SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2226/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: Problemer med burhoenserier

Medierne i Finland har i de seneste dage indgaaende behandlet de problemer, der er forbundet med de utilfredsstillende levevilkaar for de hoens, der opdraettes i burhoenserier. Hoensene har lidt som foelge af opdraetternes vanskelige oekonomiske situation, bl.a. af manglende foder og umenneskeligt smaa bure, hvor hoensenes stressniveau og angst ifoelge undersoegelser er paa et saerdeles hoejt niveau i forhold de hoens, der opdraettes paa hoenserier med gulv.

Kan Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende oplyse, hvordan den forholder sig til de beskyldninger om, at EU's stoettepolitik med hensyn til hoenseopdraet tilskynder opdraetterne til at gevinstmaksimere, bl.a. ved at udskyde dyrenes slagtedage, og hvordan EU's stoettepolitik kunne aendres saaledes, at den i hoejere grad tog hensyn til hoensenes urimelige levevilkaar? Hvordan agter Kommissionen at undersoege hvilke mangler, der findes inden for hoenseopdraet i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. september 1998)

I henhold til akten vedroerende OEstrigs, Finlands og Sveriges tiltraedelse blev der indfoert faelles (lavere) landbrugspriser i disse nye medlemsstater straks fra den 1. januar 1995. Finland forbeholdt sig rettigheden til at yde degressiv national stoette samt national investeringsstoette til landbrugere i en overgangsperiode, indtil de problemer, der hidroerer fra de smaa landbrug, er loest.

Inden for animalsk produktion udbetales degressiv national stoette pr. dyr i overensstemmelse med internationale aftaler. Det menes ikke, at udbetalingen af denne form for stoette har foert til en daarligere kvalitet inden for produktion af aeg, slagtekyllinger og svin, da stoerstedelen af landbrugernes indkomst stadig afhaenger af priserne. I reformpakken Agenda 2000(1) er der ikke planlagt nogen direkte stoette i de tre naevnte sektorer.

Kommissionen har ingen oplysninger om manglende foder til burhoens i Finland. Kommissionen er imidlertid bekymret for denne sag og vil derfor anmode de finske myndigheder om oplysninger.

Mindstekravene i den gaeldende lovgivning for aeglaeggende hoener i aeglaegningsbure skal opfyldes, uanset om der modtages stoette eller ej. De nationale myndigheder overvaager, at reglerne overholdes, og skrider ind, hvis de kraenkes.

Kommissionen fremlagde for nylig et forslag for Raadet(2), som fastlaegger mindstekrav for beskyttelsen af aeglaeggende hoener i forskellige produktionssystemer, herunder burhoenserier. Forslaget droeftes for oejeblikket i Raadet og er blevet forelagt Parlamentet til udtalelse. Hvis de nye krav bliver vedtaget, kommer de til at gaelde for nybyggede eller ombyggede produktionssystemer fra den 1. januar 1999 og fra den 1. januar 2009 for alle bursystemer. Dette er en normal overgangsperiode. Som en generel regel i det nye forslag skal der holdes hoens i produktionssystemer, der giver mulighed for, at hoenerne kan bygge rede, stoevbade og have passende siddeanordninger. Medlemsstaterne kan dog tillade dispensationer fra stoevbadning og redebygning, saaledes at der kan bruges aeglaegningsbure, forudsat at hver hoene har mindst 800 cm2 burareal. Vedroerende kravene til foder er der stillet forslag om, at alle dyr skal have adgang til tilstraekkeligt, naerende og hygiejnisk foder hver dag og til tilstraekkeligt, frisk vand hele tiden.

(1) KOM(97) 2000 endelig udg.

(2) EFT C 123 af 22.4.1998.