ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3395/02

af Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) til Kommissionen

(22. november 2002)

Om: Sudan

Hvilke foranstaltninger agter EU at træffe med henblik på at fremme fredsprocessen efter undertegnelsen af fredstraktaten i Sudan i januar, som forhåbentlig vil gøre en ende på den konflikt, der har krævet over en million dødsofre? Har EU specifikt overvejet at suspendere handelen med olie fra Sudan, indtil en retfærdig og endelig fredsaftale er på plads?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(18. december 2002)

EU's holdning til forholdet med Sudan efter fredsforhandlingerne i Machakos er, at det er en betingelse for normaliseringen af forbindelserne mellem EU og Sudan og genoptagelsen af samarbejdet, at der sker fremskridt med fredsprocessen.

I overensstemmelse med Rådets konklusioner fra juni 2002 forsøger EU at fremme fredsprocessen ved at anvende en fremgangsmåde i flere faser:

- indtil der er indgået en fredsaftale, vil EU fortsætte sin politiske dialog på grundlag af de forpligtelser, som den sudanske regering indgik for 2002 med hensyn til menneskerettigheder, demokrati og retsstatsforhold, med særligt fokus på nå frem til en fredsaftale

- hvis der bliver indgået en fredsaftale, vil EU begynde at normalisere sine forbindelser med Sudan. Disse forbindelser vil inden for rammerne af Cotonouaftalen være baseret på respekten for menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstatforhold og også omfatte støtte til fredsbevarende foranstaltninger og konfliktløsning.

Med hensyn til spørgsmålet om en eventuel EU-embargo på olie fra Sudan er det generelt Kommissionens overbevisning, at EU bedre kan gøre sin indflydelse gældende og opnå de ønskede resultater ved at føre en engageret politik end ved at isolere det pågældende land. Flere FN-støttede sanktioner vil være at foretrække og vil være et mere effektivt udenrigspolitisk redskab end ensidige sanktioner. Desuden vil en ensidig EU-foranstaltning i dette tilfælde få meget begrænsede økonomiske konsekvenser, da EU-markedet er af marginal betydning for olieeksporten fra Sudan, der fortrinsvis går til markederne i Kina (63 % af 1,2 mia. EUR i 2000) og Japan (23 %).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3910/02

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(14. januar 2003)

Om: Forskelsbehandling i forbindelse med finansiering af bilkøb i Finland

I Finland er bestemmelserne om indførsel af biler netop blevet ændret, så de ikke begrænser konkurrencen og diskriminerer privat og/eller parallelimport. I realiteten ser det dog ud til, at private købere fortsat er bundet til de traditionelle importører af bestemte mærker, for indtil videre kan de kun indgå aftaler om finansiering af biler, som er købt gennem sådanne importører. I Finland er de vigtigste finansieringsinstitutter Nordea og OPR, men der findes også nogle mindre institutter. I realiteten lader det dog til, at alle følger samme praksis.

Har Kommissionen kendskab til situationen på markedet for finansiering af bilkøb i Finland, og overvåger den konkurrencevilkårene på dette område? Er den herskende praksis efter Kommissionens opfattelse i overensstemmelse med EU's konkurrencebestemmelser, og hvad har Kommissionen til hensigt at foretage sig i denne sag? Anvendes der en tilsvarende praksis i de øvrige medlemsstater, som kan være til hinder for gennemførelsen af de afgørelser, Kommissionen har truffet om fri konkurrence?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(25. februar 2003)

Kommissionen er ikke blevet gjort opmærksom på nogen vanskeligheder med hensyn til markedet for finansiering af nye biler i Finland. Kommissionen er derfor ikke i stand til at vurdere, om den praksis, det ærede medlem gør rede for, er forenelig med Fællesskabets konkurrenceregler.

På baggrund af de foreliggende oplysninger ser det ud til, at det problem, det ærede medlem omtaler, vedrører finske finansieringsinstitutters adfærd. I et sådant tilfælde er det først og fremmest de finske konkurrencemyndigheders opgave at reagere på baggrund af EU's konkurrenceregler eller den finske konkurrencelovgivning.

