6. Tilberedtfjerkrækød,derfremstillesivirksomhedergodkendtafFællesskabet,kanafsættesoveralti
Fællesskabet.SådannekødprodukterskaloverholdeFællesskabetsrelevantestandarderforhygiejniskevilkårforfremstilling,mærkningogmarkedsføringogkanbringesihandelenkøletellerfrosset.
7. Tilsætningafvandellerproteinerforurenerikkeisigselvellernødvendigvisproduktet,navnligikke
hvisforskrifterneiderelevanteEU-bestemmelseroverholdes.
På trods af ovenstående er Kommissionen bekymret for, at forbrugerne i EU bliver vildledt eller
fejlinformeretomindholdetikødogkødprodukter.Kommissionenharderforforanledigetengennemgang
afdengældendelovgivningforatafklare,hvilkeforbedringerderkangøresafhensyntilforbrugerne.
(1) EFTL109af6.5.2000.
(2004/C58E/165) SKRIFTLIGFORESPØRGSELE-2274/03
afErikMeijer(GUE/NGL)tilKommissionen
(9.juli2003)
Om:Den globale opvarmning, knaphed på ferskvand og havets fremtrængen ved de sydeuropæiske
kyststrækningersamtfølgerneafenændringafturiststrømmenetilandreperioderogandreregioner
1. HarKommissionenkendskabtil,atmodellerforprognoserforklimaændringeridet21.århundrede
forSydeuropagårudfraen40procentsstærkereopvarmningendgennemsnittetforrestenafverden,dvs.entemperaturstigningpå5graderistedetfor3,5gradeCelsius,hvilketførstogfremmestresultererihøjeresommertemperaturerogimindrenedbør.
2. Har Kommissionen ligeledes kendskab til, at de store turiststrømme fra Nordeuropa, som i
sommermånederne tilbringer deres ferier ved Middelhavets kyster, synes at finde temperaturer over28 grader ubehagelige, og derfor måske vil holde sig væk, hvis der forventes strukturelt højeretemperaturer?
3. Har Kommissionen ligeledes kendskab til, at turisternes tilstedeværelse i Middelhavsområdet i
sommerhøjsæsonenmedfører etmeget stortforbrug afferskvandtil svømning,brusebade, vanding afgolfbanerogslukningafskovbrande,somerforårsagetafturismen,medensderfortsatstårmindreogmindreferskvandtilrådighed?
4. MenerKommissionen,atdenegativefølgerforbadestrandenesomfølgeafhavspejletsstigningog
tørlægningen af de tilgrænsende landområder er uundgåelige især i betragtning af den fortsatteopvarmning,såledessomdettepånykunnesesidenvarmejunimånedi2003,ogdenomstændighed,
atEU’smedlemsstaterikkesynesatværeistandtilatoverholdederesforpligtelserihenholdtilKyoto-
aftalen,denstoreolieforbrugers,dvs.DeForenedeStaters,vægringmodatbekæmpedrivhuseffekten,denfortsatte afbrænding af tropiske regnskove såvel somindlandsisenssmeltning ved polerne og i megethøjtliggendebjergregioner?
5. Kandetibetragtningafdenneudviklingforventes,atsommerensturiststrømmetilMiddelhavets
kysteridekommendeårtiervilbliveændrettilandreårstiderellertilkøligereogmerefugtigekyster,somf.eks.vedNordsøenogØstersøen?HarKommissionenalleredeplaneromatafbødedevidtrækkendefølgerherafformiljø,transportogregionaløkonomi?Ibekræftendefaldhvorledes?
Kilde:Volkskrantaf26.6.2003.
SvarafgivetpåKommissionensvegneafMargotWallström
(19.september2003)
1. IdentredjevurderingsrapportfraDetMellemstatsligePanelforKlimaændringer(IPCC)erkendesdet,
at de beregnede klimaændringer i det 21. århundrede vil kunne føre til omfattende og potentieltirreversibleændringerijordsystemernemedderaffølgendekonsekvenserpåkontinentaltogglobaltplan.Indtræfferdisseændringer,vildefåomfattendeogvarigekonsekvenser.6.3.2004DA C58E/151 DenEuropæiskeUnionsTidende
Modeller viser, at sårbarheden over for klimaændringer varierer betydeligt mellem de forskellige
subregioneriEuropa,ogatdensydligeogdenarktiskedelafEuropaermeresårbarendandredeleafEuropa.Kommissionenerderforklarover,atSydeuropakanblivestærkerepåvirketnedandredeleafEuropasomfølgeafdepotentielleklimaændringer.Dettevilimidlertidkunske,hvisderikketræffesforanstaltningertilatbremseklimaændringerne.
