ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0517/98 af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Den ottende europaeiske udviklingsfond

Inden for rammerne af den fjerde Lomé-aftale skulle den ottende europaeiske udviklingsfond begynde at traede i kraft ved udgangen af 1997. Den skal bidrage til det finansielle og tekniske samarbejde for afskaffelse af strukturel uligevaegt i Lomé-aftalens mest begunstigede lande. Som vigtige punkter formuleredes fattigdomsbekaempelse, uddannelse, industrialisering men ogsaa sundhedsvaesenet, stigende konkurrenceevne eller landbruget. For foerste gang skulle nu ogsaa OEstrig deltage i dette program.

Den ottende europaeiske udviklingsfond kunne dog ikke ivaerksaettes til det planlagte tidspunkt og forsinkes yderligere, da ikke alle medlemsstater i Det Europaeiske Raad har ratificeret planen.

Kan Kommissionen goere rede for aarsagen til denne forsinkelse?

Hvornaar regner Kommissionen nu med en endelig ratificering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (27. marts 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems betaenkeligheder vedroerende den af ham naevnte forsinkelse med ikrafttraedelsen af 8. Europaeiske Udviklingsfond (EUF), der er den vigtigste oekonomiske faktor i det fortsatte samarbejde mellem Faellesskabet og landene i Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet (AVS) i perioden 1995-2000.

Det er en forudsaetning for fondens ikrafttraedelse, at den aftale om midtvejsrevision og supplering af Lomé IV-konventionen, som blev undertegnet den 4. november 1995 paa Mauritius, er ratificeret af mindst to tredjedele af AVS-staterne (dvs. 47 stater) og af alle Faellesskabets medlemsstater.

Ifoelge de oplysninger, som Kommissionen ligger inde med, var ratifikationsprocessen pr. 1. marts 1998 afsluttet af 56 AVS-stater og 13 medlemsstater.

Kommissionen er sig fuldt ud bevidst, at de faktorer, som kan forklare den saaledes konstaterede langsommelighed, er rent interne anliggender i de paagaeldende medlemsstater, men har alligevel gentagne gange paa de forskellige niveauer, som de enkelte medlemsstater inddrager i de forfatningsmaessige ratificeringsprocedurer, taget skridt til at oege medlemsstaternes agtpaagivenhed over for foelgerne af denne langsommelighed. Kommissionen kan ikke i oejeblikket angive et noejagtigt tidspunkt for den endelige afslutning af disse procedurer, men har grund til at formode, at dens initiativer, som allerede har baaret frugt i henseende til visse medlemsstater, inden for en rimelig frist vil bringe den af det aerede medlem fremhaevede blokeringssituation til ophoer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0194/98 af Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) til Kommissionen (28. januar 1998)

Om: Ulovlige EU-finansierede anlaegsarbejder

Det spanske miljoeministerium tillod med beslutning af 19. februar 1997 den autonome region Catalonien at anvende de offentlige omraader ned til kystlinjen i Llançà kommune beliggende i distriktet Alt Empordà til opfoerelse af anlaegsarbejder til strandpromenaden i Grifeu. I forbindelse med tilladelsen var der fastsat erstatninger ved ekspropriering af private grundstykker og rettigheder, som beroertes af anlaegsarbejderne.

Havne- og Kyststyrelsen under det catalanske Departement for Fysisk Planlaegning og Offentlige Arbejder ivaerksatte anlaegsarbejderne til strandpromenaden foer endelig godkendelse af kommuneplanen for Llançà og uden udarbejdelse af det lovpligtige bebyggelsesprojekt, som skal foreligge inden paabegyndelsen af anlaegsarbejder.

Byrettens afdeling 8 i Girona har senere afsagt dom nr. 247/97 af 12. december 1997, ifoelge hvilken Havne- og Kyststyrelsens anvendelse af omraaderne var at betragte som »de facto-anvendelse«, bebyggelsen erklaeredes for ulovlig, og styrelsen paalagdes at tilbagegive ejendommene til ejerne.

