ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2810/98

af Hiltrud Breyer (V) til Raadet

(18. september 1998)

Om: ECB-formandens loen

Ifoelge forlydender i pressen ved hverken ECB-formand Duisenberg eller de oevrige ECB-medlemmer, hvad de faar i loen.

1. Kan Raadet oplyse, hvad ECB-medlemmerne praecis faar i loen?

2. Hvilke aarsager er der i benaegtende fald til at skjule disse oplysninger for borgerne i EU og derved overtraede princippet om transparens?

Svar

(9. november 1998)

Ifoelge artikel 36 i statutten for Det Europaeiske System af Centralbanker og Den Europaeiske Centralbank er det Den Europaeiske Centralbanks styrelsesraad, der fastsaetter ECB-personalets ansaettelsesvilkaar.

I samme statuts artikel 11, stk. 3, hedder det i oevrigt, at ansaettelsesvilkaarene for direktionens medlemmer, isaer deres afloenning, fastsaettes af Styrelsesraadet efter forslag fra en komité, der bestaar af tre medlemmer udnaevnt af Styrelsesraadet og tre medlemmer udnaevnt af EU-Raadet.

Under disse omstaendigheder har Raadet ikke befoejelse til at besvare det aerede medlems forespoergsel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2607/98

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: De Europaeiske Faellesskabers Domstol

Den belgiske miljoeminister har beskrevet Domstolens dom i sag C-321/95 P som uheldig og skadelig for retsstaten. Den vil resultere i, at de, der forsvarer kollektive rettigheder, paa forhaand hindres i at anke EU-institutionernes afgoerelser, hvorved der opstaar et alvorligt hul i den retlige beskyttelse i sager af kollektiv interesse.

Deler Kommissionen den opfattelse, at denne dom udgoer en alvorlig trussel mod demokratiet og subsidiaritetsprincippet i Den Europaeiske Union?

I sag C-321/95 P forsoegte Greenpeace og andre institutioner og enkeltpersoner at anke Kommissionens beslutning om fortsat at yde stoette til to oliefyrede elektricitetsvaerker, som var paabegyndt opfoert, foer der var foretaget en vurdering af indvirkningen paa miljoeet. Projektet var derfor i strid med direktiv 85/337/EOEF(1) og med Kommissionens beslutning K(91)440 vedroerende strukturfondene.

Er det ikke helt uacceptabelt, at denne dom giver EU tilladelse til at handle, uden at grupper og organisationer har mulighed for at anke dens afgoerelser i sager, hvor kollektive rettigheder staar paa spil?

(1) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2117/98

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Foedevareknaphed i Indonesien

Er Kommissionen klar over, at der sandsynligvis vil opstaa alvorlig knaphed paa foedevarer i Indonesien i de kommende uger?

Vil Kommissionen goere rede for sine noedplaner til sikring af, at vi kan tage fat paa problemet saa hurtigt som muligt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(14. september 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring med hensyn til forholdene i Indonesien hvor der er risiko for at befolkningen inden for nogle faa uger kommer til at lide under mangel paa levnedsmidler.

Kommissionen og dennes Kontor for Humanitaer Bistand (ECHO) foelger noeje med i hvordan forholdene udvikler sig i Indonesien, hvor man nu kaemper med foelgerne af de brande og den toerke der er fulgt i haelene paa "El Niño". Siden 1995 er der ydet ca. 3,27 millioner ECU til Indonesien. I maj 1998 gennemfoerte man en sonderende undersoegelse af de projekter som Kommissionen har finansieret i landet, og af hvilke nye foranstaltninger der boer ivaerksaettes.

Med dette formaal for oeje har Kommissionen afsat 1 million ECU i humanitaer bistand med den beslutning den traf den 2. juni 1998 om bistand til ofrene for toerken og skovbrandene i Indonesien. Disse bevillinger fordeles paa forskellige aktivitetssektorer; der ydes saaledes stoette til imoedegaaelse af den foedevaremangel der allerede er konstateret i provinsen OEst Kalimantan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1292/98

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Tildeling af stoette til den irske offentligt ejede skovbrugsvirksomhed Coillte

Sidste aar forelagde Kommissionen en beretning for Raadet og Europa-Parlamentet om EU's finansielle stoetteordning for skovbrugsforanstaltninger i Irland. Beretningen koncentrerede sig om anvendelsen af forordning (EOEF) 2080/92 vedroerende den stoette, der er blevet ydet under Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL).

Forordningen fastlaegger, at det er hensigtsmaessigt, at stoetten i henhold til forordningen gives til personer, der har landbrug som deres hovederhverv.

