ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3511/96 af Gianni Tamino (V), Daniel Cohn-Bendit (V) og Carlo Ripa di Meana (V) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Finder EU-lovgivningen vedroerende sikkerhed paa arbejdspladsen ogsaa anvendelse paa professionel sport (jf. Bosman-sagen)?

I midten af november 1996 doede bokseren Fabrizio De Chiara efter en boksekamp i den italienske mesterskabsturnering for professionelle mellemvaegtsboksere. Efter indfoerelsen af professionel boksning, hvor der ikke gaelder nogen forpligtelse til at baere hjelm, og hvor kampene kan vaere paa op til 12 omgange, er over 500 boksere doede som et direkte resultat af en boksekamp, mens der er forekommet utallige ulykker. I amatoerboksning gaelder der en forpligtelse til at baere hjelm under en kamp, og en kamp kan hoejst vaere paa tre omgange af hver tre minutters laengde. Disse foranstaltninger mindsker i betydelig grad risikoen for alvorlige ulykker, ogsaa selv om de ikke fjerner den helt. Andre sportsgrene kunne ogsaa goeres sikrere for udoeverne gennem indfoerelse af strengere bestemmelser. F.eks. kunne cykelsport goeres sikrere gennem indfoerelse af en forpligtelse til at baere hjelm.

I Bosman-sagen fastsattes det, at faellesskabsretten vedroerende fri bevaegelighed for arbejdstagere ogsaa finder anvendelse paa professionel sport, naar denne udoeves paa Unionens omraade.

Finder faellesskabslovgivningen vedroerende sikkerhed paa arbejdspladsen ogsaa anvendelse paa professionel sport?

Ville faellesskabslovgivningen vedroerende sikkerhed paa arbejdspladsen, som for bokseren er bokseringen, for cyklisten landevejen osv., ikke betyde strengere bestemmelser, der for professionel boksning bl.a. ville komme til at indebaere en forpligtelse til at baere hjelm og en betydelig forkortelse af kampenes laengde, for cykelsport en forpligtelse til at baere hjelm osv.?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (27. januar 1997)

Direktiverne om arbejdstagernes sundhed og sikkerhed gaelder dels for alle aktivitetssektorer, herunder ogsaa uddannelsesaktiviteter og fritid, dels for alle arbejdstagere, saaledes som de er defineret i artikel 3 i rammedirektiv 89/391/EOEF om ivaerksaettelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet ((EFT L 183 af 29.6.1989. )).

Under disse omstaendigheder daekkes sportsfolk kun af direktiverne, naar de faktisk er ansat af en arbejdsgiver, som har indgaaet en arbejdskontrakt med dem. Derimod daekkes de ikke, naar de er uafhaengige.

Sportsfolk, der defineres som arbejdstagere i henhold til direktiv 89/391/EOEF, har krav paa, at arbejdsgiveren foretager en evaluering af de risici, de udsaettes for, og paa grundlag heraf traeffer alle noedvendige foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, herunder at de stiller personlige vaernemidler, som er relevante for de paagaeldende risici, til raadighed for deres arbejdstagere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2608/96 af Noël Mamère (V) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Retlig kompetence og fuldbyrdelse af retsafgoerelser paa visse civilretlige og handelsretlige omraader

Kan Kommissionen redegoere for den hidtidige udvikling inden for den territoriale gennemfoerelse af Bruxelles-konventionen af 27. september 1968?

Er det korrekt, at denne konvention endnu ikke finder anvendelse paa de retslige forbindelser mellem Belgien og hhv. Portugal og Spanien?

Er det korrekt, at denne konvention endnu ikke finder anvendelse mellem OEstrig, Finland og Sverige saavel som mellem disse tre stater og Den Europaeiske Unions oevrige tolv medlemsstater?

Hvordan har Kommissionen til hensigt at aendre dette beklagelige forhold, som kan skabe fordrejninger inden for det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (19. november 1996)

Bruxelles-konventionen, saaledes som den nu foreligger efter de seneste aendringer, der blev tilfoejet ved San Sebatian-konventionen af 26. maj 1987 om Spaniens og Portugals tiltraedelse, gaelder i forholdet mellem alle de andre medlemsstater, paa naer Belgien. Danmark er den sidste medlemsstat, der har ratificeret konventionen, nemlig den 21. december 1995 og med virkning fra 1. marts 1996.

OEstrig, Finland og Sverige har ifoelge artikel 4, stk. 2, i tiltraedelsesakten pligt til at tiltraede Bruxelles-konventionen. Underskrivelsen af en tiltraedelseskonvention vil kunne finde sted inden udgangen af indevaerende aar, hvorefter de femten medlemsstater skal gaa i gang med ratifikationsproceduren i overensstemmelse med deres nationale forfatning. Det er planen, at konventionen skal traede i kraft den foerste dag i den tredje maaned efter den dato, hvor to signatarstater, hvoraf en skal vaere enten OEstrig, Finland eller Sverige, har deponeret deres ratifikationsinstrumenter.

