SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0068/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (30. januar 1998)

Om: Arbejdsloeshed blandt kvinder i EU

EU's officielle statistikker indeholder detaljerede oplysninger om arbejdsloesheden blandt kvinder og kvinders andel af det samlede antal arbejdsloese. I den forbindelse mangler der efter vores opfattelse nogle meget vigtige oplysninger fra de enkelte medlemsstater og fra EU som helhed:

1. Hvor stor en andel udgoer de arbejdsloese kvinder af den samlede kvindelige befolkning?

2. Hvorledes ser beskaeftigelsesmoenstret for erhvervsaktive kvinder ud?

3. Hvorledes er de kvinder, som hverken er arbejdsloese eller erhvervsaktive, sikret socialt og finansielt?

4. Hvorledes forholder det sig med den sociale og finansielle sikring af arbejdsloese kvinder i de enkelte medlemsstater?

5. Hvorledes beregnes de arbejdsloese kvinders indtaegt, og hvilke faktorer har indflydelse herpaa (f.eks. aegteskabelig stilling, antal af boern, soeskende osv.)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. april 1998)

1. Den procentuelle andel af arbejdsloese blandt kvinder i den erhvervsaktive alder i 1996 (det seneste aar, hvor der foreligger fuldstaendige tal for arbejdsstyrken) var:

>TABLE>

2. Den analyse, som Kommissionen har fremlagt i »Beskaeftigelse i Europa 1996« viser, at kvinder i hoejere grad end maend synes at vaere beskaeftigede i et mere begraenset antal erhvervssektorer og erhverv. Naesten halvdelen af alle kvinder i arbejde i 1995 var ansat i kun fire sektorer, som stod for mindre end en tredjedel af den samlede beskaeftigelse af maend og kvinder (sundhedssektoren og det sociale omraade 16%, detailhandelen 13%, undervisning 10,5% og offentlig forvaltning 7,5%). Eftersom tre af disse sektorer hoerer til de hurtigst voksende med hensyn til job, er koncentrationen af kvinder, som er beskaeftiget i visse sektorer, steget med tiden.

Paa samme maade arbejder et uforholdsmaessigt stort antal kvinder ogsaa i relativt faa erhverv. Tre omfattende erhverv stod for 59% af de erhvervsaktive kvinder, selv om disse erhverv kun daekkede 40% af den samlede beskaeftigelse af maend og kvinder (sekretaerer, maskinskrivere, kontorpersonale 22%, butiksassistenter, servitricer, salg og service 20,5%, teknikere - herunder ogsaa sygeplejersker, laerere og plejepersonale - 16%). Kvinder har ogsaa en markant mindre chance for at faa en ledende stilling i forhold til maend. Mens 10% af maendene var ansat som ledere eller ledende ansatte var kun 6% af kvinderne ansat i lignende job.

3. & 4. I princippet er rettigheder i forbindelse med den sociale sikring uafhaengige af koennet. Rettigheder i den sociale sikring for de personer, som staar uden for arbejdsmarkedet, varierer meget i EU. I tabeller fra det gensidige informationssystem om social sikring (Missoc), som offentliggoeres aarligt af Kommissionen, gives der et ret omfattende overblik over de paagaeldende rettigheder. En kopi af den seneste udgave er blevet sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Der er ganske vist store variationer, men der kan skelnes mellem to grundlaeggende modeller: i den ene kan raske personer, der staar uden for arbejdsmarkedet, kun faa sociale ydelser som en afledt ret, medens saadanne rettigheder i den anden model tildeles paa grundlag af bopaelen. Nogle medlemsstater har en blanding af disse to modeller. I nogle sikringssystemer gives der ogsaa rettigheder til personer der tager sig af andre, f.eks. unge eller hjaelpeloese aeldre.

5. De ovennaevnte tabeller fra Missoc giver et klart billede af, hvorledes rettighederne for kvinder, som staar uden for arbejdsmarkedet, varierer i medlemsstaterne. Civilstanden er naturligvis vigtig i systemer med afledt ret, ligesom det er af betydning, naar det drejer sig om enemoedre og -faedre. Antallet af de boern, som modtageren af ydelser har, paavirker beregningen af mange ydelser i de fleste systemer for social sikring i medlemsstaterne. Uden for den sociale sikring i snaever forstand paavirker antallet af afhaengige personer normalt ogsaa stoerrelsen af boligstoette og andre ydelser.