ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1248/00

af Ioannis Souladakis (PSE) til Rådet

(27. april 2000)

Om: Tyrkiske grønne pas

Til trods for den kritik, der hidtil er kommet til udtryk fra forskellige europæiske regeringer, fortsætter Tyrkiet med at udstede de såkaldte grønne pas til tyrkiske statsborgere, der rejser til udlandet, herunder Europa. Det drejer sig om pas, som gør det muligt for de tyrkiske statsborgere at undgå at skulle søge visum til de lande, som de ønsker at besøge, og passene udstedes fortrinsvis til højtstående tyrkiske statsansatte og medlemmer af disses familier.

Ifølge skøn (den tyrkiske avis Milliyet af 14. marts 2000) er antallet af disse pas nu nået helt op på halvanden million. Det mest foruroligende ved denne masseudstedelse af tyrkiske grønne pas er, at mange af disse tilhører personer, der står i umiddelbar forbindelse med den tyrkiske mafia, organiseret kriminalitet, narkohandel, spionage og smugleri af masseødelæggelsesvåben. Tyrkiet har til trods for sine gentagne forsikringer ikke sat en stopper for udstedelsen af grønne pas og derefter sørget for, at de blev inddraget og samlet hos den udstedende tyrkiske myndighed.

Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for at føre kontrol med og begrænse indrejse i EU af indehavere af grønne pas fra Tyrkiet for at undgå indtrængen af lyssky personer, der står i forbindelse med internationale smuglerorganisationer og organiseret kriminalitet?

Svar

(10. juli 2000)

Rådet skal orientere det ærede medlem af Europa-Parlamentet om, at bortset fra de tilfælde, der er nævnt i artikel 17, stk. 2, i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen, henhører rejsetrafik for indehavere af diplomatpas, officielle pas eller tjenestepas på fællesskabsrettens nuværende udviklingsstade under medlemsstaternes kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0215/00

af Mauro Nobilia (UEN) til Kommissionen

(4. februar 2000)

Om: Kraftvarmeværk i Battipaglia

Der henvises til den tidligere forespørgsel om samme emne og det dertil hørende svar (P-2423/99)(1) fra Wallstrom for Kommissionen. Det ville endvidere være ønskeligt, om Kommissionen kunne foretage en forebyggende kontrol af kraftværket, når det er færdigbygget, for at finde ud af, om der foreligger eventuelle overtrædelser af de gældende bestemmelser vedrørende eksisterende forbrændingsanlæg.

Mener Kommissionen ikke:

- at kraftvarmeværket, således som det er projekteret, i færdigbygget tilstand vil komme til at overtræde fællesskabsbestemmelserne om forebyggelse af luftforurening forårsaget af forbrændingsanlæg?

- Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre, at fællesskabsbestemmelserne vedrørende bortskaffelse af affald og især Rådets direktiv 97/11/EF(2) af 3. marts 1997 om ændring af direktiv 85/337/EØF(3) om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet overholdes?

(1) EFT C 219 E af 1.8.2000, s. 158.

(2) EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5.

(3) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(13. marts 2000)

Forebyggelse af luftforurening fra et anlæg, der stadig er på projektstadiet hører hjemme under Fællesskabets vurdering af virkninger på miljøet (VVM), som der findes bestemmelser om i Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet og direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 om ændring af direktiv 85/337/EØF. Det fremgår navnlig af artikel 1 i direktiv 97/11/EF, at medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på, at projekter, der bl. a. på grund af deres art, dimensioner eller placering kan få væsentlig indvirkning på miljøet, undergives et krav om tilladelse og en vurdering af denne indvirkning, inden der gives tilladelse. Luftforurening er blandt de virkninger, der vurderes.

Det projekt, som det ærede medlem henviser til, forekommer at tilhøre en af de kategorier, der er anført i bilag II til direktivet. Det hedder endvidere i artikel 4, stk. 2, i direktiv 97/11/EF, at: med forbehold af artikel 2, stk. 3, skal medlemsstaterne for projekter, der er opført i bilag II, ved hjælp af a) en undersøgelse i hvert enkelt tilfælde, eller b) grænseværdier eller kriterier fastsat af medlemsstaten afgøre, om projektet skal vurderes i henhold til artikel 5 til 10. Kommissionen har anmodet om detaljerede oplysninger om dette særlige tilfælde. Den vil påse, at de relevante fællesskabsbestemmelser overholdes.

