ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1948/01

af Johan Van Hecke (PPE-DE) til Rådet

(12. juli 2001)

Om: Formandskabets erklæring af 12. juni 2001 om Sudan

Hvorfor nævner Den Europæiske Union i formandskabets erklæring af 12. juni 2001, at SPLA har genoptaget sine militæraktiviteter, men ikke den sudanske regerings massive offensiv i Nuba-bjergene og i Southern Blue Nile i maj og juni 2001? Hvorfor taler Den Europæiske Union om en genoptagelse af luftbombardementerne, når rapporter fra ngo'er og mennesker på stedet går ud på, at luftbombardementerne aldrig reelt har været indstillet? Bør Den Europæiske Union ikke overveje at placere en særlig udsending for Sudan i Nairobi med det mandat regelmæssigt at aflægge besøg i området og indsamle objektive og præcise oplysninger fra såvel regeringen som oprørerne?

Svar

(26. november 2001)

I formandskabets erklæring af 12. juni 2001 om den sudanesiske fredsproces giver Den Europæiske Union udtryk for bekymring over, at SPLA har genoptaget sine militæraktiviteter, især i Bahr al-Ghazal i det sydlige Sudan, og at den sudanesiske regering har genoptaget sine luftbombardementer som reaktion på denne offensiv. Sprogbrugen i denne erklæring skal ses i forbindelse med resultaterne af topmødet i IGAD-komitéen (Inter-governmental Authority for Development) for Sudan den 2. juni 2001 i Nairobi, som fik Den Europæiske Union til at håbe på, at der sættes skub i fredsprocessen i Sudan. På dette topmøde lovede Sudans regering således at indstille luftbombardementerne, og de to parter besluttede, at forhandlingsholdene skal være permanente, hvilket EU udtrykte tilfredshed med i en erklæring fra formandskabet af 8. juni 2001. Da EU kun nogle få dage efter dette topmøde konstaterede, at forpligtelserne ikke var blevet overholdt, appellerede den på ny til begge parter om at indstille deres militæraktiviteter og henstillede indtrængende til den sudanesiske regering fuldt ud at opfylde sit løfte om at bringe luftbombardementerne til ophør.

Hvad angår forslaget om at udnævne en særlig udsending for Sudan kan Rådet forsikre det ærede parlamentsmedlem om, at Unionen følger situationen i dette land meget nøje, især gennem EU's missionschefer i Khartoum og i andre berørte lande i området.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2021/01

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Tyrkiets ansøgning om EU-medlemskab

Har Kommissionen gjort det klart over for Tyrkiets regering, at tiltrædelsesforhandlingerne ikke kan begynde, før problemet med delingen af Cypern og den tyrkiske besættelse af en del af øen er blevet løst?

Hvordan opfatter Kommissionen Tyrkiets holdning, for så vidt angår nødvendigheden af at løse Cypern-problemet og oprette en stat på øen med en fælles international status?

Hvornår agter Kommissionen at rejse disse spørgsmål over for de tyrkiske myndigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(31. juli 2001)

Som det er tilfældet med alle andre ansøgerlande, kan optagelsesforhandlingerne ikke påbegyndes, før de politiske kriterier, der blev fastlagt på Det Europæiske Råd i København i 1993, er opfyldt.

Tyrkiet har inden for rammerne af den styrkede politiske dialog i medfør af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Helsinki den 10. og 11. december 1999 bekræftet, at landet støtter FN's generalsekretærs bestræbelser på at fremme en samlet løsning på Cypern-problemet. Kommissionen må imidlertid beklage, at denne holdning ikke hidtil har givet sig udslag i nogen konkrete resultater.

Kommissionen vil fortsat tage dette spørgsmål op over for Tyrkiet ved alle relevante lejligheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1783/01

af Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen

(19. juni 2001)

Om: Uddannelseskurser med henblik på integration på arbejdsmarkedet

Balearernes regionalregering har præsenteret sine uddannelseskurser for perioden oktober 2001-oktober 2002. Disse kurser kommer i betragtning til at modtage støtte under EU's regionalmål 3.

