ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2512/96 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. september 1996)

Om: Moms og flytrafik

1. Hvordan og indtil hvornaar agter Raadet at harmonisere moms paa flybilletter med de forskellige transportformer (jernbane- og vejtransport) og de forskellige medlemsstater?

2. Hvor hoej (%) kunne en saadan moms taenkes at blive?

3. Hvilket beloeb (i absolutte tal) kan der regnes med ved indfoerelse af moms paa flybilletter?

Svar (13. februar 1997)

Mervaerdiafgiftsordningen for de forskellige former for personbefordring (luft, hav, indre vandveje, jernbane, landevej) fastsaettes i sjette momsdirektiv, ifoelge hvilket transporten beskattes paa grundlag af de straekninger, der tilbagelaegges i de forskellige medlemsstater.

Med hensyn til momsen paa personbefordring er den nuvaerende situation den at

- indenlandsk personbefordring beskattes retforskelligt i de forskellige medlemsstater,

- personbefordring paa tvaers af Faellesskabets indre graenser normalt slet ikke beskattes.

For at faa en faelles mervaerdiafgiftsordning forelagde Kommissionen i 1992 et forslag til direktiv, der begaenser sig til befordring af personer ad landevej og indre vandveje. Forslaget omhandler ikke spoergsmaalet om forholdet mellem denne sektor og de andre transportformer (nanvlig jernbane- og lufttransport). Kommissionen kaedede behandlingen af dette spoergsmaal sammen med gennemgangen af en rapport, som den havde lovet at fremlaegge inden udgangen af 1994, og som skulle indeholde en samlet vurdering af momssituationen med hensyn til personbefordring samt en gennemgang af risikoen for konkurrenceforvridning mellem de forskellige transportformer.

Saa laenge der ikke foreligger en saadan rapport fra Kommissionen, kan Raadet ikke give det aerede parlamentsmedlem de oenskede oplysninger. Det er imidlertid klar over, at dette emne er af meget stor betydning for den fremtidige udvikling paa transportomraadet i Unionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2903/96 af Jan Sonneveld (PPE) og Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Sort fiskeri i Storbritannien

1. Er Kommissionen bekendt med BBC's nyhedsudsendelse den 7. oktober 1996, hvori der indgik en reportage om svig inden for fiskeriet i Storbritannien?

2. Er Kommissionen bekendt med, at det i reportagen oplystes, at 25% af handelen med fisk sker uden for de officielle kanaler?

3. Kan Kommissionen bekraefte disse tal? Kan den i benaegtende fald indlede en eftersoegning af »sorte« fisk i Storbritannien og orientere Europa-Parlamentet om resultaterne af denne?

4. Er Kommissionen rede til at hjaelpe regeringen i Storbritannien med at imoedegaa det sorte fiskeri - navnlig paa baggrund af den succes, der er opnaaet i Nederlandene paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (5. december 1996)

1. Kommissionen er bekendt med det program, det aerede medlem naevner, og med reportagen, hvori det oplyses, at 25% af landingerne saelges uden om de officielle kanaler.

2. Kommissionen kan ikke bekraefte det tal, der i programmet er opgivet for maengden af fisk, som ikke registreres i overensstemmelse med EF-reglerne. Ifoelge de oplysninger, Kommissionen ligger inde med, kan der dog vaere tale om en ret betydelig maengde.

Det er da ogsaa Kommissionens opfattelse, at det anvendte kontrolsystem ikke er effektivt nok til at klare en situation, hvor fiskerikapaciteten langt overstiger de disponible fiskerimuligheder.

3. Hele spoergsmaalet om uregistrerede landinger i Det Forenede Kongeriges havne, navnlig i Skotland, er tidligere blevet undersoegt saavel af Kommissionen som af de nationale kontroltjenester (1994-1995) og fremhaevet i Kommissionens rapport om kontrollen med den faelles fiskeripolitik ((dok. KOM(96) 100 endelig udg. )).

4. I forbindelse med besoeg i Det Forenede Kongerige fortsaetter Kommissionen med at kontrollere de nationale kontrolmyndigheders indsats for at modvirke denne praksis.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2676/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Daemningen over Nestos-floden

Uden at der var undertegnet nogen faelles ministeriel beslutning om driftsbetingelserne for Thisauros-daemningen over Nestos-floden satte det graeske elektricitetsvaesen (DEI) den 15.9.1996 daemningen i drift og standsede vandets loeb mod flodens delta, som er et oekosystem af enestaaende betydning.

