ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3032/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Foroegelse af Spaniens maelkekvote

De forskellige fagorganisationer inden for maelkesektoren i Galicien, Spanien, finder det vanskeligt at forstaa, at en stat som Spanien, som kun producerer 76% af den maelk, den forbruger, skal straffes.

Af samme grund og for at undgaa enhver form for boede, som kunne blive paalagt sektoren som foelge af en overskridelse af den fastsatte kvote, oensker sektoren af faa haevet den produktionskvote, som EU har tildelt Spanien.

Der maa naturligvis vaere en forklaring, som kan goere det klart for den galiciske maelkesektor, hvorfor Spanien, som producerer mindre maelk, end landet forbruger, alligevel skal straffes for at producere for meget.

Vil Kommissionen goere rede herfor, og vil Kommissionen oplyse, om den i lyset af ovennaevnte mener, at den produktionskvote, som EU har tildelt Spanien, boer haeves betydeligt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. november 1996)

Tildelingen af referencemaengder for hver medlemsstats maelkeproduktion er sket paa grundlag af en historisk produktionsreference. Denne metode gjorde det muligt for Raadet at indgaa et kompromis uden at skulle tage hensyn til andre aspekter af hver medlemsstats maelkesektor, navnlig stoerrelsen af forbruget.

Det fastsaettes i bestemmelserne, at den supplerende afgift skal erlaegges for de producerede maengder, der overstiger den samlede garantimaengde. For produktionsaaret 1995/96 overskred 11 medlemsstater, herunder Spanien, den samlede maengde.

For oejeblikket giver forpligtelserne som foelge af GATT-aftalen, den eventuelle udvidelse af Faellesskabet og udviklingen i produktionen paa verdensniveau Kommissionen anledning til at foreslaa Raadet en forsigtig prispolitik paa EF-markedet og kontrol med de maengder, der bringes paa markedet. Kommissionen er ligeledes gaaet i gang med at overveje, hvilke aendringer der er noedvendige for at tilpasse politikken i maelkesektoren bedre til fremtidens behov.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2856/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Vandtilfoersel og kloakering

Medlem af Kommissionen Wulf-Mathies svarede (den 17.3.1995) paa min forespoergsel E-0393/95 ((EFT C 202 af 7.8.1995, s. 17. )) om problemerne vedroerende vandforsyning og kloakering paa Simi, at »Kommissionen... agter at henlede de graeske myndigheders opmaerksom paa dette spoergsmaal i forbindelse med et kommende moede i overvaagningsudvalget for det operationelle flerfondsprogram for regionen det sydlige AEgaeerhav«.

Halvandet aar senere er de ovenfor naevnte problemer stadig de samme. Til trods for at det regionale operationelle program for det sydlige AEgaeerhav forloeber normalt, og at der allerede har fundet tre moeder sted i overvaagningsudvalget, er projekter vedroerende vandtilfoersel og kloakering paa Simi ikke opfoert paa listen over projekter, skoent de er parate: den endelige tekniske undersoegelse, finansieringsoversigter, de tekniske projektbeskrivelser, alt foreligger.

Eftersom staten betaler op til 100 millioner drakmer for transport af vand fra Rhodos, skoent 80% af beboerne kun har vand to timer om ugen, og eftersom septiktankene ligger ved siden af vandbeholderne med aabenlys fare for infektionssygdomme, og eftersom vandtilfoersel og kloakering undertiden finansieres under INTERREG, undertiden under EZES og undertiden under EIB bedes Kommissionen oplyse, om den har til hensigt endnu en gang at henlede de graeske myndigheders opmaerksomhed paa det hensigtsmaessige i at fremme projekterne paa Simi og at anbefale den graeske regering konkret at opfoere dem i et specifikt program?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (18. december 1996)

Kommissionen har allerede henledt de graeske myndigheders opmaerksomhed paa miljoeproblemerne paa oeen Simi bl.a. i forbindelse med de tekniske moeder, der gaar forud for moederne i overvaagningsudvalget for det operationelle flerfondsprogram for regionen det sydlige AEgaeerhav.

I forbindelse med naevnte program er der allerede arbejder i gang paa Simi for at forbedre havneanlaeggene, anlaegge en vej paa 5,7 km og planlaegge den samlede udvikling paa oeen.

Med hensyn til tilfoersel af drikkevand vil en indledende undersoegelse af opfoerelsen af et opsamlingsbassin for overfladevand i form af en kunstig soe med en kapacitet paa 160 000 m3 blive medfinansieret via budgetmidler fra EF-initiativet INTERREG II. Kommissionen mener, at der paa denne maade aabnes mulighed for en varig loesning af en del af det problem, som det aerede medlem har rejst.

