ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0957/96 af James Provan (PPE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Finansiel kompensation til britiske oksekoedseksportoerer

Vil Europa-Kommissionen, i lyset af dens forbud mod eksport af britisk oksekoed, som har medfoert, at tusindvis af containere med koed, der allerede var undervejs med en gennemsnitlig vaerdi paa £25.000 til £30.000 per container er strandet, behandle klager fra britiske eksportoerer af oksekoed med henblik paa finansiel kompensation for tabet af disse containere med oksekoed, som paa det tidspunkt, hvor de forlod de engelske kyster, blev fuldstaendig lovligt eksporteret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. maj 1996)

Kommissionens beslutning 96/239/EF af 27. marts 1996 om visse beskyttelsesforanstaltninger mod bovin spongiform encephalopati ((EFT L 78 af 28.03.1996. )) forbyder, at der udfoeres oksekoed til tredjelande fra Det Forenede Kongerige. Kommissionen har forelagt adskillige foranstaltninger for at begraense de negative foelger, som BSE har haft for EF-eksportoerer. Det er blevet besluttet at forlaenge gyldigheden af eksportlicenser og at fritage de erhvervsdrivende fra forpligtelser, som de har indgaaet, i forbindelse med ufuldfoerte eksporttransaktioner. Eksportoererne skal tilbagebetale eventuelle forudbetalte restitutioner, og sikkerhedsstillelser knyttet til saadanne transaktioner skal frigoeres.

Kommissionen er fuldt ud opmaerksom paa de vanskelige forhold for EF-eksportoererne og foelger situationen noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0823/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Hvidvaskning af penge

Jf. direktiv 91/308/EOEF ((EFT L 166 af 28.6.1991, s. 77. )) om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge skal medlemsstaterne saette de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. januar 1993 (artikel 16).

Under hensyntagen til at effektiviteten af de forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge navnlig er afhaengig af koordineringen og harmoniseringen af de nationale gennemfoerelsesbestemmelser, bedes Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger Graekenland har truffet paa nationalt plan med henblik paa bekaempelse af ovennaevnte faenomen, og om det har ivaerksat de noedvendige lovmaessige, forskriftsmaessige og administrative bestemmelser for at tilpasse sig direktiv 91/308/EOEF? Har Graekenland underrettet Kommissionen om ordlyden af de vigtigste bestemmelser i den paa dette omraade gaeldende nationale lovgivning, og hvilke foranstaltninger vil Kommissionen ivaerksaette, hvis den konstaterer, at de ansvarlige graeske myndigheder kun har foretaget en delvis gennemfoerelse af ovennaevnte direktiv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (13. maj 1996)

Graekenland har gennemfoert direktiv 91/308/EOEF om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge ved lov nr. 2331 af 24. august 1995 ((Graekenlands officielle tidende, nr. 173 af 24.8.1995. )). Denne lov er formelt blevet anmeldt til Kommissionen.

Kommissionen er i faerd med at undersoege den graeske lovgivning. Skulle der opstaa tvivl om, hvorvidt lovgivningen er i overensstemmelse med direktivet, foelger Kommissionen standardproceduren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0759/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Sanerinsprogram for Olympic Airways

Det er almindeligt kendt, at naesten alle statsejede virksomheder i EU kaemper med finansielle problemer. En af disse virksomheder er det graeske flyselskab »Olympic Airways«. Der er allerede blevet ivaerksat et saneringsprogram for denne virksomhed i henhold til Kommissionens retningslinjer.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvad er hovedretningslinjerne i saneringsprogrammet?

2. Hvor langt er man naaet med gennemfoerelsen af programmet?

3. Har den kendskab til, eller har den eventuelt til hensigt at kontrollere, om programmet er blevet noeje gennemfoert, og hvad resultatet af denne kontrol er?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (24. maj 1996)

Kommissionen godkendte i sin beslutning nr. 94/696/EF af 7. oktober 1994 ((EFT L 273 af 25.10.1994. )) en statsstoettepakke for Olympic Airways ledsaget af et omstruktureringsprogram, der resumeres i denne beslutning. Det aerede medlem kan finde et detaljeret svar paa de foerste to spoergsmaal i beslutningen.

