ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2155/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Omgaaelse af bestemmelserne for tobaksreklamer

I Belgien er der for nylig opsat store plakater, som reklamerer for en international dragefestival, der skal afholdes i Knokke i loebet af sommeren. Selv om plakaten giver sig ud for at annoncere en sportsbegivenhed, er ca. en femtedel af den fyldt op af navnet »Peter Stuyvesant«. Til trods herfor indeholder den ikke nogen advarsel om de sundhedsmaessige risici i forbindelse med tobaksrygning.

Vil Kommissionen traeffe foranstaltninger til at saette en stopper for denne helt klare omgaaelse af reglerne for tobaksreklamer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. september 1996)

Der findes ganske vist et raadsdirektiv, som paabyder sundhedsmaessige advarsler paa tobaksvarepakninger ((Raadets direktiv 89/622/EOEF, EFT L 359 af 8.12.1989, som aendret ved direktiv 92/41/EOEF, EFT L 158 af 11.6.1992. )), men ingen eksisterende EU-forskrifter paabyder en sundhedsmaessig advarsel paa plakater, hvorpaa der optraeder reklamer for tobaksvarer. Kommissionen har imidlertid udarbejdet et aendret forslag til et raadsdirektiv om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om reklame for tobaksvarer ((EFT C 129 af 21.5.1992. )), der indeholder et fuldstaendigt forbud mod udendoers reklamer af den type, som det aerede medlem omtaler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1658/96 af Robert Evans (PSE) til Raadet (24. juni 1996)

Om: Handicap-parkering i EU

Jeg er af nogle af mine vaelgere blevet gjort opmaerksom paa, at de britiske »gule maerker«, der bruges til handicap-parkeringszoner, ikke altid anerkendes uden for Det Forenede Kongerige trods en henstilling fra Den Europaeiske Transportministerkonference af 6. december 1977 (der skulle traede i kraft senest den 1. januar 1980) om, at saadan burde det vaere.

Kan Raadet forsikre mig om, at der vil blive gjort alt for at faa rettet op paa dette problem, og at man vil straebe efter med tilstraekkelig styrke at naa til enighed om forslaget til Raadets henstilling om et parkeringskort til handicappede for at sikre en hurtig afgoerelse i denne sag?

Svar (29. oktober 1996)

Raadet minder om, at Kommissionen i december 1995 forelagde det et forslag til henstilling om et parkeringskort til handicappede. Kommissionen havde paataget sig at fremsaette forslag om et saadant parkeringskort i sit sociale handlingsprogram paa mellemlang sigt for 1995-1997.

I december 1977 havde Raadet af Transportministre under Den Europaeiske Transportministerkonference vedtaget en henstilling om tilvejebringelse af parkeringsfaciliteter for handicappede.

I december 1995 vedtog Kommissionen et forslag til en raadshenstilling, der sigtede mod at konkretisere planerne og behandle en raekke praktiske problemer i forbindelse med CEMT-ordningen.

Forslaget er stadig under behandling i Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2046/96 af Martina Gredler (ELDR) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Kommissionens holdning til artikel 100 A, stk. 4

Ved den sidste EU-udvidelse blev de nye landes hoejere miljoestandarder paa nogle omraader accepteret, indtil de skal revideres 1998.

Kan Kommissionen oplyse, om en fastholdelse af disse hoejere standarder efter 1998 indenfor disse siden 1994 definerede omraader i henhold til artikel 100 A, stk. 4 accepteres af Kommissionen, eller vil Kommissionen fortolke dette som en vilkaarlig diskriminering?

Vil dette vaere tilladt, selvom disse standarder eksisterede inden tiltraedelsen?

Er det noedvendigt at praecisere artikel 100 A, stk. 4, under revisionen af Maastricht-traktaten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (1. oktober 1996)

Visse bestemmelser i og bilag til tiltraedelsesakten aabner mulighed for undtagelser fra haandhaevelsen af en hel raekke af Faellesskabets miljoekrav indtil udgangen af 1998. I loebet af denne overgangsperiode skal Kommissionen lade foretage en kritisk gennemgang af faellesskabskravene. Denne gennemgang er paa indevaerende tidspunkt i fuld gang, og resultatet heraf boer ikke foregribes.