De finske konkurrencemyndigheder har meddelt Kommissionen, at de ikke har modtaget nogen formelle klager i forbindelse med dette spørgsmål. De har imidlertid forsikret Kommissionen om, at de fortsat vil følge situationen nøje, også i lyset af den snarlige ikrafttrædelse af de ændrede finske skattebestemmelser, der skulle forbedre situationen for parallelimport.

Kommissionen har ikke kendskab til tilfælde af nogen lignende praksis i andre medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3777/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(23. december 2002)

Om: Pirelli-produktion

Kan Kommissionen komme med forsikringer om, at Pirellis afgørelse om at flytte produktionen af optiske fibre fra sit fabriksanlæg i Hampshire til Italien ikke på nogen måde strider mod EU-bestemmelserne om statsstøtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. februar 2003)

Kommissionen godkendte den 2. oktober 2002 et forslag om støtte på 74,5 mio. EUR til Fibre Ottiche Sud i forbindelse med en investering på 167,4 mio. EUR i Battipaglia i det støtteberettigede område Campania i Syditalien. Formålet med projektet er at skabe 311 direkte job og 108 indirekte job. Kommissionen har truffet denne beslutning under overholdelse af reglerne i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter(1).

Kommissionens generelle mål ved gennemførelsen af de multisektorale rammebestemmelser er at begrænse støtten til store investeringsprojekter på en sådan måde, at der undgås ufavorable virkninger på konkurrencen og samtidig sikre, at det støttemodtagende område vedbliver med at være attraktivt. I dette tilfælde udgjorde den maksimale tilladte støtteintensitet 28 % i nettosubventionsækvivalent (svarende til investeringens bruttointensitet (44,5 %) tilbagediskonteret og minus afgifter).

Kommissionen er ikke vidende om, at Pirellis investering skulle udgøre en flytning af produktionen fra Det Forenede Kongerige til Italien. Det skal i øvrigt understreges, at investeringsprojektet indebærer en udvidelse af et eksisterende fabriksanlæg til fremstilling af optiske fibre til telekommunikationssektoren.

(1) EFT C 107 af 7.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3010/02

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(23. oktober 2002)

Om: Humanitær krise i det nordlige Uganda

I Det Europæiske Fællesskabs strategidokument om Uganda og det nationale indikativprogram for tidsrummet 2002-2007, afsnit 3, punkt 1: Den politiske situation (s. 5), udtaler Kommissionen, at

der bortset fra de nordlige og sydvestlige områder, hvor der er oprørsbevægelser, er en udbredt følelse af tryghed, og at folk ikke er bange for at blive udsat for afpresning fra de statslige organer.

Er Kommissionen klar over, at der er ved at udvikle sig en humanitær krise i store dele af det nordlige Uganda i takt med, at den eskalerende konflikt mellem den ugandiske regering og LRA (Lords Resistance Army) har medført, at fødevareproduktionen er ophørt i visse områder, og at nødhjælpskonvojer er blevet standset på grund af angreb på dem, hvilket har ført til, at over 120 000 mennesker nu trues af hungersnød?

Hvilke forestillinger har Kommissionen gjort over for den ugandiske regering i forbindelse med den voksende humanitære krise?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(18. november 2002)

Kommissionen har meget nøje og med stigende bekymring fulgt med i den forværring, der er sket i den humanitære situation i det nordlige Uganda. Kommissionen foretog et evalueringsbesøg i begyndelsen af oktober 2002, hvor det endnu en gang blev bekræftet, at der er grund til bekymring.

Kommissionen yder allerede humanitær bistand i området gennem FN-organisationer og en lang række ikke-statslige organisationer. Bistanden omfatter fødevarehjælp, vand og sanitet, medicinsk udstyr og undervisningsmateriale og støtte til frigivne bortførte og tidligere børnesoldater. Navnlig har Kommissionen via Kontoret for Humanitær Bistand (ECHO) mere end fordoblet sin tildeling til Uganda i 2002 til over 2 mio. EUR til de berørte personer, navnlig de skønsmæssigt 700 000 internt fordrevne, som er berørt af den manglende sikkerhed i området. Desuden har ECHO truffet arrangementer, således at ECHO-Flight har fået mulighed for at reagere hurtigt på anmodninger om katastrofehjælp.

