ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0924/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Fuldstaendige oplysninger om stoette til Israel og Palaestina

De ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen anmodes om at forelaegge nogle analytiske oversigter over oplysninger om den samlede stoette, der hidtil er ydet (siden de foerste aftaler, som Faellesskabet indgik (1977), hvis disse oplysninger findes) til Israel og Palaestina.

Vil det vaere muligt at soerge for, at disse oplysninger daekker den samlede stoette til hvert enkelt land fra samtlige mulige kilder (faellesskabsbudgettet, horisontale foranstaltninger, bilaterale aftaler og finansieringsprotokoller, EIB og alle andre faellesskabsinitiativer)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (7. maj 1998)

Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1314/98 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (29. april 1998)

Om: EURO 1999

I medfoer af den stabilitets- og vaekstpagt, som Det Europaeiske Raad vedtog paa sit moede i Amsterdam i juni 1997, skal medlemsstaterne paa mellemlang sigt soege at naa frem til en budgetsaldo, som er »taet paa balance eller i overskud«. Saafremt medlemsstaterne i de efterfoelgende aar fortsaetter med at justere budgettet, vil de offentlige finansers stilling dermed goere det lettere for medlemsstaterne at haandtere de budgetmaessige konsekvenser af en eventuel negativ udvikling i oekonomien.

Men hvordan mener Kommissionen, at situationen ville have vaeret i Finland i dag, hvis stabilitets- og vaekstpagten var blevet gennemfoert i perioden 1992-1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (2. juni 1998)

Stabilitets- og vaekstpagten er oprettet ved Det Europaeiske Raads resolution af 7. juni 1997 ((EFT C 236 af 2.8.1997. )) og Raadets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvaagningen af budgetstillinger samt overvaagning og samordning af oekonomiske politikker ((EFT L 209 af 2.8.1997. )) og Raadets forordning (EF) nr. 1467 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemfoerelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmaessigt store underskud (2). Pagten sigter mod budgetdisciplin i Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU) for derigennem at skabe de stabilitetsbetingelser, der er noedvendige for vedvarende vaekst. Pagten indeholder et effektivt program, der tilskynder en medlemsstat til at undgaa et uforholdsmaessigt stort underskud og til hurtigt at korrigere et saadant underskud, hvis det skulle opstaa.

I 1992 havde Finland et offentligt underskud paa 5,9% af bruttonationalproduktet (BNP). Efter Finlands tiltraedelse af Faellesskabet i januar 1995 traf Raadet den 10. juli 1995 afgoerelse om, at Finland havde et uforholdsmaessigt stort underskud (EF-traktatens artikel 104 C, stk. 6). Afgoerelsen blev ophaevet i juni 1997. I perioden fra 1992 til 1997, som det aerede medlems spoergsmaal vedroerer, var Finlands budgetpolitik hovedsageligt rettet mod konvergens med henblik paa at korrigere det uforholdsmaessigt store underskud og derved opfylde konvergenskriterierne, hvad budgetstillingen angaar. Endvidere blev stk. 9 og 11 i artikel 104 C, som omhandler sanktioner, ikke anvendt i anden fase af OEMU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0217/98 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (11. februar 1998)

Om: Undtagelsesbestemmelser for slagterier i Italien

I sit svar paa en af mine tidligere forspoergsler E-3274/97 ((EFT C 158 af 25.5.1998, s. 75. )) oplyste Kommissionen, at den ville tage kontakt med de italienske myndigheder med anmodning om at blive bedre informeret desangaaende.

Med artikel 56 i den lov, som er tilknyttet finansloven for 1998 og omfatter »foranstaltninger til stabilisering af de offentlige finanser«, og som blev endelig godkendt af det italienske parlament den 23. december 1997, blev fristen forlaenget paa ny (den tidligere frist var fastsat i lov nr. 228 fra 1997 »hastebestemmelser til forebyggelse og bekaempelse af skovbrande paa nationalt territorium, samt interventioner til beskyttelse af civilbefolkningen, miljoeet og landbruget«) til den 31. december 1998 for de slagterier, som allerede har nydt godt af den ekstra frist, der nu overstiger den i EU-direktivet fastsatte dato med over tre aar.

