ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0818/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(11. marts 2003)

Om: Den italienske stats tilbagegivelse af Claretta Petaccis private breve til hendes arvinger

Claretta Petacci døde under tragiske omstændigheder i april 1945 sammen med Benito Mussolini. Gennem ca. ti år har Claretta Petaccis arvinger forgæves anmodet den italienske stats centralarkiv og andre kompetente myndigheder om at få hendes personlige papirer først og fremmest private breve og personlige dagbøger leveret tilbage.

Den italienske stats hidtidige afvisning af at imødekomme ovennævnte anmodning gør desuden sagen til en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne, eftersom den italienske stat ikke har nogen som helst legitim interesse i fortsat at besidde disse private papirer, som Claretta Petaccis familie agter at bevare og beskytte af behørig respekt for de personlige og private følelser hos en fuldstændig uskyldig kvinde, der på barbarisk vis blev dræbt sammen med Benito Mussolini.

Agter Kommissionen ikke at henstille til de kompetente italienske myndigheder at overholde menneskerettighederne, som tydeligvis er blevet krænket i det ovenfor beskrevne tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(3. april 2003)

Kommissionen har ikke generel kompetence med hensyn til grundlæggende rettigheder i henhold til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Den kan kun gribe ind, hvis der sker en overtrædelse af de grundlæggende rettigheder inden for fællesskabsrettens anvendelsesområde, hvilket ikke ser ud til at være tilfældet i forbindelse med ejendomsretten til afdøde Claretta Petaccis breve. Reguleringen af ejendomsretten henhører under medlemsstaternes kompetence. I EF-traktatens artikel 295 hedder det således: De ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne berøres ikke af denne traktat.

Det skal bemærkes, at en person, som mener, at hans eller hendes grundlæggende rettigheder er blevet krænket, har mulighed for at indbringe sagen for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol efter at have udtømt de nationale retsmidler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0822/03

af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen

(12. marts 2003)

Om: EU's suveræne rettigheder

Kan Kommissionen bekræfte, at Den Europæiske Unions suveræne rettigheder udspringer af de suveræne rettigheder, som medlemsstaterne har afgivet til EU?

Har EU nogen suveræne rettigheder, der ikke udspringer af suveræne rettigheder afgivet af medlemsstaterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(27. marts 2003)

Den Europæiske Union har ingen suveræne rettigheder. Den udøver de beføjelser, som traktaterne (specielt traktaten om Den Europæiske Union, EF-traktaten og Euratom-traktaten) giver den, i overensstemmelse med de regler, der er fastlagt i de pågældende traktater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0452/03

af Frank Vanhecke (NI) til Rådet

(19. februar 2003)

Om: Robert Mugabes deltagelse i det europæisk-afrikanske topmøde den 3. april

Zimbabwes diktator Robert Mugabe blev i begyndelsen af denne måned modtaget af præsident Chirac trods de internationale sanktioner, som Den Europæiske Union i februar sidste år bebudede indført mod Zimbabwe. Disse sanktioner skulle udløbe den 18. februar, men det forventes, at de bliver forlænget, fordi Mugabe intet som helst har gjort for at forbedre menneskerettighedssituationen i Zimbabwe. Storbritannien nægter at modtage diktatoren.

Ifølge forlydender vil Mugabe også deltage i det europæisk-afrikanske topmøde den 3. april.

Kan Rådet bekræfte Robert Mugabes deltagelse i dette topmøde?

Mener Rådet ikke, at en sådan deltagelse er i strid med de sanktioner, som Unionen har bebudet indført mod Zimbabwe?

Støtter Rådet det franske diplomatis afgørelse om i modsætning til det, der er besluttet i London, at ville modtage Mugabe på diplomatisk plan?

På hvilken måde vil Rådet for fremtiden sørge for, at retssituationen for hvide landmænd, som har fået deres besiddelser beslaglagt, bliver genetableret?

Svar

(22. juli 2003)

Rådet fastslog, da det vedtog de målrettede sanktioner mod Zimbabwe i februar 2002, at en række betingelser skulle opfyldes, for at de kunne ophæves. Da disse betingelser stadig ikke var opfyldt, bekræftede Rådet dem, da det besluttede at forlænge de målrettede sanktioner den 18. februar 2003(1). Rådet er fortsat bekymret over den kritiske situation, Zimbabwes befolkning befinder sig i, og er stadig overbevist om, at den fremskyndede jordreformpolitik har forværret den i forvejen usikre fødevaresituation i landet. Som reaktion på den ulovlige besættelse af landbrug i Zimbabwe opfordrede EU allerede

i marts 2000 klart regeringen til at sikre respekt for loven og til at opretholde offentlig orden og civilbeskyttelse. Samtidig bekræftede EU på ny sit tilsagn om at støtte velordnede og gennemsigtige landbrugsreformer i Zimbabwe, der respekterer alle borgeres rettigheder, og som er forenelige med landets økonomiske og udviklingsmæssige krav.

