ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3500/96 af Alfonso Novo Belenguer (ARE) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Overtraedelse af de juridiske bestemmelser om det valencianske sprog

De mindretalssprog, som findes i EU's medlemsstater, er af stor betydning for den europaeiske integration, men selv paa officielt niveau er der tale om en konstant overtraedelse af de klare retsbestemmelser om anerkendelse af valenciansk som det hjemmehoerende sprog i den selvstyrende region Valencia.

Har Kommissionen kendskab til de retlige bestemmelser og de domme i kraft af hvilke det er haevet over enhver tvivl, at det sprog, som tales i den selvstyrende region Valencia, og som adskiller sig fra castiliansk, er valenciansk?

Er det Kommissionen bekendt, at i de publikationer, som den udgiver, og i flere institutioner, som ogsaa finansieres af Kommissionen selv, sker der en konstant og aabenlys overtraedelse af de gaeldende retsbestemmelser saavel i den spanske stat som i den valencianske region, idet den selvstyrende valencianske regions eget sprog, valenciansk, ikke anerkendes?

Paataenker Kommissionen at traeffe foranstaltninger for at afhjaelpe den vedvarende overtraedelse af aand og bogstav i den spanske stats og den selvstyrende valencianske regions love?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (17. januar 1997)

Kommissionen har fuld forstaaelse for, at den kulturelle rigdom er et uundvaerligt element i den europaeiske opbygning, og den udvikler derfor en aktion til fordel for regioners og mindretals sprog og kultur.

De sprog, der kan stoettes gennem denne aktion, er de oprindelige sprog, der traditionelt tales af en del af en medlemsstats befolkning.

For saa vidt angaar valenciansk henvises det aerede medlem til svaret paa skriftlig forespoergsel P-1325/95 af Garcia-Margallo y Marfil ((EFT C 190 af 24.7.1995. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2660/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal

Rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, der er udarbejdet under Europaraadets auspicier, blev aabnet for undertegnelse den 1. februar 1995. Til dato er den blevet undertegnet af omkring 32 lande, men den er endnu ikke traadt i kraft, da kun fire stater har ratificeret konventionen. Tolv EU-medlemsstater har undertegnet konventionen, men ingen har ratificeret den.

Vil Kommissionen oplyse, hvorfor ingen EU-medlemsstater endnu har ratificeret konventionen? Er Kommissionen enig i, at det er oenskeligt, at denne konvention traeder i kraft med henblik paa at oege beskyttelsen af saarbare mindretal i mange europaeiske stater? Kan Kommissionen oplyse, om medlemsstaterne agter at ratificere konventionen i en overskuelig fremtid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (6. november 1996)

Rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal er aaben for undertegnelse af Europaraadets medlemsstater. Indtil datoen for dens ikrafttraedelse er den ligeledes aaben for undertegnelse af enhver anden stat, som Europaraadets Ministerudvalg har opfordret til at undertegne den.

Paa baggrund af det ovenstaaende tilkommer det de beroerte medlemsstater at give oplysninger om grunden til, at de endnu ikke har ratificeret denne konvention, eller om den sandsynlige dato for dens ratificering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2893/96 af David BOWE til Kommissionen. Kontrol med hormoner i kød



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0032



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2893/96 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996) Om: Kontrol med hormoner i koed Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at afhjaelpe de vanskeligheder, som sundhedsmyndighederne i de britiske havne staar over for som foelge af deres nye opgave i henhold til direktiv 90/675/EOEF ((EFT L 373 af 31.12.1990, s. 1. )) med at kontrollere 1% af alt importeret koed og koedprodukter med hensyn til forbudte vaekstfremmende stoffer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. december 1996) Kommissionen er ikke blevet orienteret af de britiske myndigheder om de af det aerede medlem naevnte vanskeligheder. Tilsyneladende vedroerer det rejste spoergsmaal de nye overgangsordninger, der skal lette overgangen til veterinaerkontrolordningen i Raadets direktiv 90/675/EOEF om fastsaettelse af principperne for tilrettelaeggelse af veterinaerkontrollen for tredjelandsprodukter, der foeres ind i Faellesskabet ((EFT L 373 af 31.12.1990. )). Disse overgangsforanstaltninger er fastsat i Kommissionens beslutning 96/105/EF ((EFT L 24 af 31.1.1996. )) af 29. januar 1996. Bestemmelserne i denne beslutning gaelder indtil den 1. januar 1997. Efter denne dato anvendes bestemmelserne i Kommissionens beslutning 94/360/EF om mindre hyppig fysisk kontrol af sendinger af bestemte produkter, der skal indfoeres fra tredjelande i henhold til direktiv 90/675/EOEF ((EFT L 158 af 25.6.1994. )). Denne beslutning vil blive taget op til fornyet behandling af Kommissionen og Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3082/96 af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: PHARE's demokratiseringsprogram, ref. 95/0453 og 95/3262