Belgien har endnu ikke ratificeret tiltraedelseskonventionen fra 1989. Da det indre markeds funktion er knyttet til Bruxelles-konventionen, har Kommissionen henvendt sig til de belgiske myndigheder og udbedt sig oplysninger om, hvor langt man er naaet med ratifikationen af tiltraedelseskonventionen. Ifoelge de oplysninger, som de belgiske myndigheder har forelagt, viderefoerer Belgien ratifikationsproceduren i de parlamentariske instanser, uden at man dog kan give en praecis dato for, hvornaar proceduren er afsluttet.

Bruxelles-konventionen er uloeseligt knyttet til EF-traktaten. Kommissionen agter at raade bod paa den af det aerede medlem kritiserede situation via de midler, som traktaten stiller til raadighed. Ifoelge EF-traktatens artikel 5 skal medlemsstaterne traeffe alle fornoedne foranstaltninger, det vaere sig generelle eller specielle, for at sikre gennemfoerelsen af de forpligtelser, der foelger af traktaten eller af de retsakter, som institutionerne har udstedt. Paa denne baggrund vil Kommissionen give den beroerte medlemsstat lejlighed til at fremkomme med sine bemaerkninger som led i en procedure efter EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2702/96 af Carlo Secchi (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Foranstaltninger vedroerende generiske laegemidler

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at goere det muligt for medicinfabrikanterne og for producenterne af de aktive ingredienser i laegemidler at ivaerksaette de forberedende aktiviteter, inden patentet eller det supplerende beskyttelsescertifikat udloeber?

Hvor laenge agter Kommissionen at udsaette gennemfoerelsen af Europa-Parlamentets beslutning af 16. april 1996, der tager sigte paa at fremme omraadet generiske laegemidler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (28. november 1996)

Kommissionens industripolitik har altid tilskyndet til fri konkurrence og gennemsigtighed. Kommissionens meddelelse om retningslinjerne for en industripolitik for laegemiddelsektoren ((KOM(96) 718 )) erkendte derfor, at en indsats for at forbedre markedets gennemsigtighed maatte fremme konkurrence fra mange kilder, hvilket inkluderer generiske laegemidler. Problemet er at skabe den beskyttelse af intellektuel ejendomsret, der er noedvendig for at tilskynde til udviklingen af nye laegemidler til gavn for patienterne, ved at stoette den innovative industri, samtidig med at de generiske producenters interesse tages i betragtning, navnlig over for deres konkurrenter i tredjelande.

Kommissionens meddelelse var henvendt til baade Parlamentet og Raadet, saa Kommissionen har naturligvis undersoegt indholdet i Parlamentets beslutning af 16. april 1996 meget noeje. Spoergsmaalet om at tillade udviklingsarbejde inden patentet udloeber blev omhyggeligt overvejet af Raadet i 1992, da det supplerende beskyttelsescertifikat blev indfoert, og man besluttede ikke at tillade dette. Enhver aendring skal overvejes lige saa omhyggeligt, og boer tage hensyn til oekonomiske og juridiske udviklinger i hele verden, ikke mindst Domstolens kommende beslutning om fortolkningen af de nuvaerende bestemmelser. Kommissionen agter - i lyset af Domstolens beslutning og Kommissionens kommende undersoegelse om generiske laegemidler - at stille forslag om politikker, der tager hensyn til alle relevante faktorer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3299/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Tyskland?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3298/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Den Europaeiske Union?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2740/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Groenbog om borgernes transportnet

Under henvisning til Kommissionens groenbog om borgernes transportnet - fuld udnyttelse af potentialet i den offentlige personbefordring i Europa (KOM(95)0601) anfoeres det, at der ved oprettelsen af dette borgernet foerst og fremmest er lagt vaegt paa »forbrugerens« interesser, hvis valg i vid udstraekning afhaenger af beslutninger vedroerende transportpolitik. I faellesskabets og passagerernes interesse skal trovaerdighed og effektivitet ikke kun forhoejes i forbindelse med transportmidler inden for regional og fjerntrafik, men ogsaa inden for de lokale transportmidler, for at forbrugernes oensker bedre kan opfyldes.

