ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1692/02

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(12. juni 2002)

Om: Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2001 om trafiksikkerhed

Kommissionen bedes oplyse, hvilke fremskridt der er sket i forbindelse med de foranstaltninger og prioriteringer, der blev redegjort for i Europa-Parlamentets beslutning om trafiksikkerhed af 18. januar 2001.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(1. august 2002)

Ud over at have opfulgt en række foranstaltninger, som var blevet iværksat de foregående år, har Kommissionen lanceret en række nye initiativer med henblik på at nå det fastsatte mål på en halvering af antallet af trafikdræbte frem til år 2010, sådan som det foreslås i hvidbogen om den europæiske transportpolitik(1).

I den forbindelse kan der blandt andet nævnes følgende:

- forslag vedrørende hastighedsbegrænsende anordninger, brug af sikkerhedssele, maksimal køretid for erhvervschauffører samt køretøjernes front; for så vidt angår disse fire emner, er vedtagelsesprocessen i gang i de lovgivende institutioner

- udvikling og udbredelse af databasen vedrørende færdselsulykker (en indledende serie ulykkesstatistikker foreligger nu på Europa-netstedet)

- lancering af storstilede kampagner vedrørende spirituskørsel samt unge trafikanters adfærd i trafikken

- udbygning af samarbejdet mellem medlemsstaternes trafikkontrolinstanser via et samarbejde mellem deres færdselspoliti

- overgang til den operationelle fase i det sjette rammeprogram for forskning, som omfatter alle aspekter af færdselssikkerheden

- diverse refleksioner og undersøgelser vedrørende trafikanters adfærd, køretøjsteknologi, vejinfrastruktur og -teknologi samt bekæmpelse af såvel tilladte som ulovlige rusmidler.

En EU-handlingsplan for færdselssikkerhed, hvori der redegøres for de ovennævnte foranstaltninger og for andre, fremtidige foranstaltninger, vil i nær fremtid blive gjort til genstand for en meddelelse fra Kommissionen.

(1) Den europæiske transportpolitik frem til år 2010 de svære valg, KOM(2001) 370 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1905/02

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(2. juli 2002)

Om: Forstyrrende lyde og perkussionslyde, der påvirker tunghøre

Er Kommissionen klar over, at forstyrrende lyde eller perkussionslyde i tv skaber problemer for tunghøre?

Agter Kommissionen at undersøge spørgsmålet vedrørende forstyrrende lyde og perkussionslyde, som tv-apparater udsender?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(20. september 2002)

Kommissionen råder ikke over oplysninger om forekomsten af negative påvirkninger af høreevnen, som specifikt skyldes lyde, der udsendes af tv-apparater.

Disse produkters sikkerhed er sikret ved, at de skal leve op til de europæiske standarder for markedsføring. Sikkerheden eksisterer dog kun, når produktet anvendes på den måde, som er angivet af producenten.

Kommissionen har under de nuværende forhold ikke i sinde at iværksætte en særlig undersøgelse inden for dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2045/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(10. juli 2002)

Om: Balancer

Kan Kommissionen nævne de af EU's medlemsstater, der udarbejder en form for overslag over aktiver og passiver for de enkelte økonomiske sektorer, herunder også den offentlige sektor?

Vil Kommissionen, for så vidt medlemsstaterne opstiller sådanne balancer for den offentlige sektor, forelægge de seneste forhåndenværende tal for aktiver, passiver og nettoformue?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(9. august 2002)

Som led i det europæiske national- og regionalregnsskabssystem(1) skal alle medlemsstater udarbejde status over konsoliderede og ikke-konsoliderede finansielle aktiver og passiver for alle sektorer, bortset fra de tre medlemsstater, der er fritaget, dvs. Grækenland, Irland og Luxembourg (første indberetning i 2005).

Nogle data om finansielle aktiver er allerede offentliggjort. Dataene for den offentlige sektor er endnu ikke offentliggjort af Eurostat.