Kan Kommissionen forklare, hvorfor det ikke lykkedes at gennemfoere program 95/3062 under PHARE's demokratiseringsprogram?

Foeler Kommissionen sig overbevist om, at de mange klager og henvendelser fra Sean Hillen er blevet behandlet paa retfaerdig vis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (20. december 1996)

Med hensyn til gennemfoerelsen af program 95/3062 under PHARE's demokratiprogram understreger Kommissionen, at det ikke lykkedes at ivaerksaette programmet, fordi det ikke levede op til de grundlaeggende betingelser, nemlig at projekter skal involvere baade lokale og faellesskabsbaserede organisationer, som skal handle i faellesskab.

Kommissionen er overbevist om, at de mange klager og henvendelser, det aerede medlem omtaler, blev behandlet paa retfaerdig vis.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2907/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Sundhedsmaessigt forsvarlig nedgravning af affald paa AEgina

Et af de problemer, som AEgina staar over for, er haandteringen af oeens affald. Affaldet har hidtil skullet transporteres med den faerge, der forbinder AEgina med Athen, for at blive fyldt i affaldsgravene i Attika.

Denne situation er ubehagelig, isaer i sommermaanederne, og der klages fra mange sider, baade fra de lokale indbyggere og turisterne, som rejser sammen med affaldet.

1. Agter Kommissionen som et led i sine planer om finansiering af steder for sundhedsmaessigt forsvarlig nedgravning af affald ogsaa at finansiere en saadan affaldsgrav paa AEgina?

2. Er der i tilfaelde af, at der ydes stoette, fundet et sted for placeringen af en saadan sundhedsmaessig forsvarlig affaldsgrav, som opfylder samtlige noedvendige forudsaetninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (3. december 1996)

De graeske myndigheder har i henhold til strukturfondene, mere specielt det regionale program for Attika, ikke indgivet noget forslag til finansiering af affaldsgrave paa oeen AEgina. Uden et saadant forslag er finansiering ikke mulig.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2830/96 af Bill Miller (PSE) til Kommissionen (16. oktober 1996)

Om: Det britiske privatfinansieringsinitiativ og forholdet til strukturfondene

Har Kommissionen kendskab til, at man overvejer en ordning, som benaevnes privatfinansieringsinitiativet, og som skal tilvejebringe private suppleringsinvesteringer til stoetten fra Den Europaeiske Regionaludviklingsfond? Det vil medfoere en overfoersel af ejendomsretten over aktiver, som til dels er finansieret af EFRU, fra den offentlige til den private sektor. Desuden kan tilvejebringelsen af suppleringsinvesteringer fra den private sektor formindske den offentlige sektors evne til at finansiere projekter og programmer. Endelig er der spoergsmaalet om den noedvendige kontrol, hvis det samlede programmeringsdokument udvides til suppleringsinvesteringer fra den private sektor.

