ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2842/01

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Madrid-konventionen

Det grænseoverskridende samarbejde i Europa, også for de lande, der er medlemmer af Unionen, reguleres af den gældende Madrid-konvention og af de enkelte landes ratificeringslove og protokollerne, der er tilføjet samme konvention (ikke ratificeret af alle landene). For de EU-lande, der grænser op til tilgrænsende stater som f.eks. Schweiz og Slovenien, udvikles det grænseoverskridende samarbejde med udgangspunkt i Fællesskabets bestemmelser, således som det sker indenfor rammerne af Interreg-projekterne. Mener Kommissionen ikke, at den gamle Madrid-konvention bør tilpasses ved hjælp af nye internationale aftaler især med en bedre ensartet ramme for EU-landene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(12. december 2001)

Kommissionen er altid interesseret i at fremme udviklingen af værktøjer og processer, som kan forbedre samarbejdet over grænserne, og den er bekendt med, at Madrid-konventionen i mange programmer under EF-initiativet Interreg benyttes til at oprette de fornødne forvaltningsstrukturer for gennemførelse af programmerne.

Da Madrid-konventionen hører under Europarådets auspicier, er det den organisation, der skal afgøre, om konventionen bør ændres eller ikke. Kommissionen er dog nært tilknyttet de relevante instansers arbejde, og den vil aktivt bidrage til en eventuel ændring af konventionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3096/01

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. november 2001)

Om: Anvendelse af direktiver vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen

Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang følgende direktiver overholdes i Grækenland:

- 89/391/EØF(1) om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet,

- 89/654/EØF(2) om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdsstedet,

- 89/656/EØF(3) om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af personlige værnemidler under arbejdet,

- 1999/92/EØF(4) om minimumsforskrifter vedrørende forbedring af sikkerhed og sundhedsbeskyttelse for arbejdstagere, der kan blive udsat for farer hidrørende fra eksplosiv atmosfære.

Har Grækenland for hvert enkelt af de ovenfor anførte direktiver iværksat gennemførelsesforanstaltninger? Hvis ja, bliver de iværksat korrekt? Hvis nej, er proceduren for krænkelse af fællesskabslovgivningen blevet iværksat, og på hvilket stadium befinder den sig for hvert enkelt direktiv?

(1) EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

(2) EFT L 393 af 30.12.1989, s. 1.

(3) EFT L 393 af 30.12.1989, s. 18.

(4) EFT L 23 af 28.1.2000, s. 57.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(15. januar 2002)

Direktiv 89/391/EØF(1), 89/654/EØF(2) og 89/656/EØF(4) er inkorporeret i den nationale lovgivning i Grækenland, og Kommissionen har modtaget meddelelse om gennemførelsesbestemmelserne. Den beskrevne lovgivning anses for at inkorporere Fællesskabets direktiver på en tilfredsstillende måde. I henhold til artikel 13, stk. 1, i direktiv 1999/92/EF(3) skal medlemsstaterne gennemføre direktivet senest den 30. juni 2003, og de er derfor på ingen måde forpligtet til at vedtage gennemførelsesbestemmelser inden den dato.

Det påhviler medlemsstaterne at sikre, at de nationale sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger, der er vedtaget med henblik på at inkorporere Fællesskabets direktiver, anvendes korrekt. Kommissionen skal i den forbindelse gøre det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at der for nylig er klaget over gennemførelsen af direktiverne om arbejdstagernes sundhed og sikkerhed i Grækenland.

Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger med hensyn til denne klage og indleder i givet fald en overtrædelsesprocedure vedrørende de pågældende direktiver.

(1) EFT L 183 af 29.6.1989.

(2) EFT L 393 af 30.12.1989.

(3) EFT L 23 af 28.1.2000.

(4) EFT L 393 af 30.12.1989.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1880/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2001)

Om: Præmier for markafgrøder (Østrig)

På området dyrepræmier agter Kommissionen i fremtiden at indføre en maksimumgrænse for støtte til dyr pr. bedrift og aldersklasse. Ville det ikke være hensigtsmæssigt også at indføre en sådan maksimumgrænse, f.eks. 50 ha, for støtte til markafgrøder, således at landbrugsbedrifterne kun kan modtage støtte inden for denne størrelsesorden?

Kan Kommissionen oplyse:

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Østrig omfatter over 50 ha,

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Østrig omfatter mindre 50 ha,

- hvilke besparelser en sådan foranstaltning ville medføre for området markafgrøder med hensyn til budgettet målt i absolutte tal og i procenter?