(1) Tabel 7 i bilag B i Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab EFT L 310 af 30.11.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1792/02

af Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. juni 2002)

Om: Udbygning af havnen i Port-Vendres (F66)

Den katalanske havn i Port-Vendres i Rousillon i det franske departement Pyrénées-Orientales skal udbygges som led i en regionalplan, der fremgår af et dokument af 11. juli 2000.

En stor del af indbyggerne i Port-Vendres er imod dette byggeri, der støttes af EU (EFRU), og har sluttet sig sammen i en forening, der kalder sig Ensemble pour Port-Vendres. I et dossier, som foreningen den 28. maj 2001 sendte til kommissær Michel Barnier, redegør den for de uoprettelige skader, der vil ske i dette fredningsværdige område, især som følge af betonneringen af kommunens to sidste strande.

Har Kommissionen mulighed for at undersøge, om dette projekt rent faktisk har modtaget EU-støtte? Vil den i bekræftende fald kontrollere, om de gennemførte eller projekterede arbejder overholder EU-direktiverne vedrørende miljøbeskyttelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(19. juli 2002)

Efter de oplysninger, der er indhentet fra de franske regionale myndigheder, har det projekt, det ærede medlem nævner, ikke fået tilskud fra strukturfondene.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1809/02

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(24. juni 2002)

Om: Indgreb i Neda-flodens leje

Ifølge oplysninger fra lokale instanser og beboere i Messinia amt bliver der opgravet sand og grus i Neda-flodens leje, og dumpet byggeaffald fra vejarbejde i forbindelse med anlæg af en tilstødende vej inden for rammerne af projektet forbedring af provinshovedvej nr. 29 i Messinia amt, (afsnittene Sidirokastro-Avlona-Platania-amtsgrænse) anden fase hvilket har negativ indvirkning på miljøet og biodiversiteten i området.

Eftersom det pågældende projekt bliver finansieret gennem EU-midler, vil Kommissionen da undersøge, hvorvidt disse indgreb er i overensstemmelse med den europæiske miljølovgivning og endvidere oplyse, om der er blevet udarbejdet en undersøgelse af projektets indvirkning på miljøet?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-1808/02 og E-1809/02

(19. juli 2002)

Ansvaret for udvælgelse af projekter under de programmer, der medfinansieres af strukturfondene, ligger hos de kompetente nationale eller regionale myndigheder.

Ifølge oplysninger fra de græske myndigheder gav det græske miljøministerium, i forbindelse med beslutningen om at lade det omhandlede projekt indgå i det regionale operationelle program for Peloponnes inden for rammerne af den anden EF-støtteramme for perioden 1994-1999, præfekturen Messinia dispensation fra forpligtelsen til at foretage en miljøundersøgelse. Denne dispensation var betinget af en række obligatoriske bestemmelser vedrørende miljøbeskyttelse, som udtrykkeligt blev meddelt den endelige modtager af dispensationen.

Under arbejdernes udførelse foretog både ovennævnte ministerium og de lokale myndigheder en række kontrolbesøg på stedet for bl.a. at kontrollere, at disse betingelser blev overholdt.

Ved disse kontrolbesøg skulle det være blevet konstateret, at de krævede bestemmelser ikke blev opfyldt på tilfredsstillende vis. Den regionale myndighed, der er ansvarlig for programmets gennemførelse, standsede derfor arbejderne i januar 2001 og anmodede kontrahenten om at gennemføre nogle supplerende undersøgelser, der skulle bruges som teknisk grundlag for færdiggørelse af projektet og retablering af stedet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1408/02

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(22. maj 2002)

Om: Sprogordningen med hensyn til fællesskabspatentet

Den 10. april 2002 forspildte Europa-Parlamentet sin sidste mulighed for at foreslå Rådet at udvide sprogordningen i fællesskabspatentet til alle officielle EU-sprog.

