ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0679/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende indvandring og retlige og indre anliggender

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt vedroerende indvandring og retlige og indre anliggender?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3209/95 af James Fitzsimons (UPE) til Kommissionen (29. november 1995)

Om: EU-stoette til universiteter i Irland

Kan Kommissionen give naermere oplysninger om, hvilke beloeb hvert enkelt universitet i Irland har modtaget fra dels EU's F& U-budget og dels strukturfondene i hvert af de seneste fem aar (1990-94)?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (13. maj 1996)

Da svaret er meget omfattende (det indeholder mange fortegnelser) sendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generaldirektorat.

Oplysningerne stammer fra diverse databaser. Der findes ikke et centralt datasystem, som goer det muligt at give en samlet fortegnelse over alle forskningsprorammer og strukturfonde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1818/95 af David Morris (PSE) til Raadet (26. juni 1995)

Om: Frankrigs forvaltning af konventionen om overfoerelse af domfaeldte

Har Raadet overvejet problemet i forbindelse med EU-statsborgere som f.eks. David Hessner, Queensway 17 i Dukinfield i undertegnedes valgkreds, som konventionen om overfoerelse af domfaeldte ikke kan anvendes paa, fordi Frankrig har idoemt de paagaeldende en toldboede ud over en faengselsstraf?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler nr. E-1817/95, E-1818/95 og E-3532/95 (10. oktober 1996)

1. Raadet har aldrig skullet tage stilling til medlemsstaternes anvendelse i bestemte konkrete tilfaelde, og navnlig ikke i det tilfaelde, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, at bestemmelserne i konventionen om overfoerelse af domfaeldte, der blev indgaaet i Europaraadet i 1983.

Raadet raader derfor ikke over oplysninger, der goer det muligt for det at angive, i hvilket omfang medlemsstaterne har afvist eller accepteret overfoerelse af domfaeldte i visse saerlige situationer.

2. Raadet overvejer dog muligheden af at analysere og tilpasse de eksisterende instrumener inden for strafferetligt samarbejde, herunder instrumenterne vedroerende fuldbyrdelse af udenlandske retsafgoerelser.
Nr. C 147/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende 17.6. 81 
BERIGTIGELSER 
Berigtigelse til svar på skriftlig forespørgsel nr. 1936/80 
fra lord O'Hagan til Kommissionen for De europæiske Fællesskaber 
(De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. C 93 af 23. april 1981) 
Tabellen på side 12 læses som følger: 
(i mio ECU) 
— markedsudvikling (l) 
— uddeling af skolemælk 
— afsætning af smørfedt (2) 
— kvalitetsforbedring af mælk 
lait 1977 
7,5 
7,5 1978 
10,1 
10,3 
33,0 
53,4 1979 
37,4 
30,0 
27,4 
15,5 
110,3 1980 
(foreløbige 
tal) 
26,7 
45,7 
29,8 
7,9 
110,1 
(•) Salgsfremstød, reklame, forskning i og uden for Fællesskabet samt teknisk bistand uden for 
Fællesskabet. 
(2) Smørfedt til flødeis og smørkoncentrat.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/423

(2004/C 78 E/0443)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2771/03

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(16. september 2003)

Om: Europæisk støtte til Enable-projektet

En repræsentant for Dementia Voice, der deltager i det EU-støttede Enable-projekt, har udtrykt bekymring over de underskud, projektets parter er blevet påført, fordi de endnu ikke har modtaget opgørelsen over den europæiske støtte. Skønt de havde indsendt alle papirer inden fristen i juni i år, blev de underrettet af Kommissionen om, at deres projekt endnu ikke var behandlet, og at de måtte vente indtil efteråret. De har nu et underskud i projektet på omkring £8 000, og dette beløb vil fremgå af deres årsregnskab og muligvis få negativ indvirkning på andre støtteansøgninger.

