ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3757/97 af John Iversen (PSE) til Kommissionen (17. november 1997)

Om: Tidlig markedsfoeringspraemie

Ved fastlaeggelsen af den maksimale vaegt for at opnaa tidlig markedsfoeringspraemie er der for Holland og Belgien anvendt en slagtevaegt paa over 160 kg for kalve. Definitionen paa en kalv er et dyr med en slagtevaegt paa under 160 kg. Matematisk er det umuligt at faa et gennemsnit, der ligger over den oeverste graense for gruppen.

1. Hvordan kan Kommissionen forsvare at anvende en vaegt fra Eurostat, der er baseret paa en fejlagtig anvendelse af definitionen paa en kalv?

2. I betragtning af at fejlen medfoerer en konkurrenceforvridning, der indebaerer aarlig transport af ca. 60.000 spaede kalve fra Danmark til Holland under dyrevaernsmaessigt daarlige vilkaar som foelge af de nyfoedte kalves vaklende ben, finder Kommissionen det saa ikke noedvendigt at rette fejlen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. december 1997)

Definitionen paa en »kalv« til statistiske formaal findes i Kommissionens beslutning 94/433/EF af 30. maj 1994 om gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets direktiv 93/24/EOEF for saa vidt angaar de statistiske undersoegelser af hornkvaegbestanden og hornkvaegproduktionen samt aendring af naevnte direktiv ((EFT L 179 af 13. 7.1994. )). Denne definition henviser til en levende vaegt paa hoejst 300 kg. Slagtekalve med god til udmaerket kropsbygning vil normalt give et udbytte paa over 160 kg slagtet vaegt. Kommissionen kan derfor ikke se, hvad det er for en fejl, det aerede medlem taler om i sit spoergsmaalet.

