ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1105/98

af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen

(8. april 1998)

Om: Elektronisk handel og medlemsstaternes beskatningssystemer

På baggrund af den elektroniske handels konstant voksende betydning for Den Europæiske Unions økonomi og den hurtige udvikling inden for dette felt anmodes Kommissionen om at besvare følgende: Hvilke omgående foranstaltninger agter den at træffe for at få fastlagt effektive og harmoniserede bestemmelser for de enkelte medlemsstaters beskatningssystemer og undgå driftsmæssige problemer i fremtiden i overensstemmelse med de holdninger, som den gav udtryk for i meddelelsen om "et europæisk initiativ inden for elektronisk handel"?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(12. juni 1998)

Kommissionen har bl.a. i meddelelsen om globalisering og informationssamfundet(1) henledt det internationale samfunds opmærksomhed på den globale dimension af en række aspekter vedrørende elektronisk handel, herunder beskatning, og på nødvendigheden af at styrke det internationale samarbejde.

Kommissionen har siden marts 1997 været beskæftiget med at undersøge samspillet mellem det nye fænomen elektronisk handel og indirekte beskatning, og generaldirektørerne for medlemsstaternes administrationer har givet deres støtte til dette arbejde.

I Fællesskabets og De Forenede Staters erklæring fra december 1997 om elektronisk handel forpligtede parterne sig til at bestræbe sig på ikke at lægge nye afgifter på indførsel af tjenesteydelser, der leveres på tværs af landegrænserne ved brug af elektroniske midler. Dette er også afspejlet i den meddelelse om elektronisk handel(2), som Fællesskabet og dets medlemsstater forelagde Verdenshandelsorganisationen den 23. april 1998. Der er imidlertid en generel aftale om, at de grundlæggende momsprincipper skal finde anvendelse på elektronisk handel og at forbrug skal beskattes inden for Fællesskabet under anvendelse af procedurer, der er så klare og simple som muligt, for at undgå at ligge hindringer i vejen for væksten af denne form for handel. Kommissionen er derfor ved at se på told- og momslovgivningen samt de anvendte procedurer i lyset af udviklingen inden for elektronisk samhandel, og undersøger og følger nøje, hvorledes såkaldte "network-protokoller" og forretningspraksis udvikler sig, således at hensigtsmæssige beskatningsløsninger kan udarbejdes og gennemføres, efterhånden som behovet måtte opstå.

Kommissionen deltager aktivt i arbejdet inden for andre internationale fora, herunder navnlig inden for OECD for derved at sikre tilvejebringelsen af rammebestemmelser for den nødvendige internationale beskatning. Arbejdet er således i fuld gang med henblik på at forberede "rammerne" for beskatning, som ville kunne forelægges for OECD's ministerkonference i Ottawa.

(1) KOM(98) 50 endelig udg.

(2) KOM(97) 157 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1277/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Konvention om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser

Det Europæiske Fællesskabs finanser gøres oftere og oftere til skydeskive for den organiserede kriminalitet. Med henblik på at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne i forbindelse med undersøgelsen heraf blev der i juli 1995 undertegnet en konvention om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser.

1. Hvilke medlemsstater har hidtil ratificeret denne konvention?

2. Hvilke foranstaltninger er der hidtil blevet truffet i medlemsstaterne med henblik på at følge denne konvention op?

3. Hvornår forventer Kommissionen, at alle medlemsstater har ratificeret denne konvention fuldt ud?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anita Gradin

(15. juni 1998)

Kommissionen henviser det ærede medlem til de svar, den har afgivet på skriftlige forespørgsler E-3349/97 fra Helena Torres Marques(1) og P-3615/97 fra Eva Kjer Hansen(2). Situationen har ikke ændret sig stort, siden disse svar blev afgivet. Ingen af medlemsstaterne har indtil videre ratificeret Konventionen om beskyttelse af De europæiske Fællesskabers Finansielle interesser. Medlemsstaterne bør have gjort dette senest i midten af 1998 (Denne måldato er fastsat af Rådet (retlige og indre anliggender) den 28. april 1998 i dets handlingsplan til bekæmpelse af organiseret kriminalitet(3)).

