ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0739/96 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Menneskeaber i Vestafrika

Vil Kommissionen bekraefte - paa baggrund af bekymringen over udryddelsen af menneskeaber i Vestafrika, som Kommissionen allerede har kendskab til - at den vil anvende sin revision af bevillingsrammen for ECOFAR-programmet under Den Europaeiske Udviklingsfond til at sikre, at truede arter i omraadet beskyttes som en forudsaetning for at modtage EU-stoette?

Vil Kommissionen bekraefte, at denne stoette kan suspenderes, hvis disse betingelser ikke opfyldes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (10. maj 1996)

Kommissionen er informeret om bekymringerne omkring udryddelsen af menneskeaberne i Afrika.

Foerste fase af projektet for beskyttelse og rationel udnyttelse af oekosystemerne i skovene i Centralafrika (Ecofac) har givet meget opmuntrende resultater med hensyn til beskyttelse af fauna, saerlig de udryddelsestruede arter som f.eks. menneskeaberne. Kommissionen mener, at en viderefoerelse af Ecofac-projektet vil vaere en egnet loesning til at sikre den bedst mulige beskyttelse af menneskeaberne i de vanskeligt tilgaengelige regioner i Centralafrika. At suspendere Ecofac vil i programmets interventionsomraader vaere ensbetydende med, at alle hidtidige bestraebelser for beskyttelse af oekosystemerne i skovene i almindelighed og faunaen i saerdeleshed vil have vaeret forgaeves.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0318/96 af James Moorhouse (PPE) til Raadet (27. februar 1996)

Om: Brug af afstemning med kvalificeret flertal i Raadet

1. Kan Raadet oplyse, ved hvor mange lejligheder hver medlemsstat, med navns naevnelse, har enten afholdt sig fra at stemme eller har stemt imod forslag i Raadet om emner, der kraevede en afgoerelse med kvalificeret flertal, siden Maastricht-traktaten om Den Europaeiske Union traadte i kraft?

2. Kan Raadet oplyse, hvor mange forslag der siden da i alt har kraevet en afgoerelse med kvalificeret flertal, og hvor en medlemsstat enten har afholdt sig fra at stemme eller har stemt imod?

3. Kan Raadet oplyse, hvor mange forslag der i alt har kraevet en afgoerelse med kvalificeret flertal, og hvor fastlaeggelse af den faelles holdning eller vedtagelserne er sket med enstemmighed blandt medlemsstaterne?

Svar (1. juli 1996)

Generalsekretariatet for Raadet har tidligere som svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-2479/95 (EFT nr. C 56/20 af 26.2.96) meddelt det aerede parlamentsmedlem en oversigt over alle de endelige lovgivningsakter, der er vedtaget med kvalificeret flertal i perioden fra 6. december 1993 til 31. december 1994 med angivelse af hvilke delegationer, der stemte imod eller afholdt sig fra at stemme i hvert enkelt tilfaelde.

Fremover vil der i oversigten over Raadets aktiviteter - 1995-udgaven er i oejeblikket under forberedelse - blive offentliggjort en oversigt over Raadets lovgivningsakter med stemmefordeling.

Det aerede parlamentsmedlem goeres endvidere opmaerksom paa, at der siden oktober 1995 regelmaessigt er blevet udarbejdet oversigter over endelige lovgivningsakter, Raadet har vedtaget, under hensyn til adfaerdskodeks for offentliggoerelse af Raadets protokoller og erklaeringer. Disse oversigter, der ud over erklaeringerne til protokollen indeholder stemmefordelingen, fremsendes systematisk til Europa-Parlamentet.

For saa vidt angaar antallet af lovgivningsakter, der er vedtaget med hhv. enstemmighed og med kvalificeret flertal, fremgaar det af oversigterne for de sidste tre maaneder af 1995, at 57 ud af 73 endelige lovgivningsakter blev vedtaget med enstemminghed (heraf 8 med afholdelse), 14 med stemmer imod og 2 med stemmer imod og afholdelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0947/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Milano kommunes ejendomsadministration

Kommunernes ejendomme er et vigtigt og alt for ofte undervurderet middel til at afhjaelpe bolignoeden de store europaeiske byer, men ogsaa en ressource, der kan rette op paa de stramme budgetter i de store byers administrationer.

