SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1133/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Mange EU-lande har foretaget en drastisk reducering i den offentlige finansiering af videnskabelig forskning i de forløbne årtier. Dette har bevirket, at videnskabsmænd til finansieringen af deres forskning er delvis afhængig af erhvervslivet. Denne afhængighed kan få indflydelse på videnskabsmændenes troværdighed og på deres videnskabelige udtalelser (punkt 41).

1. På hvilken måde vil Kommissionen sikre de europæiske videnskabsmænds uafhængighed?

2. Kan Kommissionen tilslutte sig forslaget om at fastsætte en maksimumtærskel for privat finansiering af videnskabelig forskning? I bekræftende fald, på hvilken måde vil Kommissionen fastsætte en sådan maksimum- henholdsvis minimumtærskel for privat og offentlig finansiering? I benægtende fald, er Kommissionen af den opfattelse, at privat finansiering ikke har nogen indvirkning på videnskabsmænds uafhængighed?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1125/00, E-1133/00 og E-1134/00

(21. juni 2000)

Det ærede medlem har rejst en række spørgsmål som reaktion på Kommissionens forslag om at oprette en europæisk fødevaremyndighed, jf. hvidbogen om fødevaresikkerhed. Kommissionen har som en del af høringsprocessen opfordret til fremsættelse af bemærkninger om forslaget vedrørende en europæisk fødevaremyndighed med frist for fremsættelse af bemærkninger den 30. april 2000. Kommissionen er i øjeblikket ved at evaluere disse bemærkninger i forbindelse med forberedelsen af det lovgivningsforslag, der er bebudet i hvidbogen.

I hvidbogen understreges betydningen af et netværkssamarbejde med medlemsstaterne og behovet for at arbejde i et tæt samarbejde med de nationale agenturer i medlemsstaterne. I hvidbogen understreges også den vigtige rolle, som Den Europæiske Fødevaremyndighed vil få med indsamling og analyse af informationer, som vil sætte myndigheden i stand til at arbejde proaktivt på at identificere potentielle farer og, hvor det er muligt, på at undgå kriser.

Videnskabeligt samarbejde er det almindeligt brugte udtryk for den procedure, som er fastsat i henhold til Rådets direktiv 93/5/EF af 25. februar 1993 om bistand til Kommissionen og samarbejde fra medlemsstaternes side ved den videnskabelige gennemgang af spørgsmål vedrørende levnedsmidler(1). Dette er et blandt en række netværker, som er blevet etableret i henhold til fællesskabslovgivningen for at indsamle informationer eller for at yde bistand til Kommissionen i spørgsmål vedrørende fødevaresikkerhed. Kommissionen gør sig overvejelser om den fremtidige organisation af disse netværk og tildelingen af ressourcer til disse i forbindelse med Den Europæiske Fødevaremyndighed for at sikre den bedst mulige udnyttelse.

Kommissionen har lagt stor vægt på, at de videnskabelige komitéer og deres medlemmer er uafhængige. I artikel 6, stk. 1, i Kommissionens afgørelse 97/579/EF af 23. juli 1997 om oprettelse af videnskabelige komitéer inden for forbrugersundhed og levnedsmiddelsikkerhed(2) er fastlagt, at medlemmerne i komitéerne skal mldr handle uafhængigt af enhver udefra kommende påvirkning. For at sikre en sådan uafhængighed afgiver medlemmerne tre adskilte erklæringer om alle de interessekonflikter, som kunne opfattes som værende til hinder for deres uafhængighed: en erklæring om interessekonflikter som del af den oprindelige tilkendegivelse af interesse (ansøgningen) i at blive medlem af en videnskabelig komité; en årlig erklæring om interessekonflikter og en erklæring om særlige interessekonflikter, der kunne opfattes som værende til hinder for ekspertens uafhængighed i forbindelse med et spørgsmål på dagsordenen ved et komitémøde. Som Kommissionen har anført i sin meddelelse Mod et europæisk forskningsrum(3) ligger de offentlige og private investeringer i EU til forskning og udvikling langt under EU's vigtigste konkurrenters. Derfor er det ikke aktuelt at fastsætte lofter for nogen del af forskningsudgifterne. Kommissionen mener under alle omstændigheder, at de ovennævnte bestemmelser ikke vil krænke komitéernes objektivitet, hvis der skulle opstå interessekonflikter. I praksis tager komitéerne stilling på grundlag af den

enkelte sag om omfanget af et medlems deltagelse i arbejdet. Et medlem, som ikke er i stand til at agere uafhængigt, opfordres derfor ikke til at blive ordstyrer eller formand og må ikke forsøge at påvirke konklusionerne. Erklæringerne om interessekonflikter registreres.

Siden november 1997, da Kommissionens videnskabelige komitéer blev omorganiseret under en fælles intern ledelse, er udtalelserne fra komitéerne blevet offentliggjort på Internettet, almindeligvis senest tre arbejdsdage efter deres vedtagelse. Alle disse udtalelser fra de videnskabelige komitéer, der er udarbejdet siden da, kan ses på Kommissionens Europa-server:

http://www.europa.eu.int/comm/dg24/health/sc/index_en.html.

(1) EFT L 52 af 4.3.1993.

(2) EFT L 237 af 28.8.1997.

(3) KOM(2000) 6 endelig udg.