Er Kommissionen orienteret om denne nye retsakt, og hvorledes vurderer den denne retsakt med hensyn til overensstemmelse med direktiverne paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. april 1998)

Kommissionen har kontaktet de italienske myndigheder og har anmodet om yderligere oplysninger vedroerende de forhold, som De naevner i Deres skriftlige forespoergsel. Der er endnu ikke modtaget svar.

Kommissionen vil ikke fremsaette anmodningen om oplysninger endnu engang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0146/98 af Brian Simpson (PSE) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: Dresser-Rand

Er Kommissionen klar over, at Dresser-Rand, der er baseret i Wythenshawe, Det Forenede Kongerige, vil flytte sin produktion til Le Harve i Frankrig med et tab paa 300 arbejdspladser fra et maal 2-omraade under EFRU?

Kan Kommissionen undersoege, om denne flytning er et resultat af illegal statsstoette eller bestikkelse, som de franske myndigheder har udbetalt til virksomheden?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (16. april 1998)

Kommissionen har henvendt sig til de franske myndigheder, som har forsikret den om, at de paa det tidspunkt ikke havde kendskab til, at der var planer om at yde stoette til Dresser-Rands flytning af sin stempelkompressorproduktion fra virksomhedens adresse i Wythenshawe til dens adresse i Le Havre, som allerede varetager denne aktivitet.

Desuden er de franske myndigheder, saafremt de overvejer at yde stoette, forpligtet til at informere Kommissionen om en saadan stoetteordning.

Kommissionen vil naturligvis sikre sig, at faellesskabsbestemmelserne i forbindelse med statsstoette overholdes og vil informere det aerede medlem om konklusionerne, naar de foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0665/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (10. marts 1998)

Om: Beskaeftigelse af undervisere i programmet for ekstraundervisning i gymnasiet i Graekenland

Resolutionen om vaekst og beskaeftigelse fra Det Europaeiske Raad i Amsterdam ((EFT C 236 af 2.8.1997, s. 3. )) begynder saaledes: »Det er absolut noedvendigt at give en ny impuls, saaledes at beskaeftigelsen til stadighed staar oeverst paa Den Europaeiske Unions politiske dagsorden«. I kapitlet om tilrettelaeggelse af arbejdstiden i Europa-Parlamentets forslag til Det Europaeiske Raads ekstraordinaere moede om beskaeftigelsen anfoeres det, at hvor overarbejde er af strukturel karakter, skal virksomhederne og arbejdsmarkedets parter begraense det og skabe yderligere arbejdspladser.

I Graekenland er der indfoert ekstraundervisning i gymnasiet som led i foranstaltningerne med henblik paa at stoette enhedsgymnasiet, som finansieres af faellesskabsstoetterammen. Undervisningen skal hovedsagelig varetages af allerede fastansatte undervisere, som skal arbejde med overtimer, skoent der findes tusindvis af arbejdsloese laerere.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at traeffe, for at disse nye arbejdspladser, som vel at maerke finansieres af faellesskabsstoetterammen, kan blive besat med arbejdsloese laerere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. april 1998)

Den ekstraundervisning, det aerede medlem henviser til, er for elever i gymnasiet, isaer det for nylig etablerede enhedsgymnasium. Formaalet med disse kurser, som organiseres paa dette foerste overgangstrin, er at hjaelpe studenter med at tilpasse sig til de nye krav i enhedsgymnasiet (nye kurser, nye laeseplaner, nye indlaeringsmetoder). De er af midlertidig snarere end af strukturel karakter, og de vil blive fortsat indtil afslutningen af den nuvaerende faellesskabsstoetteramme.

