ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2453/98

af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Statsstoette

Kooperativet "Clad la Sartoria" i Massa (Italien), som blev grundlagt inden den 31. december 1996, har indgivet anmodning om finansiering i henhold til lov 49/85 (Marcora-loven). Den paagaeldende lov er blevet anfaegtet af tjenestegrenene i Kommissionens GD 4, idet den er blevet betragtet som statsstoette. I november 1997 udarbejdede regeringen et dekret om aendring af lov 49/85 i henhold til EU-embedsmaendenes bemaerkninger, men da det kompetente GD's endelige udtalelse endnu ikke er kendt, er det ikke muligt hurtigt at ivaerksaette initiativer for at redde arbejdspladserne.

Agter Kommissionen og de beroerte tjenestegrene at tage skridt til hurtigst muligt at sikre, at udtalelsen om det paagaeldende dekret endelig bliver offentliggjort?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(11. september 1998)

Kommissionen skal meddele det aerede medlem, at den paa et moede den 15. juli 1998 besluttede, at den ikke ville rejse indvending over for en ny stoetteordning, der er forudset i aendringsdekret til lov nr. 49/85.

De uafklarede tilfaelde, hvor den tidligere ordning i henhold til lov nr. 49/85 fandt anvendelse, og for hvilke Kommissionen har modtaget de seneste oplysninger i juni, vil blive afgjort ved en faelles beslutning paa et senere tidspunkt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2811/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: ECB-formandens loen

Ifoelge forlydender i pressen ved hverken ECB-formand Duisenberg eller de oevrige ECB-medlemmer, hvad de faar i loen.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvad ECB-medlemmerne praecis faar i loen?

2. Hvilke aarsager er der i benaegtende fald til at skjule disse oplysninger for borgerne i EU og derved overtraede princippet om transparens?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(14. oktober 1998)

I henhold til protokol nr. 3 om statutten for Det Europaeiske System af Centralbanker (ESCB) og Den Europaeiske Centralbank (ECB) fastsaettes ansaettelsesvilkaarene for medlemmerne af ECB's direktion, isaer deres afloenning, pensioner og andre sociale ydelser, i kontrakter med ECB. De fastsaettes af Styrelsesraadet efter forslag fra en komité, der bestaar af tre medlemmer udnaevnt af Styrelsesraadet og tre medlemmer udnaevnt af Raadet. Direktionens medlemmer har ikke stemmeret i disse spoergsmaal (artikel 11.3 i statutten for ESCB). For saa vidt angaar ECB's personale fastsaettes ansaettelsesvilkaarene, herunder deres afloenning, pensioner og andre sociale ydelser, af Styrelsesraadet paa forslag af ECB's direktion (artikel 36.1).

Det er ikke Kommissionens opgave at udtale sig om afloenningen af ECB's personale og direktionsmedlemmer, idet den ikke har befoejelse til at fastsaette disses ansaettelsesvilkaar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2611/98

af Josep Pons Grau (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Menneskerettigheder i AEkvatorialguinea

Blandt de seneste begivenheder i AEkvatorialguinea maa naevnes en kaempemaessig retssag mod 117 personer fra Bubi-stammen, der blev gennemfoert uden den mindste form for garantier, som man kan kraeve af en retsstat, og hvor der bl.a. blev afsagt 15 doedsstraffe. Faengselsforholdene for de doemte fanger er ifoelge Amnesty International komplet umenneskelige, og det har formodentlig foert til, at Martín Puye fra Bevaegelsen for Selvbestemmelse for OEen Bioko doede.

Vil Kommissionen i betragtning af, at regeringen i Malabo mangler enhver vilje til at gaa demokratiets vej og respektere menneskerettighederne, tage sit samarbejde med AEkvatorialguinea op til fornyet overvejelse?

Vil man goere brug af den saakaldte demokratiske konditionalitetsklausul i Lomé-konventionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(5. oktober 1998)

Kommissionen foelger noeje menneskerettighedssituationens udvikling i AEkvatorialguinea. Den har flere gange, via egnede kanaler, sammen med medlemsstaterne grebet ind til fordel for personer, der var blevet arresteret og doemt efter begivenhederne paa oeen Bioko i januar 1998.

