ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0244/98 af Karla Peijs (PPE) til Raadet (17. februar 1998)

Om: Nedlaegning af European Business Information Centre

1. Kan Raadet begrunde sin beslutning om at nedlaegge European Business Information Centre (EBIC) i Syd- og Sydoestasien, trods disse centres succes?

2. Har Raadet overvejet foelgerne af denne beslutning for

a. asiatiske smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i fremtidige Euro-partnerskabsaftaler,

b. de lokale asiatiske oekonomier,

c. Asia-Invest, Asia Enterprise og Asia Partnership,

eller mener Raadet, at lukningen ikke har nogen indflydelse paa disse?

3. Hvordan faar Raadet lukningen af EBIC's til at stemme overens med den styrkelse af EU's handelsinteresser i Asien, som medlemsstaterne gik ind for i Essen i december 1994?

Svar (28. maj 1998)

Europa-Kommissionen har fremsat forslag om at finansiere de tre europaeiske erhvervsinformationscentre (EBIC), der er virksomme i Bangkok, Kuala Lumpur og Bombay, i yderligere fem aar. Forslagene behandles i Asien-Latinamerika-Udvalget (sammensat af repraesentanter for medlemsstaterne under forsaede af Kommissionens repraesentant) efter procedurerne i Raadets forordning nr. 443/92.

Raadet har derfor ikke skullet tage stilling til dette forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0044/98 af Klaus Rehder (PSE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Statstilskud til italienske speditoerer

Italien har for 1997 ydet de italienske transportvirksomheder statsstoette paa ca. 110 mio ecu (50 mio i nedslag paa bilafgift, 16 mio i yderligere skattefradrag, 29 mio til nedsaettelse af vejafgifter, 15 mio i socialforsikringsbonus). Ogsaa for 1998 har de italienske transportvirksomheder stillet den italienske regering lignende krav om statstilskud.

1. Anser Kommissionen disse statstilskud for at vaere konkurrenceretligt harmloese?

2. Hvad har Kommissionen hidtil foretaget sig, hvis den er af den opfattelse, at disse former for statstilskud ikke er forenelige med EU's konkurrenceret?

3. Overvejer Kommissionen at foere klage mod Italien paa grund af overtraedelse af konkurrencebestemmelserne?

4. Er denne form for statstilskud efter Kommissionens opfattelse forenelig med EU's maal, som er at omlaegge transporten fra vej til jernbane?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (24. marts 1998)

Kommissionen har ved gentagne lejligheder vurderet, om den statsstoette, der er ydet den italienske vejtransportsektor, har vaeret i overensstemmelse med relevant faellesskabslovgivning, og resultatet af disse vurderinger har vaeret en raekke beslutninger fra Kommissionens side, hvoraf de tre er blevet henvist til Domstolen eller til den foerste retsinstans i 1997.

Kommissionen er imidlertid foerst for nylig blevet gjort opmaerksom paa de ganske saerlige finansielle fordele, den italienske vejtransportsektor har opnaaet, og som det aerede medlem henviser til. Disse fordele er ved at blive naermere undersoegt af Kommissionen i medfoer af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 92-93.

Da proceduren er blevet ivaerksat, kan Kommissionen ikke nu afgive kommentarer til sagen og navnlig slet ikke give offentligheden noget indtryk af, om disse forholdsregler stemmer overens med Faellesskabets konkurrencebestemmelser. Naar de paagaeldende afgoerelser er truffet, vil de blive meddelt paa saedvanlig vis.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0008/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Bygningen af vandkraftvaerker i Arkadien