Fuldbyrdelsen af denne dom betyder nedrivning af anlaegsarbejderne til strandpromenaden og bebyggelsen, som har kostet ca. 75 mio pesetas, hvoraf 50% hidroerer fra det catalanske regionalstyre, 25% fra Llançà kommune og 25% fra EU's budget, naermere betegnet fra EF-initiativet Interreg.

Har Kommissionen kendskab til denne investering, og til at disse EU-finansierede anlaegsarbejder er udfoert ulovligt og nu er doemt til nedrivning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (26. februar 1998)

Kommissionen vil forhoere sig hos de spanske myndigheder om konsekvenserne af de vanskeligheder, som det aerede parlamentsmedlem omtaler, og den formoder (med forbehold af en verificering), at hvis der er tale om Interreg IIA-programmet, maa det vaere projekt nr. 48 (vejanlaeg og adgang til stranden - 2. fase: Llançà-Catalonien), der paa basis af en medfinansiering paa 50% nyder godt af et EF-tilskud paa 150 000 ECU.

Hvis Kommissionen officielt faar bekraeftet, at den nuvaerende domstolsafgoerelse er uigenkaldelig og endelig, vil den traeffe alle de foranstaltninger, som en saadan situation kraever.

Den vil isaer se sig noedsaget til at traekke sin medfinansiering tilbage, hvis projektet saaledes ikke laengere eksisterer, og foreslaa overvaagningsudvalget, at de tidligere bevilgede midler anvendes til et andet formaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0166/98 af James Fitzsimons (UPE) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: Lovgivningen i EU's medlemsstater om cykler

Kan Kommissionen oplyse, hvilke sikkerhedsforanstaltninger der gaelder for cykler i hver af medlemsstaterne med henblik paa at forbedre cyklisternes og de oevrige vejbenytteres sikkerhed?

Kan Kommissionen oplyse, om forsikring for cyklister i nogle medlemsstater er paakraevet og, i bekraeftende fald, vil den oplyse naermere enkeltheder?

Har nogle medlemsstater indfoert afgifter paa cykler?

Kan Kommissionen give naermere oplysninger om antallet af cykler, der er involveret i uheld i medlemsstater og aarsagerne til disse uheld?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (12. marts 1998)

I alle medlemsstaternes vejkodekser er cyklister trafikanter paa lige fod med foerere af motorkoeretoejer. Alle trafikanter forventes at bruge vejen uden at saetter andre i fare.

Foelgende medlemsstater har saerlige bestemmelser for cyklister: Belgien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, OEstrig, Sverige, Det Forenede Kongerige.

Foelgende medlemsstater har specielle bestemmelser om, at foerere af motorkoeretoejer skal tage hensyn til cyklisternes sikkerhed: Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, OEstrig, Sverige, Det Forenede Kongerige.

Kommissionen er ikke klar over, om nogle af medlemsstaterne kraever forsikring for cyklister.

Kommissionen er heller ikke klar over, om nogle af medlemsstaterne paalaegger cyklister afgifter, men selvfoelgelig er koeb af cykler normalt paalagt moms.

De seneste tilgaengelige data findes i »Statistical Report on Road Accidents in 1992«. Disse statistikker blev forelagt af transportministrenes europaeiske konference. Her gives antallet af draebte, men ikke grundene til ulykkerne.

Paa grund af denne og lignende mangler er Kommissionen ved at udvikle en database om ulykkesstatistikker omfattende hele Europa.

Kommissionen har offentliggjort en rapport om »Progress with the project and its future prospocts - CARE - Community Database on Road Traffic Accidents«. ((KOM(97) 238 endelig udg. ))
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0066/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Leonardo-programmet

I forbindelse med den nye udgave af Leonardo-programmet er stoetten til virksomheder blevet oeget samtidig med, at stoetten til ikke-statslige organisationer er blevet stroeget.

