ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3862/98

af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen

(9. december 1998)

Om: Reklame i tv

Direktivet om tv uden graenser indeholder bl.a. bestemmelser om reklamer i tv, naermere bestemt om reklameindslag i programmer og film.

Kan Kommissionen oplyse, om disse regler - eller eventuelle andre regler, der finder anvendelse - overholdes af medlemsstaterne og navnlig Spanien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(4. februar 1999)

Raadets direktiv 89/552/EOEF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende udoevelse af tv-spredningsvirksomhed(1), normalt benaevnt direktivet om "Fjernsyn uden graenser", indeholder bestemmelser om den tilladte varighed af reklameindslag i fjernsynet (begraensning pr. dag og pr. sendetime, artikel 18), antal og placering af reklameindslag (artikel 11), indhold og udformning af reklameindslag (artikel 10-16). Der findes endvidere saerlige regler om sponsorering (artikel 17).

Kommissionen har faaet forelagt flere klager med paastand om, at visse medlemsstater ikke overholder reglerne om tv-reklamer. Klagerne, der normalt kommer fra forbrugerorganisationer, drejer sig som oftest om, at den tilladte reklamesendetid systematisk overskrides. Problemerne vedroerer isaer visse tv-spredningsvirksomheder i Graekenland, Spanien, Italien og Portugal.

Kommissionen er ved at indsamle de oplysninger, der er noedvendige for at kunne vurdere, om de paastaaede overskridelser betyder, at de paagaeldende medlemsstater har overtraadt reglerne. Den vil i givet fald traeffe de noedvendige forholdsregler.

(1) EFT L 298 af 17.10.1989.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3075/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(9. oktober 1998)

Om: EU-finansierede ISPA-infrastrukturinvesteringer i de central- og oesteuropaeiske lande

Den Europaeiske Union har oprettet et nyt strukturfondsinstrument, ISPA, til at bistaa de central- og oesteuropaeiske lande, der har soegt medlemskab af EU. Fra begyndelsen af aar 2000 skal ISPA tildeles midler fra fonden til gennemfoerelse af store infrastrukturprojekter i de central- og oesteuropaeiske lande. Da EU for oejeblikket stoetter infrastrukturprojekter i ansoegerlandene via LSFI-stoetten under Phare-programmet med kun omkring 600 mio FIM, er det sandsynligt, at den nye stoette vil oege stoettebeloebet betydeligt.

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange midler ISPA aarligt vil have til raadighed til finansiering af infrastrukturinvesteringer? Hvilken udvaelgelsesprocedure agter Kommissionen at anvende ved fordelingen af midler fra ISPA til de enkelte projekter?

Svar afgivet af Monika Wulf-Mathies paa Kommissionens vegne

(11. november 1998)

I Agenda 2000(1) foreslaas det at yde ansoegerlandene strukturstoette til et beloeb af ca. 1 mia. ECU om aaret for perioden 2000-2006. Denne stoette skal, som det fremgaar af forslaget til forordning om oprettelse af et strukturpolitisk foertiltraedelsesinstrument(ISPA)(2), hovedsagelig gaa direkte til at hjaelpe ansoegerlandene med at naa op paa samme niveau som EU-landene paa transport- og miljoeomraadet.

Projekudvaelgelsen og -godkendelsen skal baseres paa de nationale programmer for transport og miljoe, som indgaar i hvert ansoegerlands nationale program for vedtagelse af Faellesskabets regelsaet, og som er et noegleelement i deres tiltraedelsespartnerskaber. Den foreslaaede ISPA-forordning (navnlig bilag I og II) indeholder ogsaa et antal kriterier, der skal sikre projekternes hoeje kvalitet, herunder at de har loeftestangseffekt, og at de er faerdiggjort til igangsaetning, samt f. eks. behovet for en cost-benefit analyse, inkl. projekternes direkte og indirekte virkninger paa miljoeet.

(1) KOM(98) 2000 endelig udg.

