ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3656/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Vaabenhandel

Under henvisning til foelgende:

- Nogle EU-medlemsstater er producenter og eksportoerer af vaaben til tredjelande, og Kommissionen har fra 1991 truffet afgoerelser om regulering af denne vaabenhandel, som ikke er bindende, og som ikke er blevet fulgt op;

- denne sektor er yderst foelsom og repraesenterer mange og store interesser og influerer paa mange og vigtige oekonomiske sektorer; og

- til trods for, at visse medlemsstater nu har indfoert bindende regler for handel med vaaben, findes der ingen faelles europaeisk politik paa dette omraade; bedes Kommissionen oplyse foelgende:

Har Kommissionen planer om at tage nogen initiativer med henblik paa at indfoere en adfaerdskodeks, der indeholder bindende regler for vaabenhandelen? I givet fald hvornaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (5. december 1997)

Kommissionen er betaenkelig over den divergerende politik og praksis, der bestaar medlemsstaterne imellem paa det foelsomme omraade vaabenproduktion og vaabeneksport. Parlamentet vedtog i maj 1997 en beslutning paa grundlag af Titley-betaenkningen, hvori Kommissionen opfordres til at udarbejde en hvidbog om vaabeneksport, saaledes at der kan foretages en bedre vurdering af, hvilken plads Faellesskabet indtager i vaabenhandelen i verden. Kommissionen har fulgt dette forslag op og er i oejeblikket i faerd med at udarbejde dokumentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3771/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: Humanitaer bistand til Bulgarien - ONG-foranstaltninger

Paa moedet den 10. april 1997 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om humanitaer bistand til Bulgarien. I denne beslutning hedder det bl.a., at »Europaaftalen paalaegger EU en moralsk forpligtelse til at stoette den bulgarske befolkning«, og at »denne hjaelp navnlig skal ydes til aeldre, boern og sundhedssektoren«.

Kan Kommissionen derfor give foelgende oplysninger:

1. Hvilke foranstaltninger har den til hensigt at ivaerksaette med henblik paa at finansiere den humanitaere bistand til Bulgarien?

2. Er der udarbejdet programmer i samarbejde med ONG'er, hvilke beloeb er der i givet fald tale om, hvilke lande deltager, og hvad er formaalet med disse programmer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (23. december 1997)

Faellesskabet fortsatte i 1997 med at yde Bulgarien social og humanitaer bistand, fortrinsvis via PHARE-programmet og ECHO, Det Europaeiske Faellesskabs Kontor for Humanitaer Bistand.

For at afhjaelpe vanskelighederne for de mest traengende grupper i samfundet enedes Kommissionen og de bulgarske myndigheder i januar 1997 om et PHARE-noedhjaelpsprogram for social bistand paa 20 mio. ECU, hvor direkte finansiel bistand kanaliseredes til saerlig fattige husholdninger og udvalgte uddannelsesinstitutioner under arbejds-, uddannelses- og sundhedsministeriernes forvaltning.

I et andet PHARE-program til 20 mio. ECU, som Kommissionen og de bulgarske myndigheder undertegnede den 16. oktober 1997, yder Faellesskabet direkte stoette til traengende familier og institutioner og i samarbejde med FN's udviklingsprogram (UNDP) til en raekke byrenoveringsprojekter, som skal skabe jobmuligheder i fem udvalgte kommuner.

I loebet af 1997 modtog Bulgarien i alt 1,8 mio. ECU i programmidler fra Kommissionen. Midlerne blev anvendt af fire europaeiske ikke-statslige organisationer (NGO'er) til uddeling af laegemidler til sundhedsinstitutioner, et ekstra foedevareprogram, foedevarepakker til de mest saarbare og til skolebespisning. Kommissionen anmodede i marts 1997 ogsaa den PHARE-stoettede organisation til udvikling af det civile samfund om at omdirigere laanemidler til bulgarske NGO'er, som er aktive paa det socio-humanitaere omraade, som en direkte, praktisk reaktion paa samfundskrisen. De seneste tal viser, at ca. 630 000 ECU er kanaliseret ad den vej, og det forventes, at der vil blive indgaaet kontrakter for yderligere 250 000 ECU inden aarets udgang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3430/97 af Johannes Swoboda (PSE) til Raadet (3. november 1997)

Om: Politiske, oekonomiske og miljoemaessige foelger af brandkatastrofen i Indonesien

I de forskellige medier er der blevet gjort opmaerksom paa sammenhaengen mellem de maalrettede brandtrusler i de store koncerners interesse, herunder isaer palmeolieindustrien, praesident Soehartos hhv. hans families personlige oekonomiske interesser og de nylige storbrande med de deraf foelgende virkninger for miljoeet.