FN-organisationerne er i færd med at vurdere både fødevaremanglen og høstudbyttet i det kommende år, og det er meget sandsynligt, at Kommissionen vil bidrage til at dække en del af behovet.

Kommissionen og andre donorer, som støtter Uganda, fører i øjeblikket drøftelser med regeringen for at sikre, at den nordlige del af landet modtager en rimelig del af de midler, der er øremærket til udvikling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3410/02

af Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (Verts/ALE) til Kommissionen

(25. november 2002)

Om: EU-handlingsplan til fremme af økologiske fødevarer og økologisk landbrug

I juni 2001 pålagde Det Europæiske Råd i Gøteborg sammen med Rådet (landbrug) Kommissionen at udarbejde en EU-handlingsplan til fremme af økologiske fødevarer og økologisk landbrug.

Hvor langt er Kommissionen nået med at udarbejde denne EU-handlingsplan til fremme af økologiske fødevarer og økologisk landbrug?

Hvad er Europa-Parlamentets rolle i udarbejdelsen af denne handlingsplan?

I hvilken form vil Kommissionen forelægge Det Europæiske Råd denne handlingsplan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(23. december 2002)

I juni 2001 blev det på det europæiske topmøde i Gøteborg besluttet, at det bl.a. bør være et mål for den fælles landbrugspolitik og dens fremtidige udvikling at bidrage til bæredygtig udvikling, ved at der lægges større vægt på sundhed, højkvalitetsprodukter, miljømæssigt bæredygtige produktionsmetoder, herunder økologisk produktion .

I konklusionerne fra Rådets møde (landbrug) den 19. juni 2001 blev Kommissionen opfordret til at undersøge muligheden af en europæisk handlingsplan, der tager sigte på at fremme økologiske fødevarer og økologisk landbrug, og at fremsætte forslag hertil.

Kommissionen indledte arbejdet i april 2002 og udarbejdede et arbejdsdokument, der indeholdt resultaterne af overvejelserne i en ekspertgruppe og en tværtjenstlig arbejdsgruppe. Ekspertgruppen havde en bred repræsentation af de berørte private og offentlige parter inden for den økologiske landbrugssektor.

Arbejdsdokumentet forventes fremlagt for Rådet (landbrug). Derefter påtænker Kommissionen en grundig høring af bl.a. medlemsstaterne og sektoren med henblik på udarbejdelse af en EU-handlingsplan, der vil kunne udmunde i et arbejdsprogram for de kommende år og i et tilsagn om, at der skal fremlægges specifikke forslag og opstilles prioriteter.

En udarbejdelse af en sådan handlingsplan afhænger dog af resultatet af den forventede drøftelse i Rådet af arbejdsdokumentet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3595/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. december 2002)

Om: Forholdsregler, der bør tages, for at undgå, at Prestige's sunkne vrag bliver ved med at lække den fuel-olie, skibet transporterede

Hvilke forholdsregler kan der tages for at undgå, at Prestige's sunkne vrag bliver ved med at lække den fuel-olie, skibet transporterede, og for at redde kysterne i Galicien og andre europæiske kyster og beskytte dem mod følgerne af nye olieforureningskatastrofer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(20. februar 2003)

Kommissionen deler fuldt ud det ærede medlems bekymring med hensyn til det olieforureningsproblem, der er forårsaget af Prestige-vraget, og som udgør en trussel ikke blot for kysten i Galicien, men mere generelt for hav- og kystmiljøet i Frankrig, Spanien og Portugal.

Umiddelbart efter Prestige's forlis satte Kommissionen sig i direkte kontakt med de spanske myndigheder med henblik på at stille ekspertviden og udstyr fra andre medlemsstater til rådighed for bekæmpelsen af katastrofen.