Har Kommissionen noeje undersoegt anvendelsen af privatfinansieringsinitiativet til at tilvejebringe suppleringsinvesteringer, og hvilke retningslinjer har den fastlagt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (11. november 1996)

Kommissionen er klar over, at privatfinansieringsinitiativet i Det Forenede Kongerige kan betragtes som en investering, der supplerer midlerne fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU). Spoergsmaalet om overfoersel af ejendomsretten synes ikke at foreligge i dette tilfaelde, da de vaerdier, der medfinansieres af EFRU, fra begyndelsen er og forbliver i privat eje. Dette er ikke uforeneligt med princippet i strukturfondene, hvor der er mulighed for at inddrage den private sektor. Omstaendighederne maa imidlertid undersoeges grundigt, naar projektet godkendes, stoettesatsen fastlaegges og brevet med tilbuddet udfaerdiges. Navnlig maa det sikres, at strukturfondsforordningerne og EF-politikkerne (f. eks. paa konkurrenceomraadet) overholdes. Endvidere maa det kontrolleres, at ethvert projekt, der indgives med henblik paa medfinansiering fra EFRU's side, er stoetteberettiget.

Supplerende privat finansiering kan ikke give anledning til, at det program, der er aftalt mellem Kommissionen og medlemsstaten og defineret i det samlede programmeringsdokument, aendres (strategi, maal, foranstaltninger, finansieringsplaner og betingelser for additionalitet).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3171/96 af Laura González Álvarez (GUE/NGL) og Carlos Carnero González (GUE/NGL) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Hjaelp til Cuba efter orkanen Lilys rasen

Den 17. og 18. oktober 1996 ramte orkanen Lily Cuba og haergede i landets vestlige og centrale del. Der er sket meget store skader i form af helt oedelagte eller delvist oedelagte boliger, infrastrukturer, faciliteter og sociale institutioner (skoler og hospitaler). Ligeledes er tusinder af hektar opdyrket land, mest banan- og sukkerroersplantager, blevet skadet eller helt oedelagt med store tab til foelge.

Takket vaere myndighedernes evakuering af tusinder af mennesker har man undgaaet doedsofre, men befolkningen i de beroerte omraader er i alvorlig grad truet, idet orkanen har oedelagt vand- og elforsyningen.

Paa grund af skadernes voldsomme omfang er der behov for noedhjaelp i form af foedevarer, medicin samt hjaelp til genopbygning af boliger og infrastrukturer og til genoptagelse af industriens og landbrugets produktive aktiviteter.

Raader Kommissionen over en vurdering af skadernes omfang? Har Kommissionen ivaerksat den humanitaere, tekniske og oekonomiske hjaelp, der er noedvendig for en hurtig genopbygning af de beroerte omraader? Agter Kommissionen at intensivere den humanitaere hjaelp til Cuba med henblik paa at afhjaelpe disse nye behov?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (9. januar 1997)

Der er endnu ikke gjort endelig status over orkanens oedelaeggelser, fordi visse regioner er helt afskaaret fra omverdenen. Kommunikationsmidlerne er afbrudt, vandforsyningen var afbrudt i flere dage i de fleste ramte byer, og en stor del af de offentlige infrastrukturer (skoler, hospitaler) blev oedelagt. Ifoelge de seneste overslag er 56 000 boliger oedelagt, og 270 000 personer er evakueret til hovedstaden. Desuden er der tale om skader af foruroligende omfang i landbruget, navnlig hvad angaar banan-, frugt-, tobaks- og kaffeplantagerne for ikke at tale om sukkerroersmarkerne, for hvis vedkommende 43% af det samlede dyrkningsareal blev oedelagt.

Kommissionen vedtog den 25. oktober 1996 en ad hoc-beslutning om humanitaer noedhjaelp til et beloeb af 600 000 ECU. Denne bistand havde dels form af sanitaert materiel (klor- og calciumhypochlorittabletter) til rensning af drikkevand og forebyggelse af epidemier, dels af laegemidler og sproejter til bekaempelse af sygdomme i fordoejelses- og aandedraetssystemet og bekaempelse af leptospirose. Man er nu i faerd med at distribuere disse produkter.

