ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2730/01

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(5. oktober 2001)

Om: Nye oplysninger om gasfordampningsanlægget i Mugardos

Det skal i forbindelse med de tidligere forespørgsler E-1310/01, E-1359/01 og E-1379/01(1) tilføjes, at den betydelige uro blandt borgerne i forbindelse med planerne om bygning af et gasfordampningsanlæg i Mugardos, har bevirket, at alle de borgersammenslutninger, som er modstandere af projektet, har dannet en borgerkomité for redning af Ría del Ferrol. General af reserven, José Gabeiras Monteiro er blevet valgt til formand for denne komité

General Gabeiras, som er en ekspert med kendskab til tøjhuset i Ferrol, har til de ansvarlige organer klaget over, at det planlagte gasfordampningsanlæg skal placeres 800 meter fra flådens arsenal. Det betyder, at der i tilfælde af en ulykke i et gasanlæg med denne placering kan indtræffe en katastrofe med flere tusinde dødsofre, hvis det militære arsenal eksploderer.

Ifølge general Gabeiras bevirker de naturlige forsvarsmuligheder og de spanske væbnede styrkers forsvarsanlæg, at havnen i Ferrol er af særlig strategisk betydning for den spanske flåde og som NATO-base, men områdets strategiske værdi ville forsvinde totalt på grund af den sårbarhed, som placeringen af gasfordampningsanlægget og gaslagrene ville indebære.

Kan Kommissionen over for de spanske myndigheder fremhæve denne risiko, som er af så afgørende betydning for sikkerheden i Ferrol og dens omgivelser?

(1) EFT C 350 E af 11.12.2001, s. 117.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. november 2001)

Som led i behandlingen af dette sagskompleks har Kommissionen netop modtaget et svar fra de spanske myndigheder; dette er på indeværende tidspunkt ved at blive analyseret.

Kommissionen har rettet henvendelse til de spanske myndigheder for at henlede disses opmærksomhed på den mulige risiko, der er forbundet med placeringen af et anlæg til gasfordampning i umiddelbar nærhed af et arsenal, og anmode om nærmere informationer om, hvilke forholdsregler der er planlagt eller truffet med henblik på at forebygge en ulykke.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3093/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. november 2001)

Om: Anvendelse af midler fra fællesskabsfonden for forskning og oplysning inden for tobak

Som det fremgår af oplysninger fra Generaldirektoratet for Landbrug (i den 29. årsberetning om EUGFL for 1999) er de midler, som er afsat til fællesskabsfonden for forskning og oplysning inden for tobak ikke udnyttet tilstrækkeligt. Mere konkret oplyses det, at der af de 48 717 941 euro, som er blevet tilbageholdt, kun er blevet udnyttet 11 896 872 euro.

1. Hvad er de nyeste tal for tilbageholdelse og udnyttelse af midlerne til fællesskabsfonden for forskning og oplysning inden for tobak?

2. Er der blevet godkendt nye projekter ud over de, som Kommissionen nævner i sit svar på min tidligere forespørgsel (E-0247/00(1))? Er der projekter, som vedrører Grækenland?

(1) EFT C 26 E af 26.1.2001, s. 23.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. december 2001)

Vedrørende det samlede beløb, der er tilbageholdt til fordel for fonden, bør det bemærkes, at der ikke er tale om en reel fond, hvortil der årligt indbetales de samlede tilbageholdelser, og hvorfra man hæver midlerne til at finansiere foranstaltningerne. I praksis iværksætter Kommissionen foranstaltninger, som finansieres over en ad hoc-budgetpost, som kaldes fællesskabsfonden for forskning og oplysning, B1-175. Bevillingerne på denne budgetpost svarer til et skøn over de reelle omkostninger i et givent regnskabsår. Kommissionen sikrer, at bevillingerne/udgifterne over denne post ikke overstiger de samlede tilbageholdelser.