I en skrivelse til kommissionen for den kulturelle aftale mellem Flandern og Nederlandene giver Lous Michel, Belgiens udenrigsminister, udtryk for, at han har fuld forståelse for den betydning, som kommissionen (kulturel aftale mellem Flandern og Nederlandene) tillægger anvendelsen af nederlandsk på lige fod med andre sprog i patentbureauet. Samtidig oplyste han, at hans tjenester så snart det spanske formandskab fremlagde konkrete forslag herom ville sammenkalde til et særligt koordinationsmøde, således at det belgiske standpunkt i sagen kunne formuleres, idet der samtidig skulle tages hensyn til spørgsmålene fra den flamske side.

1. Anser Rådet det nuværende forslag vedrørende sprogbrug ved fællesskabspatentet for at være i overensstemmelse med princippet om ikke-diskrimination af fællesskabssprog? I bekræftende fald: hvordan argumenterer det så for udelukkelsen af nederlandsk, græsk, finsk, portugisisk, svensk og dansk? I benægtende fald: hvad vil det gøre for at forhindre diskriminationen af seks af Fællesskabets officielle sprog?

2. Vil Rådet også fremover sørge for, at denne form for diskrimination udelukkes, selv om der gennem en udspekuleret udvælgelse af sprog tilsyneladende opnås et bredt demokratisk flertal i Europa-Parlamentet og andre EU-organer.

3. Kan Rådet oplyse, om det spanske formandskab i mellemtiden har fremlagt konkrete forslag om dette spørgsmål?

Svar

(3. oktober 2002)

1. Rådet er blevet gjort bekendt med de ændringer, Europa-Parlamentet foreslog den 10. april 2002 til forslaget til Rådets forordning om fællesskabspatentet, herunder ændringerne vedrørende sprogordningen; Rådet har endnu ikke foretaget en detaljeret gennemgang af disse ændringer.

2. For så vidt angår princippet om ikke-forskelsbehandling minder Rådet om, at Det Europæiske Råd i Barcelona erklærede, at EF-patentet skal være et effektivt og fleksibelt instrument, som virksomhederne kan erhverve til en overkommelig pris, men skal samtidig følge principperne om retlig sikkerhed og ikke-forskelsbehandling mellem medlemsstaterne og sikre et højt kvalitetsniveau. Det er inden for rammerne af dette mandat, at Rådet fortsætter sin gennemgang af patentordningen og dens sproglige aspekter.

3. På sin samling den 21. maj 2002 behandlede Rådet et udkast til fælles politiske retningslinjer, som formandskabet havde forelagt, vedrørende de vigtigste principper for EF-patentet og dets karakteristika, herunder de sproglige aspekter. Rådet blev enigt om, at disse fælles politiske retningslinjer skulle danne grundlag for det videre arbejde. Rådet vil se nærmere på ligevægten i den samlede pakke, der bliver resultatet heraf, og sørge for at den endelige aftale opfylder de kriterier, Det Europæiske Råd har fastlagt, og imødekommer virksomhedernes behov.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1372/02

af Bob van den Bos (ELDR) til Rådet

(14. maj 2002)

Om: Forbindelserne EU-Burma

Den Europæiske Unions fælles holdning vedrørende Burma skal revideres inden den 29. april.

Situationen i Burma er stadig urovækkende: der tages stadig overhovedet ikke hensyn til nøglekravene vedrørende menneskerettigheder og demokrati. Der er i de seneste måneder ikke gjort konkrete fremskridt i de hemmelige drøftelser mellem militærjuntaen (SPDC) og den oppositionelle Nationale Liga for Demokrati (NLD). Endvidere holdes mindst 1 500 politiske fanger stadig bag tremmer, der foregår stadig tvangsarbejde mange steder i Burma, og de mange etniske mindretal inddrages stadig ikke i normaliseringsprocessen.

1. Deler Rådet den opfattelse, at Den Europæiske Union må holde fast ved den nuværende fælles holdning, så længe situationen i Burma med hensyn til menneskerettighederne og på de ovennævnte områder ikke bliver bedre? I benægtende fald hvorfor ikke?

