ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2775/97 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Natura 2000 og de oekonomiske konsekvenser

De Natura 2000-netvaerker, der skal oprettes i henhold til direktivet om levesteder, giver anledning til konflikter mellem forskellige interesser i EU's medlemslande.

Kommissionen bedes oplyse, om der f.eks. kan forbydes efterforskning efter raastoffer i de naturomraader, der hoerer til Natura 2000-netvaerket?

Desuden bedes det oplyst, hvem der kan give tilladelse til anvendelse af Natura-omraaderne, f.eks. af oekonomiske hensyn? Har Kommissionen ret til at blande sig i medlemsstaternes udvaelgelse af omraaderne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. september 1997)

Natura 2000-nettet foeres ud i livet i henhold til Raadets direktiv 92/43/EOEF (habitat-direktivet) ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )). I dettes artikel 6 er det fastsat, at medlemsstaterne skal traeffe passende foranstaltninger for at undgaa forringelse af naturtyperne og levestederne for arterne i de saerlige Natura 2000-bevaringsomraader.

Direktivet indeholder ikke specifikke bestemmelser om forbud mod eller tilladelse til hvervsaktiviteter. Alle planer eller projekter (f.eks. en koncession til minedrift), som kan forventes at ville paavirke et Natura 2000-omraade, skal paa forhaand vurderes af den paagaeldende medlemsstat (artikel 6, stk. 3 og 4),

Hvis en medlemsstat beslutter sig for at give tilladelse til et projekt til trods for dets negative foelger for bevaringen af et givet omraade, skal medlemsstaten underrette Kommissionen om de foranstaltninger, den har vedtaget for at raade bod herpaa. Hvis den paagaeldende lokalitet rummer en prioriteret naturtype eller art, skal der indhentes udtalelse fra Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2679/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Topmoedet i Amsterdam og ny beskaeftigelse

Vil de nye beskaeftigelsesmaessige tiltag, der blev vedtaget paa det seneste topmoede i Amsterdam, efter Kommissionens opfattelse fremme skabelsen af nye arbejdspladser, lokale initiativer paa beskaeftigelsesomraadet samt beskaeftigelsesaftaler i bestemte regioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (25. september 1997)

Det nye kapitel om beskaeftigelse i Amsterdamtraktaten indeholder to typer af bestemmelser, som vil stimulere skabelsen af arbejdspladser. For det foerste styrker artikel [4] koordineringen af medlemsstaternes beskaeftigelsespolitik. Raadet vil hvert aar vedtage retningslinjer for beskaeftigelse, som medlemsstaterne skal tage hensyn til i deres beskaeftigelsespolitik. Gennemfoerelsen af disse retningslinjer vil blive behandlet paa faellesskabsplan, hvor Raadet faar mulighed for at udsende henstillinger til medlemsstaterne. For det andet giver artikel [5] Raadet mulighed for at vedtage stoetteforanstaltninger med henblik paa at udvikle udvekslingen af information og god praksis, udarbejde sammenlignende analyser og raadgivning samt fremme innovative metoder og udveksle erfaringer, bl.a. gennem anvendelse af pilotprojekter.

I overensstemmelse med resolutionen om vaekst og beskaeftigelse fra Det Europaeiske Raad i Amsterdam vil Kommissionen i oktober foreslaa de foerste retningslinjer for beskaeftigelsen. Dette forslag vil bl.a. beskaeftige sig med nye lokale udviklings- og beskaeftigelsesinitiativer og gennemfoerelse af de territoriale beskaeftigelsespagter. Disse to redskaber vil vaere en stoette for udnyttelsen af nye beskaeftigelseskilder.

