ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4135/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Ruslands beslutning om at udelukke en raekke produkter fra TIR-ordningen

Rusland har udelukket en lang raekke produkter fra transittransport inden for rammerne af TIR-ordningen, og transport til Rusland af de paagaeldende produkter kan ikke laengere foretages med TIR-dokumentet. Det russiske toldvaesen har underrettet Den Internationale Vejtransportorganisation (IRU) om dekret nr. 513, i henhold til hvilket der udstedes forbud mod transittransport paa russisk territorium af en raekke varer under anvendelse af TIR-dokumentet. Hovedparten af disse produkter er faellesskabsprodukter, f.eks. oel fremstillet af byg, sukker, sukkervarer, smoer og andre maelkefedtstoffer, chokolade, laegemidler, elektriske regnemaskiner, video- og tv-apparater, transportmidler osv.

Dette har alvorlige foelger for de europaeiske produkter og de europaeiske transportvirksomheder. Den russiske beslutning indebaerer navnlig, at de virksomheder, der er hjemmehoerende i Unionens perifere lande, f.eks. Graekenland, mister transportarbejde, da de graeske lastbiler tidligere havde mulighed for at transportere faellesskabsprodukter fra andre EF-lande til Rusland, en mulighed, de nu ikke laengere har.

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den har til hensigt at reagere paa de russiske myndigheders afgoerelse, idet den baade varetager EF-vognmaendenes interesser og sikrer retfaerdig konkurrence med vognmaend fra de oevrige europaeiske lande, som straeber efter oekonomisk og moralsk stoette fra EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (26. februar 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring vedroerende dekret nr. 513 fra den statslige russiske toldkomité, ifoelge hvilket der for 20 forskellige varekategorier skal traeffes saerlige sikkerhedsforanstaltninger, der ikke henhoerer under TIR-konventionen fra 1975. Kommissionen erkender, at saadanne foranstaltninger vil faa alvorlige foelger for eksportoerer og transportvirksomheder i Faellesskabet og vaere en potentiel trussel for denne ordnings fremtid, idet ordningen er af vaesentlig betydning for den internationale handel.

Kommissionen har for alle de beroerte sektorer reageret meget hurtigt ved direkte kontakter med den statslige russiske toldkomité og andre transport- og handelsforbindelser. Endvidere har Kommissionen bragt problemet paa bane paa moederne i Den OEkonomiske Kommission for Europa i Genève.