Milano kommune ejer en raekke ejendomme af stor vaerdi, som der aldrig er lavet en faelles fortegnelse over, og som er i elendig forfatning.

Meget EU-stoette, der er indbetalt som led i foranstaltninger til bevarelse af den arkitektoniske kulturarv, er gaaet til spilde netop paa grund af byens kommunaladministrations uduelighed og ligegyldighed, og det i en by, hvis borgmester er medlem af Europa-Parlamentet.

Kommissionen bedes som led i bestraebelserne for at beskytte den arkitektoniske kulturarv og kulturgoderne udarbejde en liste over de kulturgoder, der ejes af Milano kommune, ligesom den bedes oprette et observationsorgan for ejendomsmarkedet i byen og udstede et direktiv med praecise forvaltningsregler herfor.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (21. maj 1996)

Kommissionen deler det aerede medlems syn paa vigtigheden af Milanos arkitektarv, men skal bemaerke, at de eneste skridt, den kan tage for at anspore til bevarelsen af den europaeiske arkitekturarv, er dem der er omtalt i budgetmyndighedens bemaerkninger til de midler, der i 1996 er afsat til fordel for kulturen (budgetpost B 3.2000). Paa basis af disse bemaerkninger og i afventning af Raphael-programmets vedtagelse har Kommissionen for nylig taget initiativ til en raekke pilotprojekter om samarbejde om kulturarven gennem europaeiske net og partnerskaber ((EFT C 67, af 5.3.1996. )).

Endvidere - som det vil vaere det aerede medlem bekendt - ligger kompetencen for bevarelsen af kulturarven udelukkende hos medlemsstaterne. Kommissionens rolle er baseret paa subsidiaritetsprincippet, som fremgaar klart af EF-traktatens artikel 128.

I samme forbindelse skal Kommissionen oplyse det aerede medlem om, at den ikke har kompetence til at beskaeftige sig med de punkter, der er naevnt i forespoergslen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0574/96 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Det Statistiske Kontor

Kan Kommissionen bekraefte de statistiske oplysninger i dokumentudkastet fra DGY om helbredssituationen i Det Europaeiske Faellesskab (CEC/Y/F/I/LUX/13/95), ifoelge hvilke Det Forenede Kongerige er den eneste EU-medlemsstat, som har nettoudvandring?

I fortsaettelse af dette bedes Kommissionen fremsaette en vurdering af det lovforslag om asyl og indvandring, som med regeringens stoette er til behandling i det britiske parlament for oejeblikket, og til den foreslaaede indfoerelse af en saakaldt »hvid liste« over acceptable lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (11. april 1996)

Ifoelge de seneste tal (ud- og indvandringsstatistikkerne fra 1995), der omfatter aarene 1960 til 1993, har Det Forenede Kongerige fra 1983 vedvarende haft en aarlig gennemsnitlig nettoindvandring paa omkring 50 000. Den rapport om helbredssituationen i Det Europaeiske Faellesskab ((KOM(95) 357 endelig udg. )), som det aerede medlem henviser til, var baseret paa UK-tal, der senere er blevet revideret.

Hvad lovsforslaget om asyl og indvandring angaar, ville det vaere uhensigtsmaessigt af Kommissionen at udtale sig, saa laenge det er til behandling i det nationale parlament.

Med hensyn til den hvide liste over acceptable lande, som nogle af medlemsstaterne har indfoert de senere aar, henviser Kommissionen det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-46/95 fra Johanna R.H. Maij-Weggen ((EFT C 175 af 10.7.1995. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0420/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Raadet (29. februar 1996)

Om: Anerkendelse af Imia som graesk

I »Agence Europa« nr. 6659 (3.2.96) offentliggjordes en erklaering fra talsmanden for det italienske formandskab, hvori det blev angivet, at det italienske formandskab for Den Europaeiske Union stoettede den graeske opfattelse af, at Imia er graesk.

