ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0807/99

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(6. april 1999)

Om: Tyrkisk eksport af staalprodukter

Tyrkiet er blevet fritaget fra ordningen med faellesskabsovervaagning ("surveillance") for jern- og staalprodukter, som er omfattet af EOEF- og EKSF-traktaterne, til trods for protester fra Graekenland, som rettidigt gjorde indsigelse over for den ansvarlige forvaltningskomité under Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab (EKSF).

Ovennaevnte fritagelse har medfoert, at man tolererer Tyrkiets eksport af staalprodukter, som saelges til lave priser, hvilket er til skade for produktionen i EU-medlemsstaterne. Ifoelge nogle nyere statistiske oplysninger er den tyrkiske eksport af staalprodukter vokset med 105 % i loebet af sidste aar med det resultat, at hovedsagelig den graeske staalindustri er haardt ramt. Graekenland har for nylig officielt anmodet om, at den tyrkiske staaleksport blev omfattet af ordningen med faellesskabsovervaagning.

Kan Kommissionen oplyse, om dette vil ske, og hvornaar? Er der foretaget nogen vurdering af de foelger, det har for den europaeiske staalindustri, at tilsvarende tyrkiske produkter traenger ind paa EU-markedet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(29. april 1999)

Staalprodukter med oprindelse i Tyrkiet, som er omfattet af EF-traktaten, blev udelukket fra det forudgaaende faellesskabstilsyn i marts 1998, og staalprodukter omfattet af traktaten om Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab (EKSF) blev udelukket i januar 1999, da Tyrkiet fjernede den resterende told paa staalimport fra Faellesskabet.

Faellesskabets staalimport fra tredjelande steg i almindelighed staerkt i 1998 til omkring 23,5 mio. ton, ca. 45 % hoejere end i 1997. Faellesskabets import fra Tyrkiet steg med 66 % til omkring 1,7 mio. ton, og Graekenlands staalimport fra Tyrkiet steg med 90 % til 406 000 ton. Graekenland staar for ca. 23 % af Faellesskabets samlede staalimport fra Tyrkiet.

Denne udvikling fandt sted, da de fleste af Tyrkiets staalprodukter stadigvaek var daekket af det forudgaaende faellesskabstilsyn, et system, som giver forhaandssoplysninger om eventuelle importudviklinger baseret paa automatisk importlicensudstedelse. Importstigningen i 1998 skyldes derfor ikke, at nogle lande medtages eller udelukkes af systemet med forudgaaende faellesskabstilsyn. Stigningen i Faellesskabets staalimport fra tredjelande, herunder Tyrkiet, skyldes i almindelighed uroen paa de internationale staalmarkeder som foelge af kriserne i Sydoestasien og Rusland.

Kommissionen foerer noeje tilsyn med virkningen af den internationale finanskrise og foerer regelmaessige samtaler med en lang raekke tredjelande, herunder Tyrkiet, for at droefte udviklingen i staalsektoren. Kommissionen og Tyrkiet udveksler hver maaned detaljerede statistiske oplysninger om handelen med staalprodukter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0176/99

af José Torres Couto (PSE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Overgreb mod portugisiske journalisters pressefrihed i Angola

Angolas regering har netop givet ordre til udvisning af én portugisisk journalist og givet en anden forbud mod at komme ind i Angola. De angolanske myndigheder har indtaget denne holdning, fordi de to journalister, som begge arbejder for dagbladet Diário de Notícias, har vaeret ophavsmaend til en artikel i denne avis, som mishagede myndighederne i Luanda.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke forholdsregler den agter at traeffe inden for rammerne af samarbejdsaftalerne med Angola for at forhindre dette overgreb mod pressefriheden.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(23. marts 1999)

Kommissionen er meget betaenkelig over forvaerringen af situationen i Angola, hvor krigshandlingerne trods internationale demarcher, herunder fra De Forenede Nationers Sikkerhedsraad, er genoptaget med forfaerdelige foelger paa det humanitaere omraade, ogsaa hvad angaar overholdelse af menneskerettighederne.