I hvor stor udstraekning beskaeftiger Raadet sig med de beskyldninger, der i denne forbindelse er blevet fremsat imod den indonesiske regering? Hvad foretager Raadet sig for i fremtiden at undgaa den slags brandtrusler med oedelaeggende virkninger for miljoeet og forhindre, at smaaboender bliver fordrevet fra deres omraade?

Svar (26. januar 1998)

Paa moedet mellem oekonomiministrene fra Asien og Europa i Makuhari i Japan den 30. september 1997 udvekslede ministrene fra Den Europaeiske Unions medlemsstater, formanden for Raadet samt Kommissionen synspunkter med de asiatiske lande (herunder Indonesien) om brandproblemet. Ministrene understregede betydningen af interregionalt samarbejde og solidaritet for at forebygge og mindske virkningerne af stoerre miljoefaenomener som f.eks. skovbrande og oversvoemmelser.

Den Europaeiske Union gav den 27. oktober 1997 Indonesien tilsagn om i alt 326 000 ECU til loesning af de alvorlige problemer foraarsaget af de nuvaerende jord- og skovbrande. Tilsagnet er en foelge af en beslutning, som blev truffet af Europa-Kommissionen paa Faellesskabets og medlemsstaternes vegne, om at anlaegge en koordineret EU-strategi med henblik paa at bistaa Indonesiens regering og folk i den foreliggende noedsituation. Bistanden omfatter forsyning med brandslukningsmateriel til en vaerdi af 194 000 ECU, 115 000 ECU til telemaaling og 17 000 ECU til brandslukningsekspertise. Tilbuddet foelger anbefalingerne fra »European Union Fire Response Group« (EUFREG), en raadgivende ekspertgruppe, der er oprettet af Kommissionen og medlemsstaterne.

Ovennaevnte tilsagn supplerer de igangvaerende bidrag til skovbrandsprojekter i Sydsumatra og OEstkalimantan, der stoettes af EU, med hensyn til brandslukningsmateriel og grunduddannelsesteknikker og ekspertise.

EU's medlemsstater og Det Europaeiske Faellesskab yder tilsammen naesten 35% af den samlede bistand udefra til Indonesiens skovsektor. Den Europaeiske Union har derfor en langsigtet forpligtelse over for det indonesiske skovbrug i form af en raekke projekter med henblik paa bevarelse og baeredygtig forvaltning af Indonesiens skovressourcer.

Endelig forventes det, at man i forbindelse med de kommende droeftelser mellem Den Europaeiske Union og ASEAN-landene, i de kommende maaneder vil droefte spoergsmaalet om gensidige bestraebelser til stoette for miljoebeskyttelse og baeredygtig anvendelse af naturressourcer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3652/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Et program for ponterne af graesk oprindelse

De hjemvendte graekere fra Pontos (russere af graesk oprindelse) udgoer en gruppe af stoetteberettigede under faellesskabsprogrammerne Horizon, Tacis, Phare samt handlingsprogrammet til bekaempelse af udelukkelse fra arbejdsmarkedet under den anden faellesskabsstoetteramme for Graekenland 1994-1999. Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Hvilke skridt er der taget med henblik paa at stoette de ovennaevnte personer som et led i disse programmer?

2. Hvad har udnyttelsesgraden vaeret for de enkelte foranstaltninger for aarene 1994, 1995, 1996 og 1997?

3. Er der forsinkelser i forbindelse med udnyttelsen? Hvad er hovedaarsagerne hertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. januar 1998)

Etablering af graekere fra Pontos (russere af graesk oprindelse) er en af maalgrupperne under underprogram 2 »vandrende befolkningsgrupper, hjemfoersel af graekere, politiske flygtninge« inden for det operationelle program »bekaempelse af udelukkelse fra arbejdsmarkedet« (1994-1999 faellesskabsstoetteramme for Graekenland).

1. I dette underprogram opstilles vilkaarene for udvikling af integrerede pakker af foranstaltninger, som skal foere til en integration af den ovennaevnte maalgruppe paa arbejdsmarkedet. Disse foranstaltninger omfatter forudgaaende indlaering (dvs. indlaering af graesk som fremmedsprog, uddannelse af videnskabsmaend eller specialiserede erhvervsgrupper i videnskabelig eller erhvervsmaessig terminologi, oplysninger om det lovgivningsmaessige og sociale miljoe og arbejdsvilkaar), uddannelse, fremme af beskaeftigelsen, ledsage- og stoetteforanstaltninger (herunder social og psykologisk stoette, hjaelp til afhaengige personer, stoette i forbindelse med boligproblemer).

