ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1994/96 af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Raadet (18. juli 1996)

Om: Status for sygeplejersker inden for den psykiatriske sektor

Kan Raadet oplyse, hvilken loesning der imoedeses for at sikre de franske sygeplejersker inden for den psykiatriske sektor en faglig status?

Hvilke muligheder giver direktiv 89/48/EOEF ((EFT L 19 af 24.1.1989, s. 16. )) og 92/51/EOEF ((EFT L 209 af 24.7.1992, s. 85. ))?

Svar (7. november 1996)

Godkendelse paa faellesskabsplan af sygeplejerskers eksamensbeviser, som ikke er omfattet af direktiv 77/452/EOEF ((Raadets direktiv 77/4452/EOEF af 27. juni 1977 om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser for sygeplejersker med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje samt foranstaltninger, der skal lette den faktiske udoevelse af etableringsretten og den frie udveksling af tjenesteydelser. )) og 77/453/EOEF ((Raadets direktiv 77/453/EOEF af 27. juni 1977 om samordning af de ved lov eller administrativt fastsatte bestemmelser om virksomhed som sygeplejerske med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje. )), sker enten i henhold til den foerste generelle ordning for anerkendelse af eksamensbeviser ((Raadets direktiv89/48/EOEF af 21. december 1988 om indfoerelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende vidregaaende uddannelser af mindst tre aars varighed. )), naar der er tale om en videregaaende uddannelse paa mindst tre aar, eller i henhold til den anden generelle ordning ((Raadets direktiv 92/51/EOEF af 18. juni 1992 om anden generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser til supplering af direktiv 89/48/EOEF (EFT L 209 af 24.7.1992, s. 25). )), naar disse betingelser ikke er opfyldt.

Godkendelsen sker paa grundlag af en sammenholdelse mellem den paagaeldendes eksamensbevis og det eksamensbevis, som kraeves i vaertslandet, idet visse tilpasningsmekanismer kan traede i funktion, hvor der er "vaesentlige forskelle" mellem den paagaeldendes uddannelse og den, som findes i denne medlemsstat. I direktiv 92/51/EOEF fastsaettes i oevrigt et system af overgangsmuligheder for at tage hoejde for den situation, hvor det eksamensbevis, der kraeves for udoevelse af et erhverv i en medlemsstat, er paa videregaaende niveau, mens dette ikke er tilfaeldet i en anden medlemsstat.

Som det fremgaar af ovenstaaende, etableres der altsaa ved de to generelle ordninger ikke nogen "europaeisk faglig status" for de erhverv, som falder ind under deres anvendelsesomraade, men udelukkende nogle anerkendelsesordninger, som tager hensyn til eventuelle forskelle i de paagaeldende uddannelsers indhold/niveau. Som, den faellesskabsretlige situation er paa nuvaerende tidspunkt, sorterer den faglige status for sygeplejersker inden for den psykiatriske sektor altsaa helt og holdent under den enkelte medlemsstats kompetente myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1587/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: En europaeisk volontoertjeneste

Det forlyder, at det foerste forsoeg med en europaeisk volontoertjeneste vil finde sted i Sydafrika, og at projektet vil blive finansieret af Kommissionen, den tyske regering og Sydafrika i forening.

1. Kan Kommissionen forklare, hvorfor der ikke er flere medlemsstater, der bidrager til finansieringen?

2. Efter hvilket kriterium udvaelges de unge laeger fra Europa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (26. juli 1996)

1. Initiativet til projektet kom fra den tyske organisation GTZ/CIM (Center for international migration), som foreslog projektet for Kommissionen til samfinansiering. Kommissionen foelger standardprocedurerne for behandling af forslag om samfinansiering. I disse procedurer stilles der ikke krav om, at der inddrages yderligere samfinansieringspartnere.