Ved en afgoerelse fra Ministeriet for Landbrug og Udvikling vil 1,8 hektar langs floden Lousios blive overdraget myndighederne i Arkadien til bygning af to vandkraftvaerker. Organisationer og indbyggere i Arkadien har udtrykt bekymring over den kommende oedelaeggelse af miljoeet, som udmaerker sig ved sin skoenhed og ved, at en sjaelden forelart lever i floden. Desuden findes der talrige mindesmaerker fra den byzantinske og postbyzantinske periode i omraadet, ruiner af de to antikke Asklepios-hospitaler fra det femte og det fjerde aarhundrede f.Kr. og de to vandkraftvaerker fra tiden foer industrialiseringen. Ved en nylig afgoerelse fra Kulturministeriet er omraadet blevet betegnet som »samlet arkaeologisk omraade«, og EU yder stoette til et friluftsmuseum for vandkraft. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

Er der gennemfoert miljoeundersoegelser i forbindelse med ovennaevnte vandkraftprojekt under hensyntagen til omraadets saerlige historiske og miljoemaessige betydning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. februar 1998)

Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at tilstille Kommissionen oplysninger om de vurderinger af projekters indvirkning paa miljoeet, de foretager i henhold til Raadets direktiv 85/337/EOEF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )).

Foelgelig er Kommissionen heller ikke orienteret om de vurderinger, der i givet fald maatte vaere blevet foretaget i forbindelse med opfoerelsen af de to vandkraftanlaeg, det aerede medlem omtaler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0280/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (17. februar 1998)

Om: Udelukkelse af aebleproducenterne i Kastoria fra at modtage stoette

Dusinvis af aebleproducenter i Kastoria i Graekenland (hvis produktion i stoerrelsesordenen 700 tons blev oedelagt fuldstaendigt paa grund af frosten i april 1997), blev afskaaret fra at modtage deres berettigede andel af godtgoerelsen med den begrundelse, at deres »familieindtaegt« udgjorde over 50% af deres landbrugsindkomst, som det hedder i det paagaeldende cirkulaere fra det graeske landbrugsministerium.

Kan Kommissionen oplyse, om dette er i overensstemmelse med faellesskabslovgivningen paa dette omraade, herunder forordning 950/97 ((EFT L 142 af 2.6.1997, s. 1. )) af 20. maj 1997, eftersom den manglende stoette til disse aebleproducenter medfoerer, at de gaar fuldstaendig fallit?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. marts 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3890/97 fra Alexandros Alavanos ((EFT C 196 af 22.6.1988, s. 31. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0303/98 af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen (17. februar 1998)

Om: Nedlaeggelse af AIDS-task-forcen i forbindelse med de fremtidige EU-programmer inden for reproduktiv sundhedspleje

Vil Kommissionen venligst besvare foelgende spoergsmaal paa baggrund af nedlaeggelsen af AIDS-task-forcen og den igangvaerende udbudsprocedure i forbindelse med etablering af det net af eksperter, der fremover skal yde Kommissionen teknisk bistand inden for reproduktiv sundhedspleje:

1. Hvilken struktur sigter Kommissionen imod, for saa vidt angaar det fremtidige decentraliserede net af eksperter, der skal stoette Kommissionen inden for reproduktiv sundhedspleje, som ogsaa omfatter HIV/AIDS, seksuelt overfoerte sygdomme og befolkningsudvikling?

2. Hvilke opgaver og ansvarsomraader skal tillaegges de beroerte i det net, der skal etableres?

3. Hvor meget personale vil Kommissionen fremover indsaette for at kunne udfoere de forskellige EU-programmer inden for reproduktiv sundhedspleje?

4. Kan Kommissionen nu, hvor AIDS-task-forcen skal nedlaegges, oplyse, hvorledes den paataenker at efterkomme sit loefte om aarligt at afsaette 300 mio ecu til reproduktiv sundhedspleje, saaledes som aftalt i Cairo, ogsaa i betragtning af, at AIDS-task-forcen indtil nu var det bedste instrument til teknisk-indholdsmaessig stoette i forbindelse med opfyldelse af dette loefte?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (24. marts 1998)

Faellesskabets forplantningssundheds- og HIV/AIDS-programmer i udviklingslandene er blevet omorganiseret, idet man paa grundlag af et udbud har udpeget et konsortium der skal bistaa ved udfoerelsen af denne opgave. Konsortiet raader over et mindre kontor i Bruxelles og har eksperter i flere institutioner i Europa og i udviklingslandene.

