ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0591/99

af Nuala Ahern (V) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Kommissionens undersoegelser om behandling af radioaktivt affald og nuklear sikkerhed

Vil Kommissionen opregne alle eksempler siden 1995, hvor eksperter fra (a) Det Forenede Kongeriges og (b) Irlands regeringer har bidraget til Kommissionens undersoegelser om (1) behandling af radioaktivt affald og (2) nuklear sikkerhed og fysiske sikkerhedsforanstaltninger for plutonium? Vil Kommissionen offentliggoere en liste over de relevante undersoegelser i De Europaeiske Faellesskabers Tidende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(3. maj 1999)

Hvad angaar haandtering af radioaktivt affald i den anfoerte periode har britiske og irske regeringseksperter, som dette udtryk normalt forstaas, kun medvirket i staaende udvalg og ad hoc-udvalg sammen med eksperter udpeget af de andre medlemsstater. Disse udvalg har haft forskellige roller som f.eks. programforvaltning, kontraktvurdering og bistand med udarbejdelse af rapporter om saerlige emner. De har ikke vaeret involveret i egentlige undersoegelser.

Kommissionen har imidlertid i den naevnte periode finansieret talrige undersoegelser af forskellige forhold i forbindelse med radioaktivt affald og rensning af kontaminerede omraader. Disse undersoegelser er blevet udfoert af lokale eksperter, som normalt er blevet udvalgt efter offentlige udbud. Over 20 saadanne undersoegelseskontrakter er indgaaet med britiske selskaber, og britiske selskaber har sandsynligvis vaeret involveret som underkontrahenter i mange andre. Britiske selskaber og organisationer har desuden vaeret involveret i over 20 forskningskontrakter om haandtering af radioaktivt affald under det fjerde rammeprogram for forskning og teknologiudvikling. I nogle af disse virksomheder har den britiske regering vaeret - og i en del er den stadig - flertalsaktionaer (det gaelder f.eks. British Nuclear Fuels Ltd. (BNFL) og United Kingdom Atomic Energy Authority (UKAEA)). Andre er kontorer i det britiske embedsvaerk (f.eks. National Radiological Protection Board (NRPB)). Det staar os ikke helt klart om saadanne kontrahenters personale skal betragtes som regeringseksperter, men under alle omstaendigheder vil en liste over alt dette personale nok loebe op i adskillige hundrede navne. Men resultaterne af alle undersoegelseskontrakter efter offentlige udbud er tilgaengelige for offentligheden, og rapporter offentliggoeres normalt i serien EUR-report. Om noedvendigt kan der fremskaffes en liste over alle titler og kontraherende selskaber.

Nuklear sikkerhedskontrol udfoeres af Kommissionen i henhold til Euratom-traktatens kapitel 7, hvis gennemfoerelse er fastlagt i Kommissionens forordning nr. 3227/76 af 19. oktober 1976 om anvendelse af bestemmelserne vedroerende sikkerhedskontrol inden for Euratom(1). Nationale myndigheder eller eksperter er ikke blevet anmodet om at deltage i Kommissionens undersoegelser som led i sikkerhedskontrollen.

(1) EFT L 363 af 31.12.1976.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0192/99

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Ariane

Kommissionen bedes oplyse, om den inden for rammerne af det nyligt vedtagne ARIANE-program vil godkende ansoegninger om projekter, der har til formaal at goere boeger og laesning mere acceptable for blinde og svagtsynede?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(23. marts 1999)

Ariane-programmet, der blev vedtaget af Parlamentet og Raadet den 24. oktober 1997 (Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 2085/97/EF af 6. oktober 1997 om et program til stoette for boeger og laesning, herunder for oversaettelse (Ariane)(1)), tager sigte paa at fremme medlemsstaternes samarbejde om boeger og laesning, at stoette og supplere deres aktiviteter paa dette omraade ved at bidrage til udviklingen af deres kulturer og samtidig respektere den nationale og regionale mangfoldighed, at forbedre kendskabet til og formidlingen af de europaeiske folkeslags litteratur og historie samt de europaeiske borgeres adgang hertil, navnlig gennem stoette til oversaettelse af litteraere vaerker, teaterstykker og opslagsvaerker, stoette til samarbejdsprojekter, der gennemfoeres i partnerskab, samt stoette til efteruddannelse af fagfolk paa omraadet.