2. Udnyttelsesgraden for det samlede underprogram (de fleste af de gennemfoerte aktioner var rettet mod specifikke maalgrupper) var paa 16% i 1994, 0% i 1995, 74% i 1996 og 43% (skoen) i 1997 af de paagaeldende forpligtelsesbevillinger fra Den Europaeiske Socialfond (ESF).

3. Som der allerede er redegjort for i tidligere besvarelser fra Kommissionens side i forbindelse med andre maalgrupper under det specifikke operationelle program, har de vigtigste grunde til den lave udnyttelsesgrad vaeret vanskeligheder med det operationelle programs innovative metode, mangel paa hensigtsmaessige gennemfoerelsesstrukturer og vanskeligheder i 1995-96 isaer med at etablere og anvende systemer og procedurer, som ville sikre en effektiv gennemfoerelse.

Under hensyntagen til de erfaringer, der er indhoestet i den foerste gennemfoerelsesperiode, udarbejder de graeske myndigheder i oejeblikket en dybtgaaende aendring af det operationelle program for at udvikle politikker og foranstaltninger, der i hoejere grad er rettet mod de paagaeldende befolkningsgruppers saerlige behov.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3531/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Intensivt opdræt af læggehøns i Neubukow



EF-Tidende nr. C 158 af 25/05/1998 s. 0142



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3531/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (12. november 1997) Om: Intensivt opdraet af laeggehoens i Neubukow I Neubukow (Mecklenburg-Vorpommern) bygges der et buranlaeg til 800.000 laeggehoens. 1. Hvordan stoetter EU direkte og indirekte bygningen af dette anlaeg? 2. Udbetales der EU-midler til etablering af infrastrukturen? 3. Modtager anlaegget stoettemidler fra strukturfondene? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. december 1997) Det paataenkes ikke at yde EU-stoette til finansieringen af et buranlaeg til 800 000 laeggehoens i Neubukow i Mecklenburg-Vorpommern (Tyskland) og ej heller til infrastrukturer i forbindelse hermed. Den faellesskabsordning, hvorefter der kan ydes stoette til investeringer i landbrugsbedrifter, nemlig Raadets forordning (EF) nr. 950/97 af 20. maj 1997 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet ((EFT L 142 af 2.6.1997. )), udelukker i princippet stoette inden for aeg- og fjerkraesektoren, bortset fra stoette til miljoebeskyttelse, husdyrbesaetningernes hygiejneforhold og dyrevelfaerd. Derfor paaregnes der ikke nogen medfinansiering af dette projekt inden for rammerne af det operationelle program under maal 1 for Mecklenburg-Vorpommern. Ligeledes paa nationalt plan har forbundsregeringen afslaaet at yde infrastrukturstoette til vejanlaeg i landdistrikterne. Hvad angaar ansoegningen om national stoette til anlaegget, kan det aerede medlem ikke faa nogen oplysninger, foer den nationale godkendelsesprocedure er afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3826/97 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (28. november 1997)

Om: Sikkerhed i Europa

Af hensyn til Europas sikkerhed anmodes Kommissionen eller Europa-Parlamentet om at oplyse, om de har kendskab til en nyhed, der blev bragt i det italienske dagblad »Il Giornale« den 10. august 1997, og som omhandler to firmaer henholdsvis i La Spezia og i Piacenza, der har leveret Libyen udstyr, der kan forlaenge og forstaerke missilernes raekkevidde, hvilket kan bringe freden i Mellemoesten og paa de europaeiske Middelhavskyster i fare?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (18. december 1997)

Kommissionen har ingen oplysninger om de eventuelle leverancer, som det aerede medlem henviser til.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3116/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (9. oktober 1997)

Om: Forbud mod, at asylansoegere foerer motorkoeretoejer

1. Har Raadet kendskab til artiklen i »Nederlandse Landelijke Allochtonenkrant« fra onsdag den 17. september i aar, hvori det oplyses, at asylansoegere i Nederlandene et halvt aar efter deres ophold i Nederlandene helt udelukkes fra muligheden for at foere motorkoeretoejer?

2. Er Raadet ikke af den opfattelse, at retten til asylansoegeres frie bevaegelighed grundloest kraenkes med bestemmelserne i den nederlandske trafiklovs artikel 111, stk. 3, hvori det hedder, at der kun kan udstedes koerekort til de personer, som har permanent bopael i Nederlandene?

3. Agter Raadet at paalaegge Kommissionen at forelaegge direktiver, der skal bevirke, at asylansoegere i EU-lande, som raader over et gyldigt foererbevis og/eller et gyldigt foererbevis fra deres oprindelsesland, under behandlingen af deres asylansoegning boer have mulighed for til ethvert tidspunkt at foere et motorkoeretoej i vaertslandet?

