ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2672/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (1. september 1997)

Om: EU-borgernes tillidsgrundlag lider skade. Opfoelgning af tidligere stillede spoergsmaal vedroerende Jolanda Bona

1. Amsterdams magistrat har meddelt den fra Surinam stammende 14-aarige Jolanda Bona, at hun skal lade sit nederlandske statsborgerskab slette i centralregistreringen og tillige, at hun skal indlevere sit nederlandske pas, som hun har faaet udleveret af Amsterdams borgmester den 6. september 1996.

Er Raadet af den opfattelse, at vi kan omgaas en borgers interesser - i dette tilfaelde et 14-aarigt barns - paa denne maade i nutidens Europa?

2. Jolanda Bona, som i de forloebne maaneder alene har laast sig inde paa sit vaerelse, fordi hun var bange for at blive hentet af fremmedpolitiet, har paa grund af hele sagen lidt en saadan traumatisk skade, at hendes stedmoder og hendes far har fundet det uforsvarligt at lade denne situation fortsaette. Den 17. juli 1997 meldte Jolanda sig sammen med sin stedmor hos fremmedpolitiet i Amsterdam for at goere en ende paa denne usikre situation. Jolanda oenskede med indvilligelse fra sine foraeldre at indlevere sit nederlandske pas og at faa sit surinamske pas tilbage for at kunne vende tilbage til Surinam. Fremmedpolitiet meddelte, at dette var umuligt. Jolanda var ifoelge fremmedpolitiet i mellemtiden officielt blevet nederlandsk statsborger.

Er Raadet ikke af den opfattelse, at der det tillidsgrundlag, som en borger kan forudsaette i en europaeisk retsstat paa denne maade misbruges?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2321/97 og E-2672/97 (20. janaur 1998)

Spoergsmaalet om en persons opnaaelse eller fortabelse af statsborgerskab i en EU-medlemsstat henhoerer udelukkende under den paagaeldende medlemsstats kompetence. Der findes ingen faellesskabs- eller EU-retlige instrumenter, der vedroerer saadanne spoergsmaal.

Raadet kan derfor ikke tage stilling til de spoergsmaal, det aerede parlamentsmedlem har rejst.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3683/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Transport af heste fra Bulgarien til EU

Er Kommissionen klar over den fortsatte handel med heste fra Bulgarien gennem Graekenland og Italien med henblik paa slagtning?

Har Kommissionen ivaerksat foranstaltninger for at standse denne handel, eller i det mindste sikre, at transporten gennemfoeres i overensstemmelse med accepterede retningslinjer, navnlig i forbindelse med Bulgariens ansoegning om medlemskab af EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. december 1997)

Kommissionen er klar over, at der foregaar en omfattende handel med heste til slagtning mellem OEsteuropa og Italien. En lille procentdel af disse dyr kommer fra Bulgarien og transporteres via Graekenland med faerge til det sydlige Italien.

Ifoelge Raadets direktiv 91/628/EOEF af 19. november 1991 om beskyttelse af dyr under transport og om aendring af direktiv 90/425/EOEF og 91/496/EOEF ((EFT L 340 af 11.12.1991. )) skal transportoerer af dyr til Faellesskabet forpligte sig til at opfylde direktivets krav og traeffe de noedvendige foranstaltninger hertil.

Det har imidlertid vist sig vanskeligt at haandhaeve dette aspekt af direktivet, fordi faellesskabslovgivningen ikke gaelder direkte i tredjelande.

Kommissionen har flere gange henvendt sig til de italienske myndigheder for at sikre, at direktivets krav overholdes for saa vidt angaar heste, der ankommer fra OEsteuropa. Ved et inspektionsbesoeg for nylig kunne der konstateres en vis forbedring.

Ifoelge Europaaftalerne har de associerede europaeiske lande (herunder Bulgarien) forpligtet sig til at tilnaerme deres lovgivning til Faellesskabets lovgivning og at overtage »acquis« paa veterinaeromraadet, som omfatter regler om dyrevelfaerd.