Kommissionen bedes soerge for, at medlemsstaterne garanterer kvalitet og adgang og desuden, at de mindre privilegerede brugere ikke diskrimineres.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. november 1996)

Kommissionen er helt enig i, at det er af grundlaeggende interesse at tage hensyn til forbrugeren. Groenbogen ((KOM(95) 601 )) om borgernes transportnet omtaler, at det navnlig er vigtigt at forbedre kvaliteten og tilgaengeligheden for passagerer med nedsat mobilitet samt paalidelighed og effektivitet.

Man er allerede ved at droefte, hvorledes forslagene i groenbogen kan gennemfoeres, herunder den bedste maade, hvorpaa transportens kvalitet og tilgaengelighed kan sikres. Som det ogsaa fremgaar af groenbogen, behandles handicappedes behov og lokaltransport i to videnskabelige og tekniske forskningsprojekter (COST) med europaeisk samarbejde: COST 322 om busser med forsaenket gulv og COST 335 om adgang til jernbaner for passagerer med nedsat foerlighed (herunder ud til forstaederne). Kommissionen er involveret i begge projekter, ogsaa hvad angaar metoder til gennemfoerelse af projekternes resultater.

Som det klart fremgaar af groenbogen, er det dog i henhold til naerhedsprincippet op til medlemsstaternes myndigheder (paa nationalt, regionalt og lokalt niveau) at beslutte, om de oensker at anvende saadanne resultater. Kommissionens rolle er at fremme den bedste praksis og at sikre, at medlemsstaterne er klar over, hvilke muligheder, der foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3666/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Pays- de-la-Loire



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0094



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3666/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Pays-de-la-Loire Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Pays-de-la-Loire og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2923/96 af Alex Smith (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Nye retningslinjer for lufttransport af plutonium

I september vedtog Den Internationale Atomenergiorganisations Bestyrelse nye retningslinjer for lufttransport af containere, der anvendes til transport af plutonium; agter Kommissionen at integrere disse nye retningslinjer i lovgivningen? Hvilke planer har Kommissionen om at hoere ikke-statslige organisationer, der har udtrykt bekymring over den fare, som disse nye normer rummer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (17. december 1996)

Den Internationale Atomenergiorganisation IAEA's bestyrelse vedtog i september 1996 de reviderede retningslinjer for sikker transport af radioaktivt materiale. Disse vil blive forelagt de paagaeldende organisationer med henblik paa optagelse i de forskellige internationale transportoverenskomster (om henholdsvis landevejs-, jernbane-, soe- og lufttransport). Transportorganisationernes faelles maalsaetning er at foere IAEA's reviderede retningslinjer ud i livet paa samme tid. Det betyder i praksis, at samtlige EU-medlemsstater (samt et stort antal EU-ansoegerlande) skal have efterkommet de nye retningslinjer fuldt ud paa samme dato i aar 2001.

Med hensyn til landevejs- og jernbanetransport af radioaktive stoffer vil det med Raadets direktiv 94/55/EF ((EFT L 319 af 12.12.1994, s. 7. )) og 96/49/EF ((EFT L 235 af 17.9.1996, s. 25. )), naar disse er omsat, senest den 1. januar 1997, kunne garanteres, at der overalt i Faellesskabet haandhaeves de samme regler for baade indenlandske og internationale transportforanstaltninger.

En raekke ikke-statslige organisationers bekymringer med hensyn til lufttransport af plutonium blev bragt paa bane under revisionsprocessen i IAEA saavel som - mere direkte - over for de internationale transportorganisationer, hvor de paagaeldende NGO'er har observatoerstatus.

De nugaeldende reviderede retningslinjer er baseret paa de seneste henstillinger fra ICRP ((Den Internationale Kommission for Straalingsbeskyttelse - publikation nr. 60. )) - og er fuldt forenelige med Raadets direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1996 om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, der er forbundet med ioniserende straaling ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. )). IAEA's retningslinjer vil fortsat blive videreudviklet med det formaal at tage hensyn til resultaterne af koordinerede forskningsprogrammer og de praktiske erfaringer, der goeres i transportsektoren. Kommissionen deltager fuldt ud i denne revisionsproces.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2958/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Reform af den nuvaerende faelles markedsordning for olivenolie

Hvorfor har Kommissionen med henblik paa en reform af den nuvaerende faelles markedsordning planer om en forenklet metode (stoette pr. trae) i stedet for at afhjaelpe de eksisterende svagheder ved den faktiske vurdering af produktionen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2953/96, E-2954/96, E-2955/96, E-2956/96, E-2957/96, E-2958/96, E-2959/96, E-2960/96, E-2961/96, E-2962/96 og E-2964/96 (26. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige valgmuligheder i forbindelse med reformen af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil saa hurtigt som muligt blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems bemaerkninger og spoergsmaal vedroerende beskaeftigelse, interventionsstoette til virkelig produktion, stoette pr. trae, forbrugsstoette, kvalitet, miljoevirkning og de specifikke problemer i Spanien og nogle af landets producentregioner.