Svar (16. februar 1998)

1. Raadet har ikke kendskab til artiklen i »Nederlandse Landelijke Allochtonenkrant«.

2. Faellesskabsretten garanterer ikke retten til fri bevaegelighed for asylansoegere. I henhold til artikel 7, stk. 1, litra b), i direktiv 91/439/EOEF af 29. juli 1991 om koerekort ((EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1. )) er udstedelse af koerekort betinget af, at den paagaeldende har saedvanlig bopael i den medlemsstat, der udsteder koerekortet. Saafremt en asylansoeger faar tilladelse til at blive i en medlemsstat, er den paagaeldende altsaa omfattet af denne bestemmelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3478/97 af Anne McIntosh (PPE) til Kommissionen (27. oktober 1997)

Om: Statsstoette til faellesskabshavne

Har Kommissionen til hensigt at harmonisere konkurrencesituationen mellem Faellesskabets havne?

Er Kommissionen klar over, at konkurrerende faellesskabshavne opererer med forskellige niveauer af statsstoette? I Harwich og Felixstowe, for eksempel, skal opkraeves afgifter fra alle anloebende skibe for at daekke havneomkostninger saa som vedligeholdelse af anlaeg og opmudring, bemanding af og udstyr til skibstrafiktjenester, fyrtaarne og navigationsbistand, miljoebeskyttelse og forureningskontrol samt lodstjenester.

Er Kommissionen klar over, at mange af disse tjenesteydelser i nabohavne enten finansieres fuldstaendig af eller modtager stoette fra regeringsorganer? For eksempel blev der for nylig offentliggjort detaljerede tal om den tyske regerings bidrag paa 320 millioner DM til opmudring i Bremerhaven og Hamburg, hvorimod Harwich og Felixstowe selv skal finansiere et lignende projekt gennem kommercielle banker. Kan Kommissionen acceptere, at der som foelge heraf skal opkraeves hoejere havneafgifter fra skibe, der anloeber disse havne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (21. november 1997)

Der er stor forskel paa, hvordan de enkelte EF-havne finansieres, og hvilke afgiftssystemer de opererer med. Som forholdene er nu, kan den enkelte medlemsstat selv beslutte, om - og i hvilken udstraekning - brugerne skal betale for havneservice og -faciliteter, herunder f.eks. anloebs- og navigationshjaelp. Kommissionen holder normalt ikke oeje med, hvilken afgiftspraksis der foelges, og soeger heller ikke at harmonisere afgifterne paa havneomraadet.

Offentlig stoette til havneinfrastruktur betragtes normalt ikke som statsstoette efter EF-traktatens artikel 92, saa laenge alle brugere - ud fra offentlighedshensyn og uden nogen form for forskelsbehandling - har adgang til infrastrukturen. Dog betragtes offentlig finansiering af havneoverbygning (saasom bygninger, halvmobilt og mobilt udstyr), som kun visse brugere har adgang til, som statsstoette; om saadan offentlig finansiering er forenelig med EF-traktaten, maa vurderes paa den baggrund.

I den kommende groenbog om havne og maritim infrastruktur vil spoergsmaalet om infrastrukturfinansiering og afgiftsopkraevning blive behandlet indgaaende. Groenbogen forventes at blive vedtaget hen imod slutningen af 1997, og den vil derefter blive forelagt Europa-Parlamentet. Om der skal traeffes yderligere foranstaltninger paa havneomraadet, vil i vid udstraekning afhaenge af, hvordan droeftelserne med de oevrige EF-institutioner, medlemsstaterne og de involverede parter falder ud, naar groenbogen er blevet offentliggjort.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1374/97 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Indvirkningen af EU's aftaler med tredjelande på konserves af fisk og muslinger (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 134 af 30/04/1998 s. 0001



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1374/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (21. april 1997) Om: Indvirkningen af EU's aftaler med tredjelande paa konserves af fisk og muslinger Kan Kommissionen i betragtning af den direkte indflydelse, som undertegnelsen af visse aftaler med tredjelande har paa omraadet konserves af fisk og muslinger, og at mange europaeiske virksomheder i sektoren ikke har kendskab til indholdet af disse aftaler, oplyse, hvordan situationen er i forhandlingerne og/eller forbindelserne eller i givet fald de seneste aftaler, som Den Europaeiske Union har indgaaet med Tyrkiet, landene i Central- og OEsteuropa, ASEAN, AVS og mellem GSP og Andespagten (narkotika) og andre, hvad angaar sektoren for fiskekonserves? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (7. januar 1998) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3292/97 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: De mindst udviklede landes markedsadgang

