ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3589/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(13. december 2002)

Om: Særlige foranstaltninger, som Rådet har truffet for at forebygge og afbøde konsekvenserne af skibskatastrofer i den uhyre vigtige sejlkorridor, der passerer de galiciske kystområder

Hvilke særlige foranstaltninger har Rådet truffet for at forebygge og afbøde konsekvenserne af skibskatastrofer i den uhyre vigtige sejlkorridor, der passerer forbi de galiciske kystområder efter de gentagne tragiske ulykker, Galicien i de seneste år har været ramt af?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02 og E-3589/02, E-3625/02 og E-3761/02

(5. og 6. maj 2003)

Rådet henviser de ærede parlamentsmedlemmer til den erklæring vedrørende de berørte punkter under ét, som formandskabet fremsatte på Rådets vegne under Europa-Parlamentets mødeperiode i december 2002, samt til Rådets svar på spørgsmål H-833/02, H-839/02, H-847/02 og H-871/02 fra hhv. Josu Ortuondo Larrea, Manuel Medina Ortega, Camilo Nogueira Román og John Cushnahan i spørgetiden den 15. januar 2003 i Strasbourg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2507/02

af Georges Berthu (NI) til Kommissionen

(3. september 2002)

Om: Fremtidige regnskabsstandarder inden for forsikringssektoren

I en nylig artikel (30. april) i det franske tidsskrift Correspondance économique fremføres det, at de internationale regnskabsstandarder, som er udarbejdet for forsikringssektoren inden for rammerne af International Accounting Standard Board (IASB), kan føre til, at en virksomhed kan forelægge et årsresultat, der er lig den forventede værdiændring for kommende års forsikringskontrakter.

I adskillige lande, herunder Frankrig, anvendes der i dag en meget forsigtigere regel: for indeværende år registreres kun den rent faktisk opnåede indtjening; fremover tages mulige tab i betragtning, derimod ikke forventet indtjening.

De problemer, som store virksomheder for nylig har haft på børserne, viser, i hvor høj grad en umiddelbar inkorporering af forventede indtægter giver spillerum for hasarderede fortolkninger og i visse tilfælde endog for manipulationer.

Eftersom spørgsmålet fortsat drøftes i internationale fora, agter Kommissionen da her at gå ind for en forsigtig holdning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(15. oktober 2002)

Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder(1), der blev godkendt den 7. juni 2002, skal alle børsnoterede selskaber i Unionen udarbejde deres konsoliderede regnskaber i overensstemmelse med de godkendte internationale regnskabsstandarder (IAS) fra 2005. De internationale regnskabsstandarder er primært udviklet for at imødekomme regnskabsbrugere på kapitalmarkederne og reflekterer derfor hovedsagelig markedsaktørernes behov.

International Accounting Standards Board (IASB) har arbejdet med en standard for forsikringskontrakter siden 1997, og arbejdet er endnu ikke afsluttet. Et uformelt udkast til en tekst (Draft Statement of Principles) drøftes i øjeblikket i IASB. På basis af disse drøftelser er det endnu ikke klart, hvilken profitoverskudsindregningsmodel, der vil blive foreslået. Passende overskudsindregning, herunder spørgsmålet om Profit at inception, er en af nøgleelementerne i disse drøftelser.

Kommende forslag fra IASB behandles af European Financial Regulatory Advisory Group (EFRAG) og Kommissionen. Fremtidig behandling af dette spørgsmål inden for rammerne af IAS skal godkendes formelt, som fastsat i IAS-forordningen, inden det er bindende i Fællesskabet.

Medens hovedformålet med regnskaberne i henhold til IAS er at imødekomme markedsaktørernes behov, dvs. investorer og aktionærer, er formålet med tilsynsreglerne at sikre forsikringstagernes interesser. De kan være baseret på regnskabstal, men de kan være ændret af tilsynsmæssige hensyn. Tilsynsmyndighederne kan f.eks. stadig kræve, at et forsikringsselskab har en ekstra sikkerhedsmargen af tilsynsmæssige hensyn. Kommissionen har tidligere tilkendegivet at det forhold, at der tilsyneladende udvises en mindre grad af forsigtighed i forbindelse med regnskaberne, ikke bør resultere i mindre forsigtighed i tilsynsreglerne for de pågældende enheder.