Kommissionen er enig i, at for de oesteuropaeiske ansoegerlandes vedkommende er den bedste vej til sikring af forholdene for dyr under transport at soerge for, at faellesskabslovgivningen paa dette omraade snarest bliver overholdt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3376/97 af Richard Howitt (PSE) til Raadet (23. oktober 1997)

Om: Adfaerdskodeks for europaeiske virksomheder i tredjelande

I december 1996 vedtog Europa-Parlamentet beslutning A4-0400/96 ((EFT C 20 af 20.1.1997, s. 161. )) om menneskerettighederne i verden 1995/1996 og Den Europaeiske Unions menneskerettighedspolitik.

I punkt 20 henstilles det til Raadet »hurtigt at fremsaette forslag om en adfaerdskodeks for europaeiske virksomheder i tredjelande, som paalaegger dem at respektere alle former for menneskerettighedernes aspekter (borgerrettigheder, sociale og oekonomiske rettigheder samt miljoerelaterede rettigheder), herunder kontrol- og sanktionsmekanismer paa grundlag af det allerede eksisterende OSCE-forslag«.

Hvornaar kan Europa-Parlamentet forvente at faa forelagt et saadant forslag fra Raadet?

Svar (19. janaur 1998)

Det aerede parlamentsmedlem goeres opmaerksom paa, at der ikke i traktaterne er hjemmel for, at Raadet fremsaetter forslag for Europa-Parlamentet om en adfaerdskodeks, som laegger forpligtelser paa euro-paeiske virksomheder, der virker i tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3495/97 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (10. november 1997)

Om: Tyveri af arkaeologiske og religioese skatte fra Cypern

I Muenchen dukkede der i slutningen af oktober 1997 nogle religioese og arkaeologiske skatte af stor vaerdi op, som var stjaalet fra kirker og klostre i den besatte del af Cypern. Det drejer sig om over 40 ikoner, mosaikker og vaegmalerier fra den tidligste byzantinske periode, som tyrkeren Alitin Dikman, der af Republikken Cypern er blevet kraevet udleveret, har drevet ulovlig handel med. Eftersom det ikke er foerste gang, der goeres opmaerksom paa tyveri af arkaeologiske og religioese skatte fra Cypern begaaet af den tyrkiske besaettelsesmagt, bedes Kommissionen oplyse foelgende: Agter den at reagere imod disse kriminelle bestraebelser paa at oedelaegge og saelge vigtige mindesmaerker for den europaeiske kulturarv? Hvis ja, hvilke konkrete foranstaltninger kan og vil den traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (22. december 1997)

Kommissionen skal henvise til sit svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel nr. E-3079/96 ((EFT C 105 af 3.4.1997. )) og til sit svar paa skriftlig forespoergsel nr. P-3094/96 fra Alavanos ((EFT C 83 af 14.3.1997. )). Der kan ikke foejes nye elementer til sagen for naervaerende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3262/97 af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Forbedringer i det transnationale kendskab til brande

Brande har katastrofale foelger i hele Det Europaeiske Faellesskab og respekterer ikke nationale graenser. Det af DG XI foreslaaede handlingsprogram vedroerende civilbeskyttelse er én praktisk maade, hvorpaa man kan bistaa eksperterne med at udvikle bedre strategier.

Handlingsprogrammet har ikke noget budget for 1997. Kan kommissaeren bekraefte, at der vil blive fremsat nye forslag om et kontinuerligt budget, og at der vil blive gjort en oejeblikkelig og vedvarende indsats for at faa disse forslag vedtaget og godkendt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (20. november 1997)

Forslaget til Raadets afgoerelse om et EF-handlingsprogram for civilbeskyttelse ((EFT C 202 af 12.7.1996. )) er endnu ikke faerdigbehandlet i Raadet. Hvis programmet snart vedtages, er det op til budgetmyndigheden at afsaette bevillingerne til denne EF-indsats.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3147/97 af Kirsten Jensen (PSE) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Transportaftalen mellem EU og Schweiz

Der er de sidste aar arbejdet paa en transportaftale mellem EU og Schweiz vedroerende transitgods. EU har taget afstand fra den afgift, som Schweiz oensker at opkraeve for gennemkoersel.