Kommissionen vil i forbindelse med sine kompetencer og under overholdelse af naerhedsprincippet fortsat henlede de graeske myndigheders opmaerksomhed paa miljoeproblemerne paa oeen Simi og paa andre oeer i AEgaeerhavet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2925/96 af John Iversen (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: »Energikonsensrunde oest« af 31.1.1996

Har EU-Kommissionen godkendt Energikonsensrunde Osts beslutninger af 31.1.1996 mellem det tyske energiministerieum og de tyske energikoncerner repraesenteret ved VEAG og tilsluttede selskaber?

I bekraeftende fald oenskes begrundelsen herfor.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-2701/96 og E-2925/96 (27. november 1996)

Ifoelge de tyske myndigheder blev aftalerne inden for »Energikonsensrunde Ost« indgaaet den 31. januar 1996 i Erfurt mellem de nye delstaters oekonomiministre, forbundsoekonomiministeriet, repraesentanter for den oesttyske energiindustri og repraesentanter for brunkulsindustrien. Det var formaalet med aftalerne at sikre elforsyningen i de oesttyske delstater paa lang sigt og at goere OEsttyskland mere attraktivt som industriomraade. De tyske myndigheder understregede, at aftalerne udelukkende var politiske erklaeringer og ikke indeholdt juridiske forpligtelser. Hverken forbundsregeringen eller de involverede delstatsregeringer indgik nogen forpligtelser. Det blev desuden understreget, at der ikke fandtes nogen kontrakter vedroerende selskaberne Veag og Laubag eller andre selskaber. Det blev ogsaa modbevist, at der som paastaaet skulle vaere indgaaet aftaler med det danske oekonomiministerium.

Det blev dog bekraeftet, at Veag vil tilbyde regionale energidistributionsselskaber en aarlig rabat paa 150 mio DM, hvis de daekker over 70% af deres energibehov ved koeb hos Veag. Denne rabat vedroerer 20-aarige elkontrakter, som Veag's forgaenger indgik i 1990 med de regionale oesttyske energileverandoerer om 70% af deres energibehov. Veag's maal er en bedre udnyttelse af selskabets energianlaeg, der for over 95% vedkommende er baseret paa brunkul.

Derfor er Kommissionen for oejeblikket i gang med at undersoege, om Veag tilbyder rabatter efter oekonomiske kriterier og i overensstemmelse med EF-traktatens konkurrenceregler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2772/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og det monetaere system med flere hastigheder

Den irske europaminister og raadsformand Gay Mitchell naevnte i sin tale i Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spoergsmaal den 25. september 1996 ikke spoergsmaalet om den faelles moent, hvilket er i overensstemmelse med den faste holdning hos regeringskonferencens parter, der mener, at dette spoergsmaal allerede er afgjort og under alle omstaendigheder intet har at goere med konferencen, hvor der udelukkende behandles rent institutionelle spoergsmaal.

Nu har den seneste udvikling med hensyn til indfoerelsen af den faelles moent vist, at det bliver noedvendigt med et system med flere hastigheder, hvilket aldrig officielt var planen, da traktaten om Den Europaeiske Union blev ratificeret. Dette nye system rejser oemtaalelige institutionelle spoergsmaal, som hidtil aldrig er blevet afklaret, saasom hvilke respektive befoejelser der skal tildeles de forskellige landegrupperinger i Raadet, der er opstaaet alt efter, i hvilken grad de deltager i Den Monetaere Union.

Mener formandskabet ikke, at regeringskonferencen boer beskaeftige sig med dette institutionelle spoergsmaal, som er vigtigt for selve den opfattelse, vi har af Unionen? Er det rede til at forelaegge dette spoergsmaal for sine partnere?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2765/96, E-2766/96, E-2767/96, E-2768/96, E-2769/96, E-2770/96, E-2771/96, E-2772/96, E-2773/96, E-2774/96, E-2775/96 og E-2776/96 (30. januar 1997)

Det er ikke Raadets opgave at udtale sig om de forskellige forslag, der er under behandling paa regeringskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3448/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Graenseoverskridende forbrugerbeskyttelse mellem Saarland (D) og Lorraine (F)

1. Er Kommissionen af den opfattelse, at graenseoverskridende projekter, som det, der er planlagt mellem Saarland og Lorraine, boer stoettes?

2. Hvorfor/af hvilke aarsager har projektet mellem Saarland og Lorraine, som er betydningsfuldt for graenseomraadet, ikke hidtil modtaget stoette fra EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (20. januar 1997)

1. Paa grund af budgetbegraensninger er Kommissionen tvunget til fortrinsvis at yde stoette til de medlemsstater, hvor der ikke allerede findes tvaernationale forbrugerinformationscentre.

