SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0307/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Joint venture-programmer

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 ((EFT C 340 af 12.11.1996. )), kapitel 8, finansielle instrumenter og bankaktiviteter, staar der, at Den Europaeiske Union (EU) raader over en lang raekke finansielle instrumenter. Den yder f.eks. laan, indskyder kapital direkte i organer af faelles interesse eller investerer indirekte i kapitalandele som et led i ivaerksaettelsen af saerlige mekanismer som f.eks. joint ventures.

Maalet for de europaeiske joint venture-programmer er at fremme oprettelsen af blandede selskaber baseret paa samarbejdet mellem EU-virksomheder og lokale virksomheder i tredjelande samt i visse tilfaelde at fremme direkte investeringer i faellesskabsvirksomheder i disse lande. Bestemmelserne varierer undertiden alt efter programmerne, selv om de har de samme maal. Dette gaelder bl.a. for den indledende fase, der omfatter feasibility-undersoegelser under JOPP (OEstlandene og tidl. USSR) og ECIP (udviklingslandene i Latinamerika og Asien).

Kommissionen bedes oplyse, hvordan situationen er for oejeblikket, og hvordan fremtidsudsigterne er for joint ventures mellem EU-virksomheder og lokale virksomheder i tredjelande.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (11. april 1997)

Naar det drejer sig om at anspore til skabelse af joint ventures med deltagelse af virksomheder i EU og lokale virksomheder i tredjelande, er det vigtigste finansielle instrument ECIP-programmet (European Community Investment Partners), der blev igangsat i 1988. Siden dette tidspunkt er der forelagt Kommissionen 2 750 sager, hvoraf 1 900 er godkendt (pr. 31. december 1996). Godkendelserne fordeler sig som foelger: 60% henhoerer under facilitet nr. 2 (feasibility-undersoegelser), 30% henhoerer under facilitet nr. 1 (samfinansiering af virksomhedsseminarer og -moeder), 7% henhoerer under facilitet nr. 3 (samfinansiering af egenkapital og garantier), og de resterende 3% henhoerer under facilitet nr. 4 (uddannelse og faglig bistand). Alt i alt har Kommissionen godkendt beloeb paa mere end 220 mio. ECU under ECIP-programmet (pr. 31. december 1996), heraf 120 mio. ECU til 1 100 feasibility-undersoegelser (facilitet nr. 2). Hvad angaar de oekonomiske virkninger, har Kommissionen ud fra en stikproeve paa 300 rapporter vedroerende facilitet nr. 2 beregnet, at finansieringer paa 30 mio. ECU har fremmet investeringer paa 600 mio. ECU, saaledes at loeftestangseffekten har kunnet opgoeres til tyve, og at man inden for denne stikproeve paa 300 er i faerd med at skabe 168 joint ventures.

Paa baggrund af ECIP's succes siden 1988 udstedte Raadet i 1996 (med Europa-Parlamentets samtykke inden for samarbejdsprocedurens rammer) forordning nr. 213/96, hvorved ECIP blev forlaenget til udgangen af 1999 og kom til at omfatte 60 lande i Asien, Latinamerika, Middelhavsomraadet og Sydafrika. ECIP's budget for 1997 (forpligtelser) er paa 50,5 mio. ECU.

Paa baggrund af ECIP's succes oprettede Kommissionen i 1991 et lignende instrument benaevnt JOP-programmet. Siden dette programs oprettelse i 1991 er der forelagt Kommissionen 1 429 sager, hvoraf 1 243 er godkendt (pr. 31. december 1996). Stoerstedelen (74%) af de godkendte projekter vedroerer finansiering af feasibility-undersoegelser (facilitet nr. 2). De oevrige faciliteter under programmet (facilitet nr. 1 omfatter samfinansiering af arrangementer og seminarer, facilitet nr. 3 omfatter samfinansiering af egenkapital og garantier, og facilitet nr. 4 omfatter uddannelse) har vaeret kraftigt voksende, siden der blev fastsat nye regler i november 1995. Alt i alt er der via JOP-programmet indgaaet forpligtelser paa mere end 93 mio. ECU. Af de 200 afsluttede projekter under facilitet nr. 2 har 126 foert til oprettelse af joint ventures. Paa grundlag af de allerede foretagne investeringer i forbindelse med disse projekter kan faellesskabsfinansieringens loeftestangseffekt for dette instrument opgoeres til ni. Programmet blev i 1994 udvidet til ogsaa at omfatte Rusland, dog ikke for finansieringer under facilitet nr. 3. Der er et arbejde i gang med at udvide samtlige faciliteter til ogsaa at omfatte alle de af Tacis omfattede lande.

Under droeftelserne med Raadet og Europa-Parlamentet i 1994-1996 om fornyelsen af Raadets ECIP-forordning gjorde Kommissionen rede for de finansielle betingelser i forbindelse med de forskellige faciliteter sammenholdt med andre instrumenter for Phare- og Tacis-regionerne. Kommissionen foreslog, at de finansielle vilkaar (rentefri forskud) under facilitet nr. 2 vedroerende feasibility-undersoegelser blev forlaenget for joint ventures i Asien, Latinamerika, Middelhavsomraadet og Sydafrika. Raadet erklaerede sig enigt heri efter at have konsulteret Europa-Parlamentet som led i samarbejdsproceduren og udstedte den nye ECIP-forordning (Raadets forordning (EF) nr. 213/96). Betingelserne er fastsat i artikel 2, stk. 2, i denne forordning.

I perioden fra 1988 til i dag har ansoegningerne om feasibility-undersoegelser lagt beslag paa ECIP's samlede budget paa et stadig tidligere tidspunkt hvert aar, selv om beloebene skal betales tilbage. Tilbagebetalingerne af disse ECIP-finansieringer til Kommissionens almindelige budget formindsker de budgetmaessige nettoomkostninger ved ECIP og sikrer finansiel disciplin i forbindelse med ECIP-instrumentets anvendelse.