Med hensyn til topmødet i Lissabon er det blevet fastslået, at det vil være det bedste for forbindelserne mellem EU og Afrika at udsætte topmødet, der skulle have fundet sted i Lissabon den 5. april 2003.

For så vidt angår afholdelsen af Frankrig-Afrika-topmødet gør Rådet det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at Frankrigs gav meddelelse om, at det havde til hensigt at udstede visum til præsident Mugabe, så han kunne deltage i dette topmøde, i overensstemmelse med fremgangsmåden i fælles holdning 2002/145/FUSP, og det blev noteret, at der ikke i Rådet var noget til hinder for en sådan deltagelse.

(1) EUT L 46 af 20.2.2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0345/03

af Hans-Peter Martin (PSE) til Rådet

(5. februar 2003)

Om: Transitproblemer med lastvogne

Efter de hidtil så utilfredsstillende forsøg på at løse de problemer, som lastvognes transitkørsel skaber i hele Europa, og som især fører til ekstreme belastninger i Alperne med dette områdes særlige økologiske og geografiske betydning, forestår nu en lang række protestaktioner af berørte og opbragte borgere.

Forstår Rådet disse menneskers motiver, og hvilke konkrete initiativer agter det at iværksætte lige nu?

Svar

(21. juli 2003)

Rådet er fuldt ud klar over de problemer, som lastvognes transitkørsel skaber i hele Europa, herunder i Alperne. Det har således gennem hele 2002 haft drøftelser og forhandlinger om dette generelle problem og især om det forslag til forordning, der er snævert forbundet hermed, og som tager sigte på at indføre et midlertidigt transitsystem for kørsel gennem Østrig for 2004 (COD 2001/0310), ikke kun på talrige rådssamlinger, men også på Det Europæiske Råds møde i København og på Rådets samling (transport) den 31. december 2002 i Bruxelles, der netop behandlede dette spørgsmål, På den baggrund er Rådet velunderrettet om motivationen for de protestaktioner, som det ærede medlem omtaler.

Med hensyn til, hvilke skridt Rådet vil tage i fremtiden, gør Rådet det ærede medlem opmærksomt på, at det er i færd med at gennemgå Europa-Parlamentets udtalelse om ovennævnte forordning. Endvidere må man ikke glemme, at Rådet afventer Kommissionens initiativer med hensyn til opkrævning af infrastrukturafgifter. Når et sådant system anvendes på de forskellige transportmåder i hele Fællesskabet, og når det anvendes på en mere gennemsigtig måde, der tager hensyn til de eksterne omkostninger ved trafikken, skulle det kunne skabe passende rammer for at løse det generelle problem med lastvognes transitkørsel i hele Fællesskabet, herunder i særlige situationer som f.eks. transit gennem Alperne, som det ærede medlem omtaler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1793/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(28. maj 2003)

Om: Praksisser for screeening for hjernecancer

Hvilke oplysninger har Kommissionen om forskelle i praksis for screening for hjernecancer i EU-landene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(24. juni 2003)

Den gennemsnitlige forekomst af livmoderhalskræft i EU var i 1997 10,48 tilfælde pr. 100 000 kvinder. Hyppigheden varierede mellem de forskellige medlemsstater, fra 4,24 i Luxembourg som det laveste og 5,06 i Finland til 17,34 i Portugal som det højeste og 14,62 i Danmark. Den store spredning i forekomsten af livmoderhalskræft afspejler både baggrundsrisiko og screeningsaktivitet i de foregående årtier. Dødeligheden er faldet i alle de medlemsstater, hvor der har været screeningsprogrammer.

Kommissionen har fået kendskab til disse forskelle gennem informationer fra det europæiske netværk for screening for livmoderhalskræft, Det Rådgivende Udvalg vedrørende Kræftforebyggelse og andre eksperter fra IARC (the International Agency for Research on Cancer) samt andre forskellige kilder.

Organiseret livmoderhalskræftscreening er blevet udført i årtier i nogle medlemsstater, (f.eks. Nederlandene, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige). I en række andre medlemsstater styres programmerne regionalt, og der er derfor variationer i deres dækning og gennemførelse. I nogle lande sker screeningen kun på grundlag af anbefalinger til tjenesteydere.

Som reaktion på denne situation vedtog Kommissionen et forslag til Rådets henstilling om kræftscreening den 5. maj 2003(1). Formålet med dette forslag er at udarbejde henstillinger vedrørende organiserede screeningsprogrammer på et solidt videnskabeligt grundlag og at overvinde forskelle mellem medlemsstaterne mht. screening. Det endelige mål er at nå en ensartet nedgang i antallet af cancerrelaterede dødsfald i alle medlemsstaterne ved at nå et ensartet højt niveau for sundhedsbeskyttelse for alle EU-borgere.