Med hensyn til, hvad Kommission eventuelt vil gøre for at sikre, at Fællesskabets bestemmelser anvendes korrekt, skal Kommissionen understrege, at dens beføjelser er begrænset til de beføjelser, som den har fået i henhold til EF-traktaten. Kommissionen vil, som EF-traktatens vogter, ikke tøve med at træffe alle nødvendige foranstaltninger, herunder overtrædelsesprocedurerne under artikel 226 (tidl. artikel 169) i EF-traktaten, for at sikre, at de fællesskabsbestemmelser, der er relevante i dette særlige tilfælde, overholdes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1194/00

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(12. april 2000)

Om: Ulovlig slagtning af får i Frankrig

Efter, at RSPCA har indleveret en videooptagelse til Kommissionen, som beviser, at slagtning af får under Eid al-Kebir-festen i Frankrig (den 16.-19. marts) ikke blev foretaget i henhold til bestemmelserne i direktiv 93/119/EF(1) om beskyttelse af dyr på slagte- eller aflivningstidspunktet, hvorledes agter Kommissionen da at sikre sig, at den franske regering fremover håndhæver dette direktiv fuldstændig?

(1) EFT L 340 af 31.12.1993, s. 21.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(29. maj 2000)

Kommissionen er i færd med at analysere de oplysninger, den netop har modtaget fra flere dyrebeskyttelsesorganisationer om den nyligt afholdte Eid-el-Kabir.

De foreliggende oplysninger vil blive evalueret på baggrund af forsikringer, som Kommissionen modtog fra de franske myndigheder forud for festen om, at de ville træffe en lang række foranstaltninger for at forbedre situationen, herunder oprettelse af tæt kontakt med det muslimske samfund.

Kommissionen forstår fuldt ud, at de pågældende spørgsmål er følsomme, og at de for øjeblikket visse steder i Frankrig skaber store problemer for de franske myndigheder. Det skal på den anden side bemærkes, at manglende overholdelse af de grundlæggende bestemmelser i Rådets direktiv 93/119/EF af 22. december 1993 om beskyttelse af dyr på slagte- eller aflivningstidspunktet og af de relevante EF-regler på sundhedsområdet er en alvorlig overtrædelse af fællesskabslovgivningen og udgør en risiko for folkesundheden.

Kommissionen afventer for øjeblikket en officiel rapport fra de franske myndigheder om den nyligt afholdte Eid-el-Kabir. På grundlag af denne rapport vil Kommissionen overveje, om yderligere initiativer er påkrævet, herunder eventuelt indledning af en overtrædelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0663/00

af Martin Schulz (PSE) til Kommissionen

(29. februar 2000)

Om: Proceduren omkring Leuna-raffinaderiet i Forbundsrepublikken Tyskland

1. Har Kommissionen afsluttet alle konkurrenceretlige undersøgelser vedrørende opførelsen af Leuna-raffinaderiet i Tyskland? Nærer Kommissionen ingen tvivl om, at de pågældende tyske myndigheder har afviklet og gennemført proceduren efter de gældende regler?

2. Er det Kommissionen bekendt, at der fra forbundskanslerens kontor er forsvundet akter, der vedrører støtten til Leuna-raffinaderiet? Har Kommissionen truffet foranstaltninger med henblik på at undersøge, om også EU-interesser er blevet berørt heraf, navnlig for så vidt angår kontrollen med den korrekte tildeling af tilladelser?

3. Har Kommissionen allerede sat sig i forbindelse med myndighederne i Forbundsrepublikken Tyskland for at undersøge, om det i forbindelse med de eventuelt forsvundne akter og slettede filer drejer sig om dokumenter, som findes i kopier hos EU's myndigheder, eller hvor Kommissionen kan være behjælpelig med at genfinde dem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(21. marts 2000)

1. Inden for rammerne af sit ansvar for statsstøttekontrol i henhold til EF-traktatens artikel 87 og 88 (tidl. artikel 92 og 93) undersøger Kommissionen for tiden, om Elfs udgifter ved opførelsen af Leuna 2000-raffinaderiet var kunstigt skruet i vejret. Elf kunne have modtaget støttebetalinger, som overstiger det tilladte loft på 35 % for støtte i det østlige Tyskland. Det skal understreges, at undersøgelser af eventuel svig i forbindelse med bevilling af statsstøtte henhører under medlemsstaterne. Kommissionen vil med interesse studere resultaterne af sådanne undersøgelser med henblik på at afgøre, om den skal drage konklusioner heraf.

2. Kommissionen er bekendt med påstandene om, at der fra forbundskanslerens kontor er forsvundet akter, der vedrører Leuna-raffinaderiet. Sådanne hændelser vil imidlertid på ingen måde ændre en medlemsstats pligt til at forelægge Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for vurderingen af statsstøttens forenelighed med fællesmarkedet.

