SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2061/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(20. juni 2003)

Om: Forurenings- og støjforureningsniveauet i de græske skoler

Ifølge en undersøgelse foretaget af det kemiske fakultet på Athens universitet, der blev offentliggjort i den græske presse, er der for dårlig udluftning i 75 % af de klasseværelser, der blev undersøgt; der blev konstateret kuldioxyd-koncentrationer, der oversteg grænsen på 1 800 mg/m3, der blev fastslået høje niveauer for formaldehyd og overskridelse af det højest tilladelige støjniveau. Undersøgelsen omfattede 20 klasselokaler med naturlig udluftning i ti forskellige offentlige skoler i Athen, og det, der især foruroligede eksperterne, var den kendsgerning, at kuldioxydkoncentrationerne lå over de højest tilladelige niveauer, som er fastsat i de amerikanske bestemmelser om indendørsluftens kvalitet (1 800 mg/m3), idet den i visse tilfælde endda oversteg 3 000 mg.

Foruroligende var ligeledes koncentrationen af formaldehyd (over 0,1 mg/m3, som er grænseværdien), som skyldes den hyppige brug af spånplader (novopan) til fremstilling af skolepulte eller skillevægge mellem klasselokalerne.

Hvad angår støjniveauet, nåede undersøgelsen frem til den konklusion, at det var meget højt, eftersom det nåede helt op på 61 dB inde i lokalerne (hvor grænseværdien er 45 dB) og 77 dB uden for lokalerne (hvor grænsen er 65 dB). Mange af eleverne klagede over hoste og hovedpine og sagde, at de også ofte følte træthed og havde vanskeligt ved at koncentrere sig i timerne.

Hvad mener Kommissionen om konklusionerne fra den ovennævnte undersøgelse foretaget af Athens universitet?

Er der tale om overskridelse af de grænseværdier for luftforurening og støjniveau, som er fastsat i EU-bestemmelserne?

Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen omgående træffe over for de græske myndigheder med henblik på at beskytte de græske elevers sundhed, idet disse elever i henhold til oplysningerne fra denne undersøgelse tilbringer 14 000 timer i skolernes undervisningslokaler, inden de afslutter skolegangen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(13. august 2003)

Der er flere rådsdirektivet, som er relevante i denne sammenhæng.

Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet(1) forpligter arbejdsgiverne til at foretage en vurdering af risiciene for sikkerhed og sundhed på arbejdet og træffe beslutning om, hvilke forebyggende foranstaltninger der skal træffes. Arbejdsgiveren gennemfører disse foranstaltninger på grundlag af flere principper om forebyggelse, heriblandt forebyggelse af risici, bekæmpelse af risici ved kilden og udvikling af en sammenhængende overordnet politik for forebyggelse.

Selv om artikel 3, litra a), i direktiv 89/391/EØF udelukker studerende, da de ikke er omfattet af definitionen af arbejdstager, medmindre de er praktikanter eller lærlinge, finder direktivet stadig anvendelse, fordi det ærede medlems forespørgsel vedrører situationen i græske skoler i almindelighed og således inkluderer sundhed og velfærd, når det gælder lærere, som naturligvis er arbejdstagere i direktivets forstand.

Hvad angår eksponering for kuldioxid (CO2) på arbejdspladsen skal Kommissionen ifølge Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser(2) foreslå vejledende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering. Den grænseværdi, der er fastsat for CO2 ved Kommissionens direktiv 91/322/EØF af 29. maj 1991 om etablering af vejledende grænseværdier til gennemførelse af Rådets direktiv 80/1107/EØF om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved at være udsat for kemiske, fysiske og biologiske agenser under arbejdet(3), er på 9 000 milligram pr. kubikmeter (mg/m3) eller 5 000 dele pr. million (ppm). Der er ikke fastsat nogen EU-grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for formaldehyd.