Hvad var aarsagerne til denne afgoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (17. februar 1998)

Eftersom Kommissionen p.t. foerer interne droeftelser om Faellesskabets nye erhvervsuddannelsesprogrammer, kan den ikke paa nuvaerende tidspunkt udtale sig om stoettepolitikken fremover.

I det gaeldende Leonardo da Vinci-program laegges der stor vaegt paa stoetten til virksomheder, isaer til de smaa og mellemstore virksomheder. Dette skyldes, at den europaeiske uddannelsespolitik er arbejdsmarkeds- og beskaeftigelsesorienteret, hvilket det Europaeiske Raad i Luxembourg bekraeftede i november 1997. Paa EU's arbejdsministerraadsmoede og i EF's retningslinjer for beskaeftigelsen understregedes det, at de smaa og mellemstore virksomheders spiller en stor rolle i forbindelse med jobskabelse og stabilisering af jobsituationen.

Inden for rammerne af det aktuelle Leonardo-program, er der ingen politik, som sigter mod at reducere eller fjerne stoetten til NGO'er. Et af maalene for erhvervsuddannelsespolitikken paa EU-plan er i oevrigt at ivaerksaette eller stoette tvaernationalt samarbejde og partnerskabsstrukturer mellem saa mange aktoerer som muligt. Der ydes blandt andet stoette til NGO'er og samarbejdsstrukturer, fordi disse formodes at spille en stor rolle paa arbejdsmarkedet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0272/98 af Danielle Darras (PSE) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: Afskaffelse af det afgiftsfrie salg ved rejser inden for Faellesskabet fra den 1. juli 1999

Kommissionen bedes oplyse, om den har til hensigt snarest at gennemfoere en undersoegelse af de oekonomiske og samfundsmaessige konsekvenser af afskaffelsen af det afgiftsfrie salg?

Jeg er valgt i Nord-Pas-de-Calais og vil gerne goere Kommissionen opmaerksom paa, at min region er direkte beroert af dette problem, da faergesektoren vil blive én af de haardest ramte sektorer. Man maa ikke glemme, at det afgiftsfrie salg udgoer naesten 60% af visse rederiers omsaetning (f.eks. Sea-France).

Desuden kan Kommissionen ikke vaere uvidende om, at ca. halvdelen af korttidsturisterne i kystomraadet tilbringer 1 eller 2 dage her paa grund af de lave billetpriser. Afskaffelsen af det afgiftsfrie salg vil medfoere en forhoejelse af taksterne paa mellem 25 og 30% og en nedgang i antallet af sejladser.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (9. marts 1998)

I Raadets beslutning fra 1991 om afskaffelse af det afgiftsfrie salg inden for Faellesskabet i forbindelse med gennemfoerelsen af det indre marked er det fastsat, at denne form for salg bevares indtil den 30. juni 1999. De beroerte oekonomiske sektorer har saaledes igennem hele denne overgangsperiode paa mere end syv aar mulighed for gradvist at tilpasse sig den nye situation.

Kommissionen er af den opfattelse, at Raadet har vedtaget ovennaevnte beslutning, fordi afgiftsfrie salg er en afvigelse i det indre marked. Disse salg foraarsager konkurrencefordrejning paa transport- og detailhandelsomraadet. Endvidere udgoer de en urimelig fordel for de passagerer, der saedvanligvis benytter sig af fly- eller faergeforbindelser. Disse passagerer bliver saaledes stoettet paa bekostning af alle skatteydere. Da jernbanetransporten og andre trafikale forbindelser desuden er i udvikling, vil disse afvigelser have en mere og mere skadelig virkning paa disse transportsektorer. Kommissionen drager ikke Raadets beslutning i tvivl og overvejer heller ikke at indlede en undersoegelse af de samfundsmaessige og oekonomiske konsekvenser heraf.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0224/98 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Virkningen af aendrede arbejdsmoenstre

Vil Kommissionen oplyse, om den er i faerd med at behandle foelgevirkningerne af de aendrede arbejdsmoenstre?