(2) KOM(98) 138 endelig udg..
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3283/98

af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen

(9. november 1998)

Om: Muligheden for produktion og salg af vin i Danmark

Med henvisning til Kommissionens svar paa spoergsmaal 82 (H-0909/98)(1) under spoergetiden i oktober I 1998, oenskes foelgende uddybet.:

- Da den danske vinproduktion ikke overstiger 25.000 hl. pr. produktionsaar betyder det saa i praksis, at danske vinproducenter rent faktisk kan udnytte artikel 11 og dermed saelge deres vin til offentligheden, eller kan denne danske produktion kun konsumeres af producenterne selv?

- Er det ikke kun, hvis Danmark oensker status som vinproducerende nation (dvs. med en produktion over baggatelgraensen), at der skal foretages en tilsvarende aendring af Raadets og Kommissionens forordninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. december 1998)

I betragtning af de oekonomiske, administrative og juridiske foelger af denne sag boer situationen undersoeges med hensyn til baade gaeldende bestemmelser og den faelles markedsordning, der vil blive resultatet af de igangvaerende droeftelser i Raadet.

Kommissionen undersoeger for tiden grundigt det problem, der er rejst af det aerede medlem.

(1) Det fuldstaendige forhandlingsreferat fra moedet den 9. oktober 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4054/98

af Ana Miranda de Lage (PSE) til Kommissionen

(13. januar 1999)

Om: Betaling af kontrakter som led i AL-Invest-programmet

Som led i AL-Invest-programmet findes der paa nuvaerende tidspunkt 26 kontrakter underskrevet i 1995 og 1996, der gennemfoertes i de paagaeldende aar, og som Kommissionen stadig ikke har udbetalt midler for. Det samlede beloeb skoennes at andrage 200 000 ecu. Kan Kommissionen goere rede for aarsagerne til de forsinkede udbetalinger til disse projekter, som gennemfoeres af COOPECOS i Europa og Eurocentre i Latinamerika som led i AL-Invest-programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(23. februar 1999)

Naesten alle sager fra 1995 og 1996, i forbindelse med hvilke dokumentationen var i overensstemmelse med kontrakten, er behandlet og fakturaerne betalt.

For de AL-INVEST-kontrakter fra 1995 og 1996, der endnu var behaeftet med betalingsforsinkelser, er disse forsinkelser nu ved at vaere indhentet, enten fordi de nu er til faerdigbehandling eller fordi der endnu afventes dokumentation, som der igen er bedt om, og som er noedvendig til, at der kan udstedes behoerigt dokumenterede betalingsordrer. Forsinkelserne skyldes, at Eurocentrene og Coopecos har indgivet ufuldstaendige eller ukorrekt udfaerdigede tekniske eller finansielle rapporter, som Kommissionen ikke har kunnet behandle med den fornoedne hurtighed.

Siden begyndelsen af 1997 og indtil april 1998 var der ikke noget teknisk sekretariat til raadighed til den forudgaaende tekniske undersoegelse. I denne periode var det paa grund af personalemangel kun muligt at opretholde de praktiske aktiviteter. Efter en udvaelgelse af eksperter som led i en komplet udbudsprocedure for at bevare den noedvendige aabenhed blev der i april 1998 oprettet et nyt teknisk sekretariat, som kunne give sig i kast med at indhente betalingsforsinkelserne ved at kraeve den manglende dokumentation for at overholde kontraktbestemmelserne. Partnernes svar indloeber i oejeblikket. Finansforvaltningen af betalingerne, der blev indfoert i september 1998, fungerer effektivt, saaledes at forsinkelserne efterhaanden er indhentet, og partnerne stoettes nu igen og overvaages, saaledes at programmet, som alle finder meget nyttigt, kan fungere gnidningsloest og effektivt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4048/98

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen

(13. januar 1999)

Om: Atomsikkerheden i Rusland og EU's nordlige dimension

Det svar, som medlem af Kommissionen, Hans van den Broek, har givet (E-3325/98)(1) paa et konkret skriftligt spoergsmaal fra mig, er yderst generelt. Der tages i svaret ikke stilling til det samarbejdsprogram, som Kommissionen har udarbejdet om atomsikkerheden i Rusland, selv om det er almindeligt kendt, at der i bl.a. det dokument, som Kommissionen har udarbejdet om EU's nordlige dimension, ogsaa optraeder klare operationelle forslag vedroerende atomsikkerheden.