Hvad angaar transport af kalve, fastsaettes i Raadets direktiv 91/628/EOEF som aendret de fornoedne beskyttelsesforanstaltninger for dyr under transport. Ifoelge Kommissionens oplysninger efterlever Danmark, med de nationale love, dette direktiv fuldstaendigt.
C 187/92 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Fællesskabsstłtten głr det muligt at finansiere mobilitet for lærere og skoleledere, der deltager i det europæiske
uddannelsesprojekt, for at man således kan sætte dem i stand til at udarbejde et fælles arbejdsprogram ogudbygge projektets indhold. Det er netop fordi de disponible midler ikke głr det muligt at finansiere mobilitet foreleverne, at det er vigtigt, at lærerne kan młdes for at give projektet en reel europæisk dimension, hvor eleverneså drager fordel af resultaterne af deres arbejde i partnerlandene.
Det er vigtigt, at Kommissionen i samråd med de medlemsstater, der deltager i programmet, fastlægger
bestemmelser om, hvordan skolerne kan benytte fællesskabsstłtten, for at sikre, at fællesskabsmidlerne udnyttesoptimalt, og at der er en vis sammenhæng i, hvordan aktionen fungerer i medlemsstaterne. Da de europæiskeuddannelsesprojekter indebærer, at flere skoler fra flere medlemsstater samarbejder, er det nłdvendigt at indfłrefælles grundregler.
(98/C 187/139) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3925/97
af Graham Mather (PPE) til Kommissionen
(11. december 1997)
Om: Religiłs slagtning af får i Frankrig
I de seneste år har fjernsynsseere overalt i Unionen kunnet se foruroligende billeder af religiłs slagtning af får på
marker i Frankrig. At dette får lov at ske, er klart i modstrid med ånden i Amsterdam-traktaten, som indeholder enprotokol om beskyttelse af dyr og disses velfærd. Selvom gennemfłrelsen af dyrebeskyttelseslove henhłrerunder de franske myndigheders kompetence, har Kommissionen en pligt til at fłre tilsyn med dennegennemfłrelse.
1. Hvilke tilsynsprocedurer anvender Kommissionen for at holde rede på den ukontrollerede slagtning af får i
Frankrig?
2. Er Kommissionen tilfreds med de foranstaltninger, der hidtil er blevet truffet i Frankrig og med disses
gennemfłrelse?
3. Med hvilke midler forsłger Kommissionen at sikre en effektiv beskyttelse af dyr mod slagtning af denne
art i forbindelse med dens igangværende forhandlinger med de franske myndigheder om dette spłrgsmål?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler
(2. februar 1998)
Ifłlge artikel 14 i direktiv 93/119/EF om beskyttelse af dyr på slagte- eller aflivningstidspunktet (
1) kan
Kommissionens eksperter udfłre undersłgelser på stedet, i den udstrækning dette er nłdvendigt for at sikreensartet anvendelse af direktivet, men som for al lovgivning inden for dyrevelfærd påhviler gennemfłrelsen ogden daglige håndhævelse medlemsstaternes myndigheder.
Rituel slagtning skal i henhold til ovennævnte direktiv finde sted på et slagteri og skal leve op til andre
fælleskabskrav vedrłrende folkesundhed, dyresundhed og velfærd.
Kommissionen er ikke tilfreds med, at Frankrig i visse tilfælde har tilladt udfłrelse af rituel slagtning uden for
slagterier. Den er derfor ved at udarbejde en anmodning til de franske myndigheder om at bekræfte, at denrituelle slagtning til næste år vil finde sted i overensstemmelse med de omtalte fællesskabsbestemmelser.
Hvis denne bekræftelse ikke opnås, vil Kommissionen indlede overtrædelsesproceduren i henhold til
EF-traktatens artikel 169.
(1) EFT L 340 af 31.12.1993.
C 187/104 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
(98/C 187/156) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3971/97
af Paul Lannoye (V) til Kommissionen
(12. december 1997)
Om: Sikkerhed inden for luftfarten og livskvalitet i byområder og bymæssige bebyggelser
For łjeblikket benyttes et vist antal europæiske lufthavne til træning af unge piloter. En del af denne
lufthavnsinfrastruktur er beliggende i nærheden af stłrre boligområder og er endog placeret i meget befolkedebymæssige bebyggelser.
Vil Kommissionen anmode Den Europæiske Unions medlemsstater om at træffe foranstaltninger til stop for
træning med civile transportfly over sådanne områder, især i weekenden?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock
(23. februar 1998)
Pilotuddannelse varetages på mange flyvepladser samt i de lufthavne, hvor den kommercielle luftfartsvirksom-
heds kapacitetsbehov muliggłr dette.
Uddannelses- og testprogrammer fortsætter sædvanligvis i hele en erhvervspilots erhvervsaktive liv, og en stor
del af denne træning varetages nu med avanceret simulatorteknologi, som koster mindre end uddannelse på fly,og som også muliggłr oplæring, med realistisk simulerede situationer, som ville være for farlige at indłve underreelle flyvninger.
Bestemmelserne om flyvetræningsprocedurer i og omkring lufthavne sorterer under medlemsstaternes
enekompetence. De lokale myndigheder begrænser undertiden flys manłvrefrihed ved flyvepladser, hvor derovervejende foregår uddannelse, i medfłr af deres befłjelser til at regulere brugen af jorden; men forbud modoverflyvninger af visse arealer finder generelt en lłsning på teknisk plan af de enkelte landes nationaleluftfartsmyndigheder.
I betragtning af nærhedsprincippet har Kommissionen for łjeblikket ikke til hensigt at fremsætte noget forslag
om intervention på dette område.
(98/C 187/157) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3973/97
af Anneli Hulthe ·n (PSE) til Kommissionen
(12. december 1997)
Om: Ulovlig anvendelse af hormoner i kłdproduktionen
Med jævne mellemrum beretter medierne om tilfælde af ulovlig anvendelse af hormoner i kłdproduktionen i EU.
Hvordan stiller Kommissionen sig til disse beretninger? Bevirker en eventuel sådan forekomst ikke, at EUstroværdighed mindskes over for USA i diskussionen om hormoner?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler
(2. februar 1998)
Det faktum, at visse tilfælde af ulovlig anvendelse af væksthormoner jævnligt bringes for dagens lys gennem
medierne, er resultatet af en reel kontrolpolitik, som medlemsstaterne fłrer med henblik på at kunne garantere deeuropæiske forbrugere kłd uden hormoner, og det er samtidig et bevis på, at politikken er effektiv, hvorfor dettekan ikke skade EUs troværdighed over for USA.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3824/97 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (28. november 1997)

Om: Situationen for fodterapi i Europa

Hvordan forholder det sig i EU med hensyn til anerkendelse af og fri bevaegelighed for udoevere af ikke-laegevidenskabelige sundhedserhverv, og hvordan forholder det sig navnlig med hensyn til:

1. situationen for fodterapi i Europa?

