ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1910/01

af Marialiese Flemming (PPE-DE) til Kommissionen

(21. juni 2001)

Om: Forskelsbehandling

Er Kommissionen rede til inden for Den Europæiske Union at afskaffe alle aldersgrænser, der betyder forskelsbehandling på grund af alder og er i modstrid med Amsterdam-traktatens artikel 13?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(26. juli 2001)

Kommissionen gør opmærksom på, at Rådet den 27. november 2000 vedtog direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv.(1) Dette direktiv forbyder forskelsbehandling, bl.a. på grundlag af alder, herunder fastsættelse af aldersgrænser, som ikke er objektivt og rimeligt begrundet i et legitimt formål, bl.a. legitime beskæftigelses-, arbejdsmarkeds- og erhvervsuddannelsespolitiske formål, og hvis midlerne til at opfylde det pågældende formål ikke er hensigtsmæssige og nødvendige.

Medlemsstaterne har indtil den 2. december 2003 til at gennemføre direktivets krav i national ret. For at tage hensyn til særlige forhold kan medlemsstaterne om nødvendigt få en yderligere frist på tre år fra den 2. december 2003 til at iværksætte dette direktivs bestemmelser om forskelsbehandling på grund af alder og handicap. Medlemsstater, der vælger at benytte denne mulighed, underretter straks Kommissionen og aflægger hvert år rapport til Kommissionen om, hvilke foranstaltninger de træffer for at bekæmpe forskelsbehandling på grund af alder og handicap, og hvilke fremskridt der er gjort med at gennemføre direktivet.

Med hensyn til aldersbegrænsninger for adgangsprøver i forbindelse med ansættelser henviser Kommissionen det ærede medlem til sit svar på skriftlig forespørgsel E-1512/01 af Daniela Raschhofer(2).

(1) EFT L 303 af 2.12.2000.

(2) Se side 132.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1771/01 af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen. Statsstøtte til vindmøller.



EF-Tidende nr. 350 E af 11/12/2001 s. 0224 - 0224



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1771/01 af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen (15. juni 2001) Om: Statsstøtte til vindmøller Kommissionen bedes oplyse, i hvilket omfang den danske lovgivning om statslig støtte til kraftværker indeholder elementer, som er i strid med EU's konkurrenceregler, og herunder specielt, om støtten til vindmøller efter EU's regler kan overvæltes på elforbrugerne? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (27. juli 2001) Den danske lovgivning om statsstøtte til vindkraftværker og biomasseanlæg etableret før 2000 blev godkendt af Kommissionen sidste år(1). Lovgivningen om statsstøtte til vindkraftværker og biomasseanlæg etableret på et senere tidspunkt blev godkendt af Kommissionen den 20. juni 2001. (1) EFT C 354 af 9.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1108/01

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Safe harbour-aftalen mellem EU og USA om databeskyttelse

I oktober 2000 anslog Kommissionen, at 100 amerikanske virksomheder ville tilslutte sig safe harbour i løbet af de første måneder, og at op til 1000 ville tilslutte sig inden for det første år.

Hvor mange virksomheder har tilsluttet sig til dato?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(3. maj 2001)

Safe harbour-aftalen trådte i kraft den 1. november 2000. Til dato har 30 amerikanske virksomheder tilsluttet sig denne aftale (pr. 30. marts 2001). Listen over de pågældende virksomheder er offentlig tilgængelig på http://www.export.gov/safeharbor/.

Det anslåede antal virksomheder, som det ærede medlem henviser til i sin forespørgsel, er udarbejdet af det amerikanske handelsministerium i oktober 2000, og Kommissionen har efterfølgende videresendt det til Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1148/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(10. april 2001)

Om: Statsvirksomheder og konkurrence

1. Vil Kommissionen angive, hvor stor en del af de resterende statsejede og statskontrollerede virksomheder inden for hver medlemsstat der opererer i konkurrerende markeder eller markeder med fri adgang?

2. Vil den gøre rede for de væsentligste hindringer for konkurrence i de resterende virksomheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. juni 2001)

1. Kommissionen er ikke i besiddelse af statistiske oplysninger om markedsandelene for statsejede eller statskontrollerede virksomheder, som er aktive i konkurrenceudsatte markeder i medlemsstaterne. Da disse markeders struktur ydermere er forskellig fra medlemsstat til medlemsstat og fra sektor til sektor og naturligvis er i stadig forandring, er det ikke muligt for Kommissionen at give et pålideligt skøn over disse markedsandele.

