ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0119/01

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) til Kommissionen

(1. februar 2001)

Om: Den eventuelle sundhedsrisiko ved smagsforstærkerne E621 og E632 (glutaminat)

Der forekommer med jævne mellemrum beretninger i medierne om klager over alvorlige sundhedsproblemer (hovedpine, udslet, svimmelhed, søvnløshed), som muligvis hænger sammen med indtagelse af fødevarer indeholdende smagsforstærkere. Bl.a. nævnes smagsforstærkerne E 621, E631 og E632 (mononatriumglutaminat).

Er Kommissionen bekendt med disse beretninger?

Har ovennævnte bivirkninger af de nævnte stoffer været inddraget i beslutningsprocessen for stofferne?

Har Kommissionen til hensigt at undersøge eller træffe foranstaltninger mod de mulige skadevirkninger af stofferne? I bekræftende fald hvornår? I benægtende fald hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(16. marts 2001)

Generelt set er mononatriumglutaminat (E 621) i henhold til fællesskabslovgivningen godkendt til anvendelse i levnedsmidler med et maksimumindhold på 10 gram pr. kilogram (g/kg); dinatrium og dikaliuminosinat (E 631 og E 632) er tilladt til anvendelse i smagspræparater i overensstemmelse med god fremstillingspraksis. Disse stoffer er som alle andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler blevet underkastet en sikkerhedsvurdering af Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler, før der blev givet tilladelse til dem.

Navnlig mononatriumglutaminat og det såkaldte Chinese restaurant syndrome blev vurderet i en rapport om bivirkninger af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som blev udarbejdet af Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler i 1995.

Af denne rapport fremgår det, at man ved undersøgelser af de personer, som hævdede, at de led af Chinese restaurant syndrome, ofte ikke kunne påvise, at mononatriumglutaminat var den udløsende faktor. Derudover findes disse stoffer i vidt omfang i alt dyre- og plantevæv.

Derfor ser Kommissionen på nuværende tidspunkt ikke noget behov for at revidere den gældende lovgivning vedrørende glutaminater og inosinater, men man vurderer naturligvis situationen løbende på baggrund af den videnskabelige udvikling inden for dette og alle andre områder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0275/01

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Bestemmelser om støj i Den Europæiske Union

Kan Kommissionen oplyse, om der findes EU-bestemmelser vedrørende støj fra privatboliger, som beskytter beboere mod overdreven støj fra naboboliger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(9. marts 2001)

På indeværende tidspunkt findes der på fællesskabsplan ingen forordninger mod støjplage fra naboboliger, sådan som det ærede medlem har bragt det på bane.

Medlemsstaterne anvender for øjeblikket ingen harmoniserede støjindikatorer, for så vidt angår den såkaldte eksterne (miljømæssige) eller menneskeskabte støj. Dette aspekt vil blive dækket af et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om vurdering og styring af ekstern støj (the assessment and management of environmental noise)(1), som vedtoges af Kommissionen den 26. juli 2000.

Dette lovgivningsforslag drøftes for øjeblikket i Europa-Parlamentet og Rådet.

(1) EFT C 337 E af 28.11.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0008/01

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen

(17. januar 2001)

Om: Europæisk forsvars- og sikkerhedspolitik og Nato

Vil de beslutninger, som blev truffet i Nice, vedrørende den europæiske forsvars- og sikkerhedspolitik uden problemer passe ind i sammenhængen med det videre forsvars- og sikkerhedspolitiske samarbejde, der allerede findes inden for rammerne af Nato?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(21. februar 2001)

Kommissionen ser positivt på Nice-beslutningerne om den europæiske forsvars- og sikkerhedspolitik (EFSP) og mener, at de fuldt ud er i overensstemmelse med den bredere forsvars- og sikkerhedspolitik, der allerede føres inden for rammerne af Den Nordatlantiske Traktats Organisation (NATO).

