ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3011/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Teknisk bistand til demokratiseringsprocessen i Mongoliet

Resultatet af det valg, der blev afholdt i Mongoliet den 30. juni 1996, overraskede alle observatoererne, ikke mindst mongolerne. Det gamle kommunistparti er kommet i opposition, og koalitionen »den demokratiske union« vandt 50 af de 76 pladser i det mongolske parlament.

De nye regeringsmedlemmer, som er unge og uerfarne, skal opfylde 200 valgloefter og skabe markedsoekonomi. Premierminister Enkhsaikhan er 41 aar gammel, og han forsoeger f.eks. at undgaa, at centralbanken gaar fallit.

Hvad goer Kommissionen, eller hvad agter den at goere for at give den nye regering mulighed for at goere brug af europaeiske erfaringer med demokratiseringsprocesser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (20. december 1996)

Kommissionen blev for nylig gjort opmaerksom paa to store politiske og oekonomiske begivenheder i Mongoliet: de demokratiske partiers sejr ved parlamentsvalget i juni og Mongoliets optagelse i Verdenshandelsorganisationen. Kommissionen er helt paa det rene med, at baade Mongoliets nye regering og det nye parlament staar over for store udfordringer i deres nye arbejde.

Faellesskabets maal er at stoette de fremskridt, der er gjort i overgangsprocessen mod demokrati og markedsoekonomi i Mongoliet. Kommissionen vil derfor intensivere den faglige TACIS-bistand i de kommende fire aar. Det er hensigten at oege beloebet i det nationale TACIS-program for faglig bistand til Mongoliet til 20,5 mio. ECU i perioden 1996-1999 (dvs. en stigning paa over 20% om aaret i forhold til 1994-1995). Mongoliet vil i oevrigt ogsaa kunne drage fordel af de TACIS-programmer, der kaldes »demokratiprogrammer«, som har til formaal at yde stoette til at styrke demokratiet i modtagerlandene.

Desuden vil Mongoliet blive inddraget som fuldgyldig part i det regionale TRACECA-program (Transport Corridor Europe Central Asia).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3158/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Hestetransporter tvaers gennem Europa

Til trods for aarelange politiske diskussioner transporteres heste stadig tvaers gennem Europa under barbariske forhold. For nylig afsloeredes der atter et saadant tilfaelde i graensebyen Lauterbourg i Elsass. Det drejede sig om dyr, der skulle transporteres fra Polen via Elsass til Sydfrankrig. Politiet i Strasbourg har efter henvendelse erkendt, at saadanne transporter tidligere ikke altid har opfyldt de gaeldende bestemmelser vedroerende beskyttelse af dyr.

1. Hvilke oplysninger raader Kommissionen over med hensyn til det aarlige omfang af hestetransporter fra Polen til Frankrig eller andre EU-stater?

2. Hvilke initiativer vil Kommissionen tage for at sikre, at bestemmelser vedroerende beskyttelse af dyr overholdes i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. december 1996)

I 1995 blev der importeret ca. 38 000 heste til EF fra Polen. Kommissionen er klar over, at der har vaeret dyrevelfaerdsproblemer i forbindelse med importen af husdyr, navnlig heste, fra oesteuropaeiske lande. Kommissionen har dog ikke modtaget oplysninger om, at der i de senere aar har vaeret specielle dyrevelfaerdsproblemer i forbindelse med importen af polske heste til Frankrig.

Raadets direktiv 91/628/EOEF ((EFT L 340 af 11.12.1991. )) om beskyttelse af dyr under transport er nu blevet gennemfoert af stoerstedelen af medlemsstaterne, selv om det er klart, at det ikke kan anvendes direkte paa den del af dyretransporterne, der finder sted uden for EF's omraade, og direktivet indeholder visse bestemmelser til sikring af, at transportvirksomhederne overholder tilfredsstillende dyrevelfaerdsbetingelser under hele transporten.