Det ville ikke vaere korrekt at kommentere de forskellige valgmuligheder for reform detaljeret paa dette stadium, men det kan gentages, at den nye faelles markedsordning skal vaere gennemsigtig, enkel, let at kontrollere og rettes effektivt mod producenterne.

Kommissionen laegger stor vaegt paa kvalitet og er af den opfattelse, at ligegyldigt hvilken mulighed der vaelges, vil medlemsstaterne og regionerne have en vigtig rolle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3757/96 af Jean-Marie Le Chevallier (NI) til Kommissionen (6. januar 1997)

Om: Skader lidt af gartnerne i Var-departementet

Gartnere, grossister og blomsterhandlere i departementet Var, som dyrker og saelger blomster, er for oejeblikket ofre for lastvognschauffoerernes strejke.

Da levende planter og blomster er meget let fordaervelige produkter, befinder de fleste af disse gartnere sig paa fallittens rand.

Kan Kommissionen bevilge oejeblikkelig stoette fra Faellesskabet til denne branche med henblik paa at redde de truede virksomheder og arbejdspladser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (31. januar 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-3515/96 fra Graham Watson ((Se side 89 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3220/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Eksporthindringer for italienske keramikfliser til Den Sydafrikanske Union

I oktober 1996 har Den Sydafrikanske Unions »Board on Tariffs and Trade« indledt en undersoegelse om eventuel dumpingpraksis i forbindelse med eksporten af italienske keramikfliser til Sydafrika.

Denne undersoegelse, som synes at bygge paa forfejlede og protektionistiske forudsaetninger, vil kunne medfoere, at der traeffes diskriminerende foranstaltninger over for Italiens og eventuelt andre faellesskabslandes eksport til Den Sydafrikanske Union.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at ivaerksaette til beskyttelse af faellesskabseksporten af keramikfliser til Sydafrika, ogsaa i betragtning af, at dette land modtager en omfattende faellesskabsstoette, og at der er en forhandling i gang med dette land om en frihandelsaftale?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (9. december 1996)

Antidumpingprocedurer i overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO) paagaeldende regler er et lovligt instrument til beskyttelse af handlen, som alle medlemmer af WTO kan anvende mod illoyal handelspraksis.

Kommissionen vil bestraebe sig paa noeje at foelge den undersoegelse, der er indledt i Sydafrika med henblik paa at sikre, at de rigtige procedurer bliver fulgt, at WTO-reglerne bliver respekteret, og at der tages fuldt hensyn til faellesskabsinteresserne.

Selvom Faellesskabet ganske rigtigt har et vigtigt samarbejdsprogram med Sydafrika, er Kommissionen af den opfattelse, at handelsrelateret praksis og tvister boer undersoeges og bilaegges inden for rammerne af de paagaeldende multilaterale handelsregler og om noedvendigt gennem saerlige bilaterale konsultationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2703/96 af Gianni Tamino (V) og Carlo Ripa di Meana (V) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Frister, der er for korte til, at det er muligt at deltage i unionsinitiativer

Ved gennemlaesning af numrene af De Europaeiske Faellesskabers Tidende for sommermaanederne 1996, navnlig augustnummeret, kan man konstatere en lang raekke interessante initiativer fra Europa-Kommissionen. Blandt disse paaskoenner vi navnlig udbuddene inden for miljoebeskyttelse, forbrugerpolitik, kultur og social udstoedelse. Desvaerre maa det konstateres, at det tidsrum, inden for hvilket interesserede organisationer kan indgive ansoegninger om deltagelse, ofte er meget kort.

Kan man offentliggoere et udbud i EFT i midten af august maaned, midt i naesten alle EU-landenes ferieperiode, og forlange en korrekt forberedelse af ansoegningen om deltagelse inden begyndelsen af september fra de interesserede organisationers side?

Hvorfor vaelger man ikke, i betragtning af at der ingen grund er til hastvaerk, at forlaenge dette tidsrum med mindst en maaned for at give alle de interesserede organisationer inden for EU mulighed for at deltage i de omtalte initiativer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (18. november 1996)

De frister, som er angivet i Kommissionens initiativer er fastsat i overensstemmelse med de gaeldende bestemmelser.

Kommissionen offentliggoer hvert aar i De Europaeiske Faellesskabers Tidende en fortegnelse over saa vel medlemsstaternes som faellesskabsinstitutionernes helligdage og oevrige fridage. August maaned naevnes ikke i denne forbindelse.

Kommissionen er parat til at se naermere paa ethvert problem angaaende tidsfrister, som det aerede medlem maatte bringe paa bane.