Den regionale minister har oplyst, at indvandrere uden arbejds- og opholdstilladelse vil kunne deltage i sådanne uddannelseskurser, blot skal de have indgivet en ansøgning om at få regulariseret deres forhold.

1. Er det muligt, at uddannelseskurser med henblik på integration på arbejdsmarkedet, som modtager støtte fra EU, sigter på indvandrere uden arbejds- og opholdstilladelse, som blot har indgivet ansøgning om regularisering, men endnu ikke fået den godkendt?

2. Findes der nogen støttemulighed for udvandrere, som ikke legalt har regulariseret deres forhold?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(3. september 2001)

Det operationelle program N.2000.ES.05.3.PO.302 for Balearerne og tillige programtillægget, som blev godkendt den 25. januar 2001 på det første overvågningsudvalgsmøde for den nuværende programmeringsperiode (2000-2006), omfatter bestemmelser om gennemførelse af foranstaltninger og aktioner, som bl.a. retter sig mod indvandrere. Disse bestemmelser gælder på området for fremme af lige muligheder for alle til at komme ind på arbejdsmarkedet under særlig hensyntagen til personer, der er truet af social udstødelse.

På mødet i overvågningsudvalget forespurgte Balearernes repræsentant for sociale anliggender om muligheden for, at indvandrere uden gyldig arbejds- og opholdstilladelse kunne deltage i aktioner, hvortil der ydes EU-støtte.

Formanden for overvågningsudvalget, som er leder af den spanske interventionsmyndighed Unidad Administradora del Fondo Social Europeo (UAFSE), bekræftede, at aktioner under programtillægget, som indvandrere kan deltage i, navnlig vedrørende social integration og integration på arbejdsmarkedet, kan gennemføres, medens den pågældende indvandrers ansøgning om arbejds- og opholdstilladelse bliver behandlet.

For så vidt angår indeværende periode, er Kommissionens rolle defineret i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1). Forordningens artikel 8 omhandler anvendelsen af subsidiaritetsprincippet, i henhold til hvilket det er medlemsstaternes ansvar at iværksætte interventionerne på det mest hensigtsmæssige geografiske niveau.

På grundlag af ovenstående og navnlig det, der blev udtalt på mødet i overvågningsudvalget, hvor Kommissionen deltager med taleret (artikel 35 i nævnte forordning (EF) nr. 1260/1999), kan Balearernes regionalregering iværksætte aktioner vedrørende social og arbejdsmarkedsmæssig integration, herunder uddannelseskurser for indvandrere, hvis sag er under behandling, forudsat at det er tilladt efter spansk lov om udlændinges status og den regionale lovgivning om de pågældende aktioner.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2135/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(17. juli 2001)

Om: Kommissionens rejsearrangementer

Hvor stor en del af Kommissionens budget anvendes hvert år til befordring af kommissærerne, og hvor en stor del af disse midler anvendes til chartring af fly?

Hvilken udbudsprocedure anvender man, og hvilke udvælgelseskriterier skal potentielle tilbudsgivere opfylde for at komme i betragtning til kontrakten?

Hvilke firmaer har ansøgt i 2001, hvilket firma fik kontrakten og hvorfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(20. september 2001)

I 2000 udgjorde de samlede udgifter til tjenesterejser for Kommissionens tjenestemænd og kommissærerne 40 158 475 EUR, hvoraf halvdelen (20 119 217 EUR) var udgifter til transport.

Af dette beløb anvendtes 1 125 546 EUR til dækning af transportudgifter udelukkende i forbindelse med kommissærernes tjenesterejser. Og heraf vedrørte 411 599 EUR chartring af fly for kommissærer, der havde særlige tjenesterejsebehov, og disse behov opfyldte den betingelse om streng nødvendighed, der er fastsat i bestemmelserne i adfærdskodeksen vedtaget af kommissærerne i september 1999.