Hvad har Kommissionen foretaget sig paa baggrund af raadsafgoerelsen om at opfordre tredjelande til at forbedre de mindst udviklede landes adgang til markedet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-3292/97 og E-3293/97 (1. december 1997)

Raadet anmodede i juni 1997 Kommissionen om inden den 1. januar at forelaegge forslag med henblik paa at give de mindst udviklede lande adgang til markedet paa lige fod med andre. Kommissionen er i gang med at udarbejde disse forslag, hvori der baade maa tages hensyn til de forpligtelser der paahviler Faellesskabet inden for rammerne af Lomé-konventionen, og bestemmelserne i praeferenceordningerne. Strukturforskellene mellem den handelsordning som Kommissionen praktiserer over de mindst udviklede lande der er medlem af Lomé-konventionen, og den handelsordning som Kommissionen praktiserer over de mindst udviklede lande der ikke er medlem af Lomé-konventionen, men som har adgang til praeferenceordningen, giver anledning til en raekke tekniske vanskeligheder, som man for oejeblikket soeger at loese. Saa snart der er fundet en loesning herpaa, fremlaegges der straks forslag for Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3514/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (29. oktober 1997)

Om: Biologisk krigsfoerelse med genetisk fremstillede mikroorganismer

Baade Roede Kors' Internationale Komité og Verdensforbundet for Laegehjaelp har udtrykt alvorlig mistanke om, at der produceres genetisk fremstillede mikroorganismer til brug som biologiske vaaben. Der er vedholdende beretninger om, at saadanne mikroorganismer blev anvendt i Golfkrigen.

1. Har Det Europaeiske Faellesskab paa noget tidspunkt ydet stoette enten direkte eller indirekte til forskning med tilknytning til denne anvendelse?

2. Har Det Europaeiske Faellesskab paa noget tidspunkt ydet stoette enten direkte eller indirekte til forskning med tilknytning til fremstilling af vaccine eller antistoffer mod genetisk fremstillede biologiske vaaben?

3. Har nogen medlemsstat i Det Europaeiske Faellesskab paa noget tidspunkt eksporteret biologisk materiale til Irak, der kunne bruges eller omdannes til brug for biologiske vaaben?

4. Kender Kommissionen til beviser for, at genetisk fremstillede mikroorganismer er blevet anvendt af nogen af de parter, der var indblandet i Golfkrigen? I bekraeftende fald, vil Kommissionen da offentliggoere disse beviser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (19. november 1997)

1., 2. og 4. Nej.

3. Det er offentligt kendt, at Irak paa det biologiske omraade har misbrugt varer og teknologier med dobbelt anvendelse, der indtil 1990 var blevet udfoert til legitime formaal af virksomheder med hjemsted i visse medlemsstater. Efter Golfkrigen reviderede og forbedrede medlemsstaterne i betydelig grad deres nationale kontrolsystemer for eksport af varer med dobbelt anvendelse. Den 19. december 1994 vedtog Raadet paa grundlag af et forslag fra Kommissionen fra august 1992 ((EFT C 253 af 30.9.1992. )) et system til kontrol af varer med dobbelt anvendelse. Dette system er paa den ene side baseret paa en faelles indsats inden for den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og paa den anden side paa en forordning (EF) nr. 3381/94 om indfoerelse af en faellesskabsordning for kontrol med udfoerslen af varer med dobbelt anvendelse ((EFT L 367 af 31.12.1994. )) baseret paa artikel 113 i EF-traktaten. Systemet er blevet anvendt siden juli 1995. Bilag 1 indeholder en faelles liste over varer med dobbelt anvendelse, der er genstand for kontrol, naar de udfoeres af Faellesskabet. Den omfatter biologiske og toksiske stoffer. Genetisk styrede mikroorganismer er omfattet af kontrolsystemet.

Endvidere skal Kommissionen minde om, at alle medlemsstaterne er omfattet af konventionen fra 1972 om forbud mod udvikling, produktion og oplagring af bakteriologiske (biologiske) og toksiske vaaben og om deres oedelaeggelse. Den 25. juni 1996 fastlagde Raadet en faelles holdning 96/408/FUSP til dette spoergsmaal. Formaalet er at styrke det internationale ikke-spredningssystem ved at fremme de generelle bestemmelser i konventionen og at arbejde for en vellykket gennemfoerelse af forhandlingerne om et juridisk bindende og effektiv kontrolsystem senest i 1998. Kommissionen stoetter ivrigt denne faelles holdning.