(1) KOM(2003) 230 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0752/03

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(11. marts 2003)

Om: Trusler mod Chile og Mexico i forbindelse med Irak-spørgsmålet fremsat af den spanske regeringschef José María Aznar på en pressekonference i Madrid den 27. februar

På en pressekonference afholdt i Madrid den 27. februar sammen med den britiske premierminister Tony Blair fremsatte den spanske regeringschef José María Aznar implicit trusler mod Chile og Mexico nuværende medlemmer af FN's Sikkerhedsråd som vil kunne antage konkret form, hvis disse lande ikke støtter USA's holdning i Irak-spørgsmålet. Den spanske regeringschef henviste til, at associeringsaftalerne mellem EU og henholdsvis Mexico og Chile var afhængige af, at de blev undertegnet af medlemsstaternes regeringer og parlamenter. Den måde, hvorpå den spanske regeringschef fremsatte denne udtalelse, og tidspunktet herfor her umiddelbart før den afgørende afstemning om krig og fred i FN tyder på, at den spanske regering er parat til at true de to nævnte lande med at nægte at undertegne eller videreføre associeringsaftalerne.

Hvorledes agter Rådet at forholde sig på baggrund heraf? Mener det, at det ud fra et politisk, moralsk og institutionelt synspunkt er tilstedeligt på denne måde at foregribe Det Europæiske Råds holdning ved at opstille betingelser for disse latinamerikanske landes suveræne stilling ud fra egne interesser og hensynet til den politiske støtte til en ikke-medlemsstat, i dette tilfælde USA?

Svar

(22. juli 2003)

1. Rådet har ikke for vane at kommentere offentlige erklæringer fra de ansvarlige for medlemsstaternes regeringer.

2. Rådet erindrer om, at den globale aftale mellem EU og Mexico blev undertegnet den 8. december 1997 og trådte i kraft den 1. oktober 2001. Associeringsaftalen mellem EU og Chile blev undertegnet den 18. november 2002 i Bruxelles, og hovedparten af bestemmelserne heri har været under gennemførelse siden den 1. februar 2003. Det er nødvendigt, at medlemsstaterne afslutter deres ratifikationsprocedurer, før aftalen kan indgås.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1558/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(7. maj 2003)

Om: Fodbold og racisme

Hvorledes forholder Kommissionen sig til den stadigt mere udbredte racisme og den organiserede racisme, som fodboldfans fra bestemte fodboldklubber i EU praktiserer, samt til de bøder, som UEFA for nylig har pålagt sådanne fodboldklubber at betale?

Hvorledes forholder Kommissionen sig endvidere til de foruroligende tegn på organiseret racisme i forbindelse med fodboldkampe, især i kandidatlandene, som UEFA ligeledes har reageret på (f.eks. i Slovakiet)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(25. juni 2003)

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring over de seneste udtryk for racistisk vold ved fodboldkampe i nogle medlemsstater og ansøgerlande.

Kommissionen giver finansiel støtte til praktiske initiativer, der er udarbejdet for at bekæmpe racisme inden for fodboldsporten, bl.a. FARE (Football Against Racism in Europe).

Kommissionen vedtog også den 28. november 2001 et forslag(1) til Rådets rammeafgørelse om en tilnærmelse af love og bestemmelser i medlemsstaterne om racistiske og fremmedfjendtlige overtrædelser. Denne rammeafgørelse har to formål. For det første skal den sikre, at racisme og fremmedhad er strafbart i alle medlemsstater ved hjælp af effektive, rimelige og afskrækkende straffe, som kan medføre udlevering eller overgivelse, og for det andetskal den forbedre og fremme det juridiske samarbejde ved at fjerne eventuelle hindringer.

Endelig kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at Rådet den 25. april 2002 vedtog en afgørelse om sikkerhed i forbindelse med internationale fodboldkampe(2). I henhold til denne afgørelse oprettes der nationale kontaktpunkter for fodboldinformation for at kunne udveksle informationer i forbindelse med et fodboldarrengement og for at kunne tilrettelægge det nødvendige internationale politisamarbejde i forbindelse med internationale fodboldkampe.

(1) EFT C 75 E af 26.3.2002.

(2) EFT L 121 af 8.5.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1065/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(31. marts 2003)

Om: Livorno Kommunes udnyttelse af midler fra Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Livorno Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til forbedring af kvaliteten, innovationen og den europæiske dimension i erhvervsuddannelsessystemerne og -metoderne. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Livorno Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Leonardo da Vinci-programmet?