Visse medlemsstater har indledt tilpasningen af deres nationale lovgivning. For så vidt angår Østrig, ved Kommissionen, at justitsministeriet har fremlagt forslag til ændringer af den østrigske straffelovbog. I Tyskland har retsudvalget i Forbundsdagen anbefalet ratificering. Visse andre medlemsstater har også holdt Kommissionen underrettet om de interne procedurer, som er blevet iværksat for at forberede ratificeringen.

Derudover vil Kommissionen gerne påpege, at den indtil videre ikke har modtaget nogen meddelelser i henhold til artikel 10 i Konventionen. Kommissionen vil, så snart den har modtaget disse meddelelser, evaluere de bestemmelser, som ophøjer medlemsstaternes forpligtelser ifølge Konventionen til national lovgivning.

(1) EFT C 117 af 16.4.1998.

(2) EFT C 134 af 30.4.1998.

(3) EFT C 251 af 15.8.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1419/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Inspektion og kontrol i forbindelse med direktiv 93/43/EØF og 96/3/EF

De italienske bestemmelser i lovdekret 155 af 26.5.1997 til gennemførelse af direktiv 93/43/EØF(1) og 96/3/EF(2) stiller store krav navnlig til virksomheder inden for landbrug og turisme. Bestemmelserne drejer sig om krav til levnedsmiddelhygiejne og til landbrugsprodukters "sundhed", når de er beregnet til føde for mennesker. Sammen med bestemmelserne om sikkerhed på arbejdspladsen og miljøbeskyttelse er der tale om meget omfattende krav, der er en stor belastning for virksomhederne, og som ydermere i mange regioner har medført en sand strøm af kontrolbesøg i virksomhederne aflagt af de alt for mange kontrolorganer, hvis opgaver overlapper hinanden uden tilstrækkelig koordinering (NAS, NOE, USL, politimyndigheder, Finanskontrollen, provinspolitiet, regionale inspektører osv.). De hyppige kontrolbesøg og de ofte modstridende rapporter, konklusioner og vurderinger, som de følges op af, antager ofte hetzlignende karakter. I de fleste tilfælde afsluttes kontrolsagerne imidlertid med bøder eller anmeldelser for "forbrydelser" (eller formodede sådanne), der er fuldstændig ude af proportioner med de konkrete produktionsmæssige og sociale forhold.

1. Mener Kommissionen ikke, at man med en fornuftig informationsvirksomhed kunne afværge disse negative konsekvenser?

2. Deler Kommissionen den opfattelse, at disse plagsomme foranstaltninger sammen med de betydelige udgifter, der er forbundet med overholdelse af bestemmelserne, kan ødelægge den skrøbelige økonomiske balance i små virksomheder, der ofte har et beskedent budget, der kun lige netop sikrer dem økonomisk overlevelse?

3. Mener Kommissionen ikke, at man med undervisningsprogrammer til højnelse af det kulturelle niveau og afhjælpning af kontrolpersonalets mangelfulde kvalifikationer kunne forhindre de negative konsekvenser for produktionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino

(12. juni 1998)

I maj 1995 udsendte Kommissionen en rapport til de kompetente myndigheder om evaluering af de offentlige fødevarekontrolordninger i Italien i medfør af direktiv 93/99/EØF om supplerende bestemmelser vedrørende offentlig kontrol med levnedsmidler(3). Ved nævnte lejlighed udtrykte Kommissionen ønske om en bedre koordinering af de forskellige kontrol- og inspektionsorganer. Jeg skal dog her gøre opmærksom på, at organiseringen af kontrolorganerne hører under medlemsstaternes kompetencer. Under alle omstændigheder mener Kommissionen, at der, når der konstateres uregelmæssigheder, skal træffes foranstaltninger for dermed at beskytte forbrugerne og mere generelt for at sikre, at lovgivningen overholdes.