Kommissionen har i sin udtalelse til den tvaerstatslige konference ikke fremsat noget forslag til revision af EF-traktatens artikel 100A, stykke 4.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2123/96 af Jean-Claude Martinez (NI) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Oplysninger om indledningen af strafforfoelgning af de ansvarlige for fremstillingen af koed- og benmel, der indeholder et BSE-agens

Kan Kommissionen praecisere, hvad der er sket med den koed- og benmelfabrik i Doncaster (Yorkshire), som tilhoerer broedrene De Mulder? Dette anlaeg, der anvendte den saakaldte C.G. Anderson-maskine, som ikke er forsynet med et dampsterilisationsapparat, og ikke anvendte organisk oploesningsbad, er nemlig skyld i fremkomsten af mel besmittet med et rystesygeagens.

Er denne produktionsenhed fortsat i drift? Har man i bekraeftende fald tvunget ejermaendene De Mulder til at installere et sterilisationsapparat paa driften?

Overvejer Kommissionen at paalaegge virksomheden et strafferetligt ansvar?

Har Kommissionen planer om at indlede en retssag eller tage initiativ til en aktion mod de franske importoerer af forbudt mel efter med den fornoedne beslutsomhed og paa grundlag af tolddokumenter, der altid skal opbevares, at have opsporet de paagaeldende importvirksomheder, som har deres hovedsaede i Bretagne (Frankrig)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. oktober 1996)

Det er ikke muligt nu at fastslaa, om en bestemt virksomhed paa et eller andet tidspunkt foerhen har fremstillet koed- og benmel, som indeholdt scrapieagenset. Der er i hvert fald i de seneste aar blevet vedtaget en raekke nationale og EF-foranstaltninger, der fastsaetter de processer, der skal benyttes til behandling af affaldsmateriale fra dyr. Hvis det aerede medlem har beviser paa, at en virksomheds operationer er i modstrid med disse krav, boer saadanne beviser i foerste raekke forelaegges myndighederne i den paagaeldende medlemsstat.

Kommissionen er ikke bekendt med ulovlige indfoersler af koed- og benmel til Frankrig, men her boer det aerede medlem ligeledes underrette de franske myndigheder, hvis han har beviser herpaa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2243/96 af Jessica Larive (ELDR) og Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Sabenas og Air Frances transport af aber til forskning

Luftfartsselskaberne Sabena og Air France udfoerer stadig transport under kummerlige forhold af indfangede vildtlevende aber til europaeiske laboratorier.

80% af alle indfangede dyr doer, inden den endelige destination er naaet.

1. Hvilke foranstaltninger paataenker Kommissionen at ivaerksaette for at forbyde denne transport af aber til Europa, saaledes at det egentlige problem, som er indfangning af vildtlevende aber til forskning, omsider bliver taget op til afhjaelpning?

2. Hvilke forslag vil Kommissionen fremsaette for generelt at forbedre dyrenes forhold under transporten?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2174/96 og E-2243/96 (13. september 1996)

Luftfartsselskabers import af primater og transport af dem til EF er en lovlig aktivitet. Der er for oejeblikket et behov for primater, som af de relevante myndigheder anses for vaesentligt, og dette behov kan ikke daekkes af det udbud og de dyr, som allerede forefindes i EF.

Forbydes transport af dyrene ad luftvejen samtidigt med, at import fortsat tillades, vil det kun foere til endnu stoerre lidelser for dyrene, da de saa ville skulle flyves til tredjelande for derfra at blive indfoert i EF ad landevejen eller soevejen med meget laengere transporttid og stoerre lidelser til foelge. Dette sker faktisk allerede, da mange luftfartsselskaber har givet efter for presset og stoppet deres transport af primater.

Det er ikke muligt med udgangspunkt i enkeltaspekter at loese de ubestridelige problemer, der er forbundet med anvendelsen af primater til forsoegsdyr. Kommissionen har derfor udformet en omfattende strategi med sigte paa at:

a. kraeve meget staerkere begrundelser for anvendelsen af primater i laboratorierne for dermed at reducere antallet

b. forbedre kommunikationen om tilstedevaerelsen af disponible dyr i medlemsstaterne for dermed at reducere behovet for import udefra, og

c. fremme mulig avl til formaalet af de paagaeldende dyr inden for EF til daekning af det faktiske behov.

Strategien boer kombineres med en vilje blandt alle de implicerede parter til gradvis at reducere behovet for primater som forsoegsdyr med en fuldstaendig afskaffelse af behovet som det endelige maal.

