SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2652/98

af Friedhelm Frischenschlager (ELDR) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: EU's narkotikapolitik

Droeftelsen om EU's fremtidige narkotikapolitik bliver i oejeblikket foert paa forskellige niveauer og med forskellige argumenter. Det oestrigske formandskab har ogsaa taget spoergsmaalet op og vil bl.a. behandle det tilbundsgaaende inden for rammerne af en konference i dette efteraar i Wien.

Den arkaisk virkende law-and-order indfaldsvinkel, der selv i forbindelse med bloed narkotika udelukkende er kendetegnet af strafferetlige, politimaessige og militaere narkotikabekaempelsesforanstaltninger, synes nu at blive afloest af en stadig mere moderne og problemtilpasset politik, der tager sigte paa terapi og medicinsk behandling af narkomanerne, begraensning af anskaffelses- og miljoekriminaliteten og bekaempelse af fattigdom i produktionslandene. Alligevel hersker der stadigvaek stor usikkerhed i reformdiskussionen om narkotikaspoergsmaalet, hvilket i vid udstraekning kan foeres tilbage til en manglende eller ikke objektiv vurdering af den hidtil foerte politiks effektivitet.

Har Kommissionen kendskab til undersoegelser af, hvor mange penge politiet eller militaeret i de enkelte medlemsstater anvender til bekaempelse af narkotikahandel (bloed og haard narkotika)? Har Kommissionen kendskab til lignende undersoegelser i USA?

Viser disse oplysninger, at der er sammenhaeng mellem de beloeb, der anvendes til bekaempelse af narkotikahandel, og antallet af narkomaner - maalt som en del af den samlede befolkning? Er anskaffelseskriminaliteten lavere/hoejere i de lande, hvor narkotikahandelen (bloed/haard narkotika) bekaempes med strenge politiforanstaltninger, end i andre lande?

Har Kommissionen kendskab til beretninger, undersoegelser osv. vedroerende de sociale omkostninger (arbejdsloeshed, udelukkelse, hjemloeshed, AIDS osv.) som foelge af politikker, der udelukkende eller i overvejende grad gaar ud fra politiforanstaltninger i forbindelse med bekaempelse af narkotika?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(21. oktober 1998)

Kommissionen raader ikke over detaljerede oplysninger om de budgetmidler, medlemsstaterne afsaetter til deres retshaandhaevende myndigheders bekaempelse af narkotika.

Men i arbejdsprogrammet 1998-2000 for Det Europaeiske Overvaagningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug er en af de prioriterede maalsaetninger udviklingen af fremgangsmaader og metoder til at fremme harmoniseringen af de data, der kraeves til naermere cost-benefit-analyser. I Overvaagningscentrets aarsrapport for 1998 om narkotikasituationen i Den Europaeiske Union er der for foerste gang et kapitel om de offentlige udgifter til narkotikabekaempelse. Det indeholder en sammenlignende tabel over Frankrig, Nederlandene, Det Forenede Kongerige og De Forenede Stater, hvoraf det fremgaar, at bevillingerne til repressive foranstaltninger i de tre europaeiske lande udgoer mellem 80 % og 68 % af de samlede udgifter mod 93 % i De Forenede Stater, og at budgetmidlerne til de tre landes forebyggelsesforanstaltninger andrager 20 % til 32 % mod 7 % i USA. Udtrykt som en procentandel af bruttonationalindkomsten ligger bevillingerne til narkotikabekaempelse paa mellem 0.06 % og 0.09 % for de europaeiske lande mod 0.16 % i USA. Disse tal skal dog tages med forbehold, idet de grundlaeggende oplysninger endnu ikke er harmoniseret.