ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3425/98 af Dietrich ELCHLEPP til Kommissionen. Rubricering af den støtte, som ydes fra EU til Baden- Württemberg (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0083



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3425/98 af Dietrich Elchlepp (PSE) til Kommissionen (24. november 1998) Om: Rubricering af den stoette, som ydes fra EU til Baden-Wuerttemberg 1. Hvilken stoette modtog Baden-Wuerttemberg over EU-programmer i aarene 1995-1997? 2. Hvor store beloeb var der tale om, til hvilke projekter blev de ydet, og hvor gennemfoertes disse? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (25. februar 1999) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3512/98 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Varemærkeforfalskede og piratkopierede varer



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3512/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Varemaerkeforfalskede og piratkopierede varer I forbindelse med Forslag til Raadets forordning (EF) 3295/94 om foranstaltninger med henblik paa at forbyde overgang til fri omsaetning, udfoersel, genudfoersel og henfoersel under en suspensionsprocedure af varemaerkeforfalskede og piratkopierede varer (KOM(98) 0025-98/0018 ACC)(1) kan Europa-Kommissionen da henlede regeringernes opmaerksomhed paa, at det er presserende noedvendigt at indfoere en hurtigere procedure, saaledes som det kraeves i tredje del af aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen)? (1) EFT C 108 af 7.4.1998, s. 63.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3549/98

af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Daekning af udgifter i forbindelse med indlaeggelse paa private hospitaler i Graekenland

I Graekenland er sygekassernes tilskud til udgifter i forbindelse med indlaeggelse paa offentlige hospitaler blevet foroeget med 60-100 % og i tilfaelde af psykiatriske hospitaler med 35 %. De tilsvarende tilskud i forbindelse med indlaeggelse paa hospitaler, der henhoerer under den private sektor, er ikke steget i de seneste seks aar, selvom den panhellenske sammenslutning af privathospitaler gentagne gange har rettet henvendelse desangaaende og gjort opmaerksom paa denne forskelsbehandling.

Mener Kommissionen, at dette er i overensstemmelse med konkurrencereglerne, og er der mulighed for at afhjaelpe denne forskelsbehandling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(15. januar 1999)

Kommissionen oplyser det aerede medlem om, at ordninger, der eventuelt strider mod konkurrencereglerne, og som hovedsageligt har foelger paa det nationale marked, i hovedreglen skal behandles af den paagaeldende medlemsstats myndigheder i henhold til de nationale konkurrencelove. De ordninger, det aerede medlem henviser til, gaelder tilsyneladende kun for graeske hospitaler og klinikker, hvorfor forespoergslen bedst kan besvares af de graeske konkurrencemyndigheder.

Hvad angaar de omtalte ordningers overensstemmelse med konkurrencereglerne, har Kommissionen ikke tilstraekkelige oplysninger til raadighed til, at den kan tage stilling hertil.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3051/98

af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Integration af handicappede

Organisationen "Mental Health Europe" har allerede i over 10 aar modtaget stoette fra Faellesskabet til koordinering af arbejdet med psykisk handicappede paa europaeisk plan.

I aar fik denne organisation for foerste gang afslag paa ansoegningen om stoette. Det medfoerer, at den ikke laengere har de noedvendige finansielle midler til at arbejde videre.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den ikke laengere vil stoette det arbejde, organisationen "Mental Health Europe" udfoerer?

2. Er Kommissionen ikke bange for, at det netvaerk af patientorganisationer, foreninger af familiemedlemmer og professionelt personale, som denne organisation har opbygget i aarenes loeb, gaar i oploesning, hvis en anden organisation skal overtage dets opgaver?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(29. oktober 1998)

Denne form for tilskud gives til stoette for koordineringen af den indsats, som ydes af de europaeiske ikke-statslige organisationer (NGO), der er aktive inden for lige muligheder for handicappede. Organisationen "Mental Health Europe" har soegt om tilskud i forbindelse med indkaldelsen af forslag for 1998, men fik ikke tildelt det fulde beloeb af foelgende aarsager.