Det beløb, der er opført på EF's budget (post B1-175) for 2001, er 15 000 000 EUR, hvoraf 7 500 000 EUR er afsat til forskningsdelen og 7 500 000 til informationsdelen.

I 2000 blev der udnyttet 3 073 000 EUR. Underudnyttelsen af tilbageholdelserne skyldes dels, at der ikke er iværksat nye projekter, dels at udbetalingerne sker i takt med udviklingen og kontrollen med de igangværende projekter.

a) Vedrørende projekter under forskningsdelen er der ikke iværksat nye projekter. Det forventes, at målene for fonden vil blive ændret i forbindelse med Kommissionens forslag om at forny den fælles markedsordning for tobak.

b) For projekter under informationsdelen offentliggjorde Kommissionen den 13. juni 2001 et udbud vedrørende en informationskampagne, hvis mål er at forebygge rygning blandt unge. Den 9. november 2001 mødtes det videnskabelige og tekniske udvalg under fællesskabsfonden for tobak for at bistå Kommissionen med at vælge det bedste forslag blandt de indkomne bud.

Alle projekter, der enten er færdige eller ved at blive gennemført, er af interesse for Grækenland.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2798/01

af Theresa Zabell (PPE-DE) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Luftfartssikkerhed

Efter de seneste begivenheder i USA er der blevet truffet talrige sikkerhedsforanstaltninger i lufthavnene, så rejsende ikke længere kan medbringe nogen form for spidse genstande, ligesom der gennemføres hyppige kontroller af håndbagagen.

Hvad er Kommissionens opfattelse af disse foranstaltninger, når man efter at have passeret sikkerhedskontrollerne også efter den 12. september 2001 i Tax Value-butikkerne i Zaventem (Bruxelles) har adgang til et stort udbud af knive af forskellig størrelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(16. november 2001)

Kommissionen fordømmer ubetinget denne praksis og har faktisk anbefalet, at salget af disse farlige genstande bør indstilles.

Den 10. oktober 2001 foreslog Kommissionen at, man vedtog fællesskabsregler for sikkerheden inden for civilluftfart i form af en forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet(1). Inkorporering af disse regler i fællesskabsretten indebærer, at de kan anvendes effektivt, og at processen løbende overvåges.

De fælles regler er baseret på reglerne i dokument nr. 30 fra den europæiske konference for civilluftfart, (ECAC) og har til formål at øge kontrollen med både internationale og indenlandske afgange.

De vil især fokusere på:

- kontrol af adgang til følsomme områder i lufthavne og på fly

- kontrol af passagerer og deres håndbaggage

- kontrol og overvågning af baggage i lastrum

- kontrol af last og post

- uddannelse af personalet på jorden

- definition af specifikationer for udstyr til ovennævnte kontroller

- klassifikation våben og andre genstande, som det er forbudt at medbringe i flyet eller i lufthavnenes følsomme områder.

(1) KOM(2001) 575 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3190/01

af Christel Fiebiger (GUE/NGL) til Kommissionen

(20. november 2001)

Om: Biogeografisk møde om den kontinentale region (Natura 2000)

Kommissionens generaldirektorat for miljø (direktorat D) meddelte den 28. marts 2001 i forbindelse med den indstillede klagesag nr. 1998/5119 foreningen for beskyttelse

af området Kahle Schmücke, at det biogeografiske møde om den kontinentale region efter planen ville finde sted i efteråret 2001, og at Kommissionen selv ville tage et initiativ i sagen, såfremt der ikke forelå tilstrækkelig dokumentation til at betragte Kahle Schmücke som habitat-område.

På baggrund heraf bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. Har det biogeografiske møde om den kontinentale region fundet sted? (Hvis ja, med hvilket resultat? Hvis nej, hvorfor ikke?)

2. Mener Kommissionen, at der er nye synspunkter, der skal tages i betragtning ved vurderingen af, om Kahle Schmück er at betragte som habitat-område?