2. Ansoegerne vil blive identificeret og foreloebigt udvalgt af GTZ/CIM i Den Europaeiske Unions medlemsstater. Den endelige udvaelgelse vil ske paa hovedkontoret for GTZ/CIM i Frankfurt am Main (Tyskland) og blive foretaget af repraesentanter for det sydafrikanske sundhedsministerium i samarbejde med repraesentanter for Kommissionen. Det formelle mindstekrav er registrering som praktiserende laege, samt at ansoegeren er statsborger i en af medlemsstaterne. Udvaelgelseskomiteen vil foretraekke laeger, der er specialiseret i anaestesi, obstetrik og kirurgi, og som er under 30 aar. Der vil endvidere blive taget hensyn til sproglige faerdigheder og personlige egenskaber, herunder motivering og engagement, ansvarsbevidsthed og modenhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2073/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: BSE

Er det efter henvendelserne til Schweiz (de schweiziske veterinaermyndigheder) med henblik paa at faa et bedre kendskab til BSE-situationen i dette land blevet fastslaaet, at der i alle tilfaelde af BSE i Schweiz er tale om kvaeg importeret fra Det Forenede Kongerige, eller er der ogsaa tale om kvaeg opdraettet i Schweiz? Hvis dette er tilfaeldet, hvordan er BSE saa opstaaet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. oktober 1996)

De schweiziske myndigheder bekraefter, at alle tilfaelde af BSE i landet er forekommet hos kvaeg, der var foedt i Schweiz. Ingen af dyrene var indfoert fra Det Forenede Kongerige. Kommissionen har foretaget et besoeg for at undersoege situationen i Schweiz. Holdet var af den opfattelse, at der ikke er nogen endemisk kilde til BSE i Schweiz.

Forekomsten af BSE tilskrives brug af foder forurenet med det infektive agens og utilstraekkeligt behandlet til at oedelaegge det. Schweiz har som Det Forenede Kongerige tidligere anvendt forholdsvis store maengder koed- og benmel i foderrationer til droevtyggere. Det er svaert at bestemme dette forurenede foders oprindelse. Direkte indfoersler fra Det Forenede Kongerige var meget smaa, men der har fundet indfoersel sted fra mange af de tilstoedende medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2115/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Illegal eksport af BSE-forurenet koed

Den italienske udenrigsminister har indroemmet, at der er fundet et parti koed fra »gale koeer«, som er forsoegt bragt gennem den italiensk told som import af kartofler. Det er ikke foerste gang, at der i pressen de seneste dage har vaeret meddelelser om illegal eksport af denne type koed.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen i betragtning af den oplagte fare, som denne praksis indebaerer for EU-borgernes sundhed, og i lyset af meddelelsen fra Faellesskabets inspektorer om, at den britiske kontrol til at imoedegaa denne eksport lader noget tilbage at oenske, truffet for at forhindre, at der foregaar ulovlig eksport af britisk oksekoed, og for at faa Det Forenede Kongerige til at gennemfoere virkeligt effektive kontroller?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. september 1996)

Kommissionen har foretaget adskillige inspektioner i Det Forenede Kongerige, herunder en inspektion den 22. til den 26. juli 1996. Under dette besoeg blev de britiske foranstaltninger til at forhindre ulovlig udfoersel detaljeret gennemgaaet. De britiske myndigheder har bekraeftet, at det efter national lov er en overtraedelse at udfoere et produkt af animalsk oprindelse, medmindre det opfylder de noedvendige sundhedskrav. Som foelge af de nylige oplysninger om ulovlige udfoersler af oksekoed fra Det Forenede Kongerige i strid med udfoerselsforbuddet tog Kommissionen kontakt med embedsmaend fra det britiske landbrugsministerium, som efter at have undersoegt sagen oplyste Kommissionen, at de ikke kunne finde noget, der bekraeftede de paastaaede ulovlige udfoersler. Kommissionen har anmodet om, at der foretages fysisk kontrol af eksportsendinger, og at der gives Kommissionen og medlemsstaterne regelmaessige oplysninger om resultaterne heraf. De britiske myndigheder har indvilget heri.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1895/96 af Isidoro Sánchez García (ARE) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Tilpasning af de saerlige forsyningsordninger for regionerne i Faellesskabets yderste periferi, der er fastsat i POSEIDOM-, POSEIMA- og POSEICAN-programmerne