I overensstemmelse med de forslag, der blev fremsat af mange NGO'er efter indkaldelsen af forslag for 1997, har Kommissionen besluttet at haeve maksimumbeloebet for tilskud fra ECU 80 000 i 1997 til ECU 120 000 samt maksimum for samfinansiering fra 50 % til 70 %. Idet det samlede budget, der er til raadighed til koordineringen, forblev uaendret, kunne kun 13 NGO'er modtage oekonomisk stoette fra Faellesskabet til deres 1998 - aktiviteter mod 26 i 1997. Evalueringskriterierne for at give tilskud inden for disse rammer maatte derfor strammes mere op. I den forbindelse fokuseres der i de to hovedkriterier dels paa omfanget af koordineringen med andre nationale organisationer, dels paa hvorvidt de handicappede deltager aktivt i at lede og koordinere saadanne aktiviteter. I den sammenhaeng stod ansoegningen fra "Mental Health Europe" ikke saa hoejt paa listen som andre forslag, Kommissionen har modtaget.

Kommissionen vil imidlertid gerne sikre, at det vaerdifulde arbejde, der hidtil er udfoert af "Mental Health Europe" for at fremme den mentale sundhed i Faellesskabspolitikkerne, fortsaettes i det omfang, det er muligt. I forbindelse med fremme af folkesundheden modtager "Mental Health Europe" for oejeblikket et vaesentligt tilskud for at paatage sig et 2-aarigt projekt paa europaeisk plan, der sigter paa at fremme den mentale sundhed for boern op til 6 aar. Derudover har Kommissionen taget kontakt til "Mental Health Europe" i forbindelse med tiltag, der skal bekaempe social udelukkelse, hvor "Mental Health Europe" bedes undersoege, hvorledes organisationen kan bidrage til, at samfundet bliver bedre til at integrere socialt svage grupper.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3532/98

af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Graekenlands manglende overholdelse af Faellesskabets retsakter om satellitkommunikation

Europa-Kommissionen har gentagne gange opfordret den graeske regering til at indarbejde direktiv 90/388/EOEF(1), aendret ved direktiv 94/46/EOEF(2), om afskaffelse af alle eksklusive og saerlige rettigheder inden for markedet for satellittjenester og -udstyr i national lovgivning.

I henhold til disse direktiver skal medlemsstaterne give oplysninger, der goer det muligt at fastslaa overholdelsen heraf, inden august 1995.

Graekenland har imidlertid hidtil ikke truffet nogen foranstaltninger, der goer det muligt for andre virksomheder end det offentlige telekommunikationsselskab OTE at tilbyde de ovennaevnte tjenester paa graesk territorium.

Kan Kommissionen derfor oplyse, om den har anmodet eller har til hensigt at anmode den graeske regering om forklaringer desangaaende, og om den vil goere brug af EF-traktatens artikel 169 og paa baggrund af denne indbringe sagen for Domstolen, hvis den graeske stat ikke rettidigt efterkommer direktiverne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(14. januar 1999)

Kommissionen er klar over, at Graekenland endnu ikke har overholdt sin forpligtelse med hensyn til fuldt ud at gennemfoere artikel 2, stk. 2, foerste afsnit, i direktiv 90/388/EOEF, senest aendret ved direktiv 94/46/EF, vedroerende satellitkommunikation, og anvende de paagaeldende foranstaltninger effektivt. Kommissionen sendte derfor en formel advarsel til de graeske myndigheder den 15. maj 1998.

De graeske myndigheder underrettede ved skrivelse af 2. juli 1998 Kommissionen om vedtagelse af ministerbeslutning nr. 61646/98, 61647/98, 62087/98 angaaende takster ved anvendelse af radiofrekvenser, udstedelse af licenser til satellittjenester og godkendelse af frekvenstildeling.

Det fremgaar af en senere meddelelse fra de graeske myndigheder den 20. oktober 1998, at der allerede er tre ansoegninger til behandling i den nationale telekommunikationskomité (EET). Denne komité skal behandle ansoegningerne, naar retsgrundlaget er bragt fuldstaendigt paa plads. Det ser ud til, at man mangler at vedtage en ministerbeslutning vedroerende betingelser for og procedure ved udbud af mobile satellitbaserede tjenester til personkommunikation.

