ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1063/99

af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen

(12. april 1999)

Om: Forlaengelse af overgangsperioden for etikettering i forskellige maaleenheder i direktiv 80/181/EOEF

I henhold til direktiv 80/181/EOEF(1) skal det metriske system anvendes ved angivelse af maaleenheder i Unionen fra slutningen af 1999. I februar 1999 vedtog Kommissionen et forslag om forlaengelse af overgangsperioden i direktiv 80/181/EOEF til slutningen af 2009.

Denne hensigtsmaessige, men sene beslutning fra Kommissionens side giver anledning til en lang raekke spoergsmaal i de beroerte sektorer. Man frygter, at proceduren til endelig vedtagelse af dette forslag ikke vil vaere afsluttet inden udgangen af 1999. Nogle faa maaneder inden bestemmelserne i direktiv 80/181/EOEF traeder i kraft, ved man endnu ikke, om direktivet udsaettes eller ej.

Hvad sker der, hvis det nuvaerende forslag om aendring af direktivet ikke er endeligt vedtaget ved udgangen af 1999? Traeder det nuvaerende direktiv saa i kraft, eller kan Kommissionen udsaette direktivets ikrafttraeden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(3. maj 1999)

Kommissionen vedtog den 4. februar 1999 sit forslag(2) til aendring af Raadets direktiv 80/181/EOEF af 20. december 1979 om aendring af direktiv 80/181/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maaleenheder og ophaevelse af direktiv 71/354/EOEF, som straks blev oversendt til Europa-Parlamentet og Raadet. Der findes ingen andre maader i henhold til EF-traktatens artikel 100 A at aendre bestemmelserne i et eksisterende raadsdirektiv end gennem den relevante procedure, som i naervaerende tilfaelde er den faelles beslutningsprocedure.

Da Kommissionen er fuldt ud klar over, hvor vigtigt det er, at denne aendring indtraeffer i rette tid af hensyn til markedet, og fordi den deler det aerede medlems bekymringer, agter den at laegge pres paa Europa-Parlamentet og Raadet, for at de skal reagere hurtigt, saaledes at forslaget kan blive vedtaget inden udgangen af 1999.

Skulle der imidlertid vaere udsigt til, at forslaget ikke kan naa at blive vedtaget rettidigt, vil Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne se paa, hvor langt forslaget er naaet, og derudfra overveje, hvilke foranstaltninger der passende kan traeffes for at imoedegaa eventuelle problemer i forbindelse med manglende konsistens, indtil forslaget bliver endeligt vedtaget.

(1) EFT L 39 af 15.2.1980, s. 40.

(2) KOM(99) 40 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0671/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under "maal 1-regioner" og nyder godt af betydelig faellesskabsstoette.

For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Raadets forordning, KOM(98) 0131(1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre aar, hvor der foreligger tal fra Eurostat.

For oejeblikket foreligger der kun data for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Kan Kommissionen oplyse data for disse aar for Murcia?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0540/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. erklaerede, at EU's tunkonservesindustri er den vigtigste sektor inden for EU-konserves med hensyn til beskaeftigelse og omsaetning, og at det for at fremme de enorme vaekstmuligheder i denne sektor er noedvendigt,

"at der soerges for en stabil forsyning med de noedvendige raavarer (frisk tun, frosset tun og tunfileter) foerst og fremmest fra EU-fiskerflaaden, og at der kun aabnes for nye importkontingenter, naar disse er strengt noedvendige for Faellesskabets industri."

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget til at efterkomme denne anmodning fra Europa-Parlamentet og dermed fremme vaekstmulighederne for EU's tunkonservesindustri?

(1) EFT C 210 af 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0768/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Arkaeologiske udgravninger i Archaia Nikopolis i Ipiros

Det antikke Nikopolis ligger paa et 9 km2 stort omraade i det sydvestlige Ipiros med bygninger fra romertiden, mure, raadsbygning og musikbygning, bade, centrale termer, stadium og villaer. Mange af de sevaerdigheder, som er bevaret, er ikke alene ukendte for den brede offentlighed, de bliver heller ikke udnyttet, men det er imidlertid noedvendigt at vedligeholde og beskytte dem. Som led i den anden faellesskabsstoetteramme er der blevet bevilliget stoette til oprettelse af et museum, og det Centrale Arkaeologiske Raad har godkendt den foretagne undersoegelse og placeringen af museet i naerheden af Preveza.

Kommissionen bedes oplyse, om den ud over opfoerelsen af museet ogsaa finder, at et projekt gaaende ud paa at vedligeholde, udnytte og fremme det antikke Nikopolis ogsaa ville vaere berettiget til stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(5. maj 1999)

Kommissionen har hidtil ikke modtaget nogen ansoegning om den eventuelle finansiering af arbejderne i Nikopolis.