Under henvisning til at

- DEI foretog denne egenmaegtige handling, idet det lod haant om en beslutning fra amtsraadet i Kavala ifoelge hvilken det var forbudt at saette daemningen i drift, foerend man havde afsluttet og vurderet 3 undersoegelser af, hvorledes man kunne mindske foelgerne for omraadet af daemningens drift,

- at der sker overtraedelser af Graekenlands og Faellesskabets lovgivning og mere konkret af direktiv 79/409/EOEF ((EFT L 103 af 24.5.1979, s. 1. )), 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) og 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. ))

- at miljoeorganisationer har fordoemt denne egenraadige handling,

bedes Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at foretage saerlige undersoegelser med henblik paa en korrekt vurdering af det omtalte projekts virkninger paa Nestos-flodens oekosystem, samt hvilke yderligere foranstaltninger, den har til hensigt at traeffe, hvis det viser sig, at de ovenfornaevnte direktiver fortsat kraenkes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (29. november 1996)

Kommissionen er via en klage orienteret om de problemer, der er opstaaet i forbindelse med daemningen over floden Nestos.

Kommissionen erkender Nestos-omraadets store oekologiske betydning, idet dette af de graeske myndigheder er udpeget som saerligt beskyttet omraade i henhold til artikel 4 i Raadets direktiv 79/409/EOEF (om beskyttelse af vilde fugle), og det figurerer ligeledes blandt de foreslaaede omraader i det europaeiske Natura 2000-netvaerk under direktiv 92/43/EOEF (habitat-direktivet). Derfor foelger Kommissionen paa naermeste hold denne sag med stor opmaerksomhed.

Som led i behandlingen af ovennaevnte klage vil Kommissionen rette henvendelse til de graeske myndigheder og anmode dem om alle relevante oplysninger i denne sag, ligesom den inden for rammerne af sine befoejelser vil drage omsorg for, at faellesskabslovgivningen paa miljoeomraadet haandhaeves korrekt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2930/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) og Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Koldblodigt drab paa en graeskcypriot

For tredje gang i loebet af to maaneder er der blevet draebt en ubevaebnet graeskcypriotisk borger i Cypern.

Den 13. oktober faldt Petros Kakkoulis, der samlede snegle i naerheden af den britiske base i Dekelia, doed om efter at vaere blevet skudt af tyrkiske soldater.

Den graeskcypriotiske borger blev ramt af to skud i en afstand af 30 meter og fik derefter naadeskuddet fra naert hold, da han laa paa jorden.

Idet de tyrkiske besaettelsesstyrkers opfoersel kun kan sammenlignes med primaters, bedes Kommissionen besvare foelgende:

- Hvilke omgaaende og effektive foranstaltninger agter den at traeffe for endelig at rette det afgoerende slag mod den officielle tyrkiske stats terrorisme, som kommer til udtryk i Denktas' besaettelsesregimes dyriske opfoersel, som Tyrkiet stoetter?

- Hvornaar vil EU's regeringschefer endelig holde op med at forhandle med repraesentanten for besaettelsesstyret i Cypern, Denktas, samtidig med, at han giver ordrer til henrettelse af ubevaebnede borgere?

- Hvornaar vil det endelig blive besluttet at afbryde enhver forbindelse med det officielle Tyrkiet, indtil denne stat tilpasser sig de normer for god opfoersel, der kendetegner en civiliseret nation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (4. december 1996)

Kommissionen takker de aerede medlemmer for deres forespoergsel angaaende den nuvaerende situation paa Cypern og henviser til det irske formandskabs erklaering af 16. oktober 1996, i hvilken Den Europaeiske Union gav udtryk for sin staerke fordoemmelse af drabet paa Petros Kakkoulis og andre voldelige haendelser i de seneste maaneder.

I overensstemmelse med Raadets afgoerelse af 6. marts 1995 vil Kommissionen fortsaette sin tiltraedelsesforberedendepolitik over for Cypern og sin oplysningsvirksomhed over for den tyrkiskcypriotiske befolkningsgruppe i haabet om, at udsigten til tiltraedelse vil fremme indsatsen for at skabe en dialog mellem de to befolkningsgrupper paa oeen og loese cypernproblemet. I sine kontakter med de paagaeldende parter bliver Kommissionen ved med at understrege noedvendigheden af, at menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder overholdes. Denne politik vil forhaabentlig bidrage til at skabe et klima, hvor det er mindre sandsynligt, at der sker voldshandlinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2913/96 af Salvador Garriga Polledo (PPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie

Vil Kommissionen forklare sin forsikring om, at den nye markedsordning for olivenolie vil mindske muligheden for svig?

