ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2082/96 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Foranstaltninger til afhjaelpning af de lave foedselstal

De lave foedselstal er et vaesentligt problem for landene i Den Europaeiske Union. Som det fremgaar af oplysningerne er det foerst og fremmest de fattigste EU-lande der rammes, dvs. Spanien, Irland, Graekenland og Portugal, idet der er tale om en direkte foelge af arbejdsloesheden, foroegelsen af leveomkostningerne, det fortsatte fald i koebekraften af arbejdstagernes indkomster samt de konstant voksende boligudgifter.

I 1989 oprettede Den Europaeiske Union et »observatorium for familiepolitik« paa universitetet i York i Det Forenede Kongerige, hvis formaal blandt andet var at indsamle og udnytte oplysninger samt gennemfoere undersoegelser vedroerende de lave foedselstal.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse, hvilke konkrete foranstaltninger, den har truffet eller agter at traeffe med henblik paa at oege foedselstallene som et led i de faelles politikker til fordel for samhoerigheden og beskaeftigelsen, isaer i de mindre udviklede EU-lande? Kan Kommissionen give naermere oplysninger om dette observatoriums virksomhed samt udnyttelsen af undersoegelsesresultaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. December 1996)

Observatoriet for familiepolitik har som primaer arbejdsopgave at udarbejde sammenlignende analyser af de nationale familiepolitikker. Observatoriet offentliggoer hvert aar en rapport med en noeje beskrivelse af de seneste udviklinger paa det famliepolitiske omraade med hensyn til lovgivningen i de forskellige medlemsstater. Observatoriet analyser via denne rapport ligeledes samtlige foranstaltninger, som traeffes paa nationalt plan for at stoette betingelserne for en god barndom, retten til moderskab og hertilhoerende skattelovgivning samt foreneligheden mellem erhvervsaktivitet og famlieliv.

Resultaterne af observatoriets arbejde stilles til raadighed for de nationale administrationer saaledes at de kan tage hensyn til de loebende erfaringer i de oevrige medlemsstater ved udformningen af de aktioner, som den paagaeldende medlemsstat paataenker at ivaerksaette paa dette omraade. Det emne, som beroeres i forespoergslen henhoerer udelukkende under medlemsstaternes ansvarsomraade.

Med hensyn til lige muligheder har Kommissionen derimod gennemfoert en raekke initiativer, som tjener til at skabe et miljoe, der kan forene erhvervsarbejde og familieliv, og som saaledes tjener som en stoette for de borgere, som maatte oenske at faa boern. Som eksempel kan naevnes direktiv 96/34/EF om rammeaftalen om barselsorlov ((EFT L 145 af 19.6.1996 )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3157/96 af David THOMAS til Kommissionen. Kalves velfærd



EF-Tidende nr. C 091 af 20/03/1997 s. 0072



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3157/96 af David Thomas (PSE) til Kommissionen (14. november 1996) Om: Kalves velfaerd Er der i de gaeldende regler for transport af levende dyr fastsat nogen minimumsalder for dyr ved dyretransport, eller har Den Videnskabelige Veterinaerkomité anbefalet en aldersgraense for, hvornaar en kalv maa tages fra moderen? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. december 1996) Kapitel 1, A, punkt 1, i bilaget til direktiv 91/628/EOEF om beskyttelse af dyr under transport ((EFT L 340 af 11.12.1991. )) vedroerer de kategorier af enhovede dyr og dyr af kvaeg-, faare-, gede- og svinerace, som ikke maa transporteres. I henhold hertil anses draegtige dyr, der paaregnes at skulle foede under transporten, eller som har foedt inden for de naermest foregaaende 48 timer, samt nyfoedte dyr (herunder kalve), hvis navle ikke er fuldstaendigt helet, ikke for egnet til transport. Der findes ikke mere specifikke regler for, hvornaar en kalv maa tages fra moderen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2486/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (25. september 1996)

Om: Foranstaltninger, der sigter mod at fremme anvendelsen af Den Europaeiske Unions flag

I den mediedominerede verden vi lever i, er symbolers visuelle effekt af afgoerende betydning. Fremme af en mere udbredt brug af Unions flag kunne hjaelpe til at integrere den europaeiske dimension i borgernes dagligliv.