Den skal dog minde om, at de graeske myndigheder kan indgive en ansoegning desangaaende ifoelge de i EF-stoetterammen (EFSR) fastsatte procedurer. Kommissionen er rede til sammen med naevnte myndigheder at undersoege enhver mulighed for finansiering inden for rammerne af EFSR's budgetmidler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0294/99

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Mulige energibesparelser i sygehussektoren

1. Hvordan vurderer Kommissionen mulighederne for energibesparelser i den europaeiske sygehussektor?

2. Kan Kommissionen opgive, hvor mange sygehuse der findes i de enkelte medlemslande?

3. Har Kommissionen oplysninger om, hvordan sygehusenes energiforbrug opgoeres og vurderes?

4. Kan Kommissionen oplyse om, hvor meget udledningen i miljoeet af CO2, NOX og SO2 vil gaa ned som foelge af energibesparelser dels i de enkelte sygehuse og dels i de enkelte medlemslande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(14. april 1999)

Den mulige energibesparelse i sygehussektoren er betydningsfuld, naar man tager sygehus bygningernes samlede areal i betragtning. Det er imidlertid svaert at saette tal paa denne mulige energibesparelse. Sygehusenes primaere opgave er at sikre pleje af hoej kvalitet samt patienternes velvaere, og energi er blot et middel til at opnaa de oenskede resultater. En afbrydelse i energiforsyningen kan faa meget alvorlige konsekvenser, hvorfor man ikke kan loebe den mindste risiko for, at en saadan finder sted.

Set ud fra et oekonomiske synspunkt, er det vaerd at understrege, at energiforbruget i gennemsnit kun repraesenterer 2,5 % af et hospitals driftsbudget. (varierer mellem 1,5 og 5 %). Energiforbruget i sygehusene daekker mange forskellige behov: opvarmning og aircondition (50 til 65 %), varmt vand (15 til 28 %), koekken (5 til 8 %), vaskeri (4 til 8 %) belysning og specifik brug af elektricitet (6 til 12 %).

Det er svaert at ivaerksaette en specifik foranstaltning for sygehusene, idet de ansvarlige myndigheder varierer meget.

Kommissionen har ikke kendskab til det noejagtige antal sygehuse, men sender direkte det aerede medlem og Parlamentets Generalsekretariat en oversigt over det samlede antal sygehussenge i de enkelte medlemsstater.

Kommissionen raader ikke over specifikke oplysninger om, hvorledes sygehusenes energiforbrug opgoeres og vurderes. Elektricitets- og gasforbruget er let at aflaese, men det er forbruget af flydende eller fast braendsel derimod ikke. De fleste sygehuse noejes med at registrere leveringsfakturaen. For at danne sig en idé om forbrugets omfang, kan det naevnes, at det i 1993 kunne anslaas til 6475000 tons olieaekvivalent pr. aar (EUR 12).

Det er umuligt at saette tal paa det fald i miljoeforureningen, som man kan forvente af energibesparende foranstaltninger i de enkelte sygehuse. Globalt set kan man haabe paa en energibesparelse paa 1 til 1,5 mio. tons olieaekvivalent pr. aar og et fald i CO2-udledningerne i stoerrelsesordenen 4 mio. tons.

Nedsaettelsen af SO2-udledningerne er afhaengig af kvaliteten af det anvendte flydende og faste braendsel. Hvad angaar nedsaettelsen af NOX-udledningerne, kan man ikke anlaegge en makro- oekonomisk synsvinkel, idet de specielle forbraendingsbetingelser har en staerk paavirkning paa kvantiteten af det producerede NOX.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0036/99

af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Kommissionen

(20. januar 1999)

Om: Aftale mellem TIM og Omnitel om telefontaksterne

Det haevdes, at mobiltelefonselskaberne TIM og Omnitel indbyrdes har aftalt en takstforhoejelse, som for visse kategorier af opkald eller abonnementer betyder en stigning paa op til 150 %. Disse stigninger rammer isaer de saakaldte familieabonnementer, som var meget opreklamerede foer jul, og gaar ud over de fordele, der var lovet forbrugerne. Med disse forhoejelser, der hovedsagelig beroerer opkald fra stationaere telefoner til mobiltelefoner, tiltager mobilselskaberne sig reelt befoejelse til at traeffe afgoerelse om, hvem der skal betale takstforhoejelserne.