Ved de aendringer af direktivet, der blev indfoert ved Raadets direktiv 95/29/EF ((EFT L 148 af 30.6.1995. )), er velfaerdsbetingelser og kontrolmekanismer blevet forbedret. Kommissionen har til hensigt at goere alt, hvad der staar i dens magt, for at sikre, at det aendrede direktiv gennemfoeres paa rette maade i medlemsstaternes lovgivning, og at de haandhaever dem korrekt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3576/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (17. december 1996)

Om: En klage fra Teresa Rey Rey (og fire andre medunderskrivere), som har deltaget i SOCRATES-ERASMUS-programmet i Bruxelles i Belgien i 1995-1996

Jeg har i min egenskab af medlem af Europa-Parlamentet for nylig modtaget en klage underskrevet af to elever (og deres respektive faedre), som har deltaget i det af Kommissionen finansierede SOCRATES-ERASMUS-program i Bruxelles i perioden 1995-1996. Klagerne giver udtryk for en vis utilfredshed med koordinatoren for dette program i Bruxelles.

Jeg vil hermed gerne goere Kommissionen bekendt med denne klage. Kan Kommissionen oplyse, om den allerede har kendskab hertil og lade mig dette vide, saaledes at jeg kan svare de paagaeldende personer, der har henvendt sig til mig for at finde en loesning paa problemet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (21. januar 1997)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3103/96 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Bestemmelser for reklamer rettet mod boern

Kontoret for De Europaeiske Forbrugerorganisationer (BEUC) og den nederlandske forbrugerorganisation (CB) har med stoette fra Kommissionen foretaget en undersoegelse af boern (i alderen fra 6 til 12 aar) og reklamer i de femten EU-medlemsstater. Konklusionen paa denne undersoegelse er, at de kommercielle teknikker, der anvendes over for boern, afspejler en alsidighed uden sidestykke, og de bliver vanskeligere og vanskeligere at spore. Af undersoegelsen fremgaar det endvidere, at boern udsaettes for et enormt kommercielt pres, som understreges yderligere af, at de er en meget modtagelig gruppe, der kan betegnes som et foretrukket maal for annoncoererne, navnlig fordi de for disse udgoer saavel et »primaert marked«, der bruger penge til at daekke egne behov, som et »bestemmende marked«, der oever indflydelse paa foraeldrenes valg som forbrugere, og endelig et »fremtidigt marked«, dvs. de er fremtidens forbrugere.

BEUC og CB mener paa baggrund heraf, at det er noedvendigt at sikre beskyttelsen af mindreaarige paa dette omraade, og henstiller til Kommissionen at indfoere en strengere lovgivning og i hoejere grad tilpasse de nye marketing-teknikker med henblik herpaa.

Agter Kommissionen paa denne baggrund at tage initiativ til at imoedekomme anmodningen fra BEUC og CB om at indfoere bestemmelser for reklamer rettet mod boern?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (8. januar 1997)

Kommissionen kan bekraefte, at den for at finde ud af, hvilke loesningsmuligheder der foreligger, har bidraget til finansieringen af en undersoegelse, som havde til formaal at analysere, hvad der karakteriserer den voksende reklamepaavirkning, og hvilken indflydelse den har paa boern og unge. Undersoegelsen blev gennemfoert i samarbejde med Kontoret for de Europaeiske Forbrugerorganisationer (BEUC) og Consumentenbond. For nylig offentliggjorde den internationale forbrugerorganisation Consumers International en anden rapport: »A spoonful of sugar« om TV-reklamer for naeringsmidler i henholdsvis Europa og andre verdensdele.

