ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2281/01

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(31. juli 2001)

Om: Aftaler om beskyttelse af personlige data på Internettet

Ifølge en undersøgelse, der gennemførtes i Grækenland i perioden 1.-12. juni 2001 af en velkendt juridisk portal, fremgår det, at der på flertallet af nettene, webstederne og portalerne i Grækenland helt mangler henvisninger til aftaler om ansvar og beskyttelse af personlige data på det centrale websted.

Eftersom såvel fællesskabslovgivningen som den græske myndighed for beskyttelse af personlige data foreskriver, at alle net uden undtagelse skal sætte de pågældende aftaler ind på deres centrale websted, bedes Kommissionen oplyse følgende: Er Kommissionen informeret om disse kendsgerninger? Hvis ja, hvad agter den så at gøre for at sikre, at såvel de græske forskrifter som fællesskabsbestemmelserne på dette område overholdes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(21. september 2001)

Kommissionen er af den opfattelse, at det ærede medlems spørgsmål først og fremmest vedrører anvendelsen af den græske lov om beskyttelse af personoplysninger. Sagen kan forelægges den græske myndighed, der er ansvarlig for beskyttelse af personoplysninger, hvis man vil sikre sig en korrekt anvendelse af den græske lov. Kommissionen gør det ærede medlem opmærksom på, at Gruppen vedrørende Beskyttelse af Personer i Forbindelse med Behandling af Personoplysninger, der er nedsat ved artikel 29 i direktiv 95/46/EF om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger(1), for nylig har vedtaget anbefaling nr. 2/2001 om de oplysninger, som webstederne i henhold til de nationale love til gennemførelse af direktivet skal gøre tilgængelige: (denne henstilling findes på http://europa.eu.int/comm/internal_market/media/dataprot/wpdocs.htm).

Kommissionen vil i øvrigt tage højde for de elementer, som det ærede medlem har gjort opmærksom på, når den på et senere tidspunkt skal foretage en gennemgang af Grækenlands foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 95/46/EF.

(1) EFT L 281 af 23.11.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2217/01

af Luciana Sbarbati (ELDR) og Paolo Costa (ELDR) til Kommissionen

(24. juli 2001)

Om: Beskyttelse af kystområder

- Under henvisning til skriftlig forespørgsel E-0956/01(1) af Luciana Sbarbati og det svar, Margot Wallström afgav på Kommissionens vegne den 14. juni 2001,

- samt de synspunkter Parlamentet gav udtryk for i betænkning af Patricia McKenna (A5-0219/2001), som blev vedtaget den 5. juli 2001,

- og i lyset af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2001, hvor der under konto B4-3301, der skal dække finansieringen af pilotprojekter til beskyttelse af kysterne, og hvortil der er opført forpligtelser på 5 mio. EUR til undersøgelser og evalueringer vedrørende kysterosion i europæiske kystregioner,

bedes Kommissionen oplyse datoen og de nærmere bestemmelser for offentliggørelsen af udbudsbekendtgørelserne for gennemførelsen af disse undersøgelser?

(1) EFT C 340 E af 4.12.2001.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af af Margot Wallström

(1. august 2001)

Udbudsbekendtgørelsen i forbindelse med budgetkonto 2001/B4 3301 blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende den 10. juli 2001 med referencen S130-088260. Fristen for indsendelse af bud er 20. august 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1841/01

af Maria Martens (PPE-DE) til Rådet

(27. juni 2001)

Om: Nederlandsk abortskib

I denne måned sejler et skib fra Nederlandene med læger om bord i retning af Irland for at give irske kvinder mulighed for abort. Skibet sejler under nederlandsk flag. Aborterne skal udføres i internationalt farvand.

1. Er Rådet klar over initiativet til et nederlandsk abortskib ud for den irske kyst?

2. Hvordan forholder dette initiativ sig til fællesskabsretten og den relevante retspraksis i denne forbindelse samt til international offentlig ret?

3. Mener Rådet, at initiativet eventuelt undergraver irsk ret, da lægerne på skibet agter at omgå irsk lovgivning?

4. Har der været ført drøftelser i Rådet herom? I bekræftende fald, hvad er resultaterne heraf? I benægtende fald, agter Rådet inden længe at drøfte initiativet abortskib?

Svar

(8. oktober 2001)

Rådet har ikke kompetence til at besvare forespørgslen fra det ærede parlamentsmedlem, eftersom dette spørgsmål henhører under en medlemsstats indre anliggender.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1928/01

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. juni 2001)

Om: Luftforurening i Attika

Ifølge en nylig meddelelse (13. juni 2001) fra Greenpeace-kontoret for Grækenland er der i Athen konstateret stor overskridelse af ozonværdierne og høje koncentrationer af kræftfremkaldende stoffer såsom småpartikler, der stammer fra olieprodukter, og benzol, hvilket kommissæren for miljø også bekræftede i sit svar på min tidligere forespørgsel (H-0787/00)(1).

