ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1102/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. april 1998)

Om: Installering af radar i Thessalonikis lufthavn

Graekenland er ved at installere det noedvendige system til overvaagning og kontrol med flytrafikken. Et af radaranlaeggene skal ligge i Perea, i naerheden af Thessalonikis lufthavn. Perea og mange af dens indbyggere giver udtryk for bekymring med hensyn til risikoen forbundet med dette radaranlaeg og det omfattende omraade, det skal daekke. Der er helt sikkert tale om betydelig mangel paa information af de indbyggere, der naerer denne bekymring.

Kan Kommissionen vurdere virkningerne af installeringen af denne radar i Perea og bidrage til bedre information og kontrol med sikkerheden i forbindelse med installeringen af radaranlaegget i Perea?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(4. juni 1998)

Kommissionen kan ikke give nogen vurdering af foelgevirkningerne af det radaranlaeg, der skal installeres med henblik paa kontrollen af flytrafikken i Thessaloniki. Dette er medlemsstaternes ansvarsomraade, idet de skal sikre, at saadanne anlaeg stemmer overens med den lovgivning, der gaelder paa dette omraade med hensyn til miljoeet og til elektromagnetisk kompatibilitet.

For saa vidt angaar de sundhedsproblemer, som enkeltpersoner i befolkningen har bragt paa bane, offentliggjorde Kommissionen i 1996 en videnskabelig oversigt over en raekke kilder til ikke-ioniserende straaling, herunder blandt andre radar, befolkningens udsaettelse herfor, samt de hermed forbundne helbredsmaessige virkninger(1).

I denne gennemgang paapegedes det, at radarskaerme drejer hele 360 grader rundt og dermed i gennemsnit kun udsender relativt lave bestraalinger i alle retninger. Enhver person i omegnen af en radar vil kun blive direkte udsat herfor et kort oejeblik, naar radaren lige peger mod vedkommende. Typisk nok vil rotationen reducere den gennemsnitlige straaling med en faktor paa 100.

Kommissionen er klar over, at en raekke medlemsstater soeger raadgivning med hensyn til, hvorledes man skal etablere offentlige sundhedsbeskyttelsesforanstaltninger imod ikke-ioniserende straaling, og arbejder paa en raekke forslag til Raadets henstillinger paa dette omraade.

(1) European Commission, Non-ionizing radiation: Sources, exposure and health effects, Office for official publications of the European Communities, 1996, ISBN 92-827-9276-5.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1682/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Phare-midlernes anvendelse i Ungarn

Uddannelsessamarbejdet er en af de vigtigste samarbejdsformer paa graesrodsplan mellem EU og de lande, som soeger om medlemskab af EU.

Kan Kommissionen oplyse, hvor meget og hvor stor en del af de midler, der er blevet afsat til Ungarn, i 1997 er blevet anvendt til dette formaal?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1898/98

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Harmonisering af indirekte skatter

Mener kommissionsmedlem Monti, at det er oenskeligt at fortsaette med en yderligere harmonisering af indirekte skatter og navnlig af punktafgifter i EU?

Hvornaar kan vi paa baggrund af kommissionsmedlemmets svar paa min forespoergsel E-0037/98(1) og de kommentarer, som han for nylig fremsatte over for Europa-Parlamentets Udvalg om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, forvente en saerskilt rapport om sektoren for alkoholholdige drikkevarer i betragtning af, at marts 1998 var fastsat som sidste frist herfor?

Kan kommissionsmedlemmet, hvis dette ikke er muligt, bekraefte, at det er oenskeligt med en koordinering af medlemsstaternes politikker paa punktafgiftsomraadet for at udligne afgiftsforskellene og paa denne maade mindske handelsfordrejningerne mellem nabomedlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(28. juli 1998)

EF-traktatens artikel 99 kraever et system med indirekte skatter, der giver mulighed for, at et indre marked kan oprettes og fungere. Den nuvaerende manglende harmonisering paa punktafgiftsomraadet har bl.a. foert til konkurrencefordrejning og til omdirigering af handel og indtaegter til steder paa den anden side af graenser, hvor afgifterne er lavere. Under saadanne omstaendigheder er en afgiftsudhuling uundgaaelig, og det tyder paa, at den er startet, selv om medlemsstaterne med den hoejeste beskatning har faaet undtagelser, der tillader dem at fastholde strenge begraensninger i de europaeiske rejsendes rettigheder. Det foelger heraf, at det er noedvendigt med en yderligere harmonisering, isaer paa punktafgiftsomraadet.