2. eksisterende faellesskabsdirektiver vedroerende fodterapi eller ikke-laegevidenskabelige erhverv?

3. muligheden for EU-stoette til udveksling af studerende ved de universitaere skoler?

4. muligheden for EU-stoette til videreuddannelse for ikke-laegevidenskabelige sundhedserhverv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (2. februar 1997)

1. Ifoelge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, er fodterapeuterhvervet lovreguleret i alle medlemsstater undtagen Belgien og Graekenland.

2. Fodterapi og de ikke-laegevidenskabelige sundhedserhverv falder, naar der er tale om lovregulerede erhverv, inden for anvendelsesomraadet for Raadets direktiv 89/48/EOEF af 21. december 1988 om indfoerelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregaaende uddannelse af mindst tre aars varighed ((EFT L 19 af 24.1.1989. )) eller inden for anvendelsesomraadet for Raadets direktiv 92/51/EOEF af 18. juni 1992 om anden generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser til supplering af direktiv 89/48/EOEF ((EFT L 209 af 24.7.1992. )).

3. EF yder som led i Socrates-programmet, kapitel I hoejere undervisning (Erasmus) finansiel stoette til udvekslinger af studerende fra hoejere laereanstalter inden for alle fag paa niveauet for hoejere undervisning.

De nationale myndigheder traeffer beslutning om, hvorvidt en hoejere laereanstalt er berettiget til at deltage i programmet.

Fodterapistuderende fra laereanstalter, der er berettigede, og som har indgaaet en institutionel aftale med Kommissionen, kan opnaa et udvekslingsstipendium til daekning af en del af de rejseudgifterne og forskellene i udgifter til underhold.

4. Selv om Leonardo da Vinci-programmet er alment, kan der herover finansieres saerskilte foranstaltninger til uddannelse af udoevere af ikke-laegevidenskabelige sundhedserhverv. To vigtige betingelser skal dog vaere opfyldt: foranstaltningerne skal vaere nyskabende, og de skal vaere tvaernationale (dvs., at i de fleste tilfaelde skal mindst tre medlemsstater vaere inddraget).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3600/97 af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: Socrates-programmet

Kan Kommissionen paa baggrund af de energiske protester, som de portugisiske universiteter i lighed med andre EU-lande har fremfoert imod de institutionskontrakter, som Kommissionen har foreslaaet for det akademiske aar 1997/98 i forbindelse med Socrates-programmet, oplyse foelgende:

1. Hvad er aarsagen til denne kritik?

2. Paa hvilke punkter har Kommissionen accepteret at revidere forslaget?

3. Hvilke universiteter har henholdsvis undertegnet/afvist at undertegne institutionskontrakten?

Agter Kommissionen af mindske omfanget af den administrative byrde i forbindelse med Socrates-programmet i forhold til Erasmus-programmet?

Anser Kommissionen ikke en gennemsnitlig faellesskabsfinansiering af programmet paa 15% for utilstraekkelig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (19. december 1997)

Universiteternes kritik af Socrates/Erasmus-institutionskontrakten skyldes de detaljerede kontraktvilkaar, saerlig i forbindelse med stoette til de mange samarbejdsaktiviteter, som universiteterne foreslaar.

Kommissionen har derfor aendret en raekke kontraktbestemmelser og saaledes givet universiteterne et stoerre spillerum med hensyn til at gennemfoere samarbejdsaktiviteterne. Kun 5 af 1 475 universiteter har naegtet at undertegne den reviderede institutionskontrakt. AEndringerne af kontraktvilkaarene har lettet en del af den administrative byrde, og Kommissionen vil bestemt overveje, hvordan programmet kan forenkles fremover.