3. Hvornår vil det blive endeligt bekræftet, at der er tale om et habitat-område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(10. januar 2002)

1. Det andet biogeografiske seminar vedrørende den kontinentale region har endnu ikke fundet sted. Denne forsinkelse skyldes bl.a. den sene og utilfredsstillende meddelelse om de foreslåede lokaliteter af fællesskabsbetydning. Det andet biogeografiske seminar er nu planlagt til oktober 2002.

2. Så vidt det er Kommissionen bekendt, er der for øjeblikket ingen nye aspekter, der skal tages i betragtning ved vurderingen af den foreslåede lokalitet af fællesskabsbetydning ved navn Kahle Schmücke.

3. Den endelige bekræftelse af medlemsstaternes forslag til lokaliteter af fællesskabsbetydning for den kontinentale regions vedkommende sker inden for rammerne af opstillingen af listen over sådanne lokaliteter som omhandlet i artikel 4, stk. 2, i habitatdirektivet(1). Dette vil finde sted efter afslutningen af den videnskabelige vurdering i forbindelse med det biogeografiske seminar.

(1) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2928/01

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. oktober 2001)

Om: Overtrædelse af FFH-direktivet og naturbeskyttelsesdirektivet som følge af udvidelse af Donau i Thundorf og mellem Staubingen og Vilshofen (Bayern)

En udvidelse af Donau mellem Staubingen og Vilshofen med et eller flere stemmeværkstrin ville få meget negative indvirkninger på det i hele Europa enestående flodlandskab i området ved Isar-flodens udmunding. Det pågældende område er et beskyttet område efter de europæiske naturbeskyttelsesdirektiver. Ligeledes vil dæmningsudbygningsforanstaltningerne i Thundorf-området (naturbeskyttelsesområdet Staatshaufen, Donau-kilometer 2 278,2) medføre risiko for grundvandsforholdene i baglandet.

1. Er det Kommissionen bekendt, at forbundsmyndighederne for natur- og miljøbeskyttelse i modsætning til det af det bayerske miljøministerium anførte hidtil ikke har været inddraget i den økologiske vurdering af de forskellige udbygningsvarianter? Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe, således at der omgående foretages en fuldstændig indberetning om flodlandskabets økosystemer mellem Staubingen og Vilshofen?

2. I de igangværende dæmningsudbygningsforanstaltninger er der ikke gennemført en miljøindvirkningsvurdering efter FFH-direktivets art. 6. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe, således at denne mangel omgående afhjælpes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(19. december 2001)

1. Foruden en række andre lokaliteter, som tidligere er blevet anmeldt, blev Donau-flodengene imellem Straubing og Vilshofen anmeldt den 28. august 2001 af den tyske forbundsregering som områder, der skal beskyttes i overensstemmelse med både habitat- og fugledirektivet(1).

2. Både for så vidt angår den daglige forvaltning og de planlagte videreudviklings-foranstaltninger, gælder bestemmelserne i habitatdirektivets artikel 6, stk. 3 og 4, fuldt ud. Kommissionen vil udbede sig alle nødvendige informationer fra forbundsregeringens side for at kunne vurdere, hvorvidt disse bestemmelser er blevet overholdt.

(1) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af 22.7.1992, og Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle, EFT L 103 af 25.4.1979.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2992/01

af Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 2001)

Om: Kriselån til luftfartsselskaber

Den belgiske regering gav den 3. oktober 2001 tilsagn om at yde et kortfristet kriselån på 125 mio. EUR til landets luftfartsselskab Sabena for at undgå truslen om, at selskabet direkte skulle gå konkurs. Straks efter at den havde hørt om kriselånet til Sabena, anmodede Kommissionen den belgiske regering om en forklaring på sagen.