Jeg vil gerne vide, om denne holdning hos det italienske formandskab ogsaa er holdningen hos EU's Ministerraad?

Samlet svar (25. juni 1996)

Raadet (almindelige anliggender) droeftede situationen i AEgaeerhavet i februar og gav udtryk for bekymring med hensyn til den seneste udvikling, som beroerer Unionen generelt og dens forbindelser med Tyrkiet.

Raadets formandskab opfordrede parterne til fortsat at vise tilbageholdenhed og til at afholde sig fra enhver aktion, som risikerer at oege spaendingen, og fra enhver demonstration af vaebnet magt.

Raadets formandskab opfordrede ogsaa Graekenland og Tyrkiet til indbyrdes at oprette en kriseforebyggende mekanisme og fandt, at tvisten og de territoriale spoergsmaal udelukkende skulle bilaegges af rettens vej, dvs. af Den Internationale Domstol.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0977/96 af Heidi Hautala (V) til Kommissionen (22. april 1996)

Om: Forbud mod burhoens

Kommissionens Raadgivende VeterinaerKomité udgav i 1992 en rapport om aeglaeggende hoens' velbefindende under forskellige opdraetningsforhold. Rapporten viser tydeligt, at de aeglaeggende hoens' velbefindende forvaerres under opdraetningen i bure. I Finland er spoergsmaalet dukket op, eftersom Rigsdagen for nylig besluttede at forbyde burhoens fra 2005 af hensyn dyrebeskyttelsen, medmindre udviklingen i EU og dens medlemslande taler for en laengere overgangsperiode.

Agter Kommissionen at foelge op paa det grundlaeggende arbejde fra begyndelsen af 1990'erne og snarest fremsaette et forslag om forbud mod burhoens paa unionsplan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. maj 1996)

I henhold til Raadets direktiv 88/166/EOEF ((EFT L 74 af 19.03.1988. )) om mindstekrav vedroerende beskyttelse af burhoens skal Kommissionen forelaegge en rapport om den videnskabelige udvikling med hensyn til hoeners velfaerd i forskellige opdraetssystemer ledsaget af eventuelle forslag til relevante tilpasninger.

Den Videnskabelige Veterinaerkomité vedtog i maj 1992 en betaenkning, der redegjorde for de senest foreliggende videnskabelige oplysninger om hoeners velfaerd. Kommissionen har bedt komitéen om at ajourfoere og genoverveje denne betaenkning inden august dette aar. Kommissionen har til hensigt at forelaegge sin egen rapport sammen med eventuelle forslag for Raadet senere i aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0923/96 af Wilmya Zimmermann (PSE) og Annemarie Kuhn (PSE) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: En idébank i Kommissionen

Er det Kommissionen bekendt, at man ikke kun i mange private virksomheder, men efterhaanden ogsaa inden for administrationen i de fleste medlemsstater med succes anvender et idébanksystem? Er den klar over, at en saadan idébank giver medarbejderne mulighed for uden om den saedvanlige tjenestevej at indgive konkrete forslag til forbedring til et udvalg nedsat af personalerepraesentanterne og den paagaeldende administrations ledelse i faellesskab? Er den klar over, at dette udvalg er sammensat paritetisk og raader over beslutningsbefoejelser, og at de forslag, det traeffer afgoerelse om, ikke blot kan foere til store besparelser, men ogsaa til stoerre effektivitet?

Er Kommissionen opmaerksom paa, at en idébank ikke blot kan oege motivationen blandt medarbejderne, men ogsaa bringe deres kreative evner til udfoldelse? Hvis det er tilfaeldet, hvorfor har Kommissionen da endnu ikke indfoert et idébanksystem i sin administration?

Er Kommissionen af den opfattelse, at en idébank netop i en tid, hvor midlerne er knappe, kunne bidrage til en mere effektiv anvendelse af midlerne og dermed til en saenkning af administrationsudgifternes procentvise andel af budgettet?