Jordensklimaændrersignaturligtiårtusindernesløb,mensomfølgeafforbrugetaffossiltbrændselog
andre aktiviteter er denne udvikling blevet forstærket (1990’erne var det varmeste årti siden 1861).
Kommissionen arbejder derfor aktivt på at bremse og vende denne udvikling for at sikre, at de
menneskeskabteklimaændringerreduceresmærkbart.
2. Kommissionenerheltklarover,atklimaændringerneogsåkanfåfølgerforferiestederne.Identredje
vurderingsrapport hedder det,atdestigende temperaturer kanforventesatfåindflydelsepåvalget afferiesteder og -aktiviteter. Med de hyppigere hedebølger vil højsommerens feriedestinationer vedMiddelhavetblivemindrepopulære,mensantalletafturistervedNordsøensogØstersøensbadestedervilstige.
3. Kommissionenerklarover,atdemangeferiegæsteriMiddelhavsområdetihøjsommerenmedfører
enstigningiforbrugetafferskvandtilforskelligeformål.Kommissionentagerhensyntildetteaspektisineovervejelserover,hvordanklimaproblematikkenskalhåndteres.Detskalimidlertidbemærkes,atderogsåigældendelovgivning,somf.eks.vandrammedirektivet(
1)(dertrådteikraftden22.december2000,ogsom
nuervedatbliveomsatinationalretafmedlemsstaterne),findesvirkemidlerogløsninger,dertagersigtepå fremtidige vandforvaltningsbehov,og somkan anvendes sompræ-tilpasningsværktøjer på regionaltplan.
4.og5. Forebyggendeforanstaltningertilreduktionafklimagasserneernaturligvisafstorbetydningog
børværekerneniEU’spolitikpådetteområde,menifølgeartikel5,stk.3,idetsjettemiljøhandlings-program(
2) bør disse foranstaltninger suppleres med foranstaltninger til tilpasning til virkningerne af
klimaændringer.Hosvidenskabenerdersåledesefterhåndenenighedom,atderpåtrodsafbestræbelsernepåatnedskæreudledningenafdrivhusgasservilskeenvisopvarmning,ogiensådangrad,atderudoverforebyggelseogsåvilværebehovfortilpasningsstrategier(
3).
Medsådannetilpasningsstrategiervilvikunnemindskedenegativevirkningerafklimaændringerneog
forstærkedepositivevirkninger,mendetvilkostepengeogvilikkekunneforhindrealleskaderne.Ikkeblot ændringerne i de gennemsnitlige klimaforhold, men også ekstreme hændelser og ændringernesvariabilitetogomfangernøglefaktorer,derskaltageshensyntilvedhåndteringenafsårbarhedenoverfor
ogtilpasningentilklimaændringer.Fordemenneskeligeognaturligesystemersvedkommendevildertilen
visgradskeenautomatiskogautonomtilpasningtilklimaændringerne,ogdetkansuppleresmedplanlagttilpasning.IEuropaerdesocioøkonomiskesystemerstilpasningspotentialerelativtstort.Detteskyldesdeøkonomiskevilkår,enstabilbefolkning(medmulighedformobilitetindenforregionen)ogveludvikledepolitiske,institutionelleogteknologiskestøttesystemer.
For gennemførelsen af det sjette miljøhandlingsprograms artikel 5, stk. 3, vil Kommissionen tage
udgangspunktiIPCC’sarbejde.Denstrategisketids-ogressourcemæssigeplanlægningafKommissionensforanstaltninger er imidlertid endnu ikke afsluttet. Dog ydes der /dash ud over den støtte, der ydes tilforskning under det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU) /dash støtte tilforskelligedemonstrations-oggennemførelsesprojekter,sompåvisseområderomfatterkonsekvenserneaf
klimaændringerne.
IParlamentetsogRådetshenstillingnr.2002/413/EFaf30.maj2002(
4)omgennemførelseafintegreret
kystzoneforvaltning opfordres medlemsstaterne til at opstille nationale strategier for deres kyster. Deledendeprincipperogstrategiskeelementerfordissestrategieromfatterethelhedsorienterettidsperspektivogerkendelseafdetrusler,klimaændringerneindbærer.C58E/152 DA6.3.2004 DenEuropæiskeUnionsTidende
Der er voksende videnskabelig enighed om, at der er behov for en vis grad af tilpasning, men den
manglendesikkerhedomomfangetaffølgerneafklimaændringernepåregionaltoglokaltplangørdetvanskeligtatudarbejdekonkretetilpasningsprojekterogdetaljeredeforanstaltninger.Hovedvægtenlæggesderfor på yderligere undersøgelser og kvantifikation af de mulige virkninger og på forbedring afmodelberegningerneafklimaændringerneskonsekvenserpåregionaltplan,såderpådettegrundlagkanudarbejdesmålrettedetilpasningsforanstaltninger.