Hvilke planer har Kommissionen for at forbedre underskudsstøtteordninger, som i øjeblikket gør det vanskeligt at forvalte små, men innovative projekter og organisationer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(29. oktober 2003)

Der har til det pågældende projekt, som i øjeblikket er til behandling, fundet en udbetaling sted til den ansvarlige koordinator for projektet svarende til de støtteberettigede omkostninger.

Kommissionen bestræber sig til stadighed på at effektivisere sin behandling. Den er med henblik herpå og under hensyn til den øgede kontrol der er indført i forbindelse med reformerne og de nye finansbehandling ved at træffe vigtige foranstaltninger både på personaleområdet (den pågældende afdeling besætter konstant alle ledige stillinger til finansforvaltning og udbetalinger, og af 16 ledige stillinger er kun én stadig ikke besat) og ved rationalisering af den finansielle forvaltning (nogle gennemførte foranstaltninger: intensiv efteruddannelse ud over standardkvalifikationerne, nøje overholdelse af både interne og eksterne frister, dvs. frister for koordinatorerne) med henblik på at sikre en effektiv udbetaling til projekterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3564/02

af Marialiese Flemming (PPE-DE) til Kommissionen

(12. december 2002)

Om: Fælles normer for dyrebeskyttelse på EU-plan

Da nogle EU-stater (Østrig, Tyskland) har høje normer på dyrebeskyttelsesområdet, medens andre stater slet ikke har den mindste beskyttelse, synes det påkrævet på EU-plan at fastsætte en lov, som fastsætter mindstenormer for dyrebeskyttelse, jf. protokol nr. 24 i Amsterdam-traktaten om dyrebeskyttelse og dyrs velfærd.

Er Kommissionen rede til forberedelse af dette direktiv?

I bekræftende fald, hvornår agter Kommissionen at forelægge et sådant forslag til direktiv?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. februar 2003)

Siden 1974 er der blevet vedtaget EF-bestemmelser om beskyttelse af dyr på landbrugsbedrifter, under transport og på slagtetidspunktet. Der findes endvidere bestemmelser for beskyttelse af vilde dyr og beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål. Bestemmelserne tages regelmæssigt op til revision.

I visse tilfælde, f.eks. med hensyn til beskyttelse af dyr, som holdes med henblik på en landbrugsmæssig produktion, har medlemsstaterne lov til under overholdelse af de generelle EF-forskrifter at vedtage eller opretholde strengere bestemmelser i deres land. På andre områder, f.eks. beskyttelse af dyr under transport, udgør EF-bestemmelser næsten en fuldstændig harmonisering af de gældende dyrevelfærdsnormer.

Ifølge den protokol, det ærede medlem henviser til, skal der tages fuldt hensyn til dyrs velfærd, når Fællesskabets politikker inden for landbrug, transport, det indre marked og forskning fastlægges og gennemføres. Fællesskabet kan kun handle inden for de beføjelser, det har fået tillagt ved EF-traktaten. Forebyggelse af dyremishandling generelt er medlemsstaternes eneansvar, medmindre overtrædelse af de nævnte EF-bestemmelser samtidig medfører dyremishandling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2660/02

af Robert Evans (PSE) til Rådet

(23. september 2002)

Om: Maajid Nawaz, Ian Malcolm Nisbett og Reza Pankhurst tilbageholdt i Ægypten

Maajid Nawaz, Ian Malcolm Nisbett og Reza Pankhurst er tre unge britiske muslimer, som har været tilbageholdt i Ægypten i fem måneder. Der har været stor bekymring for, hvordan de bliver behandlet, herunder er der fremsat påstande om tortur og brud på Genève-konventionen. Den britiske regering har indgivet en formel klage til den ægyptiske regering over behandlingen af de tre mænd.

Hvad gør Rådet for at støtte den britiske regering i denne sag og bringe krænkelserne af disse mænds menneskerettigheder til ophør?