Europa-Kommissionens meddelelse om, at det ikke er muligt at behandle spoergsmaalet om en varig status for regionerne i Faellesskabets yderste periferi paa det kommende topmoede i Firenze, vil indebaere, at de saerlige foranstaltninger til fordel for disse regioner fortsat skal anvendes gennem POSEIDOM-, POSEIMA- og POSEICAN-programmerne.

Anvendelsen af GATT-aftalen har betydet en betragtelig nedsaettelse af restitutionerne i forbindelse med visse produkter (isaer visse former for kvaegfoder, levnedsmidler og produkter til landbrugsfoedevareindustrien) og gjort de saerlige forsyningsordninger i ovennaevnte programmer naesten fuldstaendig virkningsloese. Der maa derfor ske en noeje tilpasning ved hjaelp af hasteforanstaltninger, og hvis vi ikke oensker, at de perifere regioners oekonomier skal blive slaaet ud af kurs paa grund af fordyrelsen af landbrugsfoedevareproduktionen og den hoejere pris paa forbrug af produkter, kan dette ikke vente til den lange proces vedroerende aendring af unionstraktaten er tilendebragt.

Agter Kommissionen paa baggrund heraf, og inden for rammerne af forordningerne om indfoerelse af de forskellige saerlige forsyningsordninger, at vedtage hasteforanstaltninger, der vil goere det muligt at sikre forsyningen af disse perifere regioner med kvaegfoder, levnedsmidler og produkter til landbrugsfoedevareindustrien til rimelige priser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. september 1996)

Raadets forordning (EOEF) nr. 3763/91 ((EFT L 356 af 24.12.1991. )), (EOEF) nr. 1600/92 ((EFT L 173 af 27.6.1992. )) og (EOEF) nr. 1601/92 (2) (grundforordninger henholdsvis om Poseidom-, Poseima- og Poseicanprogrammet) indeholder en saerlig forsyningsordning, i forbindelse med hvilken der ud fra det (direkte) lokale forbrugs (eller forarbejdningsindustriens) behov kan indfoeres produkter med oprindelse i tredjelande til Faellesskabets fjerntliggende omraader uden told eller med hensyn til EF-produkter paa betingelser, der svarer til den fordel, der foelger af, at produkter fra verdensmarkedet fritages for importtold. I denne forbindelse ydes der en stoette.

Kommissionen er saerlig opmaerksom paa den nuvaerende ordnings foelger som beskrevet af det aerede medlem.

Kommissionen har saaledes nedsat en ad hoc-gruppe for at overveje loesninger, der paa laengere sigt kan forbedre den nuvaerende ordning og i fremtiden forhindre, at der genopstaar saa skadelige situationer for disse omraaders oekonomi.

Kommissionen har i oevrigt lige for korn vedtaget forordning (EF) nr. 1203/96 ((EFT L 161 af 29.6.1996. )), 1204/96 (3) og 1205/96 (3), der aendrer stoetten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1942/96 af Irene Crepaz (PSE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Aids hos kvaeg

Ifoelge en nyhedsudsendelse paa den tyske tv-kanal ARD findes der i Storbritannien tilfaelde af kvaeg med Aids, hvis maelk blev haeldt ud paa markerne, fordi andelsselskaberne ikke ville aftage denne maelk.

1. Foreligger der forskningsresultater med hensyn til overfoerslen af smitte med virus ved forbrug af maelk eller koed fra smittede koeer?