Hvilke foranstaltninger kunne Kommissionen forestille sig at traeffe for at fremme anvendelsen og synligheden af Unionens flag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (21. november 1996)

Ligesom det aerede medlem er Kommissionen overbevist om, at en mere udbredt anvendelse af Europaflaget bidrager til at integrere den europaeiske dimension i borgernes dagligliv.

Da Faellesskabets institutioner i 1986 besluttede at anvende dette europaeiske symbol, vedtog de samtidig bestemmelser for dets anvendelse. Anvendelsen af flaget i medlemsstaterne henhoerer ikke under faellesskabsretten.

Det skal bemaerkes, at der i henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 2082/93 om strukturfondene ((EFT L 193 af 31.7.1993. )) er pligt til at offentliggoere, at der modtages faellesskabsstoette. Kommissionen har i sin beslutning 94/342/EF af 31. maj 1994 om informationsforanstaltninger, der skal ivaerksaettes af medlemsstaterne i forbindelse med interventioner fra strukturfondene og det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) ((EFT L 152 af 18.6.1994. )), fastsat bestemmelser for denne offentliggoerelse: Stoettemodtagere skal overholde kravet om offentliggoerelse af modtagelsen af EU-stoetten ved at opsaette skilte med det europaeiske symbol paa steder, hvor der gennemfoeres projekter, paa publikationer, reklamer osv. med en passende tekst (f.eks. »EU bidrager til finansiering af dette projekt«). I forbindelse med joint venture-foretagender kraever Kommissionen ligeledes, at det europaeiske symbol er tydeligt afbildet sammen med de oevrige deltageres logo eller maerke.

Ansoegninger fra udenforstaaende om tilladelse til at anvende det europaeiske symbol i forbindelse med europaeiske projekter bliver moedt med velvilje. Kommissionen ser gerne, at det europaeiske symbol anvendes af trediemand. Anmodninger overvejes dog grundigt for at undgaa misbrug.

Informationskontorer og -centre opfordres ligeledes til at anvende det europaeiske symbol, hvor det er muligt. Kommissionen forsoeger altid selv at fremvise det europaeiske symbol tydeligt i forbindelse med sine informations- og kommunikationsaktiviteter. Kommissionen har anmodet alle sine tjenestegrene om at anvende det europaeiske symbol paa publikationer, annoncer, og i forbindelse med udstillinger, reklamefremstoed samt aktioner og kampagner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2526/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: URBAN-programmet

Fagpresseorganer har, dog uden nogen specifik og passende dokumentation, fremsat den hypotese, at der skulle vaere sket en forsinkelse fra Kommissionens side i forbindelse med URBAN-initiativet.

Vil Kommissionen oplyse, om de italienske programmer i forbindelse med URBAN-programmet er blevet vedtaget og undertegnet? Saafremt dette ikke skulle vaere sket, vil Kommissionen da oplyse aarsagerne hertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (23. oktober 1996)

EF-initiativprogrammet URBAN til fordel for Italien blev vedtaget af Kommissionen den 30. april 1996. Kommissionen har allerede indgaaet de foerste forpligtelser og foretaget de foerste betalinger i denne forbindelse.

Ifoelge meddelelsen til medlemsstaterne ((EFT C 200 af 10.7.1996. )), ifoelge hvilken EF-initiativet URBAN forlaenges, kan der indgives projekter indtil januar 1997. Italien har ligesom de oevrige beroerte medlemsstater endnu ikke indgivet forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2798/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Meningsloese doedsfald i det okkultes navn

I Italien saavel som i andre EU-lande er okkultisme, satanisme og sekter af forskellig art i truende grad ved at brede sig.

