ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0963/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(26. marts 2003)

Om: Firenze Kommunes udnyttelse af midler fra Save II og Altener II

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Firenze Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til begrænsning af CO2-emissioner, forbedring af luftkvaliteten og bekæmpelse af forurening. Kan Kommissionen derfor oplyse

1. om Firenze Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Save II og Alterner II?

2. om Firenze Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-0961/03, E-0962/03, E-0963/03,E-0964/03, E-0965/03, E-0966/03, E-0967/03, E-0968/03,E-0969/03, E-0970/03, E-0971/03, E-0972/03 og E-0973/03

(25. april 2003)

Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at der for de bykommuner, der henvises til i forespørgslerne, nemlig Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni, er tale om et enkelt SAVE II-projekt, som modtager fællesskabsstøtte, mens et andet forslag vedrørende Altener II ikke har opnået støtte.

1. Byen Pistoia har indgivet et forslag under Altener II-programmet som led i forslagsindkaldelsen for 2001. Dette forslag med titlen Resred blev ikke godkendt og fik ikke tildelt støtte.

2. Byen Perugia har indgivet et forslag under SAVE-programmet som led i forslagsindkaldelsen for 2002. Dette forslag med titlen Awareness Programme for Policy Makers in Energy Efficiency Low Income Housing (APPEEL) blev godkendt til støtte.

Budgettet til APPEEL vil blive anvendt i løbet af 2003 og 2004.

Den kontraherende part er byen Perugia.

Byen Perugia deltager som en af de seks kontraherende parter i det godkendte APPEEL-projekt. Kontraktens nummer bliver 4.1031/Z/02-025. Det samlede budget er på 484 406 EUR og den samlede fællesskabsstøtte på 242 203 EUR. Byen Perugia skal selv afholde et beløb på 42 000 EUR, og fællesskabsstøtten tilPerugia andrager 21 000 EUR. Kontrakten er under forberedelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1064/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(31. marts 2003)

Om: Firenze Kommunes udnyttelse af midler fra Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Firenze Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til forbedring af kvaliteten, innovationen og den europæiske dimension i erhvervsuddannelsessystemerne og -metoderne. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Firenze Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Leonardo da Vinci-programmet?

2. om Firenze Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03,E-1063/03, E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03,E-1069/03, E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 og E-1074/03

(8. maj 2003)

De midler, der tildeles over Leonardo da Vinci-programmet, forvaltes i et vist omfang decentralt af nationale kontorer. Det drejer sig i påkommende tilfælde om projekter vedrørende grænseoverskridende mobilitet, hvis samlede budget udgør henved 40 % af programmets budget.

De nødvendige oplysninger om disse projekter kan indhentes på det nationale kontor i Italien:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaT. (+39-06)44.59.01F. (+39-06)44.59.04.75

Med hensyn til den del af midlerne, som forvaltes centralt af Kommissionen (pilotprojekter, tema-aktioner, sprogkundskaber, tværnationale netværk, referenceredskaber), har undersøgelsen givet nedenstående resultater for følgende kommuner Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni:

- Pesaro Kommune har som den eneste indsendt et forslag til et pilotprojekt under Leonardo-programmet. Projektets titel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale)

- Den modtog et beløb på 264 161 EUR til projektet, som blev påbegyndt i slutningen af 2002.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0889/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(21. marts 2003)

Om: Fiumicino Kommunes udnyttelse af midler fra handlingsprogrammet for civilbeskyttelse

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af midler, der er stillet til rådighed af EU.

Af opgørelsen fremgår det, at udvælgelsen af projekter blandt nogle lokale myndigheder foregår foruroligende langsomt og ineffektivt.

Også Kommissionen har flere gange gjort opmærksom på de lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Der er specielt i visse lokalsamfund, heriblandt Fiumicino Kommune, hårdt brug for at kunne udnytte EU-midlerne til civilbeskyttelse af personer og materielle goder både for at kunne forebygge og modstå eventuelle naturkatastrofer og teknologisk-industrielle katastrofer. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Fiumicino Kommune har forelagt projekter med henblik på opnåelse af støtte fra handlingsprogrammet for civilbeskyttelse?

2. om Fiumicino Kommune har opnået støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet udnyttet?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03,E-1092/03, E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03,E-1098/03, E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 og E-1103/03

(22. april 2003)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at der inden for de sidste to år ikke har været tale om, at kommunerne Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni har indgivet noget projekt inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse i henhold til Rådets beslutning 1999/847/EF af 9. december 1999(1) og som følge heraf heller ikke har modtaget nogen finansiel støtte hertil.