Formandskabet for Den Europaeiske Union gav bl.a. udtrykt for disse betaenkeligheder i en erklaering af 28. december 1998, hvor "den angolanske regering, og i saerdeleshed UNITA, opfordres til omgaaende at respektere menneskerettighederne...".

Hvad angaar specielt spoergsmaalet om pressefrihed, henleder Kommissionen det aerede medlems opmaerksomhed paa, at den finansierer et program til fordel for RSF (Reporters sans frontières) med det formaal at holde oeje med de overtraedelser, der finder sted paa dette omraade. Kommissionen kan i den sammenhaeng meddele det aerede medlem, at RSF har reageret omgaaende og sendt en protestskrivelse til de angolesiske myndigheder om det paagaeldende spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0475/99

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Virkninger af beskaeftigelsesinitiativet

Europa-Parlamentet lagde i budgettet for 1998 meget vaegt paa det saakaldte beskaeftigelsesinitiativ med en bevilling paa 150 mio. ecu. Denne strategi blev fortsat i aar og kommer til udtryk i budgetpost B5-512 om fremme af smaa og mellemstore virksomheder.

1. Hvordan vurderer Kommissionen det hidtidige forloeb af dette initiativ paa baggrund af konklusionerne fra topmoedet i Luxembourg?

2. Hvor mange arbejdspladser er der blevet skabt hhv. sikret med disse midler?

3. Hvordan skal Den Europaeiske Unions budgetpolitik udformes fremover for at stoette en maalrettet og effektiv beskaeftigelsespolitik i medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(28. april 1999)

Naar man taenker paa den tid, det tager at faa programmet om vaekst og beskaeftigelse etableret og i gang, er det for tidligt at vurdere dets betydning paa virksomhedsniveau. Der kan dog konstateres fremskridt med hensyn til hver af de tre involverede faciliteter.

Hvad angaar startfasen har den europaeiske teknologifacilitet indtil nu faaet oekonomisk stoette fra 13 af de 15 medlemsstater. Finansielle formidlere er udpeget i to medlemsstater, og der foregaar for oejeblikket forhandlinger vedroerende syv andre investeringsinstitutter med Den Europaeiske Investeringsfond. For oejeblikket vurderer man mere end 50 forslag.

Med hensyn til valget af nationale formidlende organisationer til smaa og mellemstore virksomheders garantifacilitet har Den Europaeiske Investeringsfond sat sig i forbindelse med alle nationale myndigheder. To medlemsstater har underskrevet aftaler og udsteder allerede garantier. Konkrete forhandlinger med formidlende organisationer i yderligere seks medlemsstater er umiddelbart forestaaende.

I forbindelse med Joint European Venture (JEV) har Kommissionen pr. 31. marts 1999 godkendt 18 projekter, som involverer 36 smaa og mellemstore virksomheder i Faellesskabet. Halvdelen af projekterne er inden for sektorerne fremstillingsvirksomhed, miljoe- eller informationsteknologi. Paa grundlag af de beregninger, som hver virksomhed har stillet til raadighed, forventes hvert joint venture at skabe 15 arbejdspladser i gennemsnit.

Det samlede antal arbejdspladser, som skabes, indgaar som en faktor i overvaagningen og evalueringen af faciliteterne og omfattes saa vidt muligt af Kommissionens aarsrapporter til Parlamentet og Raadet. Den foerste rapport offentliggoeres senere i aar.