Mener Kommissionen ikke, at aftalen mellem TIM og Omnitel klart er i strid med konkurrencebestemmelserne i EOEF-traktaten, bl.a. artikel 85, som fastslaar foelgende: "alle aftaler mellem virksomheder, alle vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder... som har til formaal eller til foelge at hindre, begraense eller fordreje konkurrencen inden for Faellesmarkedet, er uforenelige med Faellesmarkedet og er forbudt, navnlig saadanne, som bestaar i: a) direkte eller indirekte fastsaettelse af koebs- eller salgspriser eller af andre forretningsbetingelser"?

Mener Kommissionen ikke, at den boer beordre en oejeblikkelig suspension af de fastlagte prisforhoejelser og indlede overtraedelsesprocedure, for saa vidt angaar Rom-traktatens artikel 85?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0047/99

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(15. januar 1999)

Om: Ulovlig forhoejelse af opkaldstaksterne fra stationaere telefoner til mobiltelefoner i Italien

De to mobiltelefonselskaber i Italien, nemlig Telecom Italia Mobile og Omnitel, har under daekke af betegnelsen "en takstforenkling" i faellesskab besluttet at foretage en betydelig forhoejelse af taksterne paa opkald fra stationaere telefoner til mobiltelefoner. Denne takstforhoejelse ligger i nogle tilfaelde i naerheden af 200 % og vedroerer hovedsagelig opkald i de tidsintervaller, som hidtil var de billigste, dvs. om natten, foer helligdage og paa helligdage. Takstforenklingen bestaar saaledes i en faelles takst for samtlige dage og paa alle tidspunkter med 20 % moms og indfoerelse af debitering af to takseringsenheder ved svar.

1. Kan Kommissionen oplyse, om den paagaeldende takstforhoejelse udgoer en overtraedelse af de europaeiske konkurrenceregler og isaer Rom-traktatens artikel 85?

2. Kan Kommissionen undersoege, om denne generelle takstforhoejelse for opkald fra stationaere telefoner til mobiltelefoner ikke er baseret paa en klassisk kartelaftale mellem de to foerende mobiltelefonselskaber paa baggrund af liberaliseringen inden for telekommunikationssektoren og er en overtraedelse af de grundlaeggende principper vedroerende den frie konkurrence?

3. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at beskytte det frie marked og isaer forbrugerne, som paa denne maade forhindres i frit at vaelge mellem alternative udbud, og mener den ikke, at der er god grund til at indlede en overtraedelsesprocedure?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0286/99

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Adgang til offentlig ansaettelse i Den Europaeiske Union

I betragtning af at EU-kommissaer Liikanen i sit svar af 10. februar 1998 paa skriftlig forespoergsel E-4186/97(1) erklaerer, at Kommissionen med henblik paa offentlig ansaettelse i kategori A/LA i Den Europaeiske Union accepterer spanske videregaaende uddannelser, som giver adgang til licentiat- og doktorstudier,

hvorfor anfoerer Kommissionen saa ikke dette krav i nogen af meddelelserne om almindelig optagelsesproeve med henblik paa offentlig ansaettelse i kategori A/LA i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(3. marts 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3027/98 fra Miguel Arias Cañete(2).

(1) EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15.

(2) EFT C 142 af 21.5.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3012/98

af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Diskriminering af blinde

Blindes foererhunde maa ikke medtages om bord paa Eurostar-toget, hvilket vanskeliggoer blindes rejser med dette tog.

Er Kommissionen ikke enig i, at denne foranstaltning er diskriminerende mod de blinde?

Strider denne foranstaltning ikke mod EU-lovgivningen og/eller europaeiske grundlaeggende principper, og hvilke skridt vil Kommissionen i bekraeftende fald tage?

Svar afgivet af Franz Fischler paa Kommissionens vegne

(23. november 1998)

Hunde kan ikke medtages paa Eurostar-toget paa grund af Det Forenede Kongeriges nuvaerende lovgivning om hundegalskab. Denne lovgivning gaelder ogsaa for foererhunde.

Skoent lovgivningen om handel med hunde og katte nu er harmoniseret, gaelder denne harmonisering dog for indevaerende ikke kaeledyr, der rejser sammen med deres ejere. Kommissionen har endnu ikke fremsat forslag paa sidstnaevnte omraade.

Med de nugaeldende faellesskabsregler er dette derfor et typisk tilfaelde, hvor der er konflikt mellem den grundlaeggende ret til fri bevaegelighed i henhold til artikel 8A i EF-traktaten og de lovlige undtagelser fra denne rettighed af hensyn til folkesundheden. Om saadanne undtagelser er berettigede og staar i forhold til formaalet hermed maa afgoeres i hvert enkelt tilfaelde.

