ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3746/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: EF-certificering af elektriske stave

Er Kommissionen klar over, at The Huang Plastic Co. Limited, 5/f no. 210 Ming Fung Street, His-Chih-Cheng, Taipei, Taiwan, fremstiller en elektrisk anordning, for hvilken virksomheden haevder at have EF-certificering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(2. februar 1999)

Kommissionen har ikke kendskab til de forhold, det aerede medlem naevner.

Sikkerheden i forbindelse med elektrisk udstyr bestemt til anvendelse inden for visse spaendingsgraenser (mellem 50 og 1 000 volt for vekselstroems og mellem 75 og 1 500 volt for jaevnstroems vedkommende) er omhandlet i Raadets direktiv 73/23/EOEF af 19. februar 1973 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spaendingsgraenser(1). Kommissionen har ikke tilstraekkelige oplysninger til at kunne afgoere, hvorvidt det paagaeldende apparat er omfattet af dette direktiv eller ej.

Kontrollen med erhvervelse og besiddelse af vaaben reguleres af Raadets direktiv 91/477/EOEF af 18. juni 1991(2), som fastlaegger de vaabenkategorier, hvis erhvervelse eller besiddelse, naar der er tale om privatpersoner, enten er forbudt eller undergivet autorisation eller anmeldelse. I den forbindelse kan den nationale lovgivning ligeledes vaere relevant.

Med henblik paa et muligt initiativ til bekaempelse af tortur eller anden form for grusom, nedvaerdigende eller inhuman behandling er Kommissionen i gang med at indhente naermere oplysninger om klassificeringen af elektriske chokanordninger under medlemsstaternes vaabenlovgivning.

(1) EFT L 77 af 26.3.1973.

(2) EFT L 256 af 13.9.1991.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3900/98

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Kommissaer Hans van den Broeks deltagelse i Bilderberg-moedet i 1995

I forbindelse med Bilderberg-moedet, som kommissaer van den Broek deltog i i Buergenstock den 8.-11. juni 1995, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvordan var sammensaetningen af de samlede omkostninger i forbindelse med rejsen? Blev omkostningerne refunderet med det samme? Hvis ikke, hvem betalte dem?

2. Eftersom Bilderberg normalt betaler for den luksurioese indkvartering, boer kommissaeren saa angive omkostningerne i en erklaering?

3. Modtog kommissaeren de fastsatte dagpenge for de dage, turen varede?

4. Tog kommissaeren fri paa grund af fravaer i forbindelse med denne tur?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3960/98

af Jyrki Otila (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Den forringede folkesundhed i Rusland

Russernes sundhedstilstand er maerkbart blevet forringet i loebet af 1990'erne. Samtidig er den gennemsnitlige russiske levealder blevet forkortet med ti aar. Den forventede levealder i Rusland er nu ti aar kortere end EU-gennemsnittet, og den svarer til den gennemsnitlige forventede levealder i de mindst udviklede lande i Asien.

Dette skyldes sammenbruddet i landets politiske og sociale system. Det giver anledning til bekymring, at de smitsomme sygdomme, som man i Europa allerede ansaa for udryddet, paa ny breder sig i Rusland. Som eksempler kan bl.a. naevnes tuberkulose og koenssygdomme. Udviklingen af sundhedsplejen i Rusland er en del af opbygningen af et helt nyt samfund.

Hvad agter Kommissionen at goere for at rette op paa den elendige situation for folkesundheden i Rusland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(1. februar 1999)

Med hensyn til sundhedspleje fremhaeves det i det vejledende TACIS-program for 1996-1998(1) for Rusland, at ydelse af bistand til sundhedssektoren er et prioriteret anliggende. Tacis er for tiden sammen med sundhedsministeriet i faerd med at gennemfoere flere, meget vigtige, projekter i en raekke udvalgte regioner, og disse projekter tager sigte paa at forbedre selve forvaltningen af sundhedsplejen (to projekter til 7,5 mio. EUR) og at forbedre den forebyggende sundhedspleje (4 mio. EUR). Der laegges saerlig vaegt paa Den Karelske Autonome Republik, hvor et af projekterne er centreret om en reform af ordningerne for sundhedspleje og social sikring (2,6 mio. EUR). I 1999 gennemfoerer Tacis et projekt vedroerende en reform af finansieringen af ordningen for sundhedspleje (2,5 mio. EUR).