Dette omstruktureringsprogram skal afsluttes senest i 1997 og sigter paa at goere Olympic Airways til en sund og afkastgivende virksomhed i de kommende aar. Det indebaerer betydelige omkostningsnedskaeringer, navnlig paa personaleomraadet, oeget produktivitet samt omorganisering af flaade og net.

I henhold til ovennaevnte beslutning og foer de graeske myndigheder udbetaler anden rate til Olympic Airways, skal Kommissionen som saedvanligt undersoege gennemfoerelsen af programmet og konstatere, hvorvidt betingelserne knyttet til beslutningen overholdes. Kommissionen har i forbindelse med denne undersoegelse den 30. april 1996 genaabnet proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i EOEF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0360/96 af Karl Schweitzer (NI) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Diskriminering af kvalificeret arbejdskraft i EU

Under henvisning til den skrivelse, som Kommissionen modtager saerskilt, tillader jeg mig at stille foelgende spoergsmaal:

Er den fremgangsmaade, der er forklaret i skrivelsen, efter Kommissionens mening i overensstemmelse med EU-retten og dermed korrekt?

I bekraeftende fald udbeder jeg mig en begrundelse herfor. Hvad anbefaler Kommissionen i benaegtende fald den paagaeldende laererinde at goere, for at hun kan faa sin ret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (21. marts 1996)

Kommissionen kan forstaa, at det brev til hvilket det aerede parlamentsmedlem henviser er dateret den 14. december 1995 og vedroerer situationen for en oestrigsk lektor i fremmedsprog paa universitetet i Pisa. Kommissionen er klar over, at der er talrige lignende tilfaelde paa mange af de italienske universiteter, hvor man har afvist diskrimination mod lektorer i fremmedsprog.

Hvad angaar Kommissionens holdning til arbejdsvilkaarene for lektorer i fremmedsprog paa de italienske universiteter, henviser Kommissionen det aerede parlamentsmedlem til svar afgivet paa skriftligt spoergsmaal E-158/96 af Tamino ((EFT C 122 af 25.4.1996. )) samt det svar paa to mundtlige spoergsmaal H-0063/96 af Peter Truscott og H-0067/96 af Irene Crepaz ((Forhandling, Europa-Parlamentet. )). Kommissionen kan ligeledes henvise til Kommissionens indlaeg i debatten i Parlamentet den 15. februar 1996 om situationen for udenlandske lektorer paa italienske universiteter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0788/96 af Bernd Lange (PSE) til Raadet (22. marts 1996)

Om: Fortolkning af EF-traktatens artikel 109j

1. Agter Raadet at traeffe de afgoerelser, der er naevnt i EF-traktatens artikel 109j, stk. 3, inden for den aftalte tidsfrist, eller anser Raadet det efter Det Europaeiske Raads moede i Madrid for at vaere passé at traeffe afgoerelse i henhold til denne bestemmelse? Hvis der ikke skal traeffes nogen afgoerelse i henhold til EF-traktatens artikel 109j, stk. 3, hvilke frister gaelder der saa for de beretninger, som Kommissionen og Det Europaeiske Monetaere Institut skal udarbejde i henhold til EF-traktatens artikel 109j, stk. 1?

2. Hvorledes vurderer Raadet det forhold, at det ved ikke at traeffe afgoerelse i henhold til EF-traktatens artikel 109j, stk. 3, fratager Europa-Parlamentet mulighed for at afgive udtalelse om flertalsspoergsmaalet og om det hensigtsmaessige i at gaa over til tredje fase af OEMU'en set fra borgernes synspunkter? Fjerner man ikke hermed den mulighed for at droefte OEMU'en, der med god grund er fastsat i traktaten?

3. Hvilke andre muligheder mener Raadet der er i henhold til EF-traktatens artikel 148 for at traeffe afgoerelse i henhold til EF-traktatens artikel 109j, stk.3, hhv. 4? I hvilket omfang er det indgaaede kompromis i Ioannina relevant for flertalsdannelsen i Raadet?

