SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2988/01

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(29. oktober 2001)

Om: Sikring af følsomme anlæg på baggrund af terrortruslerne

Terrorangrebene den 11. september i år blev indgående behandlet på Det Europæiske Råds ekstraordinære møde i Bruxelles den 21. september 2001 og i Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2001. I mellemtiden er det blevet klart, at situationen har forandret sig, hvad angår den offentlige sikkerhed, som følge af truslerne.

Først og fremmest må sikringen af følsomme anlæg tages op til fornyet overvejelse. Lederen af reaktorsikkerhedskommissionen i Forbundsrepublikken Tyskland, Hahn, har offentlig erklæret, at atomkraftværker kun kan beskyttes med militære midler. I forskellige ekspertudvalg og ministerier i medlemsstaterne er man allerede i gang med at overveje dette.

På baggrund af terrortruslerne anmoder jeg Kommissionen om at besvare følgende spørgsmål:

1. Hvordan ser situationen ud for øjeblikket med hensyn til foranstaltninger til sikring af følsomme anlæg i medlemsstaterne (farlige industrianlæg, atomkraftværker, oparbejdningsanlæg)?

2. Hvilke foranstaltninger er medlemsstaterne i gang med at planlægge for at sikre følsomme anlæg (farlige industrianlæg, atomkraftværker, oparbejdningsanlæg) også på baggrund af den nye situation som følge af truslerne?

3. Hvad er Kommissionens holdning til denne nye situation? Har Kommissionen planer om et nyt initiativ?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(7. januar 2002)

1. Straks efter begivenhederne den 11. september foregreb Kommissionen med medlemsstaternes fulde opbakning ikrafttrædelsen af en ny civilbeskyttelsesordning (planlagt til 1. januar), som forestås af Kommissionen, og som styrker EU's muligheder inden for civilbeskyttelse.

I lyset af de indtrufne begivenheder blev samarbejdet udvidet til at omfatte:

- samling af sagkundskaben på det nukleare, biologiske og kemiske område, så den står til rådighed 24 timer i døgnet for ethvert land, der anmoder om bistand

- øget samarbejde om udveksling af oplysninger om modgift, vacciner, antibiotika og adgang til hospitalsbehandling af ofrene for sådanne angreb

- indførelse af en ordning for øjeblikkelig og systematisk udveksling af oplysninger om ulykker eller trusler om terroristangreb

- oprettelse af et overvågnings- og informationscenter for civilbeskyttelse under Kommissionen.

2. Det ekstraordinære møde i Knokke (Belgien) den 11. og 12. oktober 2001 drejede sig især om civilbeskyttelsesmyndighedernes forventede indsats i tilfælde af større terroristangreb i eller uden for Unionen. Civilbeskyttelseslederne fra medlemsstaterne, Det Europæiske Økonomiske samarbejdsområde og ansøgerlandene understregede, at indsatsen efter et terroristangreb forbliver medlemsstaternes eget ansvar.

De underrettede Kommissionen om, at de nationale beredskabsplaner netop var blevet taget op til genvurdering på baggrund af de nye udfordringer, som havde vist sig, siden terroristangrebene i New York og Washington. De understregede samtidig, at det er en væsentlig del af deres ansvar at oplyse offentligheden og sætte borgerne i stand til at reagere hensigtsmæssigt i enhver situation.

3. Som reaktion på konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Gent har Kommissionen forelagt en meddelelse(1) om Civilbeskyttelse beredskabet overfor katastrofesituationer. Denne meddelelse er udgangspunktet for at samordne Fællesskabets indsats bedst muligt i katastrofesituationer. Den opstiller de vigtigste foranstaltninger, der skal træffes for at forbedre samarbejdet i hele Den Europæiske Union. Den er et bidrag til Kommissionens og Rådets fælles svar på den udfordring, stats- og regeringscheferne har peget på.

I overensstemmelse hermed blev det desuden besluttet at afholde en særlig workshop i december under det belgiske formandskab. Den vil få til opgave at udarbejde et kort-, mellem- og langsigtet arbejdsprogram for dette område.

Hvad nærmere betegnet atomkraftværker angår, har medlemsstaternes og ansøgerlandenes myndigheder siden den 11. september 2001 udbygget de beskyttelsesforanstaltninger, der allerede gælder for sårbare anlæg, ikke mindst atomkraftværker. Disse foranstaltninger hører under de nationale politimyndigheders kompetence. Desuden har både medlemsstaterne og ansøgerlandene, hvor et sådant forbud ikke findes i forvejen, forbudt overflyvning af atomkraftværker. Det bør i denne forbindelse nævnes, at den nukleare sektor af hensyn til ikke-spredning og strålingsbeskyttelse er en af de industrisektorer, hvor beskyttelses- og sikkerhedsnormerne er strengest.

Oparbejdningsanlæg som Sellafield og La Hague fortjener særlig opmærksomhed på grund af den stærke koncentration af store mængder radioaktivt materiale, det drejer sig især om uran og plutonium fra brugt brændsel. Det betyder, at disse anlægs sårbarhed skal bedømmes i forhold til de følger, en terroristaktion vil få for strålingsbeskyttelsen.

(1) KOM(2001) 707 endelig udg.