Er Kommissionen overbevist om, at koordineringen inden for Kommissionens tjenestegrene af aspekter af de aendrede arbejdsmoenstre saasom uddannelse og efteruddannelse, betydningen for socialsikringen og den aldrende befolkning giver et sammenhaengende overblik over borgernes fremtidige arbejdsmoenstre?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. marts 1998)

Med vedtagelsen af groenbogen »Partnerskab - Vejen til en ny tilrettelaeggelse af arbejdet« ((KOM(97) 128 endel. udg. )) indledte Kommissionen en droeftelse af virkningerne af de vekslende moenstre i arbejdets tilrettelaeggelse. Groenbogen har fundet stor udbredelse, og der har vaeret afholdt en raekke konferencer og rundbordssamtaler i medlemsstaterne under deltagelse af repraesentanter for arbejdsmarkedets organisationer og for forsknings-, uddannelses- og erhvervsuddannelsesorganer. Denne vidtspaendende europaeiske debat vil blive afsluttet paa en europaeisk konference, der skal afholdes den 28. - 30. april 1998 i Glasgow under ledelse af Det Forenede Kongeriges formandskab og Kommissionen i faellesskab.

Kommissionen er fuldt ud klar over betydningen af koordinering tvaers over de relevante politiske omraader og den udfordring, der ligger heri, og det noedvendige samarbejde mellem dens tjenestegrene er allerede etableret for at lette et sammenhaengende overblik og en hensigtsmaessig arbejdsmetode.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0187/98 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: Turistkontorer

Turismen er af stor oekonomisk betydning med henblik paa at udnytte de arkitektoniske vaerdier i Faellesskabet samt skabe beskaeftigelsesmuligheder, der er yderst noedvendige for at forsoege at daemme op for den lokale arbejdsloeshed, der har ramt hele verden. De strukturer, der forestaar turistinformationen og -propagandaen, er derfor af afgoerende betydning.Fra flere sider klages der desvaerre over den daarlige funktion i disse kontorer, som saerlig i Italien er blevet et udtryk for en efterhaanden foraeldet struktur, der er kendetegnet af spild og opretholdelse af private kundekredse.

Kommissionen anmodes derfor om at udarbejde et direktiv om turistinformationskontorer, hvori disses funktion og officielle opgaver fastlaegges i overensstemmelse med den nationale offentlige informationsrolle, de skal spille.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (12. marts 1998)

Kommissionen skal erindre det aerede parlamentsmedlem om, at de lokale og nationale turistkontorer netop paa grund af arten af deres opgaver hoerer ind under medlemsstaternes kompetence i medfoer af subsidiaritetsprincippet, som er omhandlet i EF-traktatens artikel 3. B.

Som foelge heraf hoerer spoergsmaal om disse kontorers funktion ind under de paagaeldende myndigheders omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0304/98 af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen (17. februar 1998)

Om: Virkningerne af en europaeisk strategi om biologisk diversitet paa andre politiske omraader

Kommissionen bedes besvare foelgende spoergsmaal:

1. Kommissionen har for nylig afholdt en intern droeftelse af den strategi om biodiversitet, GD XI har foreslaaet. Kan Kommissionen oplyse, hvilke virkninger en saadan strategi vil have for andre politiske omraader i EU og navnlig, hvilke virkninger den vil faa for den faelles landbrugspolitik?

2. Kan en faelles biodiversitetsstrategi efter Kommissionens mening bidrage til fremme af mere miljoevenlige former for landbrug inden for EU? I givet fald hvordan?