2. Går Rådet ind for at udelukke Burma fra ASEM-mødet i september? I benægtende fald hvorfor ikke? I bekræftende fald hvordan?

3. I efteråret 2000 opfordrede ILO alle lande, arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer i verden til at tage forbindelserne med Burma op til revision på grund af den åbenlyse karakter og omfanget af tvangsarbejde i landet. Vil Rådet hurtigst muligt gøre en indsats for at hindre, at ILO-standpunktet vedrørende Burma muligvis udvandes af andre asiatiske lande? I bekræftende fald hvordan?

Svar

(3. oktober 2002)

Som det ærede medlem måske er klar over, forlængede Rådet den 22. april gyldigheden af sin fælles holdning vedrørende Burma med yderligere seks måneder. Det har siden givet udtryk for sin tilfredshed med, at Daw Aung San Suu Kyi blev løsladt fra husarrest den 6. maj. Rådet er af den opfattelse, at hendes

løsladelse vil vise sig kun at være af betydning, hvis den resulterer i hurtigere og mere konkrete fremskridt hen imod national forsoning, respekt for menneskerettighederne hvorunder også hører løsladelse af politiske fanger ophør af krænkelser af mindretal og tilbagevenden til demokrati i Burma/Myanmar. Da Rådet forlængede gyldigheden af sin fælles holdning i oktober 2001, var det enigt om at ville tage den op til fornyet overvejelse når som helst, dersom udviklingen i Burma/Myanmar skulle kræve det. Dette er fortsat tilfældet.

På mødet i ILO i juni 2002 hilste den spanske delegerede på EU's og de associerede medlemmers vegne udnævnelsen af en midlertidig ILO-forbindelsesofficer i Burma/Myanmar velkommen. Der blev imidlertid ytret bekymring over de mange reformer, der stadig mangler at blive gennemført, hvis tvangsarbejde skal afskaffes endeligt. Da der kun var gjort beskedne fremskridt, pointerede EU, at overvejelser i retning af at ophæve ILO-foranstaltningerne over for Burma stadig ligger et godt stykke ud i fremtiden.

Burma/Myanmar er ikke medlem af ASEM og deltager derfor ikke i ASEM-topmødet til september.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1936/02 af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen. Georgien.



EU-Tidende nr. 028 E af 06/02/2003 s. 0158 - 0158



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1936/02 af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen (26. juni 2002) Om: Georgien I sit svar på spørgsmål H-0372/02(1) har Kommissionen opstillet en lang liste over de alvorlige problemer, Georgien står over for. Finder Kommissionen ikke, at der ville være opstået en situation, der var lige så alvorlig, om ikke værre, i de nuværende ansøgerlande hvis der ikke havde været en tydelig udsigt til optagelse i Unionen og der som følge heraf var åbnet forhandlinger med dem? Finder Kommissionen følgelig ikke, at der er risiko for, at dens reprimander efter omstændighederne kun er tomme floskler eller lette alibier, og at det eneste politiske svar på den situation, der findes i Georgien, under hensyntagen til både Georgiens og Unionens åbenlyse interesser består i straks at medtage Georgien på listen over ansøgerlande og på grundlag af et nært samarbejde mellem Georgiens myndigheder og Unionen at udarbejde en tidsplan for reformer, som tillader Georgien så hurtigt som muligt at blive optaget i EU? (1) Skriftligt svar af 11.6.2002. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten (22. juli 2002) Af de grunde, der blev nævnt som svar på mundtlig forespørgsel H-0372/02 under spørgetiden ved Parlamentets samling i juni 2002, finder Kommissionen, at det under de nuværende omstændigheder ikke er hensigtsmæssigt at gå ind på spørgsmålet, selv som en teoretisk mulighed, om eventuelt medlemskab af EU eller ansøgerstatus for Georgien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1716/02 af Carlos Coelho (PPE-DE) til Kommissionen. Fortegnelse over tjenestemænd.