Nice-beslutningerne vedrører EU's evne til at handle i de tilfælde, hvor alliancen som helhed ikke er involveret i spørgsmål, der falder ind under de såkaldte Petersberg-opgaver. De vedrører krisestyring og fredsbevarende aktioner og omfatter ikke spørgsmålet om medlemsstaternes territoriale forsvar.

På NATO-topmødet i Washington blev det understreget, at der skal lægges større vægt på krisestyringspolitik foruden de rent forsvarsmæssige overvejelser. De nye strukturer og kapaciteter, der udvikles inden for rammerne af EFSP, bør ses som et supplement til alliancen.

Kommissionen er af den opfattelse, at både NATO-medlemmerne og EU-medlemsstaterne er rede til at spille en fuldstændig rolle i operationer af denne type inden for rammerne af NATO eller EU og som led i den dialog og det samarbejde, der er ved at udvikle sig mellem de to organisationer.

Der er naturligvis behov for at videreføre arbejdet med de proceduremæssige aspekter af dette samarbejde. Dette gøres i de fire EU/NATO-arbejdsgrupper, som i de seneste måneder er trådt regelmæssigt sammen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0550/01

af Dirk Sterckx (ELDR) til Kommissionen

(19. februar 2001)

Om: Beslaglæggelse af belgiske skinker i Portugal under dioxinkrisen

I 1999 beslaglagde de portugisiske myndigheder et antal skinkeleverancer, der kom fra en flamsk virksomhed, og som hidrørte fra perioden med mistanke om dioxinforurening. Lignende produkter fra samme periode blev testet og analyseret for dioxinforurening. I modsætning til andre lande har de portugisiske myndigheder aldrig anerkendt prøveudtagningsmetoderne. I mellemtiden er produkterne blevet erklæret uegnet til konsum, og derfor må de egentlig destrueres. Den pågældende virksomhed kan ikke komme i betragtning til at modtage den destrueringsstøtte, som ellers var indført i Belgien for produkter fra perioden, fordi fristen for ansøgning om støtte er udløbet.

Har Kommissionen kendskab til de portugisiske myndigheders holdning til de belgiske prøveudtagnings- og analysemetoder? Er det en acceptabel konsekvens af de portugisiske myndigheders holdning, at produkterne i mellemtiden er blevet erklæret uegnet til konsum, og at den pågældende virksomhed ikke længere kan destruere dem og nyde godt af den i Belgien indførte støtte for denne periode? Hvor mange klager har Kommissionen hidtil modtaget over de foranstaltninger, som de andre medlemsstater har iværksat navnlig mod belgiske produkter som følge af dioxinkrisen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. marts 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0211/01

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Høring om revisionen af den fælles fiskeripolitik

Hvilke planer har Kommissionen om at høre så mange interessenter som muligt efter offentliggørelsen af grønbogen om revision af den fælles fiskeripolitik?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0171/01 og E-0211/01

(9. marts 2001)

Kommissionen har til hensigt at indlede en bred debat om den fælles fiskeripolitiks fremtid. Grønbogen vil blive stillet til rådighed for alle interesserede parter. Kommissionens vigtigste mål er at inddrage så mange interesserede som muligt, og den opfordrer dem derfor til at sende forslag og bemærkninger til grønbogen til Kommissionen.

Endvidere vil Kommissionen afholde en offentlig høring først i juni 2001, hvor alle interesserede parter har mulighed for at fremkomme med deres synspunkter, ideer og bemærkninger med hensyn til den fælles fiskeripolitiks fremtid.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0367/01

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(14. februar 2001)

Om: EU-midler med tilknytning til antisemitisk litteratur

Har Kommissionen kendskab til EU-midler, der anvendes i Palæstina til at fremstille litteratur af antisemitisk art? Hvad har Kommissionen i givet fald foretaget sig for at undersøge denne sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(2. april 2001)

Kommissionen afviser ethvert forsøg på at fremme intolerance og etnisk begrundet had eller på at hæmme de bestræbelser, der udfoldes af de forskellige parter, der går ind for fred i Mellemøsten. I den forbindelse er bøger med antisemitisk indhold, af hvad art det end måtte være, særlig beklagelig.

