ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Påtænker Kommissionen at tvinge Microsoft til at udlevere disse dokumenter, hvoraf det fremgår, at virksomheden ved hjælp af en særlig fond på 180 millioner dollars forsøger at overtale myndigheder og store organisationer til at anvende software fra Microsoft i stedet for software fra Linux?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/25

(2004/C 78 E/0027)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0922/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(24. marts 2003)

Om: Serbien. Mordet på premierministeren. Ustabilitet

Den 12. marts blev den serbiske premierminister, Zoran Djinjic, brutalt myrdet. Tilsyneladende skyldes dette drab den kamp mod den organiserede kriminalitet, som premierministeren havde stillet sig i spidsen for.

Jeg spørger derfor Kommissionen:

— Hvilke oplysninger har Kommissionen om, hvem der står bag denne forbrydelse?

— Er det Kommissionens opfattelse, at Unionen burde hjælpe Republikken Serbien i denne tid med krise og politisk og social ustabilitet?

— Er Kommissionen mon parat til at udvide en sådan hjælp til at omfatte kriminalitetsbekæmpelse og konsolidering af de demokratiske institutioner i Serbien?

— På hvilke måder kan Kommissionen gøre dette?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. maj 2003)

Kommissionen har ved flere lejligheder, bl.a. under et personligt besøg aflagt af kommissionsmedlemmet med ansvar for eksterne forbindelser, dagen efter mordet og i forbindelse med Romano Prodis deltagelse i premierminister Djindjics begravelse, kraftigt fordømt denne frygtelige handling og givet udtryk for, at den fuldt ud støtter Serbien og Montenegro på dette kritiske tidspunkt.

Kommissionen er ikke i stand til at kommentere igangværende kriminalundersøgelser i Serbien. Serbien har i de seneste uger truffet beslutsomme foranstaltninger mod den organiserede kriminalitet og politiske ekstremisme, og det ser ud til at bære frugt.

Kommissionen reagerede straks ved at drøfte mulighederne for yderligere bistand med myndighederne og dermed øge EU's allerede meget generøse bistand. Det er selvfølgelig vigtigt, at vi gør, hvad vi kan for at understøtte de demokratiske, politiske og økonomiske reformer, der er nødvendige, for at en statsunion mellem Serbien og Montenegro kan fungere korrekt.

Som et eksempel på denne fortsatte bistand kan nævnes, at EF's årlige program for Serbien for 2003 (CARDS — 229 mio. EUR i 2003), som er ved at blive vedtaget, omfatter betydelig støtte til retlige og indre anliggender og institutionsopbygning. I en fælles skrivelse fra Kommissionen og Javier Solana til EU's udenrigsministre forud for mødet i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 14. april 2003 blev det desuden understreget, at der kan blive tale om supplerende ledsageforanstaltninger, herunder makroøkonomisk bistand, teknisk rådgivning, koordination af medlemsstaternes indsatser og større handelsmuligheder
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/256

(2004/C 84 E/0303)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3866/03

af Robert Sturdy (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om: Fuglefangst ved hjælp af fælder

Kan Kommissionen i lyset af de vedvarende meddelelser om, at man i Cypern stadig fanger fugle ved hjælp af fælder, oplyse, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at iværksætte med henblik på at sikre en korrekt gennemførelse og håndhævelse af EU's fugledirektiver i Cypern?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(17. februar 2004)

Kommissionen følger situationen og de fremskridt, Cypern har gjort for at opfylde sine forpligtelser i henhold til fællesskabsretten, ikke bare med hensyn til at omsætte bestemmelserne i den cypriotiske lovgivning, men også med hensyn til deres gennemførelse og håndhævelse. Som et land, der tiltræder EU, skal Cypern gennemføre og håndhæve alle bestemmelser i fugledirektivet (1) (79/409/EØF) fra 1. maj 2004. Der er ikke indrømmet nogen overgangsperiode, og Cypern har ikke anmodet om særlige undtagelser. I oktober 2003 vedtog Cypern en national lov, som omfatter kravene i både fugle- og habitatdirektivet (92/43/EØF) (2).