Fra 1993 til 1997 har Kommissionen gennemfoert en raekke humanitaere aktioner, herunder ogsaa en opfyldelse af medicinske behov, til fordel for den russiske befolkning. Paa budgettet for 1998 blev der afsat en bevilling paa 1,2 mio. EUR, og efter den finansielle krise i august 1998 og en yderligere forvaerring af situationen paa folkesundhedsomraadet bestraebte Kommissionen sig paa ny for at imoedekomme de mest presserende behov; saaledes blev det i december 1998 besluttet at afsaette en saerlig bevilling til fordel for Rusland paa 5,4 mio. EUR, der skal anvendes til takling af problemerne omkring tuberkulose (isaer de varianter af sygdommen, der er multi-resistente over for antibiotika) og til ydelse af noedhjaelp til flygtninge og fordrevne inden for De Nye Uafhaengige Staters omraade.

(1) SEC(96) 1510.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3637/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Antallet af tjenestemaend i Kommissionen

Vil Kommissionen angive, hvor mange tjenestemaend der er i Kommissionen pr. million EU-borgere, og et anslaaet tal for, hvor mange statsansatte tjenestemaend der er i hver enkelt medlemsstat pr. million indbyggere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(13. januar 1999)

Unionens samlede befolkning andrager omkring 370 millioner. Sammenholdes dette tal med de 19 830 tjenestemaend paa Kommissionens personaleoversigt (16 666 afloennet over driftsbudgettet og 3 164 over forskningsbudgettet) fremgaar det, at der er 53,6 tjenestemaend for hver million indbyggere i EU.

Hvad angaar forholdet mellem indbyggere og tjenestemaend i de enkelte medlemsstater, raader Kommissionen ikke over sammenlignelige statistiske oplysninger over antallet af tjenestemaend, hvorfor den ikke kan svare paa anden del af det aerede medlems forespoergsel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3723/98

af Roy Perry (PPE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Faellesskabets forpligtelser over for oeerne i henhold til Amsterdam-traktaten

Amsterdam-traktaten er blevet undertegnet og forventes nu i fuld udstraekning ratificeret. Hvorledes agter Kommissionen at opfylde sine forpligtelser over for oeerne i henhold til den nye artikel 158? Kommissionen bedes anfoere, om den overvejer at fremsaette forslag for at opfylde sine juridiske forpligtelser i henhold til denne artikel, naar ratificeringen er blevet afsluttet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(6. januar 1999)

Kommissionen vedtog den 18. marts 1998 et forslag til forordning(1), der skal sikre den praktiske gennemfoerelse af retningslinjerne i meddelelsen "Agenda 2000 - et udvidet og styrket Europa"(2). For at oege strukturpolitikkernes virkning i de mindst begunstigede regioner har Kommissionen foreslaaet at styrke den geografiske koncentration, hvilket vil sige, at daekningsgraden for den del af Faellesskabets befolkning, som er stoetteberettiget under maal 1 og 2, skal ned paa 35-40 % mod de nuvaerende 51 % for maal 1, 2, 5b og 6. Denne koncentration skal beroere alle regioner, herunder ogsaa oeer.

I ordlyden af den nye artikel 158, saaledes som den fremgaar af Amsterdam-traktaten, der er under ratificering, hedder det, at "Faellesskabet straeber navnlig efter at formindske forskellene mellem de forskellige omraaders udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede omraader eller oeer, herunder landdistrikter". Denne artikel tager med andre ord ikke sigte paa samtlige oeer, men kun de mindst begunstigede. Kommissionen mener, at det med de foreslaaede kriterier for stoetteberettigelse for maal 1 og 2 er muligt at vurdere omfanget af de problemer, som oeerne staar over for. For oevrigt er oeernes indbyrdes situation meget forskellig.

(1) EFT C 176 af 9.6.1998.

