SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2686/96 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Kommissionens nej til et groent BNP

Kommissionen kommer i sin meddelelse vedroerende miljoeindikatorer og groenne nationalregnskaber (juni 1996) til den slutning, at et groent BNP ikke har prioritet.

Kan Europa-Kommissionen give foelgende oplysninger:

1. Hvilke eksperter har den raadfoert sig med for at traeffe denne afgoerelse?

2. Har den til hensigt at se stort paa, at Europa-Parlamentet baade i sin betaenkning af Torres Marques fra oktober 1995 (A4-0175/95 ((EFT C 287 af 30.10.1995, s. 110.))) og i sin beslutning af Diez de Rivera (A4-0209/95 ((EFT C 287 af 30.10.1995, s. 115.))) har udtalt sig til fordel for det groenne nationalregnskab? og endelig

3. Har den virkelig til hensigt at tage afstand fra dette spoergsmaal, til trods for at der i kapitel 17 i det femte handlingsprogram paa miljoeomraadet er naevnt aaret 1999 for gennemfoerelse af det omtalte groenne BNP?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (15. november 1996)

Dokumentet "miljoeindikatorer og groenne regnskaber¨ gengiver og forklarer de forskellige elementer i en regnskabsfoering, der integrerer oekonomi og miljoe, som foreslaaet i meddelelsen til Raadet og Parlamentet om EU-retningslinjer vedroerende miljoeindikatorer og groenne nationalregnskaber ((KOM(94) 670. )). Parlamentet gennemgik denne meddelelse i oktober 1995 og fremsatte sine konklusioner i beslutning A4-0209/95.

Meddelelsen peger paa muligheden for at udarbejde et korrigeret bruttonationalprodukt (BNP), saakaldt "groent BNP¨, som beregnes paa grundlag af udtoemningen af naturressourcerne og miljoeets forringelse.

Kommissionen soeger nu at finde frem til den metodologisk mest sammenhaengende og effektive fremgangsmaade til at medtage miljoeaspekterne i rent oekonomiske overvejelser. Der er to udveje:

- en ad hoc-procedure, der bestaar i at foretage en makrooekonomisk korrektion af BNP gennem en samlet vurdering af ressourceforbruget og miljoeforringelserne. Med denne fremgangsmaade er der imidlertid ikke mulighed for at saette tal paa forskellige de erhvervssektorers indvirkning paa miljoeet, hvilket er et vigtigt aspekt ved den miljoepolitik, der er udformet inden for rammerne af det femte handlingsprogram paa miljoeomraadet ((KOM(94) 453 endelig udg. )):

- den anden udvej hviler paa en sammenhaengende metodologi, der bestaar i at medregne miljoeaspekterne i nationalregnskaberne via satellitregnskaber for miljoeet. Med denne fremgangsmaade er det muligt at forbinde de oekonomiske og miljoemaessige data paa saavel globalt som sektoralt plan, og denne fremgangsmaade er samtidig i fuld overensstemmelse med de tanker, der kommer til orde i det femte handlingsprogram.

Efter lang tids uenighed gaar de statistikere, der studerer relationerne mellem oekonomi og miljoe, navnlig eksperterne fra den saakaldte London-gruppe, stadig mere ind for, at der udarbejdes satellitregnskaber som forberedelse til beregningen af et korrigeret BNP. Uden at betydningen af et groent BNP tilsidesaettes, laegges der stoerre vaegt paa at undersoege samspillet mellem oekonomi og miljoekonsekvenser.

I det femte handlingsprogram er der i oevrigt ikke fastsat nogen dato for indfoerelse af et groent BNP. Det er op til medlemsstaterne at tage initiativet hertil. Kommissionen vil fremme udviklingen af det noedvendige grundlag for saadanne beregninger.