Beskaeftigelsesstrategien er rettet mod prioriterede omraader i den fremtidige beskaeftigelsespolitik og er med til at saette kursen for denne politik paa baade nationalt plan og faellesskabsplan. Her baerer medlemsstaterne hovedansvaret. Maalsaetningerne i retningslinjerne for beskaeftigelsen er bestemmende for medlemsstaternes intentioner. Faellesskabsstoetten kommer primaert fra de aendrede strukturfonde, isaer den europaeiske socialfond.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0282/99

af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Beklagelig miljoe- og sundhedsmaessig situation i Tamburi-kvarteret i Taranto

I Taranto og navnlig i byens Tamburi-kvarter, som er nabo til staalvirksomheden Ilva og et Shell-raffinaderi, har der gennem laengere tid kunnet konstateres en beklagelig miljoe- og sundhedsmaessig situation. I 1997 viste tallene for den konstaterede forekomst af kraeftsvulster paa ubestridelig vis, at Taranto indtager en af de foerste pladser paa verdensranglisten over de byer, der er udsat for stoerst risiko som foelge af miljoeforurening.

Ca. 90 % af de materialer, der anvendes af Ilva, indeholder asbest (ifoelge analyser foretaget af ASL i Taranto), hvilket giver anledning til en forhoejet forekomst af hermed forbundne sygdomme.

Har Kommissionen kendskab til denne situation, og agter den at traeffe foranstaltninger i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(31. marts 1999)

Kommissionen har ikke kendskab til den situation, det aerede medlem nu omtaler.

For saa vidt angaar forebyggelse eller reduktion af luftforureningen, maa det antages, at Raadets direktiv 84/360/EOEF af 28. juni 1984 om bekaempelse af luftforurening fra industrianlaeg(1) gaelder for de metalindustrivirksomheder og det raffinaderi, det aerede medlem omtaler. I henhold til dette direktiv skal medlemsstaterne traeffe de noedvendige foranstaltninger til at sikre, at der ved drift af saadanne anlaeg stilles krav om forudgaaende godkendelse fra de kompetente myndigheders side. En godkendelse kan kun gives, naar der er truffet alle passende foranstaltninger til at forebygge luftforurening, herunder anvendelse af den bedste tilgaengelige teknologi, medmindre saadanne forebyggende foranstaltninger medfoerer uforholdsmaessigt store omkostninger. Myndighederne skal ligeledes sikre sig, at driften af anlaegget medfoerer betydelig luftforurening. Medlemsstaterne skal ligeledes gennemfoere en politik og en strategi med passende foranstaltninger med henblik paa at tilpasse de eksisterende anlaeg til den bedste tilgaengelige teknologi.

Olieraffinaderier og anlaeg til metalproduktion og forarbejdning er udtrykkeligt medtaget i direktivets bilag I. Asbest indgaar i bilag II, som er listen over de vigtigste forurenende stoffer.

Der er dog ikke i direktivet fastsat emissionsgraensevaerdier for forurenende stoffer.

Paa grundlag af de oplysninger, det aerede medlem er fremkommet med, er det ikke muligt at slutte, at der har vaeret tale om overtraedelse af faellesskabslovgivningen.

(1) EFT L 188 af 16.7.1984.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0116/99

af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen

(22. januar 1999)

Om: Procedure for vurdering af indvirkningen paa miljoeet (85/337/EOEF) og overtraedelsesprocedure mod Det Forenede Kongeriges myndigheder

Vil Kommissionen oplyse, hvilke overtraedelsesprocedurer der siden 1994 er blevet indledt mod Det Forenede Kongerige paa grund af overtraedelse af direktiv 85/337/EOEF(1)? Vil Kommissionen navnlig oplyse, om Pilmuir Quarry, Newton Mearns og Sheephill Quarry, Milton, Dunbartonshire (begge i Skotland) er omfattet af Kommissionens skridt over for Det Forenede Kongeriges myndigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(25. februar 1999)

Kommissionen har ivaerksat fire overtraedelsesprocedurer mod Det Forenede Kongerige i medfoer af EF-traktatens artikel 169, for saa vidt angaar Raadets direktiv 85/337/EOEF. Disse procedurer vedroerer anlaeggelse af en dok, en deponeringsplads, gennemfoerelsen af artikel 7 samt direktivets anvendelsesomraade.

