SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1060/98

af Elisabeth Schroedter (V) til Kommissionen

(6. april 1998)

Om: Uberettiget stoette til varmekraftvaerket Frankfurt/Oder med sigte paa begunstigelse af indenlandske brunkul

Kommissionen har ikke besvaret min konkrete skriftlige forespoergsel (P-3142/97)(1) om, hvorvidt den har notificeret denne stoette.

Dette noedvendiggoer en ny og mere omfattende forespoergsel:

1. Hvorfor gaar Kommissionen ud fra, at der i forbindelse med stoetten til varmekraftvaerket Frankfurt/Oder ikke er tale om ensidig begunstigelse af brunkulsindustrien, naar naturgassektoren paa grund af denne stoette mister 63 % af de sikre leverancer til brunkullene?

2. Er Kommissionen enig med delstatsregeringen i Brandenburg i, at der i sagen Frankfurt/Oder ikke er tale om stoette, fordi beloebet blev ydet i form af en engangsbetaling og ikke som loebende ydelse, selv om der omregnet paa aarsbasis er tale om en stoette af brunkulsprisen paa naesten halvdelen?

3. Stoetter Kommissionen den brandenburgske delstatsregerings begrundelse for stoetten, nemlig at der i forbindelse med brunkulsstoev/gas-samkoeringsvarmekraftvaerket er tale om et eksempel paa den mest moderne teknik, selv om det firma, der opfoerer kraftvaerket, oplyser, at der staar tilsvarende vaerker i Thailand og Malaysia?

4. Kan Kommissionen forklare, hvorledes den ser paa den brandenburgske delstatsregerings opfattelse af, at der i forbindelse med denne form for kraftvaerk er tale om den mest hensigtsmaessige variant, selv om eksperter af omkostnings-, pris- og konkurrenceaarsager vurderer, at et gasfyret varmekraftvaerk ville vaere mere hensigtsmaessigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(2. juni 1998)

Det skal foerst understreges, at det i forbindelse med en undersoegelse i henhold til EF-traktatens artikel 93 ikke er Kommissionen, der skal oplyse om en stoetteforanstaltning, men at medlemsstaten i henhold til artikel 93, stk. 3, er forpligtet til at anmelde en saadan foranstaltning saa rettidigt til Kommissionen ("zu notifizieren"), at den kan tage stilling hertil. Det er kun i de tilfaelde, hvor medlemsstaten ikke efterkommer denne forpligtelse, og hvor Kommissionen alligevel faar kendskab til en saadan foranstaltning eller saadanne forhold, at Kommissionen tager det foerste skridt og anmoder den paagaeldende medlemsstat om at fremkomme med oplysninger.

I det foreliggende tilfaelde blev de tyske myndigheder underrettet om, at Kommissionens tjenestegrene paa grundlag af de foreliggende oplysninger gik ud fra, at de omhandlede foranstaltninger ikke omfattede stoetteelementer. Stoetten til bygningen af kraftvarmevaerket i Frankfurt/Oder havde efter deres opfattelse ingen virkninger paa det indre marked. Da kontrakterne vedroerende bygningen af anlaegget var blevet tildelt paa grundlag af offentligt udbud, var der ifoelge Kommissionens tjenestegrene heller ikke grund til at frygte nogen konkurrenceforvridning paa det paagaeldende marked.

De af det aerede medlem stillede spoergsmaal kan besvares saaledes:

1. I det foreliggende tilfaelde undersoegte man, om delstaten Brandenburgs stoette udelukkende begunstigede en bestemt energikilde og som foelge deraf ville vaere til skade for konkurrencen paa EU's energimarked. Det var ikke tilfaeldet med kraftvarmevaerket Frankfurt/Oder, da der ud over brunkul ogsaa anvendtes gas.

2. I henhold til definition af statsstoette i EF-traktatens artikel 92, er enhver statsstoette eller stoette, som ydes ved hjaelp af statsmidler under enhver taenkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkaarene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med faellesmarkedet i det omfang, den paavirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Med hensyn til klassificeringen af en foranstaltning som stoette er det i denne forbindelse uden betydning, om stoetten ydes i form af en engangsbetaling eller som en loebende ydelse.

3. I meddelelsen fra 1995 baserede forbundsregeringen sig ikke paa det argument, der omtales i den skriftlige forespoergsel. Dette spoergsmaal blev derfor ikke naermere belyst, da det ikke var relevant i den videre undersoegelse af, om stoetten var forenelig med EU's bestemmelser paa konkurrenceomraadet.

4. Forbundsregeringens meddelelse af 1995 indeholder en sammenligning af de forskellige forslag til et kraftvarmevaerk til Frankfurt/Oder, som var genstand for droeftelser inden beslutningen om kombinationsloesningen paa basis af gas og brunkul blev truffet. Det skulle navnlig tages i betragtning, at det nye kraftvarmevaerk primaert skulle forsyne byen Frankfurt/Oder med fjernvarme. Derfor blev der foretaget en naermere undersoegelse af foelgende alternativer: gas- og dampturbineanlaeg, gasturbine- spildvarmekedelanlaeg, brunkulsstoev-dampturbineanlaeg og et kombineret brunkulsstoev-gasanlaeg.

I sammenligningen af de respektive fordele og ulemper paaviste forbundsregeringen, at et gasdrevet kraftvarmevaerk ikke i alle tilfaelde var den bedste loesning for Frankfurt/Oders specifikke behov, og at disse behov bedst kunne tilfredsstilles med den valgte kombinationsloesning.

(1) EFT C 117 af 16.4.1998, s. 154.