Taget i betragtning, at netop disse former for afgifter anbefales i groenbogen »Mod en fair og effektiv prissaetning paa transportomraadet«, hvorfor stoetter Kommissionen da ikke Schweiz i dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (18. november 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-3073/97 fra Karin Riis Joergensen ((EFT C 117 af 16.4.1998, s. 147. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3568/97 af Frédéric Striby (I-EDN) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: Kronisk kobberforgiftning hos faar

Der findes tilsyneladende forskellige ppm-taerskler for kronisk kobberforgiftning hos faar i de forskellige medlemsstater i Den Europaeiske Union.

Disse forskelle har bl.a. oekonomiske konsekvenser, naar der udbetales godtgoerelser for doedsfald blandt faar.

Er Kommissionen orienteret om, hvilke kobbertaerskler der skal vaere overskredet, foer et faar opnaar diagnosen kronisk kobberforgiftning i de forskellige medlemsstater? Har Kommissionen kendskab til taerskelvaerdier for kobberindholdet i leveren? I nyrerne? I blodet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-3568/97 og E-3569/97 (17. december 1997)

I mangel af oplysninger, der ville goere det muligt at foretage de noedvendige efterforskninger vedroerende spoergsmaalet, maa Kommissionen beklage, at den ikke i oejeblikket kan besvare forespoergslen. Den skal herefter anmode det aerede medlem om at praecisere sit spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2363/97 af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Gener foraarsaget af afskaffelsen af afgiftsfrit salg

Den Europaeiske Union har besluttet, at det afgiftsfrie salg skal ophoere i EU i starten af juli 1999. Saafremt beslutningen gennemfoeres, vil den sandsynligvis faa betydelige negative foelgevirkninger baade for transport og beskaeftigelse.

Begrundelserne for beslutningen om afskaffelse af det afgiftsfrie salg har i praksis vaeret svage, navnlig set ud fra en finsk og svensk synsvinkel. Sagen var afgjort, inden disse to lande blev medlemmer af EU. Finlands og Sveriges synspunkter ville imidlertid have vaeret saerdeles vigtige i denne beslutningsproces, da der ikke findes en lige saa omfattende bilfaergetrafik noget andet sted i EU som mellem Sverige og Finland.

De finske og svenske faergeselskaber faar omkring en tredjedel af deres indtaegter fra afgiftsfrit salg. Det kan med rette siges, at det afgiftsfrie salg bidrager til at bevare hyppige faergeafgange. Saafremt salget ophoerer, ville det medfoere faerre faergeafgange og -ruter, hoejere arbejdsloeshed i sektoren og langsommere transporter, bl.a. for lastvognstrafikken.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at indhente yderligere oplysninger om de negative virkninger, som afskaffelsen af det afgiftsfrie salg vil medfoere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (17. oktober 1997)

Beslutningen om at bringe det afgiftsfrie salg til rejsende inden for Faellesskabet til ophoer blev truffet af Raadet i 1991.

Paa det paagaeldende tidspunkt besluttede Raadet at tillade det afgiftsfrie salg inden for Faellesskabet indtil 30. juni 1999 for at give de beroerte virksomheder mulighed for gradvis at tilpasse sig til den nye situation. Medlemsstaterne skulle tage hensyn til udviklingen i transportinfrastrukturerne og de beroerte handlendes interesser.

Kommissionen understreger, at denne beslutning var en del af den gaeldende faellesskabsret ved Sveriges og Finlands tiltraedelse, hvilket kommer til udtryk ved den saerordning, der indroemmes AAlandsoeerne i tiltraedelsestraktaten.