Disse spoergsmaal vil ogsaa indgaa i overvejelserne paa en konference, som Kommissionen tilrettelaegger i begyndelsen af 1997 til droeftelse af EF's politik paa omraadet, nemlig en halvering af anvendelsen af dyr til forsoeg eller andre videnskabelige formaal inden aar 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1841/96 af Raphaël CHANTERIE til Kommissionen. Budgetkonto B3-4104



EF-Tidende nr. C 385 af 19/12/1996 s. 0050



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1841/96 af Raphaël Chanterie (PPE) til Kommissionen (5. juli 1996) Om: Budgetkonto B3-4104 Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter der finansieres over budgetkonto B3-4104 »Foranstaltninger til fordel for aeldre i 1995«? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. september 1996) Budgetmidlerne anvendtes sidste aar i lighed med tidligere til EU-foranstaltninger til fordel for aeldre og til fremme af solidaritet mellem generationerne. Hovedformaalet var at tilskynde medlemsstaterne til at udveksle oplysninger om, hvordan de opnaar de bedste resultater i arbejdet med de aeldre. En liste over de aktiviteter, der har modtaget stoette over denne budgetpost, er blevet sendt til det aerede medlem personligt og til Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2235/96 af Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) og Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: POSEIMA-programmet (landbrug) - stoette til vinproduktion paa Madeira

Det er velkendt, at vinproduktionen har saerlig og grundlaeggende betydning for Madeira.

Kan Kommissionen oplyse, om den eksisterende stoetteramme for vinproduktionen paa Madeira indgaar som en fast del af POSEIMA? Hvis dette ikke er tilfaeldet, ydes denne stoette saa som et led i andre faellesskabspolitikker? Hvilke saerlige aktioner og bevillinger er der fastlagt som et led i stoetterammen for vinproduktion paa Madeira?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. september 1996)

Ved Raadets forordning (EOEF) nr. 1600/92 ((EFT L 173 af 27.6.1992. )) blev der afsat EF-midler til stoette af produktionen af hedvine paa Madeira i form af en stoette til opkoeb af rektificeret koncentreret most (12,08 ECU/hl for en maksimumsmaengde paa 3 600 hl pr. produktionsaar) og af vinalkohol og en stoette til lagring af hedvine (0,02379 ECU/hl/dag for oejeblikket for en maksimumsmaengde paa 20 000 hl om aaret). Desuden blev der truffet bestemmelse om en fast stoette til opretholdelse af vindyrkningen med saerligt henblik paa produktionen i de omraader, hvor der traditionelt produceres kvalitetsvin i bestemte omraader. Sidstnaevnte stoette udgoer for oejeblikket 476,76 ECU/ha.

Interventionsforanstaltningerne i afsnit III i forordning (EOEF) nr. 822/87 om den faelles markedsordning for vin og EF-ordningen for rydning gaelder ikke for regionen Madeira.

Som led i det operationelle flerfondsprogram for den autonome region Madeira, som blev godkendt af Kommissionen den 4. marts 1994, er der planlagt stoette til forbedring af vindyrkningsstrukturerne til et beloeb paa 1,8 mio. ECU.

Dette program indgaar i EF-stoetterammen for Faellesskabets strukturinterventioner for Portugal for perioden 1994-1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1338/96 af José Barros Moura (PSE) til Raadet (4. juni 1996)

Om: Strukturfonde og beskaeftigelse

Paa det uformelle raadsmoede i Venezia blev ministrene for fysisk planlaegning og regionalpolitik enige om, at Kommissionen og medlemsstaterne skulle etablere et mere snaevert samarbejde om anvendelsen af fondene. Under redegoerelsen for konklusionerne fra moedet fremhaevede kommissaer Wulf-Mathies vigtigheden af at fremme adgangen til fondene for beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger.

Efter hvilke naermere retningslinjer vil adgangen til fondene blive fremmet, og hvilke forbindelser vil der vaere mellem de paagaeldende foranstaltninger og maal nr. 1?

Svar (29. oktober 1996)

1. Paa det uformelle moede i Venedig for ministrene for fysisk planlaegning og regionalpolitik blev der ikke truffet nogen beslutning med bindende virkning for Faellesskabet, da sigtet med disse uformelle moeder, som navnet antyder, ikke er, at der skal traeffes faellesskabsbeslutninger.