Alt for mange doedsfald er allerede sket i disse sekters navn som foelge af sataniske ritualer eller ligefrem ved anvendelse af samme metoder som saakaldte hellige maend.

Det er de yngste og de svageste og undertiden uskyldige boern, som bliver ofre i dette tragiske spil.

Vil Kommissionen undersoege, om medlemslandenes lovgivning om beskyttelse af borgerne mod saadanne sammenslutninger er tilstraekkelig streng?

Har Kommissionen nogle instrumenter, den kan anvende til at tvinge EU-landene til at oprette et saerligt undersoegelseskorps, der udelukkende beskaeftiger sig med dette farlige omraade med det formaal at forsoege at forhindre yderligere spild af menneskeliv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (13. november 1996)

Naar visse sekter benytter metoder og udfoerer handlinger, der maa betegnes som kriminelle, retsforfoelges de i medlemsstaterne. Spoergsmaalet omfattes af det samarbejde paa det retlige og politimaessige omraade, som er udviklet inden for rammerne af afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union. I henhold til artikel K.2 behandles disse spoergsmaal i overensstemmelse med den europaeiske menneskerettighedskonvention. Kommissionen har et naert samarbejde med Raadet paa disse omraader, men den har ingen initiativret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2081/96 af Jean-Louis Bourlanges (PPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Konkurrencepolitikken: tildeling af kontrakt for anlaeg af motorvej

En raekke miljoebeskyttelsesforeninger og flere kommuner i omraadet omkring Paris har indgivet klager til Kommissionen over, at den franske stat paa betingelser, som synes at vaere i modstrid med faellesskabsretten og de mest grundlaeggende konkurrenceregler, har tildelt selskabet Cofiroute en kontrakt paa anlaeggelse af en 15 km lang motorvejsstraekning, som skal faerdiggoere A86-straekningen vest om Paris.

Eftersom det inden for fransk ret er praksis, at et ukorrekt anlagt vaerk ikke oedelaegges, maa man antage, at hvis ikke de procedurer, foreningerne og kommunerne har indledt, foerer til et hurtigt resultat, vil klagerne ikke kunne faa medhold og vil saaledes reelt blive ofre for manglende retshaandhaevelse.

Kan Kommissionen redegoere for, hvilke skridt den har truffet eller har til hensigt at traeffe for at sikre, at sagen behandles inden arbejderne er saa fremskredne, at sagens udfald ikke faar nogen betydning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. oktober 1996)

Kommissionen har faaet forelagt en raekke klager vedroerende dekret af 21. april 1994 om godkendelse af en syvende tillaegskontrakt til den kontrakt, der blev indgaaet den 26. marts 1970 mellem den franske stat og selskabet Cofiroute om anlaeggelse af motorvejsstraekningerne A28, A85, A86 og A126. Den foerste klage, der vedroerte motorvejsstraekningen A85, blev indgivet i forbindelse med petition nr. 722/94, der behandles af Parlamentets kompetente udvalg. Paa foranledning af denne klage blev der i november 1995 fremsendt en skrivelse til de franske myndigheder. Desuden har Kommissionen i februar 1996 faaet forelagt en ny klage vedroerende motorvejsstraekningen A86, som ligger til grund for det aerede medlems skriftlige forespoergsel. Ved skrivelse af april 1996 fik repraesentanterne for de naevnte foreninger meddelelse om, at de to klager ville blive behandlet under én og samme overtraedelsesprocedure.

Tvisten vedroerer reelt vaerdien af de forpligtelser, som de franske myndigheder - foer ikrafttraedelsen af direktiv 89/440/EOEF ((EFT L 210 af 21.7.1989. )), saaledes som aendret ved direktiv 93/37/EOEF ((EFT L 199 af 9.8.1993. )) -har paataget sig over for de selskaber, der skal anlaegge de ovennaevnte motorvejsstraekninger, idet det skal vurderes, om de i direktiverne fastsatte licitationsregler er blevet overholdt. De franske myndigheder har svaret paa Kommissionens skrivelse og har suppleret svaret i juli 1996 med en lang raekke dokumenter, som Kommissionen for oejeblikket er ved at gennemgaa.