Desuden tager den tredje samlede plan for den humanitaere bistand til Cuba, som Kommissionen netop har vedtaget med en tildeling paa 8 mio. ECU i en étaarig periode, sigte paa de hoejest prioriterede behov blandt de mest udsatte cubanske befolkningsgrupper. For den humanitaere bistands vedkommende er der ikke i oejeblikket vedtaget noget tillaegsbudget. Derimod er der netop udsendt en undersoegelsesgruppe til at kortlaegge de behov, som denne naturkatastrofe har givet anledning til, med henblik paa en rehabiliteringsaktion paa grundlag af budgetpost B7-6410.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2834/96 af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Tilbagefoersel af EU-stoettebeloeb til giverlandene

I den tyske kommissionsrepraesentations EU-informationer fra juli 1996 oplyses, at af hver 100 ecu EU-stoette, der i 1986 til 1990 blev udbetalt til Portugal, er 48 ecu foert tilbage til giverlandene.

1. Findes der oplysninger om, hvor stor en andel, der er tilbagefoert fra Portugal til Tyskland?

2. Findes der tilsvarende oplysninger om tilbagefoersler til Tyskland fra andre EU-modtagerlande?

3. Findes der tilsvarende oplysninger om tilbagefoersel til Tyskland fra modtagerlande i Central- og OEsteuropa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (19. december 1996)

De foreliggende studier og evalueringer, f. eks. samhoerighedsrapporten ((KOM(96) 388 endelig udg. )), viser, at de indirekte fordele som foelge af strukturstoette i form af import fra de medlemsstater, som er nettobidragydere, er meget betydelige. De indeholder imidlertid ikke tal, som viser den relative andel for Tyskland eller andre enkeltstater af denne import.

Det skoennes, at mere end en fjerdedel af det beloeb, der blev overfoert via strukturfondene til de fire samhoerighedsstater (Graekenland, Spanien, Irland og Portugal) i perioden 1989-1993, vendte tilbage til de oevrige medlemsstater i form af import, og at dette tal kan stige til naesten 35% inden 1999. Hvad angaar Portugal udgjorde import afledt af strukturstoette ca. en tredjedel af det beloeb, som blev overfoert i 1993. Det skoennes, at dette tal vil stige til 44% inden udloebet af programmeringsperioden 1994-1999.

Kommissionen raader ikke over praecise tal vedroerende tilbagefoeringen til Tyskland fra modtagerlande i Central- og OEsteuropa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3266/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det franske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3156/96 af Christian ROVSING til Kommissionen. Konkurrenceforholdene inden for bilfærgetrafikken Danmark- Sverige og Danmark-Tyskland



EF-Tidende nr. C 083 af 14/03/1997 s. 0122



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3156/96 af Christian Rovsing (PPE) til Kommissionen (14. november 1996) Om: Konkurrenceforholdene inden for bilfaergetrafikken Danmark-Sverige og Danmark-Tyskland Som det er fremgaaet af dagspressen, udsteder statsejede danske og svenske faergeselskaber kombinationsbilletter til forskellige ruter til rabatpriser, som private selskaber, der kun besejler en enkelt rute, ikke har mulighed for at konkurrere med. Kan Kommissionen oplyse, om denne praksis er i overensstemmelse eller i strid med EU's konkurrenceregler? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel van Miert (11. december 1996) Det er ikke i sig selv i strid med konkurrencereglerne, at faergeselskaberne tilbyder kombinationsbilletter til forskellige ruter, om end en saadan praksis godt kan taenkes at udgoere en overtraedelse af reglerne, alt efter sammenhaengen. Kommissionen maa imidlertid have langt flere oplysninger end dem, det aerede medlem har fremlagt, hvis den skal udtale sig om spoergsmaalet. Kommissionen har modtaget en klage vedroerende de kombinationsbilletter, der er omhandlet i spoergsmaalet, og den er i gang med at undersoege sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2921/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Fastlaeggelse af normer for cigaretfiltre

Det er en internationalt accepteret kendsgerning, at cigaretroeg indeholder skadelige stoffer, der har bivirkninger, saasom kronisk bronkitis, emfysem og hjertekarsygdomme og samtidig kan oege risikoen for kraeft.

