationale moms- og/eller omsætningsafgiftsordninger, hvorledes skal salgsprisen ikke indbefattet afgift da beregnes for så vidt angår forslaget til direktiv om følgeretten? I tilfælde af, at moms-/omsætningsafgiftsreglerne endnu ikke er vedtaget, på hvilket grundlag vil følgeretten da blive beregnet? Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0257/01, E-0259/01, E-0261/01 og E-0263/01 (13. juli 2001) De spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem stiller, vedrører anliggender, der hører ind under medlemsstaternes ansvarsområde, og svarene afhænger derfor af, hvilke foranstaltninger medlemsstaterne har vedtaget i forbindelse med gennemførelsen af direktivet om følgeret for ophavsmanden til et originalkunstværk, samt af andre relevante bestemmelser i de nationale lovgivninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0481/01

af John Cushnahan (PPE-DE) til Rådet

(14. februar 2001)

Om: Falun Gong

Har Rådet meddelt de kinesiske myndigheder sin stærke modstand mod den måde, som Falun Gong-udøverne behandles på? Hvad har i bekræftende fald svaret været?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler P-0444/01 og P-0481/01

(10. juli 2001)

Begrænsningen af religions- og trosfriheden i Kina bliver personligt taget op under dialogen mellem EU og Kina om menneskerettigheder. For Rådet er dette spørgsmål, som det også fremgår af dets konklusioner af 22.- 23. januar 2001, netop et af de områder, hvor EU mener, at dialogen vil kunne føre til resultater.

EU har ved gentagne lejligheder over for de kinesiske myndigheder givet udtryk for alvorlig betænkelighed med hensyn til de foranstaltninger, der er truffet mod tilhængere af religiøse og åndelige bevægelser, herunder tilhængere af Falun Gong. Dette spørgsmål blev ligeledes drøftet på den seneste runde i dialogen om menneskerettigheder, der fandt sted den 22. og 23. februar i Stockholm. Kina havde noteret sig EU's betænkelighed og accepteret at drøfte spørgsmålet på den runde i dialogen om menneskerettigheder, der fandt sted den 22. og 23. februar i Stockholm. Trojkaen i Beijing foretog således den 2. februar en henvendelse som forberedelse af den forestående runde i dialogen mellem EU og Kina om menneskerettigheder. EU forelagde en liste over individuelle sager med anmodning om at lade nåde gå for ret og nævnte i den forbindelse mundtligt Falun Gong-tilhængerne Li Xiaobing, Li Xiaomei og Yu Changxin.

Der foreligger kun sparsomme oplysninger om, hvad der er sket med de fængslede Falun Gong-tilhængere. Informationscentret for Menneskerettigheder og Demokrati i Hong-Kong har registreret 98 døde i hele Kina mellem juli 1999 og midten af januar 2001. Det skal bemærkes, at 46 er døde siden oktober 2000, hvilket viser, at der i de sidste måneder må have været et stigende antal tilfælde af mishandling af tilhængere. I henhold til Informationscentret for Menneskerettigheder og Demokrati er ca. 450 blevet dømt ved domstole, hundrede er blevet tvangsindlagt på psykiatriske institutioner og mindst 10 000 er i øjeblikket tvangsanbragt i arbejdslejre for at blive resocialiserede.

EU ønsker ikke at gå ind i en debat om bevægelsens karakter, men begrænsningen af religions- og trosfrihed og forsamlingsfrihed bør bringes til ophør, og menneskerettighederne skal respekteres for alle, herunder også for Falun Gong-tilhængere.