Det skal fremhaeves, at der ikke blev fremsat nye argumenter til fordel for en undersoegelse af konsekvenserne af afskaffelsen af det afgiftsfrie salg i sammenligning med dem, der blev fremsat i 1991, og som resulterede i Raadets beslutning om at indroemme en overgangsperiode.

Som allerede anfoert i tidligere svar har Kommissionen ikke planer om nogen undersoegelse.

Kommissionen vil gerne goere opmaerksom paa, at der stadig vil vaere salgsmuligheder i lufthavne og paa faerger efter det afgiftsfrie salgs ophoer. Det var forventet, at virksomhederne ville udnytte overgangsperioden fuldt ud inden afskaffelsen til at profitere af de muligheder, der stadig er paa det forholdsvis bundne marked. Under alle omstaendigheder er det ofte dyrt, diskriminerende og ikke-maalrettet at stoette visse transportformer ved hjaelp af afgiftsfritagelser. Hvad angaar det afgiftsfrie salg, vil det fortsat eksistere i forbindelse med eksport til personer, der rejser til tredjelande eller til omraader, hvor Faellesskabets bestemmelser paa afgiftsomraadet ikke gaelder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3330/97 af Christoph Konrad (PPE) til Kommissionen (22. oktober 1997)

Om: Den Italienske Republiks overtraedelse af europaeisk ret

1. Er den italienske bestemmelse om, at en unionsborger (uanset oprindelsesland) ved indregistrering af et motorkoeretoej skal forelaegge en italiensk bopaelsattest, i modstrid med EU-ret?

2. Er den italienske bestemmelse om, at en italiensk statsborger, der staar opfoert paa »AIRE-listen« (for italienske statsborgere med bopael i udlandet), men som driver en virksomhed i Italien, ikke kan indregistrere et motorkoeretoej i Italien uden bopaelsattest, i modstrid med EU-ret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (8. december 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2945/97 fra Cristiana Muscardini ((EFT C 117 af 16.4.1998, s. 108. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3059/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: Forsyningspligtsydelser i Europa

Der henvises til meddelelse fra Kommissionen: forsyningspligtydelser i Europa (KOM(96)0443 endel.). Kan Kommissionen oplyse, om sondringen mellem »forsyningspligtsydelser af almen interesse« og »alment tjenesteudbud«, som Kommissionen anvender i sin meddelelse, er relevant, for saa vidt som definitionerne skaber forvirring?

Begrebet »alment tjenesteudbud« omfatter et kvalitetskrav, som ogsaa burde gaelde for andre sektorer, som Kommissionen ikke naevner.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (25. november 1997)

Begrebet forsyningspligtsydelser, som Kommissionen har defineret i sin meddelelse af 11. september 1996 ((KOM (96) 443. )), er et resultat af Kommissionens brede behandling af emnet. Kommissionen betragter disse ydelser som en vigtig del af den europaeiske samfundsmodel, fordi de bidrager til at forbedre den oekonomiske dynamik, oege solidariteten og sikre borgernes rettigheder.

Begrebet alment tjenesteudbud blev introduceret af faellesskabslovgivningen i forbindelse med post- og telekommunikationstjenester og er det samme som forsyningspligtsydelser inden for disse sektorer. Begrebet er et udtryk for, at tjenesterne skal vaere tilgaengelige for alle overalt.

Kommissionen er enig med det aerede medlem om, at kvalitetskravet ikke kun skal gaelde for alment tjenesteudbud, og den understreger i sin meddelelse af 11. september 1996, at det er noedvendigt for den europaeiske samfundsmodel, at forsyningspligtsydelserne er af hoej kvalitet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3004/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Leveringen af busser til det offentlige transportselskab i regionen Lazio, CO.TRA.L.

I de seneste dage har regionen Lazio, provinsen Rom og Roms kommune modtaget en raekke forespoergsler fra lokalraadsmedlemmer angaaende det offentlige regionale transportselskab, CO.TRA.L's koeb af 255 busser hos FIAT IVECO.

