ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2635/00

af Karin Riis-Jørgensen (ELDR) til Kommissionen

(1. august 2000)

Om: Ulovlig statsstøtte til Combus A/S

Det danske statsejede busselskab Combus A/S har ved hjælp af statsstøtte været i stand til at konkurrere med private (både indenlandske og udenlandske) busselskaber, med priser langt under deres reelle omkostninger.

Ifølge mine oplysninger havde De Danske Busvognmænd i efteråret 1999 møde med Kommissionen. Her fremlagde De Danske Busvognmænd deres påstand om ulovlig statsstøtte til Combus A/S. Under mødet fik De Danske Busvognmænd forståelsen af, at Kommissionen ville gå videre i sagen.

I den forbindelse tillader jeg mig at stille følgende spørgsmål:

1. Har Kommissionen gennemført disse undersøgelser efter De Danske Busvognmænds besøg i Bruxelles i efteråret 1999?

2. Hvis undersøgelsen er i gang, kan Kommissionen da oplyse mig om, hvor langt man er kommet, og ikke mindst oplyse, hvornår Kommissionen forventer at have færdigbehandlet sagen om ulovlig statsstøtte til Combus A/S?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(23. oktober 2000)

Statsstøtte, som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, og som påvirker samhandelen mellem medlemsstater, skal i princippet forhåndsgodkendes af Kommissionen. Sidstnævnte har ikke modtaget nogen anmeldelse, jf. EF-traktatens artikel 88 (tidligere artikel 93), vedrørende finansieringen af det danske statsejede busselskab Combus A/S.

Finansiel kompensation for levering af offentlige tjenesteydelser inden for sektoren for transport ad landeveje og med jernbane skal dog ikke forhåndsanmeldes til og vurderes af Kommissionen i henhold til traktatens bestemmelser om statsstøtte, hvis den falder ind under bestemmelserne i Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 af 26. juni 1969 om medlemsstaternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje(1) som ændret ved forordning (EØF) nr. 1893/91 af 20. juni 1991(2).

I henhold til forordningen kan medlemsstaterne frit vælge, under hvilken form de vil give virksomhederne kompensation for de omkostninger, der er forbundet med at levere offentlige tjenesteydelser. Kommissionen vil dog reagere i tilfælde af dokumenteret misbrug af en sådan støtte, hvis det kan påvises, at den både skader konkurrencen og påvirker samhandelen på tværs af grænserne.

Kommissionen har ikke truffet nogen formel beslutning med hensyn til, hvordan den skal vurdere finansieringen af Combus A/S. Under hensyntagen til den nuværende markedssituation mener Kommissionen ikke, at der er behov for en øjeblikkelig reaktion.

(1) EFT L 156 af 28.6.1969.

(2) EFT L 169 af 29.6.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3361/00

af Barbara Weiler (PSE) til Kommissionen

(20. oktober 2000)

Om: Forfordeling af modermålslærere

I Hessen indplaceres modersmålslærere generelt lavere i det offentlige lønsystem for overenskomstansatte end deres tyske kolleger.

1. Har de tyske delstater efter Kommissionens opfattelse ret til generelt at indplacere modersmålslærere lavere end andre overenskomstansatte faglærere?

2. Hvis det er tilfældet, kan en sådan lavere indplacering også accepteres, hvis der udtrykkeligt stilles krav om en afsluttet læreruddannelse fra oprindelseslandet for at kunne give modersmålsundervisning, og hvis den enkeltes kvalifikationer som lærer er blevet anerkendt gennem en ækvivalensattest?

3. Krænker en sådan praksis ikke efter Kommissionens opfattelse følgende rettigheder:

- ret til lige behandling (i dette tilfælde i forbindelse med statsborgerskab)?

- ret til fri bevægelighed?

- ret til lige løn for lige arbejde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(14. november 2000)

Kommissionen er i færd med at undersøge de nævnte forhold i den pågældende medlemsstat og skal holde det ærede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3181/00

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(10. oktober 2000)

Om: ERM II

1. Mener Kommissionen, at det, hvis Det Forenede Kongerige beslutter sig for at gå ind i eurosamarbejdet, ifølge traktaten er påkrævet, at Det Forenede Kongerige melder sig ind i ERM II før sin indtrædelse i eurosamarbejdet, og i bekræftende fald i hvor lang tid?