Svar (25. juni 1996)

Konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Madrid er selvfoelgelig ikke til hinder for gennemfoerelsen af bestemmelserne i EF-traktaten, herunder bestemmelserne i artikel 109 J, stk. 3. Raadet laegger stor vaegt paa gennemfoerelsen af stk. 1 i artiklen, der vil give det lejlighed til at se naermere paa, hvilke fremskridt medlemsstaterne har gjort med hensyn til konvergens og vedtagelse af den nationale lovgivning, der er noedvendig for gennemfoerelsen af Den OEkonomiske og Monetaere Union. Der skal derfor ikke soeges »andre muligheder«.

Hvad angaar Ioannina-kompromiset ((Raadets afgoerelse af 29. marts 1994 om Raadets vedtagelse af de afgoerelser, som skal vedtages med kvalificeret flertal (94/c/105/01), aendret ved afgoerelse af 1. januar 1995 (95/C 1/01). )) kan dette kun finde anvendelse, naar Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal, og altid under overholdelse af Raadets forretningsorden, samtidig med at de i traktaterne og den afledede ret fastsatte obligatoriske tidsfrist ogsaa skal overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0964/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Gadeboern i Guatemala

I 1994 blev der vedtaget et projekt paa 2,5 mio ecu til gadeboern. Omkring 10% var oeremaerket til Casa Alianza og naesten 50% skulle gaa til loen til juridisk personale paa dets retshjaelpskontor.

Det er nu kommet frem, at disse penge ikke kan anvendes til personaleloenninger. Vil Kommissionen med tanke paa Casa Alianzas vigtige arbejde med gadeboern se bort fra denne regel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (21. maj 1996)

Kommissionen takker det aerede medlem for den udviste interesse for det program for gadeboern, som blev undertegnet den 6. april 1995 af menneskeretsmyndigheden i Guatemala.

Ifoelge finansieringsaftalen andrager stoetten til Casa Alianza i de foerste tre regnskabsaar 160 000 ECU, der skal anvendes til stoette for retshjaelpskontoret. I overensstemmelse med Casa Alianzas oprindelige oenske goer faellesskabsbistanden det muligt at finansiere en raadgiver, en konsulent, en forsker og tre ivaerksaettere. Casa Alianza daekker loenudgifterne til det administrative personale.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0939/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: SMV'er og den internationale oekonomi

Hvilke initiativer har Kommissionen taget eller paataenker den at tage for at forbedre de europaeiske SMV'ers konkurrenceevne saavel som deres muligheder inden for eksport og international oekonomi?

Svar afgivet af Christos Papoutsis paa Kommissionens vegne (7. juni 1996)

Kommissionens aktiviteter til styrkelse af de europaeiske smaa og mellemstore virksomheders (SMV'ernes) konkurrenceevne og til at forbedre deres adgang til eksportmarkeder og den internationale oekonomi daekker et vidt spektrum. Kommissionen har for nylig offentliggjort en rapport ((KOM(95)362 endel. )), der omhandler begge aktioner inden for rammerne af virksomhedspolitikken, der har til formaal at begunstige SMV'er, navnlig de, der opstaar under strukturfondene, forskning og teknologisk udvikling og internationalt samarbejde med visse tredjelande.

Det tredje fleraarige program til fordel for SMV'er (1997-2000) ((KOM(96) 98 endel. )) fastlaegger de aktioner, Kommissionen agter at ivaerksaette inden for rammerne af Faellesskabets virksomhedspolitik. Internationalisering af SMV'er er et prioriteret emne i dette program, hvorunder specifikke foranstaltninger til stoette for SMV'ernes strategier til internationalisering af deres aktiviteter indgaar. Herudover indeholder det integrerede program til fordel for SMV'er og haandvaerkssektoren ((KOM(94)207 endel. )) den samlede ramme for SMV-relaterede aktiviteter under andre faellesskabspolitikker.