Kommissionen har en aabenbar interesse i reklamens overtalelsesmekanismer og i de tre aspekter af den paavirkning, som boern og unge udsaettes for. Kommissionens muligheder for at handle paa dette omraade begraenser sig ikke udelukkende til lovgivningsmaessige indgreb. Rapporterne fremhaever, at man ogsaa kan gaa andre veje, f.eks. via udformning af etiske forskrifter for reklameindustrien, ivaerksaettelse af en tilbundsgaaende undersoegelse af hvad der forstaas ved begrebet barn, og stoette til en bedre mediekontrol. Samtidig maa man, stadig ifoelge rapporten, ikke glemme, at uddannelse er af grundlaeggende betydning. Kommissionen fortsaetter dog med at undersoege, om det skulle vaere noedvendigt at traeffe lovgivningsmaessige foranstaltninger paa omraadet og i givet fald i hvilket omfang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2769/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og reform af tredje soejle samt Kommissionens initiativmonopol

Den irske europaminister og raadsformand Gay Mitchell forklarede i sin tale i Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spoergsmaal den 25. september 1996, at Raadets Sekretariat har forelagt regeringskonferencen et udkast, hvorefter saa vigtige omraader som asyl-, indvandrer- og visumpolitik bliver flyttet fra traktatens tredje soejle til dens foerste soejle.

Finder formandskabet det realistisk at bruge denne reform som et indirekte middel til at overdrage Kommissionen initiativmonopol paa omraader, der i den grad beroerer den nationale suveraenitet?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2765/96, E-2766/96, E-2767/96, E-2768/96, E-2769/96, E-2770/96, E-2771/96, E-2772/96, E-2773/96, E-2774/96, E-2775/96 og E-2776/96 (30. januar 1997)

Det er ikke Raadets opgave at udtale sig om de forskellige forslag, der er under behandling paa regeringskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3419/96 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (27. november 1996)

Om: Uregelmaessigheder i forbindelse med eksport af »feta« fra Danmark

Revisionsretten har i sin aarsberetning for 1995 konstateret en raekke kraenkelser og uregelmaessigheder med hensyn til anmodning om eksportrestitutioner for »feta« fra Danmark til tredjelande (forordning (EOEF) 3665/87). Samtidig oplyses det, at den kontrol, som de danske myndigheder har gennemfoert vedroerende det procentmaessige fedtindhold i toerstoffet samt det vand, der er indeholdt i produktet, ofte er ufuldstaendig og generelt utilfredsstillende med det resultat, at den »feta« der eksporteres ikke opfylder alle kriterierne for sammensaetning i overensstemmelse med forordning (EOEF) 3846/87 ((EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1. )).

Kan Kommissionen paa baggrund heraf oplyse, hvorledes den agter konkret at intervenere, saaledes at der i fremtiden ikke sker kraenkelser og konstateres uregelmaessigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (8. januar 1997)

Som anfoert i Kommissionens svar indeholdt i Revisionsrettens aarsberetning for 1995 ((EFT C 340 af 12.11.1996. )) vil der blive truffet beslutning om eventuelle finansielle konsekvenser af uregelmaessigheder i forbindelse med eksporten af fetaost fra Danmark i forbindelse med afslutningen af regnskaberne for 1994.

Kommissionen skal understrege, at en situation som den, der beskrives for Danmarks vedkommende, af tre grunde ikke skulle opstaa igen i fremtiden. For det foerste blev paa grundlag af forordning (EF) nr. 272l/95 ((EFT L 283 af 25.11.1995. )) vedtaget forordning (EF) nr. 1854/96 ((EFT L 246 af 27.9.1996. )) om opstilling af en liste over referencemetoder, der skal anvendes til analyse og kvalitetsvurdering af maelk og maelkeprodukter. Ved brug af den ny forordning, som traadte i kraft den l. oktober 1996, kan man klart identificere en referencemetode i en specifik analytisk situation. Endvidere er der for nylig blevet udsendt retningslinjer til fortolkning af analytiske resultater, som skulle sikre en bedre kvalitet af oplysninger og faerre kontroverser i forbindelse med evalueringen af resultaterne. For det andet indeholder forordning (EF) nr. 2123/96 ((EFT L 284 af 6.ll.1996 - Se endvidere forordning (EF) nr 2230/96, EFT L 305 af 27.ll.l996. )) om aendring af forordning (EF) nr. 3846/87 om fastsaettelsen af nomenklaturen over eksportrestitutioner for landbrugsprodukter mere specifikke krav til produktkoderne for ost, herunder feta, specielt med hensyn til maksimalt indhold af vand og det minimale procentmaessige fedtindhold. Disse krav finder anvendelse paa licensansoegninger indgivet efter 15. november 1996. For det tredje traadte forordning (EF) nr. 1109/96 ((EFT L 148 af 21.6.1996. )), der registrerer feta som en beskyttet oprindelsesbetegnelse, i kraft den 21. juni 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3498/96 af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Revisionsrettens aarsberetning 1995 - ESF i Det Forenede Kongerige