Samlet supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 og E-1884/01

(18. september 2001)

Til at bestemme, hvor mange landbrugsbedrifter der har korn-, oliefrø- og proteinafgrødearealer (kop-arealer) på under eller over 50 ha, benyttes databasen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring (INLB). Selv om denne database vægtes med resultaterne af strukturundersøgelsen af landbrugsbedrifter (Eurostat), er der bred enighed om, at de store bedrifter er overrepræsenteret. Nedennævnte tal kan derfor betragtes som maksimumstal. Tallene er for 1997, som er det sidste år, for hvilket der foreligger tal for alle medlemsstater i INLB's database.

Kolonne A og C i nedenstående tal angiver pr. medlemsstat den procentdel bedrifter, der har kop-arealer på henholdsvis under og over 50 ha.

Tabellens kolonne B og D angiver pr. medlemsstat procentdelen af kop-arealer på bedrifter med kop-arealer på henholdsvis under og over 50 ha.

Alt andet lige angiver kolonne F pr. medlemsstat den procentdel af kop-arealerne, der ville blive udelukket, hvis der blev anvendt en grænse på 50 ha.

Alt andet lige angiver kolonne I pr. medlemsstat besparelserne i mio. EUR, hvis der blev anvendt en grænse på 50 ha kop-arealer. De udbytter, der anvendes, er de af medlemsstaterne meddelte referenceudbytter. De samlede besparelser for EF ville være på 4 mia. EUR.

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2711/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(3. oktober 2001)

Om: Den måde en producentgruppe under landbrugskooperativet i Gastouni fungerer på

Ifølge dokument nr. 384498 af 17. juli 2001 fra plantedirektoratet under landbrugsministeriet i Grækenland er det i en udvalgsberetning vedrørende driften af landbrugskooperativet i Gastouni producentgruppen for industritomater blevet konstateret, at den ovennævnte producentorganisation ikke fungerer ifølge fællesskabsforordningerne og de nationale bestemmelser.

Det konstateres især, at:

a) der er ikke sikret demokratisk beslutningstagning (forordning 412/97/EF(1), artikel 3), eftersom de beslutninger, bestyrelsen træffer, ikke er baseret på den særlige vedtægt;

b) der findes ingen medlemsfortegnelse, som er godkendt af byretten;

c) der er ingen særskilt konto for landbrugskooperativet i Gastouni producentgruppen for industritomater, men producentgruppen har regnskaber og bankkonto fælles med landbrugskooperativet i Gastouni, og midlerne i driftsfonden kan således også bruges til at finansiere landbrugskooperativet i Gastounis aktiviteter;

d) foranstaltningerne i driftsprogrammet (administrativt personale, materialeforvaltning osv.) omfatter også landbrugskooperativet i Gastounis virksomhed;

e) kravene i forordning 2201/96/EF(2) og i afgørelse nr. 351665 af 20. april 2000 fra landbrugsministeriet vedrørende produktion og afsætning af industritomater bliver ikke overholdt ifølge kontrolrapporten af 14. marts 2001 fra tremandsudvalget under direktoratet for landbrugsudvikling. På grund af disse mangler har det kompetente direktorat fra 1997 indtil 2000 ikke udbetalt midler til driftsprogrammet med det resultat, at bidrag fra Fællesskabet i en samlet størrelsesorden af i alt 170 mio. GRD ikke er blevet udbetalt, hvorimod medlemmerne af landbrugskooperativet i Gastounis producentorganisation har måttet betale deres medlemsbidrag, eftersom foranstaltningerne under driftsprogrammet er medfinansieret.

Skønt landbrugsministeriet er vidende om disse forhold, er der ikke taget nogen skridt til at få det ovennævnte kooperativ til at overholde fællesskabsforordningerne og de nationale bestemmelser.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at få dette kooperativ til at rette sig efter fællesskabslovgivningen?

(1) EFT L 62 af 4.3.1997, s. 16.

(2) EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. november 2001)

Kommissionen er bekendt med situationen i producentsammenslutningen Gastouni.

Kommissionen tager kontakt med de nationale myndigheder for at indhente oplysninger om situationen i denne producentsammenslutning og vurdere, hvad der skal gøres.

Kommissionen vil holde det ærede medlem underrettet om resultatet af sin efterforskning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1972/01

af Elizabeth Lynne (ELDR) til Rådet

(12. juli 2001)

Om: Kashmir

Hvilke initiativer vil Den Europæiske Union tage på baggrund af den indiske regerings nylige tilbud om at indlede drøftelser med Pakistan om den omstridte region Kashmir, så det sikres, at denne mulighed udnyttes fuldt ud?