Inden for rammerne af Faellesskabets strategi for markedsadgang vil Kommissionen ogsaa udvikle initiativer, der sigter mod en fremme af SMV'ernes internationalisering. Disse initiativer vil altid fungere i sammenhaeng med medlemsstaternes egne aktiviteter paa dette omraade. Allerede eksisterende programmer, som f.eks. »Gateway til Japan« vil blive integreret i denne sammenhaeng.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0736/96 af Bernie Malone (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Tolddeklarationer paa postpakker

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor det britiske postvaesen fortsat kan kraeve, at der skal udfyldes tolddeklarationer for alle pakker, der sendes pr. post mellem Det Forenede Kongerige og Irland? Kan Kommissionen ligeledes oplyse, om denne praksis er i overensstemmelse med EU-retten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (2. maj 1996)

Der kraeves ikke tolddeklarationer i forbindelse med pakkepost mellem Det Forenede Kongerige og Irland eller noget andet sted mellem to lande i Faellesskabet.

Det aerede medlem sigter muligvis til en saerlig formular med betegnelsen »despatch pack PFU5«, der kraeves af Parcelforce International, som er en gren af det britiske postvaesen. Denne formular skal goere det muligt at forhaandsinformere postpartnere om visse kendetegn ved postpakker for at lette forsendelse og udlevering af disse og oplyser endvidere om indholdet af hensyn til sikkehedsbestemmelserne inden for luftfarten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1482/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Udviklingen i forbindelse med delprogram nr. 1 for Attika, foranstaltning 4, sundhedsforsorg, under den anden faellesskabsstoetteramme

Til foranstaltning 1.4 under regionalprogrammet for Attika er der afsat bevillinger til sundhedsforsorg, som hovedsagelig vedroerer det vestlige Attika. Ved fordelingen af bevillingerne blev der afsat 15.500.000 ecu for 1994 og 15.190.000 ecu for 1995. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvilke konkrete projekter indgaar som et led i foranstaltning 1.4? Kan der oplyses noget om den konkrete udvikling?

2. Hvad var udnyttelsesgraden for 1994 og 1995?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1479/96, E-1480/96, E-1481/96, E-1482/96, E-1483/96, E-1484/96, E-1485/96 og E-1486/96 (26. juni 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0674/96 af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Indfoejelse af krav om lukning af atomkraftvaerket i Krsko i associeringsaftalen mellem EU og Slovenien

Kan Kommissionen bekraefte de seneste Greenpeace-studier om det yderst farlige atomkraftvaerk i Krsko, der er beliggende i den mest jordskaelvsramte zone i landet kun lidt over 100 km fra Trieste, hvor der er registreret mere end 100 jordskaelv mellem 1629 og 1990?

Finder Kommissionen det ikke af afgoerende betydning, at spoergsmaalet om lukningen af atomkraftvaerket i Krsko, ikke mindst i betragtning af dets foraeldede karakter, indfoejes som en afgoerende klausul i associeringsaftalen mellem EU og Slovenien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (23. maj 1996)

Kommissionen kan forelaegge foelgende oplysninger om kernekraftvaerket Krsko i Slovenien:

- Slovenien undertegnede konventionen om nuklear sikkerhed i 1994 og samarbejder aktivt med Den Internationale Atomenergiorganisation

- Atomenergiorganisationen foretager regelmaessige inspektioner (i 1994 var der 63 rutineinspektioner og 11 inspektioner af kvalitetssystemet)

- i 1994 blev der undertegnet en aftale med OEstrig om hurtig udveksling af oplysninger i tilfaelde af straalingsulykker, og der er droeftelser om tilsvarende aftaler med de administrative instanser i nabolandene der varetager den nukleare sikkerhed.

Kommissionen laegger vaegt paa at informere det aerede medlem om at man for at imoedegaa bekymringer med hensyn til den nukleare sikkerhed har indfoejet en specifik erklaering i den Europaaftale der er indgaaet med Slovenien. Der er tale om en faelleserklaering vedroerende artikel 81, om at parterne er enige om at undersoege hvilke metoder og midler der skal laegges til grund for indfoerelsen af et effektivt informationsudvekslingssystem med henblik paa straalingsulykker.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0303/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (7. februar 1996)

Om: Revision af associeringsaftalen OLT-EU

I afgoerelse 91/482/EOEF ((EFT L 263 af 19.9.1991, s. 1. )) om de oversoeiske landes og territoriers associering indgaar bestemmelsen om en interimsrevision inden den 1. marts 1995.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor denne revision endnu ikke har fundet sted, og kan den meddele, hvornaar den vil forelaegge sine forslag herom?