Kommissionen gjorde det under tiltrædelsesforhandlingerne helt klart, at visse fuglefangstmetoder som dem, der indebærer brug af limpinde og net, ikke er forenelige med bestemmelserne i fugledirektivet. Det er også ulovlig praksis i Cypern, og de cypriotiske myndigheder har forsikret Kommissionen om, at de vil øge bestræbelserne for effektiv håndhævelse af den pågældende lov. Skulle der opstå problemer, vil Kommissionen tage dem op med de nationale myndigheder for at få dem løst. Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at den ikke vil tøve med at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne anvender hele EU's lovgivning på miljøområdet korrekt.

(1) Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle, EFT L 103 af 25.4.1979.

(2) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af 22.7.1992.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/596

(2004/C 78 E/0630)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3580/03

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(5. december 2003)

Om: Lovgivning om arbejdstid i EU

I forlængelse af Kommissionens svar på min skriftlige forespørgsel E-2611/03 (1): hvornår offentliggjorde Kommissionen de to udbudsbekendtgørelser om en undersøgelse af følgerne af Domstolens dom i Simap-sagen (2)?

Hvorfor ventede den næsten 2 ½ år, før den offentliggjorde udbudsbekendtgørelsen?

Mener Kommissionen, at en sådan fuldført undersøgelse ville have været til gavn for forberedelsen af dens Meddelelse om arbejdstid, som ventes i slutningen af 2003, og som den allerede har antydet vil komme ind på implikationerne af Simap-sagen?

Hvilke synspunkter fremførte repræsentanten for den irske regering på det møde med nationale arbejdstidseksperter, som Kommissionen henviste til i sit svar på skriftlig forespørgsel E-0535/03 (3)?

Har Kommissionen fået henvendelser fra den irske regering med ønske om en mulig irsk »undtagelse« fra direktiv 2000/34/EF's anvendelsesområde (4), for så vidt angår yngre læger? Hvad er eller ville være Kommissionens svar på en sådan anmodning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(16. januar 2004)

Hvad angår udbuddene vedrørende en undersøgelse af følgerne af Domstolens dom i Simap-sagen (5) blev indkaldelserne af tilbud offentliggjort af Kommissionen den 11. april 2002 og den 18. december 2002.

Undersøgelsen blev igangsat med henblik på udarbejdelsen af meddelelsen om arbejdstid.

Med hensyn til mødet mellem Kommissionen og de nationale arbejdstidseksperter henviser Kommissionen til svaret på det ærede parlamentsmedlems skriftlige forespørgsel E-2611/03 (6). Det er dog magtpåliggende for Kommissionen at fastslå, at formålet med dette møde ikke var at drøfte gennemførelsen af direktiv 2000/34/EF (7), men Kommissionens kommende meddelelse om arbejdstid. Det ligger også helt fast, at ingen af medlemsstaterne omtalte vanskeligheder med gennemførelsen af det pågældende direktiv.

Endelig ønsker Kommissionen at påpege, at der ikke kan indrømmes undtagelser fra anvendelsesområdet for direktiv 2000/34/EF, og at den ikke har modtaget forespørgsler herom fra nogen af medlemsstaterne.

(1) EFT C 58 E af 6.3.2004, s. 187.

(2) Domstolens dom af 3. oktober 2000 i sag C-303/98, Sindicato de Médicos de Asistencia Pública (Simap) mod Conselleria de Sanidad y Consumo de la Generalidad Valenciana.

(3) EFT C 192 E af 14.8.2003, s. 199.

(4) EFT L 195 af 1.8.2000, s. 41.

(5) Domstolens dom af 3. oktober 2000 i sag C-303/98, Sindicato de Médicos de Asistencia Pública (Simap) mod Conselleria de Sanidad y Consumo de la Generalidad Valenciana.