Er afgørelsen ifølge Kommissionens oplysninger i strid med EU's konkurrenceregler? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe i forbindelse med sagen? Hvad er Kommissionens generelle praksis for godkendelse af statsstøtte til selskaber og ruter inden for luftfart?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(8. januar 2002)

Den 5. oktober 2001 fremsendte den belgiske regering en anmeldelse til Kommissionen af redningsstøtte til Sabena i form af en kreditfacilitet på 125 mio. EUR, som skulle dække virksomhedens kapitalbehov i en periode på maksimalt tre måneder. Kommissionen undersøgte foranstaltningen som en hastesag i lyset af virksomhedens vanskeligheder. Den 17. oktober 2001 besluttede Kommissionen at tillade støtten idet den anførte, at alle betingelserne i Fællesskabets retningslinjer for redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder(1) var opfyldt i denne sag.

Kommissionen vil ikke ændre sin politik om statsstøtte. Hovedprincipperne, som ligger til grund for dens handlinger, er tydeligt fastlagt i retningslinjerne for lufttransport, som Kommissionen vedtog i 1994(2) og som gælder uden undtagelser. For så vidt angår omstruktureringsstøtte fastsætter retningslinjerne et grundprincip om én gang, sidste gang, og som fastslår at Kommissionen ikke accepterer, at der ydes supplerende støtte undtagen i ekstraordinære, uforudseelige tilfælde, som ikke skyldes selskabet.

(1) EFT C 288 af 9.10.1999.

(2) Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 (tidl. artikel 98) og artikel 93 (tidl. artikel 99) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte til lufttransportsektoren, EFT C 350 af 10.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2832/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. oktober 2001)

Om: Manglende udbetaling af løn til lærere ved de offentlige erhvervsuddannelsesinstitutioner og den anden fællesskabsstøtteramme

Ca. 10 000 lærere, som har undervist på timebasis ved offentlige erhvervsuddannelsesinstitutioner i Grækenland, har endnu ikke fået udbetalt løn for femten måneders arbejde.

1. De offentlige erhvervsuddannelsesinstitutioners virksomhed finansieres hovedsagelig fra Den Europæiske Socialfond over delprogrammet 2.1 som led i det operationelle program for uddannelse og erhvervsfaglig grunduddannelse. Hvorfor har de ovennævnte lærere endnu ikke fået deres løn?

2. Der går rygter om, at der er begået underslæb med disse penge. Hvilke oplysninger råder Kommissionen over?

3. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre, at lærerne snarest muligt får udbetalt deres løn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(15. november 2001)

Grundlæggende erhvervsuddannelse var ganske rigtigt en aktion, der blev finansieret gennem Den Europæiske Strukturfond, og som var med i det operationelle program

Almen uddannelse og grundlæggende erhvervsuddannelse i fællesskabsstøtterammen for Grækenland 1994-1999. Sidste frist for at indgå lovlige forpligtelser for dette program var den 31. december 1999, hvorimod gennemførelsen og udbetalingerne fortsætter indtil den 31. december 2001. I forbindelse med ovennævnte program og i overensstemmelse med gældende regler har Kommissionen udbetalt et første forskud for 1999 til Grækenland (ca. 194 mio. EUR) og et andet forskud (ca. 125 mio. EUR). De græske myndigheder skal indsende deres endelige betalingsanmodning og meddelelse om programmets afslutning inden den 30. juni 2002. Der mangler stadig at blive udbetalt ca. 86 mio. EUR i tilskud fra Den Europæiske Socialfond.

Ifølge oplysninger fra de græske myndigheder skyldes forsinkelsen i udbetalingen af løn til lærerne, at budgettet for foranstaltningen vedrørende grundlæggende erhvervsuddannelse var opbrugt i slutningen af 1999, og at undervisningsministeriet havde vanskeligt ved at finde nationale ressourcer. Det nye operationelle program for 2000-2006 og nationale tilskud skal dække gennemførelsesomkostningerne i 2000 og 2001. I mellemtiden har Kommissionen i marts 2001 vedtaget det nye operationelle program Almen uddannelse og grundlæggende erhvervsuddannelse for perioden 2000-2006 og udbetalt et forskud til Grækenland. Undervisningsministeriet mener, at al udestående løn til lærerne vil være udbetalt senest i januar 2002.