EU-Tidende nr. 028 E af 06/02/2003 s. 0130 - 0130



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1716/02 af Carlos Coelho (PPE-DE) til Kommissionen (13. juni 2002) Om: Fortegnelse over tjenestemænd I forlængelse af min forespørgsel E-3033/01(1) ønsker jeg at få udleveret en fortegnelse over det samlede antal tjenestemænd, som arbejder i Kommissionen, især i kategori A og B, fordelt på enkelte kategorier og nationalitet. (1) EFT C 115 E af 16.5.2002, s. 216. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock (11. juli 2002) En oversigt over Kommissionens tjenestemænd pr. 1. juni 2002 fordelt på nationalitet, kategori (kun A og B) og lønklasse, som defineret i Vedtægten, vil blive sendt direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0419/02

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. februar 2002)

Om: Udgifterne til konventet om institutionelle reformer

Kan Kommissionen gøre rede for, hvad den ved om de beregnede samlede udgifter og de forskellige budgetposter til konventet om Europas fremtid, og om hvilke udgiftsposter der skal finansieres af henholdsvis Rådet, Kommissionen, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyerpå skriftlige forespørgsler E-0139/02, E-0337/02 og E-419/02

(15. maj 2002)

Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedtog den 28. februar 2002 en interinstitutionel aftale om deres respektive bidrag til finansieringen af Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid. Aftalen bygger på et anslået budget for konventet på 4 mio. EUR for det første budgetår, dvs. fra marts til december 2002.

Dette beløb vil blive overført fra EU's almindelige budget til en særlig fond uden for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget med følgende fordeling:

- 1 mio. EUR fra sektion I (Parlamentet),

- 0,4 mio. EUR fra sektion II (Rådet) og

- 2,6 mio. EUR fra sektion III (Kommissionen) del A.

Disse beløb udgør 0,1 % af den enkelte institutions driftsudgifter eksklusive pensioner.

Den 28. februar 2002 vedtog budgetmyndigheden et ændringsbudget med de nødvendige budgetposter og den nødvendige overførsel af bevillinger til virkeliggørelse af disse bidrag.

I henhold til de regler, som de tre institutioner har fastlagt, skal konventets budget vedtages på forslag af konventets generalsekretær, og efter at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen har godkendt det.

Konventets budget omfatter i princippet ikke rejse- og opholdsudgifter for konventets medlemmer (med undtagelse af dets præsidium), idet disse dækkes af Parlamentet, medlemsstaterne og de kandidatlande, som medlemmerne kommer fra, løn til medlemmerne af konventets sekretariat, når disse er udsendt af EU-institutionerne, og visse udgifter til infrastruktur (herunder tolkning, oversættelse, bygninger og personale), som dækkes af de tre institutioner, der er værter for konventets møder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2015/02

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Kommissionen

(9. juli 2002)

Om: Udviklingsplan for Campo de Gibraltar

Har Kommissionen kendskab til, hvor langt man er nået med forhandlingerne mellem Det Forenede Kongerige og Spanien om overherredømmet over Gibraltar?

I fald der ikke er gjort fremskridt i forhandlingerne, vil Kommissionen da fortsat overveje en udviklingsplan for Campo de Gibraltar med støtte fra strukturfondene og Samhørighedsfonden?

Vil Kommissionen kæde denne plan for økonomisk og social udvikling sammen med resultatet af forhandlingerne om suverænitetsspørgsmålet?

Mener Kommissionen ikke, at en ambitiøs udviklingsplan for Campo de Gibraltar, som vil kunne afhjælpe de alvorlige mangler, vil være afgørende for, at den mistillid, som findes på begge sider af hegnet, kan bringes ud af verden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(2. august 2002)

Forhandlingerne mellem Det Forenede Kongerige og Spanien vedrørende Gibraltar forbliver en bilateral affære mellem disse to medlemsstater.

Dog blev Kommissionen på Det Europæiske Råds møde i Barcelona opfordret til at undersøge, hvordan Unionen vil kunne bidrage til at få en aftale bragt i stand. Så snart en sådan aftale kan indgås, vil Kommissionen fremsætte de nødvendige forslag med henblik herpå.