(1) EFT L 243 af 11.9.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2873/02

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(7. oktober 2002)

Om: EU's økonomiske støtte til det palæstinensiske selvstyre

Gennem en årrække har EU ydet økonomiske bidrag til det palæstinensiske selvstyre med det formål at sætte styret i stand til at løse de opgaver, der påhviler det, og som har været anset som en forudsætning for en fredelig udvikling i regionen.

Der er i dagspressen fremkommet en række artikler, som hævder, at Yasser Arafat personligt har styret den væsentligste del af de støttemidler, der er tilgået selvstyret, og at han har tilegnet sig en stor del af disse midler til personligt brug. Europa-Parlamentet har bl.a. modtaget beretninger om store vanskeligheder ved at realisere et hospitalsprojekt i det palæstinensiske områder, finansieret af EU. Det oplyses jævnligt i den internationale presse, at selvstyrets virksomhed har været præget af korruption og manglende udførelse af de opgaver, der er finansieret af udenlandske støttemidler.

Det er ønskeligt at få klarlagt, hvor mange penge EU har bidraget til selvstyret med år for år. Det er videre afgørende at få oplyst, i hvilket omfang Kommissionen har kontrol med, at pengene er anvendt til de planlagte formål.

Vil Kommissionen fremlægge en sådan redegørelse for støttemidlernes størrelse og anvendelse og oplyse, om den anser det palæstinensiske selvstyre for at være i stand til at forvalte støttemidler efter de kriterier, der normalt gælder for EF-landenes bilaterale støttemidler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(18. november 2002)

EU har ydet mere end 1,6 mia. EUR i gavebistand og lån til palæstinenserne igennem perioden 1994 til september 2002. EU's finansielle bistand ydes i form af udviklingsbistandsprojekter, humanitær bistand (via Kontoret for Humanitær Bistand ECHO), budgetstøtte til De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Det Mellemste Østen (UNRWA) og direkte budgetstøtte til Den Palæstinensiske Myndighed (PA).

En oversigtstabel over EU's finansielle bistand til palæstinenserne siden indgåelsen af Oslo-aftalerne i 1993 er blevet sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Det ærede medlems opmærksomhed henledes desuden på resultatet af mødet den 4. november 2002 mellem repræsentanter for medlemmer af Europa-Parlamentet (COCOBU, COBU, AFET) og embedsmænd fra Kommissionen om EU's støtte til palæstinenserne. En række dokumenter om forvaltningen af EU's midler til palæstinenserne blev ved den lejlighed overrakt til medlemmerne af Europa-Parlamentet, bl.a. et dokument om IMF's rolle i forbindelse med den direkte budgetstøtte til Den Palæstinensiske Myndighed, som også vil blive sendt til Dem.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2603/02

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(18. september 2002)

Om: Uformelle pengeoverførselssystemer

Uden for det offentlige bankvæsen findes der de såkaldte uformelle pengeoverførselssystemer (f.eks. Hawala Banking), som først og fremmest anvendes til pengetransport mellem medlemmer af et etnisk samfund men også der, hvor der ikke findes officielle banker.

Kommissionen bedes i forbindelse med dette pengeoverførselssystem besvare følgende spørgsmål:

1. Findes der medlemsstater i EU, hvor det er illegalt at anvende dette system?

2. I hvilke af EU's medlemsstater kræves der anmeldelse eller registrering af disse pengeoverførselssystemer (som et led i pligten til anmeldelse som finansieringsinstitut eller lignende)?

3. I hvilke af EU's medlemsstater kræves der en tilladelse for disse systemer?

4. I hvilke af EU's medlemsstater kræves der tilsyn med disse systemer lige som ved kreditinstitutter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. oktober 2002)

Den Finansielle Aktionsgruppe vedrørende Hvidvaskning af Penge (FATF) vedtog 8 særlige rekommandationer (SR) om finansiering af terrorisme i oktober 2001(1). SR VI omhandler alternative overførselssystemer og opfordrer lande til at sikre, at der fastsættes krav om tilladelse eller registrering af alle pengeoverførselstjenester, inkl. de uformelle systemer eller netværk, og at undladelse af at opfylde kravene medfører passende sanktioner.