Gennemfoerelsen af dekret nr. 513 er senere blevet udsat til 1. april 1998. Kommissionen fortsaetter sin dialog med de russiske myndigheder og andre beroerte parter paa alle niveauer for at sikre dets endelige ophaevelse.
C 187/70 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
(98/C 187/110) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3850/97
af Jean-Pierre Be ·be·ar (PPE) til Kommissionen
(5. december 1997)
Om: BSE: industriel anvendelse af talg
I henhold til Kommissionens beslutning 97/534/EF af 20. juli 1997 (1) er det fra den 1. januar 1998 forbudt i Den
Europæiske Unions medlemsstater at anvende »risikomateriale med hensyn til overfłrbare spongiformeencephalopatier« fra kvæg, får og geder.
Der er i EU virksomheder, som fremstiller oliekemiske talgbaserede produkter, som f.eks. anvendes til
tekstilblłdgłringsmidler, tilsætningsstoffer til maling, trykkeriblæk eller emulgeringsmidler til vejasfalt.
Beslutning 97/534/EF burde derfor medfłre, at der hos aftagerne af disse produkter opstår tvivl med hensyn til
godkendelsen og tilladelsen til at anvende dem.
Ville det være muligt at beskytte folkesundheden og samtidig præcisere Kommissionens beslutning med hensyn
til import fra tredjelande for så vidt angår fremstilling af produkter til andet end farmaceutiske og kosmetiskeformål?
(1) EFT L 216 af 8.8.1997, s. 95.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler
(5. februar 1998)
I Kommissionens beslutning 97/534/EF af 30. juli 1997 om forbud mod anvendelse af risikomateriale med
hensyn til overfłrbare spongiforme encephalopatier forbydes fra den 1. april 1998 anvendelse af specificeretrisikomateriale til noget formål i Fællesskabet. I beslutningen defineres specificeret risikomateriale som:
a) kraniet, inklusive hjerne og łjne, mandler og rygmarv fra:
› kvæg over 12 måneder,› får og geder, som er over 12 måneder, eller som har en fast incisivus gennem gummerne;
b) milten fra får og geder.
Resultatet af denne beslutning for Fællesskabets talgproduktion er, at slagteriernes affald, som bruges til
råmaterialer, ikke vil indeholde det ovennævnte væv, men dette væv udgłr ikke en væsentlig del afråmaterialerne. Endvidere kan selvdłde kreaturer ikke anvendes til talgproduktion, men sådanne kroppe udgłren meget lille del af råmaterialerne. Resultatet af beslutning 97/534/EF på talgproduktionen i Fællesskabet vilderfor være ubetydeligt.
Hvad angår import fra tredjelande kræves i beslutningen kun, at produkter til fłdevarer, dyrefoder, medicinske,
farmaceutiske og kosmetiske formål er certificeret fri for specificeret risikomateriale. Den berłrer ikketalgprodukter til industriel brug.
Kommissionen er dog bekendt med den af det ærede medlem nævnte bekymring i visse kredse for, at ordlyden af
beslutningen kan give anledning til forskellige fortolkninger. Fłlgelig har Kommissionen som led i en ændringaf beslutningen i lyset af ny videnskabelig rådgivning til hensigt at benytte lejligheden til at præcisere indholdetaf teksten for at głre det klart, at den ikke gælder for produkter, som ikke udgłr en sundhedsrisiko.
(98/C 187/111) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3851/97
af Rijk van Dam (I-EDN) til Kommissionen
(21. november 1997)
Om: Religionsfrihed i Marokko
I sit svar på skriftlig forespłrgsel E-3136/97 (1) meddelte Kommissionen, at den ikke er i stand til at bekræfte
meddelelser om to kristnes uretmæssige udvisning fra Marokko. Forskellige organisationer, herunder »Jubilee
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3788/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (26. november 1997)

Om: Forskelsbehandling paa grund af handicap

Kommissionen har allerede gjort opmaerksom paa den svage formulering af bestemmelserne vedroerende bekaempelse af forskelsbehandling paa grund af - blandt andet - handicap (artikel 6 A), der blev indsat i Amsterdam-traktaten (manglen paa direkte resultater, kravet om enstemmighed i Raadet). Endvidere blev der i sidste oejeblik i den nye traktats artikel 118 (socialpolitik) sloejfet en saerlig henvisning til personer med specielle behov. Endelig har traktatens erklaering nr. 22, hvori det hedder, at der i henhold til traktatens artikel 100 A skal tages hensyn til handicappedes behov (tilnaermelse af lovgivningerne) - som foelge af dens retlige beskaffenhed - ikke bindende karakter.

Kan Kommissionen derfor besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvorledes har den til hensigt at sikre en optimal udnyttelse af denne svage traktatmaessige bestemmelse til fordel for personer med specielle behov?

2. Hvilke konkrete foranstaltninger vil den ivaerksaette paa det paagaeldende omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (19. januar 1998)

Naar Amsterdam-traktaten traeder i kraft, vil Kommissionen i medfoer af artikel 13 kunne fremsaette forslag om bekaempelse af forskelsbehandling paa grund af handicap. Den nye bestemmelse bekraefter den fremgangsmaade, som Kommissionen har beskrevet i sin meddelelse af 30. juli 1996 med titlen »Lige muligheder for mennesker med handicap - En ny handicapstrategi for Det Europaeiske Faellesskab« ((EFT C 12 af 13.1.1997. )). Strategien tager hovedsagelig sigte paa at fremme en handicappolitik, som er baseret paa lige rettigheder, og som omfatter forskellige foranstaltninger, bl.a.: oprettelse af en tvaergaaende handicapgruppe for at sikre, at der i hoejere grad tages hensyn til handicappede, naar man udformer politik og tilrettelaegger relevante faellesskabsaktioner; oprettelse af en hoejtstaaende gruppe, som bestaar af medlemsstaternes repraesentanter paa handicapomraadet, for at udvide samarbejdet med medlemsstaterne og medlemsstaterne imellem paa dette omraade; fremme af aktiviteter inden for ikke-statslige organisationer og Det Europaeiske Handicapforum; udvidelse af strukturfondenes indsats, saerlig faellesskabsinitiativet Beskaeftigelse-Horizon.