I forbindelse med aktion 1, der vedroerer stoette til oversaettelse af litteraere vaerker, teaterstykker og opslagsvaerker, skal alle de indgivne projekter handle om oversaettelse af vaerker til mindst et andet EU-sprog. Der kan derfor ikke som led i denne aktion ydes stoette til et projekt, som ikke omfatter oversaettelse til et andet EU-sprog, men snarere koncentrerer sig om de aendringer, der er noedvendige for at goere boeger og laesning mere tilgaengelige for blinde og svagtseende.

Imidlertid kan alle ansoegninger, der indgives som led i aktion 2 - stoette til samarbejdsprojekter, der gennemfoeres i partnerskab, og som tager sigte paa at fremme boeger og laesning samt borgernes adgang hertil - omfatte projekter, der tager sigte paa at goere boeger og laesning mere tilgaengelige for bl.a. blinde og svagtseende. Saadanne projekter skal selvfoelgelig opfylde udvaelgelseskriterierne, specielt kravet om en europaeisk dimension.

Endelig kan projekter, der indgives som led i aktion 3 - stoette til efteruddannelse af fagfolk - omfatte baade blinde og svagtseende, forudsat at de andre kriterier for deltagelse er opfyldt.

(1) EFT L 291 af 24.10.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0325/99

af Luigi Moretti (NI) til Kommissionen

(10. februar 1999)

Om: Skaev fordeling af lufttrafikken mellem Malpensa og Linate

Luftfartsselskabet Alitalia har fra den 1. februar 1999 indstillet sin 20.55-forbindelse fra Fiumicino til Malpensa, som det har drevet i samarbejde med Meridiana, hvilket betyder, at flyene fra Rom til Milano efter kl. 17.55 kun lander i Linate.

Mener Kommissionen, at dette er i overensstemmelse med loefterne om en lige fordeling af lufttrafikken mellem Malpensa og Linate?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(17. marts 1999)

Ifoelge artikel 8 i forordning (EOEF) 2408/92 af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Faellesskabet(1) kan medlemsstaterne indfoere regler for at fordele trafikken mellem de forskellige lufthavne i et lufthavnssystem. Disse regler skal kontrolleres af Kommissionen, som skal paase, at medlemsstaterne overholder Faellesskabets lovgivning ved at sikre, at reglerne er forenelige med det princip, at der ikke maa forskelsbehandles paa grundlag af luftfartsselskabernes nationalitet og identitet, og at de respekterer den principielle frie ret til at levere tjenesteydelser.

Trafikfordelingsreglerne for lufthavnene Malpensa og Linate er fastlagt i det italienske dekret af 9. oktober 1998, som foreskriver, at Faellesskabets luftfartsselskaber, fra den 25. oktober 1998 og indtil adgangsvejene til Malpensa lufthavn er tilstraekkeligt forbedret, kan flyve til og fra Linate lufthavn med indtil 34 % af de flyvninger, de har haft til og fra denne lufthavn i den foregaaende IATA (Den Internationale Luftfartssammenslutning)-saeson. En saadan fordeling af trafikken mellem lufthavnene Linate og Malpensa kan betragtes som afvejet. Den afspejler forholdene omkring de nuvaerende muligheder for adgang til Malpensa lufthavn ad vej og jernbane og giver samtidig mulighed for at oprette et fuldt funktionsdygtigt knudepunkt i denne lufthavn. Paa dette grundlag og i overensstemmelse med Faellesskabets lovgivning - foerst og fremmest det princip, at tjenesteydelser skal levers uden forskelsbehandling - kan Faellesskabets luftfartsselskaber selv afgoere, om de oensker at drive saerlige flyforbindelser til enten Linate eller Malpensa, saa laenge de blot overholder den naevnte taerskel paa 34 %. Kommissionen mener derfor ikke, at det forhold, at Alitalia har indstillet en bestemt afgang til Malpensa, er uforeneligt med oensket om at opnaa en ligelig fordeling af trafikken paa lufthavnene Malpensa og Linate.

(1) EFT L 240 af 24.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1056/99

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(20. april 1999)

Om: Tildeling af offentlige kontrakter

Byen Wien er ejer af omkring 220.000 boliger. Disse boliger har i aartier vaeret forsikret hos det samme forsikringsselskab, uden at denne tjenesteydelse nogen sinde har vaeret udbudt i licitation.

1. Skal der i henhold til de relevante EU-direktiver gennemfoeres udlicitering af de enkelte tjenesteydelses- og byggekontrakter, som overstiger den til enhver tid gaeldende taerskelvaerdi, i forbindelse med de boliger, som byen Wien direkte eller indirekte ejer? I benaegtende fald hvorfor ikke?

2. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen i bekraeftende fald traeffe for at bringe denne traktatstridige situation til ophoer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(6. maj 1999)

1. Tjenesteydelses- og byggekontrakter, hvis vaerdi ligger over den taerskel, som er fastsat i direktiverne(1), og som indgaas af byen Wien i forbindelse med lejligheder, som byen direkte eller indirekte ejer, skal indgaas i overensstemmelse med de procedurer og regler, der er fastsat i disse direktiver.

2. Kommissionen har brug for naermere oplysninger om, hvilke forsikringstjenester det drejer sig om, for at kunne afgoere, om Raadets direktiv 92/50/EOEF af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmaaderne ved indgaaelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler og Raadets direktiv 93/37/EOEF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmaaderne med hensyn til indgaaelse af offentlige bygge- og anlaegskontrakter(2) finder anvendelse i dette tilfaelde.

Kommissionen har derfor rettet henvendelse til de oestrigske myndigheder for at faa oplysninger om, hvilken type forsikringstjenester der er tale om, de forsikrede genstande samt eksisterende forsikringsaftaler.

(1) EFT L 209 af 24.7.1992.

(2) EFT L 199 af 9.8.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0753/99

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Stoette til Torrita di Siena Kommune

I en afgoerelse fra Toscanas Regionalraad med nr. 424 af 3.11.1993 stilles der forslag om, at en del af Torrita di Siena Kommune opfoeres paa listen over ugunstigt stillede landbrugsomraader. Landbrugsorganisationerne i omraadet har rettet et utal af henvendelser til relevante organer, bl.a. EU, for at faa oplysninger om, hvilke krav der skal opfyldes for at blive optaget paa listen. Selv efter mange aar og gentagne henvendelser er der ikke modtaget svar om procedurerne.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse:

1. om den mener, at de beroerte organisationer i betragtning af, at Regionalraadet allerede har truffet afgoerelse paa grundlag af direktiv 75/268/EOEF(1), har ventet for laenge paa redegoerelsen for procedurerne?

2. hvilke procedurer der efter direktiv 75/268/EOEF skal foelges, for at Torrita di Siena kan blive opfoert paa listen over ugunstig stillede landbrugsomraader?

3. om den mener, at opprioritering af Torrita di Siena er i samfundets interesse, og at man derfor omgaaende boer tildele stoette til fremme af kulturarven i landdistrikter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. maj 1999)

Den anmodning om, at en del af Torrito di Siena kommune klassificeres som daarligt stillet omraade, som det aerede medlem henviser til, er én af en raekke anmodninger fra italienske regioner, som er blevet sendt til Kommissionen.

Af effektivitetsgrunde og af hensyn til de procedurer, der har vaeret anvendt for andre medlemslande, blev Kommissionen og de italienske myndigheder enige om at behandle alle anmodninger om aendring og udvidelse af daarligt stillede omraader samlet. Disse anmodninger drejer sig om ca. 160 kommuner i fire italienske regioner.

I faellesskabsbestemmelserne (Raadets forordning (EF) 950/97 af 20. maj 1997 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet(2)) er det fastslaaet, at naar medlemsstaterne meddeler Kommissionen graenser for de omraader, der foreslaas klassificeret som daarligt stillede omraader, skal de ligeledes forelaegge alle relevante oplysninger om disse omraader. Kommissionen foretager herrefter en teknisk behandling og sandsynligvis en klassificering af de paagaeldende omraader. Hidtil har de oplysninger, der er indsendt af de italienske myndigheder, ikke vaeret tilstraekkelige til at kunne behandle spoergsmaalet om, hvorvidt disse omraader er stoetteberettigede og til at godkende dem.

Det vil snart vaere umuligt for Kommissionen at klassificere omraaderne i henhold til de nugaeldende bestemmelser. Med hensyn til de nye bestemmelser i henhold til forslag til Raadets forordning om udvikling af landdistrikterne(3) kommer ansvaret for klassificering af daarligt stillede omraader til at ligge hos medlemsstaterne.

(1) EFT L 128 af 19.5.1975, s. 1.

(2) EFT L 142 af 2.6.1997.

(3) EFT C 170 af 4.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0693/99

af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Forbud mod import af most fra tredjelande

I Kommissionens forslag om den nye faelles markedsordning gives der mulighed for import af most fra tredjelande og efterfoelgende vinfremstilling heraf.