2. Det, at en virksomhed er statsejet eller statskontrolleret, er ikke i sig selv en hindring for konkurrence. I medfør af EF-traktatens artikel 295 (tidl. artikel 222) skal Kommissionen forholde sig neutral i spørgsmålet om, hvorvidt offentlige virksomheder bør privatiseres, eller private virksomheder nationaliseres, men samtidig fremgår det helt klart af EF-traktaten (navnlig artikel 86 (tidl. artikel 90)), at offentlige virksomheder ligesom alle andre virksomheder skal overholde EU's konkurrenceregler, samt at medlemsstaterne ikke må bruge deres offentlige virksomheder til at begrænse konkurrencen eller undlade at opfylde deres forpligtelser i henhold til reglerne for det indre marked. EF-traktaten og afledt ret forbyder såvel private som offentlige virksomheder at indgå konkurrencebegrænsende aftaler og at misbruge en dominerende stilling. Det fremgår ligeledes, at virksomhedssammenslutninger ikke må resultere i etablering eller konsolidering af en dominerende stilling.

Det er ikke på denne baggrund muligt at fastslå, hvilke hindringer for konkurrence, der er specifikke for statsejede eller statskontrollerede virksomheder. Kommissionen fortsætter ikke desto mindre med på forskellige måder gradvist at fjerne de hindringer for konkurrence, som stadig findes i flere sektorer og markeder, ligesom den forsøger at forhindre nye konkurrencebegrænsende faktorer og tiltag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0529/01

af Alejandro Agag Longo (PPE-DE) til Kommissionen

(22. februar 2001)

Om: Økonomisk konjunktur

Den 18. januar i år erklærede kommissær Solbes, at et fald på 2 procentpoint i USA's BNP indebærer en nedgang på 0,15 % i EU's BNP.

Hvilken økonometrisk model bygger denne påstand på?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(17. april 2001)

De tal, der er omtalt i forespørgslen, vedrører kun de direkte følger for samhandelen, som en stagnation i De Forenede Staters økonomi medfører for Fællesskabets økonomi. De Forenede Stater er Fællesskabets vigtigste eksportmarked. Af 1999-tallene fremgår det, at cirka 24,1 % af eksporten ud af Fællesskabet går til De Forenede Stater. Men da Fællesskabet er et relativt lukket område, udgør den samme eksportmængde kun 2,3 % af Fællesskabets bruttonationalprodukt (BNP).

Under forudsætning af en normal BNP-elasticitet i De Forenede Staters import fra Fællesskabet vil et fald på 2 procentpoint i De Forenede Staters vækst reducere Fællesskabets eksportvækst til De Forenede Stater med 6 til 8 procentpoint, hvilket nedskærer Fællesskabets BNP-vækst med cirka 0,15 procentpoint. Dette er en skønsmæssig ansættelse af den direkte virkning (sekundære virkninger er ikke medregnet).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0128/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(31. januar 2001)

Om: Økonomiske statistikkers aktualitet

1. Kan Kommissionen i forlængelse af dens svar af 22. december 2000 på skriftlig forespørgsel E-3426/00(1) fremlægge oplysninger om indtægtstal som ønsket i nævnte forespørgsel?

2. Kan Kommissionen desuden angive, hvilke tilsagn den måtte have modtaget fra Grækenland, Irland og Luxembourg om forbedringer i regelmæssigheden og hyppigheden for deres BNP-, beskæftigelses- og produktivitetstal?

(1) EFT C 151 E af 22.5.2001, s. 166.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(15. maj 2001)

Hvad angår lønninger og arbejdsgiverbidrag er kravene til medlemsstaterne som led i handlingsplanen om statistikkrav i ØMU (Europa-Kommissionen (Eurostat) i nært samarbejde med Den Europæiske Centralbank) de samme som for oplysningerne om bruttonationalproduktet (BNP), beskæftigelse (og produktivitet), som allerede anført i svar på forespørgsel E-3426/00 af det ærede parlamentsmedlem(1) om disse aggregater.

Handlingsplanen, som blev foreslået af Kommissionen for at forbedre kvaliteten og navnlig aktualiteten af oplysningerne vedrørende nationalregnskaberne (BNP, bruttonationalindkomst (BNI) og underaggregater), blev vedtaget af Rådet i september 2000. Kommissionen har nu til opgave at iværksætte denne handlingsplan (jf. svar på det ærede parlamentsmedlems forespørgsel E-3426/00 og E-0138/01(2)).

