ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3027/02

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(23. oktober 2002)

Om: Forbindelserne EU-Sudan

Kommissionen bedes give detaljerede oplysninger om, hvor langt den er kommet i sin dialog med Sudan samt formålet med denne. Oplysningerne bør omfatte detaljer vedrørende det inddragede personale, dialogens struktur, de opnåede fremskridt og Kommissionens rolle.

Kommissionen bedes også i detaljer oplyse om den aktuelle situation inden for samt de umiddelbare og langsigtede mål for dialogen med Sudan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(21. november 2002)

Eftersom der ikke fra marts 1990 kunne gennemføres udviklingssamarbejde i Sudan på grund af menneskerettighedskrænkelser og genoptagelsen af fjendtlighederne i den sydlige del af landet, suspenderede Kommissionen den direkte dialog med Sudans regering. I november 1999 indledte EU og Sudan imidlertid en formel politisk dialog med det formål at understøtte en styrket fredsproces og sikre fremskridt med regeringsførelsen, hvori Kommissionen deltog fuldt ud. I december 2001 aflagde en EU-trojka af højtstående embedsmænd, som også omfattede repræsentanter for Kommissionen, besøg i Sudan, og de to parter nåede til enighed om behovet for at videreføre og intensivere dialogen med henblik på en gradvis normalisering af forbindelserne.

Efter meddelelsesskrivelsen af 22. januar 2002 under 9. EUF til Sudans regering indledte Kommissionen fra februar 2002 den politiske dialog med de sudanesiske partnere med henblik på udarbejdelse af et landestrategidokument. Den 21. oktober afgav EUF-Udvalget enstemmigt positiv udtalelse om landestrategidokumentet. Kommissionen ventes at træffe afgørelse om landestrategidokumentet i løbet af november 2002.

I 2002 har dialogen mellem EU og Sudan haft form af månedlige møder mellem lederne af EU-landenes diplomatiske repræsentationer i Khartoum og Sudans regering, hvori lederen af Kommissionens delegation i Sudan deltager. På dette stadium er forløbet af dialogen ved at blive vurderet af EU-landenes diplomatiske repræsentationer i Khartoum og i EU-hovedstæderne. Konklusionerne af denne vurdering vil blive offentliggjort, når den er afsluttet.

EU er desuden ved at forberede et trojkabesøg i Khartoum, der er berammet til at finde sted i december 2002, og som Kommissionen vil tage fuldt del i. Under dette besøg vil der sammen med Sudans regering blive foretaget en vurdering af de fremskridt, der er nået i 2002 med forpligtelserne med hensyn til gennemførelsen af demokrati og retsstatslige principper, menneskerettighederne og fredsprocessen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3376/02

af Felipe Camisón Asensio (PPE-DE) til Kommissionen

(20. november 2002)

Om: Søulykke ud for Galiciens kyst

I de seneste år er reglerne om sikkerhed til søs blevet skærpet som følge af antallet af skibsforlis, navnlig af olietankskibe, som medfører alvorlige konsekvenser for kysterne.

På EF-plan har Kommissionen reageret ved at forelægge to pakker fællesskabsforanstaltninger vedrørende søfartssikkerhed, ERIKA I og ERIKA II. Disse pakker havde til formål at skærpe kontrol- og sikkerhedssystemerne for både havne (havnestatskontrol), klassifikationsselskaber og skibe (dobbeltskrog).

Der henvises til forliset ud for Galiciens kyst af olietankskibet Prestige, der var på vej mellem Letland og Gibraltar. Mener Kommissionen ud fra de foreliggende oplysninger, at EF-reglerne for havnestatskontrol er blevet overholdt? Hvilke foranstaltninger vil den træffe, hvis dette ikke er tilfældet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(16. januar 2003)

I henhold til de foreliggende oplysninger blev Prestige senest underkastet en inspektion i henhold til havnestatskontrol i 1999 i Rotterdam. Denne inspektion viste kun mindre mangler, som blev afhjulpet, før skibet afsejlede.

Skibet anløb herefter ikke nogen EU-havn, undtagen Kalamata, Grækenland og Gibraltar, Det Forenede Kongerige. Skibet anløb dog Ventspils, Letland og Sankt Petersborg, Rusland. Der blev ikke foretaget nogen inspektion i henhold til direktiv 95/21/EF(1) (havnestatskontrol) eller i henhold til bestemmelserne i Paris-aftalememorandummet.