(2) KOM(97) 2000 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3901/98

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Kommissaer Leon Brittans deltagelse i Bilderberg-moedet i 1998

I forbindelse med Bilderberg-moedet, som kommissaer Leon Brittan deltog i i Turnberry, Scotland, den 14.-17. maj 1998, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvordan var sammensaetningen af de samlede omkostninger i forbindelse med rejsen? Blev omkostningerne refunderet med det samme? Hvis ikke, hvem betalte dem?

2. Eftersom Bilderberg normalt betaler for den luksurioese indkvartering, boer kommissaeren saa angive omkostningerne i en erklaering?

3. Modtog kommissaeren de fastsatte dagpenge for de dage, turen varede?

4. Tog kommissaeren fri paa grund af fravaer i forbindelse med denne tur?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3927/98

af Paul Lannoye (V) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Motorvej A 41 mellem Annecy og Genève

Tidligere i aar besluttede den franske transportminister, Jean-Claude Gayssot, at indstille anlaegsarbejdet i forbindelse med motorvej A 41 mellem Annecy og Genève, indtil kontrakten med anlaegsvirksomheden var underskrevet. Der er dog i forbindelse med motorvejsprojektet A 41 mellem Annecy og Genève meget, der tyder paa, at den europaeiske lovgivning om offentlige investeringer (herunder direktiv 89/440(1) og 93/37(2)), er blevet delvist eller fuldstaendigt tilsidesat.

Kommissionen bedes derfor oplyse,

1. om den franske regering har offentliggjort et europaeisk udbud vedroerende anlaeggelsen af motorvej A 41 i overensstemmelse med direktiv 89/440/EOEF, som skulle gennemfoeres inden juli 1990,

2. om der har fundet nogen form for brevveksling sted mellem Kommissionen og den franske regering om motorvej A 41 og valget af virksomheden "Autoroute et Tunnel du Mont Blanc" (ATMB), som allerede er ansvarlig for tunnellen og "den hvide motorvej" (motorvej A 40),

3. om Kommissionen mener, at den franske regering har sikret en korrekt anvendelse af den europaeiske lovgivning om offentlige investeringer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(24. februar 1999)

Kommissionen behandler for tiden spoergsmaalet om, hvorvidt de franske bestemmelser om motorvejskoncessioner er forenelige med faellesskabsbestemmelserne om offentlige kontrakter. I denne forbindelse undersoeges ogsaa de nationale bestemmelser i de andre medlemsstater, som befinder sig i en lignende situation.

Inden for de seneste maaneder har der vaeret flere kontakter mellem Kommissionen og de franske myndigheder. Under disse droeftelser har de franske myndigheder forpligtet sig til at give en raekke oplysninger og forklaringer, som er noedvendige for behandlingen af sagen. Kommissionen forventer at traeffe endelig afgoerelse, naar den har modtaget alt relevant materiale.

(1) EFT L 210 af 21.7.1989, s. 1.

(2) EFT L 199 af 9.8.1993, s. 54.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3352/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(16. november 1998)

Om: Tandlaeger

Som bekendt gennemfoerte den italienske stat foerst 1978 - direktivet om tandlaegers virksomhed i 1985 med lov nr. 409/85, som ogsaa fandt anvendelse paa laegekandidater, der var immatrikuleret paa universitet inden den 28. januar 1980. Denne forsinkelse gjorde det i mellemtiden muligt for tusinder af unge at paabegynde medicinstudiet efter den 28. januar 1980 med det formaal at drive tandlaegevirksomhed, en virksomhed de senere naegtedes ret til at udoeve i kraft af loven om gennemfoerelse af direktivet. Disse unge laegekandidater, som drev tandlaegevirksomhed, fik deres rettigheder anerkendt med lov nr. 471/88, som blev kritiseret af Domstolen. Den 8. oktober 1998 vedtog den italienske regering et lovdekret, hvorefter de tandlaeger, der var immatrikuleret paa universitetet mellem 1980 og 1985 skulle bestaa en "egnethedsproeve" som en noedvendig betingelse for fortsat at kunne udoeve den tandlaegevirksomhed, som de allerede har udoevet i omkring 10 aar. De ca. 5.000 tandlaeger, der er tale om, mener, at staten lader dem betale prisen for dens manglende efterkommelse af faellesskabsbestemmelserne.