Det hed i svaret paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-0037/98, at rapporten om tobaksvarer ville blive udsendt i marts 1998. Den blev rent faktisk offentliggjort den 15. maj 1998(2). Hvad angaar rapporten om alkoholholdige drikkevarer hed det i svaret, at den ville blive forelagt saa hurtigt som muligt. AArsagerne til forsinkelsen blev anfoert i svaret paa dette spoergsmaal og opdateret i svaret paa mundtlig forespoergsel H-0557/98 fra Anne Caroline B. McIntosh under spoergetiden i Parlamentets moedeperiode i juni 1998(3), som det aerede medlem henvises til.

Kommissionen er enig i, at det er oenskeligt med en reduktion af afgiftsforskellene mellem nabostater. Den bestraeber sig paa at opnaa dette gennem sine harmoniseringsforslag.

(1) EFT C 196 af 22.6.1998, s. 110.

(2) KOM(98) 320 endelig udg.

(3) Parlamentets forhandlinger (juni 1998).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1856/98

af W.G. van Velzen (PPE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Bortauktionering af mobiltelefonfrekvenser

Den 19. maj 1998 meddelte direktoeren for telekommunikation og postvaesen under det nederlandske ministerium for trafik og offentlige arbejder i et interview i Financieel Dagblad, at de nederlandske myndigheder inden for de naeste to aar agter at holde en auktion over UMTS-frekvenser. Der er baade fordele og ulemper forbundet med en saadan auktion. Som saadan egner en auktion sig til fordeling af mangelvarer og den skaffer det offentlige mange penge. Blandt ulemperne kan naevnes, at virksomhedernes fornyelsesdrivkraft og investeringskapacitet derved forringes, navnlig inden for et marked i rivende vaekst med en heftig konkurrence, som det er tilfaeldet inden for telekommunikationssektoren.

1. Har Kommissionen kendskab til de nederlandske myndigheders plan om at holde en auktion over UMTS-frekvenser inden for de naeste to aar?

2. Er Kommissionen rede til at undersoege fordelene og ulemperne af en auktion som middel til at fordele mangelvarer, og er Kommissionen rede til at offentliggoere resultaterne af en saadan undersoegelse, inden medlemsstaterne begynder at tildele UMTS-frekvenser paa grundlag af en auktion?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(8. juli 1998)

Emnet bortauktioneringer inden for teleomraadet som et middel til at fordele en knap ressource er blevet behandlet i en lang raekke akademiske og konsulentundersoegelser, som er udfoert for enkeltadministrationer og virksomheder. I oejeblikket er Kommissionen ved at analysere, om alle noedvendige oplysninger findes i de eksisterende undersoegelser. Behovet for en yderligere undersoegelse paa dette omraade skal ses i lyset af denne analyse.

Anvendelsen af bortauktioneringer vil blive behandlet i en kommende meddelelse fra Kommissionen til Parlamentet og Raadet vedroerende spektrumpolitik, som skal udkomme i anden halvdel af 1998. Meddelelsen vil blive fulgt af en offentlig hoeringsperiode, hvor interesserede parter kan fremsaette deres synspunkter, herunder om anvendelsen af auktioner. I denne forbindelse vil der navnlig blive lagt vaegt paa, i hvilket omfang indtaegterne fra bortauktioneringer anvendes til at bidrage til en effektiv udnyttelse af radiofrekvenser og til at fremme udviklingen af innovative tjenester og konkurrence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1635/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Mobil- og traadloes kommunikation

Forespoergslen vedroerer meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionaludvalget om den videre udvikling inden for mobil- og traadloes kommunikation - udfordringer og valg for Den Europaeiske Union (KOM(97) 0217 endel. og meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: strategi og politisk orientering vedroerende den videre udvikling inden for mobil- og traadloes kommunikation (UMTS) - resultat af den offentlige hoering og forslag til skabelse af et gunstigt miljoe (KOM(97) 0217 endel. og KOM(97) 0513 endel.).