Hvilke indledende foranstaltninger vil Kommissionen ivaerksaette eller har den allerede ivaerksat paa grundlag af dokumentet om den nordlige dimension, saa de operationelle forslag vedroerende atomsikkerheden i Rusland kan gennemfoeres? Hvilken tidsplan agter Kommissionen at foelge i dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(12. februar 1999)

Hvad angaar TACIS-programmet kan Kommissionen ikke direkte udbetale bistand til modtagerne, dvs. kernekraftvaerkerne, ogsaa selv om de har meget vanskeligt ved at afloenne deres personale. Det kan ikke udelukkes at en saadan form for bistand - selv midlertidig - i sidste ende vil slaa fejl.

Som en indledende foranstaltning har Kommissionen dog i flere projekter indfoert et oekonomisk aspekt - som de russiske beslutningstageres opmaerksomhed boer henledes paa - i kraftvaerkerne, idet der ydes bistand lokalt, bl.a. til institutter og generalstaben (saasom Rosenergoatom, der er den stoerste virksomhed, og Minatom).

Det gaelder generelt at det oekonomiske aspekt i forbindelse med det arbejde, der gennemfoeres som led i TACIS-programmet, i hoejere grad vil blive understreget i definitionen af projekterne i de fremtidige programmer. Det maa ikke glemmes at der sjaeldent er blevet taget hensyn til oekonomiske spoergsmaal i Ruslands kernesektor paa grund af denne sektors hoeje politiske prioritering. Man staar derfor over for en gigantisk opgave med at uddanne personalet, og man vil derfor foerst kunne notere resultater et godt stykke hen ad vejen inden for denne sektor, der trods alt ikke er helt uimodtagelig over for Vestens indflydelse.

Kommissionen har for nylig faaet oplysning om at Rosenergoatom har styrket sin finansielle position ved at udpege en finansekspert som ny assisterende generaldirektoer. Det hedder sig at Rosenergoatoms likviditet skulle vaere blevet betydeligt forbedret.

De foranstaltninger der specifikt er fremsat forslag om som led i den nordiske dimension, tager sigte paa at forbedre den nukleare sikkerhed i omraadet. Formaalet er ikke at afhjaelpe Ruslands nuvaerende oekonomiske krise, ikke engang naar der er risiko for at denne krise influerer paa gennemfoerelsen af projekter.

(1) EFT C 142 af 21.5.1999, s. 121.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4023/98

af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen

(8. januar 1999)

Om: Forbindelserne mellem EU og Macau efter suveraenitetsoverdragelsen den 20. december 1999

Hvornaar agter Kommissionen at udarbejde sin meddelelse - i lighed med dens meddelelse om Hongkong - om de fremtidige forbindelser mellem EU og den saerlige administrative region (SAR) Macau efter overdragelsen til Folkerepublikken Kina, i betragtning af behovet for at sikre anvendelsen af princippet om "ét land, to systemer" og i betragtning af den vigtige rolle, som Macau kan spille som en aaben doer for Kina til Vesten og for EU til Kina?

Hvornaar agter Kommissionen at forelaegge denne meddelelse for i god tid at sikre den noedvendige droeftelse i parlamentet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(5. februar 1999)

Kommissionen giver sin fulde stoette til, at princippet om "et land, to systemer" skal anvendes for Macaos vedkommende, naar landet i naer fremtid faar status som saerligt administrativt omraade.

Som det ansvarlige medlem i Kommissionen bekraeftede under sit besoeg paa Macao den 2. november 1998, er det Kommissionens hensigt at udarbejde en meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om forholdet mellem EU og Macao. Det er Kommissionens hensigt at foelge den samme fremgangsmaade som for Hongkongs vedkommende, nemlig at udarbejde meddelelsen omkring det tidspunkt, hvor Macao overdrager sin suveraenitet til Folkerepublikken Kina i slutningen af 1999.