For så vidt angår Prestige-vraget skal det specielt understreges, at Kommissionen har foreslået, at europæiske eksperter deltager i den videnskabelige komité, der er blevet nedsat af de spanske myndigheder med det formål at vurdere spørgsmål i forbindelse med vraget.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3045/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(24. oktober 2002)

Om: Indførelse af virksomhedsorienterede ledelsesprincipper i hospitaler i Portugal

Ifølge avisen Diário Económico af 15. oktober 2002 er der i forslaget til Portugals statsbudget for 2003 opført et beløb på 662,1 mio. euro med henblik på at indføre virksomhedsorienterede ledelsesprincipper i offentlige hospitaler.

Ifølge nogle oplysninger, som offentligheden har fået kendskab til, har Kommissionen afvist bogføring af kapitaloverførsler til offentlige transportvirksomheder med den begrundelse, at disse overførsler snarere bruges til at dække sociale omkostninger end til at foretage økonomisk produktive investeringer.

På denne baggrund bedes Kommissionen oplyse, om den har godkendt bogføringen af overførslerne med henblik på indførelse af virksomhedsorienterede ledelsesprincipper i hospitalerne som finansielle aktiver i 2002, og om den agter at gøre det samme i 2003.

Kan Kommissionen så, hvis den bekræfter dette, begrunde sin beslutning ud fra den betragtning, at indførelsen af de virksomhedsorienterede ledelsesprincipper vil gøre de portugisiske offentlige hospitaler mere økonomisk rentable i modsætning til de offentlige transportvirksomheder, der ikke har udsigt til at blive mere rentable?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(21. november 2002)

I foråret 2002 foretog Eurostat en analyse af kapitaltilførsler til offentlige transportvirksomheder i Portugal og besluttede at disse betalinger, som blev brugt til at dække disse virksomheders gentagne tab, skulle behandles som kapitaloverførsler og ikke som kapitaltransaktioner.

Eurostat blander sig ikke i udarbejdelsen af statsbudgetter, men undersøger data om det offentliges faktiske underskud og gæld. Betalinger for 2002 vedrørende den nye ledelsesmodel for hospitaler skal analyseres i forbindelse med de underskuds- og gældsdata, som Portugal indberetter i marts 2003.

Eurostat vil også undersøge den hensigtsmæssige sektormæssige klassificering af hospitaler i henhold til det europæiske national og regionalregnskabssystems (ENS 95) regler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3890/02

af Robert Goebbels (PSE) til Kommissionen

(13. januar 2003)

Om: Gennemførelse af Sapard-programmet i 2001

For at forberede kandidatlandene på tiltrædelsen har Den Europæiske Union etableret forskellige førtiltrædelsesprogrammer, herunder bl.a. Sapard-programmet, hvis formål det er at lette tilpasningen af de fremtidige medlemslandes landbrugsstrukturer. Sapard-programmets budget androg 520 mio. EUR i år 2000 og 520 mio. EUR i 2001. Ifølge Böge-betænkningen var udnyttelsesgraden for Sapard efter to års løbetid kun på 6,48 %. Ifølge formanden for Revisionsretten blev kun 9,2 % af de 520 mio. EUR, der var afsat til 2001, anvendt, heraf endte kun 1 mio. EUR effektivt i kandidatlandene.

Dette afføder følgende spørgsmål:

1. Kan Kommissionen forklare, hvorfor kun 1 mio. EUR af de ca. 60 mio., der blev udbetalt i 2001, effektivt tjente til at finansiere strukturstøtte i kandidatlandene?

2. Hvilke mellemmænd og andre konsulenter har indkasseret en difference? Kan Kommissionen give en liste over disse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. februar 2003)

Kommissionens betalinger i 2001 til Sapard-programmer androg 30 491 677 EUR. For detaljerede oplysninger henvises der til afsnit 7 og relevante bilag i den almindelige beretning om Sapard for 2001. Størstedelen af dette beløb udgjorde forskud, der blev udbetalt til modtagerlandene. Forskuddene udgør en kontantfacilitet, der kun må anvendes til at betale EF-bidraget til de endelige modtagere.