Formaalet med aendringen er at soerge for en bedre og en stoerre finansiering af den politik og de aktiviteter, der ivaerksaettes med henblik paa HIV/AIDS og forplantningssundhed i forskellige regioner i udviklingslandene.

Der er ogsaa tale om en opfoelgning af den reorganisation, der blev paabegyndt i 1993 med oprettelsen af en afdeling for sundhed, AIDS og familieplanlaegning under generaldirektoratet for udvikling. Man fortsaetter med at styrke Kommissionens befoejelser vedroerende disse spoergsmaal.

Det vil saaledes sige at Kommissionen vil vaere i stand til at holde sit loefte om at bevilge 300 millioner ECU til forplantningssundhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0144/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: Stoette til citrusfrugtdyrkere i Graekenland

Citrusfrugtdyrkerne i Graekenland har store problemer med at afsaette deres hoest i aar baade paa grund af den fastslaaede overproduktion i EU's medlemsstater og den ukontrollerede import af appelsinsaft fra Brasilien og USA til meget lave priser og ogsaa paa grund af de saerdeles ugunstige vejrforhold i den seneste tid. Der kan konstateres en staerk nedgang i markedspriserne, hvilket kan foeres tilbage de omfattende nedskaeringer i eksportsubventionerne paa grundlag af de nye bestemmelser om frugt og groensager, samt de betingelser, hvorunder Kommissionen har fjernet frugterne fra markedet, har ladet dem forarbejde til saft og har administreret dem. Hele situationen forvaerres af den konkurrence, som citrusfrugterne udsaettes for, som foelge af EU's praeferenceforbindelser til tredjelande og isaer til Middelhavsomraadet.

Kommissionen bedes i betragtning af ovenfor naevnte kendsgerninger oplyse:

1. Hvorledes agter den at udligne de omfattende indtaegtstab, som producenterne lider?

2. Agter den undtagelsesvis at forhoeje maksimalmaengderne for tilbagetagelse fra markedet (fra de 35% i dag af de maengder, der kan markedsfoeres) for at absorbere en del af produktionen?

3. Hvilke yderligere foranstaltninger agter den at traeffe for at afboede den kritiske finansielle situation, som de graeske citrusfrugtdyrkere befinder sig i?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. marts 1998)

1. Den graeske citrusfrugtsektor er ramt af strukturelle problemer som f.eks. en meget lidt diversificeret produktion, en utilstraekkelig afsaetningsstruktur og en forarbejdningsindustri, der ikke er i stand til at fremstille konkurrencedygtige produkter.

Den nye faelles markedsordning, som har vaeret gaeldende siden sidste aar, tager netop sigte paa at give producentorganisationerne mulighed for af forbedre deres situation strukturelt set (dvs. yde incitamenter til producentorganisationer, der afsaetter paa markedet, driftsfonde og driftsprogrammer).

2. Tilbagekoeb kan kun paataenkes som en afsaetningsmulighed som erstatning for markedet. Raadet har fastsat et over tid gradvist faldende loft paa 35 % for at undgaa, at denne foranstaltning ikke anvendes efter sit formaal, der fortsat boer vaere konjunkturbestemt.

3. Mere end tre fjerdedele af den graeske produktion har gennem de seneste produktionsaar nydt godt af finansiel EF-stoette (eksportrestitutioner, forarbejdningsstoette, tilbagetagelse fra markedet). Endvidere har Kommissionen den 5. februar 1998 efter anmodning fra de graeske myndigheder godkendt en gratis distribution af 11 600 tons appelsiner i de tilgraensende tredjelande.