I samme svar erklærede kommissæren, at der muligvis vil kunne ske en forbedring af luftkvaliteten i Athen takket være gennemførelsen af fællesskabslovgivningen, især på transportområdet.

Hvilke konkrete foranstaltninger og programmer har de græske miljø- og transportmyndigheder iværksat for at bidrage til en forbedring af luftkvaliteten i Attika, og hvilke resultater er opnået? Kan Kommissionen endvidere oplyse, om Grækenland har gennemført direktiv 96/61/EF(2) efter den åbningsskrivelse, som Kommissionen fremsendte, og om det har gennemført direktiv 1999/30/EF(3) i den græske nationale lovgivning?

(1) Mundtligt svar af 15.11.2000.

(2) EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26.

(3) EFT L 163 af 29.6.1999, s. 41.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. september 2001)

Rådets direktiv 1999/30/EF af 22. april 1999 om luftkvalitetsgrænseværdier for svovldioxid, nitrogendioxid og nitrogenoxider, partikler og bly i luften skulle være gennemført i national lovgivning senest den 19. juli 2001. Kommissionen har endnu ikke fået nogen officiel meddelelse om, at de græske myndigheder har gjort dette.

I direktivet er der fastsat grænseværdier for svovldioxid og partikler, som skal være opfyldt inden år 2005, og tilsvarende for nitrogendioxid og benzen, som skal være opfyldt før år 2010. Medlemsstaterne skal måle disse forurenende stoffer fra i år, samt, såfremt disse overstiger et bestemt niveau, som er fastsat i direktivet, træffe forberedelser til handlingsplaner herfor, stille disse til offentlighedens rådighed og sende dem til Kommissionen inden udgangen af år 2003.

Et tilsvarende direktiv, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/69/EF af 16. november 2000 om grænseværdier for benzen og carbonmonoxid i luften(1), skal være gennemført senest den 13. december 2002.

Fællesskabsforanstaltninger vedrørende emissioner fra motorkøretøjer og brændstofkvaliteten har til formål at bidrage til at opfylde disse grænseværdier. Kommissionen bemærker endvidere, at de græske myndigheder har meddelt, at de har planer om at bortlede færdslen fra Athens historiske centrum.

Direktivforslaget om ozon i luften forventes endeligt vedtaget i løbet af indeværende år. Et tilsvarende direktivforslag om fastsættelse af nationale emissionslofter for visse forurenende stoffer har til formål at bidrage til at nå de standarder, der er fastsat i direktivforslaget om ozon(2).

En retssag, der angår de græske myndigheders gennemførelse af Rådets direktiv 1996/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening, verserer nu for Domstolen.

(1) EFT L 313 af 13.12.2000.

(2) EFT C 56 E af 29.2.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2785/01 af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen. Opkaldelse af steder til minde om tvillingetårnene mod terrorismen.



EF-Tidende nr. 040 E af 14/02/2002 s. 0248 - 0248



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2785/01 af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen (1. oktober 2001) Om: Opkaldelse af steder til minde om tvillingetårnene mod terrorismen Den 11. september blev verden rystet af en begivenhed, der var uforudsigelig og grusom. EU anerkender prioriteringen af livet og dets grundlæggende værdi, som ingen har ret til at stjæle. Kan Kommissionen oplyse, om den agter at opfordre medlemsstaterne til at opkalde steder, veje eller pladser i deres byer efter tvillingetårnene World Trade Centre for at minde de europæiske borgere om, at vi afviser terrorismen og beskytter retten til livet? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (18. oktober 2001) Forespørgselens genstand ligger uden for Kommissionens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2060/01

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. juli 2001)

Om: Bevidst hindring af BSE-tester

Er Kommissionen klar over, at landmænd via Internettet fra industriens side bliver opfordret til, at lade dyr, der er døde på bedriften, ligge nogle dage og først at underrette dyrlægen senere for derved at omgå BSE-tester og derved at lade eventuelle BSE-tilfælde forblive uopdaget?

Råder Kommissionen over informationer fra medlemsstaterne om, hvornår dyr er døde på bedriften, og hvornår dette er blevet anmeldt?

Hvad har Kommissionen hidtil gjort for at stoppe denne bevidste hindring af BSE-tester, eller hvad agter den at foretage sig for fremover at sikre dette?