Kommissionen har gjort det klart for myndighederne i AEkvatorialguinea, at den gradvise genoptagelse af samarbejdet er afhaengig af de fremskridt, der goeres med hensyn til respekten for menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstaten i overensstemmelse med artikel 5 i den fjerde Lomé-konvention. I denne forbindelse er Kommissionen parat til at stoette reformforanstaltninger, som kan forbedre situationen og garantere retsstaten og demokratisk fungerende institutioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2087/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Skadelige virkninger af CS-gas

Vil Kommissionen paa baggrund af den stigende bekymring vedroerende de skadelige virkninger af CS-gas foretage en undersoegelse af de farer for menneskers sundhed, der opstaar som foelge af ortnochlorobenzylidene malononitrile?

Svar afgivet af Ritt Bjerregaard paa Kommissionens vegne

(1. oktober 1998)

Der findes EU-lovgivning, som begraenser brugen af visse kemiske stoffer for at beskytte mennesker (f.eks. arbejdstagere og forbrugere) og miljoe.

Raadets forordning (EOEF) 793/93(1) indeholder en generel ramme for systematisk vurdering af og kontrol med risikoen ved saakaldte eksisterende kemiske stoffer, dvs. stoffer, der var i brug i Faellesskabet inden september 1998 og nu er opfoert i Den Europaeiske Fortegnelse over Eksisterende Markedsfoerte Kemiske Stoffer (EINECS).

Da EINECS-fortegnelsen indeholder mange stoffer (ca. 100 000), er der i forordningen foretaget en prioritering, idet der er udvalgt 109 prioriterede stoffer. Der er tale om stoffer, som kraever opmaerksomhed, fordi de kan udgoere en risiko for mennesker og miljoe, og som der skal foretages en risikovurdering af, og de er opfoert paa lister i 3 forordninger, som Kommissionen har vedtaget i perioden 1994-1997. Orthochlorbenzylidenmalononitril er opfoert i EINECS, men endnu ikke paa nogen af de tre prioriterede lister.

Kommissionen har imidlertid for nylig sammen med medlemsstaterne paabegyndt arbejdet med opstilling af en ny liste over prioriterede stoffer, som kraever omgaaende opmaerksomhed paa grund af deres potentielle virkninger for mennesker eller miljoe. Orthochlorbenzylidenmalononitril kan da eventuelt komme paa tale til optagelse paa denne fjerde prioriteringsliste.

Det boer dog bemaerkes, at orthochlorbenzylidenmalononitril ikke er klassificeret som farligt stof i henhold til Raadets direktiv 67/548/EOEF(2) om klassificering, emballering og maerkning af farlige stoffer.

Der vil i forbindelse med femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU) (1998-2002)(3) blive mulighed for stoette til forskning CS-gas's sundhedsmaessige virkninger, f.eks. under noegleaktion 1 "Helse, levnedsmidler og miljoefaktorer".

(1) EFT L 84 af 5.4.1993.

(2) EFT L 196 af 16.8.1967.

(3) KOM(98) 8.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2271/98

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Afgifter

Mener Kommissionen, at de nuvaerende afgiftssystemer i de forskellige medlemsstater fungerer tilfredsstillende, eller er det Kommissionens opfattelse, at det er paakraevet at foretage yderligere samordning paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(2. oktober 1998)

Hvad angaar harmonisering af afgiftssatserne og -strukturerne, henvises det aerede medlem til foerste afsnit af svaret paa sin skriftlige forespoergsel E-1898/98(1).

Hvad angaar samordning af kontrollen med afgiftspligtige varers bevaegelighed, mener Kommissionen, at der er behov for et udvidet samarbejde, og den arbejder aktivt sammen med medlemsstaterne for at opnaa dette. I denne sammenhaeng henviser den det aerede medlem til sit arbejdsprogram 1998-1999 for bedrageribekaempelse(2), der opstiller en raekke foranstaltninger, som Kommissionen vil ivaerksaette for at styrke samordningen.

(1) EFT C 50 af 22.2.1999, s. 111.

(2) KOM(98) 278 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2504/98

af Astrid Lulling (PPE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Det indre marked og distributionsaftaler med eneret

Da Storhertugdoemmet Luxembourg er et lille land, er luxembourgske detailforhandlere noedt til at foretage indkoeb hos belgiske leverandoerer, der har indgaaet distributionsaftaler med eneret for Belgien og Storhertugdoemmet.

I visse tilfaelde leveres varerne "fysisk" til en luxembourgsk detailforhandler direkte af producenten eller en engrosforhandler uden for Belgien, hvorimod den bogfoerte levering gaar gennem en belgisk mellemmand, der paalaegger fremstillingsomkostningerne en kommission, der varierer mellem 15 og 40 %.

Mener Kommissionen, at dette system, der medfoerer, at den pris, der faktureres til den luxembourgske detailforhandler, ofte er hoejere for samme produkt end forbrugerprisen i regioner, der graenser op til Luxembourg, harmonerer med det indre marked og princippet om loyal konkurrence?

Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen traeffe for at sikre, at de luxembourgske detailhandlere selv kan vaelge lande med distributionskanaler for samme produkt og saaledes undgaa at benytte urimelige forsyningsnet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(6. november 1998)

Kommissionens forordning (EOEF) 1983/83 af 22. juni 1983 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, paa kategorier af eneforhandlingsaftaler(1) fritager i overensstemmelse med bestemmelserne i EF-traktatens artikel 85, stk. 3, eneforhandlingsaftaler, dvs. aftaler, hvorved den ene kontrahent over for den anden forpligter sig til udelukkende at levere bestemte varer til denne med henblik paa videresalg i Faellesskabet eller i en afgraenset del af dette. Det er derfor i overensstemmelse med Faellesskabets konkurrenceregler, at en enkelt distributoer faar overdraget videresalget af visse varer i en afgraenset del af Faellesskabet, som f.eks. det belgisk-luxembourgske omraade.

Det hedder imidlertid i samme forordning, at fordelen ved gruppefritagelsen kan bortfalde for de paagaeldende aftalers vedkommende, naar aftalevarerne ikke kan udbydes af parallelimportoerer paa det omraade, eneforhandleren har faaet tildelt, og heller ikke kan skaffes af forbrugere eller formidlere, der er etableret paa dette omraade, hos virksomheder uden for dette omraade, som anvender mere fordelagtige betingelser.

(1) EFT L 173 af 30.6.1983.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2792/98

af Viviane Reding (PPE) til Raadet

(18. september 1998)

Om: Forfoelgelse af baha'i-samfundet i Iran

Den 21. juli 1998 blev en iransk statsborger og medlem af baha'i-trossamfundet, Ruhollah Rawhani, henrettet i Mashad i Iran efter en dom for at have omvendt en ung kvinde fra den muslimske tro til baha'i.

Den unge kvinde, der er opvokset i baha'i-troen siden sin barndom, naegter at vaere blevet omvendt. Det har ikke vaeret muligt at komme i forbindelse med den doemte; han har ikke frit kunnet vaelge advokat. Rawhani er det foerste medlem af baha'i-samfundet, der er blevet henrettet siden 1992. Fire trosfaeller blev arresteret og doemt samtidig med ham. Man maa frygte det vaerste for deres videre skaebne.

Hvad mener Raadet om det forhold, at iranske statsborgere helt ustraffet udsaettes for forfoelgelse i Iran alene paa grund af deres tro? Hvilke foranstaltninger agter Raadet at traeffe for at forhindre, at de fire andre doemte baha'i-tilhaengere henrettes, for at alarmere det internationale samfund og laegge pres paa de iranske myndigheder, saa de respekterer en af de mest fundamentale menneskerettigheder?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2998/98

af Renate Heinisch (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Oplysninger om stoerrelsen af stoette fra EU til hoejere laereanstalter og forskningsinstitutioner i den tyske delstat Baden-Wuerttemberg i 1997

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

Til hvilke foranstaltninger blev der i 1997 ydet stoette fra Faellesskabet til hoejere laereanstalter og forskningsinstitutioner i delstaten Baden-Wuerttemberg, og hvor store beloeb var der tale om fra

1. det 4. rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration?

2. faellesskabsprogrammerne inden for energi og miljoe?

3. faellesskabsinitiativerne, navnlig INTERREG-programmet?

4. SOKRATES-programmet, "Leonardo da Vinci" og "Ungdom for Europa"?

5. andre faellesskabsprogrammer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(23. oktober 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2934/98

af José Pomés Ruiz (PPE) til Raadet

(24. september 1998)

Om: Krisen i Albanien

Den nuvaerende situation i Albanien, som i de seneste aar har vaeret kendetegnet af det internationale samfunds passivitet, og de klare indvirkninger, som denne uro vil faa paa landene i EU og dets kommende medlemsstater, vil kunne skade opretholdelsen af stabiliteten i regionen.

Har Raadet truffet foranstaltninger, der kan tilvejebringe stoerre sikkerhed i omraadet?

Har EU som foelge af de stadig hyppigere sammenstoed i dette land og den internationale passivitet til hensigt at foretage maeglinger eller traeffe foranstaltninger med henblik paa at loese denne konflikt?