Kommissionen er ikke bekendt med, at der skulle være begået underslæb med tilskuddene til grundlæggende erhvervsuddannelse inden for rammerne af programmet Almen uddannelse og grundlæggende erhvervsuddannelse. Kommissionen vil tage alle fornødne skridt til at undersøge, om disse rygter har noget på sig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2310/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(31. juli 2001)

Om: Nationale foranstaltninger med henblik på mærkning af vin

Da det fremgår, at mærkning af vin i væsentlig grad ville bidrage til, at en række vindrikkere kunne undgå fysiske problemer, fordi de kunne få oplysning om et eventuelt højt sulfitindhold, mener Kommissionen da, at nationale foranstaltninger med henblik på at beskytte folkesundheden i medfør af Rom-traktatens artikel 30 ville være berettigede, eftersom der ikke er nogen realistiske udsigter til, at der efter 18 års drøftelser bliver indgået aftale om en vinmærkningsordning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(12. oktober 2001)

Da der på trods af adskillige forslag fra Kommissionen siden 1982 ikke findes EF-forskrifter om mærkning af ingredienserne i alkoholholdige drikkevarer, har Kommissionen kunnet se velvilligt på, at medlemsstaterne under overholdelse af EF-traktaten opretholder eller indfører nationale bestemmelser om mærkning af ingredienserne i bestemte alkoholholdige drikkevarer.

Men når det gælder vin, skal man tage følgende i betragtning:

- Der findes EF-bestemmelser (der sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat en liste over de forskellige gældende retsakter), som meget nøjagtigt og dækkende foreskriver, hvilke obligatoriske og fakultative angivelser, der skal anvendes ved mærkning af vin, men som imidlertid ikke giver mulighed for angivelse af ingredienserne. I medfør af den nye fælles markedsordning for vin, som Rådet vedtog i maj 1999 (Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om fælles markedsordning for vin(1)), bliver disse bestemmelser snart erstattet af regler, som man for øjeblikket drøfter og snart vil vedtage. Ifølge forslaget til disse nye bestemmelser bliver det muligt, men fakultativt, at oplyse om sulfitter på mærkningen af vin.

- Kommissionen har for nylig forelagt Parlamentet og Rådet et forslag til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler(2), som bl.a. foreskriver obligatorisk mærkning uden undtagelsesmuligheder af de ingredienser eller stoffer, der er de vigtigste kilder til allergi eller fødevareintolerance. Alkoholholdige drikkevarer, herunder vin, er omfattet af forslaget, og sulfitter hører blandt de pågældende stoffer.

Kommissionen mener på den baggrund, at det ikke er hensigtsmæssigt at vedtage nationale foranstaltninger vedrørende mærkning af ingredienser i vin.

(1) EFT L 179 af 14.7.1999.

(2) EFT L 109 af 6.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2822/01

af Glenys Kinnock (PSE) til Rådet

(10. oktober 2001)

Om: Integration af kønsaspektet i AVS-landene

Gennem hvilke arbejdsplaner vil Rådet sikre, at handelspolitikken fremmer menneskerettighederne og ligestillingen mellem kønnene i AVS-landene?

Er Rådet på baggrund af decentraliseringen og den erklærede målsætning om integration af kønsaspektet i EU's udviklingssamarbejde med AVS-landene enig i, at mindst ét medlem af alle delegationerne i AVS-landene bør være kyndig i og have ansvar for kønsaspektet?

Svar

(12. februar 2002)

1. Rådets resolution fra december 1995, Rådets konklusioner fra maj 1998 og Rådets forordning fra december 1998 om integrering af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet danner den politiske ramme for EF's udviklingssamarbejde og ligestilling. Hertil kommer for AVS-landenes vedkommende fremhævelsen af kønsaspektet som et gennemgående princip i Cotonou-aftalen.

