SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0832/97 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: Nye protester mod transgen majs

Frankrig har for nogle dage siden forbudt dyrkningen af »transgen majs« paa sit omraade. Dette er efter forespoergerens mening den sidste nye meget vigtige sag, vedroerende hvilken Kommissionen maa komme med en velunderbygget afklaring, fordi regeringer, aviser og miljoeorganisationer i mange EU-lande enten er ved at indtage eller allerede aabent har indtaget en afvisende holdning over for denne nye type majs. Imidlertid har intet EU-land endnu - til trods for et saerdeles kraftigt pres fra den multinationale virksomhed Ciba-Geigy samt den amerikanske og den canadiske regering - givet tilladelse til dyrkning af denne type majs.

Efter forespoergerens opfattelse forekommer begrundelsen for den franske »afvisning« saerlig betydningsfuld, fordi det heri bekraeftes, at »forskningsresultaterne ikke goer det muligt med sikkerhed at forudsige, hvilke langsigtede virkninger dyrkningen af denne type froe vil faa«. Vil Kommissionen derfor paa denne baggrund redegoere for sit helt praecise syn paa og de verificerede videnskabelige data vedroerende dette problem for at berolige den overordentlig bekymrede og forvirrede offentlighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (10. juni 1997)

Den 5. februar 1997 gav Frankrig Ciba-Geigy (for nylig gendoebt Novartis) en tilladelse i overensstemmelse med Kommissionens beslutning af 23. januar 1997 om markedsfoering af den af Ciba-Geigy notificerede genetisk modificerede majs ((EFT L 31 af 1.2.1997. )). Produktet er godkendt under hensyntagen til, at denne majssort vil blive anvendt som en hvilken som helst anden majssort. Hverken Kommissionens beslutning eller Frankrigs tilladelse indskraenker imidlertid anden relevant EU-lovgivning, som f.eks. direktiv 90/220/EOEF om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer ((EFT L 117 af 8.5.1990. )), som kun vedroerer miljoebeskyttelses- og sundhedsaspekter.

Den tilladelse til denne majssort, der er givet i henhold til direktiv 90/220/EOEF, har derfor ingen indflydelse paa andre yderligere tilladelser, der kraeves til markedsfoering af majsfroe til udsaed. Markedsfoering af majs til udsaed er kun tilladt, hvis den paagaeldende sort er optaget i mindst én national sortsliste over landbrugsplantearter, i overensstemmelse med direktiv 70/457/EOEF ((EFT L 225 af 12.10.1970. )), med efterfoelgende optagelse paa den faelles sortsliste med henblik paa fri markedsfoering i hele Faellesskabet. Majsfroe maa ikke markedsfoeres, medmindre de officielt er certificeret som »basisfroe« eller »certificeret froe«.

Kommissionen vedtog foerst sin beslutning den 23. januar 1997, efter at det videnskabelige grundlag for dens oprindelige forslag var blevet valideret af de videnskabelige komitéer for levnedsmidler, foder og pesticider. Disse komitéer foretog en tilbundsgaaende undersoegelse af de saerlige aspekter, som har givet anledning til betaenkeligheder i visse medlemslande, og afgav i december 1996 deres enstemmige udtalelser. Alle de tre komitéer bekraeftede, at der ikke er grund til at tro, at den genetiske modificering af majs vil faa negative virkninger for sundhed og miljoe. Ingen af de videnskabelige komitéer, som gennemgik ansoegningsmaterialet og alle de foreliggende oplysninger, fandt videnskabeligt belaeg for langsigtet sundheds- og miljoerisiko fra de gener, der er indfoert i majsen. Udtalelserne fra de tre videnskabelige komitéer blev officielt forelagt Parlamentet den 20. februar 1997 og vil blive offentliggjort af Kommissionen.