1. Er det Kommissionen, der har paalagt den italienske stat loesningen med en "egnethedsproeve"?

2. Hvilken type proeve er der i bekraeftende fald tale om?

3. Gaelder kravet om aflaeggelse af "egnethedsproeve" kun de laeger, der er omfattet af lov nr. 471/88, og som har taget laegeembedseksamen inden den 31. december 1991 (den frist, inden for hvilken det var muligt at tage laegeembedseksamen med henblik paa at kunne udoeve tandlaegevirksomhed), eller gaelder det ogsaa de laeger, der selv om de lod sig immatrikulere i perioden 1980-1985, har taget embedseksamen efter den 31. december 1991?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(14. januar 1999)

1. og 2. Nej. Kommissionen har ikke paalagt den italienske stat denne egnethedsproeve. Den er resultatet af forhandlinger, der paa begaering af de italienske myndigheder fandt sted mellem disse og Kommissionen.

3. I artikel 9, punkt 8, i forslaget til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af direktiv 89/48/EOEF og 92/51/EOEF om den generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser til supplering af direktiv 77/452/EOEF, 77/453/EOEF, 78/686/EOEF, 78/687/EOEF, 78/1026/EOEF, 78/1027/EOEF, 80/154/EOEF, 80/155/EOEF, 85/384/EOEF, 85/432/EOEF, 85/433/EOEF og 93/16/EOEF om foelgende erhverv: sygeplejersker med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje, tandlaeger, dyrlaeger, jordemoedre, arkitekter, farmaceuter og laeger, det saakaldte "Slim"-direktiv, af 2. december 1997(1) goeres der rede for de eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser for laeger, der udstedes til personer, som har paabegyndt deres laegeuddannelse efter den 28. januar 1980 og senest den 31. december 1984.

(1) EFT C 28 af 6.1.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3430/98

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Fiskeri

Den 17. juli 1998 afholdtes der en foerste runde af konsultationer paa hoejt niveau om fiskeri mellem EU (repraesenteret ved Kommissionens generaldirektoer for fiskeri, Antonio Cavaco) og Japan. En af de konkrete sager var konflikten om forsoegsanordninger for fiskekoncentration, saa Japan kan fange tun i Biscaya-bugten. Denne fiskerizone, der historisk set har vaeret benyttet af de baskiske fiskere med traditionelle baade og redskaber, er et stort antal baskiske familier den dag i dag afhaengige af.

Kan Kommissionen oplyse om resultaterne af dette moede i almindelighed og i saerdeleshed om, hvilken virkning det vil have paa de baskiske fiskere, der er afhaengige af fiskeriet i dette omraade?

Svar afgivet af Emma Bonino paa Kommissionens vegne

(21. december 1998)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at den japanske fiskerflaade, saa vidt Kommissionen ved, ikke fisker efter tun i Biscayabugten med "fishing agregating devices".

Dette emne blev ikke droeftet under moedet paa hoejt niveau mellem EU og Japan den 14. og 15. juli 1998. Resultaterne af dette moede blev offentliggjort i en pressemeddelelse, som Kommissionen sender direkte til det aerede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2473/98

af Carles-Alfred Gasòliba i Boehm (ELDR) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Graesning og erosion

Kommissionen har bevilget midler til landbrug og husdyravl i Serra d'Espadà, som er beliggende i provinsen Castelló i den nordlige del af den selvstyrende region Valencia. Har Kommissionen undersoegt, hvilke virkninger disse aktiviteter vil faa for omraadets skroebelige oekosystem?

Hvis det er tilfaeldet, og hvis det viser sig, at der er tale om alvorlige indgreb i miljoeet, hvilke foranstaltninger paataenker Kommissionen da at gennemfoere for at hindre uoprettelige skader paa miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. oktober 1998)

Som Kommissionen allerede anfoerte i sit svar paa skriftlig forespoergsel E-2472/98 fra det aerede medlem(1), indeholder det operationelle program "Landbrug og udvikling af landdistrikter" for regionen Valencia, som medfinansieres af Kommissionen, en raekke foranstaltninger, der tager sigte paa at omstrukturere og modernisere landbruget.