I konklusionerne af 19. marts 2001 anførte Rådet (almindelige anliggender), at det var betænkeligt især med hensyn til den manglende respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder i Kina, herunder ytringsfriheden, religionsfriheden og foreningsfriheden, samt ved de vedvarende krænkelser af menneskerettighederne navnlig for så vidt angår tilhængerne af Falun Gong. I de samme konklusioner fastlagde Rådet, hvordan det vil forholde sig til USA's beslutning om at forelægge et udkast til resolution om menneskerettighederne i Kina på det 57. møde i FN's Menneskerettighedskommission.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0133/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(31. januar 2001)

Om: Ordninger til ændring af den nationale efterspørgsel

Har Kommissionen kendskab til ordninger, som inden for euro-områdets medlemsstater ændrer efterspørgselen nationalt for at undgå de fulde konsekvenser af en rentesaats og valutakurs, som kun gælder for euro-området som helhed?

Kan Kommissionen beskrive disse ordninger?

Ser Kommissionen lovmæssige eller andre hindringer for:

a) ændringer i kapitaludgifter i banksektoren som beskyttelse mod højere risiko f.eks. på udlån til boliger;

b) ændringer i skattefradrag eller obligatoriske bidrag til pensionskasser afhængig af de økonomiske konjunkturer;

c) beskatning af eller skattefradrag for rentebetalinger inden for en medlemsstat afhængig af konjunkturudsigterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(17. maj 2001)

Inden for Fællesskabets banksektor er der bestemmelser om mindstekrav til kapitaludgifter vedrørende risici for det finansielle system, som er fastsat ved direktiver på EU-plan. Nationale myndigheder kan fastsætte højere udgifter for at beskytte mod større risici. Hvis de højere udgifter imidlertid bliver indført for at påvirke efterspørgslen i en medlemsstat, kan dette opfattes som værende i modstrid med EF-traktatens bestemmelser om frie kapitalbevægelser inden for finansielle tjenesteydelser. En sådan hindring skal kunne begrundes i henhold til de relevante bestemmelser i EF-traktaten.

Ifølge subsidiaritetsprincippet kan medlemsstaterne frit vælge, hvilke parametre de vil anvende i deres nationale pensionssystemer, herunder den potentielle variation i pensionsbidragene, så længe dette ikke medfører diskrimination. Der er en række historiske eksempler på, at regeringer har mindsket enhedslønomkostningerne ved at mindske de indirekte lønomkostninger, hvilket har ført til fald i den reale valutakurs (der vil blive fremsendt et særskilt bilag til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat). Sådanne skattemæssige foranstaltninger bliver imidlertid overvejende gennnemført af strukturelle snarere end af konjunkturmæssige årsager.

Selv om medlemsstaterne frit kan bestemme deres skattestruktur, så længe dette sker uden diskrimination, vil det være særdeles vanskeligt at tilpasse rentebeskatningen efter konjunkturen i en medlemsstat. På grund af tidsforskellene kan ændringer i rentebeskatningen af konjunkturmæssige årsager medføre forstyrrelser på finansmarkederne.

Desuden bør skattelettelser, f.eks. til boliglån, betragtes som strukturelle foranstaltninger. Hvis der sker ændringer af hensyn til konjunkturerne, kan det skabe problemer for beslutningstagningen i den private sektor, som er baseret på langsigtede faktorer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0850/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(22. marts 2001)

Om: Forhåndsmeddelelse om skattepolitiske foranstaltninger

Kommissionen bedes oplyse, om den mener, medlemsstaternes finansministre bør orientere Kommissionen om foreslåede skattepolitiske foranstaltninger forud for gennemførelsen, og i bekræftende fald af hvilken grund.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(20. juni 2001)

Kommissionen foreslog i sin meddelelse om styrkelse af samordningen af den økonomiske politik i euroområdet(1), at princippet om forhåndsorientering af de andre medlemmer af euroområdet og Kommissionen, inden der træffes et økonomipolitisk skridt, må indgå i de retningslinjer, der er nævnt i meddelelsen.

Denne forhåndsorientering skal ske i eurogruppen eller i en eurogruppe-arbejdsgruppe i Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og den vil gøre det muligt at give myndighederne i den berørte medlemsstat reaktioner eller meddelelser, endnu inden den pågældende foranstaltning er færdigbehandlet.

