SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0866/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(20. marts 2003)

Om: Kystfiskeri efter glaskutling ud for Livorno

Fiskeri efter aphia minuta, i almindelig tale kaldet glaskutling, udgør den vigtigste indtægtskilde for i hundredvis af småfiskere i den nordlige del af Det Tyrrhenske Hav, navnlig i kystfarvandene ud for Livorno. Denne form for fiskeri har nu i adskillige år været truet af standsning, fordi den medregnes blandt de såkaldte særlige former for fiskeri, som blev forbudt ved forordning (EF) nr. 1626/94(1), og som efterfølgende atter er blevet tilladt ved senere undtagelser (senest forordning (EF) nr. 2341/2002(2), bilag V, punkt 9, hvorved ordningen med midlertidig undtagelse forlænges yderligere til og med 2003). Af en officiel undersøgelse, som Ministeriet for Landbrugs- og Skovbrugspolitikker har ladet foretage, fremgår det imidlertid, at Livorno-fiskernes glaskutlingfiskeri, som foregår med en traditionel type vod kaldet sciabichello, ikke har nogen miljøkonsekvenser overhovedet, eftersom denne metode ikke inbærer nogen fare for den marine fauna og desuden er strengt selektiv, fuldt ud bæredygtig og ikke skadelig for andre arters overlevelse.

Der burde derfor findes en endelig løsning for denne form for fiskeri, som ville bringe de pågældende småfiskere ud af deres i øjeblikket uholdbare og usikre situation, navnlig i betragtning af det forhold, at over 200 familier i Livorno-området for en stor del lever af indtægten fra denne form for fiskeri. Kan Kommissionen under henvisning til forordning (EF) nr. 1626/94, hvori det i artikel 3 hedder, at Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen kan træffe afgørelse om at tillade anvendelse af vod på baggrund af videnskabelige oplysninger, hvoraf det fremgår, at anvendelsen ikke indvirker negativt på ressourcerne, under henvisning til de retningslinjer, som Kommissionen i sin nylige meddelelse(3) har fastlagt som følge af begrænsningen af fiskeriindsatsen til fordel for bæredygtig virksomhed i forbindelse med ikke-truede målarter, og endelig under henvisning til konklusionerne fra konferencen i Napoli den 21.-22. juni 2002, hvori det traditionelle fiskeri i de enkelte Middelhavsfarvande tillægges absolut forvaltningsmæssig værdi oplyse:

1. om den agter at træffe formålstjenlige foranstaltninger i forbindelse med det ovenfor beskrevne spørgsmål?

2. hvilke elementer der i benægtende fald er til hinder for en definitiv liberalisering af fiskeri efter aphia minuta i kystfarvandene ud for Livorno?

(1) EFT L 171 af 6.7.1994, s. 1.

(2) EFT L 356 af 31.12.2002, s. 12.

(3) KOM(2002) 535.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. april 2003)

Spørgsmålet om fiskeri efter glaskutling vil blive reguleret som led i den revision af de tekniske foranstaltninger for Middelhavet (Rådets forordning (EF) nr. 1626/94 af 27. juni 1994 om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Middelhavet), der forudses i 2003.

Kommissionens holdning er blevet bredt præsenteret i meddelelsen om en EF-handlingsplan for bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet som led i den fælles fiskeripolitik(1) og vil også blive drøftet med repræsentanter for de nationale administrationer og fiskeriorganisationer på en regional workshop, der forudses afholdt den 11. april 2003.

Kommissionens nuværende holdning er at tillade et sådant fiskeri, forudsat at det udføres selektivt og ikke tilsidesætter et af principperne i den fælles fiskeripolitik for Middelhavet, nemlig forbuddet mod ikke-selektive trawlredskaber i selve kystfarvandene. Der kan således gives tilladelse til fiskeri efter glaskutling, når det udføres med notredskaber eller snurrevod. Hvis det udføres med trawlredskaber med små masker, bør det forbydes.

Dette spørgsmål vil under alle omstændigheder blive behandlet ved ovennævnte revision af forordning (EF) nr. 1626/94 senere i 2003.

(1) KOM(2002) 535.