Svar

(10. december 2001)

I en erklæring af 19. juli 2001 i anledning af topmødet i Agra mellem Indien og Pakistan (den 15.-16. juli 2001) tilkendegav Rådet sin holdning til dialogen mellem Indien og Pakistan. Rådet gav bl.a. udtryk for tilfredshed med genoptagelsen af dialogen og opfordrede begge parter til at tage yderligere skridt med henblik på at finde en endelig løsning på alle deres mellemværender på en konstruktiv måde.

Rådet giver også udtryk for denne holdning på de møder, som det med jævne mellemrum eller på ad hoc-basis afholder med de to lande som led i en politisk dialog.

Hvad angår Unionens støtte til en forhandlet løsning af Kashmir-spørgsmålet henviser Rådet det ærede medlem til det svar, som det på plenarmødet i maj måned gav på spørgsmål H-0375/2001 fra Brian Crowley.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2749/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Antibiotika i dyrefoder

Sverige havde i henhold til tiltrædelsestraktaten ret til et bevare sit nuværende forbud mod anvendelse af antibiotika, kemoterapeutika, kocidiostatika og vækstfremmende stoffer i foder til om med 31. december 1998. Der arbejdes i øjeblikket i EU på at omvurdere disse særlig farlige antibiotiske stoffer, og seneste den 1. oktober 2003 skal samtlige sådanne stoffer være omvurderet. Kommissionen traf lige inden årsskiftet 1998-1999 beslutning om, at fire typer af antibiotika skulle forbydes i foder. I Sverige er der imidlertid forbud mod yderligere fire typer af antibiotika, og landet har derfor påberåbt sig den klausul om beskyttelse af menneskers og dyrs helbred, der findes i Rådets direktiv 70/524/EØF(1) om tilsætningsstoffer til foderstoffer. Sverige overdrog Kommissionen dokumentation, som denne skulle evaluere.

Hvad er resultatet af denne evaluering blevet?

(1) EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(20. november 2001)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer(1) gennemgået den dokumentation, Sverige har fremlagt, og har konsulteret medlemsstaterne i Den Stående Foderstofkomité og Den Videnskabelige Komité for Foder.

Evalueringen i Den Videnskabelige Komité for Foder blev imidlertid overskygget af den generelle rapport om antimikrobiel resistens, som blev vedtaget i juni 1999 af Den Videnskabelige Styringskomité. I rapporten anbefalede man en gradvis nedskæring og et endeligt stop for brug af antibiotika som vækstfremmere. Kommissionen har skønnet, at det var nødvendigt at ændre direktiv 70/524/EØF i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i direktivet. Denne aktion udgør en del af Kommissionens hvidbog om fødevaresikkerhed.

I øjeblikket er der ved at blive udarbejdet et udkast til et forslag om tilsætningsstoffer til foder til vedtagelse af Kommissionen i begyndelsen af 2002. Forslaget vil bl.a. fastsætte bestemmelser om en gradvis fjernelse af alle antibiotika, der bruges som vækstfremmere i EU.

(1) EFT L 270 af 14.12.1970, som ændret ved Rådets direktiv 1999/20/EF af 22. marts 1999, EFT L 80 af 25.3.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2555/01

af Luciana Sbarbati (ELDR) til Kommissionen

(13. september 2001)

Om: Genetisk modificerede organismer i vinproduktionen

Vin er et typisk produkt ikke blot i Italien, men i hele Middelhavsområdet. Ved anvendelse af genetisk modificerede organismer ville alle grundlæggende kendetegn forsvinde (typisk karakter, tradition, forbindelse med kultur og territorium), hvilket ville gå ud over smag og aroma og gøre vinen mindre interessant fra et kommercielt aspekt.

For visse regioner er denne produktion af grundlæggende betydning ikke blot inden for den gastronomiske kultur og tradition, men også ud fra et socioøkonomisk aspekt, hvor den har stor betydning for miljø og landskab og indvirker på mange aktiviteter inden for landbruget.

Som eksempel kan nævnes, at alene regionen Toscana har en vinproduktion, som omfatter 5 kontrollerede og garanterede oprindelsesbetegnelser (DOCG), 34 kontrollerede oprindelsesbetegnelser (DOC) og 6 typiske geografiske betegnelser (IGT), en førsteplads på eksportområdet og en årsproduktion på ca. 2,8 mill. hektoliter.

Desuden indebærer denne sektor store beskæftigelsesmuligheder, og oprindelsesmærkerne (som ofte er gået fra generation til generation) nyder anseelse og troværdighed også uden for EU og bør beskyttes.