En konkret gennemfoerelse af denne mulighed vil udgoere en alvorlig skade for vindyrkningen paa Sicilien og i middelhavsomraadet generelt, og den er i oevrigt i aabenlys kontrast med den politiske linje i Europa-Kommissionen, som paa den ene side opfordrer de italienske vindyrkere til at begraense produktionen og paa den anden side til at aabne produktionen fra tredjelande.

Disse produktioner fra tredjelande giver brugerne i medlemsstaterne mulighed for at faa anerkendelse som "producenter" i alle henseender og dermed nyde godt af samme stoette som producenter, der anvender druer, som er produceret i Faellesskabet.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke initiativer den agter at tage

1. for at afvaerge indfoerslen i Italien af most fra tredjelande og dermed en yderligere tilsidesaettelse af det italienske landbrug, som paa vinomraadet udgoer et symbol paa middelhavsproduktionerne?

2. for at forbyde den fortsatte saccarosetilsaetning i most i de lande, hvor dette er tilladt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. april 1999)

I Raadet er der indgaaet en aftale om forslaget om reform af den faelles markedsordning for vin.

Ifoelge aftalen bevares den nuvaerende situation for indfoerslen af druemost fra tredjelande, og det vil vaere forbudt at fremstille vin af denne druemost.

Paa den anden side var det absolut noedvendigt at bevare status quo for de oenologiske metoder, herunder muligheden for at tilsaette saccharose i visse omraader, for at der kunne opnaas politisk enighed om forslaget.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0905/99

af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen

(8. april 1999)

Om: Brandsikkerhed i EU

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange svar den har faaet fra hvert af EU's medlemsstater paa det spoergeskema, som det franske selskab CETEN-APAVE sendte ud om gennemfoerelsen af EU's henstillinger om brandsikkerhed i 1986? Hvilke foranstaltninger blev der truffet over for de lande, som ikke deltog i undersoegelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(29. april 1999)

I lyset af den interesse, det aerede parlamentsmedlem ved flere lejligheder har vist for undersoegelsen vedroerende brandsikkerheden paa hoteller i 1996, og af, at der anmodes om detaljerede oplysninger for saa vidt angaar saavel data som den anvendte metode, sender Kommissionen ham direkte et eksemplar af den paagaeldende undersoegelse.

De ca. 20000 spoergeskemaer, som den virksomhed, der forestod undersoegelsen, sendte til hoteldirektoerer over hele Europa, indgik som en del af indsatsen for paa frivillig basis at supplere analysen af de gaeldende retsakter i hver medlemsstat. Som foelge heraf havde Kommissionen intet grundlag for at ivaerksaette foranstaltninger mod medlemsstater i de tilfaelde, hvor de fremsendte oplysninger ikke svarede til forventningerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0568/99

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Den seneste udvikling omkring Urban-initiativet i Rom

Kan Kommissionen paa baggrund af mine tidligere forespoergsler E-2221/97(1) og E-3436/98(2) samt kommissaer Wulf-Mathies' svar af 25. januar 1999 paa sidstnaevnte fremlaegge yderligere oplysninger om de efterhaanden voksende forsinkelser hos kommunen i Rom, hvad angaar forvaltningen af Urban-initiativet, og om de naermere enkeltheder ved midlernes anvendelse? Er det navnlig muligt at forelaegge praecise data vedroerende Urban-initiativet i Rom og i de oevrige italienske byer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(3. maj 1999)

Ved udgangen af 1998 havde Roms kommune disponeret over 28 % af de eksisterende midler under URBAN-initiativet, og ca. 8,4 % var blevet brugt.

En tabel, som er blevet sendt direkte til det aerede medlem og parlamentets sekretariat, viser alle de italienske URBAN-kommuners relative placeringer (foreloebige tal).

Det aerede medlem goeres opmaerksom paa, at de til Rom afsatte midler blev nedsat i november 1998 med 346 000 euro som foelge af forsinkelserne i gennemfoerelsen af initiativer, men de nuvaerende prognoser viser en forbedring af forsinkelserne i slutningen af april, hvor 70 % forventes at vaere blevet disponeret over.

(1) EFT C 82 af 17.3.1998, s. 46.

(2) EFT C 320 af 6.11.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0393/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Omfordeling af ressourcer, der var til overs fra den faelles markedsordning for frugt og groentsager

Eksporten af citrusfrugter er forbundet med alvorlige problemer i Graekenland, som er saerlig alvorligt ramt af den oekonomiske krise, der plager Rusland, hvortil en stor del af den graeske eksport er gaaet. Det har medfoert, at producenterne af citrusfrugter har faaet store oekonomiske vanskeligheder. Samtidig er der foretaget en kraftig nedskaering i eksportstoetten til frugt og groentsager, som er endnu mere drastisk end oprindelig forudset som et led i GATT-aftalen, hvilket har medfoert, at der kunne spares store beloeb og i 1997-98 helt op til 76 mio. ecu.