(1) EFT L 175 af 19.7.1993, s. 1.

(2) EFT L 21 af 27.1.1996, s. 42.

(3) EFT L 290 af 24.11.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0764/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Kølevognschaufførernes problemer

Kølevognschaufførerne i Grækenland står over for enorme problemer på grund af den illoyale konkurrence, som de udsættes for af ulovlige kølevogne, der er forsynet med falske papirer, samt udenlandske køretøjer, der ikke opfylder selv de mest elementære sikkerhedsforskrifter.

30 % af de kølevogne, der færdes på vejene, har falske nummerplader og godkendelser og mangler officielle papirer. Lastbilerne fra Bulgarien, Rumænien og Albanien har ødelagte nummerplader, og deres forlygter, tågelygter og bremselygter virker ofte ikke, som de skal.

Den Panhellenske Sammenslutning af Kølevognschauffører inden for International Transport har gentagne gange gjort opmærksom på ovennævnte mangler samt, at politiopsynet og kontrollen med disse kølevogne er for ringe, hvilket medfører problemer for sikkerheden på de græske landeveje foruden, at de græske chauffører udsættes for illoyal konkurrence.

Hvordan agter Kommissionen at reagere for at sikre beskyttelsen af de græske kølevognschaufførers interesser og sørge for, at denne konkurrence på ulige betingelser ophører, idet den fører til ødelæggelsen af en hel branche?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(12. maj 1998)

De problemer vedrørende håndhævelse af de gældende bestemmelser, som det ærede medlem nævner, henhører udelukkende under de græske myndigheders kompetence. At kontrollere udenlandske køretøjer (bulgarske, rumænske og albanske) for så vidt angår gyldigheden af nummerpladerne samt af køretøjernes papirer og tilladelser og med hensyn til eksistensen af sikkerhedsudstyr i funktionsdygtig stand, er en opgave for myndighederne i den medlemsstat, hvor de pågældende køretøjer befinder sig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0819/98

af José Apolinário (PSE) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Forskning og turisme

Kan Kommissionen give nærmere oplysninger om turistrelaterede aktioner over forskningsbevillingerne og herunder præcisere tilskud, beløb og fordeling pr. medlemsstat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Édith Cresson

(13. maj 1998)

Det 4. rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-98), som er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab den 26. april 1994(1), rummer i sig selv ingen specifikke aktioner inden for turistsektoren.

Dog har en lang række forskningsaktiviteter, der vedrører andre områder, for eksempel "telematikapplikationer", følgevirkninger for turismen.

I betragtning af, at disse aktiviteters forbindelse med turistsektoren er stærkt varierende, er det ikke muligt at præcisere deres finansielle virkninger.

Det 5. rammeprogram bliver en gunstig lejlighed for Kommissionen til at foretage evalueringer af forskningsprogrammernes virkninger.

(1) EFT L 126 af 18.5.1994, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0323/98

af Riitta Myller (PSE) til Kommissionen

(17. februar 1998)

Om: Oplysningspligt om seddelombytning

EU har gennemført det indre marked med fri bevægelighed for tjenesteydelser, personer, arbejdskraft og kapital. Ikke desto mindre har ikke engang medlemsstaternes regeringer pligt til at oplyse hinanden om seddelombytning. Eksempelvis har de andre medlemsstater intet fået at vide om ændringerne af de belgiske 1.000 og 10.000 franc-sedler. Det skaber urimeligt besvær for rejsende.