Det er ogsaa vigtigt for handicappede, at man foregriber gennemfoerelsen af bestemmelserne om beskaeftigelse i Amsterdam-traktaten. Paa Det Europaeiske Raads moede i Luxembourg den 20. og 21. november 1997 blev det saaledes besluttet, at medlemsstaterne saerlig henleder deres opmaerksomhed paa de problemer, som handicappede konfronteres med, naar de skal integreres paa arbejdsmarkedet.

Med udgangspunkt i de andre perspektiver, der ligger i Amsterdam-traktaten, og i den endelige evaluering af det tredje faellesskabshandlingsprogram for handicappede - Helios II - (1993-1996) samt de pilotforanstaltninger og forberedende aktioner, der blev gennemfoert i 1997, er Kommissionen nu ved at undersoege, om det er hensigtsmaessigt at supplere ovennaevnte foranstaltninger, og i givet fald hvordan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3571/97 af Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) og Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: Hoejhastighedstog og miljoeet

Det italienske projekt vedroerende hoejhastighedstog har affoedt reaktioner fra kommunalforvaltninger, borgerkomitéer, miljoebeskyttelsesorganisationer og lokale egnsbeskyttelsesforeninger, der goer indsigelser over for linjefoeringerne Fréjus - Torino - Milano - Venezia, Milano - Genova og Milano - Bologna - Firenze - Rom - Napoli. Reaktionerne drejer sig om de skader, miljoeet vil blive paafoert, hvis projektet gennemfoeres i sin nuvaerende skikkelse, og om de negative foelger for menneskers helbred, landskabet og oekosystemernes balance. Reaktionerne er mundet ud i et andragende til Europa-Parlamentet, der er underskrevet af 35.000 personer. Kan Kommissionen

1. oplyse, om den kender til det italienske projekt?

2. oplyse, om der i forbindelse med projektet er taget hensyn til miljoeindvirkningsvurderingen?

3. oplyse, om miljoeindvirkningsvurderingen holder sig inden for de parametre, der er opstillet i EU-direktiverne til beskyttelse af miljoeet og af borgernes sundhed?

4. vurdere, om der efter de foerste erfaringer er grund til fremover at foretraekke den alternative loesning med variabel teknologi (hoejhastighedstoget Pendolino) frem for den teknologi, der anvendes til hoejhastighedstog i andre europaeiske lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. januar 1997)

Ifoelge Kommissionens oplysninger er der foretaget en vurdering af virkninger paa miljoeet (VVM) for det projekt, som de aerede medlemmer henviser til.

Kommissionen opfordrer derfor de aerede medlemmer til at fremsende mere praecise og detaljerede oplysninger om manglende hensyntagen til miljoeaspekter under gennemfoerelsen af ovennaevnte projekt. Kommissionen er kun berettiget til at afkraeve oplysninger fra en medlemsstat eller indlede en overtraedelsesprocedure, saafremt der indgives en klage, som henviser til specifikke forhold, der falder inden for rammerne af direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985. )).

Loesningen med variabel teknologi (Pendolino) goer det muligt at afkorte rejsetider og kunne bidrage til en mere effektiv anvendelse af (bestaaende) infrastruktur. Det maa imidlertid tages i betragtning, at hastighedsforskelle mellem tog paa samme spor kan foraarsage betydelige kapacitetsproblemer. Derfor kan loesningen med variabel teknologi ikke erstatte moderniseringen og opfoerelsen af infrastruktur til hoejhastighedstog.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3784/97 af Carlos Pimenta (PPE) til Kommissionen (26. november 1997)

Om: Gennemfoerelse af forslag til Raadets afgoerelse (97/C 207/11) om undertegnelse og indgaaelse af en aftale om internationale standarder for human faeldefangst mellem Det Europaeiske Faellesskab, Canada og Den Russiske Foederation

Hvis Raadet, som Kommissionen foretraekker det, beslutter sig for at forkaste Europa-Parlamentets udtalelse og i stedet vedtager at indgaa den foreslaaede aftale med Canada og Den Russiske Foederation, hvordan vil Kommissionen da sikre gennemfoerelsen af aftalens bestemmelser i Den Europaeiske Union?