2. Kommissionen har oplyst Verbraucherzentrale i Saarland om aarsagen til, at man ikke var i stand til yde stoette til projektet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3306/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Graekenland?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3228/96 af Petrus Cornelissen (PPE) og Peter Pex (PPE) til Kommissionen (28. november 1996)

Om: Forskelsbehandling af aeldre

1. Kan Kommissionen bekraelfte, at ikke-nederlandske EU-statsborgere i Nederlandene ikke kan komme i betragtning til diverse rabatter paa f.eks. faerge- og busforbindelser ((Jf. artikel i Omlander Courant den 7. oktober 1996. ))?

2. Hvorvidt er denne uensartede behandling i overensstemmelse med europaeisk lovgivning?

3. Saafremt det af svaret paa spoergsmaal 2 fremgaar, at denne uensartede behandling ikke er i overensstemmelse med den europaeiske lovgivning, kan Kommissionen da oplyse, hvilke skridt den agter at tage for at bringe nationalitetsbegrundet forskelsbehandling til ophoer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (31. januar 1997)

Kommissionen er i faerd med at undersoege de naevnte forhold i den paagaeldende medlemsstat og skal holde de aerede medlemmer underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2352/96 af Graham Watson (ELDR) til Raadet (27. august 1996)

Om: Menneskerettigehederne i Tyrkiet

Hvad mener Raadet om Iraks overholdelse til punkt og prikke af FN's resolution 986 og genaabningen af den irakisk-tyrkiske pipeline samt Iraks vedvarende overtraedelser af de ivaerksatte sanktioner som foelge af salget af raffineret braendstof til Tyrkiet?

Svar (17. januar 1997)

Sikkerhedsraadets resolution 986 tillader Irak at saelge olie til en vaerdi af 2 mia USD over en periode paa 6 maaneder for med humanitaert formaal at koebe varer til befolkningen. Resolutionen tillader tillige Tyrkiet at lade disse olieprodukter transportere via Kiekuk-Yumurtalik pipelinen.

Den Europaeiske Union er dybt bekymret over den noed, som den iraktiske civilbefolkning og i saerdeleshed baern er udsat for, og oensker, at resolutionen ivaerksaettes. Resolution 986 traeder foerst i kraft dagen efter, at formanden for Sikkerhedsraadet har underrettet Sikkerhedsraadets medlemmer om, at han har modtaget rapport fra FN's generalsekretaer om, at betingelserne for den faktiske ivaerksaettelse af resolutionen er opfyldt. FN-inspektoerer vil overvaage aftalens gennemfoerelse i Irak for at sikre, at Irak overholder resolution 986.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2279/96 af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Tristeza-virus

Citrus-tristezavirus er i oejeblikket den mest alvorlige trussel mod afgroederne i Valencia-provinsen. Omkring 19 mio traeer (flest appelsin- og mandarintraeer podet paa pomeranstraeer) er doede i Valencia, Murcia og Ebro-flodens delta. Spredningen af sygdommen er accelereret betydeligt i de seneste aar.

Helt konkret er mellem 50% og 60% af appelsintraeerne i Valencia smittet med dette virus, og om to til tre aar vil antallet af tilfaelde vaere steget meget. Dette har paa grund af traerydningen, som ydermere giver landmaendene store oekonomiske tab, betydet et alvorligt tilbageskridt for landbruget i omraadet. Med henblik paa at afhjaelpe situationen er der behov for modernisering af produktionen og landbrugene.

Er Kommissionen bekendt med tristeza-viruset og dets oedelaeggende virkninger, og agter den at goere noget for at afhjaelpe dette alvorlige problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. november 1996)

Kommissionen er bekendt med, at der forekommer citrus tristeza closterovirus i Spanien, og den har i mange aar vaeret meget foruroliget over disse udbrud. Plantesundhedsdirektivet 77/93/EOEF om foranstaltninger mod indslaebning i Faellesskabet af skadegoerere paa planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Faellesskabet ((EFT L 26 af 31.1.1977. )), senest aendret ved direktiv 96/14/EF ((EFT L 68 af 19.3.1996. )), indeholder bestemmelser, som skal hindre, at denne sygdom indfoeres til Faellesskabet, og at den spredes her.

Disse bestemmelser omfatter agronomiske foranstaltninger, f. eks. fjernelse af blade og stilke, og foranstaltninger vedroerende flytning af vaertsplanter for viruset til og inden for Faellesskabet. Vaertsplanter med oprindelse i tredjelande maa ikke importeres til Faellesskabet, medens planter med EF-oprindelse er omfattet af strenge karantaeneforanstaltninger, herunder inspektion og testning under et officielt certificeringsprogram.