Kommissionen og Det Forenede Kongeriges regering kritiseres i Revisionsrettens nuvaerende beretning for at genaabne otte projekter fra 1993 paa trods af, at der ikke var noget retsgrundlag for denne udgift, som er i strid med finansbestemmelserne.

Kan Kommissionen oplyse Parlamentet om de noejagtige detaljer for de otte projekter, der er naevnt i Revisionsrettens beretning? Omfatter disse nationale uddannelsesplaner, lokale myndigheder, hoejere uddannelse eller den frivillige sektor, og vil Kommissionen angive den geografiske beliggenhed af ovennaevnte projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (21. januar 1997)

Kommissionen har i Revisionsrettens beretning, som omtalt af det aerede medlem, forklaret, at beslutningen om at anvende midler, der var tildelt Det Forenede Kongerige 1994-1999, til daekning af stoetteberettigede udgifter fra den forrige programperiode, hvilede paa artikel 14, stk. 3, i Raadets forordning (EOEF) nr. 4253/88 ((EFT L 374 af 31.12.1988 som aendret i EFT L 193 af 31.7.1993. )) om samordning af de forskellige strukturfonde indbyrdes og af de oevrige instrumenter.

Med hensyn til de noejagtige detaljer ved det aerede medlem, at Kommissionen ikke foelger betalingerne, naar det drejer sig om de enkelte projekter. Skulle det vaere noedvendigt med informationer om detaljer i specifikke projekter, kan disse informationer indhentes i undervisnings- og arbejdsministeriet i London.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2902/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Madforgiftning fra kalvekoed i Italien

Mere end 60 mennesker har faaet madforgiftning i de seneste uger i Campania i Italien efter at have spist kalvelever. Undersoegelser foretaget af sundhedsstyrelsen i september bekraeftede tilstedevaerelsen af clenbuterol, der er et betablokkende middel, i leverne eller et af de endnu farligere stoffer, som ulovligt gives til kalve, der kun er et par maaneder gamle, for at fremme vaeksten og goere dem mere profitable.

Har Kommissionen kendskab til disse forhold, og blev den orienteret at det italienske sundhedsministerium?

Er den enig med den italienske sundhedsminister, som er gaaet meget stille med doerene, og som tilsyneladende ikke har beordret en undersoegelse af slagterforretningerne i hele Italien?

Er den klar over, at alene i Piemonte var 57% af det koed, der blev konfiskeret i 1995, kalvekoed?

Hvad vil den goere for at beskytte forbrugerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. november 1996)

Kommissionen er af det italienske sundhedsministerium blevet orienteret om de af det aerede medlem naevnte forhold.

Enkelthederne vedroerende de undersoegelser, de italienske myndigheder har ivaerksat, vil blive meddelt Kommissionen senere, naar den igangvaerende juridiske undersoegelse er afsluttet. Ikke desto mindre er Kommissionen blevet orienteret om et antal foranstaltninger, de italienske myndigheder straks traf, nemlig tilbageholdelse af mistaenkte dyr og en epidemiologisk undersoegelse paa oprindelsesbedrifterne for de dyr, der udviste positiv reaktion; suspension af EF-godkendelsen af det paagaeldende slagteri; ivaerksaettelse af proceduren for annullering af tilladelsen til markedsfoering af veterinaerlaegemidler, der indeholder clembuterol, og som er beregnet til kvaeg (ventipulmin), samt styrkelse af kontrollen i forbindelse med den nationale plan for overvaagning af restkoncentrationer i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 86/469/EOEF om undersoegelse af dyr og fersk koed for restkoncentrationer ((EFT L 275 af 26.9.1986. )).

