ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2092/99

af Georg Jarzembowski (PPE-DE) til Kommissionen

(19. november 1999)

Om: Strid mellem firmaet Kockums Computer Systems GmbH og EU

Firmaet Kockums Computer Systems GmbH (tidligere SCHIFFKO Schiffskonstruktion und -Entwicklung GmbH) fra Hamburg gør på grundlag af en full economic cost contract med nummeret RI1B-0198-C med European Economic Community fra 1988 stadig betalingskrav gældende. Under striden om de udestående betalinger blev det senere i skrivelse af 13. maj 1998 fra Arturo Garcia Arroyo, GD XII, Direktorat C, Kommissonen, lovet, at Kommissionens tjenestegrene ville foretage en fuldstændig revision (full audit) for endeligt at bilægge striden. Siden har såvel firmaet Kockums GmbH som dets advokater Cyros, Makowski & Partner fra Hamburg ventet på svar fra Kommissionen.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende:

1. Hvorfor har Kommissionen endnu ikke svaret på de mange forespørgsler fra advokatkontoret Cyros, Makowski & Partner af 20. juli, 14. september, 3. november 1998 og 4. januar og 3. februar 1999, som er fremsendt til Arroyo i Generaldirektorat XII? Hvornår agter Kommissionen at svare?

2. Hvordan er den nuværende situation med hensyn til denne strid? Hvorledes vurderer Kommissionen de krav, der er blevet gjort gældende? Hvordan skal proceduren afsluttes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(8. december 1999)

Mellem 1993 og 1998 har Kommissionen skriftligt, telefonisk og under møder med Kockums Computer Systems GmbH og dets juridiske repræsentanter gjort det helt klart, at de betalingskrav, der er fremsat i henhold til den nævnte forskningskontrakt (1988-1992), er uberettigede, og den har fremlagt detaljerede oplysninger og dokumentation herfor. Der har været forslag om at gennemføre en fuldstændig revision, men det kunne ikke lade sig gøre, da kontraktperioden, i løbet af hvilken den kunne være blevet gennemført, var udløbet. Kommissionen har dog gjort alt, hvad den kunne, og fastholder, at den har opfyldt sine forpligtelser under kontrakten. Den agter ikke at foretage sig noget yderligere i sagen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2490/99

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Transport af levende dyr

Ifølge artikel 13 i Rådets direktiv 91/628/EF(1) som ændret ved Rådets direktiv 95/29/EF(2) om beskyttelse af dyr under transport skal Kommissionen inden den 31. december 1999 forelægge Rådet en rapport ledsaget af eventuelle forslag.

Agter Kommissionen at forelægge rapporten inden fristen, og i benægtende fald, hvornår agter den at forelægge den?

Der er klare beviser for, at transporter over lange afstande fører til en meget dårlig behandling af dyrene og i nogle tilfælde til høj dødelighed blandt dyrene. Vil Kommissionen i lyset af dette, når den forelægger forslag i henhold til artikel 13 i Rådets direktiv 91/628/EF, foreslå, at transporten af levende husdyr om muligt bør erstattes af en handel med kød og slagtekroppe?

(1) EFT L 340 af 11.12.1991, s. 17.

(2) EFT L 148 af 30.6.1995, s. 52.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. januar 2000)

Medlemsstaternes indhøstede erfaringer er den mest værdifulde datakilde om håndhævelsen af Rådets direktiv 95/29/EF af 29. juni 1995 om ændring af direktiv 91/628/EØF om beskyttelse af dyr under transport. De årlige rapporter, som medlemsstaterne indsender til Kommissionen i henhold til artikel 8 i direktiv 91/628/EF, er faktisk den vigtigste informationskilde om håndhævelsen af bestemmelsen om beskyttelse af dyr under transport. Kommissionen har mindet alle kompetente myndigheder om at overholde bestemmelserne i artikel 8.

Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor har foretaget inspektioner i forskellige medlemsstater og aflagt rapport om situationen med hensyn til håndhævelsen af direktiv 91/628/EF. Kommissionen har endvidere modtaget officielle klager fra ikke-statslige organisationer om problemer med håndhævelsen af direktivet i medlemsstaterne.

Den rapport, der omhandles i direktivets artikel 13, vil blive fremlagt snarest muligt under hensyntagen til en nøje overvejelse af ovennævnte oplysninger.

I mellemtiden er der nedsat en arbejdsgruppe under Den Stående Veterinærkomité, som skal kortlægge alle de vanskeligheder, som myndighederne er stødt på under håndhævelsen af EF-lovgivningen, herunder indsamlingen af information, som medlemsstaterne sender til Kommissionen i henhold til direktivets artikel 8.