2. Det er imidlertid korrekt, at Kommissionen gennem sin meddelese af 20. marts om »EU's strukturinterventioner og beskaeftigelse« underrettede Raadet om betydningen af, under iagttagelse af de eksisterende juridiske rammer, at give beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger forrang ved tildeling af midler fra fondene. Denne meddelelse er ligeledes blevet sendt til Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

Det er Kommissionen og de kompetente myndigheder i den enkelte medlemsstat, der skal forvalte anvendelsen af strukturfondene i overensstemmelse med reglerne og oensket om at naa maalene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1584/96 af Viviane Reding (PPE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Kampagnen for Roegfri Sport og Kultur

I forbindelse med Den Internationale Roegfrie Dag har Verdenssundhedsorganisationen (WHO) sammen med Den Internationale Olympiske Komité startet en kampagne for Roegfri Sport og Kultur.

Er kommissaererne for sport og sundhed rede til kun at yde EU-stoette til sports- og kulturarrangementer, saafremt disse ikke sponsoreres (skjult eller aabent) af tobaksindustrien? I benaegtende fald risikerer man, at navnlig den unge generation vaenner sig til at associere begreberne sport, kultur, tobak og Europa med hinanden.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. september 1996)

Kommissionen gaar fuldt ud ind for Verdenssundhedsorganisationens og Den Internationale Olympiske Komités bestraebelser paa, gennem den internationale roegfrie dag at adskille tobaksreklamer og sponsorering fra sports- og kulturarrangementer. Det er saaledes bl.a. en betingelse for at opnaa Kommissionens stoette til saadanne arrangementer, at der ikke samtidig er tobaksreklamer eller sponsorering af tobaksindustrien i forbindelse med arrangementerne.

Forbud mod en saadan direkte og indirekte reklame daekkes af Kommissionens aendrede forslag til Raadets direktiv om tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om reklame for tobaksprodukter ((EFT C 129 af 21.5.1992. )).

Raadets direktiv 89/552/EOEF ((EFT L 298 af 17.10.1989. )) forbyder tv-reklamer for cigaretter og andre tobaksprodukter og forbyder ligeledes fabrikanter og forhandlere af saadanne produkter at sponsorere fjernsynsprogrammer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2040/96 af Kirsten Jensen (PSE) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Information om homoseksuelle i Kommissionen

EGALITE, som kaemper for homoseksuelle EU-ansattes rettigheder, har modtaget en del henvendelser fra personer og organisationer, som oensker information om Kommissionens politik vedroerende homoseksuelle.

Henvendelserne kommer fra folk, der foerst har henvendt sig til Kommissionen uden held. Det kan ikke vaere meningen, at man skal soege oplysninger om Kommissionens officielle politik i en organisation uden for Kommissionen.

EGALITE har tilmed modtaget en henvendelse fra GD X. Henvendelsen kom fra en person, der forgaeves havde forsoegt at faa oplyst Kommissionens politik i GD V og GD IX.

Spoergsmaalet er, hvilket GD beskaeftiger sig med Kommissionens officielle politik vedroerende homoseksuelle?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (23. september 1996)

Kommissionen vil gerne understrege over for det aerede medlem, at der ikke paa EU-plan findes en officiel politik vedroerende homoseksuelle.

Kommissionen gennemfoerer inden for rammerne af sine befoejelser paa de forskellige omraader af EU-politikken en raekke foranstaltninger, der sigter mod at fjerne enhver diskrimination mellem mennesker paa grund af race, tro, koen eller seksuel orientering.

Hvad angaar Kommissionens personale, er det GD IX, der er det ansvarlige generaldirektorat. I denne forbindelse vedtog Kommissionen den 9. juli 1996 som led i personalepolitikken en meddelelse om de nye foranstaltninger til fordel for tjenestemaends og andre ansattes samlevere.

Ifoelge de nye bestemmelser, som baade gaelder for heteroseksuelle og homoseksuelle samlevere, kan tjenestemaends og andre ansattes partnere paa grundlag af princippet om ligebehandling med aegtefaeller nyde godt af visse personalegoder paa omraader, hvor der ikke kraeves en aendring af vedtaegten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2184/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Beskyttelse af fugle - dyrplageri - finkekonkurrence i Harzen

En maerkvaerdig »konkurrence« skaber hvert aar i Harzen stridigheder mellem »traditionalister« og dyrebeskyttere: Finkekonkurrencerne. Herunder bedoemmes og prisbeloennes bogfinkers sang. Med dette formaal for oeje holder ejerne dyrene indespaerret i lang tid i smaa moerklagte bure. Naar dyrene paa konkurrencedagen for foerste gang ser sollyset begynder de straks med deres sang. Varigheden af den tid, hvor dyrene holdes i moerke, er forskellig fra region til region. I Harzens oestlige del holdes dyrene i flere maaneder i fuldstaendig moerke i smaa bure af en stoerrelse paa 25x16x25 cm for at stimulere deres sang.