I overensstemmelse med finansieringsbestemmelserne i den flerårige aftale, der er indgået med hvert land, foretages der yderligere betalinger i forbindelse med udgifter, som kandidatlandet har afholdt. Sådanne refusionsbetalinger kan kun foretages, hvis modtagerlandet faktisk har afholdt støtteberettigede udgifter og har indgivet de relevante refusionsansøgninger til Kommissionen. Disse afhænger igen af de ansøgninger om refusionsbetalinger, som de endelige modtagere i kandidatlandet indgiver til Sapard-kontoret. Dette kan afhængigt af projekttypen ske mange måneder efter, at projektet er blevet godkendt, som det også er tilfældet i medlemsstaterne.

Som oplyst i Revisionsrettens årlige beretning for 2001 blev Kommissionens betalinger til refusion af udgifter, som det år var afholdt af de endelige modtagere, foretaget i to lande, Bulgarien og Estland, og beløb sig til ca. 1 mio. EUR. Forklaringen er, at kun disse to lande havde anvendt Sapard-instrumentet så længe, at Kommissionen retmæssigt kunne foretage refusionsbetalinger. Det bemærkes, at Kommissionens refusionsbetalinger ved udgangen af 2002 var blevet næsten tidoblet.

Det beløb, som Kommissionen udbetaler til gennemførelsesorganerne i hvert land, men endnu ikke er udbetalt til de endelige modtagere, forbliver i hvert land på Sapard-eurokontoen (en konto, der på modtagerlandets ansvar er åbnet i et pengeinstitut eller offentligt organ, og som bærer renter).

Ingen penge af forskuddet på 30,5 mio. EUR kunne derfor anvendes til mellemmænd og andre konsulenter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3822/02

af Pasqualina Napoletano (PSE) til Rådet

(20. december 2002)

Om: Asylret i Unionen

Den 28. november 2002 hjemsendte de italienske myndigheder Muhammad al Shari og hans familie fra Malpensa til Syrien, selv om der er afsagt dødsdom mod ham i Syrien.

Den italienske forfatning fastlægger, at personer, som der er afsagt dødsdom imod i lande, hvor der findes dødsdom, ikke må udvises.

I Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder hedder det, at ingen må idømmes dødsstraf eller henrettes, og asylretten sikres under iagttagelse af reglerne i Genève-konventionen og protokollen af 31. januar 1967.

Ydermere er der forhandlinger i gang mellem Den Europæiske Union og Syrien om associeringsaftaler.

På baggrund af ovenstående anmodes Rådet om at oplyse, om det ikke anser det for nødvendigt at gribe ind for at sikre, at dødsdommen ikke eksekveres, og at Muhammad al Sharis og hans families sikkerhed garanteres.

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler P-3822/02 og E-3843/02

(5. og 6. maj 2003)

Rådet har ingen oplysninger om det af de ærede parlamentsmedlemmer nævnte tilfælde.

Rådet fortsætter på dette område sin gennemgang af forslaget til direktiv om minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere og statsløse som flygtninge eller som personer, der af anden grund behøver international beskyttelse, samt forslaget om minimumsstandarder for procedurer for tildeling og fratagelse af flygtningestatus.

Formålet med disse forslag er at fastsætte minimumsstandarder for visse af de spørgsmål, som er blevet bragt op af de ærede parlamentsmedlemmer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3840/02

af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(9. januar 2003)

Om: Beviser for eksistensen af koncentrationslejre i Nordkorea

Det er netop med satellitbilleder, som Far Eastern Economic Review har fremskaffet via en kommerciel satellitbilledudbyder, blevet bevist, at de koncentrationslejre arbejdslejre i Nordkorea der længe har været tale om, men hvis eksistens aldrig er blevet bekræftet af vidner uden for Nordkorea, eksisterer.

En tidligere fængselsvagt, Ahn Myong Chol, som i 1994 flygtede til Sydkorea, har genkendt billederne som tilhørende koncentrations- og arbejdslejren Haengyong.

Sydkorea og den amerikanske efterretningstjeneste har længe givet næring til rygtet om, at de havde satellitbilleder af lejrene, men de beviser, de formodedes at have, er aldrig blevet offentliggjort.