2. Hvis medlemskab af ERM II ikke er en forudsætning for deltagelse i eurosamarbejdet, hvordan vil Det Forenede Kongerige så forventes at opfylde traktatens krav om valutakursstabilitet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(20. november 2000)

Hvis Det Forenede Kongerige beslutter sig for at gå ind i eurosamarbejdet, vil Rådet foretage en grundig undersøgelse for at fastslå, om Storbritannien opfylder betingelserne. Denne undersøgelse omfatter en række kriterier. Hvad angår valutakursstabilitet, findes den relevante bestemmelse herom i EF-traktatens artikel 121, stk. 1, tredje afsnit (tidligere artikel 109j). I denne bestemmelse hedder det, at valutakurskriteriet indebærer overholdelse af de normale udsvingsmargener i det europæiske monetære systems valutakursmekanisme i mindst to år uden devaluering over for andre medlemsstaters valutaer. Artikel 3 i protokollen om konvergenskriterier henviser også til kriteriet om deltagelse i det europæiske monetære systems valutakursmekanisme, jf. EF-traktatens artikel 121, stk. 1, tredje afsnit.

Kravet om medlemskab af ERM/ERM II fjernes hverken på grund af en beslutning om at udvide valutakursmekanismens båndbredde til ± 15 % fra ± 2,25 % eller ved overgang til ERM II. For at opfylde traktatens bestemmelser forventes det derfor, at pundet deltager i ERM II i to år, inden Storbritannien går over til euroen, selv om der vil blive taget hensyn til valutakursstabiliteten i den periode, hvor landet ikke deltager.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2727/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Prisen på agerjord

Kan Kommissionen give sammenlignelige tal for prisen på en hektar agerjord i hver enkelt medlemsstat for hvert år i de seneste ti år eller for så lang en periode som muligt?

Kan Kommissionen give tilsvarende tal for USA, Canada, Australien og Argentina?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(9. oktober 2000)

De fleste medlemsstater har siden 1973 hvert år givet Kommissionen meddelelse om priserne på landbrugsjord.

Oplysningerne for perioden 1977-1998 er sammen med anvisninger på, hvordan de skal fortolkes, offentliggjort af Eurostat i 1999-udgaven af Agricultural Land Prices and Rents in the European Union(1).

Oplysningerne om priserne på landbrugsjord kommer i de fleste medlemsstater fra administrative kilder og indsamles af matrikelvæsenet eller skattemyndighederne. De vigtigste forskelle mellem de metoder, som medlemsstaterne anvender, er beskrevet i ovennævnte publikation. Det forhold, at oplysningerne ikke kan sammenholdes medlemsstaterne imellem, beror på, at det er frivilligt for medlemstaterne at udlevere oplysninger om priserne på landbrugsjord.

I øvrigt har Kommissionen ingen sammenlignelige oplysninger for USA, Canada, Australien eller Argentina.

(1) ISBN 92-828-8381-7.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2538/00

af Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen

(28. juli 2000)

Om: Erasmus-programmet: beskatning af studerende

Kan Kommissionen bekræfte, at studerende, der deltager i Erasmus-udvekslingsprogrammer, er fritaget for lokal skattepligt som udvekslingsstuderende i værtslandet? Kan Kommissionen derfor give råd om den rette fremgangsmåde, når en studerende på udveksling mellem Det Forenede Kongerige og Frankrig konfronteres med skattekrav og i sidste instans definitive krav fra myndighederne i Grenoble (2. Afdeling) eller en hvilken som helst anden lokal myndighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(9. oktober 2000)

I mangel af en harmoniseret fællesskabslovgivning herom henhører direkte beskatning principielt under medlemsstaternes kompetence.

Ifølge de oplysninger der er til rådighed i Kommissionen, er ydelserne fra Erasmus fritaget for indkomstbeskatning i alle de lande, som deltager i Erasmus. Spørgsmålet fra det ærede medlem vedrører imidlertid en særlig lokal beskatning.

I Frankrig findes ingen regler om lokal indkomstbeskatning. Det er muligt, at den lokale beskatning, der nævnes af det ærede medlem, vedrører skatter, gebyrer eller andre afgifter, som en by pålægger borgerne for levering af offentlige ydelser. Udvekslingsstuderende er ikke nødvendigvis fritaget for sådanne afgifter. Ejheller er sådanne afgifter normalt omfattet af overenskomster om dobbeltbeskatning indgået mellem medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2302/00

af Carmen Cerdeira Morterero (PSE) til Kommissionen

(11. juli 2000)

Om: Strukturfondsmidler til Ceuta i perioden 2000-2006

Hvilke beløb vil der ifølge Kommissionen blive ydet via strukturfondene til den spanske region Ceuta i perioden 2000-2006?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier på skriftlige forespørgsler E-2302/00, E-2304/00 og E-2306/00

(29. september 2000)

På nuværende tidspunkt er det vanskeligt at sige noget om, hvor store strukturfondsbevillinger der vil blive afsat til Ceuta og Melilla i planlægningsperioden 2000-2006, og hvordan de vil blive fordelt. Forhandlingerne med de spanske myndigheder om interventionerne under mål 1 og 2 i Spanien er nemlig ikke afsluttet.