Svar

(20. februar 2003)

Den britiske regering har ikke anmodet om Rådets bistand i denne sag. Hvis der fremsættes en sådan anmodning, vil den blive behandlet under hensyn til det samarbejde på blandt andet det konsulære område, der finder sted mellem medlemsstaterne for at hjælpe borgerne i EU.

Rådet følger generelt menneskerettighedssituationen i Egypten nøje. Der blev den 25. juni 2001 undertegnet en associeringsaftale i Luxembourg, hvori respekten for menneskerettighederne gøres til et væsentligt element, der danner baggrund for Egyptens og EU's politik både eksternt og internt. Med aftalen vil der desuden blive etableret en regelmæssig politisk dialog, der giver mulighed for en yderligere styrkelse af samarbejdet mellem EU og de egyptiske myndigheder, især på menneskerettighedsområdet. For at træde i kraft skal aftalen imidlertid ratificeres af alle EU's medlemsstater, hvilket endnu ikke er sket.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3417/02

af María Sornosa Martínez (PSE)og Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) til Kommissionen

(2. december 2002)

Om: Konsekvenserne af udvidelsen af San Sebastiáns lufthavn for Natura 2000-nettet

Kommissionen oplyste i sit svar på skriftlig forespørgsel E-1701/02(1), at den agtede at undersøge, om udvidelsesprojektet for lufthavnen i San Sebastián eventuelt ville kunne få negative konsekvenser for Natura 2000-nettet, og helt konkret på den deri nævnte lokalitet af fællesskabsbetydning ES-2120015 (Terrazas y Marismas del Bidasoa) og fuglebeskyttelsesområde nr. 37 (Estuario del Bidasoa Txingudi).

Der er nu gået fire måneder siden forelæggelsen af dette svar, og Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål: Kan den oplyse, om den allerede har modtaget svar fra de spanske myndigheder, og kan den i bekræftende fald gøre nærmere rede for indholdet heraf?

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man i dag er nået i behandlingen af klage 2002/4893, SG (2002), A/7230/2 indgivet af Coordinadora contra la Ampliación del Aeropuerto (sammenslutning mod udvidelsen af lufthavnen)?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke nye skridt den agter at tage for at sikre beskyttelse af ovennævnte fuglebeskyttelsesområde og lokalitet af fællesskabsbetydning?

(1) EFT C 301 E af 5.12.2002, s. 213.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(27. januar 2003)

Foranlediget af den skriftlige forespørgsel fra det ærede medlem, henvendte Kommissionen sig til de spanske myndigheder med henblik på at indhente oplysninger om det pågældende projekt.

I deres svar oplyste de spanske myndigheder, at hverken det spanske ministerium for offentlige arbejder eller lufthavnsmyndighederne har fremlagt et projekt for udvidelse af lufthavnen.

Desuden oplyste de samtidig, at hvis et sådant projekt blev forelagt, ville det blive gjort til genstand for en miljøindvirkningsundersøgelse (VVM), hvis resultater derefter ville tilgå Kommissionen.

I mellemtiden har Kommissionen den 26. september 2002 modtaget en klage over den overordnede planlægning for udvidelsen af lufthavnen i San Sébastian, (klage 2002/4893, som anført af det ærede medlem).

Som led i undersøgelsen af denne nye klage har Kommissionen for nylig igen henvendt sig til de spanske myndigheder for at få bekræftet, om denne plan er blevet gjort til genstand for en fyldestgørende vurdering af dens virkninger for lokaliteten under hensyn til de bevarelsesmæssige målsætninger for denne i henhold til de forpligtelser, der gælder i medfør af artikel 6, stk. 3, i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1).

Kommissionen vil som traktaternes vogter gøre det nødvendige med henblik på at sikre, at fællesskabsretten overholdes i det foreliggende tilfælde.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1839/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. juni 2001)

Om: Skadelige følger af indtagelse af animalsk fedt

EU har planer om at afskaffe støtten til tobaksdyrkning for at begrænse rygningen, som rent faktisk er yderst sundhedsfarlig.