De eksisterende budgetkonti B3-4010 (Beskaeftigelsespolitik og arbejdsmarkedet) og B3-4013 (Det tredje system og beskaeftigelse) har allerede sat Kommissionen i stand til at gennemfoere det indledende arbejde paa det omraade, der daekkes af artikel [5], bl.a. vedroerende det »tredje systems« beskaeftigelsespotentiel paa omraaderne daglige tjenesteydelser, tjenesteydelser til forbedring af livskvalitet samt kulturelle og fritidsrelaterede tjenesteydelser. Det er Kommissionens hensigt at styrke sine aktiviteter paa dette omraade i naer fremtid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2595/97 af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen (17. juli 1997)

Om: Opfoerelse af en indre havn i Segrate-Lacchiarella

Den 24. maj 1996 forelagde undertegnede Kommissionen en skriftlig forespoergsel (E-1283/96) ((EFT C 322 af 28.10.1996, s. 50. )), hvori jeg anmodede om oplysninger om EU-finansieringerne i forbindelse med opfoerelsen af den indre havn i Segrate-Lacchiarella, hvis anvendelse er behaeftet med forskellige uregelmaessigheder. I mellemtiden har nogle italienske dommere den 12. juni 1997 fremsendt en »avviso di garanzia« (meddelelse om undersoegelse) til forskellige politikere og embedsmaend, som er involveret i Segrate-Lacchiarella-projektet, herunder det medlem af Lombardiets regionalraad, som saerlig beskaeftiger sig med transportomraadet, Giorgio Pozzi. Sammen med andre personer er han tiltalt for bedrageri, svindel til skade for staten, korruption, forfalskede regnskaber, embedsmisbrug og svig. Ifoelge dommerne skulle de tiltalte have anvendt en finansiering paa to en halv milliard lire bestemt til andre formaal til opfoerelse af den indre havn.

Agter Kommissionen ikke paa baggrund af de seneste begivenheder at annullere sine finansieringer til den indre havn i Segrate-Lacchiarella, i det mindste indtil der hersker total juridisk klarhed med hensyn til det administrative ansvar hos de personer, som er omfattet af en »avviso di garanzia« fra det italienske retsvaesen?

Mener Kommissionen ikke, at dette projekt aabent strider imod de direktiver, som er citeret i svaret paa min forespoergsel E-1283/96?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (3. oktober 1997)

Kommissionen er ikke bekendt med, at EU skulle have ydet tilskud til det af det aerede medlem naevnte projekt. Kommissionen har i sit svar paa hans tidligere spoergsmaal (skriftlig forespoergsel nr. 1283/96 ((EFT C 322 af 28.10.1996. ))) redegjort for, hvilke oplysninger den har brug for for at kunne gribe ind over for de italienske myndigheder. Det maa imidlertid konstateres, at det aerede medlem ikke er fremkommet med disse oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2573/97 af Bill Miller (PSE) til Kommissionen (15. juli 1997)

Om: Udvidelse af Unionen

Er Kommissionen enig i, at den kendsgerning, at der ikke blev opnaaet en institutionel reform i Amsterdam-traktaten, vil forsinke udvidelsen af Unionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (10. september 1997)

Afslutningen i juni paa den regeringskonference, der resulterede i Amsterdam-traktaten, banede vej for at indlede udvidelsesprocessen (formandskabets konklusioner fra Det Europaeiske Raad i Amsterdam).

I henhold til den protokol om institutionerne, der er knyttet til traktaten, skal der foer en udvidelse ske en begraensning af antallet af kommissaerer til én pr. medlemsstat, ledsaget af en aendring af stemmevaegtningen. Yderligere omfattende institutionelle reformer maa gaa forud for en udvidelse med mere end fem nye medlemsstater gennem indkaldelse af en ny regeringskonference.

Kommissionen foreslog i sin »Agenda 2000« at indlede udvidelsesforhandlinger med seks af ansoegerlandene og saa tidligt som muligt efter aar 2000 at indkalde til en ny regeringskonference med henblik paa de institutionelle reformer, der er noedvendige foer udvidelsen.

Det fremgaar af ovenstaaende, at opgaven med at gennemfoere de noedvendige institutionelle reformer komplicerer udvidelsesprocessen, men ikke noedvendigvis forsinker den.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2192/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Registrering og sikkerhedsgaranti i forbindelse med Novel Food-produkter

Er det fastsat, at myndigheder skal registrere, hvilke levnedsmidler de forskellige producenter tilfoerer genetisk modificerede produkter, saaledes at der kan ske en global tilbagekaldelse af produkterne, saafremt der efter indtagelse af saadanne levnedsmidler optraeder eventuelle sundhedsmaessige foelgevirkninger, som ikke for oejeblikket kan udelukkes?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2192/97 og E-2204/97 (28. oktober 1997)

Uden at det beroerer de nationale bestemmelser paa omraadet, er det f.eks. i artikel 5 i den forordning, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, allerede fastsat, at der skal offentliggoeres en oversigt over anmeldelsen. Det samme gaelder for de afgoerelser, der skal traeffes i henhold til artikel 7, stk. 3, i denne forordning.