Hvad angår beskyttelse af dyr under transport, er EF-lovgivningen formuleret på grundlag af resultaterne af videnskabelige undersøgelser og praktisk viden, som viser, at dyretransport kan lade sig gøre, hvis bestemte betingelser er opfyldt. EF's lovgivning om dyrevelfærd tilpasses konstant i overensstemmelse med ny videnskabelig viden og praktiske erfaringer på området.

I hvidbogen om fødevaresikkerhed, der blev vedtaget den 12. januar 2000, fremhæver Kommissionen, at den tillægger spørgsmålet om dyrevelfærd stor betydning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2106/99

af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen

(22. november 1999)

Om: Flyvelederkontrol

Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at komme forsinkelserne i det europæiske luftrum som følge af flyvelederkontrollen til livs?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio på skriftlige forespørgsler E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 og E-2117/99

(20. december 1999)

Kommissionen har offentliggjort en meddelelse(1) om den nuværende situation med hensyn til forsinkelser i lufttrafikken og om nye initiativer, der bør tages for at forsyne Fællesskabet med et trafikstyringssystem (ATM), der kan sikre, at det indre marked fungerer ordentligt. De fleste af det ærede medlems spørgsmål er besvaret i dette dokument, der blev vedtaget 1. december 1999 og oversendt til Rådet og Parlamentet.

Under udarbejdelsen af meddelelsen arbejdede Kommissionen tæt sammen med de involverede parter, herunder brugerne af luftrummet, lufthavnene, arbejdstagerne og udbyderne af lufttransportydelser via disses brancheorganisationer. Den hørte også de civile luftfartsmyndigheder i alle medlemsstater vedrørende de forskellige skridt, der kunne tages for at forbedre situationen.

Det er først og fremmest op til medlemsstaterne selv og deres koordinationsorgan, Eurocontrol, at gøre noget ved forsinkelserne i lufttrafikken. Hvad angår de operative procedurer og tekniske forbedringer, er det specialisternes opgave at udtænke løsninger og gennemføre disse. Fællesskabets rolle består hovedsagelig i at skabe de organisatoriske rammer på nationalt og europæisk niveau, så det kan sikres, at der er generel enighed om løsningerne, og at de gennemføres på koordineret og sammenhængende vis. Derfor besluttede Fællesskabet i 1998 at tilslutte sig Eurcontrol, så det kunne udøve politisk kontrol med denne organisation. Forhandlingerne herom er næsten afsluttet, men ratificeringsprocedurerne risikerer at strække sig over adskillige år. Kommissionen agter derfor at anmode om fremskyndet implementering af EU-medlemsskabet.

ATM 2000-strategien er et dokument udarbejdet af Eurocontrol, hvis ansvar det er at vedtage og gennemføre forslagene heri. Kommissionen har bidraget til udarbejdelsen af dette dokument sammen med brugerne af luftrummet, medlemsstaterne og internationale organisationer. Den støtter de generelle målsætninger og de strategiske principper i dokumentet, men stiller sig selv det spørgsmål, om der ikke bør gøres en større indsats for at udvikle en moden og solid plan, som tager højde for de teknologiske fremskridt, der er nødvendige for at kunne klare den forventede fordobling af lufttrafikken hen imod 2015.

(1) KOM(1999) 614.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2224/99

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. december 1999)

Om: Kommissionens ansattes nationalitet

Kommissionen bedes oplyse, hvordan de forskellige nationaliteter er repræsenteret i dets personale i hver enkelt af de ti højeste lønklasser i Kommissionens personaleplan.

Svar fra Neil Kinnock på Kommissionens vegne

(10. december 1999)

Det ærede medlem og Parlamentets sekretariat vil få tilsendt en tabel over fordelingen på nationalitet og kategori for Kommissionens personale. Tabellen omfatter tjenestemænd og midlertidigt ansatte, der pr. 1. november 1999 aflønnedes over alle dele af budgettet.

De vigtigste oplysninger om fordelingen på nationalitet og lønklasse for de højest placerede medarbejdere i Kommissionen har siden den 6. oktober kunnet findes på Internet(1).