Sigtet med handlingsprogrammet er at støtte og supplere medlemsstaternes aktiviteter på nationalt, regionalt og lokalt plan for at beskytte personer, ejendom og miljø i tilfælde af naturkatastrofer og teknologiske katastrofer. Programmet, hvortil der er bevilget et årsbudget på 1,5 mio. EUR (budgetkonto B4-308), muliggør finansiering af aktioner i form af forebyggelse, beredskab, intervention, omgående bistand samt analyse af de sociale og økonomiske virkninger af katastroferne. Kun aktioner, som vedrører samtlige medlemsstater eller et betydeligt antal af disse, er støtteberettigede. De støtteberettigetde aktioner skal være i overensstemmelse med de prioriteter, der årligt fastsættes af Kommissionen med bistand fra et forvaltningsudvalg.

Kommissionen skal ligeledes henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at internetstedet http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ indeholder en række eksempler på projekter, der er udviklet inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse.

(1) EFT L 327 af 21.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1093/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(31. marts 2003)

Om: Livorno Kommunes udnyttelse af midler fra handlingsprogrammet for civilbeskyttelse

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Livorno Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til civilbeskyttelse af personer og materielle goder, både til forebyggende aktioner og til bedre imødegåelse af eventuelle naturkatastrofer eller endog de såkaldte teknologiske og industrielle katastrofer. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Livorno Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra handlingsprogrammet for civilbeskyttelse?

2. om Livorno Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03,E-1092/03, E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03,E-1098/03, E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 og E-1103/03

(22. april 2003)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at der inden for de sidste to år ikke har været tale om, at kommunerne Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni har indgivet noget projekt inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse i henhold til Rådets beslutning 1999/847/EF af 9. december 1999(1) og som følge heraf heller ikke har modtaget nogen finansiel støtte hertil.

Sigtet med handlingsprogrammet er at støtte og supplere medlemsstaternes aktiviteter på nationalt, regionalt og lokalt plan for at beskytte personer, ejendom og miljø i tilfælde af naturkatastrofer og teknologiske katastrofer. Programmet, hvortil der er bevilget et årsbudget på 1,5 mio. EUR (budgetkonto B4-308), muliggør finansiering af aktioner i form af forebyggelse, beredskab, intervention, omgående bistand samt analyse af de sociale og økonomiske virkninger af katastroferne. Kun aktioner, som vedrører samtlige medlemsstater eller et betydeligt antal af disse, er støtteberettigede. De støtteberettigetde aktioner skal være i overensstemmelse med de prioriteter, der årligt fastsættes af Kommissionen med bistand fra et forvaltningsudvalg.

Kommissionen skal ligeledes henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at internetstedet http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ indeholder en række eksempler på projekter, der er udviklet inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse.

(1) EFT L 327 af 21.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0483/03

af Bill Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen

(20. februar 2003)

Om: Følgerne for landmændene af digital kortlægning

Som følge af digital kortlægning af Det Forenede Kongerige frygter mange engelske landmænd, at al europæisk støtte vil blive samlet og dernæst udbetalt som hektarstøtte.

Såfremt dette skulle ske, frygter de, at udbetalingen vil ske til grundejerne/bortforpagterne og ikke til dem, der bor der, således som det er tilfældet med mælkekvoterne, og at dette vil betyde, at grundejerne kræver en stor del af beløbet.

Er deres frygt begrundet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. marts 2003)

I henhold til artikel 36 i Kommissionens forslag om fastlæggelse af den fælles landbrugspolitiks fælles regler for ordninger for direkte støtte(1) har alle landbrugere adgang til enkeltbetalingsordningen, hvis de er berettigede hertil som følge af, at de har modtaget en direkte betaling i referenceperioden 2000-2002.

Som fastlagt i artikel 40 i samme forslag til forordning, er referencebeløbet det årlige gennemsnit af det samlede beløb, landbrugeren har modtaget over tre år. Dette beløb beregnes på basis af antallet af hektarer og dyr under de relevante støtteordninger for hvert kalenderår i referenceperioden.

Efterfølgende fastslås det i artikel 47 i forslaget, at enhver rettighed, som en landbruger har erhvervet ved etableringen af enkeltbetalingsordningen, og som er ledsaget af en støtteberettiget hektar, giver ret til fremtidig betaling af det ved rettigheden fastsatte beløb. Ved støtteberettiget hektar forstås ethvert landbrugsareal på bedriften, der er udlagt som agerjord og permanente græsarealer, undtagen arealer med permanente afgrøder eller skov, eller som anvendes til ikke-landbrugsaktiviteter den 31. december 2002.