Disse bestemmelser skulle i givet fald goere det lettere for en medlemsstat at ivaerksaette artikel 12 i forordningen med henblik paa at begraense eller suspendere handelen med eller anvendelsen af et levnedsmiddel eller en levnedsmiddelingrediens, som udgoer en sundhedsrisiko, paa sit omraade.

Endelig bestemmer artikel 14, uden at det beroerer hverken bestemmelserne i forordningens artikel 10, de nationale bestemmelser eller i givet fald bestemmelserne i artikel 22 i direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990. )), at Kommissionen skal udsende en beretning om gennemfoerelsen af forordningen og undersoege »dens indvirkning paa forbruger-oplysningen«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2748/97 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Handicappede arbejdstageres rettigheder i EU

Er det Kommissionens opfattelse, at der er store forskelle mellem medlemsstaternes nationale lovgivning vedroerende handicappede arbejdstageres rettigheder?

Hvorledes har Kommissionen forsoegt at laere af og overfoere bedste praksis i medlemsstaterne paa dette omraade?

Har Kommissionen kendskab til det britiske Remploy Ltd.'s initiativer og resultater, og ville det vaere paa sin plads at laere af og overfoere denne organisations erfaringer?

Svar adgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. oktober 1997)

Der findes faktisk forskelle i medlemsstaternes lovgivning om handicappede arbejdstageres rettigheder.

Kommissionen har udviklet initiativer med sigte paa at identificere god praksis og organisere udveksling mellem medlemsstaterne paa dette omraade, bl.a. gennem Helios II-programmet og faellesskabsinitiativet Emploi-Horizon. Oplysninger om de erfaringer, disse aktioner har givet anledning til, sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Det organ, det aerede medlem naevner, har rent faktisk modtaget stoette fra Faellesskabet inden for rammerne af det naevnte program og initiativ, hvilket har muliggjort en udbredelse af dets viden og erfaring paa faellesskabsplan.

I oevrigt vil Kommissionen inden for rammerne af sin aarsberetning om beskaeftigelsen i Europa i 1997 udarbejde et saerligt kapitel om handicappedes beskaeftigelsessituation. Endelig forberedes der i oejeblikket en meddelelse, der tager sigte paa at fremme en sammenhaengende strategi i politikken for beskaeftigelse af handicappede.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2559/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Transport af levende dyr

Kommissionen har foreslaaet et nyt direktiv, der specificerer de tekniske krav til koeretoejer, der benyttes til transport af levende dyr. Forbedring af forholdene m.h.t. dyrs velfaerd gaar for at vaere et af de vigtigste maal i dette direktiv.

Paa hvilket grundlag mener Kommissionen dette nye direktiv vil forbedre standarden m.h.t. dyrs velfaerd? Kan den oplyse enkeltheder om, hvilke raad den fik fra veterinaereksperter og eksperter inden for dyrevelfaerd under udarbejdelsen af dette direktiv?

Har Kommissionen overvejet at indstille EU-stoette til eksporthandel med levende dyr som et middel til at goere en ende paa den grusomme behandling af dyr, som denne handel indebaerer? Har det overvejet nogen politiske forslag med henblik paa at fremme beskaeftigelsen i koedforarbejdningsindustrien ved at kraeve, at dyrene slagtes naer det sted, hvor de opdraettes, inden deres koed eksporteres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. september 1997)

Kommissionens forslag vedroerende de normer, som transportmidlerne skal opfylde ved en transporttid, der overstiger 8 timer, er baseret paa artikel 13 i direktiv 91/628/EOEF ((EFT L 340 af 11.12.1991. )), aendret ved direktiv 95/29/EF ((EFT L 148 af 30. 6.1995. )), om beskyttelse af dyr under transport.