Kommissionen er i hoej grad klar over, at der mangler midler til Socrates-programmet som helhed, og havde foreslaaet et budget, som laa langt over det beloeb, der blev endeligt vedtaget i 1994. I overensstemmelse med de procedurer, der blev vedtaget paa det tidspunkt, har Kommissionen fremsat forslag om at udvide de finansielle rammer for programmet i 1998 og 1999 for i hoejere grad at goere det muligt for programmet at naa de opstillede maal. Kommissionens forslag om at oege budgettet er til behandling i Parlamentet og Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3269/97 af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Brugte daek

I forslaget til Raadets direktiv om deponering af affald (KOM(97)0105) ((EFT C 156 af 24.5.1997, s. 10. )) paapeges det i artikel 5, stk. 2, litra d), at deponeringsanlaeg ikke modtager hele brugte daek efter udloebet af en frist paa to efter direktivets ikrafttraeden og ituskaarne daek fem aar efter denne dato.

Vil Kommissionen oplyse om de foranstaltninger og procedurer, som den planlaegger at anvende for at sikre overholdelse af kravet i ovennaevnte forslag til direktiv om deponering af affald?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. december 1997)

En arbejdsgruppe vedroerende den prioriterede affaldsstroem i form af brugte bildaek, som blev nedsat af Kommissionen i 1991, foreslog et totalt forbud mod deponering af bildaek paa lossepladser i sine afsluttende konklusioner fra september 1993. Som det aerede medlem anfoerer, er der blevet taget hensyn hertil i det nye forslag vedroerende deponering af affald med henblik paa at forebygge, at deponerede gamle bildaek kommer til at goere lokaliteterne ustabile, for at nedbringe brandrisikoen. Desuden sigter forbudet mod deponering af hele bildaek og soenderrevne daek mod at anspore til genindvinding af daekkene og herigennem at spare ressourcer.

Naar tidsfristen for gennemfoerelse af deponeringsdirektivet udloeber, giver medlemsstaterne Kommissionen meddelelse om deres nationale gennemfoerelsesbestemmelser, som Kommissionen derefter undersoeger paa normal vis.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3591/97 af Yves VERWAERDE til Kommissionen. De film, der har indspillet de største beløb i Spanien



EF-Tidende nr. C 196 af 22/06/1998 s. 0008



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3591/97 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: De film, der har indspillet de stoerste beloeb i Spanien Kan Kommissionen opstille en liste over de film, som i Spanien har indspillet de stoerste beloeb i 1991, 1992, 1993, 1994 og 1995, med angivelse af de paagaeldende films oprindelseslande? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (2. februar 1998) De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
16. 6. 98 DA C 187/125 De Europæiske Fællesskabers Tidende
(98/C 187/195) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4111/97
af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen
(16. januar 1998)
Om: Gennemfłrelse af direktivet om levesteder
Hvorfor går det så langsomt med at oprette nettet af særlige beskyttede områder (Natur 2000), når man ved, at
medlemsstaterne egentlig skulle udarbejde en liste over beskyttede områder inden juni 1995, som derefter skulleinkorporeres i dette net?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard
(4. februar 1998)
Juni 1995 er den frist, der er fastsat i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt
vilde dyr og planter (
1), det såkaldte »habitat-direktiv«, for medlemsstaternes forelæggelse af deres lister over
lokaliteter, som de foreslår medtaget i »Natura 2000«-nettet.
Det er altså med andre ord op til de enkelte medlemsstater at forklare, hvorfor de ikke har overholdt tidsplanen.
Kommissionen har på sin side indledt en række overtrædelsesprocedurer mod forskellige medlemsstater formanglende indgivelse af fuldstændige nationale lister over lokaliteter.
I »habitat«-direktivet opereres der med en efterfłlgende periode på tre år, hvor Kommissionen skal udarbejde et
udkast til en liste over lokaliteter af fællesskabsbetydning ud fra medlemsstaternes lister. Kommissionen agterselvsagt at overholde denne tidsfrist på tre år.
(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.
(98/C 187/196) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4112/97
af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen
(16. januar 1998)
Om: Begrænsninger for spanske investeringer i fiskerfartłjer, der sejler under fransk flag
Den 18. november 1997 vedtog det franske parlament en ny lov om havfiskeri indeholdende krav med hensyn til
besætningens bopæl på fransk område og landinger i franske havne, ligesom flertallet af togterne skal udgå fradisse.
Har Kommissionen officielt kendskab til den nye franske lov?Finder Kommissionen, at denne lovgivning er i overensstemmelse med de grundlæggende principper i
fællesskabsretten, navnlig principperne om etableringsret og retten til fri bevægelighed for personer og varer?
Kommissionen bedes under alle omstændigheder oplyse, hvilket standpunkt den indtager til denne lov på
baggrund af Domstolens nylige retspraksis på området.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino
(9. februar 1998)
Det ærede medlem sigter sandsynligvis til den franske lov nr. 97-1051 af 18. november 1997 om retningslinjer
for havfiskeri og havbrug.
Artikel 6 i denne lov hjemler, at et fiskerfartłj, som fłrer fransk flag, kun må udnytte de nationale kvoter og kun
kan få fiskeritilladelse, når det har en reel łkonomisk tilknytning til Den Franske Republik og ledes ogkontrolleres fra en stabil virksomhed, der er beliggende på fransk område.
Kommissionen finder, at denne bestemmelse er forenelig med fællesskabsretten, således som denne fortolkes af
EF-domstolen, for så vidt som man ved anvendelsen heraf fuldt ud overholder principperne om proportionalitetog ikke-diskriminering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3830/97 af María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen (28. november 1997)