Inden for rammerne af denne ordning er det generelle princip således, at det er den landbruger, som har erhvervet rettigheden som følge af sine direkte betalinger i løbet af referenceperioden, og som kan ledsage sin kommende ansøgning til enkeltbetalingsordningen af et tilsvarende antal støtteberettigede hektarer, der vil modtage betalingen.

For at der skal være tilstrækkelig fleksibilitet til, at der kan tages hensyn til specifikke situationer, har medlemsstaterne imidlertid mulighed for at fastlægge en vis balance mellem individuelle betalingsrettigheder og regionale eller nationale gennemsnit ved at anvende enkeltbetalingsordningen på regionalt plan, uden at dette dog indskrænker det generelle princip. I dette tilfælde vil en landbruger, hvis bedrift ligger i den pågældende region, modtage en rettighed pr. hektar, der beregnes ved at dividere den del af det nationale loft, der er tildelt regionen, med antallet af referencehektarer, der er fastlagt på regionalt plan.

(1) KKOM(2003) 23 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0127/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(21. januar 2003)

Om: Undersøgelse vedrørende tankskibet Prestiges forlis

Den 21. november 2002 vedtog Europa-Parlamentets plenarforsamling en beslutning om katastrofen forårsaget af tankskibet Prestiges forlis, hvori det bl.a. hedder:

[Europa-Parlamentet] anmoder Kommissionen om at foretage en undersøgelse af ansvaret for og omstændighederne omkring katastrofen

samt identificere alle, der har været inddraget, og fastslå, hvilken rolle de har spillet, og især skabe klarhed omkring skibstypen og årsagerne til ulykken, transportens oprindelse og bestemmelsessted, rederens og skibskaptajnens ansvar, flagstaten og lastejerens hjemstat, de aktører, der er involveret i olietransporten, besætningens arbejdsvilkår, inspektionernes kvalitet og de anløbne havne samt hurtigst muligt at informere Parlamentet herom og om anvendelsen af reglerne på det indre marked, herunder arten af de transporterede varer, og kontrollere, om olielasten er i overensstemmelse med de europæiske regler på området.

Især i Portugal, Spanien og Frankrig hersker der stadig en hel del frygt, foruroligelse og forargelse over hele denne sag.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende spørgsmål: På hvilket stadium befinder ovennævnte undersøgelse sig? Foreligger der allerede foreløbige og behørigt dokumenterede resultater? Hvornår vil konklusionerne blive offentliggjort?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(11. februar 2003)

Kommissionen har taget Europa-Parlamentets beslutning af 21. november 2002 til efterretning. Selv om Kommissionen ingen formel kompetence har til at foretage en efterforskning omkring Prestige's forlis, lægger den stor vægt på at følge det arbejde, der udføres af de forskellige ansvarlige myndigheder og indhente alle de ønskede oplysninger.

I henhold til den internationale havret skal denne form for efterforskning foretages af flagstaten, som skal underrette Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) herom. Endvidere er det almindelig praksis, at de berørte kyststater også indleder en efterforskning i forbindelse med sådanne ulykker.

Kommissionen har allerede taget kontakt med de administrationer, der har indledt en efterforskning i forbindelse med denne katastrofe, nemlig på Bahamas, i Frankrig og i Spanien. Derudover deltager Kommissionen med observatørstatus og på anmodning af American Bureau of Shipping (Prestige's klassifikationsselskab) i ad hoc-auditten af dette selskab, som gennemføres af Den Internationale Sammenslutning af Klassifikationsselskaber.

Kommissionen vil forelægge en rapport om de foreløbige resultater af disse undersøgelser med henblik på den offentlige høring, som afholdes i Europa-Parlamentets regi af Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme i marts 2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0924/03

af Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) til Kommissionen

(18. marts 2003)

Om: Finansiering af Natura 2000-nettet

Natura 2000-nettet er et fundamentalt instrument i de nationale og europæiske naturbevaringspolitikker. Listen over områder, der er dækket af Natura 2000-nettet, er ganske vist endnu ikke udtømmende, men omfatter dog allerede 18 % af EU's samlede område. I Portugal f.eks. er 22 % af territoriet opført på Natura 2000-listen. Beskyttelsen af de områder, der er omfattet af Natura 2000-nettet, kræver helt klart, at der afsættes tilstrækkelige bevillinger hertil. For at nå de mål, der er opstillet i Göteborg-strategien og i Johannesburg-planen, er det vigtigt, at Natura 2000-nettet udvides til også at omfatte havmiljøet.