Medlemsstaterne har besvaret Rådets handlingsplan med nationale handlingsplaner, hvori de angiver betingelserne og fristerne for gennemførelse af Rådets handlingsplan. Generelt set er der sket store fremskridt m.h.t. de fleste af medlemsstaternes levering af oplysninger om BNP (jf. Rådets statusrapport af 19. januar 2001), selv om visse lande stadig har vanskeligheder med gennemførelsen.

Hvad angår situationen i Grækenland, Luxembourg og Irland har Kommissionen endnu ikke fået nogen præcis angivelse af tidspunktet for, hvornår disse medlemsstater vil være i stand til at efterkomme kravene i handlingsplanen vedrørende oplysningerne om BNP og beskæftigelsen (og dermed også produktiviteten).

Dette vil blive fastlagt som led i et forslag til Rådets forordning om dette emne, som snart vil blive forelagt af Kommissionen, og som skal erstatte Rådets nuværende forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab(3), som indeholder undtagelser for disse medlemsstater.

(1) EFT C 151 E af 22.5.2001, s. 166.

(2) EFT C 187 E af 3.7.2001, s. 193.

(3) EFT L 310 af 30.11.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0690/01

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. marts 2001)

Om: Regionalt selvstyre i Rumænien

I Rumænien er den borgerlige organisation Pro-Transilvania blevet forbudt af Rumæniens højesteret. Den rumænske regering anfører i sin juridiske argumentation, at organisationer, som stræber efter selvstyre, bringer statens integritet i fare.

Det er indlysende, at det ikke henhører under Kommissionens beføjelser at anfægte denne juridiske fortolkning af den rumænske forfatning.

Rumænien har imidlertid som medlem af Europarådet undertegnet den europæiske konvention om lokalt selvstyre i 1994 og ratificeret denne konvention i 1998 (loven trådte i kraft den 1. maj 1998).

Hvilken holdning indtager Kommissionen til, at en international konvention om lokalt selvstyre, som er blevet undertegnet af et bestemt land, i det pågældende land tjener som juridisk argument for forfølgelse med den begrundelse, at den bringer den nationale integritet i fare?

Agter Kommissionen som et led i Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union at rette henvendelse til de rumænske myndigheder om denne indlysende juridiske selvmodsigelse?

I benægtende fald vil Kommissionen lade andre medlemsstater uhindret indskrænke de i deres forfatning forankrede friheder (hvadenten der er tale om en trussel mod den nationale og territoriale integritet eller ikke)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(3. maj 2001)

Kommissionen noterer, at der i den konvention, som det ærede medlem henviser til, tales om lokalt selvstyre og ikke regionalt selvstyre. Som nævnt i svaret på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-3957/00(1), mener Kommissionen, at det er opfordringen til regionalt selvstyre, der danner grundlaget for den rumænske appelrets afgørelse om, at Pro-Transylvanias grundlæggende artikler er i strid med forfatningen. Princippet om lokalt selvstyre er nedfældet i den rumænske forfatning (artikel 119).

Artikel 4 i Europarådets konvention om lokalt selvstyre angiver anvendelsesområdet for lokalt selvstyre (som defineret i konventionen), og i stk. 1 er det anført, at lokale myndigheders grundlæggende beføjelser og ansvar skal være foreskrevet i forfatningen eller ved lov. Europarådet er fortsat den institution, der bedst kan fortolke bestemmelserne i konventionen, og efter Kommissionens opfattelse bekræfter den pågældende bestemmelse, at det er den rumænske forfatning, der fastlægger et lokalt selvstyres kompetence.

Kommissionen ønsker også at bemærke, at konventionen ikke indgår i Fællesskabets regelværk, og at den ikke er blevet ratificeret af alle medlemsstater. Der er således ikke nogen forbindelse mellem konventionen og tiltrædelsesforhandlingerne.

(1) Se side 7.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1394/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(10. maj 2001)

Om: Selskabsbeskatning

Hvilket provenu får det offentlige af selskabsbeskatningen eller andre former for beskatning af virksomhedernes overskud pr. år i de enkelte medlemsstater, udtrykt som andel af BNI i hvert enkelt tilfælde? Hvilke konklusioner drager Kommissionen af disse tal med hensyn til debatten om, hvorvidt det er nødvendigt at indføre en vis minimumsbeskatning af virksomheder for at undgå skatteflugt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(4. juli 2001)

En tabel, der viser selskabsskatterne i % af medlemsstaternes bruttonationalprodukt (BNP) i perioden 1980-2001, sendes direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets Sekretariat.

Efter Kommissionens opfattelse tyder det empiriske materiale ikke på, at der er tale om et såkaldt race to the bottom (konkurrerende skattesænkninger).