Eftersom der stadig kan ske ændringer af pengesedler, inden den fælles mønt indføres, anmodes Kommissionen om at oplyse, hvilke foranstaltninger den vil træffe for at indføre oplysningspligt om ombytning af pengesedler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(1. april 1998)

I henhold til EF-traktatens artikel 105 A og artikel 16 i protokol nr. 3 om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og Den Europæiske Centralbank (ECB) har ECB's Styrelsesråd fra starten af tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) eneret til at bemyndige udstedelse af pengesedler i euroområdet. Denne ret er uafhængig af, at der i overgangsperioden fra den 1. januar 1999 til den 31. december 2001 kun vil være pengesedler lydende på nationale valutaenheder i omløb. Det er derfor udelukket, at nationale pengesedler kan indføres i en medlemsstat af euroområdet uden ECB's indblanding.

Desuden vil de nationale centralbanker ifølge oplysninger fra Det Europæiske Monetære Institut, som overvåger den tekniske forberedelse af europengesedler, ikke udstede eller designe nye pengesedler i overgangsperioden. Derfor finder Kommissionen det ikke nødvendigt at gribe ind på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0507/98

af Dominique Souchet (I-EDN) til Kommissionen

(2. marts 1998)

Om: Forbud mod anvendelse af drivgarn

Ud fra hvad Morley sagde i Fiskeriudvalget den 3. februar 1998, har Rådet til hensigt at anvende fællesskabets økonomiske midler til at sætte en stopper for franske, engelske og irske tunfiskeres fiskeri i Atlanterhavet.

Morley nævner den spredningspolitik, der føres i Italien, som et eksempel, der bør følges. Ville det, inden man overhovedet tænker på at overføre denne politik til Atlanterhavet, ikke være på sin plads, at Europa-Kommissionen sikrer sig, at den italienske politik giver gode resultater? Har Kommissionen vandtætte beviser på, at fiskeri med drivgarn med en forbudt længde reelt er ophørt i Middelhavet, at de fartøjer, der har fået støtte, ikke har skiftet flag, og at de pågældende skippere og mandskaber virkelig har stoppet deres tidligere aktiviteter?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1234/98

af Ilona Graenitz (PSE) til Kommissionen

(9. april 1998)

Om: Hønsehold

Hvilke forbedringer på dyrebeskyttelsesområdet inden for landbrugets dyrehold, især for så vidt angår burhøns, har Kommissionen foreslået i forbindelse med omstillingen af landbrugspolitikken i Agenda 2000?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(4. maj 1998)

Agenda 2000(1) omtaler ikke specifikt dyrevelfærd, men indeholder en række generelle landbrugspolitiske punkter, heriblandt øget beskyttelse af miljøet, herunder beskyttelse af dyr.

Kommissionen vil gerne henvise til protokollen til Amsterdam-traktaten, hvori det kræves, at Kommissionen og medlemsstaterne tager fuldt hensyn til dyrevelfærdskravene inden for landbrug, transport, det indre marked og forskning.

Den 11. marts 1998 forelagde Kommissionen Rådet en meddelelse og et forslag til et nyt rådsdirektiv om mindstekrav til beskyttelse af æglæggende høner i forskellige produktionssystemer(2).

(1) KOM(97) 2000 endelig udg.

(2) KOM(98) 135 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2294/98 af John McCARTIN til Kommissionen. Priser på svinekød



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0171



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2294/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (22. juli 1998) Om: Priser på svinekød Kan Kommissionen oplyse, hvilken gennemsnitlig markedspris der udbetaltes til landbrugerne i de forskellige EU-medlemsstater i forrige måned (eller den seneste måned for hvilken der foreligger tal)? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. august 1998) Et skema med de ønskede oplysninger sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1784/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Situationen i Bosnien-Hercegovina

Europa-Parlamentet udtalte i sin tid, at det var absolut nødvendigt at uddanne lærerkræfter, som kunne hjælpe de krigsramte børn med at overvinde følgerne af krigen, og henstillede derfor til iværksættelse af EU-finansierede uddannelsesprogrammer til fremme af fred og tolerance mellem folkene i regionen.

