ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3335/02

af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. november 2002)

Om: Vaccinering og sikkerhed

Husdyr får i deres levetid af mange forskellige grunde hyppige indsprøjtninger med farmaceutiske præparater og vacciner.

I Nederlandene er det daglig praksis hos dyrlæger og landmænd at give så mange indsprøjtninger som muligt med anvendelse af en og samme nål. Nålen udskiftes først, når den knækker eller af andre grunde ikke længere kan trænge igennem dyrets hud.

Ifølge WHO-Unicef-UNFPA Joint Statement (WHO/V&B/99.25) bør denne fremgangsmåde ikke anvendes ved vaccinering af mennesker i betragtning af de store risici for smitte navnlig ved store vaccineringskampagner. Faren for (kryds)smitte blandt husdyrene er alt for stor ved den nuværende praksis.

Mener Kommissionen, at forsigtighedsprincippet i den nærmeste fremtid også bør anvendes ved omfattende (forebyggende) vaccineringskampagner?

Deler Kommissionen den opfattelse, at i forbindelse med vaccinering af husdyr nålen helt bør renses for smitstoffer eller desinficeres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(13. januar 2003)

Kommissionen er i vid udstrækning enig i det ærede medlems synspunkter.

Forsigtighedsprincippet skal altid anvendes, hvis man har identificeret mulige farlige følger af et fænomen, et produkt eller en proces, og hvis det ikke er muligt at udarbejde en videnskabelig risikobedømmelse og dermed fastslå risikoen med tilstrækkelig stor sikkerhed.

Anvendelsen af sterile eller tilstrækkeligt desinficerede nåle i forbindelse med indsprøjtning med medicinske præparater eller vacciner i dyr samt mange andre veterinære foranstaltninger er god veterinær praksis, der sigter mod at forebygge overførsel af sygdomsfremkaldende organismer fra et dyr til et andet.

Den enkelte dyrlæge eller andet tilstrækkeligt uddannet personale, der gennemfører vaccinationerne, bærer imidlertid det primære ansvar for at sikre overholdelsen af de hygiejniske foranstaltninger, der er nødvendige i forbindelse med massevaccination af husdyrbestande. Disse foranstaltninger skal blandt andet stå i et rimeligt forhold til det mål, man vil opnå, og være baseret på en cost-benefit-analyse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1906/02

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(2. juli 2002)

Om: Anvendelse af fast status-testen i forbindelse med studenterlån i Det Forenede Kongerige

Finder Kommissionen, at den såkaldte fast status-test, som de britiske myndigheder anvender ved afgørelsen om, hvorvidt studenter er berettigede til lån, er i overensstemmelse med traktaterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(3. september 2002)

Ifølge oplysninger på internettet(1) skal en ansøger for at komme i betragtning til et studielån bl.a. opfylde kravet om at være fastboende i Det Forenede Kongerige, dvs. han eller hun skal have fast bopæl i overensstemmelse med den britiske udlændingelov af 1971 (Immigration Act of 1971) uden dog i henhold til udlændingelovgivningen at være pålagt begrænsninger med hensyn til den periode, hvori han eller hun må opholde sig i landet.

Kommissionen vil anmode Det Forenede Kongerige om yderligere oplysninger med henblik på at vurdere, hvorvidt kravet om fast bopæl og mere generelt Det Forenede Kongeriges system for uddannelsesstøtte er forenelige med fællesskabsretten, særligt EF-traktatens artikel 12, Rådets forordning nr. 1612/68/EØF af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet(2) og Rådets direktiv 93/96/EØF af 29. oktober 1993 om opholdsret for studerende(3), og vil holde det ærede medlem orienteret om resultaterne heraf.

(1) Yderligere oplysninger om finansiel støtte til studerende ved højere læreanstalter (Financial Support for Higher Education Students) i Det Forenede Kongerige findes på følgende websteder: http://www.dfee.gov.uk/support/support2000/ch01.htm og http://www.dfee.gov.uk/loan2000/.

(2) EFT L 257 af 19.10.1968.

(3) EFT L 317 af 18.12.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3870/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(10. januar 2003)

Om: Afskaffelse af offentlighedens adgang til Eurodicautom

Kan Kommissionen oplyse, om offentligheden ikke længere vil have adgang til Eurodicautom, Kommissionens terminologibase, sådan som forskellige medier i Europa har oplyst?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(21. februar 2003)

Kommissionen har ikke truffet nogen beslutning om at nægte offentligheden adgang til denne database. Den vil dog gerne benytte lejligheden til at informere det ærede medlem om, at Eurodicautom snart vil blive integreret i en ny interinstitutionel terminologidatabase, som vil blive udvidet til også at omfatte indholdet af de øvrige databaser, der allerede findes i de forskellige EU-institutioner og -organer.