Under henvisning til, at det er videnskabeligt bevist, at også andre fødevareprodukter, herunder hovedsagelig animalsk fedt (smør), er sundhedsfarlige, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Finder Kommissionen det positivt, at der ikke træffes foranstaltninger til begrænsning af indtagelsen af animalsk fedt til trods for, at det forårsager hjertelidelser og en række andre alvorlige sygdomme og et stort antal ofre?

2. Har Kommissionen til hensigt at foreslå foranstaltninger til begrænsning af produktionen og forbruget af animalsk fedt (smør), der svarer til de foranstaltninger, der er indført på området for tobaksdyrkning?

3. Agter Kommissionen at foreslå en forhøjelse af den støtte, der ydes til olivendyrkning og forbruget af olivenolie, som bevisligt har positiv indvirkning på helbredet, i forbindelse med en tilsvarende nedsættelse af støtten til produktion af animalske fedtstoffer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. september 2001)

Kommissionen er bekendt med, at et højt indtag af mættede fedtsyrer forbindes med en øget risiko for hjertelidelser, hvorimod et lavere indtag af mættede fedtsyrer og et højere indtag af enkeltumættede fedtsyrer forbindes med en lavere risiko for hjertelidelser.

Sammenligningen mellem de sundhedsskadelige virkninger ved tobaksrygning og indtagelse af animalsk fedt er dog ikke berettiget. I forbindelse med tobaksindtagelse og lungekræft er der for eksempel blevet fastslået en sammenhæng mellem dosis og virkning (hvor rygning er skyld i ca. 80 % af alle dødsfald forårsaget af lungekræft), hvorimod sammenhængen mellem indtaget af animalsk fedt og hjertelidelser er meget mere kompleks. Det betyder dog ikke, at et overdrevent fedtindtag ikke skal tages op i sundhedsoplysningskampagner, og Kommissionens aktiviteter inden for rammerne af programmet til sundhedsfremme understreger da også vigtigheden af en alsidig og varieret kost.

Med hensyn til olivenolie påtænker Kommissionen ikke at omlægge støtten til dyrkning af oliven, da der allerede eksisterer adskillige foranstaltninger til støtte for forbrugs- og salgsfremme af olivenolie enten på det indre marked eller på markeder i tredjelande. Selvom alle reklamesalgskampagnerne for olivenolie fokuserer på produktets særlige ernæringsmæssige egenskaber, gøres det uden at nedvurdere andre produkter, som må anses for at være konkurrenter på markedet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2920/01

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Louis Michels udtalelser om den italienske ministerpræsident

Har Kommissionen kendskab til udtalelser fremsat af Kongeriget Belgiens udenrigsminister, Louis Michel, (sendt på RTL-TV1 og citeret i Wall Street Journal Europe den 9. oktober 2001), hvori han giver point til verdens vigtigste ledere?

Ved Kommissionen, at den belgiske udenrigsminister utroligt nok har givet samme vurdering af den italienske ministerpræsident som af det talebanske regime, og har den kendskab til de gentagne angreb, som Louis Michel, nuværende formand for Rådet, har rettet mod den italienske ministerpræsident, Silvio Berlusconi?

Hvad agter Kommissionen at foretage sig over for den belgiske udenrigsminister, Louis Michel, der uden grund og uretmæssigt benytter et institutionelt hverv til at angribe regeringslederen i et af de lande, der var med til at grundlægge Den Europæiske Union, og med sine ord alvorligt fornærmer ikke blot den italienske ministerpræsident, men også den italienske stat og dens borgere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(5. november 2001)

Kommissionen minder om, at den ikke har for vane at tage stilling til offentlige erklæringer fra politikere i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2946/98

af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Den italienske regerings forsinkede oprettelse af en garantifond for smaa og mellemstore virksomheder

Raadet (oekonomi og finans) har godkendt en bevilling paa 420 mio ecu til forskellige foranstaltninger til fordel for smaa og mellemstore virksomheder. Til en af disse foranstaltninger, oprettelse af en laanegarantifond, kraeves der medfinansiering fra medlemsstaternes side.