Ingen af de projekter til støtte for Den Palæstinensiske Myndighed, som Kommissionen har finansieret, er gået ud på at støtte fremstilling eller distribution af bøger, herunder skolebøger. For så vidt angår projekter, der finansieres bilateralt af medlemsstaterne, har Kommissionen ingen ret til at overvåge eller gribe ind i disse, og derfor må de pågældende medlemsstater kontaktes individuelt.

Kommissionen har altid centreret sin bistand om at fremme en atmosfære præget af fred, tolerance og respekt for menneskerettighederne i Mellemøsten. I så henseende fastslås det klart i artikel 2 i den interimsassocieringsaftale, der er indgået mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Palæstinensiske Myndighed, at det gensidige samarbejde mellem parterne bygger på respekten for de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder, som omhandlet i verdenserklæringen om menneskerettighederne, som ligger til grund for deres interne og internationale politik . På grundlag af disse principper tager Kommissionen stilling til, om den skal finansiere et foreslået projekt eller ej. Hidtil er der ikke indgivet nogen ansøgning om trykning eller distribution af bøger, herunder skolebøger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0317/01 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen. Beskyttelse af gravfreden ved krigsskibsvrag.



EF-Tidende nr. 174 E af 19/06/2001 s. 0258 - 0258



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0317/01 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (13. februar 2001) Om: Beskyttelse af gravfreden ved krigsskibsvrag Hvilke undersøgelser har Europa-Kommissionen foranstaltet for at finde ud af, hvilke forholdsregler medlemsstaterne har truffet for at beskytte gravfreden ved krigsskibsvrag? Vil den fremsætte forslag til EU-normer og til fremme af bredere internationale normer? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (22. marts 2001) Spørgsmålet hører ikke under Fællesskabets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0750/01

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(7. marts 2001)

Om: Støtteopkøb af oksekød BSE-krisen

Hvordan stiller Kommissionen sig til det forhold, at det udelukkende er skatteyderne, der må betale for følgerne af BSE-krisen, selv om der er dokumenteret alvorlige forsømmelser hos kød- og benmels- og dyrefoderproducenterne?

Har Kommissionen undersøgt, om der kan rejses krav om skadeserstatning og gøres erstatningsansvar gældende over for ovennævnte industri? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Vil Kommissionen i det mindste i de tilfælde, hvor der helt klart var tale om lovovertrædelser, f.eks. i Bayern hvor produktionstemperaturen ikke var høj nok, henstille til medlemsstaterne at gøre erstatningsansvar gældende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. april 2001)

Disse spørgsmål er tidligere blevet behandlet i forskellige sammenhænge, bl.a. i undersøgelsesudvalgets rapport om BSE og i opfølgningen herpå. Kommissionen er for tiden ved at gennemgå disse oplysninger endnu engang, og den vil snarest muligt meddele resultatet af sine undersøgelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0586/01

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(21. februar 2001)

Om: Misdannelser hos nyfødte på Sicilien

Pædiatri-afdelingen på hospitalet Muscatello i augusta har offentliggjort tallene for forekomsten af misdannelser hos nyfødte på Sicilien i 2000. Situationen i industritrekanten augusta-Melilli-Priolo er meget foruroligende, eftersom forekomsten af misdannelser hos nyfødte ligger på næsten 6 %, hvor Verdenssundhedsorganisationen betragter en forekomst på 2 % som tærsklen for udløsning af alarm.

Er der fastlagt fællesskabsbestemmelser og/eller fællesskabsaktioner vedrørende beskyttelsen af sundheden hos befolkningen i stærkt industrialiserede områder? Er der truffet fællesskabsforanstaltninger til forebyggelse og behandling af misdannelser hos nyfødte?