Rådet har sammen med Kommissionen iværksat et offentligt udbud vedrørende sådan chartring. De vigtigste udvælgelseskriterier, de potentielle tilbudsgivere har skullet opfylde for at komme i betragtning, er laveste pris, tekniske og finansielle kvalifikationer, disponibilitet, pålidelighed og den tilbudte ydelses kvalitet.

Femten uafhængige selskaber er gået ind i tilbudsproceduren, og da denne endnu ikke er afsluttet, kan Kommissionen på nuværende tidspunkt ikke oplyse, hvem tilbudsgiverne er.

Da udbudsproceduren endnu ikke er afsluttet, følges der for tiden en ad hoc-procedure for chartring af fly. Kommissionen bestræber sig på at sikre, at vedtagelsen af endelige arrangementer ikke forsinkes unødigt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2079/01

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(3. juli 2001)

Om: Skibbrud i Sicilienstrædet: ophentning af lig

I julen 1996 led et skib på vej til Europa med 283 ulovlige indvandrere fra Indien og Pakistan og tamilere skibbrud ved Siciliens kyst. Ingen passagerer undgik deres tragiske skæbne. For nylig lykkedes det nogle fiskere fra Portopalo at lokalisere skibsvraget, som stadig indeholdt ligene af mange ofre.

Vil Kommissionen som en gestus i respekt for den menneskelige værdighed på nogen måde medvirke til at hente ligene fra ofrene op, eftersom ingen national eller regional myndighed i Middelhavsområdet har villet påtage sig denne ualmindelige opgave?

Hvilke foranstaltninger støtter Kommissionen for at identificere kriminelle, som udnytter denne og andre af disse tragiske håbets rejser, hvor ulovlige indvandrere strømmer til Italiens Middelhavskyst, som i stadig større grad er målet for hemmelig landsætning af ulovlige indvandrere fra tredjelande, på grund af manglende forebyggende foranstaltninger og forbud fra de italienske myndigheders side?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(17. september 2001)

Kommissionen erindrer den menneskelige tragedie, der fandt sted i december 1996, da 283 hemmelige indvandrere blev ofre for et skibbrud ud for Siciliens kyst. Den var desværre ikke i stand til at yde støtte til bjærgningen af ligene fra denne katastrofe.

I løbet af de sidste fem år er mange skibe af forskellig størrelse strandet langs medlemsstaternes middelhavskyst. Hemmelige indvandrere bliver ofte med livet som indsats smuglet ind af kriminelle net, som sædvanligvis endog ofrer menneskeliv for at undgå at blive pågrebet. Disse hemmelige indvandrere er imidlertid også udsat for andre farer ved disse usikre overfarter.

Det er derfor af allerstørste betydning, at der på fællesskabsplan udformes en politik for forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig indvandring samt bekæmpelse af de kriminelle net, der er involveret heri. Rådet vedtog i juni 2001 et direktiv, der definerer hjælp til ulovlig indrejse og rejse samt ulovligt ophold, og en ledsagende rammeafgørelse om styrkelse af de strafferetlige rammer for at forhindre hjælp til ulovlig indrejse og rejse samt ulovligt ophold. Denne afgørelse indeholder en ramme for retsforfølgelse af personer, der hjælper. Rådet har endvidere vedtaget et direktiv, der supplerer bestemmelserne i artikel 26 i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen, for også at definere bortfragterens forpligtelser. Kommissionen vedtog i december 2000 en meddelelse om bekæmpelse af menneskesmugling og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi, der omfatter et forslag til Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af menneskehandel.