Hvilke mekanismer traeder i kraft inden for rammerne af den nye markedsordning, som oeger kontrollen med EU-stoetten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (17. december 1996)

Erfaringerne fra olivenoliesektoren viser, at der har vaeret omfattende bedrageri i forbindelse med forbrugsstoetten. Desuden har kontrolforanstaltningerne ikke i tilstraekkelig grad sikret beskyttelse af Faellesskabets finansielle interesser, isaer i forbindelse med produktionsstoetten. Import- og eksporttransaktioner har ogsaa vaeret saarbare overfor bedrageri. Dette er en af hovedaarsagerne til, at Kommissionen finder det noedvendigt at undersoege mulighederne for aendringer i den faelles markedsordning i denne sektor ((Forordning nr. 136/66/EOEF om oprettelse af en faelles markedsordning for fedtstoffer, EFT 172 af 30.9.1966. )), i overensstemmelse med dens arbejdsprogram for 1996. ((EFT L 282 af 26.9.1996. ))

Kommissionen har endnu ikke fremsat formelle forslag. Som angivet i dens svar paa de skriftlige forespoergsler nr. E-2684/96 og E-2685/96 fra José Luis Valverde Lopez og P-2946/96 Mihail Papayannakis ((EFT C 91 af 20.3.1997. )) skal de forskellige muligheder foerst droeftes med Parlamentet og Raadet. Kommissionen er derfor endnu ikke i stand til at sige, hvilke mekanismer der skal indfoeres for at styrke kontrollen og begraense bedrageriet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3308/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Italien?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3310/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Nederlandene?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2928/96 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: 16:9-handlingsplan for de enkelte tv-stationer og programkategorier

Kommissionen har skullet udarbejde en 16:9-handlingsplan. Kan Kommissionen oplyse, hvad resultatet af denne 16:9-handlingsplan har vaeret for de enkelte tv-stationer og programkategorier?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (20. november 1996)

Den stoerste forhindring for indfoerelse af bredskaerms-tv er adskillelsen mellem sektorerne for henholdsvis forbrugerelektronik og tv-spredning. Efter noget naer samme moenster som den onde cirkel i debatten om, om det var hoenen eller aegget, der kom foerst, har tv-stationerne hidtil afvist at indfoere bredskaermsformat, saa laenge de tilsvarende tv-modtagere ikke var i handelen i tilstraekkeligt stort omfang, mens omvendt fabrikanterne af modtagerudstyr har afvist at engagere sig i en storproduktion af modtagere, foerend de paagaeldende udsendelser er kommet i gang. Den foerste opgave som led i handlingsplanen har derfor vaeret at bryde den onde cirkel, idet man har tilbudt tv-stationerne og programproducenterne finansiel stoette til daekning af deres oegede driftsomkostninger i denne forbindelse. De paagaeldende tv-stationer har forpligtet sig til at udsende deres programmer i 56 648 timer i »bredskaerms«-standarderne, mens produktionen af programmer i dette format udgoer taet ved 20.000 timer. De naermere enkeltheder i fordelingen heraf paa de enkelte tv-kanaler fremgaar af et dokument, som vil blive tilstillet sendt direkte til det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat.

Handlingsplanen kan som helhed betragtes som en succes. Lang den overvejende del af de medvirkende parter anser i dag bredskaerms-tv for at vaere fremtidens fjernsynsformat. Alle de store virksomheder i tv-industrien har investeret betydelige summer i at tilpasse produktions- og senderstudierne hertil, og der er etableret nye produktionslinjer til fremstilling af tv-apparater. En vaesentlig del af de nye fjernsyns-modtagere, der i dag saelges, er allerede bredskaerms-tv, og salget af bredskaerms-tv-modtagere stiger med mellem 50 og 60 % om aaret. De medvirkende parter er, det vaere sig producenter, tv-stationer eller fabrikanter af tv-apparater, alle enige om at anerkende, at denne succes i vid udstraekning skyldes den finansielle stoette og tiltro ioevrigt, som Kommissionens engagement har givet.