Kommissionen skrev til de kompetente myndigheder i de pågældende lande for at få oplysninger om, hvorfor Prestige ikke var blevet underkastet inspektion.

Kommissionen henleder under alle omstændigheder i sin meddelelse af 3. december 2002 vedrørende bedre sikkerhed til søs(2), som er en reaktion på Prestige-ulykken, medlemsstaternes opmærksomhed på behovet for at overholde forpligtelsen til havnestatskontrol. Den opfordrer medlemsstaterne til at rekruttere et tilstrækkeligt antal inspektører til, at de opfylde kravet i fællesskabsret om at inspicere mindst 25 % af skibene. Kommissionen opfordrer også medlemsstaterne til at sikre et tilstrækkeligt inspektionsniveau i alle deres havne og forankringsområder for at undgå, at der opstår bekvemmelighedshavne. Kommissionen har til hensigt at foreslå specifikke foranstaltninger i denne forbindelse.

Kommissionen er særlig årvågen vedrørende havnestatskontrol. I denne forbindelse har den for nylig forelagt Domstolen en anmodning, der sigter på at erklære, at to medlemsstater, Frankrig og Irland, ikke har overholdt kravet om 25 % havnestatskontrol og således ikke har opfyldt deres forpligtelser til Fællesskabet.

(1) Rådets direktiv 95/21/EF af 19. juni 1995 om håndhævelse over for skibe, der anløber Fællesskabets havne og sejler i farvande under medlemsstaternes jurisdiktion af internationale standarder for skibes sikkerhed, for forureningsforebyggelse, samt for leve- og arbejdsvilkår om bord (havnestatskontrol), EFT L 157 af 7.7.1995.

(2) KOM(2002) 681 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2117/02

af Gary Titley (PSE) til Kommissionen

(10. juli 2002)

Om: Menneskerettigheder i Ungarn

Ungarn fører feltet i forhandlingerne om tiltrædelse til EU i 2004. Landet har dog kun delvis opfyldt Københavnskriterierne, der fastlagdes i 1993, hvorefter et potentielt EU-medlemsland skal have en fuldt fungerende markedsøkonomi og respekt for demokrati og menneskerettigheder.

Jeg forstår, at psykiatriske patienter i Ungarn er udsat for chokerende forhold, bl.a. indespærring i lukkede tremmesenge. Desuden er brugen af formyndere, hvor en person vilkårligt udnævnes som værge for en anden person, tvivlsom ud fra et menneskerettighedssynspunkt. En sådan formynder har rent faktisk en betydelig og uforholdsmæssigt magt, idet han/hun kan få den pågældende indlagt på en psykiatrisk institution.

Om Ungarn for øjeblikket overtræder den europæiske menneskerettighedskonvention, kan der være delte meninger om, og dette er et særskilt spørgsmål ved bedømmelse af, om landet opfylder betingelserne for tiltrædelse til EU. Men EU er baseret på menneskerettighedsprincippet, og en sådan kontroversiel fremgangsmåde bør undersøges, da den vil kunne undergrave de principper, som EU er baseret på.

Er Kommissionen klar over denne fremgangsmåde, og hvad agter den at gøre for at løse denne situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(2. august 2002)

De politiske kriterier for tiltrædelse, som de blev fastlagt på Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993, og som skal opfyldes af kandidatlandene, overvåges af Kommissionen i de periodiske rapporter om ansøgerlandenes fremskridt mod tiltrædelse. Det er Kommissionen, der vurderer, om de politiske kriterier bliver overholdt, herunder også menneskerettighederne, på grundlag af det bredest mulige udvalg af kilder. Ud over de oplysninger, der indgives af hvert enkelt ansøgerland, omfatter dette også bidrag fra og udvekslinger med relevante internationale organisationer som Europarådet og relevante FN-organer samt ikke-statslige organisationer.

Indtil videre har hverken Ombudsmandens rapport om borgerlige og politiske rettigheder eller FN's menneskerettighedsudvalg udtrykkeligt henvist til behandlingen af patienter på psykiatriske hospitaler. Men FN's udvalg for forebyggelse mod tortur gjorde dog opmærksom på situationen på psykiatriske hospitaler i Ungarn i sin 1999-rapport. Siden da har den ungarske regering truffet en række foranstaltninger (gennemførelse af en landsdækkende undersøgelse og offentliggørelse af et cirkulære om forbud mod anvendelse af tremmesenge på psykiatriske hospitaler), herunder også konsolidering af lovgivningsrammerne, med henblik på at afhjælpe situationen. Bestemmelserne i loven om sundhedspleje vedrørende psykiatriske patienter har siden 2001 omfattet forbud mod alle former for tortur og ondsindede, umenneskelige, degraderende og straffende foranstaltninger. Der er også mulighed for klageadgang og for regelmæssige revisioner foretaget af eksperter udefra.