(1) http://europa.eu.int/comm/staff/nationalities/.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2375/99

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: Fåreavl i Irland og Det Forenede Kongerige

Kan Kommissionen i lyset af krisen inden for fåreavl i Irland og Det Forenede Kongerige angive EU's moderfårpræmie og den verdensomspændende landbrugspræmie på et regionalt grundlag for at tage hensyn til prisen for lammekød i Irland og Storbritannien, som er henholdsvis 50 og 60 pence lavere end for fransk lammekød? Vil Kommissionen fjerne får fra ekstensiveringsberegningerne, beskytte de irske fåreavlere mod illoyal konkurrence fra tredjelande under de kommende WTO-forhandlinger og insistere på en tydelig mærkning af importeret lammekød?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. december 1999)

Rådet har fastlagt metoden til beregning af moderfårspræmien, som er baseret på forskellen mellem EU's gennemsnitspris og basisprisen, og har fastsat det beløb, der skal betales som særlig støtte i ugunstigt stillede områder og i bjergområder. Det har ikke været muligt at anvende andre beregningsmetoder uden en grundlæggende reform af ordningen for får.

At udelukke får fra beregningen af ekstensiveringspræmien ville skabe uligheder mellem producenter. Brug med udelukkende kvæghold bør klart betragtes som havende en lavere belægningsgrad end brug, der har blandet hold med samme antal kvæg og også fårehold.

I Verdenshandelsorganisationen WTO's forhandlinger er Fællesskabet forpligtet til en afbalanceret og fair liberalisering af samhandelen men også til fremme af en levedygtig og konkurrencedygtig landbrugssektor. Der kan ikke indføres importmærkning, uden der gælder et tilsvarende krav for lammekød produceret i Fællesskabet. Kommissionen har ikke for indeværende planer om at indføre en mærkningsordning for fårekød.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2112/99

af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen

(22. november 1999)

Om: Flyvelederkontrol

Hvilke drøftelser har Kommissionen ført med de relevante regeringsmyndigheder i medlemsstaterne om problemerne med og forsinkelserne som følge af flyvelederkontrollen? Hvilken karakter har disse drøftelser haft?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio på skriftlige forespørgsler E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 og E-2117/99

(20. december 1999)

Kommissionen har offentliggjort en meddelelse(1) om den nuværende situation med hensyn til forsinkelser i lufttrafikken og om nye initiativer, der bør tages for at forsyne Fællesskabet med et trafikstyringssystem (ATM), der kan sikre, at det indre marked fungerer ordentligt. De fleste af det ærede medlems spørgsmål er besvaret i dette dokument, der blev vedtaget 1. december 1999 og oversendt til Rådet og Parlamentet.

Under udarbejdelsen af meddelelsen arbejdede Kommissionen tæt sammen med de involverede parter, herunder brugerne af luftrummet, lufthavnene, arbejdstagerne og udbyderne af lufttransportydelser via disses brancheorganisationer. Den hørte også de civile luftfartsmyndigheder i alle medlemsstater vedrørende de forskellige skridt, der kunne tages for at forbedre situationen.

Det er først og fremmest op til medlemsstaterne selv og deres koordinationsorgan, Eurocontrol, at gøre noget ved forsinkelserne i lufttrafikken. Hvad angår de operative procedurer og tekniske forbedringer, er det specialisternes opgave at udtænke løsninger og gennemføre disse. Fællesskabets rolle består hovedsagelig i at skabe de organisatoriske rammer på nationalt og europæisk niveau, så det kan sikres, at der er generel enighed om løsningerne, og at de gennemføres på koordineret og sammenhængende vis. Derfor besluttede Fællesskabet i 1998 at tilslutte sig Eurcontrol, så det kunne udøve politisk kontrol med denne organisation. Forhandlingerne herom er næsten afsluttet, men ratificeringsprocedurerne risikerer at strække sig over adskillige år. Kommissionen agter derfor at anmode om fremskyndet implementering af EU-medlemsskabet.

ATM 2000-strategien er et dokument udarbejdet af Eurocontrol, hvis ansvar det er at vedtage og gennemføre forslagene heri. Kommissionen har bidraget til udarbejdelsen af dette dokument sammen med brugerne af luftrummet, medlemsstaterne og internationale organisationer. Den støtter de generelle målsætninger og de strategiske principper i dokumentet, men stiller sig selv det spørgsmål, om der ikke bør gøres en større indsats for at udvikle en moden og solid plan, som tager højde for de teknologiske fremskridt, der er nødvendige for at kunne klare den forventede fordobling af lufttrafikken hen imod 2015.

(1) KOM(1999) 614.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2238/99

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. december 1999)

Om: Støtte til ofre for dyspraxi

Oplys venligst, hvor stor offentlig støtte og hjælp, der er blevet tilbudt ofrene for dyspraxi og deres familier i de enkelte medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(20. december 1999)

Kommissionen er bekendt med, hvor alvorligt dette handicap er. Der findes imidlertid ikke noget EU-handlingsprogram inden for folkesundhed, der kunne yde støtte til de personer, der lider af dyspraxi, og deres familiemedlemmer.