2. Hvad agter Kommissionen at foretage sig i denne sag? (Tilsyneladende er risikoen herfor stoerre end for BSE)

3. Hvilke foranstaltninger traeffes der for at beskytte forbrugerne, og hvilket oplysningsarbejde gennemfoeres der paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. september 1996)

Det aerede medlem henviser sandsynligvis til forekomsten af et bovin immundefektlignende virus (BIV) paa en bedrift i Det Forenede Kongerige.

BIV er en sygdom, der foraarsages af et virus tilhoerende retrovirusgruppen, som indbefatter human immundefekt virus. Retrovirus er karakteriseret ved at vaere artsspecifikke, dvs. et virus fra en art angriber ikke andre arter under naturlige betingelser. Andre virus i denne gruppe er et felint virus og et faarevirus.

Det er paavist, at BIV forekommer hele verden over, men er noget mere fremherskende paa det nordamerikanske fastland. Hidtil har BIV ikke vaeret isoleret i Europa, og det eneste tegn paa dets eksistens har vaeret serologisk.

Der foreligger gode beviser paa, at BIV og de oevrige animalske retrovirus er uden betydning for folkesundheden. Sygdommen anses ikke for at vaere en alvorlig trussel mod kvaegbesaetninger, skoent rapporter fra USA bekraefter, at den er forbundet med en kronisk afmagringstilstand. Det er staerkt misledende at kalde denne sygdom for bovin erhvervet immmundefekt syndrom (Aids), eftersom den ikke foraarsager Aids-lignende symptomer. Der kraeves dog yderligere forskning for at kunne vurdere betydningen af dette virus.

Kommissionen og medlemsstaterne vil vurdere alle vidnesbyrd, der maatte komme i fremtiden, navnlig med hensyn til risici for mennesker, og vil ikke toeve med at traeffe de noedvendige foranstaltninger til at beskytte forbrugerne. Kommissionen foerer en aaben og gennemsigtig politik med hensyn til folkesundhedsspoergsmaal og vil stille alle oplysninger til fri raadighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2257/96 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Problemer i forbindelse med tilskud til olivenproducenter

Har Kommissionen kendskab til de alvorlige problemer, der nu er opstaaet for de graeske olivenproducenter, fordi det nu er blevet bestemt, at de vil modtage tilskud for maengden af olie pr. trae (og ikke som hidtil pr. kilo produktion), og paa grund af den differentiering, der nu er blevet indfoert med Kommissionens nye forslag om omlaegning af markedet for olivenolie?

Ved Kommissionen, at udbyttet af frugt og olivenolie afhaenger af mange faktorer foruden producentlandet (f.eks. klima, jordbundsforhold, sort, pasning af afgroederne m.m.); Er der foretaget nogen videnskabelig undersoegelse, eller bygger forslaget udelukkende paa oplysninger fremkommet ved beregninger? Hvordan vil Kommissionen klare det problem, at Graekenland ikke har noget register over oliventraeer? Hvad agter Kommissionen at foretage sig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (23 september 1996)

Kommissionen har endnu ikke taget stilling og langt mindre vedtaget et forslag med henblik paa den kommende reform af den faelles markedsordning for olivenolie.

Hvad angaar denne faelles markedsordning, kan flere forslag til reform undersoeges. Kommissionen er i oevrigt opmaerksom paa, at udbyttet af frugt og olie er en faktor, som afhaenger af mange parametre, som det aerede medlem goer opmaerksom paa. Kommissionens valg med henblik paa dens forslag til Raadet vil imidlertid blive truffet under hensyntagen til alle faktorer og alle aspekter af dette spoergsmaal i EF-olieproducenternes og sektorens oevrige sociooekonomiske kategoriers interesse.