Problemet er, at prisen for hver enkelt bus overstiger markedsprisen eller den pris, der blev betalt for en lignende leverance af 13 busser til carabiniere-korpsets overkommando, med 100 mio ITL.

Denne prisforskel har skabt tvivl om fremgangsmaaden og kriterierne for tildelingen af den paagaeldende entreprise.

Paa denne baggrund anmodes Kommissionen om at oplyse foelgende:

1. Afvikledes hele udbudsproceduren i overensstemmelse med faellesskabsbestemmelserne om offentlige udbud i forbindelse med leverancer, og - mere praecist - overholdtes kravene til offentliggoerelse og gennemsigtighed og kravet om, at proceduren skal vaere formelt korrekt?

2. Hvad er Kommissionens holdning til den aabenlyse forskel mellem markedsprisen og prisen for den leverance, som CO.TRA.L. gav i udbud?

3. Hvad mener Kommissionen generelt om sagen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (18. november 1997)

Kommissionen har ikke modtaget nogen klage vedroerende CO.TRA.L's indkoeb af busser. Det aerede medlem anmodes om at meddele Kommissionen alle de oplysninger, som hun er i besiddelse af, og som kunne give anledning til en formodning om, at EU's bestemmelser om offentlige udbud er blevet overtraadt.

Den eventuelle afvigelse mellem markedsprisen og den pris, der er blevet betalt for leveringen af de paagaeldende busser, udgoer ikke i sig selv et brud paa disse bestemmelser.

Som sagen staar i dag, mener Kommissionen ikke, at den kan kommentere sagen yderligere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3110/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: EU-bestemmelser om motorcyklister

Den italienske presse har i den senere tid interesseret sig for nogle nye faellesskabsbestemmelser vedroerende forskrifter og udstyr for motorcyklister. Alt dette har faaet de italienske motorcyklistforbund til at gaa paa barrikaderne for at henlede opmaerksomheden paa, at de nye bestemmelser ville vaere til ret stor ulempe for motorcyklister, og at de bygger paa ofte tvivlsomme vurderinger af disses sikkerhedsbehov.

Kan Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende:

1. redegoere naermere for indholdet af kommissionsmedlem Kinnocks forslag vedroerende motorcyklister og oplyse, hvad der fremover vil ske med dette forslag?

2. redegoere for sin holdning til noedvendigheden af at fremme snarere end straffe brugen af motorcykler, som bl.a. har vist sig at vaere et af de faa transportmidler, der kan vaere med til at afhjaelpe den alt for store trafiktaethed og forureningen i de store byer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (17. november 1997)

1. Det fremgaar ikke helt klart af det aerede medlems forespoergsel, hvilken specifik lovgivning hun her henviser til. Det bemaerkes dog, at Kommissionen ved udarbejdelsen af lovgivning om transport vejledes af behovet for at fremme sikkerheden og beskytte forbrugerne. Blandt de oevrige vigtige aspekter er miljoebeskyttelse og behovet for at fjerne al konkurrenceforvridning. Der findes en saerlig lovgivning om byggestandarderne for motorcykler som led i typegodkendelsesstandarderne.

2. I Kommissionens groenbog med titlen »Borgernes transportnet - Fuld udnyttelse af potentialet i den offentlige personbefordring i Europa« ((KOM(95) 601. )) henledes opmaerksomheden paa fordelene ved disse tohjulede motorkoeretoejer i byomraader, herunder navnlig til deres relativt effektive udnyttelse af plads og braendstof.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3066/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: Maerkning af levnedsmidler

Der henvises til forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 79/112/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maerkning af praesentationsmaader for levnedsmidler samt om reklamer for saadanne levnedsmidler (KOM(97)0020 endel. - 97/0027 COD) ((EFT C 106 af 4.4.1997, s. 5. )).