Endelig er der ved den seneste fastsaettelse af eksportrestitutioner efter eksportoerernes oenske sket en forhoejelse af den andel af maengderne, der er fastsat med henblik paa tildelingen af B-licenser, og dette er sket inden for rammerne af aftalerne under Verdenshandelsorganisationen (WTO).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0223/98 af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Eksperter og raadgivere i Kommissionens tjeneste

Kan Kommissionen opstille en oversigt over de eksperter og raadgivere, der siden den 1.1.1997 har arbejdet for Kommissionen, paa grundlag af foelgende spoergsmaal:

1. Hvor mange nationale eksperter findes der?a) Hvorledes er de fordelt paa de enkelte medlemsstater?b) Kan Kommissionen stille en liste med navne paa nationale tyske eksperter til min raadighed?

2. Hvor mange midlertidigt ansatte i hhv. raadgivningsfunktioner og stillingsgruppe A beskaeftiger Kommissionen?a) Hvorledes er de fordelt paa de enkelte medlemsstater?b) Kan Kommissionen stille en liste med navne paa tyske midlertidigt ansatte til min raadighed?c) Hvor laenge loeber kontrakten i de enkelte tilfaelde?

3. Hvor mange raadgivningskontrakter har Kommissionen indgaaet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Errki Liikanen (24. marts 1998)

1. Det samlede antal udstationerede nationale eksperter, som gjorde tjeneste pr. 15. januar 1998, var paa 647. Deres fordeling efter nationalitet fremgaar af den tabel, som er tilsendt det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat direkte.

2. & 3. Det samlede antal midlertidigt ansatte personer med konsulentfunktioner som gjorde tjeneste pr. 15. januar 1998, er paa 17. Fordelingen efter nationalitet er nedenstaaende:

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 5/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Beskyttelse af børn imod fjernsynsudsendelser med intense lysskift



EF-Tidende nr. C 223 af 17/07/1998 s. 0080



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0005/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (29. januar 1998) Om: Beskyttelse af boern imod fjernsynsudsendelser med intense lysskift I Japan er der for nylig opstaaet epileptiske kriser hos 700 boern, mens de saa tegnefilm i staerke farver og med hurtigt skiftende billeder i fjernsynet, og dette har givet anledning til bekymring i offentligheden. Agter Kommissionen at begraense maengden af saadanne udsendelser i fjernsynet, eftersom dette problem vedroerer de fleste boern, der ser disse programmer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (23. februar 1998) Ifoelge artikel 22, stk. 1 i Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997 om aendring af Raadets direktiv 89/552/EOEF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende udoevelse af tv-spredningsvirksomhed ((EFT L 202 af 30.7.1997. )) traeffer medlemsstaterne passende foranstaltninger for at sikre, at tv-spredningsforetagender, som hoerer under deres jurisdiktion, ikke udsender programmer, som i alvorlig grad kan skade mindreaariges fysiske, psykiske eller moralske udvikling. Hvis det program, som det aerede medlem omtaler, er blevet udsendt i en EU-medlemsstat, synes der at vaere tale om en overtraedelse af faellesskabsretten. Kommissionen har ikke kendskab til, at et saadant program skulle have vaeret udsendt i Europa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0173/98 af Mary Banotti (PPE) til Raadet (6. februar 1998)

Om: Boern med indlaeringsvanskeligheder

Kan Raadet oplyse, hvorfor det britiske formandskabs program ikke indeholder nogen henvisning til daekning af behovene hos boern med saerlige indlaeringsvanskeligheder, naar tages i betragtning, at det britiske formandskabs opmaerksomhed er koncentreret om et »Borgernes Europa«, og at barnet afgjort maa befinde sig i selve centrum for et »Borgernes Europa«?

Mener Raadet ikke - naar tages i betragtning, at den britiske regering netop har offentliggjort en groenbog, der fuldstaendig revolutionerer dens politik paa mainstreaming-omraadet - at der her er tale om en meget alvorlig udeladelse fra formandskabets program?