Kommissionen drog i sin seneste meddelelse om skattepolitikken den konklusion, at det er op til medlemsstaterne at fastsætte skattesatserne på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0668/01

af Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) til Rådet

(8. marts 2001)

Om: Det Europæiske Råd i Lissabon og holdbarheden af pensioner

Det Europæiske Råd i Lissabon i 2000 opfordrede Rådet til at give Gruppen på Højt Plan vedrørende Social Beskyttelse mandat til at støtte [det socialpolitiske] samarbejde og som højeste prioritet på grundlag af en meddelelse fra Kommissionen at udarbejde en undersøgelse af, hvordan den sociale beskyttelse vil udvikle sig på lang sigt med særlig vægt på holdbarheden af pensionsordningerne inden for forskellige tidsrammer i årene indtil 2020 og eventuelt derefter. Forelå der en sådan situationsrapport i december 2000, og hvilken tidsplan er der indført for det fremtidige arbejde i Gruppen på Højt Plan?

Svar

(13. juli 2001)

Gruppen på Højt Plan vedrørende Social Beskyttelse forelagde i november 2000 en interimsrapport om den fremtidige udvikling for den sociale beskyttelse (pensioner) for Rådet (beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik), som derefter forelagde den for Det Europæiske Råd i Nice i december 2000.

Gruppen er siden blevet erstattet af Udvalget for Social Beskyttelse, der arbejder videre med pensionernes holdbarhed som det vigtigste emne på dagsordenen.

En efterfølgende situationsrapport, der er en foreløbig undersøgelse om pensionernes holdbarhed på lang sigt, baseret på bidrag fra medlemsstaterne, blev forelagt for Rådet (beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik) den 6. marts 2001 og forelagt for Det Europæiske Råd i Stockholm den 23.-24. marts 2001.

Udvalget for Social Beskyttelse forbereder for øjeblikket en mere omfattende rapport om pensionernes holdbarhed med henblik på Det Europæiske Råd i Göteborg i juni. Yderligere en rapport til Rådet, baseret på en meddelelsen fra Kommissionen, forventes i september 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1192/01

af Robert Goebbels (PSE) til Kommissionen

(19. april 2001)

Om: Restriktive franske skattebestemmelser i forbindelse med europæiske forsikringsselskabers frie udveksling af tjenesteydelser

Kommissionen oplyser i sit svar af 12. februar 2001 på skriftlig forespørgsel E-3819/00(1), at den den 30. oktober 2000 har sendt en skrivelse til de franske myndigheder (med en besvarelsesfrist på to måneder) om de franske skattebestemmelser, der berører finansielle virksomheder eller forsikringsselskaber, der er etableret uden for Frankrig.

Har Kommissionen fem måneder efter afsendelsen af ovennævnte skrivelse modtaget et svar?

Kan den i bekræftende fald oplyse om de franske myndigheders bemærkninger? Hvilke skridt agter Kommissionen at tage på dette område?

(1) Se side 11.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. juni 2001)

Kommissionen har modtaget bemærkninger fra de franske myndigheder som svar på den omtalte skrivelse. I svaret erklærer de franske myndigheder, at de er villige til at justere skattebestemmelserne om fast skattesats for de indtægter, der er omfattet af artikel 125 A og 125-0 A i den franske skattelov, men pointerer, at dette emne skal behandles parallelt med spørgsmålet om udpegning af en skatterepræsentant, for så vidt angår indtægter fra livsforsikringskontrakter.

De franske myndigheders svar behandles i øjeblikket, og resultaterne af behandlingen vil blive forelagt Kommissionen, for at denne kan tage stilling til, hvad der videre skal ske i sagen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0745/01

af Michel Hansenne (PPE-DE) til Kommissionen

(13. marts 2001)

Om: Informationssamfundet

Forummet om Informationssamfundet har offentliggjort en rapport med titlen A European Way for the Information Society. Rapporten belyser informationssamfundets konsekvenser som helhed på det økonomiske, samfundsmæssige, kulturelle og borgerskabsmæssige område, samt den dermed forbundne teknologi.

Agter Kommissionen at udsende en meddelelse på grundlag af denne rapport?

Hvad agter Kommissionen videre at foretage sig som led i sine beføjelser til opfølgning af henstillingerne i rapporten?

Hvilket arbejdsprogram har Forummet om Informationssamfundet for 2001?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(19. juni 2001)

Kommissionen hilste den seneste rapport fra Forummet om Informationssamfundet (ISF): A European Way for the Information Society velkommen ved en pressekonference i Bruxelles den 23. marts 2000, hvori medlemmet af Kommissionen med ansvar for Erhverv og Informationssamfundet samt ISF's formand deltog. Rapporten blev også drøftet ved en særlig konference om informationssamfundet, globalisering og bæredygtig udvikling med titlen The Promise of the European Way, som blev afholdt i forbindelse med EXPO i Hanover den 6. oktober 2000.