Kan Kommissionen gribe ind for at afhjælpe ovennævnte alvorlige situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(4. april 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0091/01

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(29. januar 2001)

Om: BSE: massiv nedgravning af kvæg og foder i Mesia (Galicien)

Fundet af en åben losseplads med døde køer i Galicien er følgen af forbrugernes generelle mistillid med hensyn til de foranstaltninger, som er vedtaget på europæisk plan til bekæmpelse af BSE, og, hvad værre er, har dette ført til forarmelse af en sektor, kvægavlerne, som er fattige i forvejen, da praktisk taget samtlige galiciske brug er familiebrug, og disse ikke har været forberedt på den alvorlige krise, der er opstået efter fundet af BSE-syge dyr.

Udover denne dumpning, som kun er blevet behandlet med ulæsket kalk, kan nævnes en anden tidligere dumpning af over 50 tons foder af animalsk oprindelse.

Da man af udtalelser fra de ansvarlige for dumpningerne kan uddrage, at alt dette er sket i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne, bedes Kommissionen besvare følgende:

Findes der nogen fællesskabsbestemmelser, som påbyder, hvilken behandling, der skal ske af benmel til animalsk foder indeholdende kødrester med henblik på dets bortskaffelse? Og i bekræftende fald, fra hvilken dato? Kan Kommissionen oplyse, om disse bestemmelser indeholder retningslinjer for bortskaffelse af dette benmel og i bekræftende fald, hvilke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. marts 2001)

I henhold til Rådets direktiv 90/667/EØF af 27. november 1990 om sundhedsmæssige bestemmelser for bortskaffelse, forarbejdning og afsætning af animalsk affald og for beskyttelse mod forekomst af patogener i foder fremstillet af dyr, herunder fisk, og om ændring af direktiv 90/425/EØF(1), skal dyrekroppe destrueres i et godkendt anlæg under officielt tilsyn af veterinærmyndighederne. Under særlige omstændigheder kan de destrueres ved forbrænding eller nedgravning.

Fra den 1. april 1997 kræves det i henhold til Rådets beslutning 1999/534/EF af 19. juli 1999 om foranstaltninger for forarbejdning af visse former for animalsk affald med henblik på beskyttelse mod overførbare spongiforme encephalopatier og om ændring af Kommissionens beslutning 97/735/EF(2), at alt animalsk affald behandles i overensstemmelse med visse mindsteparametre, som anses for at være de mest effektive standarder for inaktivering af scrapie- og BSE-agenserne.

Medlemsstaterne kan tillade behandling af dette animalske affald ved hjælp af en metode, der ikke opfylder disse standarder, hvis det deraf resulterende behandlede materiale ødelægges ved nedgravning, brænding, brug som brændstof eller en lignende proces, der sikrer risikofri bortskaffelse.

De supplerende krav i fællesskabslovgivningen om bortskaffelse af animalsk materiale, som indeholder en risiko for BSE, blev meddelt det ærede medlem i svaret på hendes skriftlige forespørgsel P-0052/01(3).

(1) EFT L 363 af 27.12.1990, s. 51. Direktivet blev senest ændret ved tiltrædelsesakten vedrørende Østrig, Finland og Sverige.

(2) EFT L 204 af 4.8.1999.

(3) EFT C 174 E af 19.6.2001, s. 247.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0725/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(6. marts 2001)

Om: Britiske universitetsstuderende og universiteter i andre EU-lande

Britiske studerende kan følge undervisningen ved universiteter på fastlandet, for så vidt som de har de nødvendige uddannelsesmæssige kvalifikationer. De kan imidlertid ikke få finansiel støtte hertil, hvilket ofte afholder dem, der er interesseret i at studere i udlandet, fra at gøre det.