Ca. 18% af befolkningen i Den Europaeiske Union har saerlige indlaeringsvanskeligheder. Det skoennes, at omkring 40% af alle faengselsindsatte lider af ordblindhed. Er Raadet ikke enig i, at der maa traeffes forebyggende foranstaltninger for at forbedre den sociale integration, velfaerden og beskaeftigelsesmulighederne i Unionen for boern og unge med saerlige indlaeringsvanskeligheder?

Hvilke foranstaltninger paaregner Raadet i almindelighed og det britiske formandskab i saerdeleshed i bekraeftende fald at traeffe?

Svar (27. april 1998)

Fremme af lige muligheder inden for baade uddannelse og erhvervsuddannelse samt paa arbejdspladsen udgoer en vaesentlig del af droeftelserne om den enkeltes anvendelighed paa arbejdsmarkedet, som staar i centrum for formandskabets program vedroerende uddannelse og sociale spoergsmaal. At daekke behovene hos boern med saerlige indlaeringsvanskeligheder er et integrerende element i princippet om lige muligheder inden for uddannelse.

Endvidere vil der som led i formandskabets program den 7. maj 1998 blive afholdt en konference i Windsor om saerlige undervisningsbehov i skolerne. Formaalet med denne konference, som er for eksperter paa omraadet, er at foretage en sammenligning mellem foranstaltningerne i medlemsstaterne, og den skal ses i forbindelse med det arbejde, som det nye europaeiske agentur for saerlige undervisningsbehov skal udfoere. Det er en udbredt opfattelse, at man kan laere meget af en udveksling af idéer og god praksis i medlemsstaternes forskellige skolesystemer, som det f.eks. er tilfaeldet inden for rammerne af Socrates-programmet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0010/98 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Biografers eneretsperioder - mediekronologi

I de oprindelige udkast til direktivet om tv uden graenser (97/36/EF) ((EFT L 202 af 30.7.1997, s. 60. )) var der fastsat bestemmelser med henblik paa at garantere en vis beskyttelse for film, der udsendes i biografer, inden de sendes i tv. I den endelige udgave af teksten knaesaetter direktivets artikel 7 princippet om kontraktmaessig frihed, idet den fastslaar foelgende:

»Medlemsstaterne sikrer, at tv-spredningsforetagender under deres jurisdiktion ikke sender spillefilm uden for de perioder, der er aftalt med rettighedshaverne«.

1. Hvilke mekanismer raader Kommissionen over til at sikre, at denne bestemmelse gennemfoeres effektivt i alle medlemsstaterne? og

2. Agter Kommissionen at holde sig til sin ikke-harmoniseringspolitik paa dette omraade, og er princippet om kontraktmaessig frihed sikret i en overskuelig fremtid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (4. marts 1998)

Artikel 7 i Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997 om aendring af Raadets direktiv 89/552/EOEF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende udoevelse af tv-radiospredningsvirksomhed samordner de nationale regler for mediekronologi. Denne artikel fastslaar, at medlemsstaterne skal sikre, at tv-spredningsforetagender under deres jurisdiktion ikke udsender spillefilm uden for de perioder, der er aftalt med rettighedshaverne. Normen indenfor EU er saaledes aftalefrihed, idet rettighedshaverne sammen med tv-spredningsforetagenderne kan indgaa enten individuelle eller kollektive aftaler om fristerne for udsendelse af deres vaerker (se betragtning nr. 32). Medlemsstaterne skal afholde sig fra ved statslige foranstaltninger at paalaegge obligatoriske frister. Det er saaledes tale om en vis harmonisering paa omraadet. Disse bestemmelser er ikke de samme som dem, der indledningsvis blev foreslaaet af Kommissionen, idet denne havde forudset obligatoriske tidsfrister i tilfaelde af manglende enighed mellem parterne. AEndringen er resultatet af et aendringsforslag, som Parlamentet vedtog ved sin andenbehandling, og som blev accepteret af Raadet og Kommissionen.