Med hensyn til de landbrugsaktiviteter og den husdyravl, det aerede medlem henviser til, indeholder naevnte program blandt andet kvalitetsfremmende foranstaltninger for frugt og husdyr. Paa denne maade forbedres bedrifternes konkurrenceevne, ligesom der sikres en bedre beskyttelse af miljoeet.

I oevrigt medfinansieres der ogsaa under programmet foranstaltninger til erosionsbekaempelse, til beskyttelse af grundvandet gennem en mere effektiv kunstvanding, til bekaempelse af plantesygdomme og til kontrol med husdyrenes sundhedstilstand.

(1) Se side 9.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3508/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Faellesskabets statistiske program

Kan Kommissionen i forbindelse med Forslaget til Raadets beslutning om Faellesskabets statistiske program 1998-2002 (KOM(97) 0735-98/0012 CNS) og (OESU 800/98-98/0012 CNS) understrege, at det er hensigtsmaessigt at naa frem til en faelles metode for indsamling af statistiske oplysninger om udviklingen i forbrugerpriser og i koebekraftpariteten samt fremsaette yderligere oplysninger om de statistikker, der er noedvendige for vedtagelsen af en definitiv mervaerdiafgiftsordning paa faellesskabsplan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(22. januar 1999)

Behovet for sammenlignelighed i faellesskabsstatistikker, som noedvendiggoer harmonisering af metoder og nomenklaturer, er specifikt naevnt i tredje betragtning i det forslag, hvortil det aerede parlamentsmedlem henviser, og er et gennemgaaende tema inden for alle emneomraader i Faellesskabets statistiske program. Det er saaledes en vigtig komponent i arbejdet vedroerende forbrugerpriser og koebekraftspariteter.

Kommissionen mangler at laegge sidste haand paa sine forslag til et permanent mervaerdisystem i Faellesskabet. Ud fra de mulige loesningsmodeller har Eurostat allerede indledt foreloebige droeftelser med de nationale statistiske kontorer om den potentielle indvirkning paa de statistiske indikatorer. Dette aspekt er omhandlet i programmets bilag 1, afsnit V. I overensstemmelse med Parlamentets udtalelse er denne del af programmet blevet droeftet og praeciseret i Raadets arbejdsgruppe.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2517/98

af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Stoette til alternativer til dyreforsoeg

Paa baggrund af den interesse, Europa-Parlamentet naerer over for fremskyndet udvikling af alternativer til dyreforsoeg, saaledes som f.eks. anfoert i beslutningen om udvikling, validering og juridisk godkendelse af alternative forsoegsmetoder til erstatning af forsoeg med levende dyr i kosmetiksektoren(1) og paa baggrund af den seneste bekraeftelse af en alternativ metode til dyreforsoeg, som er valideret af ECVAM, samt paa baggrund af, at yderligere valideringsrapporter vil blive afsluttet i naermeste fremtid, bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Kan Kommissionen i betragtning af den saerlige stilling, ECVAM indtager inden for FFC i Ispra, oplyse, hvorledes der kan gives garantier for optimal gennemfoerelse af ECVAM's aftalte opgaver?

2. Kan Kommissionen oplyse, hvorledes ECVAM paa kort sigt kan bringe bemandingen i overensstemmelse med ECVAM's opgaver, navnlig i betragtning af ansaettelsesproceduren og -terminerne i forhold til den lange produktionstid for evalueringsundersoegelser og noedvendigheden af at tiltraekke tilstraekkeligt kvalificeret, videnskabeligt personale?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(15. oktober 1998)

Det Europaeiske Center for Validering af Alternative Metoder (ECVAM) under Det Faelles Forskningscenter (FFC) vil fortsat oppebaere alle de finansielle midler, det behoever til at drive en effektiv forskning.