3. Kommissionen er villig til at hjælpe de tyske myndigheder med deres undersøgelser og til at forelægge eventuelle oplysninger i forbindelse med strafbare handlinger, dog under forbehold af at dette ikke hindrer Fællesskabernes rette funktion og uafhængighed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0481/00

af Alejandro Cercas (PSE) til Kommissionen

(24. februar 2000)

Om: Midler fra fællesskabsinitiativet URBAN

Kan Kommissionen oplyse, hvilket beløb den spanske region Extremadura efter de foreliggende beregninger vil modtage fra fællesskabsinitiativet URBAN?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(24. marts 2000)

Det forventes, at Kommissionen godkender retningslinjerne for EF-initiativet URBAN i slutningen af marts eller begyndelsen af april 2000. Medlemsstaterne opfordres til at indsende programforslag til Kommissionen inden seks måneder efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

EF-initiativet finansieres i fællesskab af medlemsstaterne fra nationale ressourcer og af EF fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU). Det samlede bidrag fra EFRU til URBAN i programperioden 2000-2006 er fastsat til 700 mio. EUR i 1999-priser. Det beløb, der tildeles hver medlemsstat, beregnes ud fra bybefolkningen, antallet af arbejdsløse og antallet af langtidsledige i de pågældende byområder. Det vejledende beløb for forpligtelsesbevillinger til Spanien andrager 106 mio. EUR. I retningslinjerne er der desuden fastsat et vejledende antal byområder, der skal omfattes af EF-initiativet, og for Spaniens vedkommende drejer det sig om otte byområder.

I retningslinjerne er der ikke fastsat nogen regional fordeling af ressourcerne. Ud fra nærhedsprincippet påhviler det medlemsstaten at udpege, hvilke byområder der skal modtage tilskud fra URBAN, idet det forudsættes, at de foreslåede programmer opfylder betingelserne, kriterierne og prioriteringerne i retningslinjerne, og at de ligger inden for de finansielle rammer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0916/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Samlet antal EU-retsakter.



EF-Tidende nr. 374 E af 28/12/2000 s. 0185 - 0186



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0916/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (25. marts 2000) Om: Samlet antal EU-retsakter Hvad er det samlede årlige antal EU-retsakter (direktiver, forordninger, beslutninger) for hvert af de seneste ti år (antal ved årets udgang)? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romani Prodi (15. maj 2000) >TABELPOSITION> >TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0388/00

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(15. februar 2000)

Om: Genetisk analyse af indvandrere i Schweiz

I programmet Mise au Point på det schweiziske tv's franske program, TSR, omtaltes søndag et lovforslag, der allerede er forelagt et medlem af Forbundsrådet, Ruth Metzler.

Ifølge ovennævnte program fremgår det af det pågældende lovforslag, at potentielle indvandrere, der påberåber sig retten til familiesammenføring, fremover vil blive underkastet en genetisk analyse, som skal fastslå, om deres påstande om familietilhørsforhold er sandfærdige.

Under henvisning til aftalen mellem Den Europæiske Union og Schweiz bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Hvorledes agter Den Europæiske Union at dæmme op for disse foruroligende tegn på fremmedhad, der i den foreliggende sag leder tanken hen på nazistiske metoder?

2. Hvad agter Kommissionen at gøre i lyset af, at der i Schweiz bor og arbejder talrige udlændinge, heriblandt statsborgere fra forskellige medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(9. marts 2000)

For indeværende kan Kommissionen ikke foretage sig noget over for Schweiz i forbindelse med det nævnte lovforslag.

Kommissionen er imidlertid opmærksom på den utilfredsstillende juridiske situation, som EU-borgere, der arbejder i Schweiz, befinder sig i. Den har derfor forhandlet sig frem til en omfattende aftale om fri bevægelighed for personer med Schweiz med henblik på at bringe landets bestemmelser på dette område, herunder socialsikring og pensionsrettigheder, i overensstemmelse med fællesskabsretten.

Denne aftale blev undertegnet den 21. juni 1999 og træder i kraft, når Parlamentet har givet sit samtykke, og den er ratificeret af de kontraherende parter.

Når aftalen er trådt i kraft, har Kommissionen til hensigt nøje at overvåge, hvordan Schweiz anvender den, og eventuelle problemer vil blive taget op i det blandede udvalg, der skal nedsættes i henhold til aftalen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1293/00

af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen

(19. april 2000)

Om: GmbH (aktieselskab) årsopgørelse i Internet

I Østrig er det obligatorisk, at aktieselskaber i officielle tidende til Wiener Zeitung meddeler, at de har indgivet deres årsopgørelse til Firmenbuchgericht.