Forskelligeprojektererfortidenigangpådetteområde.EUrosion-projektetspaneuropæiskeanalyseaf
kysterosionenomfattervirkningerne afhavetsstigning(
5).AfLIFE-projekterne drejedeprojektet»Living
with the Sea« (LIFE99 /dash NAT/UK/006081) sig omklimaændringer og biodiversiteten, mensprojektet»CoastalChange,climateandinstability«(LIFE97ENV/UK/000510)undersøgtedenstigendeforekomstaf
jordskred som følge af klimaændringer(
6). Under Strukturfondene undersøger SIAM-undersøgelsen
virkningerneafklimaændringerneiPortugal(7).Interreg-programmetstøtterprojekter,f.eks.Espace,der
undersøgerintegrerederegionaletilpasningsstrategier,ogComriskogFrame(8),derundersøgerrisikoenfor
oversvømmelser,bl.a.somfølgeafklimaændringerne.»EuropeanSpatialObservatoryNetwork«(Espon)omfatter et projekt, der undersøger den rumlige fordeling og virkningerne af naturkatastrofer underhensyntagentilklimaændringerne(
9).
FlereigangværendeeuropæiskeprojekterunderdetfemteFTU-rammeprogramvedrørerdeårstidsbestemte
ogårligeklimasvingningerogvirkningerneherafforEuropa.MedDemeter-projekteterdersåledesudvikletet pålideligt system til forudsigelse af klimaet på årstids- og årsbasis og af virkningerne heraf for deforskellige europæiske regioner. Der er gennemført demonstrationer af anvendelsen af disse frem-skrivningerindenforturist-,landbrugs,energi-ogsundhedssektoren,medstoreøkonomiskefordeletilfølge(http://www.ecmwf.int/research/demeter). Tilsvarendehareuropæiskeforskningsprojekterindenforklimaændringsfremskrivningerbekræftetdemodelberegningsresultater,derviseratMiddelhavsområdeter
etfølsomtområdeogvilbliveberørtafændredenedbørs-ogtemperaturmønstresomfølgeafstigende
drivhusgaskoncentrationeriatmosfærenogderaffølgendeklimaændringer.Enrækkeprojekterarbejderendvidere med risikoen for oversvømmelser og skovbrande i Europa som følge af de ventedeklimaændringer.NavnligharEFFS-projektet(
10)(http://effs.wldelft.nl/)udvikletetsystemtilforudsigelseaf
oversvømmelserfrafiretiltidageiforvejen,hvorvedvandmyndighedernekanfåværdifuldeoplysningertilvarslingsformål.Spread-projektet(http://www.algosystems.gr/spread/)opstillerenrammeforudviklingoggennemførelse af et integreret forvaltningssystem for skovbrande i Europa. Herudover giver det sjetteFTU-rammeprogram (2003-2006)nye muligheder for forskningi disse spørgsmålunder programmetsprioriteredeemne»Globalemiljøændringerogøkosystemer«.
Ifleremedlemsstatergennemføresderendviderenationaleprojekterellerprogrammertilundersøgelseaf
virkningerne af klimaændringer (f.eks. Italien: ENEA-undersøgelsen; Det Forenede Kongerige: »Climatechangeimpactprogramme«).
Etafmålenemedalledisseprojektereratindsamledatasomgrundlagfortiltagpåområdet.
(1) ParlamentetsogRådetsdirektiv2000/60/EFaf23.oktober2000omfastlæggelseafenrammeforFællesskabets
vandpolitiskeforanstaltninger,EFTL327af22.10.2000.
(2) ParlamentetsogRådetsafgørelse1600/2002/EFaf22.juli2002omFællesskabetssjettemiljøhandlingsprogram;
EFTL242af10.9.2002.
(3) IntergovernmentalPanelonClimatechange,»ClimateChange2001:WorkingGroupII:Impacts,Adaptationand
Vulnerability«,DeForenedeNationersMiljøprogram/DenMeteorologiskeVerdensorganisation(UNEP/WMO).
http://www.grida.no/climate/ipcc_tar/wg2/index.htm
(4) EFTL148af6.6.2002.
(5) PilotaktionunderbudgetpostB4-3090B,efterændringfraParlamentet;http://www.eurosion.org
(6) LIFE-projekter:http://europa.eu.int/comm/environment/life/project/index.htm
(7) »ClimatechangeinPortugal:scenarios,impactsandadaptationmeasures«,[SIAMIIref.tilføjes].
(8) Projekterfrahhv.programmetforNordvesteuropa(http://www.nweurope.org)ogNordsø-programmet
http://www.interregnorthsea.org/index.asp?id=1
(9) http://www.espon.lu
(10) »EuropeanFloodForecastingSystem«.6.3.2004DA C58E/153 DenEuropæiskeUnionsTidende