Svar

(14. december 1998)

Raadet beklager, at det aerede medlem anser det internationale samfund for at vaere passivt paa trods af den afholdte Rom-konference i 1997, de faelles OSCE-, EU-, Europaraads-, NATO- og WEU-aktiviteter, en stoette paa 70,4 mio. ECU i 1997 og en anslaaet Phare-stoette paa 105 mio. ECU i 1998/99, Kommissionens og EU's trojkaekspertmissioner, tilstedevaerelsen af Det Europaeiske Faellesskabs Observatoerkorps (ECMM), samarbejdsaftalen, ECHOs humanitaere hjaelp, den nylige oprettelse af gruppen "Albaniens Venner" og EU's deltagelse i den internationale konference om Albanien.

Det ligger bestemt Raadet meget paa sinde, at stabiliteten i regionen opretholdes, og det vil gerne minde om, at Den Europaeiske Union og de enkelte medlemsstater er langt de stoerste bidragydere til oeget stabilitet i Albanien og formodentlig fortsat vil vaere det i den naermeste fremtid.

Raadet oensker at henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa Raadets afgoerelse af 22. september 1998 vedtaget paa grundlag af artikel J.4, stk. 2, i traktaten om Den Europaeiske Union, hvor EU anmoder Den Vesteuropaeiske Union om omgaaende at afslutte sin undersoegelse af de forskellige muligheder for at ivaerksaette internationale politiaktioner i Albanien for at bistaa de albanske myndigheder med at genoprette lov og orden i landet. Paa samlingen den 26. oktober 1998 udtrykte Raadet tilfredshed med fremsendelsen af WEU-tillaegget til dets feasibility-undersoegelse.

Raadet ser frem til at samarbejde med den nye regering i Tirana, isaer hvad angaar oekonomiske og demokratiske reformer og styrkelse af den interne sikkerhed. Det understregede, at det er absolut noedvendigt at komme videre i den nationale forsoningsproces og at faa vedtaget forfatningen, og det opfordrede indtraengende alle politiske kraefter, herunder isaer ledelsen af det demokratiske parti, til at leve op til deres ansvar over for det albanske folk.

Raadet saa med tilfredshed paa det vellykkede forloeb af den internationale konference i Tirana den 30. oktober, hvor der blev gjort status over samarbejdet mellem det internationale samfund og Albanien og udstukket retningslinjer for samarbejdet med den ny regering med henblik paa dens tilsagn om at genindfoere demokrati, sikkerhed og politisk og oekonomisk stabilitet i landet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3425/98 af Dietrich ELCHLEPP til Kommissionen. Rubricering af den støtte, som ydes fra EU til Baden- Württemberg



EF-Tidende nr. C 135 af 14/05/1999 s. 0187



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3425/98 af Dietrich Elchlepp (PSE) til Kommissionen (24. november 1998) Om: Rubricering af den stoette, som ydes fra EU til Baden-Wuerttemberg 1. Hvilken stoette modtog Baden-Wuerttemberg over EU-programmer i aarene 1995-1997? 2. Hvor store beloeb var der tale om, til hvilke projekter blev de ydet, og hvor gennemfoertes disse? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (25. februar 1999) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1895/98

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Forbedring af vejnet A13 - M25 Wennington til Mardyke: Betonvejbelaegning

Er Kommissionen enig i, at anvendelsen af betonvejbelaegning skaber mere stoev og et hoejere stoejniveau end andre typer vejbelaegning? Er Kommissionen enig i, at asfaltvejbelaegninger eller belaegninger med lavt stoejniveau boer anvendes som standard i hele Europa, saa der tages stoerre hensyn til miljoeet og skabes bedre livskvalitet for mennesker, som bor taet paa hovedvejsomraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(3. september 1998)

Beslutninger vedroerende brugen af beton, asfalt eller andre belaegningsmaterialer til vejbyggeri afhaenger af flere forskellige faktorer, som for eksempel funderingernes stabilitet, de generelle vejrforhold paa stedet, krav med hensyn til faerdselssikkerheden, miljoebeskyttelseskrav samt endelig, hvilke materialer, der er til raadighed.

De statslige og lokale myndigheder, der har ansvaret for vejbyggeriet har de bedste forudsaetninger for at afgoere, hvilket materiale der er mest hensigtsmaessigt i forhold til de stedlige vilkaar og krav.

Kommissionen kan derfor ikke vaere enig i, at poroes asfalt boer anvendes som standard i hele Europa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3537/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Budgetpost 3029

Vil Kommissionen offentliggoere en liste over de organisationer, der har modtaget tilskud via budgetpost 3029 over de sidste fem aar?