Ifølge Kommissionen er det vigtigt snarest muligt at iværksætte foranstaltninger om ulovlig indvandring, jf. EF-traktatens artikel 63, stk. 3, litra b (tidligere artikel 73 K). Den har derfor planer om at indlede omfattende drøftelser i forbindelse med en meddelelse om fælles bestræbelser for forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig indvandring, som vil blive fremlagt i løbet af de kommende uger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1621/01

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: Lotteri til redning af den europæiske kunstarv

Det forslag, der for nylig blev fremsat af direktøren for Louvre-museet, da han gik på pension, om at oprette et lotteri for at redde den franske kunstarv, ligger på linje med det stadige europæiske ønske om at bevare kulturarven gennem bidrag, der stammer fra denne form for hasardspil.

Den britiske model med en lotteriafgift, som anvendes til finansiering af kulturelle foranstaltninger, kunne være inspirationskilde til en sådan foranstaltning, som ville medvirke til at beskytte vor europæiske kunstarv gennem bidrag fra spillerne, som samtidig kunne få en etisk berettigelse for deres deltagelse i hasardspil.

Agter Kommissionen at foretage en ekspertundersøgelse af muligheden for at oprette et lotteri på europæisk plan, hvis indtægter skulle anvendes til at beskytte den europæiske kunstarv mod opkøb fra de rigere lande eller mod forfald eller andre omstændigheder, som kan skade de værker, der udgør stoltheden for så mange europæere, der identificerer sig med den historiske kultur i Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(13. september 2001)

Fællesskabsindsatsen på kulturområdet har som retsgrundlag EF-traktatens artikel 151 (tidl. artikel 128).

Denne artikel giver Fællesskabet kompetence til:

- at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne på kulturområdet

- at støtte og udbygge (om nødvendigt via finansiel støtte) medlemsstaternes indsats på følgende områder:

- forbedring af kendskabet til og formidlingen af de europæiske folkeslags kultur og historie;

- bevarelse og beskyttelse af den kulturarv, der er af europæisk betydning;

- ikke-kommercielle udvekslinger;

- kunstneriske og litterære frembringelser, herunder i den audiovisuelle sektor.

EU's eneste instrument på kulturområdet er Kultur 2000-programmet, der finansieres over fællesskabsbudgettet, og Fællesskabet har ikke kompetence til at iværksætte tiltag med det formål at beskytte kunstarven i medlemsstaterne, der ligger ud over de eksisterende programmer og initiativer.

Hvad angår nye finansieringsmuligheder i forbindelse med initiativer og programmer, bør det i øvrigt fremhæves, at finansieringen af Fællesskabets budget bygger på en ordning med egne indtægter (EF-traktatens artikel 269 (tidl. artikel 201)), hvis bestemmelser fastsættes af Rådet, der træffer afgørelse med enstemmighed på forslag af Kommissionen og efter høring af Parlamentet. Disse bestemmelser skal vedtages af medlemsstaterne i overensstemmelse med deres forfatningsmæssige bestemmelser. I henhold til budgetreglen om bruttoopgørelse kan disse ressourcer ikke anvendes til særudgifter, men skal anvendes globalt til finansiering af Fællesskabets samlede budgetudgifter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2084/01

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Behandlingsanlæg for kommunalt fast affald i Fervasa i Quart de Poblet og Aldaia (Valencia, Spanien)

Behandlingsanlægget for kommunalt fast affald i Fervasa, der ligger i de kommunale områder Quart de Poblet og Aldaia, er blevet anmeldt til de ansvarlige spanske myndigheder på grund af de alvorlige miljøproblemer, anlægget giver anledning til.