I betragtning af, at europæisk integration kan fremmes væsentligt ved at tilskynde unge til at tage ophold og studere i udlandet, hvilke foranstaltninger vil Kommissionen da træffe med henblik på at gøre det lettere at studere i en anden EU-medlemsstat, navnlig gennem finansiel støtte/legater osv.?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(24. april 2001)

For at gøre det muligt for studerende i en medlemsstat at studere i en anden medlemsstat og tilskynde dem hertil, hvilket, som det ærede medlem fastslår, er med til at fremme europæisk integration, oprettede Kommissionen Erasmus-mobilitetsprogrammet i 1987, først som en del af Erasmus-programmet og fra 1996 som en del af Erasmus-aktionen under Socrates-programmet.

Erasmus-mobilitetsprogrammet giver studerende fra en af de medlemsstater, der deltager i Socrates-programmet, mulighed for at studere i en anden deltagende medlemsstat i en periode på 3 til 12 måneder. Den studerende modtager et Erasmus-stipendium på 50 til 500 EUR om måneden. Det gennemsnitlige månedlige stipendium i alle de deltagende lande var i det akademiske år 1999/2000 166 EUR pr. studerende.

Gennem Erasmus drager den studerende også fordel af de rammer for mobilitet, der er opbygget under Erasmus-mobilitetsprogrammet. Før den studerende tager af sted for at påbegynde sin studieperiode i udlandet, fastlægger hjemuniversitetet og værtsuniversitetet sammen med den studerende en klart defineret studieplan. Når studieperioden i udlandet er afsluttet, får den studerende og hjeminstitutionen et certifikat fra værtsinstitutionen som bevis på, at den fastlagte plan er blevet fulgt og gennemført. Hjemuniversitetet skal garantere alle studerende under Erasmus-mobilitetsprogrammet akademisk anerkendelse af deres studier på værtsinstitutionen som en fuldt anerkendt del af det eksamensbevis og den grad, de får i deres hjemland.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0107/01

af Dana Scallon (PPE-DE) til Rådet

(1. februar 2001)

Om: Manglende udnævnelse af en ombudsmand for landbruget i Irland

Hvorfor har Irland ikke udnævnt en ombudsmand for landbruget?

Svar

(14. maj 2001)

Europa-Parlamentet udnævner en ombudsmand efter hvert valg til Europa-Parlamentet for dettes valgperiode. Den nuværende ombudsmand hedder Jacob Söderman. Han modtager klager og foretager undersøgelser vedrørende tilfælde af fejl eller forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Fællesskabets institutioner eller organer, med undtagelse af Domstolen og Retten i Første Instans under udøvelsen af deres domstolsfunktioner.

Det særlige spørgsmål vedrørende Irland og udnævnelse af en ombudsmand for landbruget, som det ærede medlem har stillet, henhører under den nationale kompetence og ikke under Fællesskabets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0215/01

af Catherine Stihler (PSE) til Rådet

(5. februar 2001)

Om: Den fælles fiskeripolitik og integration

Vil Rådet (fiskeri) forelægge en strategi vedrørende integration af miljø og bæredygtig udvikling i den fælles fiskeripolitik? Ifølge planerne skal der forelægges en omfattende strategi inden topmødet i Göteborg i juni 2001 som led i den såkaldte Cardiff-integrationsproces. Hvorledes agter Rådet at opfylde dette krav i betragtning af de begrænsede fremskridt, der tilsyneladende er gjort hidtil?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0182/01 og E-0215/01

(14. maj 2001)

1. Rådet forelagde Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira (juni 2000) en rapport om integrering af miljøhensyn og bæredygtig udvikling i fiskeripolitikken som svar på opfordringen fra Det Europæiske Råd i Köln. Rapporten var mest deskriptiv: Den præsenterede den juridiske ramme for den fælles fiskeripolitik for så vidt angår spørgsmålet om integration, de eksisterende instrumenter og de opnåede resultater.