Idet der tages hensyn til nyere erfaringer med denne faelles markedsordnings funktion i hver af producentmedlemsstaterne, som i oevrigt ogsaa er de stoerste forbrugere af dette produkt, vil det med dette forslag ogsaa blive tilstraebt at forenkle ordningen og i hoejere grad end tidligere at tage hensyn til de sociale og miljoemaessige dimensioner af olivendyrkningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1623/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Udvaelgelsen af eksperter til det udvalg, der skal vurdere artikel 10-ansoegninger

Kan Kommissionen oplyse, hvem der er blevet udvalgt til at vurdere ansoegningerne vedroerende artikel 10-projekter og kort goere rede for hver enkelt persons hovedkvalifikationer og erfaringer i forhold til opgaven?

I hvilket omfang har hver enkelt ekspert direkte personlige erfaringer med regionale og lokale myndigheders funktion?

Hvilke politiske retningslinjer har udvalget faaet for sit arbejde, og kan disse stilles til raadighed for Europa-Parlamentet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (24. september 1996)

Som Kommissionen allerede meddelte i sine retningslinjer vedroerende ivaerksaettelsen af artikel 10 i forordning (EOEF) nr. 4254/88 som aendret ((EFT L 193 af 31.7.1993. )), har den truffet alle noedvendige foranstaltninger med henblik paa udvaelgelse af en gruppe eksperter, der opfylder kravet om uafhaengighed og faglig kompetence, og som skal bistaa den med evalueringen af de forslag, der modtages som led i indkaldelsen af forslag. Hvad navnlig angaar de fire foerste indkaldelser af forslag til delprogrammet vedroerende innoverende foranstaltninger, har de ca. 90 saaledes udvalgte personer praktisk erfaring eller er universitetsansatte, der beskaeftiger sig med regionaludvikling. Hver ekspertkomité raader desuden over saerlig kompetence afhaengigt af det emne, der skal behandles (innovation, informationssamfundet, nye beskaeftigelsesmuligheder og kulturarven).

Hvad angaar tilrettelaeggelsen af arbejdet i disse komitéer har Kommissionen soerget for, at hvert forslag kan evalueres af mindst to eksperter, idet den endelige afvejning er dens eget ansvar. Den har desuden for hvert af de paagaeldende omraader udarbejdet en evalueringsvejledning for forslagene med klargoerelse af de udvaelgelseskriterier, der er anfoert i indkaldelserne af forslag og i de tilhoerende informationspakker. Som foelge af det store antal forslag, der er modtaget (900 for innoverende foranstaltninger alene), sammenholdt med de disponible finansielle ressourcer, som goer det muligt at stoette ca. 130 projekter, er disse kriterier blevet anvendt strengt. Under alle omstaendigheder omfatter den nye artikel 10-filosofi saerlige krav vedroerende projekternes demonstrationsvaerdi og mulighederne for at viderefoere dem. I denne forbindelse er der blevet lagt saerlig vaegt paa kvaliteten af deres partnerskab, deres innoverende karakter og mulighederne for at knytte dem til Den Europaeiske Fond for Regionaludviklings traditionelle interventioner.

Tilsvarende retningslinjer vil blive anvendt ved udvaelgelsen af eksperter paa de andre artikel 10-omraader.

Listen over eksperterne og ordlyden af vejledningen vedroerende udvaelgelsen af projekterne henhoerer under Kommissionens interne procedurer. De kan derfor ikke offentliggoeres uden risiko for at skabe tvivl om den noedvendige objektivitet og uafhaengighed i udvaelgelsesprocedurerne, som Parlamentet i oevrigt har lagt ganske saerlig vaegt paa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2428/96 af Christian Jacob (UPE) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: Xanthomonas Campestris p.v. Phaseoli-bakteriet

I 1992 foreslog Kommissionen, at flere skadelige organismer, herunder Xanthomonas Campestris p.v. Phaseoli, skulle overfoeres fra direktiv 77/93/EOEF ((EFT L 26 af 31.1.1977, s. 20. )) til direktiverne om handel med froe til udsaed, hvorefter Komitéen for Plantesundhed godkendte overfoerslen heraf til direktiv 70/458/EOEF ((EFT L 225 af 12.10.1970, s. 7. )).