Herved skulle Kommissionen faa mulighed for at tage de vigtigste spoergsmaal op, der maatte foelge i loebet af det foerste aar, hvor politikken "ét land, to systemer" skal foeres ud i livet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2855/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Baeredygtige byer og baeredygtig udvikling

Mener Kommissionen, at der er tale om overlapning af bestraebelser mellem den kampagne for baeredygtige byer og koebstaeder, som finansieres over artikel B4-304, og byforumet for baeredygtig udvikling, som finansieres over artikel B4-306, og mener den, at der er tilstraekkelig taet samordning mellem de saerskilte enheder i DG XI og DG IV, som forvalter disse to projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(9. november 1998)

Der er en klar forskel mellem kampagnen for baeredygtige byer i Europa og aktiviteterne under netvaerket af byfora for baeredygtig udvikling.

Den overordnede maalsaetning for kampagnen for baeredygtige byer i Europa er at fremme udviklingen hen imod baeredygtighed via "Lokale Agenda 21"- og andre tiltag ved at styrke partnerskabet blandt alle aktoerer i lokalsamfundet samt samarbejdet mellem lokalmyndighederne. Fem internationale netvaerk eller sammenslutninger af lokalmyndigheder stoetter kampagnen ved at gennemfoere projekter for baeredygtig udvikling. Disse projekter omfatter omraader som oeget oplysning og udveksling af erfaringer gennem f.eks. seminarer om god praksis, formidling af information via websider eller nyhedsbreve paa internettet, udvikling af teknisk vejledning og uddannelse samt anskaffelse af undervisningsmateriale. Alle lokalmyndigheder, som deltager i kampagnen, har adgang til disse aktiviteter og projekter, som koordineres af kampagnekontoret.

Byforaene for baeredygtig udvikling blev oprettet i 1995. Det er en proeveordning med et netvaerk af 20 byer, der forvaltes af Kommissionen. Formaalet med det enkelte byforum er at kanalisere information om Faellesskabets politikker ud i bysamfundet og skabe lokale partnerskaber, der kan omsaette disse politikker til praksis. De er ikke kun rettet mod lokalmyndighederne, men hele det civile samfund og skal isaer fremme borgernes inddragelse. Til disse formaal goeres der ofte brug af nyskabende informations- og kommunikationsteknikker.

Aktiviteterne under byforaene er saaledes af en meget mindre stoerrelsesorden end de fleste af aktiviteterne under kampagnen for baeredygtige byer i Europa, og de er rettet mod en mere direkte indsats i deltagerbyerne.

De to paagaeldende enheder i Kommissionen har et taet og effektivt samarbejde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3429/98

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Stoette til vinbranchen

Jeg henviser til kommissionsmedlem Fischlers svar (E-2198/98(1)) i forbindelse med ovennaevnte emne.

I foelge dette svar vil forslaget til en raadsforordning (EF) med henblik paa en faelles markedsordning for vin give anledning til et forhoejet udgiftsniveau i forhold til gennemsnittet for de seneste vinaargange. Er dette indbefattet i, eller vil det vaere ud over den stoette, som man forventer under Agenda 2000 - forslaget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Frans Fischler

(22. december 1998)

I de oprindelige overslag over udgifterne til vinsektoren i forbindelse med Agenda 2000(2), der blev fremlagt den 15. juli 1997, blev der ikke taget hoejde for forslaget til reform af sektoren. Overslagene svarede til de udgifter, der blev anslaaet ud fra produktionsskoennene for det foelgende produktionsaar og paa grundlag af de gaeldende bestemmelser.