Som tilfaeldet var i forbindelse med det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 1110/94/EF)(2), vil udviklingen af metoder til alternative afproevninger blive yderligere opfulgt i det femte rammeprogram. Denne orientering er udtrykkeligt medtaget i det saerprogrammet for FFC og desuden ogsaa i de indirekte foranstaltninger.

I Raadets faelles holdning af 12. februar 1998 om af det femte rammepro-gram for forskning og teknologisk udvikling er det fastsat under foerste aktion "livskvalitet og forvaltning af de levende ressourcer", at "saa vidt det overhovedet er muligt, vil dyreforsoeg og afproevning paa dyr blive etstattet af in vitro-metoder eller andre alternative metoder".

(1) EFT C 132 af 28.4.1997, s. 27.

(2) EFT L 126 af 18.5.1994, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3453/98

af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen

(9. november 1998)

Om: Forbruget af sproejtegifte

I nogle medlemslande er det umuligt at faa oplyst forbruget af sproejtegifte i frugt- og groentsagsproduktionen. I Danmark og Holland findes der tilgaengelige oplysninger om forbruget af sproejtegifte, hvorimod det f.eks. i Spanien og Italien er umuligt at faa den slags oplysninger.

Problemet er, at der i stort omfang er fundet pesticidrester paa frugt og groensager importeret til Danmark fra andre medlemslande.

Vil Kommissionen tage initiativ til begraensning af og kontrol med forbruget af pesticider? Et saadant direktiv kunne i stil med nitratdirektivet indeholde et krav om begraensning og overvaagning af forbruget i medlemslandene samt et krav om, at medlemslandene udarbejder handlingsplaner og om, at der foeres kontrol med, om disse bliver overholdt.

Det er fuldstaendig uacceptabelt, at der er en saadan forskel paa forbruget af pesticider i produktionen af frugt og groentsager i medlemslandene.

Svar afgivet af Franz Fischler paa Kommissionens vegne

(25. november 1998)

Kontrollen med og nedbringelsen af risikoen ved landbrugets anvendelse af sproejtegifte er hovedsagelig reguleret ved Raadets direktiv 91/414/EOEF af 15. juli 1991 om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler(1). Dette direktiv indeholder en positivliste over godkendte aktive stoffer, der efter en grundig evaluering betragtes som sikre for menneskers og dyrs sundhed samt for miljoeet. Godkendelse af de enkelte plantebeskyttelsesmidler for saerlige afgroeder paa bestemte kontrollerede vilkaar henhoerer under medlemsstaternes ansvar (naerhedsprincippet).

Maksimalgraensevaerdierne for de forskellige pesticidrester i og paa de forskellige foedevarer er fastlagt i direktiv 76/895/EOEF (frugt og groensager)(2), 86/362/EOEF (korn)(3), 86/363/EOEF (levnedsmidler af animalsk oprindelse)(4) og 90/642/EOEF (produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og groensager)(5). Siden 1996 har der eksisteret aarlige EF-programmer for overvaagning af pesticidrester i foedevarer. Resultaterne af det foerste af disse overvaagningsprogrammer fra 1996 foreligger nu og vil blive offentliggjort af Kommissionen i den naermeste fremtid.

(1) EFT L 230 af 18.8.1991.

(2) EFT L 340 af 9.12.1976.

(3) EFT L 221 af 7.8.1986.

(4) EFT L 221 af 7.8.1986.

(5) EFT L 350 af 14.12.1990.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3523/98 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Kompensation ved overbooking



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3523/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Kompensation ved overbooking Der henvises til Forslag til Raadets forordning (EF) 295/91 om en ordning for kompensation til ruteflypassagerer, der afvises paa grund af overbooking (KOM(98) 0041-98/022SYN)(1). Kan Kommissionen foreslaa en klar metode til at beregne forhoejelser af kompensation paa grund af overbookning samt en hoeringsprocedure for medlemsstaterne og de beroerte parter inden vedtagelsen af disse forhoejelser? (1) EFT C 120 af 18.4.1998, s. 18. Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-3511/98, E-3512/98, E-3513/98 og E-3523/98 (4. februar 1999) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.