Eftersom sektoren for citrusfrugter boer styrkes med henblik paa at forbedre og foroege eksportaktiviteterne og strukturen, bedes Kommissionen besvare foelgende: Agter Kommissionen at omfordele de 76 mio. ecu, som blev sparet i 1997-98 paa grund af den drastiske nedskaering af eksportstoetten, til aktioner, der kan fremme denne sektor, som er plaget af saa alvorlige problemer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. april 1999)

Kommissionen har ydet stoette til eksport af alle de maengder, det er tilladt at eksportere under GATT (den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel) inden for de budgetmaessige rammer, som er fastsat i denne overenskomst. Maalet er at opretholde eksporten og ikke for en hver pris udnytte det budgetloft, der er tilladt ifoelge GATT. For produktionsaaret 1997/1998 udgjorde appelsiner 52 % af den samlede maengde af frugt og groentsager, der er udfoert med eksportstoette, og citroner udgjorde 17 %. Som reaktion paa krisen i Rusland, der isaer beroerer graeske appelsiner, er de vejledende restitutionssatser for visse produkter blevet forhoejet. For appelsiner har denne sats siden januar 1999 ligget paa 50 EUR/t.

Raadet behandler for tiden et forslag fra Kommissionen til Raadets forordning om oplysningskampagner og salgsfremmende foranstaltninger for landbrugsprodukter i tredjelande(1). Naar denne ordning foerst er traadt i kraft, vil den virke til gavn for eksporten af landbrugsprodukter, bl.a. citrusfrugter.

(1) KOM(98) 683 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0821/99

af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen

(6. april 1999)

Om: Elledningsnet fra Enel i Valnerina

Det italienske elselskab Enel har besluttet at opfoere et ledningsnet, som skal gennemloebe en del af territoriet i kommunerne Terni og Spoleto, hvor der skal rejses elmaster i beboede omraader og i omraader af saerlig landskabsmaessig interesse.

Kommunen Terni har udtalt sig imod projektet og i andre italienske regioner (Toscana og Lazio) demonteres hoejspaendingsnettene og erstattes af underjordiske ledningsnet (f.eks. Parco dell'Aniene).

Mener Kommissionen, at Enels beslutning er i modstrid med bestemmelserne om elektromagnetisk forurening og beskyttelsen af miljoeet og af borgernes sundhed?

Hvilke initiativer agter den at tage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn

(7. maj 1999)

Lovligheden af den beslutning, det nationale italienske elektricitetsselskab (ENEL) har truffet, giver ikke anledning til kommentarer fra Kommissionens side, da der ikke findes faellesskabsbestemmelser paa dette omraade.

Kommissionen har fremsat et forslag til Raadets henstilling om udsaettelse for elektromagnetiske felter(1), som i oejeblikket droeftes i Raadet.

(1) KOM(98) 268 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0299/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Regulering af fiskeriaktiviteterne i det sydvestlige Atlanterhav

Da Kommissionens svar paa min skriftlige forespoergsel E-3471/98 ikke er tilfredsstillende, bedes foelgende spoergsmaal besvaret:

1. Hvor langt er man naaet med forhandlingerne?

2. Hvad er grundene til, at der ikke er sket stoerre fremskridt i forhandlingerne?

3. Hvornaar forudser Kommissionen, at forhandlingerne kan afsluttes og SAFO kan oprettes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(26. marts 1999)

Det er endnu for tidligt at skoenne om afslutningen af forhandlingerne om den multilaterale ordning for det sydvestlige Atlanterhav. Kommissionens og Argentinas bilaterale kontakter udgoer nemlig en indledende fase forud for de multilaterale forhandlinger, der vil forpligte alle de interesserede parter.

Paa nuvaerende tidspunkt er den eneste praecisering, der kan anfoeres i forhold til svaret paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-3471/98(1), at Kommissionen i august 1998 sendte de argentinske myndigheder et uofficielt dokument, der afspejler Faellesskabets holdning.

Kommissionen afventer de argentinske myndigheders officielle reaktion paa dette dokument.

Paa det uformelle moede, som Kommissionen afholdt med de argentinske myndigheder den 2. marts 1999, lod disse vide, at de agtede at afgive et svar inden sommeren 1999.

(1) EFT C 207 af 21.7.1999, s. 74.