Kommissionen følger nøje udviklingen på området i forbindelse med forberedelserne til den kommende periodiske rapport for 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3786/02

af Johannes Swoboda (PSE) til Kommissionen

(6. januar 2003)

Om: Sprogdiskrimination i stillingsopslag på europæisk plan

1. Finder Kommissionen, at ordvalget English mother tongue or equivalent i stillingsopslag i de europæiske institutioner er diskriminerende?

2. I benægtende fald: Hvordan kan betingelsen om, at ansøgerne skal have English mother tongue or equivalent, da efter Kommissionens opfattelse være forenelig med forbuddet mod forskelsbehandling?

3. I bekræftende fald: Hvilke initiativer vil Kommissionen tage til at få standset disse diskriminerende procedurer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(26. februar 2003)

EF-traktaten og vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskabers institutioner forbyder enhver diskrimination på baggrund af nationalitet, og selvfølgelig overholder Kommissionen fuldt ud bestemmelserne i traktaten og vedtægten.

Naturligvis kan et særligt sprogkrav i et stillingsopslag virke diskriminerende mod borgere fra andre medlemsstater. En sådan forskelsbehandling kan imidlertid være objektivt begrundet eksempelvis med stillingens særlige karakter og de opgaver, som skal udføres. Især ansættelse af oversættere og tolke kræver et indgående kendskab til specifikke sprog alt efter institutionens behov.

For at kunne bedømme, hvorvidt et sprogkrav i et opslag om en bestemt stilling kan anses for at være diskriminerende, er det derfor nødvendigt at få flere oplysninger om den pågældende stilling. Såfremt det ærede medlem vil være så venlig at sende mig nærmere oplysninger om det/de opslag, han henviser til i sit spørgsmål, vil jeg sørge for, at materialet bliver gået grundigt igennem med henblik på at fastslå, om der har fundet en uberettiget forskelsbehandling sted i dette tilfælde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3066/02

af Terence Wynn (PSE) til Kommissionen

(25. oktober 2002)

Om: Motorvæddeløb og EU-ret

Kan en organisation som f.eks. Féderation International de l'Automobile (Det Internationale Automobilforbund) begrænse EU-borgernes ret til at konkurrere i motorløb i lande uden for deres eget? Før i tiden gav en fuldstændig væddeløbslicens udstedt i et EU-land indehaveren tilladelse til at konkurrere i alle væddeløb, der blev afholdt i andre EU-lande. Ville en sådan restriktiv fremgangsmåde være i strid med EU-retten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(22. november 2002)

Som det fremgår af den faste retspraksis ved Domstolen (se blandt andre Bosman-dommen af 15. december 1995, sag C-415/93), henhører sportsudøvelse under fællesskabsretten, for så vidt der er tale om økonomisk virksomhed, jf. EF-traktatens artikel 2, hvilket er tilfældet for deltagelse i motorløb.

Kommissionen er ikke i stand til at udtale sig om, hvorvidt det er berettiget at lægge restriktioner på deltagelse i denne slags væddeløb, da det ærede medlems forespørgsel ikke indeholder yderligere oplysninger af tilstrækkelig klar og præcis karakter.

På et mere overordnet plan skal Kommissionen alligevel minde om, at EU-bestemmelserne om fri bevægelighed for personer og tjenesteydelser ikke står i vejen for regler og praksis inden for sport, der er begrundet i ikke-økonomiske hensyn som følge af visse konkurrencers særlige karakter. Dertil kommer, at selv sammenslutninger og organer, der ikke henhører under den offentlige ret, skal respektere forbuddet mod forskelsbehandling på grundlag af nationalitet og forbuddet mod uberettigede eller urimeligt omfattende restriktioner inden for sport på tværs af landegrænserne, selv når disse restriktioner finder anvendelse uden forskel.