2. om Livorno Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03,E-1063/03, E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03,E-1069/03, E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 og E-1074/03

(8. maj 2003)

De midler, der tildeles over Leonardo da Vinci-programmet, forvaltes i et vist omfang decentralt af nationale kontorer. Det drejer sig i påkommende tilfælde om projekter vedrørende grænseoverskridende mobilitet, hvis samlede budget udgør henved 40 % af programmets budget.

De nødvendige oplysninger om disse projekter kan indhentes på det nationale kontor i Italien:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaT. (+39-06)44.59.01F. (+39-06)44.59.04.75

Med hensyn til den del af midlerne, som forvaltes centralt af Kommissionen (pilotprojekter, tema-aktioner, sprogkundskaber, tværnationale netværk, referenceredskaber), har undersøgelsen givet nedenstående resultater for følgende kommuner Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni:

- Pesaro Kommune har som den eneste indsendt et forslag til et pilotprojekt under Leonardo-programmet. Projektets titel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale)

- Den modtog et beløb på 264 161 EUR til projektet, som blev påbegyndt i slutningen af 2002.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1094/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(31. marts 2003)

Om: Firenze Kommunes udnyttelse af midler fra handlingsprogrammet for civilbeskyttelse

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Firenze Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til civilbeskyttelse af personer og materielle goder, både til forebyggende aktioner og til bedre imødegåelse af eventuelle naturkatastrofer eller endog de såkaldte teknologiske og industrielle katastrofer. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Firenze Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra handlingsprogrammet for civilbeskyttelse?

2. om Firenze Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03,E-1092/03, E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03,E-1098/03, E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 og E-1103/03

(22. april 2003)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at der inden for de sidste to år ikke har været tale om, at kommunerne Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni har indgivet noget projekt inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse i henhold til Rådets beslutning 1999/847/EF af 9. december 1999(1) og som følge heraf heller ikke har modtaget nogen finansiel støtte hertil.

Sigtet med handlingsprogrammet er at støtte og supplere medlemsstaternes aktiviteter på nationalt, regionalt og lokalt plan for at beskytte personer, ejendom og miljø i tilfælde af naturkatastrofer og teknologiske katastrofer. Programmet, hvortil der er bevilget et årsbudget på 1,5 mio. EUR (budgetkonto B4-308), muliggør finansiering af aktioner i form af forebyggelse, beredskab, intervention, omgående bistand samt analyse af de sociale og økonomiske virkninger af katastroferne. Kun aktioner, som vedrører samtlige medlemsstater eller et betydeligt antal af disse, er støtteberettigede. De støtteberettigetde aktioner skal være i overensstemmelse med de prioriteter, der årligt fastsættes af Kommissionen med bistand fra et forvaltningsudvalg.

Kommissionen skal ligeledes henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at internetstedet http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ indeholder en række eksempler på projekter, der er udviklet inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse.

(1) EFT L 327 af 21.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0972/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(26. marts 2003)

Om: Siena Kommunes udnyttelse af midler fra Save II og Altener II

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Siena Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til begrænsning af CO2-emissioner, forbedring af luftkvaliteten og bekæmpelse af forurening. Kan Kommissionen derfor oplyse

1. om Siena Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Save II og Alterner II?

2. om Siena Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-0961/03, E-0962/03, E-0963/03,E-0964/03, E-0965/03, E-0966/03, E-0967/03, E-0968/03,E-0969/03, E-0970/03, E-0971/03, E-0972/03 og E-0973/03

(25. april 2003)

Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at der for de bykommuner, der henvises til i forespørgslerne, nemlig Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni, er tale om et enkelt SAVE II-projekt, som modtager fællesskabsstøtte, mens et andet forslag vedrørende Altener II ikke har opnået støtte.

1. Byen Pistoia har indgivet et forslag under Altener II-programmet som led i forslagsindkaldelsen for 2001. Dette forslag med titlen Resred blev ikke godkendt og fik ikke tildelt støtte.

2. Byen Perugia har indgivet et forslag under SAVE-programmet som led i forslagsindkaldelsen for 2002. Dette forslag med titlen Awareness Programme for Policy Makers in Energy Efficiency Low Income Housing (APPEEL) blev godkendt til støtte.

Budgettet til APPEEL vil blive anvendt i løbet af 2003 og 2004.

Den kontraherende part er byen Perugia.

Byen Perugia deltager som en af de seks kontraherende parter i det godkendte APPEEL-projekt. Kontraktens nummer bliver 4.1031/Z/02-025. Det samlede budget er på 484 406 EUR og den samlede fællesskabsstøtte på 242 203 EUR. Byen Perugia skal selv afholde et beløb på 42 000 EUR, og fællesskabsstøtten tilPerugia andrager 21 000 EUR. Kontrakten er under forberedelse.