SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1654/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Opfoerelse af en lystbaadehavn paa oeen Kos

Paa oeen Kos er man i faerd med at opfoere en lystbaadehavn. Hertil anvendes kampesten, der fiskes op af havet i omraadet ved Agios Fokas. Dette omraade er karakteriseret af en rig maritim flora og fauna, og dette fiskeri paafoerer havbunden alvorlige oedelaeggelser. I henhold til klager fra oeens beboere er der sket lovovertraedelser i forbindelse med projektets godkendelsesprocedure. Mere praecist er vurderingen af indvirkningerne paa miljoeet ikke blevet offentliggjort, hvorfor beboerne og de offentlige instanser paa oeen ikke har kunnet give deres mening til kende. Ifoelge oplysninger er inspektoratet for maritim arkaeologi ikke indforstaaet med fiskeriet og har heller ikke har godkendt vurderingen af indvirkningerne paa miljoeet. Kan Kommissionen derfor give foelgende oplysninger:

1. Deltager Den Europaeiske Union i finansieringen af ovennaevnte projekt og i givet fald i hvilket omfang?

2. Er Kommissionen bekendt med ovennaevnte klager?

3. Hvorledes har Kommissionen til hensigt at gribe ind, med henblik paa at projektet, som baade af oekonomiske og turistmaessige aarsager er blevet anerkendt som prioriteret, kan gennemfoeres uden at bevirke ovennaevnte oedelaeggelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (26. september 1996)

Ifoelge de oplysninger, Kommissionen raader over, blev arbejdet med bygningen af lystbaadehavnen (»marina«) paa oeen Kos i Graekenland paabegyndt i juni 1990. Hensigten er at bygge en marina med en kapacitet paa 260 lystbaade.

Til at begynde med blev der ydet stoette til dette projekt via det integrerede Middelhavsprogram (IMP) for oeerne i Det AEgaeiske Hav, foranstaltning 2.1. Da projektet ikke var blevet afsluttet inden udloebet af det integrerede Middelhavsprogram, blev det herefter finansieret via det operationelle flerfondsprogram for den sydlige del af Det AEgaeiske Hav 1994-1999, som indgaar i EF-stoetterammen (EFSR) for Graekenland 1994-1999.

De offentlige udgifter under det integrerede Middelhavsprogram for Det AEgaeiske Hav androg 1,020 mio. drakmer, hvoraf 60% blev finansieret af EF, medens resten blev finansieret af den graeske stat. Herudover er der til dato anvendt et beloeb paa 240 mio. drakmer, som er blevet konteret budgettet for det operationelle flerfondsprogram for den sydlige del af Det AEgaeiske Hav 1994-1999. Heraf udgoer EF's bidrag 75%. Det samlede budget, som er baseret paa et skoen, andrager 410 mio. drakmer. Fristen for afholdelsen af disse udgifter er fastsat til den 31. december 1996.

Det igangvaerende projekt vedroerer hovedsagelig marinaens havneinfrastruktur.

Hvad miljoeaspektet angaar, blev arbejdet paabegyndt i 1990 paa grundlag af en beslutning om, hvor havnen skulle opfoeres (paa graesk »chorothetissi«). Beslutningen blev offentliggjort i den graeske officielle tidende nr. FEK 911/02.10.1986. Inden arbejdets paabegyndelse blev der ivaerksat en udbudsprocedure, som resulterede i, at der blev indgaaet en aftale om bygningen af havnen. Denne aftale blev underskrevet den 12. juni 1990, dvs. inden ikrafttraedelsen den 25. oktober 1990 af den lov, der skulle omsaette direktiv 85/337 i graesk lovgivning (den graeske officielle tidende FEK 678 B beslutning KYA 62296/90).

De graeske myndigheder ivaerksatte imidlertid en undersoegelse af projektets virkning paa miljoeet. Undersoegelsesrapporten blev forelagt for kommunalbestyrelsen den 24. januar 1996. Dernaest blev miljoebestemmelserne fastsat i maj 1996.

Det er korrekt, at der er opgravet materiale fra havbunden. Paa grundlag af en af myndighederne udstedt tilladelse til under visse omstaendigheder at opgrave materiale fra havbunden ud for Agios Fokas har entreprenoererne opgravet ca. 20 000 m3 sten til konstruktion af molerne. Den 23. maj 1996 vedtog det graeske miljoeministerium de miljoebestemmelser, ifoelge hvilke denne opgravning er forbudt.

Hele proceduren med undersoegelsen af virkningen paa miljoeet har ganske rigtigt vaeret praeget af en saadan traeghed og utilstraekkelighed, at det er tvivlsomt, om kravet om optimal miljoebeskyttelse er blevet opfyldt, men der er i mellemtiden sket en maerkbar forbedring af situationen takket vaere saavel de graeske myndigheders som Kommissionens indsats.

Kommissionen vil foelge dette projekt meget noeje og opfordre de graeske myndigheder til at soerge for, at projektet afsluttes hurtigst muligt.