DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/789

(2004/C 84 E/0886)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0418/04

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(17. februar 2004)

Om: Hævekortsikkerhed

Der udvikles stadig nye trick i forbindelse med pengeautomatsbedrag i EU. I den sidste tid har der været et stigende antal tilfælde, hvor hævekortdata via radio er blevet aflæst af en dertil manipuleret automat og kopieret over på nye kort. Kun tyske hævekort indeholder ekstra sikkerhedsforanstaltninger, der forhindrer den ovenfor beskrevne form for misbrug. Det vil endnu vare noget inden magnetkortet er afløst af en chip.

Planlægger Kommissionen skridt mod at indføre den slags sikkerhedsforanstaltninger inden for hele det indre marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(5. april 2004)

Kommissionen er bekendt med de forskellige former for tricks, som kriminelle benytter sig af for at indsamle kortdata fra pengeautomater i EU. Disse tricks omfatter opstilling af falske pengeautomater eller ændringer af ægte automater med det formål at kopiere data fra hævekortenes magnetstribe. Efter kopiering af magnetstriben og tyveri af pinkoden overføres dataene normalt til blanke kort »hvide plastikkort«, som derefter anvendes ulovligt, hyppigt i ubevogtede automater eller terminaler.

Ifølge de oplysninger, Kommissionen råder over, kan de sikkerhedsforanstaltninger, der beskrives af det ærede medlem, forhindre denne form for misbrug og har allerede været anvendt i Tyskland i mange år. De består i, at kortets magnetstribe ændres, og at der installeres en ny anordning i automaten. Så vidt Kommissionen ved, anvendes denne løsning i øjeblikket kun for kort, der er udstedt af tyske banker, og kun i forbindelse med hævning af kontanter fra pengeautomater i Tyskland. Sådanne sikkerhedsforanstaltninger kan ikke spores af terminaler i tyske butikker eller andre kommercielle terminaler (f.eks. benzinstationer eller salgsautomater).

EU's bankindustri har foretaget en nærmere undersøgelse af denne teknologi. Det konkluderes, at den er mindre avanceret end chippen og blev derfor ikke er valgt som den foretrukne løsning. EU's betalingskortselskaber og banker satser i stedet på at introducere chipkort i alle medlemsstater inden 2005 for at undgå bedrageri og falskneri af kort. Når de nye terminaler og pengeautomater, der er i stand til at aflæse chipkort, er installeret i alle medlemsstater, vil ovennævnte kriminelle fremgangsmåde ikke længere være muligt.

Det er muligt, at overgangen til chipkort i nogle lande vil tage længere tid på grund af det øjeblikkelige udviklingsniveau, antallet af kort, der skal genudstedes, og antallet af hæveautomater og terminaler, der skal erstattes eller ændres. Selv under disse omstændigheder er bankerne i det indre marked ikke interesserede i at indføre de sikkerhedsforanstaltninger, der anvendes i forbindelse med de tyske kort og pengeautomater som en midlertidig løsning. Det kræver nemlig endnu en tilpasning af hæveautomaterne og afløsningskortene, som medfører yderligere omkostninger i forbindelse med overgangen til chips og desuden gør denne overgang endnu mere langvarig.

Kommissionen har derfor ikke planer om at indføre de sikkerhedsforanstaltninger, der anvendes i Tyskland. Kommissionens målsætning går i stedet ud på at sikre, at chipkort og terminaler kan anvendes i EU så hurtigt som muligt. Kommissionen vil i 2004 forelægge en rapport til Parlamentet og Rådet om EU's handlingsplan for 2001-2003 for bekæmpelse af bedrageri. Som led i forskningsprogrammet for informationsteknologier (IST) støtter Kommissionen endvidere projekter, der går ud på at anvende chipkort til identifikationsformål.

I stedet for at give bemyndigelse til detaljerede sikkerhedsforanstaltninger består Kommissionens rolle i at skabe kraftige incitamenter for at få betalingsudbydere til at implementere sådanne foranstaltninger, om nødvendigt ved at fastsætte regler om erstatningsansvar. Der er i øjeblikket en stigning i antallet af tilfælde, hvor kort forfalskes og pinkoder stjæles ved brug af elektroniske anordninger. Kommissionen vil undersøge disse spørgsmål i forbindelse med et kommende forslag om et nyt lovgrundlag for betalinger i det indre marked.