Agter Kommissionen med hensyn til frekvensspektret at garantere et tilstraekkeligt stort spektrum i overgangsperioden til GSM og andengenerationssystemerne (DCS-1800 og PSC-1900).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1773/98

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Visse metoder til fangst af vilde dyr

Er det lovligt at anvende snarer med laasemekanismer eller selektive snarer (af en type med en diameter paa mindst 19 cm, saaledes at de fleste arter ikke indfanges, og saa laenge de ikke anvendes i omraader med losser, ulve eller brune bjoerne) med henblik paa at regulere bestanden af de rovdyr, som volder store skader paa de dyrebestande, der er genstand for vildtopdraet?

Hvilke procedurer og begraensninger goer sig gaeldende i tilfaelde af de saertilladelser, som maatte vaere noedvendige, hvis anvendelse af disse metoder er underlagt et generelt forbud?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(3. juli 1998)

Med forbehold af endnu strengere nationale bestemmelser er det i henhold til artikel 15 i Raadets direktiv 92/43/EOEF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1) forbudt at benytte visse metoder til indfangning af eller drab paa bestemte vilde dyrearter, herunder blandt andet metoder i form af ikke-selektive midler, for saa vidt angaar deres princip og betingelserne for anvendelse heraf.

I mangel af tilstraekkelige oplysninger vedroerende de paagaeldende arter samt de noejagtige anvendelsesbetingelser for den form for snarer, det aerede medlem omtaler, beklager Kommissionen, at den ikke kan besvare dette spoergsmaal fyldestgoerende.

Med artikel 16 i dette direktiv er der truffet bestemmelser vedroerende rent undtagelsesvise fravigelser fra bestemmelserne med hensyn til indfangning eller opbevaring i fangenskab af et begraenset og naermere specificeret antal enheder af en raekke arter, som ellers anses for at vaere strengt beskyttet. En medlemsstat kan saaledes tillade visse fravigelser fra disse bestemmelser i henhold til denne artikel.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2437/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: EU-stoette til genplantningsprojekter i Graekenland

De seneste brande i Graekenland har oedelagt enorme skovomraader. De offentlige myndigheders manglende kompetence i Graekenland og deres ligegyldige holdning til omsaettelsen af Faellesskabets miljoelovgivning i graesk lovgivning og overholdelse af denne lovgivning har foert til tab af skove, ejendom og menneskeliv. Afskovningen i Graekenland antager desvaerre mere og mere endelig karakter, fordi man ikke har genplantet afbraendte omraader.

Kommissionen bedes oplyse, om der er mulighed for at stoette aktioner, der tager sigte paa genplantning af de afbraendte omraader i Unionens medlemsstater, og om de graeske myndigheder har forelagt et forslag til genplantning af konkrete omraader, der er blevet oedelagt af brande, og i bekraeftende fald hvornaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. september 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel nr. H-805/98 fremsat af Alexandros Alavanos i spoergetiden under Parlamentets moede den september 1998(1).

(1) Forhandlinger i Parlamentet (september 1998).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1698/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Foranstaltninger til lukning af Tjernobyl-atomkraftvaerket

Foranstaltningerne til lukning af Tjernobyl-atomkraftvaerket har til formaal at gennemfoere en endelig lukning af hele vaerket inden aar 2000. Den politiske magt i Ukraine er delt i denne sag, og der er endnu ikke fremskaffet finansiering til projektet fra forskellige sider.

EU har besluttet, at den ikke vil finansiere projektet, og Parlamentet har godkendt beslutningen.