Agter Kommissionen naermere bestemt at forelaegge forslag til enten direktiv eller forordning og i bekraeftende fald paa hvilket retsgrundlag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (21. januar 1998)

Kommissionen vil gerne minde det aerede medlem om, at aftalen om internationale standarder for human faeldefangst mellem Faellesskabet, Canada og Den Russiske Foederation endnu ikke er ratificeret.

Kommissionen kan, selvom den allerede overvejer disse spoergsmaal, ikke udtale sig formelt herom, foer Raadet formelt har indgaaet aftalen. Parlamentet vil blive holdt underrettet via de almindelige procedurer, hvis Kommissionen vedtager et eventuelt forslag med hensyn til gennemfoerelsen af denne aftale.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3250/97 af Friedhelm Frischenschlager (ELDR) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Dyretransporter

Hvilke skridt har kommissaer Fischler hidtil taget for at fremme opfoerelsen af koelehuse i Libanon, enten som led i MEDA-programmet eller via EIB-laan?

Hvorfor yder Kommissionen fortsat en eksportpraemie ved transport af levende dyr, men ikke ved koeletransporter?

Hvor mange kilo levende kvaeg og hvor mange kilo nedkoelet koed eksporterer EU aarligt til Libanon?

Vil Kommissionen fremover ogsaa inddrage ikke-statslige organisationer i sit arbejde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. december 1997)

Kommissionen har meddelt de libanesiske myndigheder, at det ikke er muligt at finansiere et koelehus som led i MEDA-programmet. En saadan finansiering kraever, at nogle betingelser (forenelighed med MEDA-retningslinjerne og forelaeggelse som led i et vejledende libanesisk program) er opfyldt. Desuden kraever det nogle garantier med hensyn til erstatning af import af levende dyr med import af koed paa linje med projektets generelle maalsaetning. Paa dette stadium har Libanon ikke forelagt et projekt, der opfylder disse betingelser, men Kommissionen vil fortsaette droeftelsen med de libanesiske myndigheder.

Der betales baade eksportrestitutioner for levende dyr og for fersk og frosset oksekoed. Restitutionen for oksekoed og levende dyr fastsaettes mindst en gang hver tredje maaned og offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Eksport af levende dyr er en vigtig afsaetningsmulighed for EU's oksekoedsmarked og kan naeppe erstattes af eksport af oksekoed paa grund af forskellene i slagtemetode, manglen paa koelelagre i importlandene og manglende efterspoergsel efter fersk koed af den kraevede kvalitet i disse lande. Hvis det skulle blive umuligt at eksportere levende dyr fra EU paa grund af urealistiske krav eller uforholdsmaessigt store omkostninger eller simpelthen paa grund af en gradvis afskaffelse af eksportrestitutionerne, ville andre leverandoerer overtage disse markeder (Australien eksporterer flere og flere levende dyr til de arabiske lande med en betydeligt laengere transporttid end transporttiden fra EU).

Eksporten fra EU til Libanon i de sidste tre aar af levende dyr (slagtet vaegt) og fersk og frosset oksekoed fremgaar af nedenstaaende oversigt:

>TABLE>

Kommissionen raadfoerer sig med regelmaessige mellemrum med ikke-statslige organisationer om politikken paa dyrevelfaerdsomraadet, navnlig Europagruppen for Dyrs Velfaerd, den europaeiske sammenslutning af dyrevelfaerdsgrupper.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4018/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Oprettelse af en graesk afdeling paa den tredje Europaskole i Bruxelles

Til trods for det betragtelige antal graekere i Bruxelles er der kun én graesk afdeling paa de eksisterende Europaskoler i Bruxelles. Inden for den naermeste fremtid ventes en foroegelse af antallet af graesktalende i Bruxelles paa grund af overflytningen af Revisionsretten fra Luxembourg samt Cyperns tiltraedelse af EU, og et stigende antal graekere vil slaa sig ned i Bruxelles.