Det er heller ikke muligt at forudsige, hvor store beløb der vil blive afsat til de pågældende områder i henhold til EU's Interreg- og Urban-initiativer.

Med hensyn til mål 1 har Kommissionen sendt et forslag til alle medlemsstater om, hvordan de tilgængelige bevillinger skal fordeles mellem de berørte områder i den enkelte medlemsstat. Forslaget er udarbejdet ved hjælp af den metode, som Kommissionen anvender til at fordele mål 1-bevillingerne mellem medlemsstaterne. Kommissionen sender en kopi af forslaget vedrørende Spanien direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Det bør imidlertid understreges, at der er tale om et forslag, og at det således er vejledende. Den endelige fordeling vil blive besluttet efter aftale mellem Spanien og Kommissionen samtidig med, at fællesskabsstøtterammerne og enhedsprogrammeringsdokumenterne vedtages.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3072/00

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(2. oktober 2000)

Om: EU-agenturer, -institutter og -centre

Kan Kommissionen udarbejde en liste over alle EU-agenturer, -institutter og -centre med angivelse af de byer, hvor de er placeret, antallet af medarbejdere i hver af dem og de midler, som hver af dem modtager?

Er der planer om at oprette nye EU-organisationer? I bekræftende fald, hvornår forventes beslutningen om deres oprettelse at blive taget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(17. november 2000)

Kommissionen henviser til det skema, som det ærede medlem og Parlamentets sekretariat har fået tilsendt direkte, og som indeholder en oversigt over de nuværende decentrale EU-organer (agenturer, fonde, kontorer og centre) med angivelse af de byer, hvor de er placeret, antallet af medarbejdere (stillingsfortegnelsen) i hver af dem og de midler, som hver af dem modtager fra Fællesskabets budget (2000 og 2001).

Den 27. september 2000 vedtog Kommissionen et forslag til en forordning om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur(1). Dette forslag er blevet fremsendt til Parlamentet og Rådet i henhold til sædvanlig praksis.

Som opfølgning på hvidbogen om fødevaresikkerhed(2) er det Kommissionens plan inden udgangen af 2000 at fremsætte forslag til en forordning, herunder om oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed.

Endelig skal det nævnes, at Kommissionen i sin meddelelse om Reformen af Kommissionen(3), afsnit 3.3 om Udvikling af en eksternaliseringspolitik, har foreslået at iværksætte forundersøgelser og costbenefitanalyser på visse områder.

(1) KOM(2000) 595 endelig.

(2) KOM(1999) 719 endelig.

(3) SEK(2000) 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3508/00

af Stefano Zappalà (PPE-DE) til Kommissionen

(10. november 2000)

Om: Parco Nazionale del Circeo

- Nationalparken Parco Nazionale del Circeo blev oprettet i 1930'erne ved kongeligt dekret.

- Der er imidlertid aldrig blevet skabt en egentlig parkforvaltning og heller ikke udarbejdet og vedtaget en lokalplan.

- Nationalparken er et område af høj miljømæssig værdi, og der findes desuden romerske arkæologiske rester og flere søer.

- En af søerne, Lago di Paola, betragtes som privat ejendom, selv om det offentlige bærer en betydelig del af de udgifter, der knytter sig til den. Og selv om søen indgår naturligt i naturparken og sammen med andre søer må betragtes som offentlig, er den ikke tilstrækkeligt beskyttet mod privates udnyttelse.

- De indviklede og omstridte italienske bestemmelser er ikke i stand til at løse situationen, selv om området har både national og europæisk betydning.

Vil Kommissionen oplyse:

- om den har kendskab til dette specifikke problem?

- om den agter at undersøge sagen?