Støtte og hjælp til dyspraxiofre og deres familiemedlemmer hører ind under medlemsstaternes ansvarsområde. Oplysninger om medlemsstaternes støtteprogrammer til fordel for de personer, der lider heraf, og deres familiemedlemmer bliver ikke gjort tilgængelige for Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1648/99

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(22. september 1999)

Om: Programmer for gadebørnene i Guatemala

Kan Kommissionen give en orientering om afviklingen af programmet for støtte til gadebørnene i Guatemala de sidste to år af programmets løbetid?

Kan Kommissionen oplyse, hvordan og gennem hvilke kanaler den vil fortsætte støtten til gadebørnene i Guatemala, nu da programmet er afsluttet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(19. oktober 1999)

Programmet for støtte til gadebørnene i Guatemala begyndte i januar og blev afsluttet i juli 1999. Formålet med projektet var at sørge for beskyttelse, respekt og sikkerhed for børn i socialt udsatte situationer i Guatemala.

For at opfylde dette mål blev hjælpen fra Kommissionen sat ind på tre niveauer: beskyttelse og direkte hjælp til gadebørnene for at hjælpe dem til at blive socialt integreret, fremme af aktioner til forebyggelse af fænomenet gadebørn og styrkelse af de offentlige institutioner, som det påhviler at beskytte de mindreårige og sikre, at lovene om beskyttelse af børn bliver overholdt.

På de to første trin blev der ikke blot arbejdet med børnene, men også med deres omgivelser, som f.eks. familien og lokalsamfundet, med henblik på at udvikle overvågelsesstrategier, der kan forhindre, at børn ender på gaden eller kommer ud i kriminalitet. Der blev iværksat aktioner for at lære børnene at læse og skrive, sikre dem erhvervsuddannelse, samt produktive projekter, som til dato stadig er under gennemførelse.

På det tredje trin har projektet iværksat forskellige aktioner til at fremme beskyttelse af børnene, bl.a. ved at oprette en fælles database for de forskellige institutioner, der tager sig af børn i en juridisk vanskelig situation, med henblik på at sikre, at børnenes sag bliver behandlet på bedst mulig måde.

Der er blevet iværksat aktioner for at fremme overholdelsen af den internationale konvention om beskyttelse af børn, som blev ratificeret af Guatemala i 1989, i afventning af gennemførelsen af den nye kodeks for behandling af børn, som allerede er blevet offentliggjort med støtte fra EU. Indsatsen på dette niveau har også omfattet uddannelse af personale samt præparering af de involverede institutioner (retsvæsenet, det nationale børneråd og sekretariatet for social velfærd).

Resultaterne af projektet har været positive. Både regeringsinstanser og ngo'er, der har været involveret i projektet, har optaget driftsudgifterne i deres almindelige budget, således at de aktiviteter, der blev iværksat af projektet, også fortsættes uden Fællesskabets medvirken.

På baggrund af resultaterne af aktionen påtænker Kommissionen at udarbejde et nyt projekt for støtte til gadebørn, som vil være en videreførelse af den forebyggende strategi, som blev fastlagt i det netop afsluttede projekt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1954/99

af Gerhard Hager (NI) til Rådet

(9. november 1999)

Om: Kosovo Agenda 2000

EU stiller milliardbeløb til rådighed til genopbygningen af Kosovo og ligeledes til genopbygningen efter det voldsomme jordskælv i Tyrkiet. Disse foranstaltninger blev besluttet, efter at der var opnået enighed om Agenda 2000.

På denne baggrund anmodes Rådet om at besvare følgende spørgsmål:

1. Hvor stort vil det beløb være, EU/medlemsstaterne yder til genopbygningen af Kosovo, og hvor lang tid vil hjælpeprogrammerne strække sig over?

2. Hvilke virkninger vil disse foranstaltninger få for EU's fremtidige budgetter?

3. Anser Rådet en revision af finansieringsplanen for Agenda 2000 for nødvendig?

4. Hvordan forklarer Rådet i benægtende fald, at den finansielle bistand ikke vil indvirke på finansieringsplanen for Agenda 2000?

Svar

(14. februar 2000)

1. Ved afslutningen af budgetproceduren for 2000 er der i EU-budgettet for regnskabsåret 2000 blevet afsat et beløb på højst 360 mio. EUR til genopbygningen af Kosovo. Dette beløb indbefatter 300 mio. EUR som forpligtelsesbevillinger. I tilgift hertil har medlemsstaterne givet tilsagn om forskellige former for bilateral bistand på de to donorkonferencer, som er blevet afholdt af Verdensbanken og Kommissionen.

