DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/49

(2004/C 78 E/0047)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1831/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(2. juni 2003)

Om: Oplysninger vedrørende fattigdom og arbejdsløshed i Grækenland

Den 16. maj 2003 blev det i Grækenland bekendtgjort, at en anden græsk virksomhed, kosmetikkæden »Yvonni Stores« er gået fallit, hvorved over 100 kvinder er blevet arbejdsløse. Denne beklagelige hændelse er indtruffet efter den nylige lukning af fabrikken »Schiesser-Palco« for ti dage siden, som sendte 500 græske kvinder ud i arbejdsløshed. Ifølge oplysninger fra Eurostat (meddelelse 8/2003 og pressemeddelelse 43/2003) som blev offentliggjort i »Agence Europe« den 10. maj 2003, er tallene for hhv. langtidsledighed og meget langvarig langtidsledighed i Grækenland 60-70 % højere end fællesskabsgennemsnittet for disse kategorier. Risikoen for, at en person vil komme ud i fattigdom, er 21 % i Grækenland og Portugal, hvilket er det højeste tal i hele EU.

I øvrigt ligger tallene opdelt efter køn under indikatorerne for hhv. langtidsledighed og meget langvarig langtidsledighed langt over fællesskabsgennemsnittet, idet beskæftigelsessituationen er særlig foruroligende for kvinder, hvor f.eks. indikatoren for langtidsledighed er 8,7 (fællesskabsgennemsnittet er 3,7), mens indikatoren for meget langvarig ledighed ligger på 5,1 i Grækenland sammenlignet med 2,4 i EU. I mellemtiden har oplysninger udsendt af Det Europæiske Fællesskabs Husholdningspanel (ECHP) vist, at indikatoren for personer, der i mindst én periode i deres liv har prøvet at være fattige, på 25,1 i Grækenland (EU-tallet er 19,2), og indikatoren for permanent fattige i Grækenland er 6,5 (3,8 i EU). (Disse tal er offentliggjort i Agence Europe den 10. maj 2003).

Hvordan stiller Kommissionen sig til denne langvarige og vedholdende arbejdsløshed i Grækenland samt det høje fattigdomsniveau? Har Kommissionen oplysninger om, hvor mange virksomheder der har nedlagt produktionen fra 1994 og til i dag i Grækenland? Præcis hvor mange er flyttet til lande uden for EU, og hvor mange arbejdspladser er der i alt gået tabt i Grækenland? Har Kommissionen foreslået de græske myndigheder foranstaltninger med henblik på at afhjælpe den ovenfor beskrevne situation, og hvilke? Har myndighederne svaret, og hvis ja, hvad var svaret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(24. juli 2003)

Langtidsarbejdsløshed er et strukturelt nøgleproblem på arbejdsmarkedet. Den påvirker de dårligst stillede befolkningsgrupper, kvinder og unge, og den presser den enkelte ud i inaktivitet og social udstødelse. Beskæftigelsessituationen i Grækenland, som er beskrevet i den nationale handlingsplan for beskæftigelsen for 2002, viser, at selv om langtidsarbejdsløsheden i Grækenland er faldende, ligger den fortsat over EU's gennemsnit. Herudover er langtidsarbejdsløshedens andel af den generelle arbejdsløshed højere end gennemsnittet i EU.

Det er Kommissionens opfattelse, at langtidsarbejdsløsheden skal mindskes yderligere for at få et rummeligt arbejdsmarked; på trods af de opnåede fremskridt er de dårligt stilledes stilling på arbejdsmarkedet fortsat svag. Dette nødvendiggør mere målrettede politikker og meget omfattende tiltag, som både omfatter efterspørgsel og udbud af arbejdskraft, samt en tættere samordning med mere omfattende politikker vedrørende social integration.

