SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3636/00

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. november 2000)

Om: Forsinkelser, modstand og inkompetence i forbindelse med indførelsen af lynhurtigt internet

1. Er Kommissionen klar over, at anvendelsen af nye teknologiske muligheder til forbedring og fremskyndet anvendelse af internettet forsinkes som følge af den dårlige kvalitet af bredbåndsinternet, der leveres af kabelvirksomheder for tv-tilslutninger, problemerne i forbindelse med tildeling af frekvenser til wireless local loop og telefonselskabers modstand med indførelse af Digetal Subscriber Line (DSL)?

2. Kan Kommissionen bekræfte, at de i punkt 1 nævnte fiaskoer, forsinkelser og hindringer er følgen af modsatte interesser hos forskellige virksomheder med forskellige ejere, der ganske vist er afhængige af hinanden indbyrdes for medbenyttelse af hinandens centraler, sendere og kabler, men som ikke kan samarbejde ret godt, fordi den enes vækst sker på bekostning af den anden?

3. Ved Kommissionen, om disse problemer udelukkende opstår i Nederlandene, eller er de kendetegnende for situationen i andre af Unionens medlemsstater?

4. Hvilke muligheder ser Kommissionen for at gribe ind eller at mægle, hvis den frie konkurrence mellem virksomheder ikke er i stand til hurtigt at løse dette problem?

Kilde: Den nederlandske avis De Volkskrant af 26. oktober 2000

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(18. januar 2001)

Kommissionen er klar over, at indførelse af ny teknologi, der skal give brugerne bedre og hurtigere Internet-adgang og -tjenester, kan blive forsinket af lovgivningsmæssige hindringer. Det er grunden til, at Kommissionen har taget initiativ til at fjerne hindringerne for, at virksomhederne investerer i Internet-tjenester med højere hastighed. Det seneste større initiativ er en forordning om ubundtet adgang til abonnentledninger.

I den nye forordning er den 1. januar 2001 sat som frist for ubundtet adgang til abonnentnettet (både fuld ubundtet adgang og delt adgang), således at nye operatører kan benytte det tidligere monopolselskabs net til at udbygge med teknologi for digital abonnentledning (Digital Subscriber Line DSL). De notificerede operatører skal på denne dato være klar med et standardtilbud på brug af disse faciliteter. Kommissionen agter at sørge for, at påbuddene i forordningen efterleves, og har allerede et vågent øje med situationen i medlemsstaterne. Nogle af medlemsstaterne, herunder Nederlandene, har allerede indført fuld ubundtet adgang inden den nævnte dato. Bitstream-adgang (dvs. levering af DSL-tjenester ved brug af det tidligere monopolselskabs udstyr) skal allerede udbydes på ikke-diskriminerende vilkår. Så vidt Kommissionen har forstået, drøfter operatørerne i Nederlandene indbyrdes problemerne i forbindelse med indførelse af DSL-tjenester, enten via fuld ubundtet adgang til abonnentnettet eller via delt adgang eller via bitstream-adgang, og telemyndigheden har udsendt et papir om samhusning.

Den nylige direktivforslagspakke, som er fulgt efter revisionen af forordningen, er også et vigtigt skridt hen mod større konkurrence, bedre valgmuligheder og mere innovation inden for Internet-adgang og -tjenester. Tendensen mod en smidigere autorisationsordning (til erstatning for det eksisterende licensdirektiv) og konkurrencefremmende regler for alle net vil stimulere investeringer i forskellige typer teknologi. I denne forbindelse har også Internet-adgang via kabel-tv-net og trådløse abonnentnet stor betydning.

Hvad kabel angår, kræves det i Kommissionens direktiv 1999/64/EF af 23. juni 1999 om ændring af direktiv 90/388/EØF med henblik på at sikre, at tele- og kabel-tv-net, der ejes af en enkelt operatør, adskilles i retlig henseende(1), at telenet og kabel-tv-net, der ejes af samme operatør, skal være adskilt i retlig henseende. Derved tilskyndes kabel-tv-net yderligere til at konkurrere og udbyde Internet-tjenester. Kabel-tv-nettet er i øjeblikket under opgradering i Nederlandene, men Internet-adgangens kapacitet vil blive bestemt af, hvor mange brugere der skal betjenes.

Hvad angår hurtig Internet-adgang via trådløse abonnentnet (også kendt under betegnelsen Fixed Wireless Access FWA), skubber Kommissionen på for, at medlemsstaterne skal tildele FWA-licenser, men der er ikke fastsat nogen frist herfor. Licensproceduren skal være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/13/EF af 10. april 1997 om ensartede principper for generelle tilladelser og individuelle tilladelser for teletjenester(2) og opfylde bestemmelserne i EF-traktaten. Så vidt Kommissionen er orienteret, har den nederlandske regering udsat starten på FWA-licensproceduren, idet man afventer en retlig afgørelse vedrørende to operatørers eventuelle førsteret til dele af frekvensspektret.

Situationen ser mere tilfredsstillende ud, hvad angår udbygning af den centrale Internet-kapacitet i Europa, da der ser ud til at være betydelige investeringer på vej på dette område. Der åbnes ligeledes for nye sammenkoblinger og udveksling af båndbredde, men også på dette område kan der optræde forsinkelser forårsaget af lovgivningen. Disse og hermed beslægtede spørgsmål er behandlet i en meddelelse om Internettets organisation og administration(3), hvoraf den engelske udgave ligger på adressen

http://europa.eu.int/ISPO/eif/InternetPoliciesSite/Organisation/COM(2000) 202.doc

I rapporten Sjette rapport om gennemførelsen af EU's lovpakke for telesektoren er der en oversigt over situationen for alle abonnentnet i hele EU(4). Det fremgår, at hver medlemsstat har sine særheder, hvad angår udnyttelsen af de forskellige nye teknologier til hurtigt Internet, men de grundlæggende problemer er stort set de samme.

(1) EFT L 175 af 10.7.1999.

(2) EFT L 117 af 7.5.1997.

(3) KOM(2000) 202 endelig udgave.

(4) KOM(2000) 814 endelig udgave.