ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3438/95 af José Escudero (PPE) til Raadet (3. januar 1996)

Om: Andet fremmedsprog i gymnasiet

Agter Raadet at tage noget initiativ til at fremme undervisningen i et andet fremmedsprog i gymnasiet i de lande, hvor det ikke er obligatorisk?

I betragtning af at engelsk er blevet til Europas esperanto, mener Raadet da, at man boer fremme undervisningen af et sprog mere blandt de unge studerende? Vil Raadet traeffe foranstaltninger med henblik herpaa?

Agter Raadet at overveje foranstaltninger, der kan faa virkning paa kort sigt, saasom at fremme undervisningen i nabolandenes sprog i de forskellige skoler?

Svar (25. juni 1996)

Paa grundlag af artikel 126 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab vedtog Parlamentet og Raadet den 14. marts 1995 afgoerelsen om ivaerksaettelse af handlingsprogrammet SOCRATES; under hensyn til artikel 126, stk. 2, som bl.a. vedroerer undervisning i og udbredelse af medlemsstaternes sprog, er et af maalene for SOCRATES-programmet at oege og forbedre kendskabet til sprogene i Den Europaeiske Union. Programmet omfatter en lang raekke aktiviteter med henblik herpaa.

Paa baggrund af de betydelige resultater, der er opnaaet gennem SOCRATES-programmeet, vedtog Raadet den 31. marts 1995 en resolution ((EFT nr. C 207 af 12.8.1995, s. 1-5. )) om tilegnelse af og undervisning i fremmedsprog, hvori det - saaledes som det aerede parlamentsmedlem oensker det - siges, at »eleverne som hovedregel boer have mulighed for at faa undervisning i mindst to aar i traek og om muligt laengere.« Kommissionen opfordres i resolutionen til at stoette medlemsstaternes aktioner med henblik paa dette samt andre i resolutionen naevnte maal.

Det skal bemaerkes, at hverken SOCRATES-programmet eller ovennaevnte resolution naermere angiver, hvilke sprog der saerlig skal undervises i; der er dog lagt vaegt paa, at der goeres opmaerksom paa de af Unionens sprog, som hidtil er mindre udbredt, og som der sjaeldent undervises i som fremmedsprog.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2745/95 af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen (12. oktober 1995)

Om: EU-stoette i forbindelse med industrivirksomheders flytning og hjemsted

1. Er Kommissionen klar over, at virksomheder, som - tilskyndet af stoettemulighederne via EU's strukturfonde - planlaegger og foretager investeringer i Irland, derefter ofte (sandsynligvis paa grund af de lavere produktionsomkostninger og ekstraomkostninger i forbindelse med loen i Irland) »afvikler« deres oprindelige hjemsted i Forbundsrepublikken Tyskland?

2. Er Kommissionen klar over, at virksomhederne American Home Productions Cooperation og Wyeth i Wolfratshausen i Bayern har anvendt en saadan fremgangsmaade?

3. Anser Kommissionen en saadan fremgangsmaade for at vaere i overensstemmelse med formaalet med stoetten fra strukturfondene eller for at vaere i overensstemmelse med formaalet med investeringsstoetten i henhold til maal nr. 1? Deler Kommissionen den opfattelse, at der i denne forbindelse er tale om misbrug af EU-midler?

4. Hvad agter Kommissionen at foretage sig i denne anledning? Hvis Kommissionen ikke agter at foretage sig noget, hvorfor da ikke?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (24. april 1996)

De irske myndigheder har givet Kommissionen oplysninger om den bistand, der er ydet til de to virksomheder, som det aerede medlem omtaler. American Home Production Corporation har ikke modtaget stoette via EF-midler. Wyeth har modtaget 3,5 mio. ECU fra EF-kilder siden 1991.

Hvad angaar de mere generelle aspekter af spoergsmaalet om strukturfondsbistandens indflydelse paa virksomheders beslutning om, hvor de skal etablere sig, henviser Kommissionen det aerede medlem til sit svar paa mundtlig forespoergsel H-86/96 fra hr. Wolf under spoergetiden i Parlamentets moedeperiode i februar 1996 ((Parlamentets droeftelser (februar 1996). ))
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3598/95 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Raadet (12. januar 1996)

Om: Et europaeisk handlingsprogram til fordel for de aeldre

Paa raadsmoedet den 5. december 1995 om sociale anliggender lykkedes det ikke at faa godkendt det europaeiske handlingsprogram til fordel for de aeldre, og den tyske delegation erklaerede, at dette program »aldrig vil blive accepteret«. Paa baggrund af, at:

- dette program er det eneste, der findes for denne befolkningskategori i EU,

- FN har udnaevnt 1999 til internationalt aar for de aeldre, og EU vil samarbejde med de kompetente FN-organisationer med henblik paa at udvikle konkrete planer i anledning af dette aar, og at et EU-handlingsprogram til fordel for de aeldre foelgelig er noedvendigt, og at

- Kommissionen den 1. marts 1995 godkendte et forslag til afgoerelse om EU-stoette til aktioner til fordel for de aeldre,

bedes Raadet besvare foelgende:

1. Mener Raadet, at det foerste handlingsprogram, herunder isaer det europaeiske aeldreaar, har bevist vaerdien af EU-aktioner til fordel for de aeldre? Hvis ja, hvordan agter det paa en kreativ maade at foelge dette EU-initiativ op?