Nu er man i Tjernobyl ved at aabne en tredje reaktor. Hvad agter Kommissionen at goere, for at den trussel, som vore borgere er stillet over for, bliver fjernet, og at loefterne bliver holdt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(1. juli 1998)

Den 15. maj 1998 blev enhed 3 i Tjernobyl-atomkraftvaerket genaabnet efter laengere tids reparationsarbejde. Kommissionen deler bekymringerne for sikkerheden i denne reaktor.

Den endelige nedlukning af Tjernobyl-atomkraftvaerket udgoer en del af aftalememorandummet mellem de syv foerende industrilande (G7 - gruppen) og Ukraine. Inden for G7 - gruppen deltager Kommissionen fuldt ud i opfoelgningen paa aftalememorandummet.

Kommissionen deltager ogsaa i gennemfoerelsen af nogle af projekterne under aftalememorandummet via direkte faellesskabsfinansiering (Tacis) og gennem kontoen for nuklear sikkerhed, der forvaltes af Den Europaeiske Bank for OEkonomisk Genopbygning og Udvikling (EBRD).

Det overvejes i oejeblikket at finansiere faerdiggoerelsen af de to reaktorer i Rovno 4 og Khmelnitsky 2 ved hjaelp af laan fra Euratom og EBRD.

Kommissionen goer alt for at faa disse projekter til at skride frem saa hurtigt som muligt, saaledes at nedlukningen af Tjernobyl-vaerket kan fuldfoeres inden aar 2000 i overensstemmelse med aftalememorandummet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2264/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i OEstrig 1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb OEstrig har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i 1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugungstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1613/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: Rumstation Alpha

Kan Kommissionen goere naermere rede for EU's engagement i det internationale rumprojekt "rumstation Alpha"?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(2. juli 1998)

Otte af Faellesskabets medlemsstater medvirker ved projektet vedroerende den internationale rumstation, gennem deres deltagelse i det internationale program for rumstationsudvikling under Den Europaeiske Rumfartsmyndighed (ESA) samt via en mellemstatslig overenskomst med USA, Rusland, Canada og Japan.

ESA's samlede budget til udviklingsprogrammet for rum- og jordinfrastrukturelementer beloeber sig til 2 651 mio. ECU, i tidsrummet fra 1996 til 2004.

Opstillet efter stoerrelsesorden bidrager medlemsstaterne med foelgende procentsatser: Tyskland 41 %, Frankrig 27,6 %, Italien 18,9 %, Belgien 3 %, Spanien 2 % og Danmark, Nederlandene og Sverige under 2 %.

Der er ikke tale om noget finansielt engagement paa faellesskabsplan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0651/98

af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen

(10. marts 1998)

Om: Vinterferie for aeldre

I sit svar paa min forespoergsel E-3544/97(1) gav Kommissionen udtryk for den opfattelse, at man i forbindelse med et eventuelt vinterferieprogram for aeldre bl.a. kunne undersoege muligheden for EU-deltagelse, saaledes at det spanske vinterferieprogram for aeldre kunne udvides til resten af EU-landene.

Dette svar fra Kommissionen har vakt den allerstoerste interesse blandt aeldregrupper i de forskellige EU-lande, og det er derfor af saerlig betydning at kunne give de aeldre et tilfredsstillende svar paa dette spoergsmaal.

Mener Kommissionen paa baggrund af den opfattelse, den gav udtryk for i svaret paa ovennaevnte forespoergsel, at den som foerste skridt boer ivaerksaette en undersoegelse med udveksling af erfaringer og fremme af samarbejdet mellem Kommissionen, medlemsstaterne og turistsektoren med henblik paa at kunne foreslaa en maalrettet indsats paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(21. april 1998)

Som allerede anfoert i Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-3544/97 finder Kommissionen, at vinterferieprogrammet for aeldre i Spanien og lignende initiativer med fordel ville kunne udnyttes i sammenhaeng med udveksling af erfaringer og fremme af samarbejdet mellem Kommissionen, medlemsstaterne og turistsektoren.

Kommissionen agter ikke at ivaerksaette en indledende undersoegelse med udveksling af erfaringer og fremme af samarbejdet mellem Kommissionen, medlemsstaterne og turistsektoren om dette emne, men paapeger, at det raadgivende udvalg om turisme udgoer et passende forum for lokale myndigheder til at droefte disse emner og at Kommissionen ogsaa vil benytte enhver given lejlighed til at henlede opmaerksomheden paa dette initiativ.

