SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3854/02

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Kommissionen

(23. december 2002)

Om: Innovationsdeficit i Grækenland

Ifølge 2002-beretningen om innovation ligger Grækenland med henblik på de afgørende indikatorer for innovation og ny teknologi langt efter de øvrige europæiske lande. Således deltager kun 1,4 % af arbejdstagerne i programmer for livslang uddannelse, hvorimod fællesskabsgennemsnittet ligger på 8,5 %, kun 9,9 % af husstandene er tilknyttet Internettet, hvorimod gennemsnittet i Europa ligger på 37 %. Innovationen for de små og mellemstore virksomheder befinder sig på 20 %, hvorimod gennemsnittet ligger på 44 %. Ifølge mange indikatorer stiger udviklingsgraden langsommere, end hvad der er gennemsnittet i EU. Kan Kommissionen oplyse, hvilke grundlæggende mangler i den græske politik, som har ført til denne situation? Hvilke konklusioner kan Kommissionen drage af erfaringerne fra Grækenland, når det gælder den politik, som skal følges i de nye medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(29. januar 2003)

Den europæiske resultattavle for innovation for 2002 viser, at de græske resultater inden for innovation ligger under EU-gennemsnittet. Ikke desto mindre er der sket betydelige fremskridt i Grækenland. For eksempel stiger såvel den offentlige sektors som virksomhedernes udgifter til forskning og udvikling (FoU) væsentligt hurtigere end EU-gennemsnittet. Grækenland ligger ligeledes over gennemsnittet for udgifter til informations- og kommunikationsteknologi og for deltagelse i livslang uddannelse.

Det bør i øvrigt bemærkes, at resultattavlen for innovation viser de samlede nationale resultater inden for innovation, men at den ikke giver oplysninger om landenes politiske tiltag til at fremme innovation. Resultattavlen er et af instrumenterne i European Trend Chart on Innovation. Resultattavlens data suppleres af især en omfattende database vedrørende landenes politiske tiltag og halvårlige nationale rapporter om innovationspolitik, som er tilgængelige på følgende internetadresse: http://trendchart.cordis.lu. Disse rapporter bliver udarbejdet af uafhængige eksperter og godkendt af repræsentanter for de nationale myndigheder. Som følge deraf afspejler de ikke nødvendigvis Kommissionens eller de nationale myndigheders holdning.

De seneste nationale rapporter om den græske innovationspolitik viser en intensivering af tiltagene og bekræfter således de ovenfor nævnte tendenser. Et betragteligt antal nye græske politiske tiltag er blevet iværksat i 2002 med det formål hurtigt at indhente resten af EU på innovationsområdet.

Derudover har 12 af de i alt 13 græske regioner som supplement til de operationelle EFRU-programmer i 2001 og 2002 fremlagt et regionalt program for nyskabende EFRU-aktioner, hvor der skal udføres forsøg med nye innovationsprocesser, som så skal udbredes og føre til en bæredygtig udvikling af regionen. I 2002 blev seks regionale programmer for nyskabende aktioner godkendt, og de seks andre er i øjeblikket ved at blive behandlet. Dette viser, at de græske regioner har interesse i at styrke deres innovationskapacitet og mindske deres deficit inden for teknologisk innovation og nye teknologier.

Eksempelvis fokuserer de græske regioners programmer på støtteordninger inden for teknologioverførsel, oprettelse af højteknologiske virksomheder, skabelse af et netværkssamarbejde mellem forskningscentre, etablering af sektoropdelte clusters af små og mellemstore virksomheder på regionalt plan og anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi i de små og mellemstore virksomheder for at forbedre deres konkurrenceevne på internationalt plan.

Hvad angår muligheden for at drage nytte af de græske erfaringer, når det gælder den politik, som skal følges i de nye medlemsstater, bør det understreges, at disse udgør en meget uensartet gruppe. Det er derfor vanskeligt for Kommissionen at drage generelle konklusioner, der kan anvendes i samtlige kandidatlande. European Trend Chart indeholder dog en række benchmarking-workshops, hvis formål er at udveksle nationale erfaringer og oplysninger om god praksis på det innovationspolitiske område mellem de nuværende og kommende medlemsstater. Disse workshops fungerer som et indlæringsmiljø, hvor man kan indhente erfaringer om konkrete spørgsmål, som kan tilpasses hvert lands forhold. Konklusionerne fra de afholdte workshops kan læses på følgende netadresse: http://trendchart.cordis.lu/Benchmarking/index.cfm.