Kommissionen vil give det aerede medlem samt Parlamentets Petitionsudvalg underretning om udviklingen i denne sag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2753/96 af Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Finansiering af projekter til fremme af sundheden

Ifoelge visse informationer er kun omkring 10 % af de projekter, der blev indsendt til Kommissionens GD V/F i forbindelse med Kommissionens seneste indkaldelse til understoettelse af aktioner til fremme af sundheden, blevet finansieret.

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange projekter der er finansieret i 1996?

Kan Kommissionen opstille en liste over understoettede projekter efter de ansoegende organisationers nationalitet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. December 1996)

De projekter, der blev indsendt til det raadgivende udvalg for fremme af sundheden, beloeber sig til i alt 6,35 mio. ECU. Dette udvalgs prioriteter i det aarlige arbejdsprogram er taget i betragtning.

Kommissionen sender direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat en liste over projekter, der modtog stoette i 1996, ledsaget af en oversigt over, hvilke medlemsstater projekterne kom fra. Det boer bemaerkes, at mere end 50% af finansieringen gives til projekter, der daekker samtlige medlemsstater (EUR 15).

Der er endvidere blevet tildelt 1,5 mio. ECU fra budgetkonto B3-4300 til analyse af folkesundheden, politik og programkoordinering, udvikling og evaluering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3099/96 af Anita POLLACK til Kommissionen. Ældreparlamentet



EF-Tidende nr. C 072 af 07/03/1997 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3099/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (18. november 1996) Om: AEldreparlamentet Vil Kommissionen stoette et forslag om et AEldreparlament i 1998, som saaledes ville finde sted fem aar efter det foerste i 1993 og forud for Det Internationale AAr for AEldre i 1999? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. december 1996) Kommissionen saa med stor sympati paa det AEldreparlament, der fandt sted i 1993, og den vil glaede sig over at kunne stoette en lignende begivendenhed af denne type i 1998 med de midler, den har til raadighed, hvis Parlamentet skulle afholde et saadant arrangement.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2587/96 af Riccardo Garosci (UPE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Ligebehandling med hensyn til kontrakt- og loenforhold af tjenestemaend og lokalt ansatte ved Kommissionens repraesentationer

De lokalt ansatte ved Kommissionens repraesentationer i medlemsstaterne klager over, at de udsaettes for forskelsbehandling med hensyn til loen og andre ansaettelsesforhold, selv om de varetager samme funktioner og har samme kvalifikationer og uddannelse som Kommissionens tjenestemaend.

De lokalt ansatte udfoerer det samme arbejde under de samme forhold og med samme arbejdstid som tjenestemaendene. Ikke desto mindre er loenforholdene, socialforsikringsordningerne og kontraktvilkaarene knyttet til to forskellige ordninger (f.eks. er det kun tjenestemaend, der er daekket af den faelles sygeforsikringsordning).

Med denne forskelsbehandling begraenser Kommissionen sine omkostninger, men samtidig kraenker den aabenlyst princippet om ligebehandling inden for Faellesskabets egne institutionelle rammer.

Under henvisning til den igangvaerende revision af kontrakterne for de lokalt ansatte mener Kommissionen da ikke, at denne forskelsbehandling boer bringes til ophoer, og at de lokalt ansatte i det mindste boer sikres samme indtaegtsforhold som tjenestemaend, der udfoerer samme arbejde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (20. november 1996)

Det aerede medlem henviser til, at der ved repraesentationerne paa én gang er beskaeftiget lokalt ansatte og tjenestemaend, som varetager omtrent de samme funktioner.