For saa vidt angaar Pilmuir-stenbruddet, indledtes proceduren efter EF-traktatens artikel 169. Dog skoennedes det paa grundlag af Domstolens dom i sag nr. C-431/92, at direktiv 85/337/EOEF ikke fandt anvendelse paa dette projekt, eftersom ansoegningen om tilladelse til projektering var blevet indgivet inden juli 1988. Kommissionen afsluttede denne sag i juli 1997 og underrettede det aerede medlem pr. brev om denne afgoerelse.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0727/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

I oejeblikket foreligger der kun tal for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Hvilke regioner i Sverige mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for maal 1-regioner i denne periode?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0236/99

af Antonio Tajani (PPE) til Raadet

(15. februar 1999)

Om: Rapport fra den italienske hemmelige efterretningstjeneste om brug af euroen til pengevask

Har Raadet kendskab til den rapport fra den italienske hemmelige militaere efterretningstjeneste, SISMI, der den 25. januar 1999 offentliggjordes i dagbladet "Il Messaggero", og i henhold til hvilken euroen kunne taenkes brugt til hvidvaskning af ulovligt erhvervet kapital, der endnu ikke indgaar i det finansielle kredsloeb eller bankkredsloebet?

Agter Raadet at anmode den italienske regering om at faa SISMI-rapporten tilsendt?

Hvilke initiativer agter Raadet at tage for at forhindre, at visse kriminelle aktiviteter faar lov til at fortsaette, indtil maalet med dem er naaet, bl.a. ved hjaelp af informationssystermer og Internet?

Svar

(26. april 1999)

1. Raadet har ikke modtaget den rapport, som det aerede parlamentsmedlem henviser til.

2. For saa vidt angaar spoergsmaalet om hvidvaskning af penge og aktioner, der skal forhindre, at informationssystemer og Internettet anvendes til kriminelle aktiviteter, skal Raadet goere opmaerksom paa foelgende:

- Faelles aktion af 3. december 1998 vedroerende hvidvaskning af penge, identifikation, opsporing, indefrysning, beslaglaegggelse og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart forhold(1);

- handlingsplan af 28. april 1997 til bekaempelse af organiseret kriminalitet(2);

- resolution af 17. januar 1995 om lovlig aflytning af telekommunikation(3).

Raadet henviser ogsaa det aerede parlamentsmedlem til de igangvaerende droeftelser vedroerende:

- en konvention om gensidig retshjaelp i straffesager;

- Raadets afgoerelse, hvorved det paalaegges Europol at beskaeftige sig med bekaempelse af falskmoentneri og forfalskning af betalingsmidler;

- gennemfoerelsen af Raadets konklusioner af 3. december 1998 om elementer, der skal indgaa i EU's strategi til bekaempelse af hoejteknologi-kriminalitet, samt

- en handlingsplan til fremme af en mere sikker anvendelse af Internettet ved bekaempelse af ulovligt og skadeligt indhold paa globale net.

3. Der skal ogsaa henvises til arbejdet i andre fora, f.eks.:

- Europol (harmonisering af det arbejde, der udfoeres af de retshaandhaevende myndigheder i EU med henblik paa at overvaage Internettet; organiseret kriminalitet forbundet med hoejteknologi);

- Europaraadet (Komitéen for Cyberspace-kriminalitet);

- OECD (Komitéen for Information, Databehandling og Kommunikationspolitik; retningslinjer for krypteringspolitik);

- G8 (Gruppen vedroerende Hoejteknologikriminalitet; kontaktnet; principper for bekaempelse af hoejteknologikriminalitet);

- Den Finansielle Aktionsgruppe (Henstillinger om hvidvaskning af penge).

(1) EFT L 333 af 9.12.1998, s. 1.

(2) EFT C 251 af 15.8.1997, s. 1.

(3) EFT C 329 af 4.11.1996, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0647/99

af Ben Fayot (PSE) til Kommissionen

(16. marts 1999)

Om: Kontaktudvalget for arrangementer for AEldre

Kontaktudvalget for AEldre, der bestaar af 5 stoerre europaeiske organisationer, tilrettelaegges af Kommissionen og synes for oejeblikket at vaere inaktivt.