Formålet med dette projekt er at imødegå udfordringen fra den kommende udvidelse, som vil betyde, at de problemer, der er forbundet med terminologiske oplysninger, vil komme til at vedrøre ca. 20 lande.

I forbindelse med dette projekt vil Kommissionen i samråd med de øvrige institutioner og andre partnere, der deltager i projektet, se nærmere på spørgsmålet om adgang til den nye database under hensyntagen til behovet for forsvarlig forvaltning af offentlige midler. Brugerne vil selvfølgelig blive holdt underrettet om udviklingen i dette projekt gennem de relevante kanaler, herunder de eksisterende netsteder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3218/02

af Marianne Eriksson (GUE/NGL) til Rådet

(7. november 2002)

Om: EU-visum til russiske statsborgere

I september indbød jeg tre kvinder, der arbejder på et krisecenter for kvinder i Murmansk. Det var meningen, at de skulle medvirke i en konference om menneskehandel og prostitution i Europa-Parlamentet den 9.-10. oktober. Henvendelser til de belgiske repræsentationer i Moskva og St. Petersborg om visum til de tre gav forskellige svar, men det forekom klart, at de russiske kvinder skulle rejse til Moskva med min originale indbydelse, og at det alligevel ikke var sikkert, at de ville få visum. Jeg talte desuden med svenske visuminstanser med henblik på at få de tre til at rejse via Sverige, men

fik den besked, at det ikke var tilstrækkeligt, at de fik visum til Sverige og derfra rejste videre til Belgien (Schengen-aftalen), men at de skulle have visa til hvert enkelt EU-land. Jeg finder det bemærkelsesværdigt, at man let kan indsmugle 500 000 personer årligt med henblik på seksuel udnyttelse, men at det er helt umuligt at indbyde tre personer, der skal holde tale om netop dette fænomen.

Rådet bedes derfor oplyse, om jeg er nødt til at kontakte en menneskesmugler for at kunne indbyde russiske statsborgere til Europa-Parlamentet, og hvorfor Schengen-aftalen ikke gælder russiske statsborgere?

Svar

(5. og 6. maj 2003)

Rådet kan oplyse det ærede parlamentsmedlem om, at det ikke tilkommer Rådet at udtale sig om enkeltsager, hvor medlemsstaternes repræsentationer i udlandet behandler ansøgninger om visum.

Afgørelserne om at udstede individuelle visa til kortvarige ophold træffes i hvert enkelt tilfælde af medlemsstaterne, der er bundet af de relevante bestemmelser i Schengen-reglerne, i overensstemmelse med reglerne i Schengen-konventionen og de fælles konsulære instrukser. I henhold til disse bestemmelser er den kompetente repræsentation i udlandet altid repræsentationen for den medlemsstat, på hvis område rejsens væsentligste formål skal opfyldes. Et visum, der udstedes på denne måde, giver den person, der har fået det tildelt, ret til i den periode, hvor visummet gælder, at bevæge sig frit på alle de medlemsstaters område, som anvender Schengen-konventionen i fuldt omfang, medmindre der er tale om et visum med begrænset territorial gyldighed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3306/02 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen. Forøget indtagelse af folsyre for at forebygge spina bifida (spaltehvirvler).



EU-Tidende nr. 222 E af 18/09/2003 s. 0058 - 0058



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3306/02 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (21. november 2002) Om: Forøget indtagelse af folsyre for at forebygge spina bifida (spaltehvirvler) Forskningsresultater fra Medical Research Council (det medicinske forskningsråd) har vist, at en daglig indtagelse af 400 mg folsyre under graviditet vil kunne reducere antallet af nyfødte med spina bifida med 75 %. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at iværksætte for at udbrede kendskabet hertil og øge befolkningens indtagelse af folsyre? Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne (17. december 2002) Kommissionen har ikke kendskab til den forskningsrapport, der henvises til. Men der ydes støtte til initiativer vedrørende ernæring og kost gennem Fællesskabets program vedrørende sundhedsfremme. Derudover vil en rapport fra Kommissionen om ernæring og sundhed blive offentliggjort i december 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3236/02

af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen

(15. november 2002)

Om: Budgettet

1. Hvor i budgettet opføres indtægter fra bøder idømt virksomheder for overtrædelse af markedslovgivningen?

2. Hvem administrerer de konti, hvor beløbene opføres?

3. Hvor mange penge har Kommissionen hvert år siden 1990 modtaget i form af bøder idømt virksomheder for overtrædelse af markedslovgivningen?

4. Hvor mange penge har Kommissionen hvert år siden 1990 overført fra konti, hvor der er opført indtægter fra bøder idømt virksomheder for overtrædelse af markedslovgivningen, til andre konti?