De lokalt ansattes arbejdsvilkaar er fastsat paa grundlag af principperne i artikel 79 ff. i Raadets forordning (EKSF, EOEF, Euratom) nr. 2615/76 ((EFT L 299 af 29.10.1976. )) om ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte i De Europaeiske Faellesskaber og de senere aendringer heraf.

Disse principper har gjort det muligt at udarbejde saerlige regler for hver medlemsstat med det formaal at fastlaegge arbejdsvilkaarene i noeje overensstemmelse med den nationale lovgivning paa omraadet og at vaere blandt de bedste arbejdsgivere.

Tjenestemaend i kategori C eller D, som er ansat ved repraesentationerne, og hvis arbejdsvilkaar foelger bestemmelserne i vedtaegten for tjenestemaend i De Europaeiske Faellesskaber, vil i henhold til Kommissionens beslutning af 26. april 1989 ((SEK(89) 662. )) efter endt tjeneste blive afloest af lokalt ansatte.

For oejeblikket er en arbejdsgruppe i faerd med at undersoege, om det vil vaere hensigtsmaessigt ved hjaelp af en ny rammelov at harmonisere visse arbejdsvilkaar for samtlige lokalt ansatte ved repraesentationerne i Faellesskabet. Rammeloven skulle suppleres med saerlige arbejdsvilkaar for hvert enkelt tjenestested under hensyntagen til de lokale forhold. Den vil ligeledes goere det muligt at indfoere en karrierestruktur, som er tilpasset de funktioner, der varetages af det lokale personale i henhold til vilkaarene for oevrige ansatte i De Europaeiske Faellesskaber. Droeftelserne af disse spoergsmaal foregaar med fast deltagelse af personalerepraesentanterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1986/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: BSE - CJD

Opfordres medlemsstaterne for tiden til at foretage flere obduktioner af patienter, der er doede af ikke-specifikke neurologiske sygdomme, med henblik paa at forbedre screening efter den saakaldte nye CJD-stamme?

Hvis forekomsten af den nye CJD-stamme i Europa stiger i lande, hvor der ikke er rapporteret BSE, hvorledes vil dette da beroere forbindelsen mellem BSE og CJD?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. september 1996)

Beslutningen om at foretage flere obduktioner generelt og af patienter, der er doede af neurodegenerative sygdomme, henhoerer under de enkelte medlemsstaters kompetence.

I henhold til de officielle tal er der fundet 11 tilfaelde af Jakob-Creutzfeldt's sygdom i Det Forenede Kongerige og et tilfaelde i Frankrig. Der foregaar en stadig udforskning af hypotesen om en forbindelse mellem bovin spongiform encephalopati og Jakob-Creutzfeldt's sygdom efter forskellige metoder (epidemiologiske undersoegelser). En eventuel bekraeftelse af andre tilfaelde af den paagaeldende CJD-stamme i andre lande ville vaere et bidrag til et bedre kendskab til en eventuel saadan forbindelses karakter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2474/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Narkotikasmugling

I forbindelse med det svenske medlemskab af EU frygtede en del svenskere, at vor tidligere udbyggede graensebevogtning ville blive tilintetgjort. Man frygtede ikke mindst, at narkotikasmuglingen ville tiltage. I dag siger det svenske politi, at de kan konstatere en oeget tilgang af narkotiske stoffer fra OEsteuropa og isaer Polen.

Det er alvorligt, hvis ikke Faellesskabets toldsteder formaar at hindre illegal handel. Hvad goer Kommissionen for at mindske narkotikastroemmen fra bl.a. Polen, og er Kommissionen tilfreds med de ydre toldsteders effektivitet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (22. oktober 1996)

Bekaempelse af narkotikasmugleri falder ind under tredje soejle af EU-traktaten, og paahviler derfor medlemsstaternes egne ordensmagter. Der har tilsyneladende for nylig vaeret en stigning i narkotikasmugleriet ind over Faellesskabets ydre graense fra OEsteuropa, men Kommissionen har ingen statistiske oplysninger til dokumentation for det svenske politis udtalelser.