Desuden synes resultaterne af forskningen i kemikafdelingen på Athens universitet at vise, at udluftningen i skolerne med høje CO2-niveauer er meget dårlig. CO2-koncentrationerne indendørs kan betragtes som en indikator for god eller dårlig ventilation, når der ikke er nogen indendørs forbrændingskilder. For formaldehyd rapporteres det, at irritationstærsklen kun er på 0,1 mg/m3 efter kort tids eksponering, men symptomerne på irritation begynder at øges betydeligt på niveauer over 0,3 mg/m3 hos sunde individer. For at undgå klager, navnlig fra følsomme personer (fx skolebørn), bør formaldehydkoncentrationen ligge under 0,1 mg/m3 som et 30 minutters gennemsnit. Denne værdi anbefales som vejledende værdi for luftkvalitet af Verdenssundhedsorganisationen (WHO). Eliminering af indendørs kilder til formaldehyd (f.eks. træprodukter såsom spånplader og krydsfiner, der indeholder ureaformaldehydharpikser) kombineret med god ventilation skulle medføre en betydelig forbedring af luftkvaliteten i skolerne. Kommissionen har endnu ikke fastsat vejledende værdier for forurenende stoffer indendørs. Som led i projektet INDEX (grænseværdier for eksponering for forurenende stoffer indendørs), der finansieres af Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse, undersøger Kommissionen mulighederne for at fastsætte og gennemføre grænser for eksponering for prioriterede forurenende stoffer indendørs. Projektet startede i december 2002 og vil være afsluttet efter 24 måneder.

På grundlag af det billede, som de nylige undersøgelser på Athens universitet tegner af situationen i de græske skoler, der er de græske myndigheders ansvar, kan de græske myndigheder konkludere, at det er nødvendigt at sørge for bedre ventilation i klasselokalerne og at eliminere kilder til formaldehyd og muligvis andre kemiske stoffer, som eventuelt kan have direkte indflydelse på sundhed og velbefindende.

Hvad angår støjniveauet på arbejdspladsen, er det i Rådets direktiv 86/188/EØF af 12. maj 1986 om beskyttelse af arbejdstagere mod risici ved at være udsat for støj under arbejdet(4) fastsat, at der, hvis arbejdstagernes daglige personlige støjbelastning kan forventes at overstige 85 decibel (dB)(A), skal stilles individuelle høreværn til rådighed for dem. Resultaterne fra Athens universitet (61 decibel indendørs) og 77 decibel (udendørs) når ikke de lofter, der er fastsat ved ovennævnte direktiv. Lofterne på 45 dB og 65 dB, der er nævnt i forskningsresultaterne i Athen, er ikke EU-krav.

Kommissionen erkender dog, at støj kan påvirke børns indlæringsevne, og de konklusioner, der er draget på Athens universitet, afspejler dette.

Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF af 25. juni 2002 om vurdering og styring af ekstern støj(5) kræver, at medlemsstaternes ansvarlige myndigheder udarbejder strategiske støjkort og handlingsplaner for at bekæmpe støjgenerne i nærheden af de vigtigste transportinfrastrukturer og i de største byområder. Der fastlægges dog ikke harmoniserede grænseværdier som udgangspunkt for iværksættelsen af støjbegrænsende foranstaltninger. Fastsættelsen af sådanne grænseværdier overlades til medlemsstaternes skøn.

Hvad dette angår, er Kommissionen ved at træffe foranstaltninger. For at bistå medlemsstaterne med at vurdere de skadelige virkninger, som støj har på befolkningen, er det i artikel 6 i direktiv 2002/49/EF fastsat, at de skal vurderes ved hjælp af dosis/effekt-forhold. I henhold til direktivets bilag III kan der anføres specifikke dosis/effekt-forhold for sårbare befolkningsgrupper, herunder navnlig børn. På baggrund heraf undersøger Kommissionen for øjeblikket muligheden for at anvende sådanne specifikke dosis/effekt-forhold.

(1) EFT L 183 af 29.6.1989.

(2) EFT L 131 af 5.5.1998.

(3) EFT L 177 af 5.7.1991.

(4) EFT L 137 af 24.5.1986.

(5) EFT L 189 af 18.7.2002.