Da der hidtil ikke er givet bemyndigelse til udbud af satellittjenester i Graekenland under de anmeldte beslutninger, overvejer Kommissionen i oejeblikket, hvorvidt den skal fremsaette en begrundet udtalelse i medfoer af EF-traktatens artikel 169. Kommissionen vil i saa fald kraeve, at Graekenland traeffer de foranstaltninger, der er noedvendige for at opfylde udtalelsen. Hvis Graekenland fortsat ikke giver bemyndigelse til udbud af satellittjenester, vil sagen blive indbragt for Domstolen.

(1) EFT L 192 af 24.7.1990, s. 10.

(2) EFT L 268 af 19.10.1994, s. 15.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3704/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Sygesikring og diskriminering af kvinder

1. Er Kommissionen klar over, at kvinder betaler hoejere sygesikringsbidrag?

2. Er der efter Kommissionens opfattelse tale om en overtraedelse af ligestillingsprincippet?

3. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at bringe denne diskriminerende praksis til ophoer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(8. februar 1999)

Loven med hensyn til forskellen mellem maend og kvinders bidrag til sygesikring er forskellig alt efter hvilken type sygesikring, der er tale om. Med hensyn til lovbestemte ordninger, der sikrer beskyttelse mod sygdom, udelukker Raadets direktiv 79/7/EOEF af 19. december 1978 om gradvis gennemfoerelse af princippet om ligebehandling af maend og kvinder med hensyn til social sikring(1) enhver diskrimination paa grundlag af koen, herunder ogsaa beregningen af bidrag.

Med hensyn til erhvervstilknyttede sygesikringsordninger er den relevante lovgivning Raadets direktiv 86/378/EOEF som aendret ved direktiv 96/97/EF af 20. december 1996 om gennemfoerelse af princippet om ligebehandling af maend og kvinder inden for de erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger(2), hvori bestemmelserne i EF-traktatens artikel 119 fortolkes. I dette direktiv bestemmes, at det er imod princippet om ligestilling at fastsaette forskellige bidragsstoerrelser for mandlige og kvindelige ansatte, men det tillades medlemsstaterne at udsaette obligatorisk anvendelse af dette princip indtil den 1. januar 1999, hvis forskellen opstaar paa grundlag af aktuarmaessig beregning.

Der findes ingen faellesskabsregler, hvori det kraeves, at private sygesikringsordninger underlaegges ligebehandlingsprincippet i forbindelse med beregningen af medlemmernes bidrag.

Kommissionen kender for naervaerende ikke til sygesikringsordninger, som er i modstrid med de relevante bestemmelser i Faellesskabets ligestillingslov.

(1) EFT L 6 af 10.1.1979.

(2) EFT L 46 af 17.2.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2901/98

af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Forslag om faelles regler for den faelles landbrugspolitiks ordninger for direkte stoette

I henhold til ovennaevnte forslags artikel 8 skal medlemsstaterne begraense betalingerne til producenter, som ikke har overholdt visse betingelser vedroerende bl.a. deres indkomstrelaterede aktiviteter. En saadan begraensning kunne imidlertid faa negative foelger for landbrugere, hvis indkomst fra ikke-landbrugsrelaterede aktiviteter bidrager til husstandens samlede indkomst, hvilket synes at vaere i strid med Kommissionens hidtidige indfaldvinkel, som har vaeret at stoette diversificering inden for landbruget og har lagt vaegt paa det vigtige forhold mellem landbrug og landdistrikter. Vil Kommissionen redegoere naermere for det centrale sigte med forslaget og for, hvorledes den agter at gennemfoere det, da der ikke boer fastlaegges regler, som stiller landbrugere med flere erhvervsaktiviteter ugunstigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. oktober 1998)

Artikel 8 i forslaget til Raadets forordning om faelles regler for den faelles landbrugspolitiks ordninger for direkte stoette(1) vedroerer begraensning af betalingerne.