3. Kan en faelles biodiversitetsstrategi efter Kommissionens mening skabe en ramme for evaluering af Agenda 2000?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (24. marts 1998)

Kommissionen vedtog den 4. februar 1998 en meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om Det Europaeiske Faellesskabs biodiversitetsstrategi ((KOM(98) 42 endelig udg. )). Denne strategi udgoer en ramme for de foranstaltninger der skal til for at integrere biodiversitet i de relevante omraader af faellesskabspolitikken.

Gennemfoerelsen af konventionen om biologisk mangfoldighed i Faellesskabet kraever en proces i to etaper. Vedtagelsen af denne strategi med de generelle politiske retningslinjer er det foerste skridt. Det andet er udvikling og gennemfoerelse i praksis af handlingsplaner samt andre foranstaltninger vedroerende de paagaeldende politiske fagomraader.

I denne strategi fastlaegges, hvordan bekymringen for den biologiske mangfoldighed skal tages med i betragtning under den igangvaerende gennemgang af ordningerne med hensyn til strukturfondene, i forbindelse med den reform af den faelles landbrugspolitik, som blev indvarslet i »Agenda 2000« ((KOM(97) 2000 endelig udg. )), samt i den nye rammeaftale mellem Faellesskabet og landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) til efter aar 2000. Udarbejdelsen af disse handlingsplaner boer vaere til ende inden for de kommende to aar. Fremskridt med hensyn til gennemfoerelsen af denne strategi og de praktiske virkninger af handlingsplanerne og andre foranstaltninger vil blivet noeje overvaaget og vurderet ved hjaelp af indikatorer for biodiversiteten og de konkrete maalelige maal.

Europa-Parlamentet vil til sin tid faa lejlighed til at tage naermere stilling til de tekniske enkeltheder i projektet samt til de saerlige maalsaetninger, der er fastsat for hver enkelt indsatsomraade.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 178/98 af Mark WATTS til Kommissionen. Udledning af kloak- og spildevand



EF-Tidende nr. C 223 af 17/07/1998 s. 0134



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0178/98 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (5. februar 1998) Om: Udledning af kloak- og spildevand Er Kommissionen klar over, at adskillige flodpramme hver dag stadig transporterer kloakvand fra London ned ad Themsen og leder det ud i Themsens flodmunding ret taet paa kysten ved Thanet? Hvilken lovgivning eksiterer der allerede, eller er der allerede planlagt for at forhindre en saadan komplet mangel paa hensyntagen til det marine miljoe og kystmiljoeet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (5. marts 1998) De britiske myndigheder har til Kommissionen oplyst, at det ikke er byspildevand, men slam, opstaaet under rensningen af dette spildevand, der er blevet udledt til overfladevandet af skibe. Ifoelge artikel 14 i Raadets direktiv 91/271/EOEF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand ((EFT L 135 af 30.5.1991. )) skal medlemsstaterne sikre, at der senest den 31. december 1998 er sket en gradvis afvikling af udledningen af slam til overfladevand ved dumpning fra skibe, ved udledning gennem roerledninger eller paa anden maade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0234/98 af José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Serviceydelser under mellemlanding - Frankfurter Flughafen AG

Kan Kommissionen goere rede for indholdet af den aftale, som i onsdags blev indgaaet om ophaevelse af det monopol, som Frankfurter Flughafen AG har med hensyn til serviceydelser under mellemlanding?

Kan Kommissionen goere rede for indholdet af og grundene til, at der for lufthavnens terminal 1 gaelder en delvis undtagelse fra direktivet om liberalisering af serviceydelser under mellemlanding i lufthavnene i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (31. marts 1998)

Det aerede medlem henvises til den fulde tekst i beslutning 98/190/EF, der er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende ((EFT L 72 af 11.3.1998. )), og isaer til afsnittet »Vurdering«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0255/98 af Jan Sonneveld (PPE) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: Import af fisk fra tredjelande

I medfoer af forordning 97/296/EF ((EFT L 122 af 14.5.1997, s. 21. )) er der indfoert en ordning for import af fisk og fiskerivarer fra en raekke tredjelande. Listen over lande, som opfylder de i henhold til denne ordning gaeldende krav, blev senest aendret gennem forordning 97/877/EF ((EFT L 356 af 31.12.1997, s. 62. )). Fra den 1. juli 1998 vil det ikke laengere vaere muligt at importere fisk og fiskerivarer de lande, som ikke er opfoert i listen.