Dette står klart i den fælles beskæftigelsesrapport og i EU's henstillinger til Grækenland. Det er Kommissionens opfattelse, at en reform af de offentlige arbejdsformidlinger og udarbejdelse af en forebyggende og individualiseret fremgangsmåde, (hvor der tages hensyn til de pågældende personers særlige egenskaber), udgør et vigtigt redskab i kampen mod langtidsarbejdsløshed. Dette fremgår også klart af henstillingen om forebyggelse og aktivering, hvor der står, at der skal gennemføres en omstrukturering af de offentlige arbejdsformidlinger, og at der skal indføres en forebyggende og individualiseret fremgangsmåde især for kvinder og unge; endvidere skal de statistiske systemer forbedres, således at man i tide råder over indikatorer for forebyggelse og aktivering, og således at fremskridt kan overvåges effektivt.

De græske myndigheder har reageret på ovennævnte henstilling, både med lovgivningsforanstaltninger for at fremskynde en omstrukturering af den græske arbejdsmarkedsstyrelse (OAED) og ved at oprette nye centre til fremme af beskæftigelsen.

Den nationale handlingsplan til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse for 2001 har udgjort et vigtigt redskab i kampen mod fattigdom i de seneste to år — en proces, som fortsætter med udarbejdelsen af planen for 2003-2005. Den klare sammenhæng mellem adgang til arbejdsmarked og økonomisk fattigdom vil blive omhandlet i den fælles rapport om social integration for 2003. F.eks. er der i den fælles liste over indikatorer, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Laeken (den 14. og 15. december 2001), vedtaget flere indikatorer vedrørende beskæftigelsesstatus, ligesom den omfatter en analyse af fattigdomsrisikoen på grundlag af aktivitetsstatus. Endvidere tyder statistikkerne over fattigdomsdynamikken fra Det Europæiske Fællesskabs Husholdningspanel (ECHP) på, at det ikke er let at hæve sig op over fattigdomsniveauet efter genintegrering på arbejdsmarkedet efter en arbejdsløshedsperiode — uanset hvor kort denne måtte have været. Gennemsnitligt har personer, som risikerer at ende i fattigdom i Grækenland, en indtægt, som ligger langt under tærsklen for fattigdomsrisiko.

Andelen af personer, som risikerer at ende i fattigdom på et givet tidspunkt (i forbindelse med Det Europæiske Fællesskabs Husholdningspanels undersøgelse 1995-2000) udgør 38 % i Grækenland, hvilket svarer til Spanien, Irland og Italien, og ligger under Portugal (40 %), men over de øvrige medlemsstater (gennemsnittet for EU15 er 30 %). Her tages der ikke hensyn til tidligere eksponering for fattigdomsrisiko. Generelt foretrækker man foranstaltninger rettet mod varige fattigdomsrisici frem for løbende foranstaltninger for at undgå en pludselig opstået situation, hvor indtægterne hos de personer, der er udsat for risici, stiger lige over tærsklen et år for herefter at falde igen.

Det skal bemærkes, at Den Europæiske Socialfond (ESF) er aktiv i Grækenland inden for området beskæftigelse og social integrering, og at man finansierer foranstaltninger, der skal forbedre beskæftigelses-evnen og fremme sårbare gruppers beskæftigelse, bl. a. med lettere adgang til uddannelses- og sundhedssystemerne.

Kommissionen har ingen statistiske oplysninger om antallet af virksomheder, som er blevet lukket i Grækenland, hvor mange der er blevet flyttet til lande uden for EU eller det samlede antal mistede job. Ifølge Eurostat har man dog kunnet konstatere en let stigning i beskæftigelsen i tidsrummet 1995-2002, især inden for servicesektoren.

Endelig finansierer Kommissionen i forbindelse med den fælles støtteramme for Grækenland for tidsrummet 2000-2006 foranstaltninger til fremme af iværksætterånd (tilskyndelse til start af selvstændig virksomhed, uddannelse af nye iværksættere) og til styrkelse af græske virksomheders konkurrenceevne (aktioner til teknologisk modernisering af eksisterende virksomheder).