Kommissionen bedes på den baggrund oplyse følgende:

1. Hvornår vil den forelægge de nye finansieringsregler for Natura 2000-nettet? Hvor mange bevillinger bliver der afsat hertil?

2. Vil den udvide Natura 2000-nettet til også at omfatte havmiljøet og hvordan?

Svar afgivet af Margot Wallström på Kommissionens vegne

(14. april 2003)

Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1) omfatter i artikel 8 en bestemmelse om EF-samfinansiering af forvaltningen af Natura 2000-lokaliteter inden for rammerne af de eksisterende finansielle instrumenter. I 2002 udarbejdede en arbejdsgruppe, der var sammensat af eksperter fra adskillige medlemsstater, herunder Portugal, en foreløbig vurdering af de finansielle behov og af de forskellige muligheder for EF-samfinansiering. Arbejdsgruppens endelige rapport er gjort tilgængelig på internettet og indeholder en angivelse af tre mulige fremgangsmåder.

Kommissionen er i færd med at analysere arbejdsgruppens ovennævnte rapport og vil i september 2003 forelægge Rådet og Parlamentet en meddelelse om finansieringsmulighederne for Natura 2000-nettet.

For så vidt angår havmiljøet, er Kommissionen klar over, at gennemførelsen af de relevante bestemmelser i direktiv 92/43/EØF om beskyttelsen af marine arter samt oprettelsen af Natura 2000-nettet for havmiljøet skrider langsomt frem. Forsinkelserne skyldes hovedsagelig

mangel på videnskabelig viden og de høje omkostninger, der er forbundet med forskning og undersøgelser i offshore-havområder. For at fremskynde gennemførelsen af bestemmelserne nedsatte Kommissionen en ekspertgruppe om havmiljø, der er sammensat af eksperter fra de fleste medlemsstater, herunder Portugal. Ekspertgruppens mål består i at fastlægge en fælles europæisk strategi for håndtering af problemerne med fuldstændig gennemførelse af Natura 2000 i havmiljøet, og gruppens første møde blev afholdt i Bruxelles i marts 2003.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0869/03

af Joaquim Miranda (GUE/NGL) til Kommissionen

(20. marts 2003)

Om: Selvservicering i fællesskabshavne og ILO-konvention nr. 137

På baggrund af ændringerne inden for havnesektoren som følge af indførelsen af ny teknik og større mekanisering af arbejdet vedtog ILO's generalkonference den 25. juni 1973 konvention nr. 137 om havnearbejde. Denne konvention er fulgt op af rekommandation R145 og ratificeret af en række medlemsstater og har som formål at sikre rettighederne for arbejdstagere, hvis årlige indkomster først og fremmest fremkommer ved havnearbejde.

Konventionen fastsætter, at der bør sikres vedvarende eller fast beskæftigelse og gives garantier om stabile indkomster til havnearbejderne, og bestemmer desuden, at der ikke må anvendes anden arbejdskraft, når det arbejde, der skal udføres, ikke er tilstrækkeligt til at sikre de faste havnearbejdere en passende levestandard, således at disse har førsteret til arbejdet.

Imidlertid tillader det kommende direktiv om markedsadgang for havnetjenester servicering ved hjælp af skibenes besætninger, hvorved denne ikke kan foretages af havnearbejderne i de respektive havne med de deraf følgende konsekvenser for beskæftigelsen; dette vil være i strid med bestemmelserne i ovennævnte ILO-konvention.

Hvorledes agter Kommissionen at bringe overensstemmelse mellem disse to regelsæt, navnlig hvad angår de medlemsstater, som i sin tid har ratificeret konvention nr. 137?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(25. april 2003)

Der er intet modstridende mellem den fælles holdning, der er vedtaget af Rådet med henblik på vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om markedsadgang for havnetjenester(1), og ILO-konvention nr. 137 om havnearbejde.

Ifølge artikel 19 i Rådets fælles holdning kommer denne på ingen måde til at berøre medlemsstaternes lovgivning på det sociale område. Medlemsstaterne er ligesom tidligere frit stillet med hensyn til at ratficere ILO-konvention nr. 137, hvis de måtte ønske det. De skal ikke give afkald på denne konvention, såfremt de allerede har ratificeret den.

(1) EFT C 154 E af 29.5.2001 som ændret ved EFT C 181 E af 30.7.2002.