Irlands parlament, Dáil Eireann, blev for nylig orienteret om, at den offentligt ejede skovbrugsvirksomhed Coillte modtog betydelige stoettebeloeb under denne ordning. Med denne stoette kunne virksomheden foretage plantning af 6.125 ha landomraader i 1993, 5.355 ha i 1994, 5.155 ha i 1995, 3.658 ha i 1996 og 2.773 ha sidste aar.

Der er ingen bestemmelser i forordningen om finansiel stoette til offentligt ejede virksomheder.

I betragtning af, at sagen ikke var naevnt i sidste aars beretning fra Kommissionen, vil den da sikre, at dette nu undersoeges? Mener Kommissionen, at Irlands anvendelse af disse midler til at yde stoette til Coillte kunne vaere i strid med forordning (EOEF) 2080/92?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. juni 1998)

Det aerede medlem siger, at forordning (EOEF) 2080/92 ikke indeholder bestemmelser om finansiel stoette til halvoffentlige virksomheder.

Ifoelge forordningens artikel 2 kan der imidlertid ydes stoette til "alle fysiske og juridiske personer, der gennemfoerer skovrejsning paa landbrugsarealer". Baade private virksomheder og offentlige organer er derfor potentielle stoettemodtagere under denne forordning.

Naar det foerst og fremmest er landbrugere, der gennemfoerer skovrejsning, skyldes det, at der er forudset hoejere praemier til dem til udligning af indkomsttab end til ikke-landbrugere.

Kommissionen har ikke til hensigt at undersoege spoergsmaalet om skovrejsning, der gennemfoeres af halvoffentlige virksomheder i henhold til forordning (EOEF) 2080/92, da skovrejsning, som gennemfoeres af disse virksomheder, ikke er i modstrid med forordningens bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2424/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Programmer til forebyggelse af sygdomme

EU er en af verdens stoerste bidragydere, naar det gaelder af sygdomme i udviklingslandene. Af alle verdensdele er Afrika den, som har den stoerste boernedoedelighed. Dette kunne i vid udstraekning imoedegaas, hvis der fandtes en relevant plan for forebyggelse.

Kan Kommissionen derfor oplyse, hvilke sygdomsforebyggende programmer for Afrika, der for oejeblikket findes, og hvor store beloeb, der har vaeret afsat hertil siden 1994? Hvor stor en del af den samlede bistand er afsat til boerns sundhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(16. september 1998)

Kommissionen er helt klar over, at det er noedvendigt at nedbringe boernedoedeligheden i landene syd for Sahara.

I Kommissionens meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om Faellesskabets og medlemsstaternes politik for samarbejdet med udviklingslandene paa sundhedsomraadet(1) understreges det, at det i forbindelse med stoetten til sundhedstjenesterne i udviklingslandene er noedvendigt at koncentrere arbejdet om de vigtigste og mest effektive aktiviteter, dvs. udforme en mindstepakke af aktiviteter til at loese de alvorligste og mest omfattende problemer. Sundhedspleje for mor og barn indgaar selvfoelgelig som en del af en saadan mindstepakke.

Fra 1994 og til udgangen af 1997 er der indgaaet forpligtelser for ca. 215 mio. ECU under Den Europaeiske Udviklingsfond (EUF) som stoette til projekter vedroerende primaer sundhedspleje i AVS-staterne (Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet). Endvidere er der i samme periode blevet anvendt ca. 330 mio. ECU over counterpartmidlerne fra strukturtilpasningsfaciliteten til at sikre de allervigtigste udgifter paa de nationale sundhedsbudgetter i de AVS-lande, der er gaaet i gang med en makro-oekonomisk reformproces.

En omfattende del af disse beloeb (som det ikke er muligt at angive helt noejagtigt) skal anvendes til at forbedre sundhedsplejen for boern. Blandt projekterne vedroerende primaer sundhedspleje kan naevnes et projekt til 9,5 mio. ECU til forbedring af immuniseringsprogrammer i otte Sahel-lande.

I forbindelse med 8. EUF har omkring 30 AVS-stater anmodet om stoette til sundhedssektoren. Der vil blive rettet saerlig opmaerksomhed mod en forbedring af sundhedsplejen for mor og barn, naar disse nye programmer skal udformes.

Desuden arbejder Faellesskabet i oejeblikket sammen med Verdensbanken, Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og andre internationale donorer og ikke-statslige organisationer (NGO'er) om en opfoelgning paa dette vigtige omraade.