Kommissionen har ikke kendskab til procentdelen af konfiskeret koed i Piemonte i 1995.

Bestemmelserne i Raadets direktiv 96/23/EF om de kontrolforanstaltninger, der skal ivaerksaettes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf ((EFT L 125 af 23.5.1996. )), skulle goere det muligt for medlemsstaterne at tage stoerre hensyn til forbrugerbeskyttelse, navnlig i tilfaelde af ulovlig anvendelse af veterinaerlaegemidler eller indgift af forbudte stoffer. Desuden forbeholder Kommissionen sig ret til i givet fald at gennemfoere kontrol paa stedet i det omfang, dens begraensede personaleressourcer goer det muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2922/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Ajion Oros

Klostrene paa Ajion Oros udgoer for Graekenland og hele EU mindesmaerker, ikke alene for kristendommen men for hele kulturen.

Skattene i klostrene paa Ajion Oros er en del af den europaeiske kulturarv og et udtryk for den ortodokse religions oekumeniske karakter. Bevarelsen af disse skatte er noedvendig og boer prioriteres hoejt af Kommissionen.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Hvor store beloeb er der hidtil blevet stillet til raadighed af EU? Til hvilke formaal?

2. Hvor store beloeb er der planer om at stille til raadighed i de kommende aar? Til hvilke projekter? Hvem har ansvaret for kontrollen med disse beloeb fra det oejeblik, hvor de frigoeres og derefter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (16. december 1996)

Kommissionen er klar over den store religioese, historiske og kulturelle betydning af klostersamfundene paa Athosbjerget, og den har, paa basis af Parlamentets beslutninger og stoette i oevrigt, siden 1987 bidraget til at finansiere restaureringen af klostrene. Bidraget var i 1987 paa 100 000 ECU og 1989-1995 paa 300 000 ECU om aarets (der er ved at blive truffet beslutning om bidraget for 1996).

Disse finansielle bidrag er ydet over budgetpost B -3200 (der tager sigte paa at stoette programmer til beskyttelse og bevarelse af Europas rige kulturarv) direkte til centret for bevarelse af klostrene paa Athos-bjerget, der er ansvarligt for restaureringsarbejdet og staar under direkte tilsyn af ministeriet for Makedonien og Thrakien.

Den finansielle stoette gives paa grundlag af de aarlige restaureringsprogrammer, som det naevnte center indsender til Kommissionen (efter konsultation og aftale med klostersamfundene paa Athos-bjerget).

Da de finansielle engagementer afhaenger af, hvor store bevillinger der hvert aar afsaettes til kulturformaal paa Faellesskabets budget, er Kommissionen ikke i stand til at oplyse det aerede medlem om, hvor store stoettemidler der paa kortere eller laengere sigt kan ventes afsat til restaureringen af klostrene paa Athos-bjerget.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2343/96 af Richard Howitt (PSE) til Raadet (27. august 1996)

Om: Afgoerelser i Raadet, der er blevet blokeret af den britiske regerings ikke-kooperative politik

Kan Raadet opstille en liste over alle de afgoerelser, der er blevet blokeret af den britiske regerings ikke-kooperative politik i forbindelse med BSE-krisen, med angivelse i hvert enkelt tilfaelde af, om forslaget er faldet, eller om der er fastsat et foreloebigt tidspunkt, hvor hvert enkelt forslag igen skal droeftes i Raadet?

Svar (13. december 1996)

Som naevnt af det aerede parlamentsmedlem var der en raekke tekster, hvorom der kraeves enstemmighed, som ikke kunne godkendes paa forskellige raadssamlinger i perioden mellem den 28. maj 1996 og den 20. juni 1996, hvilket udelukkende skyldtes Det Forenede Kongeriges forbehold i relation til dets holdning til BSE-spoergsmaalet.