2. Vil Kommissionen soerge for, at der ikke fremsaettes forslag, der vil paavirke handelsordningen negativt, foraarsage markedsforstyrrelser eller skade allerede foretagne investeringer?

3. Agter Kommissionen at tage narkotikaproblematikken og hvidvaskningen af penge med i sine overvejelser, saaledes som det blev kraevet paa det tredje EU-OLT-partnerskabsmoede?

Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (28. februar 1996)

1. Midtvejsrevisionen af Raadets afgoerelse 91/482/EOEF kunne ikke godkendes i marts 1995 som fastsat i artikel 240, stk. 3, i afgoerelsen, da der stadig manglede:

- en afgoerelse om finansiel bistand fra Den Europaeiske Udviklingsfond (EUF) og Den Europaeiske Investeringsbank (EIB), som foerst blev vedtaget i slutningen af juni 1995 af Det Europaeiske Raad og

- den endelige tekst til midtvejsrevisionen af AVS/EF, som foerst blev undertegnet paa Mauritius i begyndelsen af november 1995.

Kommissionens forslag ((KOM (95) 739, endelig udg. )) er nu sendt til Parlamentet og Raadet.

2. Kommissionens holdning til dette punkt er indeholdt i forslaget.

3. Kommissionen er helt klar over, at kampen mod hvidvaskning af penge og narkohandel blev fremhaevet som et vigtigt anliggende af de syv britiske og nederlandske karibiske lande og territorier (OLT) paa det tredje aarlige partnerskabsmoede, der blev holdt i Montserrat i slutningen af november 1995.

I sin beretning, som er ved at blive udarbejdet som foelge af en anmodning fremsat paa Det Europaeiske Raads moede i Madrid i december 1995, vedroerende narkotikabekaempelsen i Latinamerika og Karibien, agter Kommissionen at medtage disse OLT paa listen over lande, der beroeres af denne aktion.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0613/96 af Amedeo Amadeo (NI) og Spalato Belleré (NI) til Kommissionen (13. marts 1996)

Om: Regler om undtagelser vedroerende lufthavnsservice

I forbindelse med forslag til Raadets direktiv om adgang til markedet for ground handling services i Faellesskabets lufthavne (KOM(94)0590 ((EFT C 142 af 8.6.1995, s. 7. ))) er der et meget vigtigt og oemtaaleligt spoergsmaal vedroerende undtagelser.

Anser Kommissionen det ikke for absolut noedvendigt, at kriterierne vedroerende undtagelser boer fastlaegges konkret og juridisk bindende, saaledes at medlemsstaterne virkelig skal traeffe beslutning om undtagelserne, og anser den det ikke for nyttigt at fastlaegge bestemmelser om, at der kan finde en indledende konsultation sted mellem Kommissionen og de beroerte medlemsstater, inden man henvender sig til Domstolen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock 30. april 1996

Direktivforslaget om adgang til markedet for ground handling services i Faellesskabets lufthavne vil kun aabne mulighed for undtagelser i tilfaelde af ekstraordinaere kapacitets- og pladsproblemer i den enkelte lufthavn. Undtagelserne vil kun gaelde, hvor det ikke er muligt for lufthavnen at tillade, at et nyt foretagende faar adgang. I praksis vil Kommissionens undersoegelse af medlemsstatens beslutning indebaere uformelle moeder mellem Kommissionen og den beroerte medlemsstats civile luftfartsmyndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0669/96 af Gijs de Vries (ELDR) til Raadet (18. marts 1996)

Om: Vaabenembargo

Overfor hvilke lande har Raadet genindfoert en vaabenembargo fra 1985 til 1995? Hvor laenge var disse i kraft? I hvilke tilfaelde var det alvorlige kraenkelser af menneskerettighederne, der var aarsag til embargoen?

Hvilke af FN's Sikkerhedsraads afgoerelser dannede grundlag for en vaabenembargo fra Faellesskabets side?

