SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0048/99

af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen

(15. januar 1999)

Om: Europaeiske initiativer mod italiensk mikrokriminalitet

Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at modvirke den foruroligende udvikling i mikrokriminaliteten i de europaeiske storbyer, som det f.eks. kommer til udtryk i det voksende antal tilfaelde af vold og drab i Milano og Rom?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at bede regeringerne om at traeffe for at slaa ned paa de internationale forbindelser med forbryderorganisationer uden for Faellesskabet som f.eks. organisationerne i Rusland, Albanien og Kina?

Har Kommissionen kendskab til, at der findes et kontor for den kinesiske mafia i Paris, der ledes af en mystisk hr. Feng, som ogsaa kontrollerer organisationen i Italien?

Hvad mener Kommissionen om den italienske regerings gennemfoerelse af Schengen-aftalen?

Agter Kommissionen at traeffe nye foranstaltninger med henblik paa at modvirke den ulovlige indvandring i Europa, isaer for at forhindre, at der blandt de ankomne borgere fra tredjelande bliver flere og flere kriminelle?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(18. marts 1999)

Kommissionen bemaerker med bekymring, at der er sket en stigning i mikrokriminaliteten i byerne og blandt andet i de byer, der omtales af det aerede medlem. Kommissionen goer imidlertid opmaerksom paa, at saadan som traktaterne ser ud i dag, er det foerst og fremmest de lokale og nationale myndigheder, der skal traeffe konkrete foranstaltninger til bekaempelse af dette faenomen.

Inden for rammerne af programmerne i forbindelse med retlige og indre anliggender og til stoette for resolutionen om udvikling af en strategi til forebyggelse af kriminalitet, som blev vedtaget den 21. december 1998 af Raadet(1), er Kommissionen parat til at stoette ethvert initiativ, der kan mindske denne form for kriminalitet, navnlig ved i kraft af en tvaerfaglig strategi at fremme udveksling af erfaringer og praksis mellem medlemsstaterne paa forebyggelsesomraadet. Denne stoette skal supplere den indsats, der er gjort for at fremme det forebyggende samarbejde mellem de europaeiske politimyndigheder.

I oevrigt har Kommissionen anset det for noedvendigt at inddrage spoergsmaalet om sikkerhed i storbyerne i den meddelelse og handlingsplan til fordel for en baeredygtig byudvikling, som vedtoges i november 1998, og som for oejeblikket er til droeftelse i Raadet, Parlamentet og Regionsudvalget(2). Aktion nr. 21 i denne handlingsplan paa 24 punkter har til formaal at oege sikkerheden i byerne ved hjaelp af forebyggende foranstaltninger. De medlemsstater, der gennemfoerer foranstaltningerne i byerne, vil kunne faa stoette fra strukturfondene.

Allerede tidligere har Kommissionen fremmet foranstaltninger til forbedring af sikkerheden i visse regioner. Inden for rammerne af Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) har den finansieret et operationelt projekt med titlen "Sikkerhed og udvikling af Mezzogiorno", som blev forelagt af de italienske myndigheder paa forslag fra indenrigsministeriet. Dette projekt omfatter specifikke foranstaltninger som informatikudstyr, direkte forbindelse mellem de forskellige politimyndigheder og forbedring af efterforskningsarbejdet for at sikre effektiv kontrol med omraadet. Det haenger sammen med en raekke andre initiativer, der er taget af de italienske myndigheder, navnlig inden for rammerne af Interreg II-programmet. Dette initiativ svarer i oevrigt til gennemfoerelsen af henstilling nr. 9 i handlingsprogrammet til bekaempelse af organiseret kriminalitet, der er vedtaget af Det Europaeiske Raad i Amsterdam i juni 1997(3).

Handlingsplanen til bekaempelse af organiseret kriminalitet fra 1997 og de to rapporter, der er udarbejdet til Det Europaeiske Raads moede i Cardiff og i Wien, angiver, hvorledes de forskellige kompetenceniveauer (medlemsstaterne, Kommissionen, Europol) samarbejder til bekaempelse af international organiseret kriminalitet. Kommissionen stoetter isaer gennem programmerne Oisin og Falcone politimyndighedernes, toldmyndighedernes og retsmyndighedernes indsats for at samarbejde og saaledes saette en graense for organiserede kriminelle gruppers aktiviteter.

Det tredje spoergsmaal, der stilles af det aerede medlem, kan Kommissionen ikke svare paa. Den forventes ikke at kende noget til saadanne oplysninger.

Kommissionen goer opmaerksom paa, at den ikke paa nuvaerende stadium har nogen befoejelser med hensyn til, hvorledes Schengen-aftalen gennemfoeres af de medlemsstater, der har undertegnet denne aftale. Schengen-bestemmelserne vil blive integreret i de gaeldende EU-bestemmelser, naar Amsterdam-traktaten traeder i kraft.

I henhold til Amsterdam-traktaten hoerer spoergsmaal vedroerende indvandring, herunder ulovlig indvandring, under Faellesskabets befoejelser. Foranstaltninger i forbindelse med ulovlig indvandring og ulovligt ophold skal traeffes af Raadet i loebet af en periode paa fem aar efter traktatens ikrafttraedelse. Kommissionen agter fuldt ud at deltage i gennemfoerelsen af Amsterdam-traktaten generelt og ogsaa paa dette omraade, men den understreger, at man i denne sammenhaeng boer undgaa at sammenblande ulovlig indvandring og kriminalitet.

(1) EFT C 408 af 29.12.1998.

(2) KOM(98) 605.

(3) EFT C 251 af 15.8.1997.