Det er velkendt, at tobaksroeg indeholder de farligste stoffer, saasom kulilte, de giftige derivater af nitrogenmonoxid, peroxid, hydrogenperoxid, hydroxyler m.m. samt de egentlige kraeftfremkaldende stoffer (nitrosoforbindelser, hemiquinoner m.fl.), hvorimod de stoffer, der optraeder i fast form (tjaerestoffer) kun i ringe grad bidrager til de ovennaevnte bivirkninger.

Det er ligeledes velkendt, at britiske rygere, der lider af kraeft, har indklaget tobaksindustrien for retten, idet de kraever erstatning med den begrundelse, at produkterne ikke er blevet aendret med henblik paa at mindske risikoen for kraeft i overensstemmelse med laegernes advarsler.

Kommissionen bedes paa denne baggrund oplyse foelgende:

1. Hvilke foranstaltninger er allerede blevet truffet, og hvilke vil blive truffet paa EU-plan med henblik paa at forbedre cigaretternes kvalitet, hvad angaar indholdet af ovennaevnte farlige stoffer?

2. Hvilke foranstaltninger er blevet truffet i retning af at fastlaegge normer for cigaretfiltre for at goere dem i stand til at binde de farlige stoffer, som tobaksroegen indeholder, og derved fuldt ud udnytte den eksisterende teknologi til beskyttelse af den offentlige sundhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (21. januar 1997)

1. Raadets direktiv 90/239/EOEF ((EFT L 137 af 30.5.1990. )) fastsaetter det maksimalt tilladte tjaereindhold i cigaretter, som markedsfoeres i Faellesskabet. Tjaereindholdet er i direktivets indledende betragtninger anfoert som en faktor, der oeger rygeres risiko for lungekraeft. Raadets direktiv 89/622/EOEF ((EFT L 359 af 8.12.1989. )) om maerkning af tobaksvarer kraever, at tjaere- og nikotinindholdet angives, og at tobaksvarerne maerkes med advarsler.

2. Ingen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2939/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Graesk fetaost

Som bekendt har nogle EF-maelkeproducentlande anlagt sag ved Retten i Foerste Instans vedroerende Kommissionens forordning af 12. juni 1996, hvormed graesk fetaost blev optaget paa listen over produkter med beskyttet oprindelsesbetegnelse.

Den paagaeldende forordning var baseret paa en indgaaende og serioes undersoegelse af, om der var tale om et produkt med en mangeaarig traditionel fremstillingsmetode, og der blev saa vidt muligt taget hensyn til andre EF-medlemsstaters interesser og fetaproduktion, selv om produktionsmetoden og det endelige produkt i deres tilfaelde kun har ganske lidt tilfaelles med den oprindelige fetaost.

De EF-lande, der har indbragt denne sag, anfaegter den metode, Kommissionen har fulgt, og anfoerer en lang raekke ukorrekte elementer vedroerende fremstillingsmetoden for feta, der, som alle ved, oprindelig stammer fra Graekenland og ikke generelt eller vagt fra Balkan eller fra nogle omraader i Sydeuropa, som ovennaevnte lande haevder.

Kan Kommissionen paa denne baggrund besvare foelgende:

- Hvilke foranstaltninger vil den traeffe for at modbevise de paagaeldende medlemsstaters og deres mejerisammenslutningers grundloese og ukorrekte paastande?

- Hvad vil den goere for at forsvare gyldigheden af forordningen, der anfaegtes paa saa nedrig en maade og paa grundlag af fordrejede elementer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. december 1996)

Betegnelsen fetaost blev registreret som beskyttet oprindelsesbetegnelse ved forordning (EF) nr. 1107/96 af 12. juni 1996 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser ((EFT L 148 af 21.6.1996. )).

Som det aerede medlem naevner, har denne registrering givet anledning til, at visse medlemsstater og beroerte parter har indgivet et annulationssoegsmaal vedroerende forordning (EF) nr. 1107/96 til de kompetente EF-retsinstanser.

Kommissionen har indgivet sit svarskrift til Domstolen med de faktiske og retlige forhold, der laa til grund for dens beslutning om at medtage fetaost paa listen over betegnelser, der er beskyttet paa Faellesskabets omraade.