SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1123/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Kommissionen agter at anvende forsigtighedsprincippet ubeskåret. Der skal også tages hensyn til andre berettigede faktorer, som er relevante for sundhedsbeskyttelsen og fremme af rimelig praksis i fødevarehandelen (punkt 14 og 15).

1. Hvilke garantier har Kommissionen for, at forsigtighedsprincippet af alle implicerede parter fortolkes entydigt?

2. Hvordan vil Kommissionen konstatere, at andre faktorer er relevante for sundhedsbeskyttelsen og for fremme af rimelig praksis i fødevarehandelen? Hvilke faktorer tænker Kommissionen konkret på (venligst angiv eksempler)?

3. På hvilken måde vil Kommissionen forhindre, at beslutningsproceduren bliver uigennemsigtig som følge af disse andre relevante faktorer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(9. juni 2000)

Efter at hvidbogen om fødevaresikkerhed udkom, har Kommissionen vedtaget en meddelelse om brugen af forsigtighedsprincippet. Målet med denne meddelelse er netop at fremme en fælles forståelse for princippet og anvendelsen heraf. Meddelelsen er ved at blive gennemgået af fællesskabsinstitutionerne og inden for rammerne af Codex Alimentarius, hvor EU stræber efter at opnå enighed med de øvrige medlemmer i denne internationale organisation om anvendelsen af forsigtighedsprincippet ved fødevarenormer. Debatten om muligheden for at tage hensyn til andre begrundede faktorer i beslutningsprocessen er også kommet til udtryk i Codex Alimentarius, i denne organisations vejledning for proceduren, uden at man dog har forklaret eksplicit, hvad de øvrige begrundede faktorer er. Der føres en indgående debat om dette emne,

hvor EU forfægter en mere bred opfattelse af problemkomplekset med inddragelse af etiske og økonomiske spørgsmål, sundhed, dyrs velfærd og miljøet, mens andre lande ønsker at begrænse disse øvrige faktorer til god dyrlægepraksis eller landbrugspraksis og metoder til prøver og analyser. Denne debat har fået en endnu større betydning i sammenhæng med anvendelsen af væksthormoner (bovin somatropi), som Fællesskabet har forbudt som følge af de negative virkninger på malkekvægs sundhed og velvære. EU modsætter sig en godkendelse i Codex Alimentarius af dette hormon bl. a. under henvisning til disse øvrige begrundede faktorer.

Gennemsigtigheden i beslutningsprocessen begrænser sig ikke kun til det videnskabelige grundlag, som den lovgivende magt har benyttet. Det er naturligvis af meget stor vigtighed, at forbrugerne informeres klart og forståeligt om de videnskabelige udtalelser, der ligger til grund for disse beslutninger. Men også de øvrige betragtninger, som beslutningstagerne har taget hensyn til, bl.a. evalueringerne af fordele og ulemper ved forskellige former for risikostyring i form af de samlede udgifter for samfundet, skal også belyses grundigt, ligesom valget af en beslutning skal begrundes indgående. I øvrigt har Domstolen flere gang fastslået, at hensynet til menneskers sundhed skal veje tungere end økonomiske overvejelser.