I oevrigt forklarer de graeske myndigheder, der gennemfoerer operationen, i den tekniske beskrivelse af forloebet, at »laererne til de supplerende kurser skal udvaelges af laereforeningen i samarbejde med skoleraadgivere... fra skoler i naerheden eller blandt hoejt kvalificerede laerere, der stadig ikke har arbejde...«. Og »laererne i en bestemt sektion af ekstraundervisningen skal ikke noedvendigvis vaere dem, der giver eleverne den tilsvarende normale undervisning«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0765/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Problemer med det biologiske rensningsanlaeg paa Psittalia

Behandlingen af spildevandet fra Attika i rensningsanlaegget paa oeen Psittalia har medfoert omfattende miljoeproblemer. Problemerne er foelgende:

a) Bortskaffelse af de 250 tons slam, der dagligt produceres ved den primaere behandling af spildevandet; der vil om tre aar, naar den sekundaere behandling af spildevandet vil vaere afsluttet, vaere tale om 800 tons dagligt.

b) Slammets giftighed; den gennemsnitlige koncentration af tungmetaller (krom, nikkel, kviksoelv, kobber m.m.) overstiger langt de graensevaerdier, der er fastlagt i direktiv 86/278/EOEF ((EFT L 181 af 4.7.1986, s. 6. )).

c) Koncentrationen af tungmetaller i spildevandet, som giver problemer i forbindelse med den biologiske rensning af dette.

d) De problemer der skyldes, at EYDAP (det athenske kloakerings- og vandforsyningsselskab) ser igennem fingre med de industrivirksomheder, der bruger nettet til at udlede spildevand, der ikke er biologisk forarbejdet.

Hvordan agter Kommissionen at reagere med henblik paa at redde Saronikos, idet projektet med det biologiske rensningsanlaeg finansieres af EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (28. april 1998)

Problemet med giftigheden af slammet fra spildevandsrensningsanlaegget paa oeen Psyttalia synes at stamme fra visse tilledninger af industrispildevand til kloaksystemet og rensningsanlaeggene for byspildevand.

I henhold til artikel 11 i Raadets direktiv 91/271/EOEF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand ((EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40. )) skal medlemsstaterne sikre, at saadanne tilledninger goeres til genstand for paa forhaand fastsatte bestemmelser herom og/eller saerlige godkendelser hertil fra myndighedernes eller de relevante organers side. Specielt skal det tilledte industrispildevand forinden underkastes fornoeden forrensning med henblik paa at sikre, at rensningsanlaeggets drift og behandlingen af slammet ikke hindres, samt at bortskaffelsen af slammet sker paa en forsvarlig og miljoemaessigt acceptabel maade.

Brugen af dette slam i landbruget skal ske i overensstemmelse med bestemmelserne i Raadets direktiv 86/278/EOEF af 12. juni 1986 om beskyttelse af miljoeet, navnlig jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget af slam fra rensningsanlaeg.

I sin egenskab af EF-traktatens vogter vil Kommissionen henvende sig til de graeske myndigheder og verificere, at de naevnte bestemmelser overholdes, og skal i givet fald ikke undlade at behandle sagen i henhold til proceduren i EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0365/98 af Georges Garot (PSE) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Udligningsgodtgoerelse for varige naturbetingede ulemper.

For kort tid siden blev jeg forelagt et spoergsmaal vedroerende aeselopdraettere i bjergegne, som paa nuvaerende tidspunkt ikke kan faa udligningsgodtgoerelse for varige naturbetingede ulemper. Bestemmelserne jf. udligningsgodtgoerelse for varige naturbetingede ulemper i Raadets forordning 2328/91 ((EFT L 218 af 6.8.1991, s. 1. )) gaelder kun for visse enhovede dyr: avlshopper og hoppefoel. AEsler er ikke omfattet heraf, hvilket sikkert skyldes deres ringe betydning. Men som foelge af aeslernes vigtige rolle i forbindelse med rydning for krat og vedligeholdelse af bjergomraaderne ville det vaere hensigtsmaessigt, hvis de blev omfattet at den samme stoette som andre dyr, der oeger vaerdien af graesarealerne i bjergene. Vil Kommissionen overveje at udvide udligningsgodtgoerelsen for varige naturbetingede ulemper til at omfatte opdraet af aesler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. marts 1998)