2. Selv om der ikke blev opstillet nogen integrationsstrategi i Feira-rapporten, udgjorde den dog et første skridt i formuleringen af den sektorstrategi, som Det Europæiske Råd i Helsingfors havde efterlyst. I Feira-rapporten bemærkes om den fælles fiskeripolitik: Målene for såvel beskyttelse af havmiljøet som ansvarlig forvaltning af udnyttelsen af de levende marine ressourcer, så bæredygtigheden sikres, er dog kun delvist nået. Det konkluderes derefter: Indsatsen for at integrere miljøkravene i fiskeripolitikken bør altså fortsættes og intensiveres .

3. I Feira-rapporten henvises der endvidere til, at den fælles fiskeripolitik skal revideres i 2002, og at der da bliver lejlighed til indgående at drøfte alle de spørgsmål, der er forbundet med integreringen af fiskeripolitik og miljøpolitik. Denne revision vil gøre det muligt at foretage de justeringer af den fælles fiskeripolitik, som denne integrering kræver i overensstemmelse med den integrationsstrategi, som Det Europæiske Råd i Helsingfors fastlagde for juni 2001.

4. Organerne i Rådet er p.t. ved at udarbejde et udkast til Rådets konklusioner om miljøintegration og bæredygtig udvikling i den fælles fiskeripolitik; disse konklusioner skal være et svar på anmodningen om en integrationsstrategi, inden tidsfristen udløber i juni.

5. Det skal imidlertid bemærkes, at Kommissionen forventes inden længe at forelægge Rådet og Europa-Parlamentet en række vigtige dokumenter, der vil være relevante for en sektorstrategi.

Det har derfor på nuværende tidspunkt ikke været muligt at tage hensyn til disse dokumenter; det drejer sig om:

- grønbogen om reform af den fælles fiskeripolitik

- meddelelsen om elementer til en strategi for integrering af miljøbeskyttelseskrav i den fælles fiskeripolitik

- handlingsplanen for biodiversitet (kapitlet om fiskeri)

6. Det bidrag, som vil blive ydet i denne sammenhæng, vil stadig skulle gennemgås indgående i Rådet og bør spille en vigtig rolle i gennemførelsen af en omfattende integrationsstrategi efter Det Europæiske Råds møde i Göteborg den 15. og 16. juni 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0231/01

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(30. januar 2001)

Om: Bankgebyrer for ikke-fastboende

Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt det i henhold til fællesskabsretten er lovmedholdeligt specifikt for ikke-fastboende at opkræve gebyrer for overførsel af penge internt i Spanien samt for indsætning af penge fra UK på en spansk konto?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(2. marts 2001)

De frie kapitalbevægelser, som følger af EF-traktatens artikel 56 (tidligere artikel 73B), er en af hjørnestenene i det indre marked. EF-traktatens artikel 58 (tidligere artikel 73D) fastslår imidlertid udtrykkeligt, at medlemsstaterne kan opretholde eller indføre særlige skatteregler (forskellig behandling af dem der er bosiddende i landet, og dem der ikke er det), statistiske regler og forvaltningsregler. Disse regler må dog ikke være diskriminerende.

Spanien pålægger banker og pengeinstitutioner at indberette statistiske oplysninger til brug for betalingsbalancen. Visse overførsler fra og/eller til ikke bosiddendes konti skal ligesom grænseoverskridende transaktioner i almindelighed indberettes til myndighederne.

I den sammenhæng bør et skattespørgsmål tages med i betragtning: personer, der er bosiddende i Spanien, er indkomstskattepligtige dér af renteindtægter fra deres bankkonti. Personer, der ikke er bosiddende i landet, er derimod normalt ikke indkomstskattepligtige af renteindtægter til Spanien, men til den medlemsstat de bor i.

I henhold til gældende spansk lov pålægges kreditinstitutioner således en meradministration, såfremt udenlandske konti benyttes. Hvis en bank derfor opkræver ekstra gebyrer for at dække omkostningerne ved den nødvendige manuelle ekspedition, er der tale om en forretningspræget beslutning og ikke en ulovlig forskelsbehandling. Kommissionen kan ikke gribe ind i bankernes prispolitik, men beklager forholdene og opkrævningen af gebyrer.