Direktiv 95/29/EF blev vedtaget som et politisk kompromis, efter lange og vanskelige droeftelser. I kapitel VII, punkt 3, i direktivets bilag fastsaettes de generelle normer, som transportmidlerne skal opfylde. Disse normer er udarbejdet paa grundlag af den foreliggende videnskabelige viden. Det er saaledes velkendt, at isaer ventilation og regelmaessig eller konstant vandforsyning afhaengigt af dyrenes art og alder er meget vigtig for deres velfaerd.

Kommissionen har undersoegt mulighederne for at indstille udbetalingen af eksportrestitutioner til eksportoerer, som ikke fuldt ud har respekteret reglerne for dyrs velfaerd under transport til deres endelige bestemmelsessted. Kommissionen forelagde for nylig et forslag for Raadet om, at udbetalingen af eksportrestitutioner skulle vaere betinget af, at bestemmelserne om beskyttelse af dyr under transport overholdes.

Kommissionen har ikke overvejet at fremsaette forslag med henblik paa at fremme beskaeftigelsen i koedforarbejdningsindustrien ved at kraeve, at dyrene slagtes naer det sted, hvor de opdraettes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2511/97 af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen (22. juli 1997)

Om: Affaldsplads i »Rio Torto« (Pisa - Italien)

Der er planer om at anlaegge en meget stor affaldsplads, som ogsaa skal modtage saerligt affald fra garverierne i Rio Torto i naerheden af byen Volterra (Pisa), som er en by med store kulturelle, turist- og miljoemaessige vaerdier. Paa det omraade, hvor affaldspladsen skal placeres, gaelder der saerlige bestemmelser, eftersom det gennemstroemmes af et vandloeb, der gennem Era-floden loeber ud i Arno. Dertil kommer, at undergrunden er rig paa svovlholdigt termalvand.

Hvordan vil Kommissionen sikre, at loven overholdes, og at denne meget store affaldsplads ikke placeres i et omraade med saerlige turist- og miljoemaessige aktiver?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. september 1997)

Kommissionen er bekendt med planerne om anlaeggelse af en losseplads til saerligt affald fra et garveri i naerheden af Rio Torto.

Som foelge af arten af det paagaeldende affald boer dette projekt vaere omfattet af bilag I eller bilag II til Raadets direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet.

Kommissionen vil derfor henvende sig til de italienske myndigheder for at indhente deres kommentarer til det naevnte projekt og herigennem sikre sig, at faellesskabslovgivningen, i saerdeleshed direktiv 85/337/EOEF, overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2505/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (18. juli 1997)

Om: Den faelles landbrugspolitik og beskaeftigelsen i landomraaderne

Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger, der viser, at den fortsat faldende beskaeftigelse i landomraaderne i Den Europaeiske Union er blevet afboedet ved hjaelp af raadgivning og/eller stoette under den faelles landbrugspolitiks maal nr. 5 a og 5 b vedroerende udviklingen af landomraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. september 1997)

Det konstateres hvert aar, at den andel af befolkningen, der er beskaeftiget i landbruget, falder, og at en del landbrugsbedrifter forsvinder. I 1983 tegnede landbrugs- og skovbrugssektoren sig stadig for 9,3% af den samlede beskaeftigelse. I 1995 var det kun 5,5%.

Der finansieres forskellige foranstaltninger til skabelse eller bevarelse af arbejdspladser i landdistrikterne inden for rammerne af maal 5a, der tager sigte paa at fremme tilpasningen af landbrugsstrukturerne i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik, og maal 5b, der tager sigte paa at lette udviklingen og strukturtilpasningen i landdistrikterne.

De aktioner, der finansieres under maal 5a, omfatter bl.a. en etableringsstoette for unge landmaend, som hvert aar ydes til gennemsnitligt 23 000 unge landbrugere. Stoetten til virksomheder, der forarbejder og afsaetter landbrugs- og skovbrugsprodukter, goer det muligt at bevare eller skabe arbejdspladser i denne sektor. Udligningsgodtgoerelserne til landbrugere i bjergomraader eller ugunstigt stillede omraader bidrager til bevarelse af arbejdspladser i saerligt vanskelige omraader. I 1995 modtog over 1,2 mio. landbrugere stoette under disse ordninger.