Til at sikre, at denne bestemmelse overholdes, raader Kommissionen over de saedvanlige retsmidler, den er tildelt i EF-traktaten, saerlig i artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0286/98 af Ana Miranda de Lage (PSE) til Raadet (17. februar 1998)

Om: Komité for menneskerettighederne i Cuba

Raadet har for nylig instrueret de EU-ambassader, der er akkrediteret i Havana, om at nedsaette en komité til at overvaage og evaluere menneskerettighedssituationen i Republikken Cuba.

Kan Raadet oplyse de noejagtige maalsaetninger for denne komité?

Har Raadet i forbindelse med ovenstaaende og de mange forpligtende erklaeringer om menneskerettighederne, de sociale og miljoemaessige rettigheder, demokratisk pluralisme osv. overvejet at udvide dette nyskabende og prekaere initiativ til at omfatte lande som Kina, De Forenede Arabiske Emirater, Saudiarabien osv., som vi til forskel fra Cuba har saa mange og gamle handelsforbindelser med, uden at der i forbindelse med dette samarbejde stilles noget krav om en demokratisk modydelse?

Svar (30. april 1998)

Det foerste maal i den faelles holdning vedroerende Cuba, som Raadet vedtog den 2. december 1996, er »at tilskynde til en overgang til et pluralistisk demokrati og respekt for menneskerettighederne og de fundamentale frihedsrettigheder«.

Med henblik paa at udvikle en bedre koordineret dialog med grupper, der oensker at fremme borgerlige og politiske rettigheder blev det besluttet at oprette en lokal EU-arbejdsgruppe vedroerende Menneskerettigheder baseret paa medlemsstaternes diplomatiske missioner i Havana. Arbejdsgruppen har to hovedfunktioner: at overvaage menneskerettighedsspoergsmaal og at udvikle en bedre koordineret dialog med lokale grupper og enkeltpersoner, der oensker at fremme borgerlige og politiske rettigheder i Cuba. I den forbindelse kan der ogsaa tages kontakt til de cubanske myndigheder.

Arbejdsgruppen er i oejeblikket i faerd med at undersoege menneskerettighedssituationen i Cuba, og den agter at fremkomme med henstillinger til, hvordan EU kan fremme dialogen paa omraadet.

Oprettelsen af en arbejdsgruppe til at overvaage menneskerettighedssituationen er kun én af Raadets metoder. I de lande, det aerede medlem naevner, anvendes andre metoder, f.eks. en loebende dialog om menneskerettigheder eller overvaagning via indberetninger fra missionscheferne.

Raadet er helt enig i, at Den Europaeiske Unions indsats til fordel for demokrati og respekt for menneskerettighederne som led i faellesskabets og dets medlemsstaters samarbejdspolitik boer vaere styret af objektive og rimelige kriterier og skal gennemfoeres paa en sammenhaengende og konsekvent maade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0353/98 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Raadet (6. februar 1998)

Om: Nationale kendetegn paa europengesedler

Indfoerelsen af en faelles valuta er et vigtigt skridt i den europaeiske integrationsproces, og paa den baggrund bedes Raadet oplyse, om det har truffet afgoerelse om, hvorvidt der skal anfoeres nationale kendetegn paa den ene side af europengesedlerne? Er Raadet ikke enig i, at saadanne kendetegn bortset fra at vaere i modstrid med ideen bag Unionen kan skabe unoedig forvirring?

Svar (7. april 1998)

Det fremgaar af den kompetencefordeling, der er fastsat i traktaten, at Den Europaeiske Centralbank faar enekompetence med hensyn til udstedelse af europengesedler, herunder deres udformning (artikel 105 A i traktaten og artikel 16 i protokollen om statutten for Det Europaeiske System af Centralbanker og Den Europaeiske Centralbank).

Det tilkommer altsaa Den Europaeiske Centralbank at traeffe de endelige afgoerelser paa dette omraade, naar den er oprettet.
91997E2804(01)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2804/97 af Mark WATTS til Kommissionen. Overensstemmelsesattester (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 013 af 18/01/1999 s. 0001