Er Kommissionen parat til i samraad med personalerepraesentanterne at fremme indfoerelsen af en idébank med henblik paa at goere sin administration mere effektiv, borger- og miljoevenlig og energibevidst? Hvis det er tilfaeldet, vil den da under forhandlingerne med personalerepraesentanterne laegge vaegt paa en uvildig, saglig korrekt og hurtig behandling af forslagene til forbedringer? Vil den gaa ind for, at forslag, der foerer til besparelser og oeget effektivitet, beloennes paa passende vis?

Kan Kommissionen naevne et tidspunkt, hvor den vil optage forhandlinger med personalerepraesentanterne om indfoerelse af en idébank (eventuelt paa forsoegsbasis)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (29. maj 1996)

Idébankordningen har man kendt laenge baade i private virksomheder og i offentlige organisationer. Om det har vaeret en succes eller ej, afhaenger af organisationen, og af hvorledes ordningen er blevet brugt.

Kommissionen har allerede af visse personalerepraesentanter faaet forelagt et forslag til en saadan idébankordning. Efter anmodning fra den kommissaer der har ansvaret for personale, administration og budget, er man for oejeblikket i gang med at undersoege, hvorvidt en saadan ordning er en god idé og hvorledes den eventuelt kan indfoeres.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0701/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Udbetalinger fra EFRU, EFS og EUGFL-udvikling i perioden 1989-1993

Analysen af udbetalingerne fra EFRU, ESF og EUGFL i perioden 1989-1993, viser store udsving i Spanien og Italien.

Saaledes modtog Italien i 1991 betalinger paa 1.336,36 mio ecu, hvilket i 1993 steg til 3.406,6, dvs. de modtagne betalinger blev fordoblet. Derimod oplevede Spanien et stort fald i perioden 1992-1993, og kom til at ligge under Italien med betalinger i 1993 paa kun 2.971,3 mio ecu.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke vigtige faktorer der forklarer disse store udsving?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (23. april 1996)

Den finansielle forvaltning af strukturfondenes interventioner afspejler, hvor langt man er naaet med foranstaltningerne i marken. Dette betyder, at den tidsmaessige udvikling i betalingerne afhaenger af ivaerksaettelsen af programmerne.

De medlemsstater, for hvilke der blev gjort tilfredsstillende fremskridt med EF-stoetterammerne for perioden 1989-1993, modtog saaledes mere i begyndelsen af perioden end i slutningen. Dem, for hvilke der har vaeret tale om betydelige forsinkelser, modtog derimod kun smaa beloeb i begyndelsen og mere i slutningen. Samlet vil hver medlemsstat for perioden 1989-1993 modtage de betalinger, den har ret til.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0743/96 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Maerkningssystem for »venlige« dyreopdraetsmetoder

Der er store forskelle i dyrevelfaerdsstandarder mellem medlemsstaterne i EU.

Vil Kommissionen undersoege muligheden for at indfoere et maerkningssystem for animalske produkter, hvorved det attesteres, at disse produkter stammer fra dyr, der holdes under forhold, der er i overensstemmelse med anerkendte »venlige« dyrevelfaerdsstandarder?

Paa baggrund af de fleste EU-borgeres bekymring over dette spoergsmaal ville dette vaere en positivt skridt til at opmuntre alle landbrugere til at indfoere dyreopdraetsmetoder, der bidrager til gode dyrevelfaerdsstandarder, samtidig med at forbrugerne kan traeffe deres valg paa et bedre grundlag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. april 1996)

Kommissionen er klar over, at der for oejeblikket er forskelle i dyrevelfaerdsnormerne ikke alene medlemsstaterne imellem, men ogsaa i selve medlemsstaterne. Et af hovedformaalene med de direktivter, der hidtil er udstedt paa dette omraade, er at faa indsnaevret saadanne forskelle. De tre direktiver ((Direktiv 88/166/EOEF - EFT L 74 af 19.03.1988 Direktiv 91/629/EOEF og 91/630/EOEF - EFT L 340 af 11.12.1991. )) om betingelser for husdyropdraet er imidlertid baseret paa mindstekrav, og der kan derfor i et vist omfang stadig vaere forskellige normer.