Kommissionen mener, at disse bestemmelser vil beskytte Faellesskabet mod at det paagaeldende virus faar adgang til og spredes i Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2821/96 af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Kommissionens personalepolitik og -forvaltning

I betragtning af at Kommissionen agter at stramme sin nuvaerende personalepolitik (kontrakter, varighed, optagelsesproever m.v.) op med tilbagevirkende kraft, og at fagforeningerne i Kommissionen har erklaeret at stoette foreningen af midlertidigt ansatte og gaa imod administrationens holdning, oenskes det oplyst:

hvilke foranstaltninger Kommissionen helt konkret agter at traeffe i denne sammenhaeng?

hvilke konkrete virkninger disse foranstaltninger vil faa for de midlertidigt ansattes nuvaerende og fremtidige kontrakter?

om Kommissionen har taget de sociale problemer i betragtning, der er forbundet med den vedtaegtsmaessige usikkerhed, som et betydeligt antal midlertidigt ansatte beroeres af?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (9. januar 1997)

Kommissionen vedtog den 13. november 1996 en afgoerelse om indfoerelse af en ny politik for midlertidigt ansatte henhoerende under artikel 2, litra a) i ordningen for oevrige ansatte i De Europaeiske Faellesskaber. Med denne afgoerelse blev der indfoert en ny ordning samt en overgangsordning for det allerede ansatte personale.

Den ny ordning for midlertidigt ansatte karakteriseres i alt vaesentligt ved foelgende foranstaltninger:

- ansaettelse af saerlige midlertidigt ansatte i de mellemliggende grader efter en hurtigere og mere fleksibel udvaelgelse

- treaarige kontrakter, der kan forlaenges en gang hoejst et aar i alt, hvis tjenestens behov goer det berettiget

- en regel om manglende kumulation for at undgaa, at andet personale end tjenestemaend arbejder for lang tid i Kommissionen

- saerlige eksterne udvaelgelsesproever for de mellemliggende grader.

Den foregaaende afgoerelse af 23. februar 1994 begraensede kontrakternes varighed til tre aar, og de, der var ansat under denne ordning, var blevet behoerigt informeret om, at der ikke kunne gives dem nogen garanti om en senere forlaengelse af deres kontrakt, og at det saaledes var op til dem at traeffe alle noedvendige foranstaltninger alene under hensyntagen til den kontraktperiode, hvor de var ansat. Eftersom bestemmelserne om kontrakternes varighed er gunstigere under den ny ordning end i henhold til afgoerelsen af 1994, er de blevet anvendt med tilbagevirkende kraft paa midlertidigt ansatte under den ordning. Disse kan saaledes faa forlaenget deres kontrakt inden for disse graenser efter anmodning fra deres generaldirektorat og hvis tjenestens behov goer det berettiget. Endvidere kommer disse midlertidigt ansatte i henhold til afgoerelsen af 13. november 1996, fordi de kan faa forlaenget deres kontrakt, ind under den midlertidige ordning, der er indfoert indtil 1999, og de vil faa lov til at gaa op til en intern udvaelgelsesproeve med henblik paa fastansaettelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2784/96 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Forskning i paedofili

Mener Kommissionen ikke paa baggrund af de seneste begivenheder i Belgien, at der boer forskes i paedofili?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (3. december 1996)

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at det vil vaere nyttigt at forske i aarsagerne til og behandlingen af paedofili, saa dette problem kan bekaempes. Det nye program for »maalrettet sociooekonomisk forskning (MSOEF)«, som indgaar i det fjerde rammeprogram for forskning, vil indeholde sammenlignende undersoegelser, f.eks. med henblik paa de paedofiles psykologiske profil, deres psykologiske eller medicinske behandling samt kontrolmetoder og rehabilitering. Som en del af dette program har Kommissionen ligeledes planlagt et seminar for forskere, som beskaeftiger sig med paedofili, med det formaal at forbedre kendskabet til emnet og paa laengere sigt praecisere, hvad Kommissionen kan goere med hensyn til forskningen paa omraadet.

Endelig kan emnet paedofili behandles under to omraader i saerprogrammet for forskning og teknologisk udvikling inden for biomedicin og sundhed (BIOMED):

- dels under forskning i sundhedstjenester og i folkesundhed. Som en del af BIOMED 2-programmet (1994-98) udfoeres der for oejeblikket et projekt til bekaempelse af misbrug af boern i samarbejde med 10 centre i ni forskellige medlemsstater.

- dels under forskning i bioetik. Der er foretaget indkaldelse af forslag til forskning paa bl.a. dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3270/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det luxembourgske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.