En af disse 36 tekster - den faelles aktion vedroerende Unionens stoette til valgprocessen i Bosnien-Hercegovina - blev vedtaget af Raadet (almindelige anliggender) paa samlingen den 10. juni 1996. De oevrige 35 blev alle vedtaget paa raadssamlinger, der fulgte efter Det Europaeiske Raad i Firenze den 21.-22. juni 1996.

Raadet vil soerge for, at listen med de paagaeldende tekster bliver sendt direkte til det aerede parlamentsmedlem sammen med en oversigt over de raadssamlinger, hvor de blev vedtaget.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3180/96 af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Det staaende Udvalg om Beskaeftigelse

Det staaende Udvalg om Beskaeftigelse er det eneste officielle moedested for Kommissionen, regeringerne og arbejdsmarkedets parter, hvad angaar dette omraade.

Mener Kommissionen, at regeringskonferencen med henblik paa tilpasning af de europaeiske institutioner vil faa nogen indflydelse paa Det Staaende Udvalg om Beskaeftigelse, der har eksisteret siden 1975?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. december 1996)

Inden for rammerne af regeringskonferencen foeres der p.t. droeftelser om en raekke forslag vedroerende traktatsmaessig indfoerelse af bestemmelser vedroerende beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger paa EF-plan samt droeftelser om nedsaettelse af et beskaeftigelsesudvalg. Kommissionen kan dog ikke paa forhaand kende udfaldet af disse droeftelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2909/96 af Tony Cunningham (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: En komparativ undersoegelse i EU om aarsagerne til doedsfald i trafikken

Ifoelge mine oplysninger findes der meget faa informationer om antallet af og aarsagerne til doedsfald i trafikken i Den Europaeiske Union. Agter Kommissionen med henblik paa at forbedre den europaeiske trafiksikkerhed at gennemfoere en komparativ undersoegelse paa faellesskabsplan om hyppigheden og arten af ulykker i trafikken, hvori er indblandet bilister og fodgaengere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (27. november 1996)

Det aerede medlem har ret i, at der kun foreligger faa statistiske oplysninger om faerdselsulykker i Faellesskabet. Derfor forelagde Kommissionen den 23. juli 1993 Raadet et forslag til beslutning om oprettelse af en EF-databank vedroerende faerdselsulykker. Ved beslutning af 30. november 1993 (93/704/EOEF) ((EFT L 329, 30.12.1993. )) stoettede Raadet oprettelsen af denne databank ved navn »CARE«.

For oejeblikket befinder CARE-projektet sig i udviklings- og valideringsfasen og vil blive gjort til genstand for en interimsrapport, som skal forelaegges Raadet i loebet af 1997. Paa laengere sigt vil CARE goere det for Kommissionen at gennemfoere sammenlignende undersoegelser paa faellesskabsplan af faerdselsulykker, hvorved der kan skabes et bedre grundlag for en foroeglse af trafiksikkerheden i Europa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3847/96 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (11. december 1996)

Om: Europaeiske byer og EU-midler

Udnyttelsesgraden for EU-midler i Italien ligger under det europaeiske gennemsnit, hvilket indebaerer et betydeligt tab for hele landet.

Kan Kommissionen paa denne baggrund:

1. forelaegge en oversigt over anmodninger om og anvendelse af EU-midler i de europaeiske hovedstaeders forvaltninger med praecisering af de forskellige programmer og stoerrelsen af de modtagne tilskud?

2. for Roms vedkommende forelaegge oplysninger om den hidtidige anvendelse af de disponible midler vel vidende, at der kun har vaeret et tilfaelde af anmodning om og opnaaelse af EU-finansiering (URBAN-programmet)?

3. saafremt den ikke skulle vaere i stand til at fremskaffe de oenskede oplysninger henvise til en instans eller et kontor, der kan besvare disse spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (20 december 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.