Hvad maerkning angaar vil Kommissionen henvise det aerede medlem til dets svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-1476/92 fra Pollack ((EFT C 289 af 05.11.1992. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0424/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Stoette til dyremishandling

Det har vaeret fremfoert, at EU-midler, der er oeremaerket til udvikling af kultur og turisme (maaske midler fra Kaleidoskop eller Raphael) er blevet brugt til at stoette grusomme dyrefester som f.eks. dem, der finder sted i Spanien, og som tidligere har givet anledning til saa mange kvaler. Vil Kommissionen foretage en grundig undersoegelse af, om der har vaeret brugt midler paa denne maade og i bekraeftende fald straks saette en stopper herfor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (23.april 1996)

Kommissionen goer det aerede medlem opmaerksom paa, at KALEIDOSKOP-programmet (og tidligere det samme programs pilotprojekt) har til formaal at fremme og at stoette medlemsstaternes projekter inden for nutidskunst og at fremme det kulturelle samarbejde mellem medlemsstaterne.

Det vaesentligste formaal med Kommissionens pilotprojekter vedroerende kulturarven (som f.eks. RAPHAEL, der stadig droeftes i Faellesskabets institutioner) er at stoette medlemsstaterne i deres bestraebelser paa at restaurere og bevare arkitekturarven.

De »grusomme dyrefester«, som det aerede medlem omtaler, kan derfor ikke have faaet stoette fra Faellesskabets kulturprogrammer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0879/96 af James Moorhouse (PPE) til Kommissionen (17. april 1996)

Om: Sikkerhedsbestemmelser paa el-omraadet

Raader Kommissionen over detaljerede oplysninger om doedsulykker foraarsaget af elektriske stoed paa baggrund af de fortsatte forhandlinger i CENELEC med henblik paa at harmonisere stikkontakter og stikdaaser i hele EU og de bekymringer, dette har givet anledning til blandt forbrugerne?

Har Kommissionen nogen skoen over de samlede omkostninger for de enkelte husholdninger og virksomhederne ved indfoerelse af ensartede el-normer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (15. maj 1996)

Kommissionen og medlemsstaterne indsamler detaljerede oplysninger om alle ulykker i hjemmet og i fritiden inden for rammerne af 'Ehlass-beslutningen' ((EFT L 331 af 21.12.1994, s. 1, som aendret ved EFT L 120 af 31.5.1995. )). Det fremgaar af Kommissionens data, hvor mange af ulykkestilfaeldene med doedelig udgang skyldtes elektricitet. Af disse data fremgaar det ogsaa, hvilket produkt der indgik i ulykken. Dog er stikkontakter og -daaser ikke registreret som selvstaendige produkter, men betragtes som dele af et stoerre produkt som for eksempel en lampe eller en vaskemaskine.

Desuden er det som foelge af den maade, hvorpaa de nationale rapporter udarbejdes, umuligt at sammenkaede en bestemt ulykkesmekanisme med et bestemt produkt. Konklusionen er, at Kommissionens data ikke er saerlig anvendelig til at konstatere, om stikkontakter eller -daaser indebaerer en risiko for forbrugerne.

Med hensyn til den anden del af forespoergslen vedroerende omkostningerne henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel nr. P-0325/96 ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 22. )) fra Hr. Mombaur.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0583/96 af Reimer Boege (PPE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Salgsfremmende programmer for landbrugsprodukter og levnedsmidler

Der er sket en kraftig skaerpelse af konkurrencen for landbrugsprodukter og levnedsmidler paa verdensmarkedet som foelge af aftalerne i GATT-sammenhaeng og andre indroemmelser over for tredjelande.

Mener Kommissionen ikke, at det i den forbindelse er paakraevet at stoette europaeisk landbrugs internationale konkurrenceevne ved at oege EU's salgsfremmende aktiviteter?