2. Europa-Parlamentet og Rådet, der har konstateret, at betingelserne i punkt 24 i den interinstitutionelle aftale er opfyldt, har efter gensidig aftale truffet afgørelse om anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet for at finansiere de resterende behov i forbindelse med genopbygningen af Kosovo, der hverken kan dækkes ved fremføring af bevillinger fra 1999-budgettet eller ved omlægning af de bevillinger, der er opført i budgetforslaget for regnskabsåret 2000,

3. Det er klart, at genopbygningen af Kosovo vil vare længere end et år, men da der endnu ikke er foretaget beregninger for en længere periode, er det i øjeblikket ikke muligt at sætte præcise tal på støtten til genopbygningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1934/99

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(4. november 1999)

Om: Gennemførelsen af det operationelle program for bekæmpelse af social udelukkelse under fællesskabsstøtterammen for Grækenland

Af det svar, som Kommissionen gav på min tidligere forespørgsel(1), fremgik det, at gennemførelsen af det operationelle program for bekæmpelse af social udelukkelse under fællesskabsstøtterammen for Grækenland var forbundet med problemer, og at de planlagte bevillinger blev udbetalt alt for langsomt. Kan Kommissionen oplyse, hvor stor udnyttelsesgraden på nuværende tidspunkt er med hensyn til de planlagte bevillinger, og om problemerne med gennemførelsen af programmerne er blevet løst? Hvis dette ikke er tilfældet, hvad skyldes så de store forsinkelser?

(1) P-3427/97, EFT C 134 af 30.4.1998, s. 163.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(2. december 1999)

Udnyttelsesgraden for det operationelle program for bekæmpelse af social udelukkelse fra arbejdsmarkedet (under Fællesskabets rammeplan for støtte til Grækenland 1994-1999) er på 34 % udtrykt i afholdte udgifter.

Ifølge de græske myndigheders oplysninger var der indgået forpligtelser for ca. 64 % af kreditterne under programmet ved udgangen af juni 1999, og man forventer, at udnyttelsesgraden vil være på 100 % før udløbet af de tidsfrister, som er fastlagt i de gældende finansielle gennemførelsesbestemmelser.

Der er sket betragtelige fremskridt med hensyn til gennemførelsen af programmet i sammenligning med perioden 1994-1997. Det nationale akkrediteringsinstitut er blevet reetableret og fungerer på nuværende tidspunkt tilfredsstillende. Overvågningen af programmet er også blevet forbedret. Der er dog behov for yderligere tiltag, også under den tredje rammeplan for støtte til Grækenland, for at styrke eller skabe hensigtsmæssige gennemførelsesstrukturer, særligt strukturer på arbejdsmarkedet og støttestrukturer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1780/99

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(11. oktober 1999)

Om: Databaser vedrørende ulykker

Vil Kommissionen, samtidig med at den fremmer øget effektivitet inden for jernbanetransporten, sikre, at EU's databaser vedrørende ulykker og tilskadekomne forbedres, således at man kan kontrollere de førte politikker og øge sikkerheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(9. november 1999)

Rådets beslutning 93/704/EF af 30. november 1993(1) var afgørende for udviklingen af en fællesskabsdatabase for statistikker over færdselsulykker. Beslutningen blev gennemført i april 1994, og alle medlemsstater afgiver nu en kopi af deres nationale data til Fællesskabets database. Visse nøgledata, som normalt medtages i de nationale data, tilpasses, idet der tages højde for forskelle i definitioner og indsamling, således at man bedre kan sammenligne hyppigheden af forskellige typer færdselsulykker medlemsstaterne imellem. Denne model for udveksling af data om færdselsulykker medlemsstaterne imellem giver et mere solidt og sammenligneligt grundlag for evaluering og overvågning af færdselssikkerheden i de forskellige medlemsstater. Der er ved at ske en lignende udvikling inden for evaluering af, hvor godt passagerer i biler er beskyttet.

Hvad angår jernbaners sikkerhed, er det sådan, at de enkelte medlemssstater overvåger sikkerheden og undersøger jernbaneulykker inden for rammerne af deres nationale lovgivning. Kommissionen vil overveje, hvorvidt forbedrede fællesskabsdatabaser for sammenstød og ulykker vil kunne bidrage til bedre jernbanesikkerhed i Fællesskabet, under fuld hensyntagen til nærhedsprincippet.

(1) EFT L 329 af 30.12.1993.