5. Hvad er pr. 1. november 2002 det samlede beløb, som er opført på konti for indtægter i form af bøder idømt virksomheder for overtrædelse af markedslovgivningen?

6. Hvad er retsgrundlaget for de nævnte konti, indbetalinger og udbetalinger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(21. januar 2003)

1. Når de bøder, som er pålagt virksomheder, der ikke har overholdt konkurrencereglerne, indbetales endeligt, opføres de tilsvarende indtægter under artikel R 710 i det almindelige budget.

Der skal stilles sikkerhed for de bøder, som de pågældende virksomheder har indbragt for den kompetente domstol, enten gennem en foreløbig indbetaling, som opføres på en balancepost, eller ved bankgaranti.

2. Budgetmæssigt og regnskabsmæssigt set fungerer Generaldirektoratet for Konkurrence som anvisningsberettiget og udsteder indtægtsordrer til de pågældende virksomheder.

Finansielt set skal bøderne indbetales på en konto tilhørende Kommissionen i en forretningsbank, som er udvalgt gennem en udbudsprocedure. Denne konto forvaltes af regnskabsførerens tjenestegrene.

3. Det samlede beløb for endeligt inkasserede bøder er anført nedenfor:

>TABELPOSITION>

4. Ovenstående beløb er blevet anvendt ved Kommissionens likviditetsstyring i forbindelse med den budgetmæssige gennemførelse af betalingsbevillingerne og har således været brugt til at foretage betalinger.

Budgetmæssigt set udgør de beløb, der er opført under artikel R 710, et af elementerne i budgetsaldoen for regnskabsåret, og de mindsker implicit udnyttelsen af de egne indtægter, der stammer fra bruttonationalindkomsten (BNI) i år n+1.

5. Kommissionen offentliggør tallene vedrørende bøder i sit årlige forvaltningsregnskab. Pr. 31. december 2001 beløb de bøder, hvor sagen stadig verserede ved den kompetente domstol, eller som endnu ikke var forfaldet til betaling, sig til 2 914 mio. EUR.

6. Retsgrundlaget er som følger:

- Artikel 73 og 74 i den nye finansforordning, som anvendes fra og med 1. januar 2003. Før da fandt artikel 28 og 28a i finansforordningen fra 1977 anvendelse;

- de Interne procedurebestemmelser vedrørende inddrivelse af fordringer, der er opstået i forbindelse med den direkte forvaltning, som Kommissionen vedtog den 17. december 2002(1). Inden denne omarbejdelse var det de interne procedurer vedrørende inddrivelse af fordringer, der er opstået i forbindelse med den direkte forvaltning, og vedrørende inddrivelse af bøder og tvangsbøder i henhold til EF-traktaten, som Kommissionen vedtog den 29. oktober 1986, der fandt anvendelse.

(1) SEK(86) 1748.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3715/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Somalia

Kan Kommissionen i forbindelse med Somalia angive en liste over projekter, der er blevet godkendt til finansiering over EU-budgettet i år 2001, og oplyse det samlede investeringbeløb for 2001?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3713/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Sierra Leone

Kan Kommissionen i forbindelse med Sierra Leone angive en liste over projekter, der er blevet godkendt til finansiering over EU-budgettet i år 2001, og oplyse det samlede investeringbeløb for 2001?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3699/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Tanzania

Kan Kommissionen give en oversigt over projekter i Tanzania, der var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001, og oplyse om størrelsen af den samlede investering i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3703/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Surinam

Kan Kommissionen give en oversigt over projekter i Surinam, der var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001, og oplyse om størrelsen af den samlede investering i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2740/02

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. september 2002)

Om: Athens lufthavn

På den liste over lufthavne, der opfylder kriterierne for at kunne blive betegnet som og drives som en international lufthavn i Fællesskabet, som er opstillet og offentliggjort af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 197 i forordning 2454/93(1), er Athens lufthavn nævnt. Kan Kommissionen oplyse, hvilken af Athens lufthavne, der er tale om?

(1) EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(13. november 2002)

Den liste over lufthavne, der opfylder betingelserne for at kunne blive betegnet som en international lufthavn i Fællesskabet, som er offentliggjort af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 197 i forordning (EØF) nr. 2454/93(1), er baseret på medlemsstaternes bidrag. Listen blev offentliggjort for første gang i 1993 og tilpasses regelmæssigt med de ændringer, som meddeles Kommissionen.

Kommissionen har kendskab til åbningen af Athens nye Eleftherios Venizelos -lufthavn og overflytningen til denne af lufthavnsaktiviteterne fra to terminaler i Athens gamle lufthavn. Kommissionen har dog endnu ikke modtaget en officiel meddelelse herom fra Grækenland og er for øjeblikket ved at indhente de oplysninger fra de græske myndigheder, der er nødvendige for at ajourføre listen over lufthavne.