Det italienske industriministerium har ivaerksat, men aldrig afsluttet, en lovgivningsproces med henblik paa udstedelse af et dekret om oprettelse af en national garantifond som et supplement EU's. Den nationale garantifond skulle have kunnet tages i brug fra midten af september, men man regner med, at der vil gaa lang tid, inden den bliver oprettet.

Som foelge af dekretets manglende udstedelse vil de italienske smaa og mellemstore virksomheder for 117. gang ikke kunne drage fordel af EU-stoette, som i stedet vil blive udnyttet af andre medlemsstater, der er hurtige til at tilpasse deres nationale instrumenter til de muligheder, der tilbydes fra EU-side. Den italienske regerings sendraegtighed vil saaledes udelukkende straffe de potentielle modtagere af EU-stoette, i dette tilfaelde de smaa og mellemstore virksomheder.

Hvorledes agter Kommissionen at beskytte de smaa og mellemstore virksomheder, der stilles daarligere som foelge af medlemsstaternes manglende eller forsinkede tilpasning af deres lovgivning?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe over for de nationale regeringer, der ved ikke at traeffe fyldestgoerende foranstaltninger straffer producenterne i deres eget land?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af af Christos Papoutsis

(25. november 1998)

Raadet har ved afgoerelse 98/343/EF af 19. maj 1998 om finansielle stoetteforanstaltninger for innovative og jobskabende smaa og mellemstore virksomheder (SMV) - Vaekst og beskaeftigelsesinitiativet(1) - godkendt en budgetpost paa 420 mio. ECU for aarene 1998-2000, som skal finansiere tre ordninger, nemlig en risikokapitalordning, en ordning for finansielle bidrag til oprettelse af tvaernationale joint ventures inden for EU samt en garantiordning. Der er afsat 150-190 mio. ECU til garantiordningen. Kommissionen har indgaaet en samarbejdsaftale med Den Europaeiske Investeringsfond (EIF) om gennemfoerelsen af foerste og tredje ordning.

Den 1. oktober 1998 offentliggjorde(2) Kommissionen en meddelelse om gennemfoerelsesforanstaltningerne og udvaelgelseskriterierne for medlemsstaternes nuvaerende offentlige og private garantiordninger, herunder gensidige garantiordninger. Paa baggrund af denne meddelelse kan garantiformidlere, der er interesseret i at komme i betragtning under ordningen, indsende deres forslag. EIF vil raadfoere sig med de relevante nationale myndigheder i hver medlemsstat, herunder Italien, inden den foretager sin endelige udvaelgelse af garantiformidlerne.

(1) EFT L 155 af 29.5.1998.

(2) EFT C 302 af 1.10.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3457/98

af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: EU-stoette til den nukleare sektor i de nye uafhaengige stater samt de central- og oesteuropaeiske lande

I meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet (KOM(98) 134) om aktiviteter i tilknytning til den nukleare sektor til fordel for de central- og oesteuropaeiske ansoegerlande og de nye uafhaengige stater giver Kommissionen paa 25 sider et overblik over det udfoerte arbejde og fremtidige maalsaetninger. Ikke ét eneste sted i dette dokument naevner Kommissionen imidlertid de videnskabelige kilder, som danner grundlag for udarbejdelsen af denne meddelelse.