Tilsvarende skal de vigtigste elementer i stabilitetsprogrammerne sendes til Kommissionen, inden medlemsstaterne vedtager dem.

Kommissionen har med sin meddelelse angivet, at princippet om, at medlemsstaterne forhåndsorienterer eurogruppen og Kommissionen om finanspolitiske foranstaltninger, før disse træffes, er vigtigt, da det gør det muligt at vurdere nationale politikker i lyset af den økonomiske situation i euroområdet som helhed og overveje, hvilke virkninger de vil få for andre deltagere i Den Europæiske Monetære Union (ØMU).

(1) KOM(2001) 82 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1254/01

af María Sornosa Martínez (PSE) og María Rodríguez Ramos (PSE) til Kommissionen

(26. april 2001)

Om: Brug af tørret lucerne til kvægfoder

Efter forbuddet mod anvendelse af benmel af animalsk oprindelse på grund af BSE, synes tørret lucerne nu at være et af de mest lønsomme alternativer til opdrætning af kvæg. Øget dyrkning af denne afgrøde, hvoraf der nu produceres 5 mio. tons om året, kunne være en udvej for at undgå stigende import af genetisk manipuleret soja fra tredjelande.

Ifølge CIDE (den europæiske komite for sammenslutningen af tørringsanlæg) er lucerne at foretrække fremfor soja på grund af næringsværdien, lønsomheden, de miljømæssige egenskaber og den omstændighed, at den er let at spore.

Hvad mener Kommissionen om brug af tørret lucerne som alternativ til benmel af animalsk oprindelse til kvægfoder?

Er Kommissionen rede til at udvide støtten til denne sektor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. juni 2001)

Det ærede medlem henvises til den meddelelse, som Kommissionen har forelagt for Europa-Parlamentet og Rådet om muligheder for at fremme dyrkningen af vegetabilske proteiner i EU(1), som er baseret på et arbejdsdokument(2). Selv om der klart er fordele ved tørret lucerne set ud fra et landbrugsmæssigt og fodermæssigt synspunkt, vil den yderligere støtte skabe øgede udgifter, og de gennemsnitlige offeromkostninger pr. ekstra ton sojakageækvivalent synes relativt høje.

(1) KOM(2001) 148 endelig udg.

(2) SEK(2001) 431.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0391/01

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(15. februar 2001)

Om: FYROM/Grækenland: Miljøskade i Dojransøen

Dojransøens vandspejl (grænseområdet FYROM/Grækenland) er i de sidste 20 år sunket enormt (5-8 meter). Efter forskellige eksperters og også de lokale beboeress oplysninger bliver der fra græsk side pumpet for meget vand ud i markerne til vanding. I forskellige publikationer er der allerede siden 80'erne blevet gjort opmærksom på dette problem. Miljøskader kan på nuværende tidspunkt ikke vurderes.

1. Hvorvidt findes der en aftale mellem FYROM og Grækenland med hensyn til anvendelse af Dojransøens vand?

2. Indeholder denne aftale også miljøsynspunkter, eller findes der vandudnyttelseskvoter, der tager hensyn til søens vandstand?

3. I hvilken form vil de miljøskader, der allerede nu kan konstateres, blive afhjulpet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. april 2001)

Den græske regering har ikke meddelt Kommissionen, at der findes en bilateral aftale med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om udnyttelsen af Dojransøens vand.

Som en del af PHARE-programmet om grænseoverskridende samarbejde har Kommissionen finansieret en foreløbig diagnosticerende undersøgelse af Dojransøen. Undersøgelsen baner vejen for en løsning af de tekniske problemer, idet den fastlægger årsagen til den alvorlige sænkning af vandstanden og munder ud i et forslag om, at der udarbejdes en vandmiljøplan.

Der er endnu ikke iværksat noget specifikt, strukturfondsstøttet projekt for Dojransøen med henblik på udbedring af eventuelle miljøskader. De to lande har dog i forbindelse med førnævnte PHARE-program ytret ønske om iværksættelse af en sådan aktion.