(1) Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks, EFT L 253 af 11.10.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1930/02

af Françoise Grossetête (PPE-DE) til Kommissionen

(3. juli 2002)

Om: Prisforskelle på aviser

Det er logisk, at der på grund af omkostninger til transport, kan findes forskellige priser på den samme avis eller det samme tidsskrift afhængigt af, om bladet er købt i det land, hvor det udgives, eller i en anden medlemsstat.

Ikke desto mindre lader det til, at priserne nogle gange er højere end berettiget som følge af de reelle omkostninger til transport, navnlig i forbindelse med abonnementer på visse tidsskrifter.

Nogle blade tilbyder ligeledes tjenesteydelser, som udelukkende er forbeholdt abonnenter med bopæl i udgivelseslandet.

Finder Kommissionen ikke, at alt dette kan være en hindring for bestemmelserne om det indre marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(6. august 2002)

I henhold til en undersøgelse, der blev foretaget på vegne af Kommissionen for et par år siden, findes der generelt betydelige forskelle på abonnementspriser i forskellige lande på grund af salgsfremmetilbud for:

- specifikke medlemsstater

- specifikke typer af læsere som f.eks. studerende, feriegæster og forretninger

- en fast periode, hvor der gives rabat på abonnementer for længere perioder.

Som et resultat heraf findes der for en avis eller et tidsskrift en række forskellige abonnementspriser på de individuelle markeder, og det er meget vanskeligt at foretage en sammenligning af abonnementspriserne. Men en sammenligning af standard årsabonnementer kan tjene som indikator for fastsættelse af abonnementspriser på tværs af grænserne.

Ligesom på hjemmemarkedet er abonnementspriser på tværs af grænserne som regel lavere end prisen på enkeltnumre, hvilket skyldes salgsgarantien. I henhold til undersøgelsen synes det, som om aviser og tidsskrifter med et lavt abonnementssalg på tværs af grænserne koster det samme for et årsabonnement i hele EU. I betragtning af, at de fleste af disse abonnementer leveres via posttjenester i oprindelseslandet, anvendes der en enkelt afgift for distribution.

Internationale aviser og tidsskrifter, og specielt dem, der tager sigte på erhvervssektoren, som har et betydeligt abonnementssalg på tværs af grænserne, anvender forskellige priser pr. marked, hvilket bl.a. skyldes:

- forskellige distributionsomkostninger pr. marked på grund af mængderabat og anvendelse af en blanding af distributionsnetværk:

- dør-til-dør posttjeneste leveret enten af den nationale posttjeneste eller af importøren (f.eks. tilbyder Nouvelles messageries de la presse Parisienne (NMPP) i Frankrig leveringsservice for abonnementer)

- delvis posttjeneste, hvor eksemplarerne leveres som bulkgods til en medlemsstat, hvor de behandles af den nationale posttjeneste

- indenlandsk konkurrence og købekraft.

Udsving i valutakurser spiller ikke længere nogen rolle i euroområdet.

Hvad angår spørgsmålet om at begrænse tjenesteydelser til abonnenter med bopæl i udgivelseslandet, har vi brug for mere detaljerede oplysninger, navnlig om grundene til, at udgiverne anvender en sådan begrænsning, før det kan afgøres, om der er tale om overtrædelse af fællesskabslovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1984/02

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(1. juli 2002)

Om: Konventfinansiering

Kan Kommissionen nu, hvor der er offentliggjort en liste over organisationer, der deltager i forummet for Konventet om Europas Fremtid, er blevet offentliggjort på Internettet (http://europa.eu.int/futurum/forum_convention/organlist_en.htm

list) på baggrund af skriftlig forespørgsel E-0486/02(1) (om: civilsamfundet) oplyse, hvilke af disse organisationer der i de sidste fem år har modtaget EU-støtte.

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange penge hver af disse EU-støttede organisationer har modtaget hvert år de sidste fem år?

Kan Kommissionen oplyse, fra hvilken budgetkonto hver organisation modtager støtte?

Hvor mange organisationer har fået penge øremærket fra fællesskabsbudgettet?

(1) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 32.

Supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(22. november 2002)

Som supplement til det foreløbige svar, der blev sendt til det ærede medlem, sender Kommissionen ham og Parlamentets generalsekretariat direkte den detaljerede analyse af EU's regnskaber, for hvert af regnskabsårene 1998, 1999, 2000, 2001 og 2002, indeholdende de ønskede oplysninger for hver af organisationerne. Denne analyse er foretaget på grundlag af regnskabssystemet SINCOM2.

Kommissionen har registreret 1 575 betalinger til fordel for 139 organisationer i alle EU-lande til et samlet beløb af 154,5 mio. EUR.