Anvendelsen af genetisk modificerede organismer ville ikke blot få negative indvirkninger for producenterne, men også først og fremmest på forbrugerne og deres sundhed.

Hvilken politik agter Kommissionen at iværksætte for at støtte og garantere den fremragende kvalitet i typiske produkter fra landbrugssektoren?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. oktober 2001)

Kommissionen skal oplyse det ærede medlem om, at inden for rammerne af det nye system, der blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 2702/1999 af 14. december 1999 om oplysningskampagner og salgsfremmende foranstaltninger for landbrugsprodukter i tredjelande(1) og Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 af 19. december 2000 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked(2), påtænker Fællesskabet at iværksætte en sammenhængende, global informations- og afsætningspolitik for landbrugsprodukter og subsidiært fødevarer på det indre marked og i tredjelande.

En sådan politik, der supplerer og forstærker medlemsstaternes tiltag, tager bl.a. sigte på at styrke disse produkters image specielt med hensyn til kvalitet, særlige egenskaber, næringsværdi og sikkerhed for fødevarernes og produktionsmetodernes vedkommende.

(1) EFT L 327 af 21.12.1999.

(2) EFT L 328 af 23.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2216/01

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(24. juli 2001)

Om: Forbrugernes valgmuligheder

I EU markedsføres produkter, som er forarbejdet af animalske organer eller ved udnyttelse af børn som arbejdskraft. Mener Kommissionen ikke, at man bør foretage en tydelig mærkning af disse produkter, således at forbrugerne får mulighed for at vælge, om de vil købe produkter, der er forarbejdet af animalske organer og under anvendelse af børnearbejde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(2. oktober 2001)

Der gælder specifikke regler for udelukkelse af specificeret risikomateriale, herunder animalske organer i levnedsmidler som fastlagt i forordning (EF) nr. 999/2001(1) og dens gennemførelsesbestemmelser. Derudover har Kommissionen for nylig indsendt et forslag til medlemsstaterne i Den Stående Levnedsmiddelkomité om at gøre mærkningen af kødbaserede produkter mere gennemsigtig og præcis. Definitionen af kød skal uddybes, og de dele af dyrene, der anvendes til menneskeføde såsom slagteaffald (hjerte, indvolde, lever osv.) eller fedt, skal mærkes.

Kommissionen er bekendt med et stigende antal etiske eller sociale mærkninger, der stammer fra forskellige producenter, industrisektorer, ikke-statslige organisationer eller regeringer. Sådanne mærkninger sætter forbrugeren i stand til at foretage bevidste valg. Men det er samtidig nødvendigt med en uafhængig kontrol for at sikre, at produktet ikke fremstilles f. eks. ved udnyttelse og misbrug af børn, og at forbrugerne ikke vildledes. Denne kontrol er vanskelig at gennemføre.

Kommissionen har udgivet en grønbog om virksomhedernes sociale ansvar,(2) som sigter mod at starte en debat om de bedste metoder til at udarbejde, vurdere og sikre effektive og pålidelige instrumenter såsom etiske eller sociale mærkninger i forbindelse med virksomhedernes sociale ansvar. Forbrugerorganisationerne vil få mulighed for at deltage i denne debat.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier. EFT L 147 af 31.5.2001.

(2) KOM(2001) 366 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2463/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. september 2001)

Om: Den spanske stats politik og dens virkninger for kvægbruget i Galicien

Den spanske regering har bekendtgjort, at den vil iværksætte et udviklingsprogram for kvægbruget, som vil udelukke en stor del af den galiciske kvægsektor, der tegner sig for over en tredjedel af den spanske stats mælkeproduktion. Ifølge landbrugets fagforeninger vil 53 258 ud af de 77 660 kvægbrug, der findes i Galicien, blive udelukket fra støtten i programmet, hvilket bl.a. gælder 78,76 % af de 37 625 af disse bedrifter, der producerer mælk. Hvis dette program iværksættes, vil der opstå en dramatisk situation, som vil få negativ indvirkning på en meget følsom del af den galiciske befolkning, idet det fuldstændigt vil fjerne mulighederne for at overleve og blive moderniseret for mange små bedrifter, hvis eneste hindring for udvikling er, at den mælkekvote, de har fået tildelt, er for lille. Den spanske regerings program, som hævdes at være i overensstemmelse med Den Europæiske Unions normer, er i modstrid med den multifunktionelle rolle, der vil slå mere og mere igennem i europæisk landbrug på bekostning af de produktionsorienterede tendenser, der hidtil har været fremherskende, for i det galiciske landbrug er små bedrifter en del af en livsform, hvor landbrugsproduktionen eksisterer side om side med aktiviteter i andre økonomiske sektorer, der udøves af andre medlemmer af samme familieenhed. Den galiciske regering er ved at udvise en beklagelig malthusiansk adfærd indstillet på at støtte dette program fra centralregeringen, idet selv den galiciske landbrugsminister udtaler, at de små bedrifter vil blive udstødt fra markedet og uddø. Kan Kommissionen i betragtning af alt dette oplyse, om den spanske regerings program er i overensstemmelse med Kommissionens direktiver netop på et tidspunkt, hvor europæisk landbrug er ved at foretage en radikal kursændring mod mere økologi, større diversifikation og bedre fysisk planlægning, som netop er de aspekter, som galicisk landbrug og galicisk økonomi har brug for?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. oktober 2001)