Hvad Kommissionen angaar, stoetter den aktivt toldvaesernes kontrol af den ydre graense paa alle maader den kan inden for rammerne af sine befoejelser, bl.a. gennem Matthaeus-programmet, der tager sigte paa uddannelse af toldere, samt seminarer, udveksling af toldere og tilrettelaeggelse af faelles undervisningsprogrammer. Kommissionen har ogsaa indvilliget i at administrere det system for udveksling af toldoplysninger der indfoeres ved 1995-konventionen om brug af informationsteknologi til toldformaalSSSS ((EFT C 316 af 27.11.1995. )), naar foerst denne konvention traeder i kraft. Hvad angaar spoergsmaalet om gensidig bistand mellem toldadministrationerne, er Kommissionen i gang med at revidere Faellesskabets lovgivning, og sideloebende hermed er man i Raadet i faerd med at ajourfoere Napoli-konventionen af 1967. Alle disse foranstaltninger tager sigte paa at styrke kontrollen ved den ydre graense.

Hvad angaar specielt Polen, har man under PHARE-programmet ydet bistand, og herunder faglig bistand, til udformning af passende lovgivning om narkotikaspoergsmaal og til anskaffelse af detekteringsudstyr. Der findes endvidere en associeringsaftale mellem Faellesskaberne og medlemsstaterne paa den ene side og Polen paa den anden sideSSSS ((EFT L 348 af 31.12.1993. )). Aftalens hovedartikeler og protokol nr. 6 (der stoettes af en faelleserklaering - nr. 15) omfatter foranstaltninger med henblik paa samarbejde om told- og narkotikaaspekter i forbindelse med fastlaeggelse af politik og foranstaltninger til bekaempelse af narkotikahandel og -smugleri.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2311/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Betegnelse for underopdelingen af euroen

I forbindelse med indfoerelsen af euroen, den fremtidige faelles valuta, vedtog Den Europaeiske Unions Monetaere Udvalg paa sit moede den 9. april 1996 i Bruxelles at udsende moenter med en paalydende vaerdi paa en, to, fem, ti, tyve, halvtreds... cent.

I de fransktalende lande har ordet »cent« naturligvis ingen betydning. I oevrigt risikerer man, at ordet benyttes med en udtale, der giver associationer til andre ord som f.eks. »sans«.

Desuden lader det til, at systemet er en kopi af dollarens underopdeling, hvilket bestemt ikke er et passende forbillede for den europaeiske faelles valuta.

Kan Kommissionen oplyse, om der er truffet en officiel og endelig afgoerelse om at underopdele euroen i »cent«?

Hvem har i givet fald truffet denne afgoerelse?

Ville det ikke vaere hensigtsmaessigt at finde en betegnelse, der enstemmigt kan godkendes af alle medlemsstater, saaledes som det er sket for euroens vedkommende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (26. september 1996)

Spoergsmaalet om benaevnelsen paa en hundrededel af euroen blev droeftet af oekonomi- og finansministrene i Verona den 13. april 1996, og de udtalte sig til fordel for ordet »cent«.

Denne foerste droeftelse tog sigte paa at forberede den beslutning, stats- og regeringscheferne skal traeffe. Navnet paa underinddelingen af euroen vil blive besluttet, naar Det Europaeiske Raad ved aarets slutning vedtager den EF-forordning, hvori euroens retlige status fra den 1. januar 1999 fastslaas.

Som i tilfaeldet med den faelles moent skal valget imoedekomme oensket om et navn, der er kort og enkelt og let kan udtales paa alle EU-sprog.

Ved at udtale sig til fordel for ordet »cent« har ministrene anlagt den betragtning, at valget ikke udelukkede, at de nationale saedvaner blev bevaret i dagligsproget. Fransktalende vil saaledes kunne kalde underinddelingen af euroen for »centime«.