Vil Kommissionen overveje, om det ikke er mere korrekt, at de saerlige bestemmelser vedroerende maerkning af alkoholholdige drikkevarer fastlaegges af den staaende levnedsmiddelkomité i stedet for af komiteerne for de faelles markedsordninger.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (11. november 1997)

De gaeldende faellesskabsforskrifter vedroerende vin, herunder mousserende vine, hedvine og perlevine, aromatiserede vine samt alkoholholdige drikkevarer indeholder allerede bestemmelser vedroerende maerkning af disse drikkevarer. Kommissionen har derfor anset det for logisk, at de naermere bestemmelser for maerkning af bestanddelene i disse drikkevarer fastsaettes som led i de paagaeldende retsforskrifter og i henhold til de hertil svarende procedurer. Dette valg er ligeledes begrundet af, at de eksperter, der deltager i moederne i de ved de naevnte retsforskrifter nedsatte udvalg, har et indgaaende kendskab til disse drikkevarers saerlige karakter.

Proceduren i Den Staaende Levnedmiddelkomité, som er fastlagt i Raadets afgoerelse nr. 69/414/EOEF af 13. november 1969 ((EFT L 291 af 19.11.1969, s. 9 (- dansk specialudgave: 1. serie 69 (II), s. 487 -). )), er bibeholdt for de drikkevarers vedkommende, der ligesom for eksempel oel og aeblecider ikke er omfattet af nogen vertikal regulering paa faellesskabsniveau.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2497/97 af John Iversen (PSE) til Kommissionen (11. juli 1997)

Om: Stabex-ordningen

Vil kommissaeren tage initiativ til, at de lande, der modtager penge via Stabex-ordningen, kommer vaek fra deres ensidige dyrkning af enkeltvarer, der fastholder dem i monokultur.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (4. september 1997)

Formaalet med Stabex-ordningen er at soerge for at AVS-landene (dvs. lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet), hvis oekonomi helt eller delvis afhaenger af bestemte varer, er sikret stabile indtaegter ved udfoerslen af disse varer, med henblik paa at stoette disse landes udviklingsbestraebelser. Der er allerede taget hoejde for en diversificering af produktionen idet det foelger af Fjerde Lomé-konventions artikel 186, stk. 2 at midler der overfoeres under Stabex-ordningen, skal anvendes paa grundlag af en plan der fastlaegges mellem AVS-staten og Kommissionen for deres gensidige forpligtelser, dvs. enten inden for sektorer hvor der har vaeret en nedgang i eksportindtaegterne, eller, i tilfaelde hvor noget saadant er hensigtsmaessigt ud fra et diversificeringssynspunkt, inden for andre relevante produktionssektorer, principielt inden for landbruget.

I forbindelse med droeftelserne vedroerende parternes gensidige forpligtelser undersoeges det hvorvidt det vil vaere formaalstjenligt med foranstaltninger til diversificering af de primaere eksportprodukter og til fremme af omlaegningsprocessen i producentlandene, og hvorvidt saadanne foranstaltninger vil fremme de makrooekonomiske forhold i landet. Konstateres det at dette er tilfaeldet, indarbejdes de paagaeldende foranstaltninger i de gensidige forpligtelser der er under forberedelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3414/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (28. oktober 1997)

Om: Verdenshandel og dyrebeskyttelse

Kommissionen har flere gange anfoert, at en WTO-voldgiftskendelse ikke vil medfoere en afklaring til fordel for de europaeiske dyrebeskyttelsesbestemmelser. Hormonafgoerelsen synes at bekraefte denne vurdering.

1. Hvad sker der, hvis denne afgoerelse staar ved magt? Hvorledes kan det undgaas, at dyrebeskyttelsesbestemmelserne i EU nu efter tur ophaeves?

2. Er der i andre tilfaelde stoerre udsigt til succes, eller skal der nu konsekvent satses paa nye forhandlinger, nyfortolkning eller endog aendring af WTO-bestemmelserne?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-3414/97, E-3415/97, E-3417/97 og E-3418/97 (24. november 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2569/94 fra Christine Oddy ((EFT C 145 af 12.6.1995. )).