Råder Kommissionen over satellitbilleder af samme art eller er den blevet orienteret herom af en af de medlemsstater, der ligger inde med lignende beviser på eksistensen af koncentrationslejre i Nordkorea? Råder Kommissionen over oplysninger om andre koncentrationslejre i Nordkorea, hvis eksistens ville kunne bevises med satellitbilleder? Hvornår agter Kommissionen til det kompetente udvalg i Europa-Parlamentet at videresende satellitbillederne eller andre beviser på eksistensen af koncentrationslejre i Nordkorea eller hvilke lignende politiske initiativer agter det at træffe over for Pyongyang for at udvirke øjeblikket lukning af alle koncentrationslejre og øjeblikket frigivelse af alle fangerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(29. januar 2003)

Kommissionen har modtaget rapporter fra forskellige internationale menneskerettighedsorganisationer, navnlig Amnesty International, som gør gældende, at der findes koncentrationslejre i Den Demokratiske Folkerepublik Korea. Kommissionen har dog ikke modtaget satellitbilleder, der beviser eksistensen af sådanne lejre.

Menneskerettighedssituationen i Nordkorea er fortsat af største vigtighed for EU og følges derfor meget nøje. Menneskerettighedsspørgsmål, herunder den eventuelle tilstedeværelse af koncentrationslejre, rejses systematisk under de regelmæssige politiske kontakter med de nordkoreanske myndigheder. Dette skete senest i juni 2002 i Pyongyang.

Kommission kan forsikre det ærede medlem om, at den fortsat meget nøje vil følge menneskerettighedssituationen i Den Demokratiske Folkerepublik Korea og vil rejse spørgsmålet om menneskerettighederne i sine kontakter med de nordkoreanske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3017/02

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(23. oktober 2002)

Om: Betegnelser på håndværksprodukter

Der har nu i 10 år eksisteret europæiske regler, som giver forbrugerne mulighed for klart at identificere fødevarer, der er forsynet med en oprindelsesbetegnelse, ved hjælp af en verifikations- og kontrolordning. Der findes til gengæld ikke nogen ordning for typiske håndværksprodukter. Disse produkter spiller imidlertid en vigtig rolle i europæisk økonomi og har brug for en effektiv ordning på europæisk plan for at blive beskyttet mod efterligninger og forfalskninger. Hvad er Kommissionens holdning til disse betragtninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(14. november 2002)

Kommissionen er enig i det synspunkt, det ærede parlamentsmedlem giver udtryk for, med hensyn til at håndværkssektoren spiller en vigtig rolle i EU.

Det er imidlertid ofte vanskeligt at vurdere betydningen af håndværksvirksomhederne i europæisk økonomi på fyldestgørende måde, fordi der ikke findes nogen definition af håndværk på europæisk plan, og de definitioner af håndværksvirksomhed, der findes på nationalt plan, er baseret på et forskelligt grundlag. Derfor findes der heller ikke nogen definition af typiske håndværksprodukter på europæisk plan. For at råde bod på dette har man gennemført en undersøgelse for at fastlægge en metodologi til en statistisk definition af små håndværksvirksomheder, hvilket skulle føre til, at Kommissionen vil få sammenlignelige og mere præcise statistiske data til rådighed.

Det ærede medlem kan finde yderligere oplysninger om undersøgelsen på følgende internetadresse: http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/craft/craft-studies/methodology-craftstatistics.htm

Endvidere har Kommissionen, som er klar over behovet for at valorisere kvaliteten af håndværksprodukter og de europæiske håndværk, foretaget en undersøgelse for at få en oversigt over de forskellige håndværk i Europa og over videreførelsen af den samlede viden inden for håndværkssektoren.

Den endelige rapport over undersøgelsen kan findes på følgende internetadresse: http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/craft/craft-studies/rarecrafts.htm

Kommissionen fortsætter sine overvejelser om dette vigtige emne, for den er klar over, at de typiske lokale håndværksprodukter udgør en integrerende del af Europas befolkningers og regioners kulturelle og økonomiske liv, og at kvaliteten af disse produkter er baseret på den traditionelle fremstillingsmåde.