(1) KOM(94) 77 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2596/98 af Konstantinos HATZIDAKIS til Kommissionen. Anvendelse af midlerne fra strukturfondene og Samhørighedsfonden (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0120



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2596/98 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Anvendelse af midlerne fra strukturfondene og Samhoerighedsfonden Kan Kommissionen give oplysninger om den hidtil globale anvendelse i de enkelte medlemsstater af midlerne (i reelle tal og procentielt) fra strukturfondene og Samhoerighedsfonden: 1. paa baggrund af de samlede midler for hele den indevaerende programmeringsperiode (1994-1999), og 2. paa baggrund af den hidtidige programmering? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (16. oktober 1998) Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2600/98

af Anna Karamanou (PSE) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Vold og sexchikane paa arbejdspladsen

I henhold til en rapport for nylig fra Den Internationale Arbejdsorganisation er trusler, fysisk vold og sexchikane de vigtigste aarsager til usikkerhed blandt arbejdstagerne. I henhold til ILO's rapport er antallet af europaeiske kvinder, der bliver ofre for vold paa arbejdspladsen, naesten dobbelt saa hoejt som antallet af maend, og i Storbritannien overstiger antallet af arbejdstagere, der udsaettes for trusler, 53%. Psykisk chikane har antaget foruroligende dimensioner i den vestlige verden, og navnlig i OEstrig, Danmark, Storbritannien, Tyskland og Sverige. Med hensyn til seksuelle overgreb indtager Frankrig foerstepladsen paa verdensplan, idet 20% af de erhvervsaktive kvinder har vaeret ofre for sexchikane. Kan Raadet oplyse, paa hvilken maade det har til hensigt at gribe ind, og hvilke foranstaltninger det vil ivaerksaette med henblik paa at loese dette alvorlige problem?

Svar

(22. oktober 1998)

Raadet vil gerne oplyse det aerede medlem om, at Kommissionen i marts 1997 indledte anden fase af hoeringen af arbejdsmarkedets parter om spoergsmaalet om forebyggelse af sexchikane paa arbejdspladsen. Raadet har hidtil ikke faaet forelagt noget formelt forslag fra Kommissionen i dette spoergsmaal.

I oevrigt skal Raadet i forbindelse med forespoergslen goere det aerede medlem opmaerksomt paa, at Kommissionen den 9. juli 1998 forelagde Raadet et forslag til afgoerelse om et EF-handlingsprogram paa mellemlang sigt for foranstaltninger med henblik paa stoette paa EF-niveau til medlemsstaternes indsats over for vold mod boern, unge og kvinder (Daphne-programmet; 2000-2004). Dette forslag vil i naer fremtid blive behandlet i Raadets instanser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0834/98

af Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) til Raadet

(31. marts 1998)

Om: Anerkendelse af titlen "teknisk ingenioer" i forbindelse med ansaettelse som EF-tjenestemand i stillingsgruppen A/LA

Da der er forskelle i de nationale undervisningssystemer, som foerer til forskelsbehandling af medlemsstaternes borgere i forbindelse med deres ansaettelse som EF-tjenestemand i stillingsgruppe A/LA, hvilket navnlig beroerer de spanske tekniske ingenioerer, bedes Raadet oplyse foelgende:

Mener Raadet, at man boer harmonisere anerkendelsen af eksamensbeviser for videregaaende uddannelse paa en saadan maade, at der ikke opstaar forskelsbehandling i forbindelse med ansaettelse som EF-tjenestemand i stillingsgruppe A/LA?

Er Raadet klar over, at der udoeves forskelsbehandling, og at denne beroerer de spanske tekniske ingenioerer, som ikke faar adgang til de paagaeldende udvaelgelsesproever paa grund af den akademiske titels benaevnelse, trods det de i virkeligheden har den erhvervsuddannelse, som erhvervelsen af et saadant eksamensbevis er betinget af?

Svar

(3. november 1998)

Grundlaget for Raadets ansaettelsespolitik er bestemmelserne i vedtaegten, navnlig artikel 27, der bestemmer, at systemet for ansaettelse i Faellesskabets offentlige tjeneste skal tilstraebe, "at institutionen sikres medarbejdere, der opfylder de hoejeste krav til kvalifikationer, indsats og integritet", og Raadet administrerer disse bestemmelser uden forskelsbehandling under hensyn til medlemsstaternes forskellige undervisningssystemer.

For ansaettelse i kategori A/LA i Faellesskabets offentlige tjeneste kraever Raadet, at ansoegerne er i besiddelse af et eksamensbevis for fuldendt universitetsuddannelse eller tilsvarende uddannelse. Meddelelserne om udvaelgelsesproeve indeholder i oevrigt en vejledning for ansoegerne, hvor det i den del, der vedroerer studier og eksamensbeviser, er anfoert, at det uddannelsesniveau, som ansoegeren har opnaaet, kontrolleres og vurderes af en udvaelgelseskomité og i givet fald af specialister fra uddannelsessystemet i det land, hvor ansoegeren er statsborger. Det paases, at alle kandidater fra alle medlemsstaterne behandles ens med hensyn til deres deltagelse i Raadets udvaelgelsesproever til kategori A/LA.