Hvorledes bedoemmer Kommissionen muligheden for eventuelt at benytte ikke-anvendte midler fra EUGFL's Garantisektion til finansiering af EU-programmer for eksportfremme og afsaetning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. april 1996)

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at de salgsfremmende foranstaltninger for EF-landbrugsprodukter i tredjelande boer styrkes.

Den skal minde om, at saadanne foranstaltninger allerede er gennemfoert for visse produkters vedkommende. Den undersoeger for oejeblikket mulighederne for at udvide disse foranstaltninger til andre produkter, for hvilke der ikke ydes eksportrestitutioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0525/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: HELIOS-programmet

Vil Kommissionen soerge for, at der installeres en teksttelefon til opkald fra doeve borgere i alle Kommissionens kontorer i hver medlemsstat, samt at Kommissionens ansatte undervises i brugen heraf?

Er Kommissionen enig i, at en informationsservice uden saadanne telefoner noedvendigvis vil vaere en diskriminering af doeve borgere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (26. april 1996)

Kommissionen ser positivt paa det aerede medlems forslag, men inden der gives relativt store beloeb ud paa noget saadant, skal der gennemfoeres en omfattende undersoegelse, idet de tekniske muligheder er blevet stoerre og fremover vil vaere snaevert knyttet til edb. De apparater, man hidtil har haft, er standardapparater, som risikerer meget snart at blive teknisk foraeldede. Inden for rammerne af sin interne politik har Kommissionen til hensigt gradvis at gennemfoere princippet om ligebehandling af handicappede for saaledes tage hensyn til handicappedes specifikke behov.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0489/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Kampen mod reklame for kvaksalvere

Den nye aftale mellem den spanske laegesammenslutning og det spanske statslige telefonselskab, ifoelge hvilken kun autoriserede laeger kan annoncere under laegerubrikken paa telefonboegernes gule sider, har endelig skaffet laegerne oprejsning over for de kvaksalvere, som er traengt ind paa laegestandens omraade.

Man forsoeger ligeledes med dette initiativ at sikre, at brugerne faar sandfaerdige oplysninger om laegerne i telefonselskabets reklame- og informationsmedier.

Vil Kommissionen oplyse, om naevnte aftale er i overensstemmelse med de forskellige faellesskabsbestemmelser paa dette omraade, og om brugerne i de forskellige medlemsstater i overensstemmelse hermed er beskyttet af lignende aftaler, hvorved det undgaas, at kvaksalvere ustraffet kan annoncere i reklamemedier saasom de gule sider i de forskellige telefonselskabers telefonboeger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (22. april 1996)

Den eksisterende og foreslaaede lovgivning vedroerende annoncering inden for telekommunikation paabyder ikke teleselskaberne at undersoege, om abonnentens oplysninger er korrekte. I Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 95/62/EF af 13. december 1995 om ONP-vilkaar for taletelefonitjenesten ((EFT nr. L 321 af 30.12.1995. )) kraeves der en regelmaessig opdatering af annoncerne, men der stilles ikke noget krav om, at teleselskaberne skal undersoege, hvorvidt de givne oplysninger er korrekte.

I Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 95/46/EF af 24. okotber 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af saadanne oplysninger ((EFT nr. L 281 af 23.11.1995. )) som ogsaa finder anvendelse paa dette omraade, findes ingen yderligere tilfoejelser til spoergsmaalet. Der kraeves at de, som behandler personoplysninger, som f.eks. teleselskaber, skal soerge for, at oplysningerne er »korrekte og om noedvendigt ajourfoerte«. Det lydere endvidere i direktivet artikel 6, litra d), »der skal tages ethvert rimeligt skridt til at slette eller berigtige oplysninger, der er urigtige eller ufuldstaendige i forhold til det formaal, hvortil de indsamles, eller i forbindelse med hvilke de behandles paa et senere tidspunkt«. Denne bestemmelse er dog baseret paa behovet for at beskytte den person, som er genstand for oplysningerne, og ikke de personer, som bruger dem.