1. Anser Kommissionen ovenfor anfoerte konkurrence for at vaere forenelig med de i Den Europaeiske Union gaeldende direktiver om fugles beskyttelse?

2. I benaegtende fald, agter Kommissionen at indlede en traktatovertraedelsesprocedure mod Forbundsrepublikken Tyskland, der tillader saadanne konkurrencer og det hermed forbundne dyrplageri paa sit territorium?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (13. september 1996)

Kommissionen finder ikke at de forhold, der er fremfoert af det aerede medlem, er i strid med EF-retten. Det er korrekt, at der i henhold til direktiv 79/409/EOEF ((EFT L 103 af 25.4.1979. )) om beskyttelse af vilde fugle er forbud mod at vaere i besiddelse af fugle af arter, som det ikke er tilladt at jage og indfange, herunder finker. Dette forbud gaelder imidlertid vilde fugle og ikke fugle, der opdraettes i fangenskab.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2142/96 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (3. august 1996)

Om: Stoette til den italienske sektor for frugt og groentsager

Agter Kommissionen at fremskynde udstedelsen af nye bestemmelser vedroerende faellesskabsinterventionerne i sektoren for frugt og groentsager? Der er risiko for en yderligere udsaettelse heraf, mens det derimod forekommer presserende noedvendigt at gennemfoere en stoettepolitik med forskellige former for bistand til den truede italienske frugt- og groentsagssektor, som saerlig i Syditalien befinder sig i en meget alvorlig krise, idet produktiviteten er gaaet ned med mellem 20 og 60% inden for de mest udbredte frugtsektorer.

Der er saerlig behov for garantiinterventioner for de smaa producenter i Syditalien, da de over 600 mia lire, som Den Europaeiske Union hvert aar udbetaler til denne sektor, paa grund af de nuvaerende bestemmelser naesten udelukkende udbetales til fordel for de stoerste virksomheder, hvilket kun muliggoer store fortjenester for den organiserede distribution.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. oktober 1996)

Kommissionen har foreslaaet en forordning om faelles markedsordning for frugt og groentsager, en forordning om faelles markedsordning for forarbejdede frugter og groentsager samt en forordning om en stoetteordning for producenter af visse citrusfrugter ((Dok. KOM(95) 434, dok. KOM(96) 177. )). Kommissionen var af den opfattelse, at i en situation med en stadig stoerre koncentration af efterspoergslen ville en samling af udbuddet ved hjaelp af producentorganisationerne styrke producenternes position paa markedet, idet de i deres egenskab af handlende ville faa en staerkere stilling.

Ifoelge oplysningerne om gennemfoerelsen af 1995-budgettet har Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen, under kapitel 15 (frugt og groentsager) udbetalt 917 mia. lire til de italienske udbetalende organer. 103 mia. gik til eksportvirksomheder i form af eksportrestitutioner, 78 mia. gik direkte til landbrugerne i form af tilbagekoebsgodtgoerelser og 736 mia. gik indirekte til landbrugerne i form af stoette til produktion af forarbejdede frugter (heraf 291 mia. til forarbejdning af citrusfrugter).

Forarbejdningsstoetten udbetales ifoelge de gaeldende bestemmelser til forarbejdningsindustrierne, som har betalt producenterne en minimumspris (som er hoejere end markedsprisen) for raavaren. Med den reform, der for nylig blev godkendt, indfoertes en vaesentlig aendring hvad angaar forarbejdning af citrusfrugter, idet den stoette, der tidligere blev udbetalt til forarbejdningsvirksomhederne, nu betales direkte til producenterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1342/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, ngo'er og forskellige organisationer

Kan Kommissionen oplyse, praecist hvor mange foreninger, ngo'er og andre organisationer der i 1995 modtog tilskud over faellesskabsbudgettet?

Kan Kommissionen klassificere disse i budgettet efter kapitel eller hovedsektioner?

Supplerende Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (16. september 1996)

Som supplement til sit svar af 16. juli 1996 ((EFT C 297 af 8.10.1996, s. 120. )) kan Kommissionen nu give nedenstaaende oplysninger.

Det aerede medlem samt Parlamentets Generalsekretariat vil faa tilsendt en liste over tilskud, med angivelse - efter kapitel i budgettet - af modtagere, antallet af tilskud, det paagaeldende beloeb samt det samlede beloeb inden for hvert enkelt kapitel.