2. Mener Raadet, at et handlingsprogram, som bidrager til gennemfoerelsen af Raadets egne henstillinger vedroerende tilnaermelsen af maalsaetningerne og politikken for social sikring, er overfloedigt og uden nogen som helst betydning?

3. Af hvilken aarsag forkastede Raadet handlingsprogrammet til fordel for de aeldre paa et tidspunkt, hvor den sociale og demografiske udvikling i voksende omfang bidrager til at oege behovet for en faelleseuropaeisk indsats?

Svar (20. maj 1996)

Paa samlingen i Raadet (arbejds- og socialministrene) den 5. december 1995 blev forslaget til afgoerelse om faellesskabsstoette til aktioner til fordel for de aeldre atter behandlet. Det blev konstateret, at der stadig ikke kan opnaas den enstemmighed, som er noedvendig for vedtagelsen af afgoerelsen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2755/95 af Johanna Maij-Weggen (PPE), Bartho Pronk (PPE) og Petrus Cornelissen (PPE) til Kommissionen (12. oktober 1995)

Om: De nationale bidrag til EU

Den nederlandske premierminister Kok har i den generelle begrundelse for den nederlandske finanslov for aaret 1996 meddelt Nederlandenes Andetkammer, at han oensker en undersoegelse af mulighederne for en reform af ordningen for de nationale medlemsstaters bidrag til Den Europaeiske Union (ordningen for egne indtaegter).

1. Har Kommissionen modtaget denne anmodning?

2. Kan Kommissionen i bekraeftende fald meddele anmodningens noejagtige ordlyd?

3. Kan Kommissionen for de enkelte medlemsstater oplyse, hvor stort et direkte bidrag de nu betaler til EU-budgettet for 1996?

4. Kan Kommissionen meddele, hvor meget de enkelte medlemsstater i perioden mellem 1994 og 1998 vil betale i direkte bidrag til EU-budgettet.

5. Kan Kommissionen for de enkelte medlemsstater oplyse, hvor meget dette er udregnet pr. indbygger for henholdsvis aaret 1996 og perioden 1994-1998?

Supplerende afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (26. marts 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til den anmodning, som de aerede medlemmer henviser til. Derimod opfordrede Det Europaeiske Raad i Madrid den 15. og 16. december 1995 Kommissionen til »hurtigst muligt at ivaerksaette en grundig analyse af Den Europaeiske Unions finansieringsordning for straks efter regeringskonferencens afslutning at forelaegge en meddelelse om EU's finansielle ramme efter den 31. december 1999 under hensyn til den kommende udvidelse«.

Bidragene til de egne ressourcer for perioden 1994-1996 fremgaar af nedenstaaende tabel 1, og de svarer til de tal, der er offentliggjort i budgettet (bortset fra tallene for 1994, hvor det drejer sig om de virkelige tal).

For aarene 1997-1999 findes medlemsstaternes forventede bidrag i de finansielle overslag, som Det Europaeiske Raad vedtog i Edinburgh, og som blev aendret da OEstrig, Sverige og Finland traadte ind i Unionen. Bidragene er udtrykt i 1997-priser og ses i nedenstaaende tabel 2.

Tabel 3 viser bidragene pr. indbygger.

Tabel 1: Medlemsstaternes nationale bidrag (brutto) (i mio. ECU)

>TABLE>

Tabel 2: De samlede bruttobidrag (overslag)

>TABLE>

Tabel 3: Bidrag (brutto) pr. indbygger (i ECU)

>TABLE>
Nr. C 291/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 11. 82 
BERIGTIGELSER 
Berigtigelse til skriftlig forespørgsel nr. 754/82 fra Anne-Marie Lizin 
(De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. C 245 af 20. september 1982) 
Side 17: 
i stedet for: »11980 og 1981 blev der i Fællesskabet slåer henholdsvis 539 og 107 stykker kvæg 
ned på grund af brucellose«, 
læses: »11980 og 1981 blev der i Fællesskabet slået 539 107 stykker kvæg ned på grund af 
brucellose«.