2. I disse resolutioner og instrumenter udtrykker Rådet stor tilfredshed med Kommissionens meddelelse om handlingsprogrammet for generel hensyntagen til kønsaspektet i Fællesskabets udviklingssamarbejde.

For at styrke ovennævnte ramme yderligere var vedtagelsen af konklusioner vedrørende Kommissionens handlingsprogram sat på Rådets dagsorden den 8. november 2001. Det noterede sig, at kønsaspekterne vil blive analyseret og integreret på de prioriterede områder i EF's udviklingspolitik, herunder bl.a. støtte af makroøkonomiske politikker samt handel og udvikling (specielt med det formål at identificere de mekanismer, der sikrer, at handel og investeringer støtter ligestilling).

3. Rådet mener, at passende menneskelige ressourcer med hensyn til mængde, kapacitet og kontinuitet er afgørende for, at dette handlingsprogram gennemføres til tiden og effektivt i de kommende år.

Rådet understreger i denne forbindelse behovet for at medtage uddannelse i ligestillingsspørgsmål i alle uddannelsesaktiviteter, der vedrører udviklingssamarbejde, og det noterer sig, at Kommissionens interne kapaciteter til integrering af kønsaspektet vil blive fastlagt gennem en række metoder (f.eks. uddannelse og udvikling af redskaber).

Selv om Rådet støtter Kommissionens planer om at opbygge dens interne kapacitet, redskaber og metoder i forbindelse med integrering af kønsaspektet, mener det, at tildelingen af menneskelige ressourcer til Kommissionens delegationer i AVS-landene er Kommissionens ansvarsområde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2878/01

af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen

(10. oktober 2001)

Om: Finansiel støtte til Sabena

Vil Kommissionen fremkomme med en udtalelse om sine eventuelle drøftelser med den belgiske regering i forbindelse med det tilskud, Sabena har modtaget? Er denne finansielle støtte i strid med EU's bestemmelser om statsstøtte, og hvordan agter Kommissionen i bekræftende fald at gribe ind?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. november 2001)

Den belgiske regering meddelte den 5. oktober 2001 Kommissionen at den ville yde redningsstøtte til Sabena i form af et lån på 125 millioner EUR for at dække virksomhedens likviditetsbehov i en periode på højst tre måneder. Kommissionen behandlede sagen som en hastesag fordi selskabet var i alvorlig krise.

Den 17. oktober 2001 besluttede Kommissionen at godkende redningsstøtten idet alle de betingelser der stilles i retningslinjerne(1) for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, var opfyldt i den pågældende sag.

Der er strenge betingelser for redningsstøtte. Hvis redningsstøtte skal godkendes, skal den bl.a. opfylde følgende fem betingelser:

- Den skal have form af lånegarantier eller lån til markedsrenten.

- Beløbet må ikke være større end hvad der er nødvendigt for at sikre virksomhedens drift (f.eks. dækning af lønudgifter eller løbende leverancer).

- Støtten må højst vare seks måneder.

- Den skal være begrundet i alvorlige sociale vanskeligheder, og den må ikke have alvorlige negative spill-over-effekter i andre medlemsstater.

- Den skal være ledsaget af tilsagn om omstrukturering eller likvidation af den støttede virksomhed eller af tilsagn om tilbagebetaling af lånet.

Redningsstøtten har til formål at give den støttede virksomhed mulighed for at overleve i en kort periode. Perioden skal udnyttes til en grundig undersøgelse af udsigterne for den kriseramte erhvervsaktivitets fremtidige levedygtighed.

Kommissionen understreger at der for statsstøtte til rekonstruktion af luftfartsselskaber gælder meget strenge retningslinjer, herunder princippet om engangsstøtte. Kommissionen vil behandle en eventuel omstruktureringsstøtte til Sabena i forhold til disse betingelser.

(1) EFT C 288 af 9.10.1999.