Trods disse gode resultater og fremskridt er situationen fremdeles yderst usikker. Man regner med, at der ved handlingsplanens afslutning vil vaere installeret bredskaerms-tv i ca. én procent af alle hjem, hvilket er under den kritiske masse for at sikre fortsat vaekst.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3274/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det svenske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2972/96 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Anvendelse af kejsersnit som element i en aktiv avlspolitik vedroerende bestemte kvaegracer

I forskellige medlemsstater har regeringerne grebet ind og har begraenset brugen af kejsersnit som element i en aktiv avlspolitik vedroerende bestemte kvaegracer, bl.a. ud fra etiske overvejelser (f.eks. i Nederlandene). I andre medlemsstater er dette ikke tilfaeldet, hvilket vil kunne foere til illoyal konkurrence paa forskellige avlsomraader.

Mener Kommissionen, at denne politik virkelig skal overlades til medlemsstaterne, eller er faellesskabslovgivningen her mere paa sin plads, og vil politikken i de medlemsstater, der har begraenset brugen af kejsersnit, blive fulgt af alle medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. december 1996)

Kommissionen er klar over, at medlemsstaternes politik vedroerende kalvefoedsel ved kejsersnit paa flere omraader udviser forskelle.

Den har hidtil ikke foelt noget behov for at harmonisere de nationale bestemmelser angaaende denne praksis.

Faellesskabet har imidlertid godkendt, men endnu ikke ratificeret aendringsprotokollen til den europaeiske konvention om beskyttelse af dyr i landbruget, hvori det hedder: »Naturlige eller kunstige opdraetsmetoder, som foraarsager eller sandsynligvis vil foraarsage lidelse eller skade paa nogen af de involverede dyr, maa ikke anvendes«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2865/96 af James Nicholson (I-EDN) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Kapitalvindingsskat

Med hensyn til foelgende lande:

OEstrig, Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Graekenland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Irland, Spanien og Sverige bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Opkraeves der kapitalvindingsskat i landet (eller en afgift, der er baseret paa afhaendelse af aktiver)?

2. Hvordan beregnes denne skat?

3. Er der et dyrtidsreguleret loft for denne skat?

4. Hvad er skattetaksterne i de enkelte lande?

5. Hvad sker der i tilfaelde af kapitaltab?

6. Er der undtagelsesordninger? I givet fald hvilke? Hvilke virkninger har de for beregningen af de personlige skatter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (288. november 1996)

Kommissionen er for oejeblikket ved at behandle et lovforslag om kapitalvindingsskat af fortjenesten ved afhaendelse af fast ejendom og vaerdipapirer. Det vil med andre ord sige, at den ikke har afsluttet undersoegelsen vedroerende dette spoergsmaal. Den er derfor ikke i besiddelse af oplysninger, paa grundlag af hvilke man kan foretage en sammenligning mellem de forskellige skatteordninger, der paa dette omraade gaelder i de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3093/96 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (6. november 1996)

Om: Den europaeiske tekstil- og beklaedningssektor

Den portugisiske presse har for ganske nylig refereret, at der skulle foreligge et fortroligt dokument fra Kommissionen, hvori det skoennes, at 2 mio arbejdspladser inden for forskellige oekonomiske sektorer vil gaa tabt, herunder 600.000 arbejdspladser inden for den europaeiske tekstil- og beklaedningssektor.

Disse oplysninger er fremkommet paa baggrund af en pressemeddelelse fra en tidligere portugisisk udenrigsminister.

1. Kan Kommissionen bekraefte, at der foreligger et saadant dokument eller en saadan undersoegelse om den fremtidige beskaeftigelsessituation inden for forskellige oekonomiske sektorer, navnlig tekstilsektoren?

2. Kan Kommissionen i givet fald sende mig det paagaeldende dokument omgaaende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (10. december 1996)

1. Kommissionen forelagde i oktober 1995 en meddelelse om virkningerne af den internationale udvikling for Faellesskabets tekstil- og beklaedningssektor. I denne meddelelse er der opstillet nogle prognoser for udviklingen i beskaeftigelsen inden for denne sektor. Dette dokument ((Dok. nr. KOM(95) 447 endelig udg. )) tilgik Parlamentet den 16. oktober 1995.

2. Kommissionen kender ikke noget til et dokument eller en undersoegelse vedroerende fremtidsudsigterne for beskaeftigelsen i de forskellige erhvervssektorer.