Hvad angår EU-konkurrencereglerne, erindrer Kommissionen om, at en sportsorganisation ville overtræde bestemmelserne i EF-traktatens artikel 82, hvis den havde en dominerende stilling og fastsatte regler, der, uden objektiv begrundelse, udelukkede økonomiske aktører, der opfylder de objektive kriterier, fra markedet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3686/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Senegal

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter i Senegal der er finansieret over EU's budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede bistand til dette land inden for alle områder i 2000?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3714/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Somalia

Kan Kommissionen i forbindelse med Somalia oplyse, hvilke projekter der er blevet finansieret over EU-budgettet i år 2000?

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor støtte der i alt er blevet ydet til Somalia i år 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3533/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(10. december 2002)

Om: Manglende kendskab til det portugisiske statsbudget

Kommissionen har ifølge dens svar på min forespørgsel E-3044/02(1) ikke kendskab til underskuddet på den offentlige forvaltnings budget i henhold til forslaget til finansloven for 2003. Hvordan forklarer Kommissionen sit ganske ekstraordinære ukendskab?

(1) EFT C 155 E af 3.7.2003, s. 78.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(15. januar 2003)

En officiel kilde til det portugisiske statsbudget er regeringens budgetrapport(1), hvori statens underskudsmål for 2003, på basis af nationalregnskabet, er sat til 2,4 % af bruttonationalproduktet (BNP)(2).

I sine økonomiske prognoser fra efteråret 2002 forventede Kommissionen et offentligt underskud på 2,9 % af BNP i 2003. De økonomiske prognoser for hver medlemsstat præsenteres sammen med en tekst, der sammenfatter både antagelser og opnåede resultater. Afsnittet vedrørende Portugal, hvori der henvises til det forventede underskud i 2003(3), lyder således: Prognosen om [det offentlige underskud] for 2003 er baseret på budgetforslaget for det år.

Blandt de vigtigste foranstaltninger i budgettet er:

i) indkomstskatteskalaerne indekseres under inflationen;

ii) de halvårlige mindstebeløb, der betales i selskabsskat, hæves betydeligt

iii) den gennemsnitlige inflation i EU vil blive anvendt som benchmark i alle fremtidige lønforhandlinger i den offentlige sektor;

iv) der er planlagt et omfattende privatiseringsprogram, som skal indbringe 1 500 mio. EUR i indtægter, hvoraf 40 % skal anvendes til at tilbagebetale offentlig gæld;

v) statens overførsler vil fortsat vokse over det nominelle BNP, til dels som følge af beslutningen om progressivt at hæve mindstepensionen i retning mod mindstelønnen. Den deraf følgende prognose er et underskud på lidt under 3 % af BNP, hvilket imidlertid er over budgetmålet på 2,4 %.

Forskellen afspejler hovedsagelig en lavere vækst end antaget i budgetoverslaget (1¼ % i forhold til 1¾ %) og eftervirkningen af det forhold, at underskuddet for 2002 blev større end forventet.

(1) Budgetrapporten kan downloades på www.dgep.pt.

(2) Tabel II.2.6 på s. 39.

(3) Autumn 2002, Economic Forecasts, European Economy no 5/2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1761/02

af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen

(19. juni 2002)

Om: Støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget

Rådets forordning (EF) 1257/1999(1) af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget foreskriver udligningsgodtgørelse til landbrugere i ugunstigt stillede områder og områder med miljørestriktioner. Denne kategori omfatter adskillige græske landbrugere, som bor i områder af Grækenland, som er underlagt bestemmelserne i Ramsar-konventionen om vådområder af international betydning.

Denne udligningsgodtgørelse kan for Grækenlands vedkommende beløbe sig til op til 100 EUR pr. hektar.

1. Overholder Grækenland forordning 1257/1999?

2. Har Grækenland fra starten af gennemførelsesperioden som led i samfinansieringen forelagt programmer for støtte til landbrugere, der er underlagt bestemmelserne i den ovennævnte forordnings Kapitel V?

3. Hvor store bevillinger er der afsat på fællesskabsbudgettet til den ovennævnte foranstaltning?

(1) EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(1. august 2002)

1. Ja, Grækenland anvender Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og ændring om ophævelse af visse forordning.

2. Ja, Grækenland har forelagt en plan for udvikling af landdistrikterne i henhold til EUGFL, Garantisektionen, som er godkendt af Kommissionen den 27. september 2000. Denne plan omfatter ligeledes udbetaling af udligningsgodtgørelse i ugunstigt stillede områder og bjergområder i henhold til kapitel V i ovennævnte forordning. Grækenland anvender imidlertid ikke artikel 16 i denne forordning vedrørende områder med miljørestriktioner.