(6) EFT C 58 E af 6.3.2004, s. 187.

(7) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/34/EF af 22. juni 2000 om ændring af Rådets direktiv 93/104/EF om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden, for at omfatte sektorer og aktiviteter, der er undtaget fra dette direktiv, EFT L 195 af 1.8.2000.
—

Den 22. november offentliggjorde det britiske dagblad Financial Times på forsiden oplysning om, at Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad har holdt en rapport på 112 sider om antisemitisme i Europa, som Observationscentret selv havde bestilt i 2002 hos Zentrum zur Erforschung des Antisemitismus (center for forskning i antisemitisme) ved Technische Universität Berlin, hemmelig.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/223

(2004/C 78 E/0227)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3113/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(22. oktober 2003)

Om: Klassifikation af koder i Europa-Kommissionens database CATS (Clearance Audit Trail System) vedrørende måleenheden for eksportmængder

Det supplerende svar på skriftlig forespørgsel P-3202/02 (1) omfattede nogle uddrag fra Europa-Kommissionens database CATS (Clearance Audit Trail System), der indeholder data fra medlemslandene vedrørende restitution ved eksport af landbrugsprodukter fra Fællesskabet til tredjelande.

Disse uddrag indeholder data om måleenheden for eksportmængder, der angives med følgende koder: 1; 10; 30; GRA; HL; Hl; hl; HST; k; K; kg; Kg; Kgs; KGS; NUM; NUMBER; P; q; ST; T; t; TON; U; UNI.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse om »GRA« skal forstås som gram, om »k, kg, K, Kg, Kgs, KGS« skal forstås som kilogram, om »q« skal forstås som hektokilogram, om »TON, T, t« skal forstås som tons, om »HL, Hl, hl« skal forstås som hektoliter, og hvilke måleenheder følgende koder svarer til: 1; 10; 30; HST; NUM; NUMBER; Ρ; ST; U; UNI?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(19. november 2003)

Det supplerende svar på skriftlig forespørgsel P-3202/02 vedrører en oversigt over de samlede restitutioner, der er udbetalt for eksport til en række forskellige destinationer. De samlede tal dækker regnskabsårene 1998-2001, og oplysningerne i denne oversigt, herunder de anvendte måleenheder, afspejler oplysningerne i medlemsstaternes rapporter.

Før regnskabsåret 2001 krævede Kommissionens forordning (EF) nr. 2390/1999 (2) ikke, at medlemsstaterne anvendte standardiserede koder for de måleenheder, der blev anvendt i rapporter til Kommissionen. For denne periode indeholder CATS-databasen derfor de måleenheder, der anvendtes internt i medlemsstaternes edb-systemer, med forklaring på nationalt plan for hvert regnskabsår.

Stillet over for denne mangfoldighed af ikke-standardiserede koder, der anvendes af medlemsstaterne, har Kommissionen indført standardkoder for måleenheder i forbindelse med ajourføringen af forordning (EC) nr. 2390/1999 for regnskabsåret 2002. Fra regnskabsåret 2002 og fremover kræver Kommissionen, at der anvendes følgende standardkoder:

Bogstav Betydning K kilogram L liter P styk

(1) EUT C 137 E af 12.6.2003, s. 172.