Det pågældende anlæg, der modtager 70 % af affaldet i hele Valencia-provinsen, overtræder det eksisterende regelværk af følgende årsager:

- det udløser en stank, der belaster en omkreds på otte kilometer fra anlægget;

- det frembringer usædvanlige mængder lossepladsperkolat, fordi komposteringsområdet ikke er behørigt dækket eller vandtæt, hvorfor det organiske materiale blandes med slam fra rensningsanlægget, og fordi affaldet deponeres over og ikke under jorden, hvilket igen skaber problemer, fordi lossepladsperkolatet kan forurene grundvandet;

- det forårsager store mængder flyveaske på grund af den utilstrækkelige afskærmning af anlægget og mangelen på en opsamlingsgrav;

- tiltrækker utallige rotter på grund af lossepladsens karakteristika og behandlingen af det omtalte affald;

- forårsager en omfattende luftforurening på grund af den stærke renovationsvognstrafik (240 pr. dag), osv.

I den forbindelse er det især foruroligende, at behandlingsanlægget i Fervasa ligger på plateauet over Poyo-kløften og direkte op til de beskyttede områder omkring Valencias grundvandsreservoir (især vådområdet Albufera).

Kan Kommissionen i lyset af Fællesskabets gældende retsakter på området og navnlig de kapitler, der vedrører kontrol af forurening, luftforurening, industririsici og forvaltning af affald oplyse, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at iværksætte for at få de spanskel myndigheder til at overholde miljølovgivningen i forbindelse med anlægget i Fervesa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af af Margot Wallström

(20. september 2001)

Kommissionen har ikke kendskab til de problemer, det ærede medlem nævner.

Kommissionen har derfor bedt de spanske myndigheder om nærmere oplysninger for at undersøge om fællesskabslovgivningen overholdes korrekt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1916/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2001)

Om: Sag i forbindelse med lossepladsen i Torreblanca i Fuengirola kommune i Spanien

Den spanske miljøminister oplyser, at han ikke har kendskab til, at der fra Kommissionens side er indledt en sag i forbindelse med lossepladsen i Torreblanca i Fuengirola kommune i Spanien.

Usikkerheden tog til, da det forleden i den lokale presse blev oplyst, at Kommissionen havde indbragt den sag, den havde indledt i 1997, for Domstolen på grund af manglende overholdelse af EF-direktivet om affald i forbindelse med lossepladsen i Torreblanca.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan situationen nu er med hensyn til tvivlen om, hvorvidt den procedure, som Kommissionen har iværksat, fortsat verserer, eller om den er afsluttet, nu hvor lossepladsen er blevet lukket?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. september 2001)

Kommissionen har indledt en overtrædelsesprocedure mod en række ulovlige spanske lossepladser, herunder bl.a. den i Torreblanca (Málaga). Efter at have verificeret, at de pågældende lossepladser var ulovlige besluttede Kommissionen at indbringe sagen for Domstolen.

Af de seneste informationer fra de spanske myndigheder vedrørende den nævnte losseplads fremgår det, at lossepladsen er blevet lukket, men at en del af det lukkede område midlertidigt benyttes til overførsel af fast husholdningsaffald til affaldsbehandlingsanlægget i Casares.

Kommissionen er ikke blevet informeret om, at denne midlertidige situation skulle være ophørt i mellemtiden. Under disse omstændigheder og i mangel af nye informationer fra de spanske myndigheders side er Kommissionen af den opfattelse, at en del af den lukkede losseplads fortsat rummer affald, selv om dettes endelige bestemmelsessted er behandlingsanlægget i Casares.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1217/01

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(24. april 2001)

Om: Forskelsbehandling ved ansættelse på grundlag af alder

I henhold til oplysninger fra free lance-tolke, som i årevis har arbejdet i Europa-Parlamentet, har jeg erfaret, at denne institution er begyndt at bruge alder som kriterium for ansættelse.

Uanset de objektive vilkår for udøvelse af dette erhverv er Europa-Parlamentet holdt op med at indgå kontrakter med free lance-tolke, der er fyldt 65.