Svar afgivet på Kommissiones vegne af David Byrne

(26. juli 2001)

Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor gennemførte fra 28. maj til 1. juni 2001 et kontrolbesøg i Tyskland. I en af de besøgte delstater fik inspektørerne at vide, at nogle landmænd bevidst kunne have forhalet anmeldelsen af dyr, der var døde på bedriften, med det formål at forhindre mulige tilfælde af bovin spongiform encephalopati (BSE) i at blive opdaget. Myndighederne havde allerede skriftligt underrettet forskellige producentorganisationer om, at enhver uberettiget forsinkelse af indberetningen om et dyr, der dør på bedriften, er i modstrid med tysk lovgivning, og at der vil blive iværksat sanktioner mod enhver overtrædelse af denne lovgivning. Desuden vil forsinkelser i underretningen om dyr, der er døde på bedriften, ikke nødvendigvis betyde, at et muligt BSE-tilfælde ikke opdages, idet der ved hurtigtests kan spores BSE i autolyseret hjernemateriale.

Levnedsmiddel- og Fødevarekontoret kontrollerer ved regelmæssige kontrolbesøg, at BSE-overvågningsprogrammet gennemføres korrekt. Hvor der opdages mangler, bliver den pågældende medlemsstat anmodet om at træffe afhjælpningsforanstaltninger. Kommissionen vil under kommende kontrolbesøg specifikt koncentrere sig om overvågningsforanstaltninger, herunder tests af dyr, der er døde på bedriften. Dette er især relevant set i lyset af kravet om at teste alle sådanne tilfælde, der er over 24 måneder, med virkning fra 1. juli 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2136/01

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(17. juli 2001)

Om: EU's import af sardinkonserves fra Venezuela og Peru

I sit svar på min skriftlige forespørgsel E-1198/00(1) meddelte kommissionsmedlem Fischler, at Kommissionen har pålagt importmedlemsstaten (Tyskland) strengt at overholde [Rådets] forordning [(EØF) nr. 2136/89(2) af 21. juni 1989 om fælles handelsnormer for sardinkonserves] og at flere fremgangsmåder, der ikke var i overensstemmelse med EU-lovgivningen, således blev ændret. Kommissionen tilføjede følgende: Situationen var dog ikke helt tilfredsstillende, og det fik så Kommissionen til derefter at indlede en overtrædelsesprocedure over for importmedlemsstaten., som endnu ikke var afsluttet.

Spørgeren tager Kommissionens bestræbelser på området til efterretning og anmoder Kommissionen om oplysning om resultaterne af disse bestræbelser.

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er nået med ovennævnte overtrædelsesprocedure?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, om der allerede er indledt eller vil blive indledt andre overtrædelsesprocedurer i forbindelse med den pågældende forordning?

Kan Kommissionen oplyse omfanget af Fællesskabets import af sardinkonserves og produktets oprindelsesland i perioden 1. januar til dags dato?

(1) EFT C 89 E af 20.3.2001, s. 15.

(2) EFT L 212 E af 22.7.1989, s. 79.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. september 2001)

Hvad angår den overtrædelsesprocedure, som Kommissionen har indledt, fremgår det af de tyske myndigheders svar på åbningsskrivelsen, at de har truffet en række foranstaltninger over for de pågældende overtrædelser. Kommissionen besluttede derfor på sit møde den 18. juli 2001, da der ikke forelå andre oplysninger fra klagerne, at der ikke var grund til at fortsætte den indledte procedure. Klagerne er blevet informeret om, at det er Kommissionens plan at henlægge proceduren.

Kommissionen har ikke indledt andre overtrædelsesprocedurer over for andre medlemsstater.

Statistikker over EU-importen af sardiner og sardineller på konserves efter oprindelsesland sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1906/01

af Olivier Dupuis (TDI) til Rådet

(29. juni 2001)

Om: Vietnam

Efter at Internettet i lang tid havde været forbudt i Vietnam, blev det hurtigt udviklet. Over for denne nye situation fik de vietnamesiske myndigheder i 1997 et system til kontrol af alle opkoblinger til Internettet. Ifølge Guide du Routard (s. 137) er det de franske myndigheder, der på venskabeligt grundlag har stillet dette system til rådighed for de vietnamesiske myndigheder.