Selv om udligningsgodtgoerelserne for naturbetingede ulemper er hjemlet i en faellesskabsforordning (forordning (EF) nr. 950/97 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet ((EFT L 142 af 2.6.1997. )), artikel 17-19), praeciserer naevnte forordning, at denne stoetteforanstaltning ikke er obligatorisk for medlemsstaterne, der »kan yde en udligningsgodtgoerelse« (artikel 17, stk. 2), og den angiver, at i de tilfaelde, hvor disse medlemsstater anvender denne foranstaltning, »kan de fastsaette supplerende eller indskraenkende betingelser for ydelse af udligningsgodtgoerelse« (artikel 18, stk. 2).

Hvad aeselopdraet angaar, har Frankrig netop benyttet sidstnaevnte mulighed ved ikke at medtage denne aktivitet i de stoetteberettigede kategorier af opdraet. Derimod kan aeselopdraet nyde godt af »arealpraemien«, da denne ikke er specielt beregnet for ugunstigt stillede omraader, men derimod gaelder for alle bedrifter, der har graesarealer, uanset deres beliggenhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0164/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: Forbrugere og traevarer

Gaar Kommissionen ind for ordninger med skovbrugscertifikater, som saetter forbrugerne i stand til at traeffe et begrundet valg hvad angaar indkoeb af miljoevenlige traevarer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (24. marts 1998)

Kommissionen gaar ikke ind for ordninger med skovbrugscertifikater paa det politiske plan, men stimulerer og er vaert ved formelle og uformelle diskussioner om dette paa diverse fora, og overvaager brugen af og resultater fra initiativer med skovbrugscertifikater og andre ordninger, der fremmer baeredygtig skovforvaltning paa markedet for skovprodukter. Hertil kommer at Kommissionen, ofte gennem samfinansering, har stoettet en raekke projekter og andre initiativer, der er taget i forbindelse med artikel 4, stk 1, litra c) i Raadets forordning (EF) nr. 3062/95 af 20. december 1995 om aktioner til fordel for tropiske skove ((EFT L 327 af 30.12.1995. )), samt skov- protokollen under Lomé Konventionen.

Kommissionen er bekendt med det stigende og berettigede offentlige krav om mere sikkerhed for baeredygtig skovforvaltning. Globalt set kan bl.a. certificering bruges til at forbedre skovforvaltningen i de omraader i verden, hvor der forekommer skovrydning og skovnedbrydning grundet daarlige skovhugstmetoder. I Europa tyder det ikke paa, at skovcertificering faar nogen stoerre indflydelse paa skovforvaltning, da det allerede er kendetegnet ved en meget hoej grad af baeredygtighed. Det ville kun resultere i eventuelle markedsfordele og en bedre offentlig information om miljoemaessige fordele ved trae og traebaserede produkter, naar der sammenlignes med raamaterialer, som ikke kan genbruges.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0465/98 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (27. februar 1998)

Om: Medlemsstaternes manglende opfyldelse af MAGP III-maalsaetningerne for fiskeriflaader

Kan Kommissionen under henvisning til sin erklaering paa Raadets samling i april 1997 oplyse, paa hvilken maade den paataenker at gribe ind over for de medlemsstater, som ikke har overholdt de fleraarige udviklingsprogrammer inden for den fastsatte tidsfrist, eller som ikke har truffet de noedvendige foranstaltninger til at overvaage programmerne eller underrette Kommissionen om den noejagtige situation med hensyn til deres fiskeriflaader med henblik paa opfyldelse af programmernes maalsaetninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (16. april 1998)

Maalsaetningerne for de fleraarige udviklingsprogrammer (FUP) for perioden 1997-2001 blev beregnet ved at anvende de relevante nedsaettelsessatser paa de maalsaetninger for udgangen af 1996, der var fastsat i de tidligere programmer. Det betyder, at de medlemsstater, som ikke overholdt maalene for 1996, baade skal indhente det forsoemte og gennemfoere de yderligere nedskaeringer, der er paakraevet i perioden for de nuvaerende programmer.