Kommissionen er opmaerksom paa, at Det Forenede Kongerige har forpligtet sig til at tage de nuvaerende karantaenebestemmelser op til revision, samt paa konklusionerne i en videnskabelig undersoegelse, der er foretaget med henblik paa denne revision. Kommissionen har for nylig anmodet myndighederne i Det Forenede Kongerige om at fremsende naermere oplysninger om de forslag, der vil blive fremsat med henblik paa denne revision, samt om en eventuel tidsplan for den lovgivning, der maatte vaere paakraevet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3016/98

af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Daarlige veje i Graekenland

Graekenland har det stoerste antal automobilulykker med doeden til foelge i EU, og tallet stiger stoet. En af de vigtigste aarsager er de daarlige motorveje, der i vid udstraekning bygges med samfinansiering fra EU.

Det er betegnende, at motorvejen Patras-Athen-Thesalloniki-Evzoni i forbindelse med flere straekninger har det ansvarlige ministerium for miljoe, fysisk planlaegning og offentlige arbejder afslaaet entreprenoerernes overdragelse paa grund af den daarlige udfoerelse af de udliciterede arbejder. Jf. pressemeddelelser har man paa 30 km af hovedvejen Athen-Lamia og 40 km af hovedvejen Athen-Korinthos kunnet konstatere farlige mangler.

Kan Kommissionen oplyse, i hvor stor udstraekning den efterproeve den korrekte udfoerelse af de vejprojekter i Graekenland, der samfinansieres af EU, gennemfoeres korrekt, og hvilke foranstaltninger den har til hensigt at ivaerksaette, hvis der konstateres mangler i disse anlaegsarbejder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(6. november 1998)

Kommissionen bekraefter, at den er bekendt med problemet med den daarlige kvalitet af visse straekninger af motorvejen Athen-Iliki og Athen-Korinth. Den har officielt forhoert sig herom hos de graeske myndigheder ved flere lejligheder, allerede paa det foerste moede i tilsynsudvalget under det operationelle program "akser og adgang" den 13. juli 1995.

Kommissionen er siden da flere gange blevet informeret af de graeske myndigheder om udnaevnelsen af ekspertgrupper, som skulle finde frem til aarsagerne til problemerne, og hvordan disse kunne loeses, samt om de ansvarlige virksomheders forsoeg paa at udbedre motorvejene, hvilket imidlertid ikke har givet tilfredsstillende resultater.

Kommissionen finder, at den langsommelighed, hvormed man har soegt at loese disse problemer, er foruroligende. Den vil over for de graeske myndigheder insistere paa, at man hurtigst finder en loesning, saa motorvejene kan blive korrekt udbedret, ansvarets fordeling klarlagt, og de ansvarlige sanktioneret. Det ville for oevrigt vaere et klart budskab til alle, der er inddraget i gennemfoerelsen af andre projekter under faellesskabsstoetterammen. I den sammenhaeng henviser Kommissionen ligeledes det aerede parlamentsmedlem til sit svar paa Trakatellis skriftlige forespoergsel P-2120/98(1) om kontrol med kvaliteten af de offentlige arbejder.

Kommissionen vil foelge dette spoergsmaal opmaerksomt og ikke undlade at anvende de lovgivningsmaessige bestemmelser vedroerende geninddrivelse af faellesskabsmidler, hvis den nuvaerende situation vedvarer.

(1) EFT C 354 af 24.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3785/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Godkendelse af urteprodukter og mineralske produkter beregnet til menneskefoede

Er Kommissionen klar over, at der er store problemer forbundet med at opnaa Det Europaeiske Laegemiddelagenturs tilladelse til i Det Forenede Kongerige at markedsfoere visse urteprodukter og mineralske produkter, der ellers lovformeligt er godkendt til salg som levnedsmiddelprodukter i seks EU-lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(28. januar 1999)

Med Raadets forordning (EOEF) 2309/93 af 22. juli 1993 om fastlaeggelse af faelles-skabsprocedurer for godkendelse og overvaagning af human- og veterinaermedicinske laegemidler og om oprettelse af et europaeisk agentur for laegemiddelvurdering(1) er der etableret en ny ordning om at udstede EF-godkendelser for markedsfoering af laegemidler i hele Faellesskabet. Faellesskabets markedsfoeringsgodkendelser vedtages af Kommissionen efter udtalelse fra Det Europaeiske Agentur for Laegemiddelvurdering (EMEA). I artikel 3 i forordning (EOEF) 2309/93 defineres raekkevidden af den centrale godkendelsesprocedure. For laegemidler i del A til bilaget (bestemte biotekniske produkter), er den centraliserede procedure obligatorisk. For laegemidler i del B til dette bilag (andre biotekniske og innovative produkter), kan ansoegeren vaelge mellem den centraliserede og den nationale ansoegningsprocedure.