Der er uddelt ca. 7 500 eksemplarer af rapporten til faglige og erhvervsorganisationer, til nationale og lokale myndigheders institutioner samt biblioteker, skoler og universiteter.

En række af de anbefalinger, som findes i den seneste ISF-rapport, er blevet omsat til konkrete aktiviteter i forbindelse med eEurope-initiativet; det gælder især foranstaltninger inden for billigere adgang til elektroniske net, livslang uddannelse, det offentlige på nettet og europæisk digitalt indhold.

På nuværende tidspunkt planlægger Kommissionen ikke en særlig meddelse på grundlag af rapporten, men undersøger de forskellige måder, hvorpå rapportens vigtigste anbefalinger kan gennemføres.

Kommissionen ser i øjeblikket på, hvordan man giver Forummet for Informationssamfundet en mere fremtrædende rolle set i lyset af de mindskede personalemæssige og økonomiske midler, den har til rådighed til at støtte forummet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1806/01

af Wolfgang Ilgenfritz (NI) til Kommissionen

(19. juni 2001)

Om: Europæiske udbud

Ofte henvender interesserede erhvervsdrivende sig til mig for at få oplysninger om aktuelle udbud. Til dato har jeg abonneret på publikationen Europa-Kontakt, hvori talrige udbud offentliggøres. De pågældende informationsbreve udsendes dog kun en gang om måneden, og derfor er mange udbud ikke længere aktuelle.

Desuden besøger jeg også TED-hjemmesiden for at orientere mig om nye udbud. Det er dog meget tidskrævende. Kan Kommissionen pege på andre kilder, hvor man billigt og rettidigt kan få oplysninger om de nyeste udbud og leverancekontrakter? Er der mulighed for, at man automatisk pr. e-mail kan blive informeret om udbud?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(23. juli 2001)

Kommissionen arbejder konstant på at forbedre formidlingen af oplysninger om offentlige udbud og på at lette adgangen til dem og gøre dem mere brugervenlige.

I overensstemmelse med gældende fællesskabsret offentliggøres alle udbud i Europa, som er omfattet af de relevante fællesskabsdirektiver, i Supplementet til De Europæiske Fællesskabers Officielle Tidende (EFT, serie S). EFT, serie S, er på nuværende tidspunkt tilgængelig enten på cd-rom (mod gebyr) eller online via Internet (gratis) i informationsservice-basen Tenders Electronic Daily (TED).

Cd-rom udgaven af EFT S fås i abonnement dagligt (5 gange om ugen) eller to gange om ugen (udgives onsdage og lørdage).

Endvidere kan de officielle salgsagenter for Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Tidende og agenter i hele verden, som er TED-licensindehavere, tilbyde deres kunder omkostningseffektive tjenester, som er skræddersyede til deres behov, f.eks. automatisk meddelelse af nye udbud i henhold til deres særlige profil.

Publikationskontoret, som er ansvarligt for denne tjenestes drift og funktion, har til hensigt at introducere en forbedret udgave i begyndelsen af næste år.

Det ærede medlem kan kontakte Publikationskontoret for at få yderligere oplysninger(1).

(1) http://eur-op.eu.int/general/en/index.htm.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1626/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: Standardisering og støtte til olivenolie

Kan Kommissionen oplyse mig, hvorledes Grækenland hidtil har anvendt fællesskabsstøtten til standardisering af olivenolie og hvor stor en andel heraf er anvendt i forhold til andre olivenproducerende lande?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvorledes fællesskabsbevillingerne til standardisering og støtte til olivenolie inden for rammerne af de regionale handlingsprogramnmer for perioden 2000-2006 forventes anvendt i Grækenland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(19. juli 2001)

Med hensyn til strukturforanstaltninger har Kommissionen ikke medfinansieret aktioner til standardisering af olivenolie. Det er dog ikke udelukket, at der foreslås investeringer i standardisering af olivenolie for den nye programmeringsperiode 2000-2006. På nuværende tidspunkt kendes de nærmere detaljer om og det finansielle omfang af sådanne investeringer ikke. Disse oplysninger vil blive kendt, når indkaldelsen af forslag fra potentielle investorer er offentliggjort og myndigheden for forvaltning af det operationelle program for udvikling af landdistrikter, som forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter i princippet henhører under, har modtaget og godkendt deres forslag.