DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/233

(2004/C 65 E/249)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2867/03

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(26. september 2003)

Om: Efterslæb inden for de videregående uddannelser

I løbet af de seneste måneder er vanskelighederne med at få overholdt Stabilitets- og Vækstpagten blevet åbenbare. Man bliver nødt til at konstatere, at de store europæiske politiske og økonomiske retningslinier er faldet til jorden, for så vidt angår væksten.

Hvad der imidlertid er endnu alvorligere er, at Den Europæiske Union ikke støber fundamentet for morgendagens vækst: Vores kollektive efterslæb inden for videregående undervisning, forskning og innovation er meget bekymrende. Mens amerikanerne bruger 3 % af deres BNP på den videregående undervisning, allokerer europæerne kun 1,9 %, og alt peger på, at effekten af hver brugt euro er mindre. Mens amerikanerne er travlt optaget af at opbygge en vidensøkonomi, er vi tilfredse med at fremsætte fromme ønsker om fremtidige resultater. Det umiddelbare perspektiv er således ikke udsigten til det europæiske spring fremad, som stats- og regeringscheferne proklamerede deres vilje til i Lissabon, i foråret 2000, men derimod udsigten til en endnu mere udtalt afkobling fra vækstrytmen.

Agter Kommissionen i denne situation at fremsætte en ny handlingsplan for at vende disse negative tendenser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(31. oktober 2003)

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring over EU's dobbelte investeringsunderskud i hhv. videregående undervisning og forskning/innovation, men mener ikke, at man dermed kan konkludere, at de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker er faldet til jorden med hensyn til vækst.

Kommissionen har i adskillige meddelelser (1) af nyere dato givet udtryk for sin bekymring over de utilstrækkelige midler, der bruges til uddannelse og forskning i Europa. Det fremgår af meddelelserne, at når USA bruger meget mere (i % af bruttonationalproduktet, BNP) på disse områder, så skyldes forskellen især manglende investeringer fra den private sektor i Europa. Kommissionen konkluderer i meddelelserne, at det nødvendigt med punktvise stigninger og en mere effektiv udnyttelse af de offentlige midler på disse områder, men at det også er vigtigt at skabe et lovgivningsmæssigt miljø, der er mere gunstigt for private investeringer.

I meddelelserne understreger Kommissionen også de risici, der er forbundet med en sådan situation, og fremhæver, at det er medlemsstaternes ansvar at undgå underfinansiering, som kan være til fare for kvaliteten og relevansen af deres egne uddannelses- og forskningssystemer og dermed for virkeliggørelsen af EU's egne mål og internationale konkurrenceevne. Men det forhold, at vi erkender disse risici, må ikke få os til at glemme, at de kortsigtede vækstudsigter er gunstige, især takket være den makroøkonomiske strategi, som er afspejlet i de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker.

Kommissionen er klar over, at der er behov for mere dristige reformer og investeringer for at rette op på situationen, og vil videreføre sine bestræbelser på at mobilisere medlemsstaterne i den retning. Den har således stillet forslag til en handlingsplan om at øge investeringerne i forskning og udvikling og dermed nå det mål, som Det Europæiske Råd fastsatte på sit møde i Barcelona (2) om inden 2010 at afsætte 3 % af BNP til uddannelse og forskning. Senest har den foreslået en række foranstaltninger for at sætte skub i investeringerne i netværk og viden. Den vil ligeledes gøre opmærksom på (bl.a. i den rapport, der skal forelægges for Rådet i foråret 2004 om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa (3)), at der er behov for at investere mere og bedre i de videregående uddannelser. Mobiliseringen af strukturfondene og Den Europæiske Investeringsbank (bl.a. i form af initiativet Innovation 2010) i indsatsen for at nå målene fra Lissabon vil blive styrket, og fremtidens EU-programmer vil også gå i den retning.

Kommissionen udgiver i foråret 2004 sine konklusioner på de svar, der er indkommet vedrørende meddelelsen om universiteternes rolle i et kundskabernes Europa. Det er ikke på indeværende tidspunkt muligt at sige, om disse vil tage form af en specifik handlingsplan eller en styrkelse af de forskellige aktioner, der er nævnt ovenfor.

(1) Mod et europæisk forskningsrum, KOM(2000) 6, endelig, Mere forskning i Europa — Mod 3 % af BNP, KOM(2002) 0499 endelig, Det europæiske forskningsrum: Et nyt afsæt — Styrke, omlægge, åbne nye perspektiver, KOM(2002) 565 endelig, Effektiv investering i uddannelse og erhvervsuddannelse: en absolut nødvendighed for Europa, KOM(2002) 0779 endelig, og Universiteternes rolle i det europæiske vidensamfund, KOM(2003) 58 endelig.

(2) Investering i forskning: en handlingsplan for Europa, KOM(2003) 226 af 30. april 2003.

(3) Detaljeret arbejdsprogram for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa, EFT C 142 af 14.6.2002.