SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0682/02

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE), Roger Helmer (PPE-DE)og Neil Parish (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2002)

Om: Mejeriselskaber

Kan Kommissionen forklare, hvorfor et mejeriselskab i Det Forenede Kongerige, der kun kontrollerede 37 % af markedet skulle opløses, når et mejeriselskab i Danmark har lov til at fungere, selv om det kontrollerer 85 % af det danske og svenske marked?

Blev beslutningen om at opløse mejeriselskabet i Det Forenede Kongerige truffet under indflydelse af Generaldirektoratet for Konkurrence?

Hvem har fastsat den nuværende grænse for markedskontrol af mælkeprodukter på 24,9 % i Det Forenede Kongerige?

Tror Kommissionen, at mælkeproducenterne i Det Forenede Kongerige deltager i konkurrencen på lige fod med deres europæiske konkurrenter?

Hvornår afsluttes kvotaordningen for mælk, og hvad om noget vil afløse den?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(12. april 2002)

Begge spørgsmål i forespørgslen vedrører beslutninger, der er truffet af de nationale konkurrencemyndigheder, som anvender konkurrencelovgivningen i de pågældende medlemsstater.

De to beslutninger vedrører forskellige spørgsmål:

- Den britiske beslutning blev ikke truffet på baggrund af selskabets struktur. Den vedrørte selskabets adfærd, der blev anset for at være til skade for offentlighedens interesse og medførte, at der blev truffet foranstaltninger for at afhjælpe denne situation.

- Den danske beslutning omhandlede derimod en undersøgelse af en fusion og medførte, at der blev pålagt den fusionerende enhed forpligtelser med hensyn til sin fremtidige adfærd.

Rapporten fra British Monopolies and Mergers Commission (MMC) fra juli 1999 konkluderede, at Milk Marque Limited Milk Marque overtrådte Fair Trading Act fra 1973 ved at udnytte en monopolagtig stilling på en måde, der er i strid med den offentlige interesse. MMC's undersøgelse viste, at Milk Marque i 1997/1998 tegnede sig for en markedsandel på 49,6 % af mælkeforsyningen i Storbritannien. På baggrund af undersøgelsen anbefalede MMC, at Milk Marque skulle opløses. Denne henstilling blev afvist af den daværende handelsminister, der i stedet forsøgte at gennemføre en reform af Milk Marques salgsprocedurer og iværksatte en bredere debat omkring Milk Marques fremtid(1). Milk Marque besluttede imidlertid at gennemføre en frivillig opsplitning i den efterfølgende periode, hvor der var iværksat midlertidige foranstaltninger på grund af selskabets adfærd.

I april 1999 godkendte de danske konkurrencemyndigheder fusionen mellem MD Foods og Kløver Mælk med forbehold af en række afhjælpningsforanstaltninger med hensyn til struktur og adfærd (vedrørende kunder og konkurrenter). Den danske konkurrencemyndighed besluttede, at disse foranstaltninger imødekom alle de konkurrencemæssige betænkeligheder, der opstod på grund af fusionen.

Repræsentanter for MMC mødtes og korresponderede med Generaldirektoratet (GD) for Konkurrence under undersøgelsen. Disse kontakter omhandlede diskussion af tekniske spørgsmål omkring det indbyrdes forhold mellem Fair Trading Act af 1973 og EU-lovgivningen, som beskrevet i pkt. 2.333-2 336 i MMC's rapport(2). Embedsmænd fra GD for Konkurrence og MMC drøftede også mulige konkurrencemæssige problemer på grund af Milk Marques adfærd.

I henhold til Fair Trading Act fra 1973 gennemføres der en undersøgelse, hvis en markedsandel i Det Forenede Kongerige overstiger 25 %. Denne tærskel gælder for analyser af fusioner og monopoler inden for alle sektorer (ikke blot mejerisektoren) kombinerede andele under denne tærskel giver normalt ikke anledning til undersøgelse i henhold til denne lovgivning (der er nogle undtagelser). I den britiske Competition Act fra 1998 anvendes forskellige tærskler for markedsandele ved undersøgelse af konkurrencebegrænsende aftaler og adfærd.

Kommissionen er ikke i den seneste tid blevet anmodet om at undersøge spørgsmål vedrørende konkurrence, f.eks. mellem malkekvægsbrugere i de forskellige medlemsstater. De to beslutninger, der hver især er truffet af nationale konkurrencemyndigheder, som anvender deres egen nationale lovgivning på konkurrenceområdet, og som er beskrevet i første halvdel af dette svar, blev truffet med hensyn til de specifikke konkurrencevilkår på det relevante hjemmemarked og de særlige problemer, der opstod på konkurrenceområdet.

Mælkekvoterne, der er offentliggjort i bilaget til Rådets forordning (EØF) nr. 3950/92 af 28. december 1992 om en tillægsafgift på mælk og mejeriprodukter(3), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 603/2001 af 28. marts 2001 om tilpasning af de samlede mængder, der er fastsat i artikel 3 i Rådets forordning (EØF) nr. 3950/92 om en tillægsafgift på mælk og mejeriprodukter(4), er fastsat indtil 2007/2008. I artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1256/1999 af 17. maj 1999 om ændring af forordning (EØF) nr. 3950/92(5) hedder det: På grundlag af en rapport fra Kommissionen foretager Rådet i 2003 en midtvejsrevision med henblik på at lade de nuværende kvotaordninger udløbe efter 2006.

Kommissionen har endnu ikke taget stilling til, hvorledes denne tekst skal fortolkes (afskaffelse af kvoterne eller afskaffelse af den nuværende ordning) eller til rapportens indhold, herunder især hvad der skal træde i stedet for kvoterne, hvis de bliver afskaffet. De øjeblikkelige planer går ud på at forelægge denne rapport i slutningen af juni 2002.

(1) Se pressemeddelse P/99/587 af 6. juli 1999 fra Department of Trade and Industry.

(2) Monopolies and Mergers Commission report of July 1999 Milk a report on the supply in Great Britain of raw cows' milk.

(3) EFT L 405 af 31.12.1992.

(4) EFT L 89 af 29.3.2001.

(5) EFT L 160 af 26.6.1999.