Paa baggrund af ovennaevnte bestemmelser og kriterier finder ansaettelsesmyndigheden (i henhold til artikel 2 i vedtaegten for tjenestemaend), at det spanske eksamensbevis "teknisk ingenioer" ikke paa nuvaerende tidspunkt er tilstraekkeligt til at faa adgang til Raadets udvaelgelsesproever til kategori A/LA.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3081/98

af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen

(9. oktober 1998)

Om: Undersoegelse i forbindelse med mordet paa Juan Gerardi i Guatemala

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at sikre, at de guatemalanske myndigheder gennemfoerer en objektiv og upartisk undersoegelse og retssag i forbindelse med mordet paa Juan Gerardi, guatemalansk hjaelpebiskop og koordinator ved aerkebiskoppens menneskerettighedskontor, som blev myrdet to dage efter at han havde offentliggjort dokumentet "Nunca Mas", en rapport, der indeholder dokumentation for 55.021 kraenkelser af menneskerettighederne, der fandt sted under borgerkrigen?

Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at faa de guatemalanske myndigheder til at beskytte alle andre guatemalanske borgere, og navnlig dem, der arbejder med menneskerettigheder, mod fysiske overgreb?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(29. oktober 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2191/98 fra Glyn Ford(1).

(1) EFT C 13 af 18.1.1999, s. 152.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2230/98 af Frédéric STRIBY til Kommissionen. Indførelse af et europæisk kontrolmærke vedrørende bedre adgangsmuligheder til strandene for gangbesværede



EF-Tidende nr. C 050 af 22/02/1999 s. 0132



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2230/98 af Frédéric Striby (I-EDN) til Kommissionen (16. juli 1998) Om: Indfoerelse af et europaeisk kontrolmaerke vedroerende bedre adgangsmuligheder til strandene for gangbesvaerede Som led i Helios II-programmet godkendte Kommissionen i 1995 et forsoeg, som gik ud paa at give gangbesvaerede bedre adgangsmuligheder til strandene (i Hendaye i Frankrig). Hvis der indfoeres et europaeisk kontrolmaerke for at markere badestrande med gode adgangsmuligheder for gangbesvaerede, vil et saadant initiativ naturligt knytte sig til de eksisterende direktiver om badevandets kvalitet (det blaa flag). Vil Kommissionen undersoege denne ide, der stammer fra foreningen "Handiplage" i Jaxtou i Frankrig, med henblik paa at skabe stoerre opmaerksomhed omkring dette spoergsmaal paa unionsplan? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-2179/98 og E-2230/98 (5. august 1998) De aerede medlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-2136/98 fra Mireille Elmalan(1). (1) Se side 130.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2249/98

af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Raadet

(28. juli 1998)

Om: Praemieberettiget kvaeg i Spanien

Betyder den manglende ratifikation paa Raadets (landbrug) moede i Luxembourg den 22.-25. juli 1998 af den stigning i maengden af praemieberettiget kvaeg, som Spanien havde beregnet, og som der allerede var opnaaet tilsagn om paa et tidligere moede i Raadet (landbrug), at Raadet (landbrug) ikke vil oege Spaniens maengde af praemieberettiget kvaeg?

Betyder denne manglende ratifikation, at Raadet (landbrug) ikke vil acceptere det forslag, som Kommissionen har fremsat i sit udkast til forordning for reform af kvaegsektoren?

Svar

(22. oktober 1998)

Raadet konstaterede paa samlingen den 22. - 25. juni 1998 i forbindelse med et helhedskompromis, der baade vedroerte prispakken for 1998 - 1999 og revision af tobaks-, olivenolie- og bananordningerne, at der ikke paa det tidspunkt var enighed om at foelge Kommissionens forslag om at haeve det regionale loft for Spanien, der svarer til det antal handyr, som kan opnaa den saerlige praemie.

Dette spoergsmaal vil naturligvis blive taget op under de kommende droeftelser af Kommissionens forslag vedroerende reform af oksekoedsektoren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1678/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Phare-midlernes anvendelse i Estland

Uddannelsessamarbejdet er en af de vigtigste samarbejdsformer paa graesrodsplan mellem EU og de lande, som soeger om medlemskab af EU.