Det forslag til reform af den faelles markedsordning for vin, som Kommissionen fremlagde den 16. juli 1998(3) (et aar efter Agenda 2000), omfatter omstilling til efterspurgte vinstoksorter for at undgaa overskud paa laengere sigt. Udgifterne til denne omstilling medfoerer en mindre stigning i udgifterne til sektoren i de foerste aar efter reformen, men omstillingen vil sanere markedet paa mellemlang sigt.

Den finansielle ramme for Agenda 2000 ajourfoeres efterhaanden som mere praecise oplysninger kendes. Dette var tilfaeldet med den faelles markedsordning for vin, der vil blive behandlet i de nye finansoverslag for Agenda 2000.

(1) Se side 3.

(2) KOM(97) 2000 endelig udg.

(3) EFT C 271 af 31.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3997/98

af Daniel Féret (NI) til Kommissionen

(21. december 1998)

Om: Boernearbejde i England

Er Kommissionen informeret om, hvor udbredt boernearbejde er i England, hvor 500.000 boern paa under 13 aar arbejder, og 2 millioner unge paa under 16 aar er loenarbejdere, saaledes som det er blevet fastslaaet i undersoegelsen i "Low Pay Unit"?

Er det ikke foruroligende - ja forfaerdende - at konstatere, at der i England vedbliver at eksistere en meget minimalistisk lovgivning med hensyn til boernearbejde, og at der konstant mangler tilstraekkelige finansielle midler til at faa den overholdt, skoent landet ledes af en socialistisk regering?

Mener Kommissionen ikke, at det er hensigtsmaessigt at foreslaa et nyt initiativ - i form af direktiv - med henblik paa at faa indfoert en praecis faellesskabsordning for boernearbejde og med henblik paa at sikre et hoejt beskyttelsesniveau for boern i hele Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(1. februar 1999)

Kommissionen oensker at understrege, at boernearbejde er forbudt i henhold til faellesskabslovgivningen.

Raadets direktiv 94/33/EF af 22. juni 1994 om beskyttelse af unge paa arbejdspladsen(1) paalaegger medlemsstaterne at traeffe de noedvendige foranstaltninger for at forbyde boernearbejde. For at sikre overholdelsen af dette forbud har de pligt til at fastsaette en mindstealder for adgang til beskaeftigelse eller arbejde, som ikke er lavere end den alder, hvor den obligatoriske fuldtidsundervisning ophoerer, og under ingen omstaendigheder lavere end 15 aar (artikel 1, stk. 1).

Under hensyntagen til direktivets bestemmelser om sundhed og sikkerhed kan medlemsstaterne dog i deres lovgivning tillade visse fravigelser for boern paa 13-14 aar, der udfoerer lettere arbejde. Saafremt medlemsstaterne goer brug af denne mulighed, skal de overholde de begraensninger og opfylde de betingelser, der er anfoert i direktivet.

De britiske myndigheder har meddelt Kommissionen deres nationale lovgivning til gennemfoerelse af faellesskabsdirektivets bestemmelser. Det drejer sig bl.a. om bestemmelserne i "Child (protection at Work) Regulations 1998", der traadte i kraft i Det Forenede Kongerige den 4. august 1998. I spoergsmaalet om mindstealder for adgang til arbejde og den alder, fra hvilken det er tilladt at lade boernene udfoere lettere arbejde, synes Det Forenede Kongeriges lovgivning ikke at afvige fra de faellesskabsbestemmelser, der er fastsat i direktiv 94/33/EF. Det paahviler de nationale myndigheder, som har ansvaret for tilsyn med gennemfoerelsen af disse regler, at sikre sig, at reglerne bliver overholdt fuldt ud.

(1) EFT L 216 af 20.8.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3581/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: De tyrkiske myndigheders repressalier mod det teologiske fakultet paa Chalki

De tyrkiske myndigheder har afskediget bestyrelsen for det teologiske fakultet paa Chalki for dels at skade det oekumeniske patriarkats omdoemme og dels at skraemme graekerne i Tyrkiet, saa de traekker sig ud af bestyrelserne i institutioner, der forvalter udenlandsgraekeres formuer, hvorfor disse formuers ejerskab bliver diffust.