(1) EFT C 158 af 25.5.1998, s. 148.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1470/98

af Nel van Dijk (V) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Ajourfoering af beretningen om Euratom's sikkerhedskontrols virksomhed 1991-1992

Var Kommissionens "beretning om Euratom's sikkerhedskontrols virksomhed 1991-1992"(1) den seneste, der blev sendt til Europa-Parlamentet og gjort tilgaengelig for offentligheden?

Har Kommissionen siden 1992 fulgt sin hensigt om at udarbejde en saadan beretning om virksomheden hvert andet aar(2)?

I bekraeftende fald, er Kommissionen da villig til at sende beretningerne om virksomheden for 1993-1996 til Europa-Parlamentet og goere dem tilgaengelige for offentligheden?

I benaegtende fald, hvorfor har Kommissionen da aendret sin holdning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(13. juli 1998)

Kommissionen kan bekraefte, at beretningen for tidsrummet 1991-1992 (som offentliggjordes i 1994) er den seneste, som er blevet forelagt for Europa-Parlamentet og gjort tilgaengelig for offentligheden.

Kommissionen er i gang med at udarbejde en beretning om Euratoms sikkerhedskontrols virksomhed for aarene 1993-1997, som den agter at forelaegge for Europa-Parlamentet og goere tilgaengelig for offentligheden.

(1) KOM(94) 282 af 6. juni 1994.

(2) KOM(94) 282 af 6. juni 1994. Begrundelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2257/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Belgien 1986-1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Belgien har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i aarene 1986-1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1365/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Forskningsinitiativet for nulemissioner

Instituttet for forskningsinitiativet for nulemissioner (ZERI) har til formaal at udforme virksomhedsstrategier og industripolitikker, der bygger paa princippet om en baeredygtig social og oekonomisk udvikling. Den japanske regering har for nylig udnaevnt 42 akademiske medarbejdere ved Tokyos universitet, som skal udarbejde den teoretiske ramme for nulemissioner.

Har Kommissionen nogle planer om at sponsorere tilsvarende forskning inden for rammerne af nulemissionsprogrammet paa ZERI-instituttet?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1923/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. juni 1998)

Om: Gennemfoerelse af direktivet om standarder for transmission af tv-signaler

Ifoelge artikel 1 i direktiv 95/47/EOEF(1) traeffer medlemsstaterne "passende foranstaltninger for at fremme en hurtig indfoerelse af avanceret tv-transmission, herunder bredskaerms-tv-transmission, hoejoploesnings-tv og tv-transmission baseret paa 100 % digitale transmissionssystemer". Artikel 8 i samme direktiv bestemmer, at medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 23. august 1996 og meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv.

Har Graekenland meddelt teksten til de foranstaltninger, det har indfoert for at efterkomme direktiv 95/47/EOEF? Hvornaar? Hvis ikke, hvornaar agter Kommissionen at anlaegge sag mod Graekenland ved Domstolen for overtraedelse af dette direktiv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(3. august 1998)

Ifoelge en skrivelse af 5. december 1997 fra de graeske myndigheder er der blevet udarbejdet et udkast til praesidentielt dekret med henblik paa at gennemfoere direktivets bestemmelser. For at dette dekret kan vedtages, skal det godkendes af det graeske statsraad.

Saa vidt det er Kommissionen bekendt, er gennemfoerelsesbestemmelserne endnu ikke blevet endeligt vedtaget, og da der heller ikke er tilgaaet Kommissionen yderligere oplysninger herom, maa den slutte, at man fra graesk side endnu ikke har vedtaget de bestemmelser, der er noedvendige for at kunne efterkomme direktivet. Kommissionen er i gang med at udarbejde en begrundet udtalelse som det foelgende trin i proceduren.

(1) EFT L 281 af 23.11.1995, s. 51.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2259/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Luxembourg 1986-1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Luxembourg har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i aarene 1986-1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).