(2) Kommissionens forordning (EF) nr. 2390/1999 af 25. oktober 1999 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1663/95 hvad angår form og indhold af de regnskabsoplysninger, som medlemsstaterne skal stille til rådighed for Kommissionen i forbindelse med proceduren for regnskabsafslutning for EUGFL, Garantisektionen, EFT L 295 af 16.11.1999.
—

Kommissionen yder en samfinansieringsstøtte på 743 mio. euro til Mål 1-programmet i regionen Basilicata i tidsrummet 2000-2006. I kapitel 2 — »Udviklingsstrategi« i det regionale operationelle program for Basilicata hedder det, at en bæredygtig udvikling er det grundlæggende mål for det regionale operationelle program, og at der derfor lægges særlig vægt på politikker, som mest direkte og på tværs af sektorerne beskytter miljøet (beskyttelse af økosystemer, af jorden, anvendelse af vand og affaldsforvaltning), idet det erkendes, at denne typisk skaber et positivt billede af regionen og iboende økonomiske værdier. Endvidere fremgår det af beskrivelsen af regionen, at det største antal arbejdspladser er at finde i forarbejdningsindustrien for landbrugsprodukter (frugt, grønsager og zootekniske produkter).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/749

(2004/C 84 E/0844)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4068/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(14. januar 2004)

Om: Ulovlig motorvejsafgift på motorvejen Torino-Milano

På grund af arbejdet i forbindelse med anlæggelsen af højhastighedsbanen er den 123 km lange motorvej Torino-Milano på en strækning af ca. 100 km hæmmet af indsnævringer og omledninger, klemt mellem farlige vognbaneadskillelser af cement og fuldstændig uden nødspor. Dette indebærer naturligvis en alvorlig risiko for brugernes sikkerhed.

Da det er klart, at Torino-Milano-motorvejen i mange henseender ikke længere opfylder de krav, der stilles til en motorvej, anser Kommissionen det da ikke under disse omstændigheder for ulovligt, at koncessionsselskabet kræver betaling af motorvejsafgift og nægter i det mindste at nedsætte afgiften for italienske og europæiske bilister?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(17. februar 2004)

Det er et faktum, at motorveje i visse tilfælde midlertidigt påvirkes af vedligeholdessesarbejde, der begrænser deres anvendelse. Det bevirker imidlertid ikke (heller ikke i det tilfælde, det ærede medlem nævner), at motorveje ikke længere kan betragtes som sådanne, hvilket også er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF af 17. juni 1999 om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (1). Direktivet vedrører ikke privatbiler, og det er derfor op til selskabet, der står for driften af motorvejen, under hensyntagen til selskabets prispolitik og den pågældende nationale lovgivning på området at tage stilling til en eventuel nedsættelse af afgiften for privatbiler.

(1) EFT L 187 af 20.7.1999.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/551

(2004/C 78 E/0586)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3453/03

af Philip Claeys (NI) til Kommissionen

(20. november 2003)

Om: EU-tjenestemændenes fagforbund, ΤΑΟ-AFIs holdning til natflyvning over udkanten af Bruxelles

EU-tjenestemændenes fagforbund, TAO-AFI, indtog i begyndelsen af november en politisk holdning til natflyvninger, der afgår fra lufthavnen i Zaventem. I månedsvis har der været politisk uenighed om, hvilke kommuner der skal omfattes af disse ruter. Der kan muligvis opnås enighed om en spredningsplan, der indebærer, at generne fra natflyvningerne spredes over forskellige dele af Bruxelles og forstadskommunerne. Tjenestemændenes fagforbund har åbenbart mange medlemmer i boligområderne i byens østlige udkant og modsætter sig, at også dette område må bære en del af generne. Som argument anføres bl.a., at huslejerne i denne bydel er meget høje, og at mange er flyttet ind på et tidspunkt, hvor der endnu ikke var tale om støj om natten fra lufthavnen i Zaventem.

TAO-AFI's indblanding har sat ondt blod mellem indbyggerne omkring Bruxelles, der mener, at generne ved lufthavnens placering tæt ved Bruxelles må fordeles solidarisk. Dette fremmer ikke EU-organernes image.

Anser Kommissionen det for normalt og ønskværdigt, at et fagforbund for EU-tjenestemænd offentligt indtager så kontroversielle holdninger?