Som forklaret i forslagets naestsidste betragtning skal bestemmelserne give medlemsstaterne mulighed for at beskaeftige sig med de saakaldte "praemiejaegere", dvs. personer, der ikke udoever aegte og serioes landbrugsvirksomhed, men som udoever aktiviteter udelukkende eller isaer med henblik paa at opnaa landbrugsstoette fra EF. Det er ikke hensigten at straffe personer, der har indtaegter fra anden virksomhed end landbrugsvirksomhed, hvis de samtidig udoever aegte og serioes landbrugsvirksomhed. Som det klart fremgaar af forslaget, staar medlemsstaterne for den praktiske gennemfoerelse.

Forslaget er til droeftelse i Raadet, hvor forhandlingerne om hele Agenda 2000 pakken(2) fortsaetter. Parlamentets udtalelse om forslaget afventes ogsaa.

(1) KOM(98) 158 endelig udg.

(2) KOM(97) 2000 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3600/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Autonomt EU-toldkontingent for tunfilet fra tredjelande for 1999



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0106



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3600/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (3. december 1998) Om: Autonomt EU-toldkontingent for tunfilet fra tredjelande for 1999 Kan Kommissionen oplyse om sine prognoser for det autonome EU-kontingent for tunfilet fra tredjelande for 1999? I hvilken stoerrelsesorden befinder kontingentet sig og hvilken procent ligger toldsatsen paa? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (15. januar 1999) Der findes ingen prognoser for 1999 for disse toldkontingenter for fiskerivarer, fordi kontingenterne aabnes fra den 1. april 1999. Derfor forelaegger Kommissionen foerst sit forslag i februar 1999 med henblik paa vedtagelse i Raadet i marts 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3321/98

af Carlos Robles Piquer (PPE) til Raadet

(10. november 1998)

Om: Retssag mod cubanske dissidenter, der mener, at "faedrelandet tilhoerer os alle"

Raadet gjorde i sit svar af 8. juni 1998 paa min skriftlige forespoergsel E-0975/98(1) opmaerksom paa en erklaering fra Den Europaeiske Union, hvori det henstilles til de cubanske myndigheder at frigive bl.a. de fire medlemmer af den interne oppositionsgruppe, som har udarbejdet dokumentet "Faedrelandet tilhoerer os alle".

Efter at disse personer har siddet i faengsel i 14 maaneder, har den cubanske regering nu endelig rejst tiltale mod dem i en retssag med krav om straffe paa 5-6 aars faengsel.

Agter Raadet at foelge noeje med i denne sag, at informere Parlamentet om den og fortsat at presse paa for at faa en reform af den cubanske civillovbog til gavn for personer, der blot har gjort sig skyldige i "paa fredelig vis at have udtrykt deres politiske mening"?

Svar

(22.-23. februar 1999)

Raadet foelger noeje, hvordan situationen for dissidenter, isaer for de fire medlemmer af den interne oppositionsgruppe, udvikler sig paa Cuba. Som det aerede parlamentsmedlem vil vide, rettede den lokale EU-trojka i Havana en henvendelse til den cubanske viceudenrigsminister den 23. februar 1998, hvori den anmodede om loesladelse af fangerne. Den 24. februar 1998 udsendte Unionen en erklaering, hvori den henstillede til de cubanske myndigheder, at de loeslader og fuldt ud reintegrerer alle i samfundet, der er blevet faengslet for paa fredelig vis at have ytret deres politiske meninger, herunder de fire medlemmer af den interne oppositionsgruppe.

I december 1998 gennemfoerte Raadet fjerde vurdering af EU's faelles holdning vedroerende Cuba. Det gav udryk for Unionens bekymring over menneskerettighedssituationen paa Cuba og beklagede staerkt faengslingen af de fire ledere for den interne oppositionsarbejdsgruppe. Endvidere kaedes fuld overholdelse af menneskerettighederne i Raadets afgoerelse af 29. juni 1998 konkret sammen med Cubas deltagelse i AVS-konventionen.