1. Har Kommissionen i de forloebne aar ladet udfoere undersoegelser om emner vedroerende nuklear sikkerhed i de nye uafhaengige stater og i de central- og oesteuropaeiske lande, samt undersoegelser, som belyser succes, fiasko og/eller hindringer med hensyn til EU-stoette inden for denne sektor? I bekraeftende fald:

2. Hvor mange undersoegelser drejer det sig om, og hvilken titel har de?

3. Hvem udfoerte undersoegelserne, hvornaar og til hvilken pris?

4. Hvornaar forelaegger Kommissionen dette baggrundsmateriale for Europa-Parlamentet, og hvor kan tredjemand faa indblik i dette materiale?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(16. december 1998)

I loebet af de seneste aar har Kommissionen indgaaet en raekke kontrakter med europaeiske virksomheder om undersoegelser af sikkerhedsspoergsmaal, isaer inden for rammerne af Phare- og Tacis-programmerne. Der har vaeret adskillige kontrakter, som mere specielt vedroerte evaluering af EF-programmer.

I 1996 anmodede Kommissionen tre uafhaengige eksperter i nuklear sikkerhed om at foretage en "vurdering af den aktuelle status for oesteuropaeiske kernekraftvaerker og nogle forslag til de fremtidige politiske retningslinjer for EF's indsats til stoette for forbedring af sikkerheden". Den foreloebige Tacis-evaluering, som blev offentliggjort af Kommissionen i 1997 og sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat, indeholder en vurdering af det nukleare sikkerhedsprogram. For ganske nylig udarbejdede et uafhaengigt panel af hoejtstaaende eksperter, ledet af den tidligere generaldirektoer for Det Faelles Forskningscenter, en rapport med titlen "Nuklear sikkerhed i Central- og OEsteuropa og i de nye uafhaengige stater. Strategiske overvejelser med hensyn til fremtiden for Den Europaeiske Unions Phare- og Tacis-programmer"(1). Denne rapport giver en oversigt over programmet og forslag med hensyn til fremtiden. Den afspejler ikke noedvendigvis i alle tilfaelde Kommissionens synspunkt. Rapporten er fremsendt til Parlamentet.

Der henvises ogsaa til meddelelsen(2) om aktiviteter i tilknytning til den nukleare sektor til fordel for de central- og oesteuropaeiske ansoegerlande og de nye uafhaengige stater, som Kommissionen har sendt til Parlamentet. Denne meddelelse indeholder mere detaljerede oplysninger om Kommissionens aktiviteter.

(1) .http://europa.eu.int/comm/dg1a/nss/index.htm.

(2) KOM(98) 134.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3883/98

af Michl Ebner (PPE) til Raadet

(4. januar 1999)

Om: Europaeisk civiltjeneste

Under henvisning til, at civiltjeneste er anerkendt i de fleste, men ikke alle EU-medlemsstater, f.eks. ikke i Graekenland, og at personer i dette land, der af religioese eller filosofiske grunde naegter at goere militaertjeneste, derfor forfoelges af de statslige myndigheder, og til at Europa-Parlamentet allerede den 22. september 1995 vedtog en beslutning om oprettelse af en europaeisk civiltjeneste (B4-1127/95)(1), hvori Kommissionen blev opfordret til at forelaegge et forslag om oprettelse af en europaeisk civiltjeneste,

opfordres Raadet til at oplyse,

- om det i forbindelse med harmoniseringen af retssystemet i EU har til hensigt ogsaa paa dette omraade at ivaerksaette en tilnaermelse af de forskellige medlemsstaters lovgivning, og

- om det af hensyn til borgernes bevaegelighed inden for EU agter at finde frem til en ordning, der aabner mulighed for en virkelig europaeisk civiltjeneste eller for ogsaa at goere civiltjeneste i andre EU-medlemsstater?

Svar

(9. marts 1999)

Hvad angaar det aerede parlamentsmedlems forslag om, at der findes frem til en ordning, der aabner mulighed for en europaeisk civiltjeneste, giver traktaterne ikke Den Europaeiske Union kompetence til at harmonisere medlemsstaternes retssystemer paa dette omraade.

(1) EFT C 269 af 16.10.1995, s. 232.