Er Rådet bekendt med, at de franske myndigheder har leveret dette system til kontrol af Internettet til myndighederne i Hanoi? Finder Rådet denne type leverancer hensigtsmæssig? Finder Rådet, at leveringen af denne type kontrolsystemer er forenelig med den fremme af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, som ifølge dets vedholdende udtalelser er et af grundlagene for dets politik over for Vietnam? Kan Rådet oplyse, om leveringen af dette kontrolsystem til Vietnam eller eventuelt leveringen af tilsvarende systemer til andre tredjelande er blevet drøftet i Rådet? Finder Rådet ikke generelt, at der ud over våben også er andre handelsmæssige leverancer, som bør være udelukket fra samhandelen mellem landene i Unionen og tredjelande eller i hvert fald være undergivet meget restriktive regler?

Svar

(8. oktober 2001)

Rådet er ikke blevet orienteret om levering af et sådant system og råder ikke over foranstaltninger, der kan forhindre udbredelsen af denne type systemer i tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0832/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(20. marts 2001)

Om: Det græske nationale ejendomsregister og fremskridtene i forbindelse med udarbejdelsen

Det nationale ejendomsregister er i Grækenland ofte blevet betegnet som det største af de store projekter. Målet med det er en detaljeret registrering af privat og offentlig fast ejendom for at forhindre overgreb på offentlige arealer og påsættelse af skovbrande samt effektivt at beskytte samtlige græske borgeres private ejendom. EU finansierer gennemførelsen af dette bekostelige projekt, som dog ikke synes at skride fremad med den fart, det burde, hvorved den endelige fuldførelse skubbes ud i en fjern fremtid til trods for regeringens gentagne forsikringer om det modsatte.

Kan Kommissionen oplyse, hvor meget der i alt er blevet ydet i EU-støtte til fuldendelsen af dette nationale græske ejendomsregister? Hvor stort et beløb er hidtil blevet udnyttet? Hvordan vurderer Kommissionen den hastighed, hvormed der gøres fremskridt i forbindelse med det samlede projekt? Hvor mange år regner Kommissionen med, at det vil vare, inden projektet er fuldført, hvis det nuværende udviklingstempo fastholdes? Foreligger der oplysninger om, hvor lang tid det har taget at fuldføre lignende projekter i andre EU-lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(8. maj 2001)

Der ydes EU-støtte til projektet vedrørende det nationale ejendomsregister via det operationelle miljøprogram i anden EU-støtteramme for Grækenland for programmeringsperioden 1994-1999.

Projektet kostede oprindeligt 172 mio. EUR i alt at gennemføre. Som følge af en ændring af ovennævnte operationelle program er de samlede udgifter nu på 138,9 mio. EUR, og støtten fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling udgør 75 %.

Den instans, som gennemfører projektet, har disponeret over samtlige bevillinger. Situationen lige nu er, at 96 % af EU-bevillingerne er udnyttet.

Med hensyn til den hastighed, projektet gennemføres med, må man fastslå, at det går alt for langsomt. Ifølge oplysningerne i det pågældende operationelle program forventedes der inden udgangen af 2001 oprettet et ejendomsregister dækkende et areal på 28 223 km2. Ifølge de foreliggende oplysninger dækker det igangværende arbejde kun 8 000 km2, og man har indtil nu kun gennemført 21 % af det planlagte arbejde.

Det er indlysende, at det med den nuværende hastighed vil komme til at tage endog rigtigt mange år, inden projektet vil være gennemført, og en yderligere forudsætning er jo selvfølgelig, at der er nok disponible midler. Det er dog ikke muligt for Kommissionen på nuværende tidspunkt at give et nøjagtigt skøn over, hvor lang tid projektet vil vare.

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt der er gennemført tilsvarende projekter i andre medlemsstater, er svaret, at det er der ikke. De øvrige medlemsstater har nemlig allerede i mange, mange år har haft et ejendomsregister opbygget på et helt andet grundlag og efter meget anderledes metoder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1010/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(30. marts 2001)

Om: EU's støtte til Spaniens fineste skovområde

Parken Los Alcornocales beliggende mellem provinserne Cádiz og Malaga er af videnskabsmænd og specialister på miljøområdet blevet valgt til Spaniens fineste skovområde, fordi den rige flora i den pågældende skov snarere er karakteristisk for et tropisk klima end for klimaet i Middelhavsområdet.

Los Alcornocales, som siden 1989 har været et beskyttet område med betegnelsen naturpark og med et areal på 170 000 hektar, omfatter den største og mest udsøgte plantage med korkege på hele det europæiske kontinent.