Den 2. november 1998 foretog Raadets formandskab i Wien en demarche over for den cubanske viceminister Bolanos og fremhaevede, at enhver afgoerelse om Cubas deltagelse i den kommende AVS-konvention maa afhaenge af, at samtlige bestemmelser i den gaeldende og den kommende konvention overholdes fuldt ud. Raadet udtrykte endvidere sin forventning om, at de fire medlemmer af den interne oppositionsgruppe loeslades.

Medlemsstaterne har ligeledes flere gange foretaget demarcher over for de cubanske myndigheder de seneste maaneder med anmodning om, at alle dissidenter loeslades, og at menneskerettighederne overholdes fuldt ud.

Raadet vil holde Parlamentet underrettet om dette spoergsmaal og vil fortsat laegge pres paa de cubanske myndigheder, for at de fuldt ud overholder menneskerettighederne.

(1) EFT C 304 af 2.10.1998, s. 162.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2649/98

af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Skydeoevelser med levende dyr i Spanien

I det spanske Baskerland foretages der ammunitionsproever paa levende dyr for at undersoege forskellige typer ammunitions virkning paa dyrenes krop. I sit svar paa skriftlig forespoergsel af Gonzáles Álvarez, Marset Campos og Sornosa Martínez fra sidste aar (E-0561/97(1)) henviser Kommissionen lapidarisk til, at den ikke har kendskab til den beskrevne situation. Endvidere goer Kommissionen opmaerksom paa, at der ikke findes nogen EF-bestemmelser vedroerende omtalte spoergsmaal, og at det derfor tilkommer medlemsstaterne at gribe ind om fornoedent. I protokollen til Amsterdam-traktaten om dyrebeskyttelse og dyrevelfaerd goeres dyrebeskyttelse til en faellesskabsopgave. Der boer tages "fuldt hensyn" til dyrs velfaerd, hedder det i denne protokol. Og navnlig inden for landbrug, transport, det indre marked og forskning. Medlemsstaterne faar kun mulighed for undtagelser, naar det drejer sig om "religioese ritualer, kulturelle traditioner og regionale skikke".

1. Har Kommissionen i anledning af ovennaevnte medlemmers spoergsmaal soegt oplysninger om den beskrevne situation og i givet fald med hvilke resultater?

2. Vil Kommissionen ikke vedgaa, at det i forbindelse med skydeoevelser hverken drejer sig om religioese ritualer, kulturelle traditioner eller regionale skikke?

3. Hvilke konkrete muligheder har Kommissionen for at gribe ind paa baggrund af ovennaevnte protokol?

4. Hvorledes betragter Kommissionen muligheden for i overensstemmelse med ovennaevnte protokol at indlede overtraedelsesprocedure mod medlemsstaterne, og hvorledes vurderer den en saadan klagemulighed i det konkrete tilfaelde med de omtalte skydeoevelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. september 1998)

1. og 2. De oplysninger, som det aerede medlem fremlaegger, tyder paa, at disse forsoeg udfoeres med henblik paa militaere eller civile formaal. Er dette tilfaeldet, gaelder traktatens bestemmelser ikke herfor.

3. Ifoelge protokollen til Amsterdamtraktaten om dyrebeskyttelse og dyrevelfaerd er dyrevelfaerd et centralt spoergsmaal, der skal tages hensyn til ved udformningen og gennemfoerelsen af Faellesskabets politik vedroerende landbrug, transport, det indre marked og forskning. Saa vidt Kommissionen kan se, henhoerer de forsoeg, det aerede medlem omtaler, ikke under de naevnte omraader. Derfor er de udelukkende omfattet af den nationale lovgivning.

4. Efter Kommissionen opfattelse ville en overtraedelsesprocedure i medfoer af protokollen eller et andet instrument ikke faa et positivt udfald.

(1) EFT C 367 af 4.12.1997, s. 28.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3518/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Kontrol med statsstoette

I forbindelse med Forslag til Raadets forordning (EF) om fastlaeggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (KOM(98) 0073) - 98/0060(CNS))(1) skal det understreges, at denne forordning organiserer og rationaliserer en raekke fremgangsmaader og principper, der er fremsat i Domstolens retspraksis, og giver dem en organisk struktur.