Hvilke skridt har den taget eller vil tage i den forbindelse?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at faa foretaget en standardiseret og harmoniseret undersoegelse af Xanthomonas paa boennefroe?

Er Kommissionen ogsaa af den opfattelse, at den nuvaerende karantaene for Xanthomonas i EF udgoer en unoedvendig oekonomisk byrde for producenter af boennefroe, der opererer i klimazoner, hvor sygdommen ikke er blevet konstateret, eller hvor den kun har foraarsaget meget begraensede skader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (26. september 1996)

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at den ved revisionen af EF-plantesundhedsordningen og navnlig de tekniske bilag med henblik paa gennemfoerelsen af det indre marked faktisk undersoegte, om det var berettiget fortsat at indbefatte bestemte skadegoerere, heriblandt Xanthomonas campestris pv. phaseoli, i Raadets direktiv 77/93/EOEF om foranstaltninger mod indslaebning i Faellesskabet af skadegoerere paa planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Faellesskabet, senest aendret ved direktiv 96/14/EF ((EFT L 68 af 19.3.1996. )). Denne undersoegelse blev foretaget ud fra den idé eventuelt at »overfoere« disse skadegoerere fra plantesundhedsdirektivet til handelsdirektiverne (om udsaed), hvad der ville medfoere, at der blev fastsat en bestemt tolerance og kontrol med overholdelsen af denne tolerance ved produktion af den paagaeldende udsaed.

Kommissionen har i dette oejemed arrangeret flere moeder med medlemsstaternes eksperter. Droeftelserne har vaeret fokuseret paa bestemmelsen af de elementer, der skal indgaa i direktiv 70/458/EOEF om handel med groentsagsfroe, navnlig med hensyn til tolerance og analysemetode. Det har dog endnu ikke vaeret muligt at bestemme en harmoniseret standardmetode til paavisning af Xanthomonas campestris pv. phaseoli i boennefroe. Dertil kommer, at problemet med plantesundhedsrisiciene, der varierer alt efter jordbunds- og klimaforholdene i de forskellige EF-regioner, endnu ikke har kunnet loeses. Droeftelserne af samtlige disse spoergsmaal fortsaettes.

Hvad angaar det af det aerede medlem anfoerte om de oekonomiske byrder ved at fortsaette den nuvaerende karantaene for denne bakterie, deler Kommissionen ikke dette synspunkt, for denne skadegoerer kan foraarsage betydelige skader paa boennekulturer i regioner med gunstige betingelser for den, dvs. hoej fugtighed og hoej temperatur. Derfor er en ordning for bekaempelse af skadegoereren absolut noedvendig.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2384/96 af Ian White (PSE) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Ben til koed

Som svar paa skriftlig forespoergsel E-0751/96 ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 105. )) svarede Kommissionen, »at spoergsmaalet endvidere vil blive behandlet af medlemsstaternes specialister i maerkning af levnedsmidler«.

Kan Kommissionen oplyse, om en saadan behandling har fundet sted og i bekraeftende fald detaljeret redegoere for enhver form for planer i retning af at beskytte forbrugeren i form af passende maerkning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (25. september 1996)

Hoering af medlemsstaterne inden for rammerne af Den Staaende Levnedsmiddeludvalg den 26. juni 1996 har foert til den konklusion, at maskinudskaaret koed i henhold til art. 6, stk. 5, litra b), i direktiv 79/112/EOEF ((EFT L 33 af 8.2.1979, s. 1, som aendret ved Raadets direktiv 93/102/EF, EFT L 291 af 25.11.1993, s. 14. )) om maerkning af levnedsmidler skal deklareres som saadant i ingredienslisten.

Denne konklusion indgaar i en erklaering i bilaget til moedereferatet og vil blive sendt til orientering til de paagaeldende sociooekonomiske kredse.