Efter de foreliggende oplysninger lader det til, at Kommissionen oensker at omstrukturere dette udvalg ved at goere det til et permanent forum for aeldre og udvidet til en hel raekke sammenslutninger.

Kan Kommissionen oplyse, om dette forum vil blive oprettet og i givet fald efter hvilke kriterier? Det boer isaer paases, at disse sammenslutninger er repraesentative paa europaeisk plan.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(29. april 1999)

Kontaktudvalget for aeldre er aktivt og fungerer i overensstemmelse med procedurerne i Kommissionens afgoerelse 91/544/EOEF af 17. oktober 1991(1), som udgoer grundlaget for det. Kontaktudvalget moedes to gange om aaret, og dagsordenen omfatter altid en lang raekke emner, som er relevante for aeldre, herunder social beskyttelse, beskaeftigelse og pensioner.

Der har fundet droeftelser sted med medlemmerne af kontaktudvalget med henblik paa at finde metoder til at styrke samarbejdet og koordineringen mellem paneuropaeiske ikke-statslige organisationer (NGO'er), som arbejder inden for aeldreomraadet, for at give denne maalgruppe en hoejere profil paa europaeisk niveau, isaer i aar, som er De Forenede Nationers internationale aar for aeldre.

Paa det sidste moede i kontaktudvalget den 8. marts 1999 stemte stoerstedelen af medlemmerne for etableringen af en arbejdsgruppe, som skal se paa mulighederne for at skabe en europaeisk aeldreplatform. Hvis denne arbejdsgruppe oensker at foreslaa etablering af en saadan platform, skal den endvidere tage stilling til maal, opgaver, regler og forretningsorden (herunder spoergsmaal vedroerende omfanget af mulige medlemmers repraesentation).

(1) EFT L 296 af 26.10.1991.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0828/99

af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Kommissionen

(22. marts 1999)

Om: Ansaettelse af tjenestemaend uden afholdelse af udvaelgelsesproeve

Det fremgaar af nyhedsbrevet Agence Europe (den 5. marts 1999), at Raadet for Den Europaeiske Union har til hensigt at ansaette en gruppe medarbejdere fra det saakaldte Schengen-sekretariat uden krav om udvaelgelsesproeve og uden proevetid, hvilket forekommer at vaere i strid med personalevedtaegtens gaeldende regler.

Anvendelsen af en mulig alternativ ansaettelsesprocedure med hjemmel i artikel 24 i den saakaldte "fusionstraktat" fra 1967 indebaerer, at Raadet paa ganske bestemte betingelser og paa grundlag af et forslag fra Kommissionen og efter hoering af Europa-Parlamentet vil kunne ansaette eksterne medarbejdere som tjenestemaend uden udvaelgelsesproeve. Men denne procedure har Raadet tilsyneladende heller ikke taenkt sig at benytte i denne sammenhaeng.

Hvilke skridt agter Kommissionen - som traktatens vogter - at tage for at imoedegaa dette aabenbare brud paa personalevedtaegtens gaeldende regler og den lige saa soleklare tilsidesaettelse af Kommissionens initiativret, der er stadfaestet i fusionstraktatens artikel 24?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(8. april 1999)

Forespoergselens genstand ligger uden for Kommissionens kompetence (og den beklager ikke at vaere i besiddelse af de oenskede oplysninger).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0083/99

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Motorcyklers indvirkning paa miljoeet

Vil Kommissionen foretage en undersoegelse af motorcyklers miljoemaessige indvirkning paa miljoeet set i forhold til biler, der omfatter energi og de materialer, der anvendes til produktion, brug af infrastruktur (veje, parkeringspladser), overbelastning, larm og genvinding?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(24. marts 1999)

Kommissionen har ikke for oejeblikket planer om at foretage en generel sammenlignende analyse at samtlige miljoemaessige virkninger af motorcykler og biler.