Protokolleringen XY-GmbH hat ihren Jahresabschluß beim Firmenbuchgericht eingereicht koster 1 500 ATS om året; dette beløb skal betales til Firmenbuchgericht.

Da over 8 000 små aktieselskaber af i alt 8 500 aktieselskaber i Østrig er ramt af denne ordning, kunne der i denne forbindelse opstå en konkurrencefordrejning over for firmaer fra andre medlemsstater.

Hvordan forholder Kommissionen sig til denne konkurrenceulempe, og er det ikke tilstrækkeligt for Kommissionen, hvis disse offentliggørelser ikke længere sker i officielle tidende til Wiener Zeitung, men at man nøjes med gratis offentliggørelser i Internet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. maj 2000)

Artikel 3, stk. 4, i Rådets første direktiv 68/151/EØF af 9. marts 1968 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 58, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde(1), fastslår, at et aktieselskab skal bekendtgøre visse dokumenter og oplysninger om selskabet (herunder årsregnskabet) mldr i den dertil af medlemsstaten bestemte nationale offentlige tidende. I Østrig er den dertil af medlemsstaten bestemte nationale offentlige tidende et statstidende, der udkommer som supplement til Wiener Zeitung. Kravet om bekendtgørelse påvirker aktieselskaber i alle medlemsstater og udgør derfor ikke i sig selv konkurrenceforvridning.

Arbejdsgruppen for enklere lovgivning for det indre marked, kaldet SLIM, som består af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen, er kommet med anbefalinger, og Kommissionen er nu i færd med at undersøge, hvordan det første direktiv kan ændres for at udnytte de teknologiske fremskridt. Som den er formuleret nu, forhindrer artikel 3, stk. 4, ikke medlemsstaterne i at gå over til moderne bekendtgørelsesmetoder, men der er dog behov for større klarhed om spørgsmål som f.eks. elektronisk arkivering og brug af Internettet.

(1) EFT L 65 af 14.3.1968.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2011/00

af Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) til Kommissionen

(21. juni 2000)

Om: Græsk farvandsafgift

Af oplysninger fra Der Spiegel 21/2000 fremgår det, at den græske regering vil indføre en i Europa enestående indrejseafgift for udlændinge, herunder også EU-borgere, på private yachter. Ifølge disse bestemmelser skal yachter på over syv meters længde omregnet betale et beløb på 12,00 DM pr. m i særafgift. Vil man sejle rundt i de græske farvande i mere end tredive dage, skal man betale den samme afgift endnu en gang.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende:

- Hvordan vurderer Kommissionen spørgsmålet om, hvorvidt denne nye græske lov om indrejseafgift er i overensstemmelse med EU-lovgivningen?

- Er denne lov i strid med forbuddet mod forskelsbehandling?

- Hvad agter Kommissionen at foretage sig imod denne ordning endnu inden begyndelsen af sommersæsonen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(18. juli 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-1062/00 fra von Wogau(1).

(1) EFT C 26 E af 26.1.2001, s. 150.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0564/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(29. februar 2000)

Om: Udbytteskat

Kommissionen bedes anføre, hvor høj skatteprocenten er på virksomhedsudbytte i hver enkelt medlemsstat og også anføre de seneste overslag over den effektive skatteprocent i hver enkelt medlemsstat elfter skattefritagelser og skattefradrag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(11. april 2000)

For indeværende er Kommissionen ikke i stand til at fremkomme med de oplysninger, som det ærede medlem anmoder om.

Efter bemyndigelse fra Rådet foretager Kommissionen i øjeblikket en undersøgelse af den effektive virksomhedsbeskatning i medlemsstaterne, som vil blive afsluttet i andet halvår af 2000. Rapporten vil indeholde oplysninger om den effektive virksomhedsbeskatning i medlemsstaterne, som vil blive sammenlignet med de lovbestemte satser.

Endvidere bestilte den nederlandske regering i 1999 3 undersøgelser om den effektive skattebyrde i Fællesskabet. Disse undersøgelser indeholder oversigter over de lovbestemte satser og de effektive satser og er tilgængelige gennem Internet på http://www.minfin.nl/t. Vælg det britiske flag og derefter tax competition in the European Union.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1181/00

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(12. april 2000)

Om: Bydelen San Lorenzo i Firenze, Italien

Er Kommissionen bekendt med det forfald og den manglende vedligeholdelse, der præger bydelen San Lorenzo i Firenze?