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger for at faa oprettet en yderligere graesk afdeling paa den tredje Europaskole, der er under opfoerelse? Dette krav er i oevrigt allerede blevet stoettet af en lang raekke foraeldre (320 underskrifter), og den faste graeske repraesentation har heller ikke noget at indvende imod dette.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (4. februar 1998)

Kun Det OEverste Raad, der er det mellemstatslige organ, som er ansvarligt for Europaskolerne, har kompetence til at fastlaegge undervisningens indhold og tilrettelaeggelse. Det er derfor dette organ, der beslutter hvilke sproglige afdelinger, der skal vaere i den tredje Europaskole, der er under opfoerelse. Denne beslutning maa forventes at blive taget paa grundlag af de principper, disse skolers uddannelsessystem bygger paa.

Kommissionen, der er medlem af Det OEverste Raad og laegger stor vaegt paa, at Europaskolerne fungere godt, vil sikre at alle principper bliver overholdt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3841/97 af Stephen Hughes (PSE) til Kommissionen (5. december 1997)

Om: Sikkerheden i Athens lufthavn

For nylig var der en artikel i den britiske avis The Times, hvori det blev antydet, at sikkerhedsudstyret i Athens lufthavn var i en ellendig forfatning og havde vaeret det i laengere tid. I artiklen oplystes det endvidere, at lufthavnsmyndigheden ikke havde planer om at anskaffe nyt udstyr eller erstatte det mangelfulde sikkerhedsudstyr.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt der er taget for at garantere EU-borgernes sikre transit gennem en af Unionens travleste lufthavne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (15. januar 1998)

Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger, der bekraefter, at situationen i Athens lufthavn er, som den beskrives af det aerede medlem i forespoergslen. Kommissionen gaar ud fra, at det drejer sig om udstyr til detektion af vaaben og spraengstoffer i lufthavne og ikke sikkerhedsudstyr.

Kommissionen har ingen hjemmel til at intervenere i forhold vedroerende de enkelte medlemsstaters luftfartssikkerhed. Unionstraktatens afsnit VI giver mulighed for samarbejde om retlige og indre anliggender medlemsstaterne imellem, men det er alene medlemsstaterne, der kan tage initiativ til et saadant samarbejde.

Kommissionen deltager imidlertid som observatoer i arbejdsgruppen om sikkerhed inden for Den Europaeiske Konference for Civil Luftfart (ECAC).

Hvis det aerede medlem har yderligere eller mere detaljerede oplysninger om sikkerhedsudstyr eller udstyr til detektion af vaaben og spraengstoffer, opfordres han til at indsende disse til Kommissionen eller til de paagaeldende nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3895/97 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (11. december 1997)

Om: Loensedler med angivelser i euro

Talrige institutioner, organer og virksomheder har allerede paabegyndt en praksis med at angive beloeb paa deres ansattes loensedler i euro og den nationale valuta, for at de paagaeldende arbejdstagere gradvis kan vaenne sig til en valuta, som vil aendre europaeernes vaner.

Denne form for foranstaltninger vil ledsaget af andre som f.eks. betaling af kommunale afgifter i euro, bidrage til at lette alle europaeiske borgeres forstaaelse for euroen.

Kommissionen bedes oplyse, om den goer sin indflydelse gaeldende for, at der skal ske en udbredelse af foranstaltninger som ovennaevnte, saaledes at de europaeiske borgere allerede nu faar lettere ved at anvende og vaenne sig til angivelser i euro og dermed indstille sig paa de nye valutamaessige realiteter, som vil knytte alle borgere i Den Europaeiske Union meget taettere sammen.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (15. januar 1998)

Kommissionen deler fuldt ud de synspunkter, det aerede medlem giver udtryk for. Den glaeder sig over det engagement, partnerne i den offentlige og private sektor udviser med henblik paa at sikre, at euroen indfoeres saa gnidningsloest som muligt.

Kommissionen beskriver i meddelelsen »Praktiske aspekter af indfoerelsen af euroen« ((KOM(97) 491 endelig udg. )), der netop er offentliggjort, hvordan den tager den informationsmaessige udfordring, som euroen skaber, op.