Det indebaerer ikke, at 1996-fristen for at opfylde maalene i de tidligere programmer er opgivet. Kommissionen har tvaertimod taget det foerste skridt, der kan foere til sagsanlaeg mod de medlemsstater, som ikke har opfyldt deres forpligtelser. Der er til en raekke medlemsstater afsendt aabningsskrivelser (mulighed for overtraedelsesprocedure), som vedroerer enten den manglende overholdelse af programmaalsaetningerne eller den manglende ajourfoering af oplysninger om fiskerflaaderne i Faellesskabets flaaderegister eller den manglende nymaaling af fartoejstonnager i bruttotons.

Kommissionen undersoeger for tiden medlemsstaternes svar paa disse skrivelser. Et hold inspektoerer og embedsmaend fra EF har endvidere indledt en raekke besoeg til alle medlemsstater for at sikre, at de fornoedne rammer er til stede for at overholde forpligtelserne i udviklingsprogrammerne. Er Kommissionen ikke overbevist om, at der goeres en aegte indsats for at overholde forpligtelserne, vil den ikke toeve med at laegge sag an mod de paagaeldende medlemsstater. Faellesskabet har saaledes allerede suspenderet bistanden til nogle medlemsstater, indtil maalsaetningerne i FUP III er blevet fuldfoert.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0540/98 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Intensivt opdraettede slagtekyllingers velfaerd

I 1996 opdraettedes der 4,025 mia slagtekyllinger i EU. Der findes ikke i oejeblikket noget EF-direktiv til beskyttelse af disse kyllingers velfaerd.

Stoerstedelen af kyllingerne opdraettes intensivt i enorme skure uden vinduer, som, efterhaanden som kyllingerne vokser, bliver alvorligt overfyldte. De vaerste velfaerdsproblemer skyldes, at moderne slagtekyllinger opdraettes saaledes, at de naar deres slagtevaegt i loebet af ca. seks uger. Kyllingernes ben kan ikke holde trit med den hurtige muskelvaekst og kan ikke rigtigt baere den overudviklede krop. Foelgelig lider i millionvis af kyllinger i EU hvert aar af smertefulde forstyrrelser i benene.

Hvilke planer har Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende oplysninger om at anmode den nye videnskabelige komité om dyrs sundhed og velfaerd om at forelaegge en rapport om intensivt opdraettede slagtekyllingers velfaerd?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. marts 1998)

Som Kommissionen anfoerte i sit svar paa skriftlig forespoergsel nr. 1963/96 og 1964/96 findes der ikke i oejeblikket nogen EF-retsforskrifter om velfaerd for fjerkrae til koedproduktion. Kommissionen er enig i, at der er behov for passende EF-bestemmelser for at lette en ensartet gennemfoerelse i medlemsstaterne af de anbefalinger, der er fremsat under den europaeiske konvention om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformaal.

I den forbindelse har Kommissionen forelagt et forslag til Raadets direktiv om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformaal ((EFT C 156 af 23.6.1992. )), som kan danne retsgrundlag for fremtidige forslag til Raadet om dyrevelfaerd inden for landbruget.

Kommissionen har ogsaa til hensigt at anmode Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel om at afgive en udtalelse om slagtekyllingers velfaerd.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0603/98 af Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Samfundspolitisk voksenundervisning og dens betydning som led i Kommissionens uddannelsespolitik

Betragter Kommissionen samfundspolitisk voksenundervisning som en basis for EU's sammenvoksning, og hvorledes mener den i bekraeftende fald at kunne leve op til dette i sit arbejdsprogram?