Hvorledes agter den at beskytte den kunstneriske, historiske og kulturelle arv i denne florentinske bydel, hvis marked hvert år tiltrækker millioner af turister fra alle europæiske lande?

Hvorledes vil Kommissionen garantere sikkerheden for butiksejere, gadehandlere og turister og sikre en velordnet udvikling af handlen og dermed undgå, at forfaldet fører til, at den kunstneriske virksomhed gradvis afvikles, og at Firenzes historiske centrum tømmes for indhold?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(29. maj 2000)

EF-traktatens artikel 151 (tidligere 128) giver Fællesskabet bemyndigelse til at opfordre til et kulturelt samarbejde mellem medlemsstaterne. Det ærede medlems spørgsmål henhører ikke under Fællesskabets kompetence, men falder i henhold til subsidiaritetsprincippet udelukkende ind under medlemsstatens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0452/00

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: Tyrkiske frie zoner og import af tekstilprodukter

Den 8. juli 1997 meddelte den daværende kommissær med ansvar for udenrigsanliggender, Hans van den Broek, Europa-Parlamentet (svar på skriftlig forespørgsel E-1965/97(1) at der havde været en fællesskabsmission i Tyrkiet for at undersøge, om de tyrkiske frie zoner overholdt de forpligtelser, som Tyrkiet har påtaget sig inden for rammerne af toldunionen. Forud for dette havde der været oplysninger i den internationale presse, ifølge hvilke der var mistanke om, at der foregik eksport via de tyrkiske frie zoner i Istanbul og Mersin af tekstilprodukter fra tredjelande, som dukkede op på markedet i Unionen som tyrkiske, og således nød godt af bestemmelserne i toldunionen mellem EU og Tyrkiet og fortrængte de tilsvarende produkter fra Fællesskabet.

van den Broek oplyste endvidere i sit svar, at Fællesskabet og Tyrkiet er under alle omstændigheder enige om, at de inden for rammerne af henstillingerne af 24. april 1997 fra Associeringsudvalget EF-Tyrkiet regelmæssigt vil undersøge dette spørgsmål for at undgå enhver omgåelse af toldunionens regler. Kan Europa-Kommissionen oplyse, hvor mange tilsynsmissioner i lighed med den, der blev udsendt i oktober 1996, der er blevet udsendt siden, samt hvad der er resultaterne af deres undersøgelser?

(1) EFT C 45 af 10.2.1998, s. 131.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(7. marts 2000)

Der har ikke fundet flere missioner sted siden Kommissionens undersøgelsesmission til Tyrkiet i oktober 1996. Der blev ikke fundet nogen eksempler på bedrageri, og siden undersøgelsesmissionen har der ikke været nogen tegn på bedrageri, hverken i form af klager fra industrier i Fællesskabet eller på anden vis. Kommissionen har defor ingen planer om at foretage periodevise undersøgelser, men vil staks tage spørgsmålet op med de tyrkiske myndigheder, hvis der skulle blive behov herfor. Enhver mistanke om bedrageri kan rapporteres direkte til Olaf (Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0644/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet

(25. februar 2000)

Om: Belgiens og Frankrigs adfærd over for Østrig

Belgien og Frankrig har i nogen tid ført en offensiv marginaliseringspolitik over for Østrig. Det sker ud fra en frygt for, at menneskerettighederne og mindretalsbeskyttelsen kunne være i fare i Østrig på grund af SPÖ's deltagelse i regeringen. Samtidig er Belgien og Frankrig i lighed med Tyrkiet de eneste lande, der stadig hverken har ratificeret eller undertegnet Europarådets rammeaftale om beskyttelse af nationale mindretal.

1. Er Frankrigs og Belgiens adfærd berettiget, når de to lande endnu ikke har undertegnet og ratificeret Europarådets rammeaftale om beskyttelse af nationale mindretal, og de europæiske minimumsnormer for mindretalsbeskyttelse derfor ikke er garanteret i nogen af de to lande?

2. Et det rimeligt, at ethvert land uanset dets egen politiske historie eller situation (f.eks. Frankrigs tomme stols politik i 1960'erne eller Storbritanniens vetopolitik) kan marginalisere et troværdigt medlem af Den Europæiske Union uden hjemmel?

Svar

(2. maj 2000)

Det ville ikke passe sig for Rådet at tage stilling til tiltag, der træffes af en eller flere af medlemsstaternes regeringer, og som ikke har nogen direkte betydning for arbejdet i Rådet. Sådanne tiltag vedrører de berørte medlemsstaters regeringer.