På nuværende tidspunkt bidrager skolesystemet i Bosnien-Hercegovina i højere grad til at fremme klasseskellet mellem de berørte etniske grupper, hvorved der skabes en mekanisme for adskillelse af disse grupper, og dette hindrer skabelsen af det nødvendige grundlag for fredelig sameksistens med udgangspunkt i tolerance og respekt.

Er Kommissionen bekendt med denne situation? Har Kommissionen gennemført nogen konkrete foranstaltninger til fremme af uddannelsesprogrammer for fred i det tidligere Jugoslavien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(10. juli 1998)

Kommissionen følger opmærksomt uddannelsessituationen i Bosnien-Hercegovina og holder øje med, at der ikke i EU-finansierede programmer bliver skabt mekanismer, som kan fremme adskillelsen mellem folkene i regionen.

Programmet Phare VET 97, der blev iværksat for nylig, har for eksempel først og fremmest som mål at fremme tolerance mellem forskellige etniske grupper i regionen. Formålet med alle tre komponenter i dette projekt ("institutionsopbygning", udvikling af læseplaner og specifikke uddannelsesprojekter) er at skabe en forbindelse mellem institutionerne inden for uddannelsessystemet og få oprettet et tillidsforhold mellem lærerne. Desuden er det gennem programmet for højere uddannelse, Pre Tempus, lykkedes, at få rektorerne for de tre etniske grupper til at mødes regelmæssigt, og de deltagende i Bosnien-Hercegovina betragter programmet som en reference.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1435/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. EU's udviklingssamarbejde med tredjelande på fiskeriområdet



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0128



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1435/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: EU's udviklingssamarbejde med tredjelande på fiskeriområdet Har Kommissionen prioriteret udviklingen af fiskerisektoren i nogle vestafrikanske lande ved Atlanterhavet særligt højt? Vil den i bekræftende fald oplyse, hvilke lande, projekter og beløbsstørrelser, der er tale om?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1769/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Kloaksystem og biologisk rensning i den gamle bydel i Kavala

I henhold til den græske teknikersammenslutning- Østmakedonien afdeling, er der installeret kloakrør og pumpeanlæg i forbindelse med kloaksystemet i den gamle bydel i Kavala på strandbredden i modstrid med den godkendte undersøgelse, ifølge hvilken de skulle placeres højere oppe på fast grund og uden for strandbredden.

I betragtning af, at:

- projektet finansieres med EF-midler,

- nettets placering på strandbredden i en bydel, der navnlig lever af sommerturister, såsom det gamle Kavala, skaber miljøproblemer og hæmmer borgernes frie adgang til og benyttelse af stranden,

- nettet konstant vil være udsat for stormvejr (i vinteren 1996 - 97 blev en del af rørene f.eks. revet væk på grund af uvejr),

vil Kommissionen da tage sagen op og undersøge, om ovennævnte kloaknet virkelig er placeret som omhandlet i den godkendte undersøgelse eller ej? Vil den i påkommende tilfælde anmode de kompetente græske myndigheder om nærmere oplysninger

Supplerende svar

afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(9. oktober 1998)

Kommissionen er nu i stand til at give følgende oplysninger som supplement til sit svar af 24. juni 1998(1).

Kommissionen har som følge af sin anmodning til de græske myndigheder om oplysninger vedrørende kloaknettet og det biologiske rensningsanlæg i Palio Kavalas modtaget en kopi af korrespondancen mellem DEYA (der er en offentlig virksomhed beskæftiget med vandforsyning og bortledning af spildevand) i Kavala, og Grækenlands tekniske instituts afdeling i Østmakedonien; den tilsender det ærede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat denne korrespondance.

Det fremgår af denne korrespondance, at problemet er løst, for så vidt som DEYA's præciseringer har gjort det muligt for det tekniske institut at erklære sig tilfreds med det arbejde, der er udført vedrørende det pågældende projekt.