Hvilket retsgrundlag har Raadet valgt for hver enkelt af sine afgoerelser?

Svar (25. juni 1996)

1. I bilaget til dette svar vil det aerede parlamentsmedlem finde en liste ove de vaabenembargoer, som Den Europaeiske Union har indfoert siden 1985. I listen er ligeledes anfoert datoen for ophaevelsen af den.

2. Beslutningerne om at indfoere en embargo over for Kina, Burma, Zaire, Sudan og Nigeria var udtrykkeligt begrundet i bekymringer om alvorlige kraenkelser af menneskerettighederne.

3. Sikkerhedsraadets resolutioner om indfoerelse af vaabenembargoer gaelder umiddelbart for Unionens medlemsstater og kraever ikke nogen afgoerelse fra Raadets side. Derfor vedroerer samtlige de afgoerelser, der naevnt i listen i bilaget, afgoerelser, som Raadet har truffet autonomt og med hensyn til hvilke der i nogle tilfaelde i forvejen har vaeret truffet en tilsvarende afgoerelse fra FN's Sikkerhedsraads side.

4. Inden traktaten om Den Europaeiske Union traadte i kraft, blev alle afgoerelser vedroerende vaabenembargoer truffet paa grundlag af bestemmelserne vedroerende Det Europaeiske Politiske Samarbejde. Siden da traeffes saadanne afgoerelser paa grundlag af traktaten om Den Europaeiske Union, saerlig artikel J.2. BILAG Liste over vaabenembargoer, som Den Europaeiske Union har indfoert siden 1985

>TABLE>

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0417/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Kommissionens nye bygning i Luxembourg

Ifoelge oplysninger i pressen er Kommissionen i faerd med at forhandle med det tyske selskab Hochtief om leje af en kontorbygning, der skal anvendes i tilknytning til Jean Monnet-bygningen, og som Hochtief har under opfoerelse i Luxembourg. Der skal vaere tale om et bygningskompleks, der ligger 3 km fra Kommissionens nuvaerende bygning, og som rummer 35.000 m2 kontorer beliggende paa etagerne over et kaempestort butikscenter.

1. Kommissionen bedes oplyse om det er sandt, at den har forpligtet sig til at betale leje i 25 aar - uden at blive ejer af bygningen - til et samlet beloeb paa ca. 8 mia LUF?

2. om der i stedet foreligger den mulighed at erhverve en hel bygning, der alene er forbeholdt Kommissionen, og som kommer til ligge ved siden af dens nuvaerende bygning, over 15 aar for ca. 5 mia LUF, hvilket vil betyde en samlet besparelse paa 6 mia i forhold til ovenstaaende loesning (3 mia mindre i forhold til lejen til Hochtief plus ejendomsretten til bygningen)?

3. om det er korrekt, at denne sidste mulighed er blevet forkastet, og i saa fald af hvilke aarsager, til fordel for indgaaelsen af en lejekontrakt med Hochtief, som allerede har vaeret involveret i andre tvivlsomme affaerer?

4. hvilke finansielle fordele, der har faaet Kommissionen til at afvise en besparelse paa 6 mia LUF?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (12. april 1996)

1. Kommissionen har paa ingen maade forpligtet sig, saaledes som det aerede medlem naevner.

2. Kommissionen har altid vaeret interesseret i at kunne koebe en bygning paa en grund ved siden af den nuvaerende bygning. Kommissionen har for nylig modtaget et uopfordret tilbud i denne retning.

3. Dette tilbud er ikke blevet forkastet. Entreprenoeren har dog endnu ikke givet tilsagn om at grunden er tilgaengelig, og der er heller ingen dokumentation for den planlagte bygnings stoerrelse. Entreprenoeren skal udvaelges i overensstemmelse med den fremgangsmaade, som er beskrevet i Raadets direktiv 93/37/EOEF vedroerende offentlige bygge- og anlaegskontrakter ((EFT nr. L 199 af 9.8.1993. )).

4. Inden Kommissionen traeffer aftaler, vil den altid foretage en evaluering af forholdet mellem pris og hensigtsmaessighed. Det er ikke muligt at udtale sig om dette forhold paa det nuvaerende tidspunkt.