SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2674/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Stoette til ansoegerlandenes gennemfoerelse af kontrol ved de ydre graenser

Overtagelsen af den gaeldende EU-lovgivning og dermed EU-normerne for kontrol ved de ydre graenser er til stadighed blevet fremhaevet som en af forudsaetningerne for tiltraedelse. I den senere tid er der blevet fremsat stadig kraftigere kritik af ansoegerlandenes graensekontrol, og der opstaar mere og mere tvivl om, hvorvidt dette kriterium kan opfyldes. Raadets formand opfordrede derfor i sin tale den 15. juli 1998 til Europa-Parlamentet i Strasbourg udtrykkeligt Kommissionen til at finde muligheder for at "hjaelpe" ansoegerlandene "med sikringen af graenserne", idet han understregede, at man boer taenke paa, at disse 11 ansoegerlandes ydre graenser tilsammen udgoer 6.600 km.

1. Hvilke mangler er der efter Kommissionens opfattelse i forbindelse med kontrollen ved de ydre graenser, og hvor alvorlige anses disse mangler for at vaere?

2. Er der allerede konkrete forberedelser i gang, og hvilken beloebsramme har man i tankerne?

3. Fra hvilke budgetposter skal bevillingerne komme, og hvilket retsgrundlag skal de baseres paa?

4. Hvordan kan man retfaerdiggoere en saadan hjaelp, naar andre medlemsstater i den seneste tid selv har maattet soerge for opfyldelsen af Schengen-kriterierne, selv om f.eks. OEstrig alene har en ydre Schengen-graense paa 2.400 km?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-2126/98 og E-2674/98

(11. november 1998)

I henhold til erklaering nr. 44, der er knyttet som bilag til Amsterdam-traktaten, skal Raadet ved traktatens ikrafttraeden vedtage alle de noedvendige foranstaltninger, der er naevnt i artikel 2 i protokollen om integration af Schengen-reglerne i Den Europaeiske Union, saerlig beslutningen om definitionen af Schengen-reglerne og beslutningen om fordelingen af Schengen-reglerne mellem foerste og tredje soejle. Det forberedende arbejde med henblik herpaa er i gang. De naevnte raadsbeslutninger vil blive offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

I overensstemmelse med Schengen-reglerne om gennemfoerelsen af Schengen-aftalen og med artikel 2, stk. 2, i Schengen-protokollen, beslutter Raadet med enstemmighed blandt de stater, der deltager i Schengen-aftalen, hvorvidt ansoegerlandene har gennemfoert Schengen-reglerne og kan deltage i omraadet uden indre graenser. Denne beslutning vil blive truffet, naar man har konstateret, at alle forudgaaende betingelser, herunder kontrol og overvaagning af ydre graenser i henhold til Schengen-normerne, er opfyldt.

I december 1994 blev det paa Det Europaeiske Raads moede i Essen besluttet, som led i forberedelsen af de associerede landes tiltraedelse af Unionen, at udvide samarbejdet med disse lande til ogsaa at omfatte omraader henhoerende under tredje soejle (herunder graensekontrol, asyl, indvandring, told- og politisamarbejde, retsligt samarbejde). For at gennemfoere denne beslutning bestilte Kommissionen en rapport om de paagaeldende landes behov inden for retlige og indre anliggender. Denne opgave blev betroet til en kvalificeret ekspert, der har vaeret medlem af K4 - udvalget. Rapporten over de besoeg, han har aflagt i de associerede lande, blev overdraget til Kommissionen i oktober 1995, og Kommissionen har herefter ivaerksat en raekke foranstaltninger til imoedekommelse af de behov, der blev paavist i rapporten.

1. Det horisontale Phare-program for retlige og indre anliggender. Dette program kaldes horisontalt, fordi det omfatter alle central- og oesteuropaeiske ansoegerlande og laegger hovedvaegten paa tvaerregionalt samarbejde og aktiviteter med flere deltagerlande, isaer paa uddannelses- og udvekslingsomraadet. Med et budget paa 11 mio. ECU for perioden 1996-1998 har det i perioden juni 1997 til juni 1998 vaeret muligt at udsende en undersoegelsesgruppe til paavisning af behovene i hvert af de 10 lande med det formaal at uddybe konklusionerne i rapporten og at udarbejde projektforslag til, hvordan man kan faa ansoegerlandene tilpasset EU's niveau inden for retlige og indre anliggender. Disse undersoegelsesgrupper, som bestod af ansatte i politiet, dommere eller andre embedsmaend udpeget af medlemsstaterne selv gennem "nationale kontaktpersoner vedroerende retlige og indre anliggender", har daekket fire omraader, hvoraf de tre er direkte eller indirekte forbundet med graensekontrol ("forvaltning af graensestraekninger", "asyl og indvandring", "politisamarbejde"), mens den fjerde vedroerer retsvaesenet. Det er ligeledes hensigten inden for rammerne af det horisontale Phare-program for retlige og indre anliggender at ivaerksaette en tvaergaaende aktion angaaende uddannelse af politistyrkerne i ansoegerlandene, hvor Sammenslutningen af Europaeiske Politiskoler (AEPC) vil staa som leder af uddannelsesaktionen. Denne uddannelsesaktion, som giver mulighed for at harmonisere undervisningsforloebene for politiet i de central- og oesteuropaeiske lande paa grundlag af de metoder, der anvendes i EU, vil indeholde et vigtigt element med hensyn til graensekontrol og isaer bekaempelse af smugling.