- om den vil undersøge, om de italienske myndigheder overholder de europæiske bestemmelser også for så vidt angår de pontinske øer og naturreservaterne der af hensyn til miljøet, menneskers udnyttelse af området og befolkningen, hvis situation i enhver henseende er usikker?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(12. december 2000)

Da visse områder af nationalparken Parco Nazionale del Circeo er blevet foreslået som lokaliteter af fællesskabsinteresse i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1) og klassificeret som særligt beskyttede områder i henhold til Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(2), kunne disse direktiver i dette konkrete tilfælde udgøre det relevante fællesskabsretsgrundlag.

Der kan dog ikke ud fra de af det ærede medlem forelagte oplysninger påvises nogen overtrædelse af fællesskabslovgivningen på grund af mangelen på klagepunkter.

Med hensyn til det faktum, at Ente Parco aldrig er blevet oprettet, henledes det ærede medlems opmærksomhed på, at manglende overholdelse af intern national lovgivning kun vedrører det interne nationale retssystem.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2702/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Landbrugsstøtte og Tyrkiets EU-medlemskab

1. Kan Kommissionen give et overslag over, hvor meget de årlige udgifter til landbrugsstøtte vil vokse, hvis den nuværende EU-landbrugsstøttepolitik udvides til at omfatte Tyrkiet, når landet bliver medlem af Den Europæiske Union, og det forudsættes

a) at der ikke sker ændringer i den nuværende tyrkiske landbrugsproduktion;

b) at der sker ændringer i den tyrkiske landbrugsproduktion i takt med ændrede økonomiske incitamenter, efterhånden som støtte- og strukturforanstaltninger bringes på linje med de nugældende EU-politikker?

2. Hvor høje bliver de anslåede årlige udgifter for Garantifonden og for strukturfondene i hvert enkelt tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. september 2000)

For at kunne anslå de yderligere årlige udgifter til landbrugsstøtte som følge af Tyrkiets tiltrædelse af EU er det nødvendigt med nogenlunde sikkerhed at kende dato, vilkår og betingelser for Tyrkiets tiltrædelse af EU. Disse aspekter skal fastlægges under tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet, som endnu ikke blevet åbnet. Ethvert overslag over udgifter på grundlag af de antagelser, der fremføres af det ærede medlem, må derfor nødvendigvis have en hypotetisk og spekulativ karakter. På det nuværende tidspunkt i førtiltrædelsesprocessen er Kommissionen derfor ikke i stand til at bevare de spørgsmål, som det ærede medlem har stillet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1602/00

af Cecilia Malmström (ELDR) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Nærhedsprincippet

Til Amsterdam-traktaten, der trådte i kraft den 1. maj 1999, er der føjet en protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. Denne protokol præciserer og fastsætter yderligere kriterier for, hvorledes disse principper skal anvendes og overholdes. Har vedtagelsen af denne protokol ført til ændringer i Kommissionen og i dens tjenestemænds arbejdsrutiner og hvilke ændringer er der i bekræftende fald sket for at sikre, at nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet overholdes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(6. juli 2000)

Kommissionen har internt organiseret sig således, at der tages højde for protokollen om anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. Denne protokol omfatter i store træk retningslinjerne fra Det Europæiske Råds møde i Edinburg i 1992, som Kommissionen altid har søgt at følge fuldt ud.

Kommissionen har siden juli 1998 fremlagt og distribueret nye interne retningslinjer blandt sine tjenestegrene med det formål at fastlægge en procedure på dette område, der tager højde for protokollens kriterier.

Disse retningslinjer har ført til resultater, bl.a. i form af mere præcise begrundelser for planlagte fællesskabsaktioner, hvad angår nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3184/00

af Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen

(10. oktober 2000)

Om: Equal-programmet

Kommissionen har på de møder, den har afholdt med de ansvarlige fra de forskellige medlemsstater om Equal-programmet, givet tilsagn om, at den ville forelægge et dokument, der fastlægger retningslinjer og former for partnerskabet i Equal-programmet.

1. Hvornår påtænker Kommissionen på baggrund af de stramme frister for EF-initiativet Equal at opfylde sit løfte om at forelægge dette dokument, som er nødvendigt for opfyldelse af initiativets formål?

2. Hvilke kriterier vil der blive fulgt ved tildeling af fællesskabsstøtten, såfremt der forelægges et partnerskabsprojekt mellem et mål 1-område og et område udenfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(21. november 2000)

Kommissionen anerkender, at korrekt etablering af udviklingspartnerskaberne i alle medlemsstaterne er overordentligt vigtigt for, at Equal-initiativet får et godt forløb. Dette er genstand for udførlige drøftelser både på bilateralt og multilateralt plan inden for rammerne af de igangværende forhandlinger med medlemsstaterne vedrørende godkendelse af udkastet til de nationale EF-initiativprogrammer. Resultatet af det tætte samarbejde kan allerede ses i form af udarbejdelsen af dokumentet vedrørende spørgsmål og svar, hvori der redegøres for fortolkningen af og aftalerne vedrørende visse punkter i initiativet, herunder partnerskaberne.