Kan Kommissionen med henvisning til Den Europæiske Unions eventuelle beføjelser på området oplyse, hvilken rolle den spiller både med hensyn til beskyttelsen af den pågældende park og udviklingen af programmer til forbedring af miljøet i parken, samt hvilke fremtidige foranstaltninger den agter at iværksætte for at tilgodese den pågældende park i forbindelse med Fællesskabets aktioner til støtte for Europas store naturparker?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(6. juni 2001)

Spanien har foreslået området Alcornocales som sted af fællesskabsbetydning i Natura 2000-nettet i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1) (herefter kaldet habitat-direktivet). Det er også blevet foreslået som et særligt beskyttet område for fugle i henhold til artikel 4 i Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(2) (herefter kaldet fugledirektivet).

Dette enorme (17 000 km2) meget velbevarede landområde i Sydspanien er vært for mindst 21 fuglearter i fugledirektivets bilag 1, idet nogle dem er meget truede arter. Der er på dette område 26 habitat-typer, hvoraf fem er prioriterede habitater som i henhold til habitat-direktivet skal have særlig opmærksomhed. Det er bemærkelsesværdigt at 36 % af dets samlede territorium er bevokset med Quercus suber (korkeg) skov. Denne skov med alle dens tilknyttede arter, er en af de vigtigste middelhavsskove i Europa.

Tanken bag Natura 2000-nettet er at sikre, at menneskelige aktiviteter er bæredygtige og ikke skader de bevaringsmål, som man har udpeget for området.

Habitat-direktivet forpligter medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger for at undgå forringelse af naturtyperne og levestederne for arterne i de særlige bevaringsområder samt forstyrrelse af de arter, for hvilke områderne er udpeget, for så vidt disse forstyrrelser har betydelige konsekvenser for dette direktivs målsætninger (artikel 6, stk. 2).

Bæredygtig forvaltning af skove, hvilket berører dette område, og som Spanien er forpligtet til at foretage i henhold til beslutningen på den tredje ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa (afholdt i 1999) betyder, at der foreligger en forpligtelse til at beskytte biologisk mangfoldighed og landskaber og at sikre vedvarende forstressourcer.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1629/01

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: EU-støtte til forskning, der involverer primater

Det forlyder, at det biomedicinske primatforskningscenter i Rijswijk (Nederlandene) får tilskud fra EU's budget.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvor mange penge det drejer sig om, og hvilke eksperimenter der udføres?

2. Hvordan kan Kommissionen forsvare udgifter til denne form for forskning over for dem, der er uforsonlige modstandere af, at der anvendes primater inden for lægevidenskabelig forskning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(18. juli 2001)

I sit femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU) har Kommissionen hidtil givet støtte til Biomedical Primate Research Centre (BPRC) for et samlet beløb på ca. 4,3 mio.. Støtten omfatter en række treårige forskningsprojekter, der blev indledt i 1999 og 2000, og som bl.a. omfatter udvikling af vacciner og lægemidler til behandling af HIV, tuberkulose, malaria og hepatitis C.

Kommissionen har været yderst opmærksom på spørgsmålet om dyreforsøg og dyrevelfærd i forbindelse med gennemførelsen af det femte FTU-rammeprogram.

I bilaget til Rådets beslutning(1) om særprogrammet om livskvalitet hedder det, at programmets finansiering af dyreeksperimentel forskning er begrænset, hvad angår dyreforsøg og tests på dyr, som så vidt muligt skal erstattes med in vitro- eller andre alternative metoder. Alle ansøgere skal i deres forslag beskrive de procedurer, de følger for at overholde principperne om de såkaldte tre r'er (replacement/reduction/refinement) og beskytte dyrenes velfærd.

Derudover ydes der som led i dette særprogram støtte til udvikling af alternativer til dyreforsøg og til fremme af dyrevelfærd.

Som led i særprogrammet om livskvalitet er der systematisk foretaget en uafhængig etisk vurdering af forslag vedrørende følsomme emner såsom brugen primater. Det etiske panel tæller bl.a. repræsentanter for dyrevelfærdsorganisationer. Med den etiske vurdering sikres det, at al forskning med brug af forsøgsdyr udføres i overensstemmelse med Rådets direktiv 86/609/EØF. Der tages i vurderingen hensyn til de samlede fordele ved den foreslåede forskning i forhold til de mulige omkostninger i form af dyrs lidelser. Derudover skal deltagere i forskningsprojekter opfylde alle de gældende nationale lovfæstede og etiske krav. Finansieringen af et projekt vil først blive bevilget, når alle etiske spørgsmål er besvaret tilfredsstillende.

BPRC, som er beliggende i Fællesskabet, men er uafhængigt heraf, har forpligtet sig til at opfylde alle nationale juridiske og etiske krav på dette område.

(1) 1999/167/EF: Rådets beslutning af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for livskvalitet og forvaltning af bioressourcer (1998-2002); EFT L 64 af 12.3.1999.