Alt efter miljoemaessig indvirkning kan motorcykler vaere enten mere eller mindre miljoeskadelige end biler. Mens motorcykler for eksempel bruger mindre energi og plads paa vejene, kan de frembringe stoerre emissioner af visse forurenende stoffer, ligesom de kan foraarsage stoejgener. Stoejplagen er dog som oftest snarere en foelge af slet adfaerd fra motorcyklistens side end af koeretoejets konstruktion og udformning.

For saa vidt angaar indflydelsen paa luftens kvalitet, vil mulighederne for paa laengere sigt at nedbringe motorcyklernes emissioner yderligere blive taget med i betragtning inden for rammerne af Auto-Oil II-programmet, hvorunder man sammenligner forskellige loesninger til at opfylde Faellesskabets luftkvalitetsmaalsaetninger. Det er Kommissionens agt at forelaegge et forslag om motorcyklers emissioner inden udgangen af 1999.

Med hensyn til stoejen angiver Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 97/24/EF af 17. juni 1997 om dele af og kendetegn ved to- og trehjulede motordrevne koeretoejer(1) de seneste reduktioner paa dette omraade.

Motorcykler vil fortsat vaere en vaesentlig bestanddel af Faellesskabets transportsystem ved siden af andre transportmidler.

(1) EFT L 226 af 18.8.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1077/99 af Glenys KINNOCK Støtte til gulvbelægningsindustrien i Europa



EF-Tidende nr. C 370 af 21/12/1999 s. 0161



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1077/99 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (21. april 1999) Om: Stoette til gulvbelaegningsindustrien i Europa Kan Kommissionen oplyse, hvor stor stoette der er ydet til gulvbelaegningsindustrien i medlemsstaterne? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (6. maj 1999) Kommissionen beklager, at den ikke raader over tilstraekkelige oplysninger til at besvare forespoergslen. Stoerstedelen af den stoette, der ydes af medlemsstaterne, ydes inden for rammerne af stoetteordninger, der er godkendt af Kommissionen. Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at underrette Kommissionen om individuelle stoetteprojekter inden for disse ordninger, f.eks. inden for gulvbelaegningsindustrien.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0177/99

af Dietrich Elchlepp (PSE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: El-forsyningsledningen Marokko-Spanien

1. Hvordan vurderer Kommissionen det energipolitiske forslag om i projektfortegnelsen over transeuropaeiske net at optage en el-forsyningsledning fra Marokko til Spanien og derfra tilfoere den det europaeiske el-net for at skabe en vigtig forudsaetning for en billig og miljoevenlig el-produktion ved hjaelp af udstrakte vindenergianlaeg i det yderst vindrige vestlige Sahara?

2. Ville dette projekt kunne finansieres inden for rammerne af MEDA-programmet?

3. Mener Kommissionen, der er mulighed for forinden i samraad med Marokkos regering at finansiere henholdsvis medfinansiere en feasibility-undersoegelse herom, der undersoeger alle oekonomiske, tekniske og statsretslige spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(17. marts 1999)

1. Det projekt, som det aerede medlem omtaler, er allerede realiseret. Elsammenkoblingen mellem det statslige marokkanske net og det spanske elnet blev indviet i 1998. Dette goer det i dag muligt at overfoere op til 700 megawatt i de to retninger i trancher paa 20 minutter.

2. Der er ydet finansiel stoette paa 80 mio. EUR til projektet som led Den Europaeiske Investeringsbanks (EIB) laangivning i forbindelse med den fjerde finansprotokol EF-Marokko (1992-1996).

EIB spiller en rolle som laangiver i kraft af "det horisontale finansielle samarbejde", som er et finansielt instrument i den nye Middelhavspolitik, og som anvendes i forbindelse med investeringer, der er af faelles interesse for medlemsstaterne og Middelhavstredjelande i den sydlige del af Middelhavsomraadet.