De programmer, der finansieres inden for rammerne af maal 5b, tager bl.a. sigte paa at kompensere for den fortsatte nedgang i beskaeftigelsen i landbruget navnlig ved udvikling af nye smaa og mellemstore virksomheder, turisme i landdistrikterne og tjenesteydelser og ved landsbyfornyelse. For perioden 1989-1999 som helhed tyder de samlede overslag paa, at der vil blive skabt eller bevaret over 500 000 arbejdspladser i maal 5b-regionerne ved igangsaettelse af faellesskabsprogrammer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2180/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Paaviselighed

1. Hvorledes praktiseres i forbindelse med saasaed kriteriet en genetisk modifikations paaviselighed, naar det/de nye protein(er) foerst kan dannes og paavises i planterne?

2. Hvilke paavisningsmetoder skal der fremover anvendes paa dette niveau, saa der kan skelnes mellem forskellige saasaedsserier?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2160/97, E-2162/97, E-2164/97, E-2166/97, E-2176/97, E-2178/97, E-2180/97, E-2182/97 og E-2186/97 (28. oktober 1997)

Som fastsat i artikel 8, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 258/97 ((EFT L 42 af 14.2.1997. )) skal det ved en relevant analyse i givet fald kunne paavises, at visse karakteristika ved en levnedsmiddelingrediens »- under hensyntagen til de accepterede graenser for naturlige variationer inden for saadanne karakteristika - adskiller sig fra det traditionelle levnedsmiddel eller den traditionelle levnedsmiddelingrediens«. Der erindres endvidere om, at de eventuelle gennemfoerelsesbestemmelser til artikel 8 vil blive vedtaget efter (komité)proceduren i artikel 13.

Affattelsen af spoergsmaalene giver ikke mulighed for at vide, hvilken kontrol det aerede parlamentsmedlem sigter til. Under alle omstaendigheder finder de generelle bestemmelser i EF-lovgivningen om kontrol med levnedsmidler anvendelse.

For saa vidt angaar de vurderinger, der skal foretages i henhold til artikel 4 og 6, i forordning 258/97, er bestemmelserne herfor og navnlig den rolle, som medlemsstaterne skal spille i forbindelse med vurderingsorganerne, fastsat i artikel 4, stk. 3, og artikel 6, stk. 2-4, eventuelt supperet med artikel 7 og 9. Det bemaerkes, at artikel 4, stk. 4, bestemmer, at Kommissionen offentliggoer retningslinjer for de videnskabelige aspekter vedroerende udarbejdelsen af den foerste vurderingsrapport. Disse bestemmmelser kan eventuelt suppleres med de relevante bestemmelser i direktiv 90/220/EOEF ((EFT 117 af 8.5.1990. )).

Med hensyn til analysemetoderne erindres der om, at artikel 4 i direktiv 93/99/EOEF ((EFT L 290 af 24.11.1993. )) bestemmer, at medlemsstaterne skal soerge for, at valideringen af de analysemetoder, der anvendes i forbindelse med den offentlige kontrol af levnedsmidler, naar det er muligt, er i overensstemmelse med visse kriterier i direktiv 85/591/EOEF ((EFT L 372 af 31.12.1995. )) om indfoerelse af faelles proeveudtagnings- og analysemetoder til kontrol af levnedsmidler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2645/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Aktiviteter inden for konfliktforebyggelsesinitiativet »Conflict Prevention Network« og Kommissionens rolle i denne forbindelse

Formandskabet for Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Cypern modtog en indbydelse til at deltage i et moede den 16. juli 1997 i Bruxelles om situationen paa Cypern. Indbydelsen hidroerte fra konfliktforebyggelsesinitiativet »Conflict Prevention Network« (CNP), der modtager oekonomisk stoette fra Kommissionen og benytter Kommissionens navn sammen med Den Europaeiske Unions emblem i sit logo.

