SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3983/97 af Kenneth Coates (GUE/NGL) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Persontog mellem Storbritannien og det europaeiske kontinent

Hvor stor en del af de europaeiske midler er eventuelt blevet brugt til at stoette Eurostar-togforbindelsen? Hvordan forholder Kommissionen sig til den store forsinkelse, der er indtraadt i gennemfoerelsen, og de seneste forlydender om en mulig opgivelse af en direkte Eurostar-forbindelse mellem det oestlige Midtengland og Nordengland og det europaeiske kontinent?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-3982/97 og E-3983/97 (23. februar 1998)

Faellesskabet har ydet stoette til udvikling af Kanaltunnelen og de dermed forbundne jernbaneforbindelser i Det Forenede Kongerige og Frankrig siden 1982 via en raekke finansielle instrumenter.

I 1983 ydede Faellesskabet i alt 0,4 mio. ECU til daekning af omkostningerne i forbindelse med de indledende undersoegelser vedroerende Eurotunnel-projektet. I 1987 bevilgede Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) et laan til Eurotunnelen paa 1,4 mia. ECU til daekning af en del af omkostningerne i forbindelse med projektets udfoerelse. Siden da har EIB udlaant yderligere 254,4 mio. ECU.

I Det Forenede Kongerige er udviklingen af hoejhastighedstogforbindelsen mellem London og Tunnelen blevet defineret som et hoejt prioriteret projekt i henhold til EF-traktatens bestemmelser om transeuropaeiske net. For at stoette de noedvendige forberedende arbejder herunder arbejderne paa den eksisterende jernbanelinje London-Folkstone, har Faellesskabet til dato ydet Union Railways (som nu er 100 % ejet af London and Continental Railways plc), et samlet beloeb paa lidt over 121 mio. ECU, fordelt som foelger:

(mio.ECU)

>TABLE>

I tidsrummet 1989-1997 har Faellesskabet bevilget 139,5 mio. ECU til udvikling af hoejhastighedstogforbindelsen Paris-Bruxelles-Koeln-Amsterdam-London samt 0,5 mio. ECU alene til udviklingen af den samme forbindelse i Frankrig.

EIB har desuden udlaant over 1,9 mia. ECU til udvikling af forbindelserne til og fra Tunnelen. Disse laan omfatter 118,9 mio. ECU i 1996 til »European Passenger Services Ltd.« (som ligeledes nu ejes af London and Continental Railways plc,) med henblik paa foerste fase af den nye hoejhastighedstogforbindelse mellem London og Kanaltunnelen; 884 mio. ECU i 1990-1994 til Société Nationale des Chemins de Fer Francais (SNCF) i forbindelse med TGV Nord; samt endelig 928,5 mio. ECU til Société Nationale des Chemins de Fer Belges (SNCB) til anlaeggelsen af jernbanestraekningen fra den franske graense til Bruxelles.

I februar 1991 besluttede Kommissionen i overensstemmelse med Raadets énstemmige godkendelse at yde tunnelprojektet et laan fra Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab (EKSF) paa indtil 285 mio. ECU med henblik paa benyttelse af europaeisk staal til projektet. Efter denne beslutning er der blevet udbetalt ca. 240 mio. ECU (eller 197 mio. UKL) til Eurotunnel-selskabet. Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab (EKSF) har ligeledes i henholdsvis 1991 og 1992 bidraget med 115 mio. ECU til finansiering af TGV Nord (Frankrig) og 40 mio. ECU til finansiering af TGV-forbindelsen mellem den franske graense og Bruxelles.

I modsaetning til transportinfrastruktur er transportydelser ikke berettiget til faellesskabsstoette, og der er da heller ikke blevet ydet stoette til Eurostar's jernbaneservice. Kommissionen imoedeser dog, at der skal tilvejebringes en passende gennemgaaende jernbaneservice paa det transeuropaeiske jernbanenet, som udvikles med finansiel stoette fra Faellesskabet, som beskrevet ovenfor.