3. De beløb, der er afsat til de forskellige foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, er fastsat i medlemsstaternes programmeringsdokumenter. For Grækenlands vedkommende er det anslåede beløb til udbetaling af udligningsgodtgørelser fra EUGFL, Garantisektionen, for perioden 2000 til 2006 på 286 mio. EUR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3531/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(10. december 2002)

Om: Værdien af tidligere udgifter i Portugals budget for 2002

Kommissionen indskrænker sig i sit svar på min forespørgsel E-3042/02(1) til at give nogle supplerende oplysninger, som bidrager til en bedre forståelse af sagen. Når tillægsbudgettet fastsættes til en værdi af 1,6 % af BNP til regulering af tidligere forhold, hvordan skal det så forstås, at dette tal nu skønnes at udgøre 3 %, og at der akkumuleres udgifter, som ikke er blevet afholdt i 2002?

Det var det, jeg spurgte om, og det er dette spørgsmål, jeg gerne vil have besvaret.

(1) EFT C 155 E af 3.7.2003, s. 78.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(24. januar 2003)

Det ærede medlem henviser i sin skriftlige forespørgsel udtrykkeligt til det svar, som Kommissionen har givet på hans tidligere skriftlige forespørgsel E-3042/02. I Kommissionens budgetovervågningsarbejde spiller officielle dokumenter (f.eks. budgetrapporter) og de oplysninger, der regelmæssigt fremsendes i overensstemmelse med den relevante lovgivning (f.eks. den halvårlige indberetning vedrørende underskud og gæld(1)), en fremtrædende rolle som informationskilder. Det ærede medlem omtaler i sin skriftlige forespørgsel E-3042/02 udtalelser i pressen om, at regulering af udgiftsposter i 2002 svarede til 3 % af bruttonationalproduktet (BNP). Dette tal afviger fra det officielle skøn i rapporten om budgetkorrektioner for 2002, hvor tallet sættes til 1,6 % af BNP(2). Kommissionen er ikke bekendt med noget andet officielt skøn over regulering af udgiftsposter i 2002.

Desuden indebærer det europæiske nationalregnskabssystem (ENS), at udgifter bogføres efter periodiseringsprincippet og ikke efter betalingstidspunkt. Det betyder, at omfanget af den samlede regulering af udgiftsposter i 2002 ikke spiller nogen rolle for det offentliges samlede underskud for det pågældende år, da udgifterne bogføres under de regnskabsår, hvor de respektive forpligtelser blev indgået, og ikke under de år, hvor de faktiske betalinger finder sted. Det kan alene få virkning for gældsniveauet for 2002.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22. november 1993 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssige store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, EFT L 332 af 31.12.1993.

(2) Relatório da Proposta de Alteração à Lei do Orçamento para 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2566/02

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(16. september 2002)

Om: Massetilbagesendelse af afghanske flygtninge

Den usikkerhed, der hersker i Afghanistan som følge af de voldelige tilstande, der hersker i dette land de konstante sammenstød, kriminaliteten, røverierne, krænkelserne af kvinders rettigheder, mineforekomsterne og de amerikanske styrkers bombardementer samt den manglende kapacitet til at optage de hjemvendende afghanske flytninge, udgør en direkte trussel mod den sikre tilbagevenden af disse flygtninge, der dels opholder sig inden for landets grænser og dels i andre lande.

Amnesty International udtrykker i sin rapport med titlen Continuing need for Protection and Standards for Return of Afghan Refugees sin bekymring over den massetilbagesendelsespolitik, som UNHCR fører i samarbejde med de stater, der har optaget de afghanske flygtninge, idet organisationen understreger, at der i sådanne tilfælde bør gælde internationale normer, der er af vital betydning for at sikre de afghanske flygtninge mulighed for at vende tilbage under holdbare, sikre og menneskeværdige vilkår. Amnesty International advarer om, at situationen ellers vil kunne føre til nye bølger af fordrivelser.

Agter Kommissionen at skride ind for at undgå tvangstilbagesendelse af flygtninge til Afghanistan, hvor de måske vil blive udsat for grove menneskerettighedskrænkelser, og for at sikre overholdelsen af de internationale normer for beskyttelse af flygtninge?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(31. oktober 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel H-0666/02 fra Torben Lund(1) under spørgetiden under Parlamentets mødeperiode II i oktober 2002.

(1) Skriftligt svar af 22.10.2002.