Denne juridiske fastlaeggelse af faellesskabsaktionerne paa konkurrenceomraadet boer yderligere uddybes, for at man i loebet af faa aar kan opnaa stoerre retssikkerhed paa konkurrenceomraadet.

Denne forordnings anvendelsesomraade boer ogsaa udstraekkes til de afgiftsbestemmelser, der medfoerer konkurrencefordrejning mellem medlemsstaterne.

Kan Kommissionen paa denne baggrund evaluere betydningen af, at medlemsstaternes bestemmelser om de nye stoetteforanstaltninger offentliggoeres, om end blot sammenfattende?

(1) EFT C 116 af 16.4.1998, s. 13.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3388/98

af Wilfried Telkaemper (V) til Kommissionen

(17. november 1998)

Om: Ngo-ansattes sikkerhed i Indien

Hvor sikre er borgere fra EU-medlemsstaterne i Indien, isaer medarbejdere fra ngo'ere generelt og fra kristelige organisationer, paa baggrund af det stigende antal overgreb fra forskellige hinduistiske organisationer og en tiltagende antivestlig propaganda?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(10. december 1998)

Den internationale presse og Kommissionens delegation i New Delhi har udfoerligt rapporteret om det stigende antal overgreb mod kristne familier, under paaskud af at de udfoerer kristligt missionaerarbejde. Disse overgreb har isaer fundet sted i den nordlige del af landet, hvor det hinduistiske nationalistparti BJP har sine sikre valgkredse. Ifoelge det sydasiatiske dokumentationscenter for menneskerettigheder, en ikke-statslig organisation (NGO) som ligger i New Delhi, er der tale om et alvorligt og stadig voksende problem, som man er i faerd med at vurdere omfanget af. Overgrebene er ikke noedvendigvis forbundet med kristne NGO'ers aktiviteter.

Ambassadoerer fra flere medlemsstater har for nylig givet udtryk for deres bekymring i saa henseende over for udenrigsministeriet i New Delhi, som bekraeftede, at regeringen vil tage alle noedvendige skridt til at standse disse aktiviteter og beskytte EU's statsborgere og udenlandske arbejdere mod saadanne kriminelle handlinger.

Indiens regering har i aar nedsat en national mindretalskommission, som specielt har til opgave at beskytte de religioese mindretal i Indien, og den skal behandle de klager, der er modtaget. Selv om denne kommission ikke har retlige befoejelser, er det haabet, at den vil kunne udoeve den noedvendige moralske og politiske stoette og pres og saaledes have en afdaempende indflydelse paa ekstremistiske grupper.

Alle potentielle faremomenter for EU-borgeres sikkerhed, naar de arbejder i Indien, specielt for kristne og andre NGO'er, maa noedvendigvis vurderes paa baggrund af de lokale forhold i Indien.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2639/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Strukturfondene og faellesskabsretten

I henhold til den femtende beretning om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten (1997) er antallet af sager, der er blevet indledt paa grund af overtraedelser (formodede og konstaterede), og som drejer sig om gennemfoerelsen af projekter med samfinansiering fra Faellelsskabet, for Graekenlands vedkommende 13 (5 miljoe og 8 offentlige kontrakter).

Kan Kommissionen oplyse, hvilke konkrete projekter de konstaterede overtraedelser vedroerer, og hvilke afhjaelpende foranstaltninger der hidtil er blevet ivaerksat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(6. november 1998)

Af de fem miljoesager vedroerer de tre den manglende rettidige gennemfoerelse af vurderingen af virkningen paa miljoeet i forbindelse med visse projekter om vandrensningsanlaeg. De to andre vedroerer projekter om lossepladser. Kommissionen undersoeger for tiden disse sager.

De otte sager om procedurerne for indgaaelse af kontrakter om offentlige indkoeb vedroerer unormalt lave bud og overholdelse af princippet om ens vilkaar for alle. Sagerne omfatter infrastrukturarbejder inden for transport, sundhed og vandrensning. To af sagerne er allerede faerdigbehandlede.

Afhjaelpende foranstaltninger skal foreslaas og traeffes af de nationale myndigheder. Kommissionen samarbejder med myndighederne for at sikre, at EF-bestemmelserne overholdes.