I indbydelsen fastslaas det, at graesk pres inden for Den Europaeiske Union kan bevirke, at den graeske del af oeen opnaar medlemskab alene, og at et saadant skridt paa laengere sigt vil medfoere en dramatisk forskydning i magtbalancen i det sydoestlige Middelhavsomraade.

Saadanne upraecise iagttagelser vedroerende Cyperns fremtidige tiltraedelse og de bagvedliggende motiver repraesenterer et fuldstaendig fordrejet og forkert billede af situationen paa oeen.

Det paagaeldende moede blev aflyst, efter at formandskabet for Det Blandede Parlamentariske Udvalg havde reageret paa passende maade. Ikke desto mindre er dette en yderst alvorlig sag, fordi Kommissionen staar som bidragyder til en organisation, som faktisk goer sig til talsmand for de officielle synspunkter i Tyrkiet, der i 23 aar har holdt 37% af Cyperns territorium besat.

Hvad mener Kommissionen om det ovennaevnte »initiativ«? Hvilke midler modtager CNP? Hvem bidrager, og ud fra hvilke kriterier er der truffet afgoerelse om at stoette denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (24. september 1997)

Paa grundlag af Parlamentets beslutning om kriseforebyggelse, som blev vedtaget den 15. juni 1995, og hvori Kommissionen anmodes om at oprette et organ til at indsamle oplysninger om kriser med henblik paa analyse og udformning af forslag, har Kommissionen ivaerksat et pilotprojekt af en varighed paa et til to aar. Pilotprogrammet »Crisis prevention network« (CPN) omfatter undersoegelser, briefings, raadgivning og evaluering, der sigter mod at oege kapaciteten for konfliktanalyse blandt ikke-statslige organisationer. Det tjener som redskab til information og underretning af baade Kommissionen og Parlamentet om kriseforebyggelsesanliggender. Undersoegelser og raadgivning kan benyttes af institutionerne som led i deres institutionelle ansvar, men binder dem ikke.

Arbejdsprogrammet for CPN er udformet af en gruppe eksperter fra parlamentet, den akademiske verden og Kommissionen. I oejeblikket deltager 7 medlemmer af Parlamentet i ekspertgruppen. CPN administreres af Stiftung Wissenschaft und Politik i Ebenhausen (Tyskland) og ledes af Dr. Rummel. Kontrakten med stiftelsen blev tildelt efter aabent udbud. Det samlede kontraktbeloeb var paa 646 000 ECU.

Programmet for den fortrolige briefing om Cypern, som CPN havde planlagt, var ikke godkendt af Kommissionen, og teksten til indbydelsen repraesenterer ikke Kommissionens synspunkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2136/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Genetisk fremstillede enzymer og tilsaetningsstoffer

Er der for Den Europaeiske Unions vedkommende planer om tiltag med henblik paa at afhjaelpe manglen paa lovgivning vedroerende godkendelse af enzymer eller tilsaetningsstoffer, der er fremstillet ved hjaelp af genetisk modificerede mikroorganismer, og som hverken er omfattet af Novel Food-forordningen eller direktivet om tilsaetningsstoffer?

Svar (20. oktober 1997)

Ifoelge artikel 2 i forordning 258/97 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser er tilsaetningsstoffer, aromastoffer til anvendelse i levnedsmidler og ekstraktionsmidler til fremstilling af levnedsmidler ikke omfattet af forordningen. Dog gaelder disse udelukkelser kun saa laenge de sikkerhedsniveauer, der er fastsat i grunddirektivet, svarer til sikkerhedsniveauet i henhold til forordningen om nye levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser.

Det kan desuden vaere hensigtsmaessigt at henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa, at Kommissionen har erklaeret, at den bekraefter, at den, hvis erfaringerne skulle vise, at der er mangler i det system til beskyttelse af folkesundheden, som er fastsat i den eksisterende rammelovgivning, navnlig for saa vidt angaar hjaelpestoffer, vil fremsaette relevante forslag til afhjaelpning af disse mangler (EFT L 43 af 14.2.1997, s. 7). Raadet har ikke hidtil faaet forelagt forslag i den retning.