Har dette været drøftet med TAO-AFI? Hvad var i bekræftende fald resultaterne af disse drøftelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(13. januar 2004)

Når fagforeninger eller andre faglige sammenslutninger i institutionerne beslutter at udtale sig om spørgsmål, der berører og optager offentligheden, forpligter dette udelukkende organisationerne selv. Disse organisationer taler derfor tydeligvis ikke på Kommissionens vegne.

Kommissionen har ikke drøftet spørgsmålet om natflyvninger til og fra lufthavnen i Zaventem med den i den skriftlige forespørgsel omtalte organisation eller med nogen anden fagforening eller faglig sammenslutning.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/543

(2004/C 78 E/0565)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3417/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(18. november 2003)

Om: Eurostatskandalen — ubesvarede spørgsmål

I betragtning af at en generel reformproces meget vel kunne vare adskillige år, er det da ikke ifølge Kommissionen tænkeligt, at en række tilfælde af uregelmæssigheder og eventuel svig kunne have strakt sig ud over 1999 og endog helt til 2002? Er Kommissionen ikke ansvarlig for den måde, hvorpå den har grebet sagen an efter 1999?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/547

(2004/C 78 E/0581)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3433/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(18. november 2003)

Om: Eurostat-skandalen — ubesvarede spørgsmål

Evaluering af overensstemmelse med stabilitetspagten og fastsættelse af medlemsstaternes bidrag til EU-budgettet er nogle af Eurostats vigtigste opgaver. Bruger Kommissionen udelukkende Eurostats konklusioner om medlemsstaternes økonomiske forhold, eller modtager den informationer andetsteds fra? I hvilken udstrækning har de seneste afsløringer indvirket på kvaliteten og pålideligheden af Eurostats arbejde? Hvilken form for kvalitetskontrol er der indført for at verificere pålideligheden af eksterne agenturers oplysninger vedrørende så følsomme områder?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

på skriftlige forespørgsler E-3416/03, E-3417/03, E-3418/03, E-3419/03, E-3420/03, E-3421/03, E-3422/03, E-3423/03, E-3424/03, E-3425/03, E-3426/03, E-3427/03, E-3428/03, E-3429/03, E-3430/03, E-3431/03, E-3432/03 og E-3433/03

(12. januar 2004)

De atten spørgsmål, som det ærede medlem omtaler, er forbundet med opfølgningen af Eurostat-sagen og vedrører bekæmpelsen af svig, det politiske ansvar, det individuelle ansvar, Kommissionens oplysninger om sager med tilknytning til Eurostat, spørgsmål angående visse tilfælde af angiveri, kontrollen af Eurostat og kvaliteten af Eurostats arbejde.

Kommissionens formand har haft lejlighed til at udtrykke Kommissionens holdning til samtlige spørgsmål i sit indlæg den 25. september 2003 til formandskonferencen og Budgetkontroludvalget og derefter den 18. november 2003 til Budgetkontroludvalget og Parlamentets plenarmøde i Strasbourg.

Formanden har endvidere svaret skriftligt på de atten spørgsmål, han har fået stillet siden sit indlæg den 25. september 2003. Disse svar dækker det ærede medlems forskellige spørgsmål i detaljer og sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/121

(2004/C 88 E/0128)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2922/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(2. oktober 2003)

Om: Handelssanktioner mod Burma

Efter arrestationen af Aung San Suu Kyi og nogle af hendes tilhængere tidligere på året har det burmesiske folk været vidne til ondsindede angreb på landets demokratiske bevægelse udført af den burmesiske militærjunta, der fortsat åbenlyst maltrakterer fredsaktivister og San Suu Kyis tilhængere og slår dem ihjel på trods af EU's intervention med opfordringer til magthaverne om at løslade Aung San Suu Kyi. Efter sigende rejser Burmas militærledere ofte til et EU-land uanset EU's visumsanktioner.