Det er sandt, at for visse medlemsstaters vedkommende er det også vigtigt, at der angives klare kriterier for fastlæggelsen af finansieringstypen, når der forelægges partnerskabsprojekter mellem et mål 1-område og et område udenfor. Inden for rammerne af de førnævnte forhandlinger vil Kommissionen arbejde for at sikre, at der i medlemsstaterne fastsættes pragmatiske regler, som kan løse problemet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4106/00

af Pietro-Paolo Mennea (ELDR) til Kommissionen

(20. december 2000)

Om: Landbruget i Apulien

Landbrugerne i byen Barletta og i landsbyerne i Ofanto-dalen gennemførte i begyndelsen af november en flere dage lang protest, der var rettet mod den voldsomme forhøjelse af priserne på brændsel, de store bøder, der er blevet idømt for, hvad der betragtes som ulovlige tilplantninger af vinmarker, og nedskæringen af olivenoliestøtten med 35 %.

Aktionerne skabte betydelige problemer for Barletta og byens borgere. Bl.a. blev rådhuset indtaget og hovedfærdselsårerne blokeret, og et højhastighedstog blev tvunget til at standse på stationen i Barletta. Tre politifolk, der var udkommanderet til at lægge en dæmper på protesterne, blev såret.

På denne baggrund anmodes Kommissionen om at oplyse, om den til fordel for disse personer, hvis landbrug befinder sig i mål 1-regioner, vil træffe følgende foranstaltninger:

- omstøde sanktionen for de vinmarker, der menes ulovlige, eller omdanne den til en symbolsk sanktion, som det er sket i Spanien,

- undlade at gennemføre revisionen af olivenoliestøtten, der indebærer en nedskæring på 35 %, eller såfremt en nedskæring af støtten fastholdes, fastsætte den på et lavere niveau,

- medvirke til at nedbringe prisen på brændsel, der anvendes i landbruget.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. januar 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2938/00

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2000)

Om: Kommissionens holdning med hensyn til privatisering af vandforsyningen

I visse medlemsstater foregår der en heftig diskussion om privatisering af vandforsyningen. I Nederlandene er der nu en lov på vej, som forbyder privatisering af vandforsyningen. På EU-topmødet i Lissabon var der ikke tilstrækkelig støtte til forslag om liberalisering/privatisering af vandforsyningen.

1. Kan Kommissionen på denne baggrund bekræfte, at der ikke er udarbejdet forslag om liberalisering/privatisering af vandsektoren?

2. Kan Kommissionen gøre rede for sit synspunkt på dette område for at rydde enhver tvivl om dens holdning af vejen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(8. november 2000)

Kommissionen lægger stor vægt på at sikre en høj kvalitet i vandforsyningen inden for hele Fællesskabet. På Kommissionens initiativ har Fællesskabet vedtaget lovgivning, hvis hovedformål er at sikre, at de høje krav til vandkvaliteten overholdes.

Beslutninger om, hvordan den offentlige vandforsyning skal sikres, er et område, der først og fremmest henhører under medlemsstaternes kompetence. Kommissionens rolle er at sikre, at lovgivningen i medlemsstaterne til sikring af vandforsyningen er i overensstemmelse med fællesskabsretten. Konsekvensen heraf blev for nylig understreget i en meddelelse fra Kommissionen om forsyningspligtydelser i Europa(1), hvori Kommissionen pointerer, at det først og fremmest er medlemsstaternes myndigheders (enten på lokalt, regionalt eller nationalt niveau) opgave at definere forsyningspligtydelser, og hvordan de skal sikres.

På den baggrund kan Kommissionen bekræfte, at den ikke er i færd med at forberede nogen lovgivningsmæssige tiltag vedrørende liberalisering eller privatisering af vandforsyningen i medlemsstaterne. M.h.t. privatisering vil Kommissionen gerne tilføje, at artikel 295 (ex artikel 222) i EF-traktaten garanterer, at de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne ikke berøres af traktaten. Kommissionen foreslår eller kræver derfor aldrig, at offentlige virksomheder privatiseres.

(1) KOM(2000) 580 endelig.