Hvad er Kommissionens svar paa kritikken af, at fordelingen af disse tilskud sker til fordel for katolske organisationer, mens ikke-religioese og venstreorienterede organisationer har modtaget langt faerre tilskud til trods for store medlemstal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(14. december 1998)

Kommissionen har hvert aar til Parlamentet oversendt en liste over de organisationer, der modtager stoette over budgetkontoen for stoette til ikke-statslige internationale ungdomsorganisationer (i oejeblikket budgetkonto A-3029). Listen over modtagerne siden 1995 sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Kriterierne for at vaere stoetteberettiget og blive udvalgt har vaeret offentliggjort i EFT i indkaldelsen af forslag (til udvaelgelsen for 1998)(1). I disse kriterier indgaar ingen henvisninger til organisationernes religioese standpunkt. Man konstaterer saaledes, at listen over organisationer, der modtager stoette, omfatter repraesentanter for flere religioner, samt at disse religioest betonede organisationer kun repraesenterer en beskeden andel af modtagerne: i 1998 er det mindre end 10 % af de understoettede organisationer, der i foerste raekke definerer sig selv som religioese organisationer. Hvis et flertal af disse organisationer er katolske, skyldes det, at katolske organisationer har indsendt flere ansoegninger om stoette end andre religioese organisationer. Det skal bemaerkes, at ingen ansoegninger fra andre religioese organisationer end de katolske er blevet forkastet i de seneste aar.

I oevrigt er et af udvaelgelseskriterierne organisationernes repraesentativitet. Dette kriterium har ligeledes vaeret anvendt paa politiske organisationer.

Som konklusion boer det klart understreges, at stoerstedelen af de organisationer, der modtager stoette, hverken har et religioest eller et politisk sigte, men er centreret omkring andre maal, som f.eks. bestemte former for aktiviteter, der tilbydes unge, eller der er tale om studenterorganisationer.

(1) EFT C 374 af 10.12.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3144/98

af Roberto Mezzaroma (PPE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Forbindelserne med Sydafrika

I tilknytning til de politiske og oekonomiske forbindelser med Sydafrika oenskes der oplysninger om foelgende: arten og omfanget af allerede udarbejdede programmer, som man agter at ivaerksaette, eller som allerede er sat i gang; tidshorisonter, samlet beloebsramme for de midler, der er anvendt, eller som man agter at anvende over en naermere praeciseret periode; bestemmelser for den politiske, oekonomiske og faglige anvendelse alt efter de enkelte programmers saerlige karakteristika; virksomheder eller virksomhedskonsortier, som man agter at inddrage, eller som allerede er inddraget i gennemfoerelsen af programmerne. Desuden oenskes oplysninger om, hvilke andre referencer Kommissionen har paa stedet, beliggenhed og navne paa de ansvarlige ledere.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(9. november 1998)

Kommissionen sender direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat et eksemplar af aarsrapporten om gennemfoerelsen af det europaeiske genopbygnings- og udviklingsprogram (EPRD) for Sydafrika (1996 og 1997). Denne rapport og dets bilag (retsgrundlag, fleraarigt vejledende program, liste over indgaaede kontrakter) indeholder de oplysninger, som det aerede medlem anmoder om. En liste over de programmer, som skal ivaerksaettes i 1998, sendes ligeledes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Endelig sendes listen over de tjenestemaend, der direkte er involveret i gennemfoerelsen af EPRD i Pretoria og i Bruxelles, direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3229/98

af Edith Mueller (V) til Kommissionen

(26. oktober 1998)

Om: Udvaelgelsesproever

Kan Kommissionen fremsende foelgende oplysninger for alle gennemfoerte udvaelgelsesproever i loebet af de seneste fem aar med henblik paa ansaettelse af personale: antallet af ansoegninger, antallet af tilladelser til deltagelse i den skriftlige proeve, antallet af tilladelser til deltagelse i den mundtlige proeve og antallet af bestaaede ansoegere med angivelse for hver kategori af fordelingen efter koen og statsborgerskab?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(25. november 1998)

I henhold til artikel 2 i vedtaegtens bilag XI fremlaegger Kommissionen inden udgangen af 1998 en treaarsrapport om EU-institutionernes ansaettelsesbehov. Rapporten vil bl.a. indeholde de statistiske oplysninger, som det aerede medlem efterlyser.

Indtil da sender Kommissionen det aerede medlem og Parlamentets Generalsekretariat nogle statistiske oplysninger, som dog ikke er udtoemmende, over de almindelige udvaelgelsesproever til kategori A og B, som Kommissionen har afholdt og administreret i perioden fra 1993 til 1997.