Om: Bymaessig spekulation i Gandía-Xeresa-Xeraco-sumpomraaderne

De saakaldte »Marjales de Gandía-Xeresa-Xeraco« (register over vaadomraader i Communidad Valenciana) er truet af et urbaniseringsprojekt for opfoerelse af et hotelkompleks og en golfbane, som RUSTICAS S.A. har foreslaaet i henhold til artikel 20 i lov 4/92 af 5 juni om arealer, som ikke kan anvendes til bymaessig bebyggelse.

Et andragende (sag nr. 662/97) indgivet til Consellería de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte - COPUT blev behandlet af kommunalbestyrelsen i Gandía, som i en skrivelse af 12. september 1997 anmodede COPUT om midlertidigt at indstille hoeringsproceduren paa grund af mangelfuld dokumentation af sagen.

Ud over uregelmaessighederne i sagsakten er projektet i strid med artikel 6 og 9 i ovennaevnte lov 4/92, der fastlaegger grundejerenes rettigheder og pligter i forbindelse med saerligt beskyttede omraader, som ikke kan anvendes til bymaessig bebyggelse, og reglerne for hvilke anlaegsarbejder, anvendelse og udnyttelse der maa gennemfoeres. Det er ligeledes i strid med lov 11/1994 af 27. december, udstedt af Generalidad Valenciana de Espacios Naturales Protegidos de la Communidad Valenciana og direktiv 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )) om bevaring af naturtyper og navnlig vaadomraader.

1. Vil Kommissionen anmode COPUT om oplysninger om sagsakten og den forudgaaende undersoegelse samt om at afvise projektet, hvis det er i strid med direktiv 92/43/EOEF?

2. Vil Kommissionen i kraft af sine befoejelser og under hensyntagen til de problemer, som foelger med fjernelsen af talrige vaadomraader af stor oekologisk betydning fra listen over beskyttede omraader, opfordre Consellería de Medio Ambiente de Valencia til at udarbejde et register over saerligt beskyttede vaadomraader i overensstemmelse med Comunidad Valencianas egen lovgivning jf. lov 11/1994?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. december 1997)

1. Eftersom Marjal de Xeraco er et af de omraader, der er omfattet af projektet »Beskyttelse af vaadomraader og oprettelse af et netvaerk af reservater i Communidad Valenciana«, der modtager faellesskabsstoette i forbindelse med Life Natura-programmet, har Kommissionen henvendt sig til Generalidad Valenciana-forvaltningen, der er stoettemodtageren i kontrakten, for at faa oplysninger om denne sag.

Consellería de Medio Ambiente har meddelt Kommissionen, at den kun havde uofficielle oplysninger herom. Forud for en endelig godkendelse af projektet skulle der foerst foreligge en positiv vurdering af virkningerne fra det paagaeldende Consellería. Denne procedure er endnu ikke indledt.