Under henvisning til traktatens artikel 13 bedes Kommissionen svare på, hvordan den forholder sig til denne fremgangsmåde, og om den anser det for acceptabelt, at en af EU-institutionerne overtræder principper i fællesskabsretten, som den selv har tilsluttet sig.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(1. august 2001)

Da det ærede medlem henviser til kontrakter med freelancetolke, der hyres af Europa-Parlamentet, vil Europa-Parlamentets Generalsekretariat bedre være i stand til at besvare spørgsmålet.

Med hensyn til den retlige situation generelt kan Kommissionen imidlertid oplyse det ærede medlem om følgende:

- Amsterdam-traktatens artikel 13 indeholder et forbud mod forskelsbehandling på grund af bl.a. alder. I Rådets forordning (EF, EKSF, Euratom) nr. 628/2000 af 20. marts 2000 om ændring af forordning (EF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 om vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og om ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i disse Fællesskaber(1) fastsættes det, at de samme vilkår for så vidt angår rekruttering og aflønning skal gælde for konferencetolke ansat som hjælpeansatte, uanset om det er i Kommissionen eller Europa-Parlamentet, for derved at sikre dem ligebehandling.

- Som følge af vedtagelsen af forordning (EF, EKSF, Euratom) nr. 628/2000 finder afsnit III i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber anvendelse på alle tolke, der som hjælpeansatte arbejder for Fællesskaberne. I artikel 74 i samme afsnit fastsættes det, at pensionsalderen for hjælpeansatte er 65 år. Der gælder tilsvarende

bestemmelser i medlemsstaternes offentlige forvaltninger. Endvidere fastsættes det eksplicit i relevante EF-retsakter, der udgør de generelle rammer for ligebehandling i forbindelse med beskæftigelse og erhverv, at de skal finde anvendelse, for så vidt andet ikke fastsættes i de nationale bestemmelser vedrørende pensionsalder. Ved at anvende artikel 74 på alle hjælpeansatte, herunder konferencetolke ansat som hjælpeansatte, sker der ingen forskelsbehandling inden for denne kategori.

- Tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber, der arbejder for en af EU-institutionerne, er alle omfattet af bestemmelserne for rekruttering, beskæftigelse og pensionsalder i ovennævnte vedtægt.

(1) EFT L 76 af 25.3.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1576/01

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(1. juni 2001)

Om: Forbindelserne mellem EU og Tyrkiet samt børnearbejde i Tyrkiet

Er Kommissionen klar over, at der findes børnearbejde i Tyrkiet, og at 80 % af de mindreårige, som arbejder, ikke modtager nogen form for løn? Hvordan tages der hensyn til dette i EU's kontakter med Tyrkiet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(24. juli 2001)

Kommissionen er fuldt ud klar over, at der findes børnearbejde i Tyrkiet, og har ofte nævnt dette i de periodiske rapporter om Tyrkiet.

Sagen blev for nylig drøftet på et underudvalgsmøde i forbindelse med mødet i Associeringsudvalget EF-Tyrkiet i Ankara. Fra tyrkisk side viste man forståelse for problemet og anførte en række foranstaltninger for at forbedre situationen. Der er tale om følgende foranstaltninger: ratificering af Den Internationale Arbejdsorganisations(ILO) konvention nr. 182, udvikling af flere projekter vedrørende bevidstgørelseskampagner samt udvikling af en handlingsplan, som skal forberedes af et særligt udvalg. Desuden er der et lovudkast med definition af lettere arbejde for børn og unge under forberedelse. Kommissionen har tilbudt at ville hjælpe Tyrkiet med forberedelserne af loven.

Endvidere nævnte man fra tyrkisk side, at der må forventes positive effekter som følge af, at den obligatoriske undervisning i Tyrkiet er blevet længere.

På baggrund af denne oplysning har Kommissionen opfordret Tyrkiet til at gøre sig alle mulige anstrengelser ved gennemførelsen af de forskellige initiativer.

Kommissionen vil give endnu en vurdering af situationen i den næste periodiske rapport, der udkommer i november 2001.