Patriarken, Vartholomeos, har allerede protesteret, og den amerikanske regering har givet udtryk for, at den vil goere indvending mod ovenstaaende.

Da de tyrkiske myndigheders repressalier er en eklatant kraenkelse af menneskerettighederne, religionsfriheden, de borgerlige frihedsrettigheder og retfaerdigheden, bedes Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at fordoemme Tyrkiets nye uacceptable repressalier mod patriarkatet og traeffe de noedvendige foranstaltninger til at sikre, at det teologiske fakultet paa Chalki igen kan fungere, og at afskedigelsen af skolens bestyrelse tilbagekaldes?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-3566/98 og E-3581/98

(23. december 1998)

Kommissionen er bekendt med, at bestyrelsen for det teologiske fakultet paa oeen Chalki naer Istanbul blev afskediget for nylig.

Kommissionen er bekymret over denne nye udvikling, som har uundgaaelige konsekvenser for menneskerettighederne i Tyrkiet, og isaer for situationen for religioese minoriteter i landet.

Kommissionen foelger noeje alle aspekter af menneskerettighedssituationen i Tyrkiet. I sin foerste regelmaessige beretning om Tyrkiets fremskridt i retning af tiltraedelse, der blev vedtaget den 4. november 1998, understregede Kommissionen de eksisterende problemer i saa henseende og noedvendigheden af at forbedre den aktuelle situation. I denne forbindelse er Kommissionen helt enig med konklusionerne fra Det Europaeiske Raads moede i Luxembourg i december 1997, hvori det siges, at "styrkelsen af Tyrkiets forbindelser med Den Europaeiske Union ogsaa afhaenger af fortsaettelsen af de politiske og oekonomiske reformer, som landet har indledt, herunder respekt for og beskyttelse af minoriteter..........".

I alle sine kontakter med de tyrkiske myndigheder og trods Ankara beslutning om at suspendere enhver politisk dialog med EU er Kommissionen besluttet paa fortsat at give udtryk for sine bekymringer i spoergsmaal af denne art.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3080/98

af Markus Ferber (PPE) til Kommissionen

(9. oktober 1998)

Om: Trafikproblemer i nabolandene paa grund af indfoerelsen af den oestrigske motorvejsvignet

Siden indfoerelsen af motorvejsvignetten i OEstrig har Lindau-Zech ved hovedvej B 31 vaeret overbelastet med graenseoverskridende trafik. Mange bilister, som er paa vej til Schweiz eller OEstrig, forlader motorvej A 96 og koerer til deres bestemmelsessted ad hovedvej B 31 for paa den maade at spare motorvejsgebyret.

1. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at mindske trafikken i andre byer ved graensen, der befinder sig i en tilsvarende situation?

2. Har Kommissionen planer om at forpligte stater, der indfoerer vejgebyr paa deres omraade, til at undlade at opkraeve dette gebyr foer den foerste frakoersel efter graensen for at spare beboerne paa den anden side af graensen for oeget trafik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(6. november 1998)

Det oestrigske afgiftsopkraevningssystem for personbiler er blevet grundigt vurderet, og det er fundet i fuld overensstemmelse med faellesskabslovgivningen. Dog findes der ingen specifik faellesskabslovgivning, som kan hindre medlemsstaterne i at opkraeve brugerafgifter eller punktskatter paa motorveje indtil den foerste udkoersel efter en landegraense. I henhold til subsidiaritets-princippet er medlemsstaterne frit stillet med hensyn til at indfoere afgifter paa personbiler for benyttelse af motorveje. Paa samme grundlag kan medlemsstaterne ogsaa selv afgoere om de oensker at undtage det afsnit af motorvejen, der gaar frem til den foerste udkoersel efter en landegraense fra disse afgifter, da enkelte medlemsstater faktisk goer dette. Ingen af medlemsstaterne har anmodet om at goere en saadan praksis obligatorisk overalt i EU. For oejeblikket har Kommissionen ingen planer om at fremsaette forslag til lovgivning paa dette omraade.