Kommissionen har ikke kendskab til det af det ærede medlem omtalte program.

Kommissionen bidrager med strukturfondene faktisk til forskellige regionaludviklingsprogrammer i Spanien og specielt regionen Galicien. Hvad landbrug og udvikling af landdistrikter angår, er der en række programmer, som modtager støtte fra Fællesskabet.

Der er ikke i nogen af disse programmer foranstaltninger, der har til formål at mindske investeringerne i kvægbrugsbedrifter.

Kommissionen tillader sig dog at opfordre det ærede medlem til at fremlægge supplerende oplysninger, så det eventuelt kan lade sig gøre at finde frem til det omtalte program.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2523/01

af Freddy Blak (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. september 2001)

Om: FIFA's overtrædelse af EU's konkurrenceregler

Kommissionen har tidligere påbudt FIFA at ændre sit spiller-/agentregulativ, herunder at afskaffe reglerne om en garantistillelse på CHF 200 000. Denne garantistillelse er nu blevet reduceret til CHF 100 000, men stadig ikke fjernet helt. Samtidig foreligger der eksempler på, at FIFA truer med bøder i tilfælde, hvor spillere og klubber ikke anvender FIFA-agenter.

Derudover har FIFA gjort det muligt at tegne en forsikring i stedet for førnævnte garantistillelse på CHF 100 000. Dog er kravene til denne forsikring udformet på en sådan måde, at det udelukkende er FIFA selv, der kan afgøre tvister i henhold til disse.

Har Kommissionen planer om endnu en gang at skride ind over for FIFA for overtrædelse af EU's konkurrenceregler?

Svar afgivet af Mario Monti på Kommissionens vegne

(26. oktober 2001)

Det internationale fodboldforbund, FIFA, har efter Kommissionens indgriben vedtaget et nyt reglement for spilleragenter. Målet med dette reglement er at beskytte spillerne og klubberne og samtidig sikre, at spilleragenter har de nødvendige kvalifikationer for at udøve deres aktiviteter, og at de overholder et sæt etiske regler. Den senere tids affærer med falske pas eller urimelige handler med mindreårige spillere, hvor skruppelløse agenter har fungeret som mellemmænd, viser, at dette mål er relevant og påkrævet.

FIFA har derfor vedtaget et reglement, som kræver, at kandidater til at blive spilleragenter skal aflægge en eksamen. Består de den, får de efter at have underskrevet en erhvervsforsikringspolice og et sæt etiske regler udstedt en licens. Spillerne og klubberne er forpligtet til at benytte agenter med licens. For at håndhæve denne forpligtelse indeholder reglementet økonomiske og sportslige sanktioner.

Hvad angår det spørgsmål, det ærede medlem rejser om forsikring og garantistillelse, skal det bemærkes, at reglementet indeholder to alternativer for erstatning til spillere og klubber for de tab, en agent kan forvolde, nemlig enten en erhvervsforsikring eller en garantistillelse på 100 000 CHF. Kommissionen finder, at det ikke er en uoverstigelig hindring at tegne en erhvervsforsikring for at blive spilleragent. Flere forsikringsselskaber i EU har allerede indgået sådanne kontrakter med spilleragenter.

Eftersom de bestemmelser, der bidrog kraftigt til de gamle reglers konkurrencebegrænsende virkning, især den høje bankgaranti og den uigennemsigtige udvælgelse, nu er afskaffet, og man har sat sig et nyt mål, må det nye reglement forventes at kunne opnå en fritagelse i medfør af artikel 81, stk. 3. Kommissionen har derfor indledt procedure for at afvise de klager, der lå til grund for dens indgriben.