Kan Kommissionen oplyse, hvor meget og hvor stor en del af de midler, der er blevet afsat til Estland, i 1997 er blevet anvendt til dette arbejde?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1526/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Aftale om EU-stoette til det albanske toldvaesen

Kommissaer Mario Monti besoegte den 12. marts 1998 Albanien og underskrev aftalen om EU-stoette til det albanske toldvaesen. Paa grundlag af denne aftale yder EU et beloeb paa 225.000 ecu til Guardia di Finanza (det italienske told- og afgiftspoliti) for at stille to havnepatruljebaade til raadighed for i samarbejde med de albanske toldmyndigheder at kontrollere handelsskibene og bekaempe smugleriet.

Ved Kommissionen ikke, at den graeske oe Korfu er blevet et angrebsmaal for den albanske mafia, og at der over den graesk-albanske graense passerer store maengder narkotika? Hvorfor ydes der ikke en tilsvarende stoette med henblik paa at effektivisere de graeske havne-, told- og politimyndigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(2. juli 1998)

Efter anmodning fra albansk side om bistand til at bekaempe smugleriet har Kommissionen indgaaet en forpligtelse paa kort sigt om delvis at finansiere tilraadighedsstillelse af italienske politiembedsmaend fra told- og skattevaesenet (Guardia di Finanza) til at bistaa deres albanske kolleger i henhold til en aftale mellem Albanien og Italien om toldmaessig bistand paa havet. Denne aktion falder inden for rammerne af EF's stoette til Albanien og er omfattet af aftalememorandummet om toldmaessig bistand til Albanien, der er indgaaet mellem Kommissionen og Albanien.

Kommissionen er klar over, at der generelt er store problemer med smugleri mellem Albanien og nabolandene, men har ikke set naermere paa spoergsmaalet om at yde lignende bistand til de graeske myndigheder, da der ikke har vaeret fremsat en specifik anmodning herom fra graesk side. Imidlertid har Kommissionen finansieret aktioner og arbejdet snaevert sammen med den graeske administration i forbindelse med den efterretningsordning, der gaar ud paa i god tid paa forhaand at sende oplysninger, der kan bidrage til at bekaempe bedrageri i forbindelse med kommerciel trafik til Albanien.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2263/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Sverige 1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Sverige har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i 1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1847/98

af Xaver Mayer (PPE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Udbud af 23. februar 1998 om levering af avlskvaeg til Bosnien-Hercegovina - IA:D-1:Hdl D (98)

1. Ifoelge de veterinaere bestemmelser for ovennaevnte udbud skal de dyr, der er udvalgt til Bosnien-Hercegovina, 60 dage inden transporten undersoeges for tuberkulose og 30 dage inden transporten undersoeges for andre sygdomme. Er Kommissionen bekendt med, at der i forbindelse med udvaelgelsen af dyrene i veterinaerattesten slet ikke stilles krav om undersoegelse for tuberkulose, og at der ikke laengere er fastsat blodundersoegelse 30 dage inden transporten?

2. De tekniske udbudsbetingelser kraever et faderdyr, der bevisligt kan avle afkom af god kvalitet samt et moderdyr med en dokumenteret ydelse paa 4.800 kg i foerste og 5.300 kg i anden laktation. Er Kommissionen bekendt med, at disse krav ikke mere stilles, hhv. er blevet mildnet, ved udvaelgelsen af dyr, og at der i stedet er kraevet dyr med en ydelse paa 4.200 kg ved kun én laktation, hhv. ved flere laktationer en ydelse paa 4.500 kg maelk ved 2. og 4.700 kg ved 3. laktation?

3. Veterinaerbestemmelserne fastsaetter ud over blodundersoegelserne, at mindst 40 dyr ad gangen fremstilles for udvaelgelseskomiteen paa samlesteder. Dette kraever, at eksportoererne maa holde dyrene i opsamlingsstalde i mindst 60 dage ud over det normale. Dette er meget dyrt. Mener Kommissionen, at denne foranstaltning stadig er veterivaerpolitimaessigt noedvendig?

4. I udbuddet anfoeres racen "Red and White Dual Purpose". Er Kommissionen klar over, at landbrugerne i Bosnien-Hercegovina overvejende oensker at koebe broget Simmenthal-kvaeg, men at netop denne race forfordeles i udbuddet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(15. juni 1998)

De undersoegelser, Kommissionen har foretaget for at besvare det aerede medlems spoergsmaal, viser, at der er tale om en meget omfattende og yderst kompleks sag, som goer det noedvendigt med en grundigere undersoegelse, der involverer flere forskellige af Kommissionens tjenestegrene. Kommissionen skal underrette det aerede medlem om resultatet af disse efterforskninger, saa snart det foreligger.