2. Et Phare-flerlandeprogram til forvaltning af de baltiske landes graenser mod oest (6 mio. ECU) indgaar som en del af Phare-bevillingen 1997 og har til formaal at styrke Estland, Letland og Litauens evne til at forvalte deres nyligt etablerede oestlige graensestraekning og til at bekaempe smugling ved graenserne. Programmet tager sigte dels paa kontrollen af de officielle graenseposter dels paa "den groenne graense" og yder stoette til graensevagter paa foelgende omraader: kommunikation, edb, overvaagning, mobilitet, udstyrsleverancer og uddannelse. Til de to ovennaevnte programmer skal laegges Phare-flerlandeprogrammet til modernisering af toldvaesenerne og isaer de nationale bevillinger til Phare-programmet.

3. Phare-flerlandeprogrammet til modernisering af toldvaesenet startede i 1995: det omfatter bistand til ansoegerlandene til bedre bekaempelse af narkotrafik, smugling af stjaalne koeretoejer og nukleart materiale. Mere specifikt blev et projekt paa 0,5 mio. ECU lanceret i oktober 1997 for at forbedre effektiviteten af kontrollen ved graenseposter via introduktion af risikoanalyseteknikker i toldvaesenets arbejdsmetoder.

4. Phare-programmets nationale bevillinger. Det er disse nationale bevillinger, der har til formaal at finansiere hovedparten af foranstaltningerne med henblik paa at bringe de central- og oesteuropaeiske lande paa niveau med EU angaaende retlige og indre anliggender generelt og specifikt angaaende graensekontrol ved hjaelp af udstyrsleverancer og uddannelse af graensepolitiet og andre styrker, der medvirker ved overvaagning af graensestraekningerne.

Man maa i denne forbindelse skelne mellem den tilstand, der herskede inden vedtagelsen af en styrket foer-tiltraedelsesstrategi (december 1997) og den, der har hersket siden begyndelsen af 1998.

- Situationen indtil december 1997. I forlaengelse af landerapporter, der blev udarbejdet indenfor rammerne af det horisontale Phare-program for retlige og indre anliggender, blev et antal graenseprojekter sat i vaerk. Saaledes blev et datamatiseringsprojekt for graenseposterne medtaget i det operative 1997 - program for Ungarn (4 mio. ECU) efter det undersoegelsesbesoeg, der var blevet aflagt i Ungarn i juni samme aar. Indfaldsvinklen for "de baltiske landes oestgraense" (se ovenfor) blev udvidet til ogsaa at omfatte Polen i 1997 (12 mio. ECU). Andre "graense"-projekter er blevet finansieret via tidligere nationale programmer saasom leverancer af udstyr til det polske politi til "digitale fingeraftryk" (5 mio. ECU) og i Den Tjekkiske Republik til udvikling af identitetspapirer, der er maskinelt laesbare.

- Situationen siden begyndelsen af 1998. Inden for rammerne af den styrkede foertiltraedelsesstrategi, der blev foreslaaet af Kommissionen i Agenda 2000 og godkendt af Det Europaeiske Raad i Luxembourg i december 1997, blev Phare-programmet omlagt med henblik paa bedre at kunne opfylde maalsaetningerne for tiltraedelsen. Bistand til ansoegerlandenes styrkelse af den administrative kapacitet og retsvaesenet er blandt de fremtidige prioriteringer for programmet. Cirka 30 % af Phare-ressourcerne vil blive afsat til dette formaal, hvilket udgoer et aarligt stoettebeloeb paa ca. 500 mio. ECU. Retlige og indre anliggender er et af de fire prioriterede omraader, man har udvalgt i forbindelse med denne styrkelse af den administrative kapacitet og af retsvaesenet, en styrkelse, der udgoer en af de stoerste udfordringer, ansoegerlandene staar over for, hvis man vil sikre en effektiv gennemfoerelse af bestemmelserne. Partnerskaber mellem medlemsstaternes og ansoegerlandenes administrationer gennem udlaan af eksperter fra medlemslandene til ansoegerlandene, vil saaledes blive opbygget inden for samarbejdet om retlige og indre anliggender, saerligt paa graensekontrol-omraadet, fra udgangen af 1998. Disse partnerskaber vil blive finansieret via de nationale Phare-programmer.

Det skal tilfoejes, at alle Phare-aktiviteter finansieres over budgetpost B7-500, og at Phare-programmet i modsaetning til programmerne henhoerende under afsnit VI i EU-traktaten (Grotius, Oisin, Odysseus, Falcone, Stop), hvorefter der skal ske en samfinansiering mellem Kommissionen og projektets initiativtager - programmer, som ansoegerlandene kan deltage i, for saa vidt som initiativtageren har fastsat dette, men som de ikke kan vaere initiativtagere til - ikke kraever medfinansiering fra modtagerlandene. Alligevel indgaar det i det overordnede program for "tiltraedelsespartnerskaber", hvorefter ansoegerlandene forpligter sig til at gennemfoere Unionens og medlemslandenes bestemmelser - hvilket fordrer store investeringer fra ansoegerlandenes side i form af lovgivning, omstrukturering, uddannelse - og til dette formaal modtager ansoegerlandene finansiel stoette fra Unionen.

De central- og oesteuropaeiske ansoegerlandes oekonomiske udviklingstrin og finansielle forudsaetninger er ikke sammenlignelig med de tre lande, som tiltraadte Unionen i januar 1995. Desuden er de problemer, de skal have loest paa alle felter for at kunne opfylde "Koebenhavn-kriterierne" betydeligt mere komplekse, da det med kommunismens fald er hele det politisk-administrative, oekonomiske og sociale system, disse lande skal have genopbygget. Denne ekstraordinaere situation retfaerdiggoer gennemfoerelsen af en "styrket foertiltraedelsesstrategi", som Kommissionen har foreslaaet det i sit dokument Agenda 2000 fra juli 1997, og som Det Europaeiske Raad i Luxembourg godkendte i december 1997.