Kommissionen kender intet til de saerlige problemer, det aerede medlem har bragt paa bane. Kommissionen er heller ikke paa nuvaerende tidspunkt bekendt med en EMA-ansoegning om en central markedsfoeringstilladelse for et urte- og mineralprodukt.

(1) EFT L 214 af 24.8.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2241/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: Menneskerettigheder i Kina

Mener Kommissionen i lyset af den indstilling, Den Europaeiske Union lagde for dagen paa Menneskerettighedskommissionens aarsmoede i Genève i halvtredsaaret for verdenserklaeringen om menneskerettigheder, at Den Europaeiske Union laegger stoerst muligt pres paa Kina for at faa landet til i hoejere grad at respektere menneskerettighederne?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at overvaage menneskerettighedskraenkelser i Kina, og har Kommissionen i forhold til de kinesiske myndigheder taget initiativ til at fremme menneskerettighederne som et universelt begreb?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(8. september 1998)

Den Europaeiske Union og Kina har siden oktober 1997 afholdt et antal regelmaessige og detaljerede moeder omfattende alle aspekter af menneskerettighederne i Kina. Dialogen har omfattet selv de mest foelsomme spoergsmaal og stoettes af en raekke projekter finansieret af Faellesskabet, som tager sigte paa at oege respekten for menneskerettighederne i Kina. Desuden er alle muligheder taget i betragtning for at forbedre situationen for de individuelle dissidenter, der sidder faengslede i Kina.

Kommissionen har i alle droeftelser med Kina altid lagt stor vaegt paa menneskerettighedernes universelle karakter. Den har glaedet sig over Kinas undertegnelse af FN's konvention om oekonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og udoever et fortsat pres for, at Kina snart ratificerer denne konvention og undertegner FN's konvention om borgerlige og politiske rettigheder. Desuden udvikles der fortsat forskellige foranstaltninger, saa de kinesiske myndigheder kan faa stillet europaeisk ekspertise til raadighed og faa bistand som sikrer, at Kina helt og fuldt efterkommer de internationale normer og standarder for menneskerettigheder.

Menneskerettighedssituationen i Kina overvaages konstant af baade Kommissionen og medlemsstaterne.

Det er Kommissionens faste overbevisning, at en politik, som er baseret paa saadanne konkrete foranstaltninger, er den mest effektive maade, hvorpaa man kan anspore de kinesiske myndigheder til at gaa videre i retning af fuldstaendig respekt for menneskerettighederne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3557/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Procedurer og midler til udbygning af informationsnetvaerk og udnyttelse af FTU-programmer i Europa

I forbindelse med emnet "Procedurer og midler til udbygning af informationsnetvaerk og udnyttelse af FTU-programmer i Europa" (dok. CES 965/98) og under henvisning til Faellesskabets netvaerk til information/ledsagelse paa den ene side og til udnyttelse paa den anden side anmodes Kommissionen om at sikre en bedre koordinering for at sikre den noedvendige komplementaritet.

Kommissionen boer integrere dem i en mere omfattende plan for stoette til formidling og udelukkende rette dem mod brugernes behov og udnytte dem som netvaerk til fremme af sin egen politik.

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-3524/98 og E-3557/98

(18. januar 1999)

Kommissionen tillaegger koordinering og rationalisering af nettene for information samt bistand til og valorisering af de europaeiske programmer for forskning og teknologisk udvikling (FTU) en meget stor betydning.

I det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling opereres der med en hel raekke forskellige koordinerings- og rationaliseringsinitiativer i forbindelse med informations- og valoriseringsnettene, idet der herunder tages saerligt hensyn til brugernes krav og disses nets formidlende rolle. Disse initiativer vil blive ivaerksat i henhold til naerhedsprincippet i form af et partnerskab med medlemsstaterne for at opnaa de bedste synergier i hele Faellesskabet.

Der vil blive etableret et naert samarbejde med andre faellesskabsnet, som frembyder synergier og er etableret som led i politikken for bistand til smaa og mellemstore virksomheder (SMV) samt regionaludvikling.

Alle disse elementer er med til at sikre en sammenhaengende faellesskabsstrategi paa omraadet information om, bistand til og valorisering af forskningsprogrammerne, ligesom de udgoer et effektivt forbindelsesled til instrumenterne for andre omraader af Faellesskabets politik, som for eksempel strukturfondene og handlingsprogrammet til fordel for SMV.