Kan Kommissionen i lyset af juntaens fortsatte ligegyldighed over for EU's sanktioner tilslutte sig det synspunkt, at EU's sanktionspolitik rettet mod Burma ikke er et effektivt signal til militærlederne om, at sådanne forfølgelser ikke vil blive tolereret i en civiliseret verden, samt at man derfor bør overveje at inføre handelssanktioner, således som USA har gjort det i de seneste fem år? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(27. oktober 2003)

Kommissionen har ved flere lejligheder givet udtryk for sin dybe bekymring over menneskerettighedssituationen i Burma og den vedvarende chikane af landets demokratiske kræfter.

Som reaktion på forværringen af den politiske situation i Burma besluttede Unionen i april 2003 (1) at udbygge sin fælles holdning vedrørende Burma. Den besluttede samtidig at fremskynde iværksættelsen af yderligere sanktioner mod de militære ledere og deres nærmeste støtter efter angrebene mod Daw Aung San Suu Kyi og hendes tilhængere i slutningen af maj 2003.

Kommissionen er i færd med at vurdere virkningerne af Unionens sanktioner mod det burmesiske regime og studere mulighederne for yderligere foranstaltninger, hvis situationen ikke bedrer sig. Kommissionen vil i sin undersøgelse af mulighederne for udvidede sanktioner fra Unionens side omhyggeligt vurdere de mulige virkninger af specifikke sanktioner, såsom De Forenede Staters økonomiske sanktioner, på den burmesiske befolkning. Enhver beslutning om yderligere sanktioner vil blive truffet af Rådet med opbakning fra alle medlemsstaterne og Kommissionen.

(1) EUT L 106 af 29.4.2003.
—

Den 11. juli afviste regeringsdelegationen at godkende grundlaget for de fremtidige drøftelser i form af en rammeaftale, der var forelagt af IGAD (Inter-Governmental Authority on Development), en organisation for landene på Afrikas Horn, som står i spidsen for forhandlingsprocessen, efter af SLA/M's delegation offentligt havde tilkendegivet sin tilfredshed med dokumentet.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/739

(2004/C 84 E/0834)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3748/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(10. december 2003)

Om: Opdatering af situationen vedrørende midler fra Life III-prog rammet til Prato Kommune

I sit svar på tidligere forespørgsel E-1057/03 (1), hvori der spurgtes, om Prato Kommune havde forelagt projekter som led i Life III-programmet og fået bevilget støtte hertil, oplyste Kommissionen, at der var blevet forelagt ét projekt, men at resultatet af vurderingen først ville foreligge i september 2003.

Kan Kommissionen nu oplyse, om der faktisk er blevet bevilget støtte til det forelagte projekt, og af hvilken årsag det i modsat fald er blevet anset for uegnet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(20. januar 2004)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem, at det forslag, der blev forelagt af Prato Kommune under LIFE III-programme for 2003 (LIFE03 ENV/IT/000360), ikke er blevet samfinansieret. Årsagerne hertil er anført i Kommissionens brev af 8. september 2003. Forslaget opfyldte ikke kriteriet om »sammenhæng og kvalitet«.

(1) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 104.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/85

(2004/C 84 E/0097)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3688/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(9. december 2003)

Om: Opdatering af situationen vedrørende midler fra Ecos-Ouverture-programmet til Perugia Kommune

I sit svar på tidligere forespørgsel E-1110/03 (1), hvori der spurgtes, om Perugia Kommune havde forelagt projekter som led i Ecos-Ouverture-programmet og fået bevilget støtte hertil, oplyste Kommissionen, at byen hidtil havde forelagt forslag to gange tilbage i henholdsvis 1997 og 1998, men at den i ingen af de to tilfælde havde fået bevilget støtte.

Kan Kommissionen oplyse, af hvilke årsager projekterne blev anset for uegnede?

Har Kommissionen afsluttet behandlingen af de endelige beretninger, den nævnte i sit svar, og kan den i bekræftende fald forelægge oplysninger om resultaterne?

(1) EUT C 11 E af 15.1.2004, s. 139.