Regionen El Campo de Gibraltar modtager allerede fællesskabsstøtte i perioden 2000-2006 inden for rammerne af strukturfondene og Samhørighedsfonden.

For så vidt angår fællesskabsfinansiering under mål 1, drager El Campo de Gibraltar allerede fordel af samfinansiering som led i det operative program for Andalusien (7,8 mia. EUR i fællesskabsstøtte). Via Samhørighedsfonden drager regionen fordel af samfinansieringer i forbindelse med infrastrukturer til bortskaffelse af fast husholdningsaffald samt til udbedring og modernisering af havneinfrastrukturen i San Roque, en af de syv kommuner i El Campo de Gibraltar.

Endelig deltager El Campo de Gibraltar også i fællesskabsinitiativet med betegnelsen Interreg IIA som led i programmet Marokko-Spanien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2068/02

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(12. juli 2002)

Om: Indførsel af levende dyr fra central- og østeuropæiske lande

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange (i) kalve på under seks måneder og (ii) lam der blev importeret til Den Europæiske Union fra de central- og østeuropæiske lande i (a) 2000 og (b) 2001, og hvor stort et antal dyr fra disse to dyrearter der blev importeret til hver enkelt modtagermedlemsstat i de to pågældende år?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. august 2002)

Kommissionen har ingen informationer om de importerede kalves alder.

Dog giver anvendelsen af vægtkriteriet følgende opdeling for Fællesskabets import af levende hornkvæg fra central- og østeuropæiske lande i 2000 og 2001:

>TABELPOSITION>

De tilsvarende importdata for lam fra central- og østeuropæiske lande ser ud som følger:

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2622/02

af Bert Doorn (PPE-DE) til Kommissionen

(12. september 2002)

Om: Forstærkning af Sliedrecht-digerne, fornyet udsættelse af beslutningen og Kommissionens svar på spørgsmål nr. H-0578/02

I svaret af 3. september 2002 på mit spørgsmål H-0578/02(1) om digeafsnittene i Sliedrecht anfører Kommissionen ikke én eneste plausibel årsag til den meget langsomme behandling af denne sag.

Den gentager blot, at en i øjeblikket stadig behandler den nederlandske regerings detaljerede svar på Kommissionens begrundede udtalelse af 26. juli 2001. Dette detaljerede svar har den vel at mærke modtaget den 11. oktober 2001.

Er Kommissionen klar over, at der her er tale om beslutningstagning om en forstærkning, der gentagne gange er blevet udsat på grund af Kommissionens intervention?

Er Kommissionen klar over, at yderligere udsættelse af denne forstærkning af digerne kan føre til farlige situationer?

Er Kommissionen klar over, at tilliden fra borgerne, der havde stolet på aktiv intervention fra Kommissionens side, lider alvorlig skade på grund af den forsinkede behandling af denne sag?

(1) Skriftligt svar af 3.9.2002.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(10. oktober 2002)

Kommissionen vil gerne oplyse det ærede medlem om, at den oprindelige årsag til, at den ville se nærmere på denne sag, hovedsagelig var uklarheden i den nederlandske lovgivning med hensyn til behovet for en miljørisikovurdering (VVM-vurdering) for digeprojekter i henhold til Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet(1). Under den igangværende overtrædelsesprocedure har Nederlandene vedtaget en ny lovgivning på dette område. Ifølge Kommissionen udgør denne nye lovgivning et mere tilfredsstillende grundlag for beslutningen om, hvorvidt der er behov for en VVM-vurdering i relation til digeprojekter.

Kommissionen nærer den opfattelse, at dette lovgivningsmæssige fremskridt skal tages i betragtning i forbindelse med sagen om Sliedrecht-digerne. Kommissionen håber at nå frem til endelige konklusioner vedrørende dette digeprojekt snarest muligt.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985, som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1977, EFT L 73 af 14.3.1997.