SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3135/00

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Rådet

(16. oktober 2000)

Om: Fiskeriaftale mellem EU og Grønland

Den 14. september 2000 afsluttede Kommissionen forhandlingerne om en ny fiskeriaftale med Grønland, ifølge hvilken EU skal betale 42,82 mio. euro årligt for perioden 2000-2006. I denne aftale, som endnu ikke er vedtaget af Rådet, er betalingen ikke blevet delt i to dele, nemlig dels betaling for fiskerirettigheder og dels udviklingsstøtte, til trods for at Kommissionen selv havde lovet, at der i aftalen skulle skelnes mellem disse to begreber, således at der ifølge Kommissionens egen erklæring skulle betales 28 millioner af det samlede beløb for fiskerirettigheder og resten til udviklingsstøtte.

Et af de stridsspørgsmål, som den gældende fiskeriaftale med Grønland giver anledning til, er den lave reelle udnyttelsesgrad af de kvoter, som EU har fået, og den kendsgerning, at bestemte fiskerflåder fra lande, som er interesserede i at udnytte dem, forhindres i det af den nuværende fordeling, som begunstiger visse lande, der i praksis ikke udnytter dem. Det ville være rimeligt, at disse fiskerimuligheder, der betales med EU-midler, kunne udnyttes af de fiskerflåder, som er interesseret i det, og som i øjeblikket har adgangsforbud til denne fiskeplads.

Et andet spørgsmål, som kan blive genstand for diskussion, er den manglende udvikling af forsøgsfiskeri med henblik på at undersøge, om der findes nye ressourcer, og få kendskab til nye fiskerimuligheder, samt at de skibsejere, der nyder godt af kvoterne, ikke bidrager til betaling for aftalen, sådan som det er tilfældet med de fleste aftaler, der er indgået af Fællesskabet.

Hvordan vurderer Rådet gennemførelsen, udviklingen og udnyttelsen af den tredje protokol, som udløber den 31. december?

Påtænker Rådet at ændre den nye aftale for at sikre princippet om samfinansiering, således at de EU-skibsejere, der nyder godt af aftalen, skal betale en afgift? Hvis det ikke er tilfældet, hvad baserer Rådet denne forskelsbehandling på?

Indgår det i den nye aftale, at forsøgsfiskeriet skal udvikles i højre grad?

Agter Rådet at indføre en mekanisme til fordeling af uudnyttede fiskerimuligheder med henblik på at udnytte disse muligheder maksimalt?

Svar

(26. februar 2001)

Kommissionen paraferede den 13. september 2000 udkastet til fjerde fiskeriprotokol med Grønland efter en vellykket afslutning af forhandlingerne med den danske regering og det grønlandske landsstyre. I overensstemmelse med det forhandlingsmandat, Rådet vedtog den 4. august 2000, har Kommissionen ført disse forhandlinger på Det Europæiske Fællesskabs vegne bistået af et særligt udvalg i overensstemmelse med traktatens artikel 300. Rådet skal endvidere meddele det ærede parlamentsmedlem, at det på samlingen den 14. og 15. december 2000 traf afgørelse om midlertidig anvendelse af denne protokol i afventen af Kommissionens forslag om indgåelse af aftalen.

Rådet noterer sig det ærede medlems bemærkning om den finansielle godtgørelse. Rådet vil gerne understrege, at Fællesskabets synspunkt, hvorefter den finansielle godtgørelse bør opdeles i en fiskerikomponent og en samarbejds- og udviklingskomponent for at opnå større gennemsigtighed, udtrykkeligt indgik i den godkendte oversigt over konklusioner. Forhandlingerne skal fortsætte i 2003 under revisionsprocessen med henblik på at opnå denne finansielle gennemsigtighed og imødekomme Grønlands udviklingsbehov bedre.

Rådet har ikke specifikt vurderet anvendelsen af tredje fiskeriprotokol. Rådet og Kommissionen har dog inden for rammerne af direktiverne for forhandlingerne med Grønland opfordret de berørte medlemsstater til at overveje mulighederne for overførsel af uudnyttede eller underudnyttede kvoter til andre medlemsstater under passende hensyntagen til fiskeriets bæredygtighed og med forbehold af princippet om relativ stabilitet. Rådet vil gerne minde om, at princippet om relativ stabilitet finder anvendelse på grønlandske farvande, og at EF-Domstolen indtog dette synspunkt i sag C-63/90 og 67/90.

I sine konklusioner af 30. oktober 1997 om fiskeriaftaler med tredjelande opfordrede Rådet Kommissionen til at overveje gennemførelse af en fordeling af aftalernes finansielle omkostninger mellem fællesskabsmidler og betaling fra fartøjsejerne. I Grønlands tilfælde var det et spørgsmål, der indgik i forhandlingerne, og det synspunkt, hvorefter der burde indføres licensafgifter, kunne ikke accepteres af den anden part. Rådet vil omhyggeligt gennemgå Kommissionens forslag til gennemførelse af fjerde protokol, når de fremsendes, før det afgør, om der faktisk sker diskrimination af nogen fællesskabsfiskere, der driver fiskeri i Nordatlanten.

Det nye udkast til protokol indeholder bestemmelser om fiskeri efter nye arter (stor grønlandsk krabbe) inden for rammerne af joint ventures og blandede selskaber samt om fremme af forsøgsfiskeri.