Kommissionen har nedsat forskellige raadgivende ekspertarbejdssgrupper, der skal foretage en mere detaljeret undersoegelse af de specifikke aspekter af den informationsmaessige udfordring. Disse grupper skal snart forelaegge deres rapporter, hvorefter Kommissionen hurtigt vil drage de noedvendige politiske konklusioner. En foerste gruppe undersoeger de tekniske og omkostningsmaessige konsekvenser af dobbeltangivelser, dvs. angivelse af priser og/eller vaerdier i baade nationale valutaenheder og i euro. En anden gruppe undersoeger, hvordan man kan hjaelpe borgerne med at forstaa priser og vaerdier i euro.

Kommissionen er sig bevidst, at de offentlige administrationer spiller en central rolle i overgangen til euroen og har bedt de nationale myndigheder om at forelaegge overgangsplaner ved udgangen af 1997. Naesten alle medlemsstater har allerede forelagt saadanne planer, som i de fleste tilfaelde aabner mulighed for at indgive selvangivelser i euro i overgangsperioden. I mange tilfaelde omfatter retten til at indgive selvangivelser i euro i overgangsperioden ogsaa privatpersoners selvangivelser. Det paalaegger de nationale myndigheder at traeffe beslutning om detaljerne i den offentlige administrations overgang til brugen af euro. Kommissionen vil aflaegge rapport om alle medlemsstaternes overgangsplaner i den naermeste fremtid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3283/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (21. oktober 1997)

Om: Manglende pleje paa hospitaler af aeldre efter kateterindgreb i hjertet

1. Mener Raadet ikke, at hospitaler, der udfoerer kateterindgreb paa midaldrende, boer beholde patienten under observation i mindst to dage efter indgrebet, saaledes som dette angives i informationsmateriale fra Nederlandse Hartstichting (den nederlandske hjerteforening), hvilket imidlertid for nylig ikke skete paa et hospital i Amsterdam med den konsekvens, at patienten doede?

2. Kan Raadet oplyse, i hvilke bestemmelser dette kraeves?

3. Kan Raadet garantere, at disse retningslinjer overholdes strengt i medlemsstaterne?

4. Kan Raadet bekraefte, at den voksende gruppe af aeldre, der med deres arbejde har ivaerksat Europas oekonomiske blomstring vaekst, ikke bliver ofre for en rent oekonomisk politik paa hospitalerne, men kan blive paa disse under sagkyndig observation i to dage efter et kateterindgreb i hjertet?

Svar (26. februar 1998)

Det spoergsmaal, som det aerede parlamentsmedlem rejser, er ikke omfattet af bestemmelser, der er vedtaget i henhold til traktaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-4230/97 af Pierluigi Castagnetti (PPE) til Kommissionen (14. januar 1998)

Om: Godkendelse af det enkelte programmeringsprogram for regionen Friuli Venezia Giulia

Regionen Friuli Venezia Giulia forelagde Kommissionen sit enkelte programmeringsprogram for maal 2 vedroerende perioden 1997-1999 i begyndelsen af august.

Trods meget intense forhandlinger og forsikringer om en hurtig afslutning paa beslutningsproceduren har Kommissionen stadig ikke godkendt programmeringsprogrammet.

Kan Kommissionen forklare, hvad der er aarsag til denne forsinkelse?

Er Kommissionen klar over, at den ubegrundede udsaettelse af afgoerelsen forvolder de regionale myndigheder betydelige problemer i forbindelse med gennemfoerelsen af de planlagte foranstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (6. februar 1998)

Det glaeder Kommissionen at kunne meddele, at det samlede programmeringsdokument for maal 2 for Friuli-Venezia-Giulia for perioden 1997-1999 blev vedtaget den 18. december 1997.

Kommissionen beklager den forsinkelse, der er indtraadt i forbindelse med dens beslutning. Grunden er foerst og fremmest, at det var noedvendigt at afklare visse aspekter af regionens forslag. Den vil goere sit yderste for at bistaa regionerne med at overvinde eventuelle vanskeligheder med gennemfoerelsen som foelge heraf.