(1) EFT C 386 af 11.12.1998, s. 157.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1159/98 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (24. april 1998)

Om: Seneste oplysninger om svaevebanekatastrofen paa Monte Cermis i Italien

Der henvises til min tidligere forespoergsel E-0545/98 om svaevebanekatastrofe foraarsaget af et amerikansk militaerfly og til, at der for nylig er fremkommet forlydender i pressen om, at piloterne i det amerikanske fly ikke vil blive stillet for en krigsret.

1. Mener Kommissionen ikke, at det er i modstrid med folkeretten at piloterne nu vil blive retsforfulgt af de amerikanske myndigheder ved de civile domstole, selv om ulykken fandt sted paa italiensk omraade?

2. Boer den ikke henvende sig til de amerikanske myndigheder for at faa yderligere oplysninger om piloternes nuvaerende retsstilling?

3. Boer Kommissionen ikke henvende sig til de amerikanske myndigheder for at anmode om afsigelse af en dom saa hurtigt som muligt, saaledes at ofrenes familier kan sikres retfaerdighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (12. juni 1998)

Ethvert retligt efterspil efter ulykken falder ind under de nationale militaere myndigheders kompetence - hvilket Kommissionen ogsaa skrev i sit svar paa det aerede medlems forrige spoergsmaal E-0545/98 ((EFT C 310 af 9.10.1998, s. 83. )) - og Kommissionen har derfor ingen befoejelser i dette spoergsmaal. Kommissionen undlader af denne grund at udtrykke sine synspunkter i sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0722/98 af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Krav til kapitalgrundlag

Kommissionen har forelagt et forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af Raadets direktiv 93/6/EOEF om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (KOM(97)0071 - 97/0124(COD) ((EFT C 240 af 6.8.1997, s. 24. )). I denne forbindelse anmodes Kommissionen om at aendre sit forslag vedroerende »back-testing« af de interne modeller (finansinstitutternes egne risikostyringssystemer), saa det kan bringes i stoerre overensstemmelse med de nationale bestemmelser, og saaledes at man undgaar at skabe konkurrencemaessige hindringer for finansinstitutterne i EU ved at indfoere krav, der allerede findes i forvejen, eller som er overdrevent strenge.

F.eks. er det urimeligt at forpligte finansinstitutterne til dagligt at foretage back-testing efter to forskellige systemer, og man boer i oevrigt praecisere, hvilket af systemerne der skal danne grundlag for krav om stoerre kapitalgrundlag.

I overensstemmelse med Basel-aftalen boer de nationale myndigheder desuden have en bredere skoensmargen end Kommissionen, naar der ved hjaelp af plusfaktoren skal stilles strengere krav til kapitalbeholdningen i kreditinstitutter, der har registreret mellem 5 og 9 overskridelser over en periode paa 250 arbejdsdage.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (5. maj 1998)

Kommissionen kan meddele de aerede medlemmer, at den har aendret sit forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af Raadets direktiv 93/6/EOEF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag ((EFT L 141 af 11.6.1993. )), saaledes som det aerede medlemmer har foreslaaet. Kommissionen vedtog sit aendrede forslag ((KOM(98) 90 endelig udg. )) den 13. februar 1998. Raadet vedtog en faelles holdning til dette forslag den 9. marts 1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 998/98 af Laura DE ESTEBAN MARTIN til Kommissionen. Adgang til erhvervelse af doktorgrad



EF-Tidende nr. C 354 af 19/11/1998 s. 0049



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0998/98 af Laura De Esteban Martin (PPE) til Kommissionen (2. april 1998) Om: Adgang til erhvervelse af doktorgrad Hvorfor haevder Kommissionen, at folk med eksamensbeviset »Ingeniero Técnico« ikke kan faa adgang til studier, som foerer til en doktorgrad, naar de paagaeldende »Ingenieros Técnicos« rent faktisk har denne mulighed i en raekke medlemsstater? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (4. juni 1998) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.