2. Kommissionen har ikke kompetence til at kraeve, at Consellería de Medio Ambiente de Valencia skal udarbejde et register over vaadomraader.

Consellería de Medio Ambiente har imidlertid meddelt Kommissionen, at proceduren for godkendelse af det paagaeldende register, fra Valencia-forvaltningens side, ville blive indledt i naer fremtid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4177/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Samhoerighedspolitik og kultur

Kommissionen siger i sin meddelelse (KOM(96)0512) om samhoerighedspolitik og kultur - et bidrag til beskaeftigelsen (side 4), at kulturelle aktiviteter alene kan finansieres under strukturfondene, hvis de er beskaeftigelsesfremmende og indgaar i strategien for den lokale eller regionale udvikling.

Kan Kommissionen give oplysninger om det bidrag, som kulturelle projekter, der er samfinansieret over sturkturfondene i programperioden 1989-1993 og i den nuvaerende programperiode 1994-1999, har ydet til beskaeftigelsen og den regionale eller lokale udvikling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (17. februar 1998)

I meddelelsen understregede Kommissionen, at der stadig ikke er nogen praecis viden om forbindelsen mellem kultur og jobskabelse paa regionalt eller lokalt plan. Det skyldes hovedsagelig, at den kulturelle sektor ikke er homogen og indgaar under forskellige programprioriteter eller statistiske kategorier. Desuden er der store forskelle paa definitionen og den statistiske klassificering af kultur medlemsstaterne imellem. Meddelelsen giver derfor i stedet eksempler paa vellykkede initiativer og deres anslaaede indvirkning paa beskaeftigelsen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3947/97 af Johannes Swoboda (PSE) til Raadet (15. december 1997)

Om: OECD-aftale om bekaempelse af korruption og bestikkelse

Inden for rammerne af OECD er der indgaaet en aftale om bekaempelse af korruption og bestikkelse. Denne aftale vedroerer imidlertid kun bestikkelse af offentlige tjenestemaend.

I hvilken udstraekning gaar Den Europaeiske Union ind for en videreraekkende og fuldstaendig fordoemmelse samt retslig forfoelgelse af korruption og bestikkelse?

Svar (30. marts 1998)

Raadet har allerede vedtaget en raekke foranstaltninger til bekaempelse af bestikkelse. Foelgende instrumenter kan naevnes:

1. Konvention af 26. maj 1997 om bekaempelse af bestikkelse, der involverer tjenestemaend ved De Europaeiske Faellesskaber eller i Den Europaeiske Unions medlemsstater ((EFT C 195 af 25.6.1997, s. 1. )).

2. Konvention af 26. juli 1995 om beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser samt protokollen hertil af 27. september 1996, der specifikt vedroerer bestikkelse ((EFT C 316 af 27.11.1995, s. 48, og EFT C 313 af 23.10.1996, s. 1. )).

3. Faelles holdning af 6. oktober og 13. november 1997, der begge vedroerer droeftelserne i Europaraadet og i OECD om bekaempelse af korruption ((EFT L 79 af 31.10.1997, s. 1, og L 320 af 21.11.1997, s. 1. )).

Desuden foreslog det luxembourgske formandskab og Raadet en faelles aktion med henblik paa bekaempelse af korruption i den private sektor. Dette forslag, som Europa-Parlamentet har afgivet udtalelse om, behandles i oejeblikket af den kompetente gruppe i Raadet med henblik paa at goere gode fremskridt i de kommende maaneder. Det Forenede Kongeriges formandskab haaber, at der kan opnaas enighed inden udgangen af indevaerende halvaar.

I denne forbindelse skal det naevnes, at den handlingsplan mod organiseret kriminalitet, der blev godkendt af Det Europaeiske Raad i Amsterdam i juni 1997, indeholder en saerlig henstilling med henblik paa at oege gennemsigtigheden i den offentlige administration og i erhvervslivet samt bekaempe kriminelle miljoeers anvendelse af korruption. Dette er ogsaa formaalet med Kommissionens meddelelse af 21. maj 1997 til Europa-Parlamentet og Raadet om en EU-politik mod korruption.

Raadet vil fortsat bekaempe svig og korruption med alle midler.