Af de ikke-opfoerte lande opfylder et stort antal de formelle krav, men Kommissionen har som foelge af personalemangel ikke vaeret i stand til at kontrollere, om det rent faktisk var tilfaeldet.

Med hensyn til kvalitet har Kommissionen ogsaa i medfoer af den nuvaerende ordning mulighed for fra den ene dag til den anden at udstede et importforbud eller tillade import paa grundlag af en fremskyndet undersoegelse.

1. Kan Kommissionen give tilsagn om, at den ikke vil true de traditionelle handelsstroemme, som hidtil har opfyldt kvalitetskravene, som foelge af mangel paa administrativt personale?

2. Vil Kommissionen om noedvendigt udsaette ikrafttraedelsen af den nye ordning for de lande, som endnu ikke er blevet undersoegt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (16. marts 1998)

1. I Kommissionens beslutning 97/296/EF, senest aendret ved Kommissionens beslutning 97/877/EF, er der opstillet lister over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indfoere fiskerivarer. I artikel 3 staar, at medlemsstaterne paa bilateral basis fortsat kan indfoere fiskerivarer fra tredjelande, som ikke er anfoert paa disse lister, indtil 1. juli 1998. Efter denne dato vil det kun vaere tilladt at importere fra lande, som er anfoert paa liste I og II (55 lande).

Kommissionen er klar over, at ca. 108 lande, hovedsagelig stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) - det drejer sig om en samlet import paa 187 191 ton i 1996 - vil blive tvunget til at standse eksporten til Faellesskabet fra 1. juli 1998, indtil de opfylder faellesskabskravene for fiskerivarer. Kun 33 af disse lande eksporterer mere end 1 000 ton pr. aar.

For at begraense virkningerne af denne foranstaltning og samtidig sikre folkesundheden er Kommissionen ved at undersoege sagsakterne for de lande, der har ansoegt om at komme paa listerne. Enhver ny ansoegning, som kommer til Kommissionen, vil blive omhyggeligt analyseret. Med denne procedure vil Kommissionen begraense de oekonomiske virkninger af beslutningen og samtidig forbedre beskyttelsen af Faellesskabets forbrugere.

2. Kommissionen har ikke planer om at udskyde ikrafttraedelsesdatoen for denne foranstaltning, da der ikke er nogen garanti for, at produkter fra lande, som ikke er opfoert paa liste I og II i beslutningen, vil opfylde Faellesskabets standarder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0053/98 af Markus Ferber (PPE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: EU-stoette til forskning i regionen Bayerisch-Schwaben

Kan Kommissionen give foelgende oplysninger om stoerrelsen af EU-stoetten til forskning og udvikling (F& U) i regionen Bayerisch-Schwaben i 1997:

1. Hvor store beloeb til F& U er i 1997 tilflydt Bayerisch-Schwaben?

2. Hvor store F& U-midler fra Faellesskabet er der i 1997 givet til hvilke foranstaltninger i tilsvarende regioner i andre medlemsstater?

3. Hvor store F& U-midler er der i 1997, opdelt efter kontrakttagerens art (universiteter, forskningsinstitutter, SMV, storindustri osv.), givet til de enkelte tyske delstater?

4. Hvor stort er antallet af ansoegninger om F& U-midler i 1997, opdelt efter programmernes art og efter EU-medlemsstater?

5. Hvor stor en andel af ansoegerne til F& U-midler i 1997 var SMV - i Faellesskabet og i Tyskland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (23. februar 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.