Er det sandt, at der ikke findes nogen budgetpost specielt til voksenundervisning?

Er det korrekt, at Kommissionen kun yder stoette til samfundspolitiske projekter paa det tidspunkt, de er aktuelle for Kommissionen, (f.eks. euroen), mens der ikke gives NGO'erne mulighed for finansiering via Kommissionen til projektomraader udvalgt af NGO'erne?

Hvormed er det muligt at finansiere uddannelsesforanstaltninger vedroerende etiske spoergsmaal og vaerdinormer, saasom metodiske spoergsmaal vedroerende samfundspolitisk undervisning som led i voksenuddannelse, som NGO'erne staar for?

Er Kommissionen rede til at anerkende samfundspolitisk voksenundervisning som en selvstaendig uddannelsessektor i lighed med universitets-, erhvervs- og skoleuddannelse samt at yde stoette hertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (8. april 1998)

Kommissionen tillaegger udviklingen af voksenundervisningen stor betydning. Socrates-programmet tager sigte paa at forbedre det europaeiske samarbejde paa voksenundervisningsomraadet, med henblik paa at fremme det europaeiske borgerskab, den sociale integrering og kendskabet til medlemsstaternes kultur hos de voksne. Der findes ingen ad hoc-budgetkonto for aktionen vedroerende voksenundervisning. Dens budget indgaar i budgettet for Socrates-programmet (aktion 3.5.A).

Kommissionen angiver hvert aar i ansoegervejledningen, hvilke prioriterede aktiviteter den har til hensigt at stoette paa voksenundervisningsomraadet, hvor der ligeledes tages hensyn til lige muligheder, adgang for handicappede og en praeferencestilling for landbrugsomraader og ugunstigt stillede regioner. De fleste af projekterne finansieres som led i et initiativ taget af ikke-statslige sammenslutninger og organisationer, og de vedroerer blandt andet integrering af ugunstigt stillede grupper (vandrende arbejdstagere, handicappede, analfabeter, arbejdsloese), det europaeiske borgerskab og samarbejde paa voksenundervisningsomraadet (sammenligning af undervisningssystemer, udveksling af god praksis).

Kommissionen er meget opmaerksom paa, at det i et samfund i fuld oekonomisk, social, kulturel, videnskabelig og teknologisk udvikling er noedvendigt at sikre enhver borger mulighed for livslang uddannelse. I det naeste Socrates-program vil dette maal vaere en prioritet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 479/98 af Richard HOWITT til Kommissionen. Retningslinjer for strukturfondsprogrammer, som vedtaget på det uformelle rådsmøde i Irland den 14.-15. november 1996



EF-Tidende nr. C 310 af 09/10/1998 s. 0072



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0479/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. februar 1998) Om: Retningslinjer for strukturfondsprogrammer, som vedtaget paa det uformelle raadsmoede i Irland den 14.-15. november 1996 Deler Kommissionen den opfattelse, at det vil vaere hensigtsmaessigt, at dens retningslinjer for strukturfondsprogrammerne, som vedtaget paa det uformelle raadsmoede i Irland den 14.-15. november 1996, (eller disses fremtidige efterfoelgere) fastsaettes samtidig med den endelige vedtagelse af de nye strukturfondsforordninger for 2000-2006 for at undgaa unoedvendigt arbejde i medlemsstaterne med at udarbejde ansoegninger og noedvendigheden af dyre efterfoelgende aendringer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (6. april 1998) De nye forslag til strukturfondsforordninger indeholder saerlige bestemmelser om, at Kommissionen opstiller Faellesskabets retningslinjer for hvert maals prioriteter. Netop for at undgaa unoedvendigt arbejde i medlemsstaterne og behovet for senere aendringer fremlaegges retningslinjerne foer planerne. Det er maalet, at der opnaas enighed om retningslinjerne samtidig med eller snarest efter den endelige vedtagelse af de nye forordninger.