Situationen i medlemsstaterne med hensyn til gennemførelsen af ovennævnte rekommandation er som følger:

1. Kommissionen er ikke bekendt med, at det er illegalt at anvende sådanne systemer i nogen medlemsstat. Pengeoverførselssystemer, der ikke overholder kravet om tilladelse eller registrering, idømmes dog sanktioner i alle medlemsstater, bortset fra Finland, Grækenland og Irland. Disse tre lande har meddelt, at de har planer om at indføje bestemmelser herom i deres lovgivning.

2. I Østrig, Danmark, Finland, Italien, Sverige og Det Forenede Kongerige er der krav om registrering.

3. I Belgien, Frankrig, Tyskland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal og Spanien skal der foreligge en tilladelse.

Der er ikke i øjeblikket noget krav om registrering eller tilladelse i Grækenland eller Irland, men disse lande har meddelt, at de har lovgivningsplaner på dette område.

4. Aktiviteter i forbindelse med pengeoverførsler kræver banktilladelse i Frankrig og Tyskland.

(1) Teksten findes på www.fatf-gafi.org.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3403/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE),José Mendiluce Pereiro (PSE) og Daniel Cohn-Bendit (Verts/ALE) til Rådet

(29. november 2002)

Om: Den økologiske katastrofe forårsaget af lækagen i olietankskibet Prestige

Den 13. november var olietankskibet Prestige udsat for en meget alvorlig ulykke ud for de galiciske kyster.

Det deraf følgende og muligvis endnu ikke afsluttede udslip af olie har stillet Spanien og Europa over for en omfattende økologisk, social og økonomisk katastrofe.

Den Europæiske Union har på baggrund af tilsvarende forlis (Urquiola i 1976, Amoco Cádiz i 1978, Casón i 1987, Aegean Sea i 1992, Braer i 1993, Sea Empress i 1996 og Erika i 1999) vedtaget en lang række tekster på dette område. Alt synes imidlertid at tyde på, at den indførte kontrol med transport af olie til søs ikke sikrer en tilstrækkelig beskyttelse.

Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe på baggrund af denne katastrofe forårsaget af olietankeren Prestige, for så vidt angår sikkerheden til søs og råolieudslippets umiddelbare følger for miljøet, økonomien og det berørte samfund?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-3282/02, E-3403/02 og E-3438/02

(13. maj 2003)

Rådet minder de ærede parlamentsmedlemmer om, at det allerede på plenarmødet i december 2002 i Strasbourg samt under spørgetiden i januar 2003 har haft lejlighed til fuldt ud at gøre rede for sin holdning og hensigter med hensyn til transport af farlige stoffer ad søvejen.

Rådet skal derfor henlede parlamentsmedlemmernes opmærksomhed på de konklusioner, der blev vedtaget på samlingerne den 6. og 9. december 2002 samt konklusionerne fra Det Europæiske Råd i København den 12. og 13. december 2002.

Rådet har siden påbegyndt behandlingen af et forslag til forordning fra Kommissionen om fremrykning af tidsplanen for udfasningen af enkeltskrogede olietankskibe og forbud mod transport af svære olier i tankskibe med enkeltskrog i EU's havne.

Det erindrer desuden om, at Det Europæiske Råd har givet udtryk for sin tilfredshed med, at Kommissionen har iværksat en aktion for at imødegå de økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser af Prestiges forlis inden for rammerne af de nuværende finansielle overslag, og at den har til hensigt at undersøge behovet for nye specifikke foranstaltninger. I forbindelse hermed vil spørgsmålene om ansvar og sanktioner også blive taget op. Rådet agter at behandle disse spørgsmål på samlingen i marts 2003 på baggrund af en rapport fra Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3798/02

af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen

(7. januar 2003)

Om: Gennemførelsen af den tredje EF-støtteramme

Der er allerede gået tre år af gennemførelsesperioden for den tredje EF-støtteramme for Grækenland.

Hvorledes har Grækenland hidtil udnyttet de operationelle programmer under den nationale del af EF-støtterammen og de regionale programmer efter region?

Hvorledes har landet nærmere bestemt udnyttet programmerne for konkurrenceevnen, informationssamfundet og fiskeriet, programmet for modernisering af de græske jernbaner og den nationale del af Den Europæiske Socialfond?

Er Kommissionen tilfreds med de græske myndigheders gennemførelse af den tredje EF-støtteramme indtil nu? Hvad bør den græske regering efter Kommissionens opfattelse eventuelt gøre for at sikre en bedre gennemførelse af EF-støtterammen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(12. februar 2003)

Vi henviser til den tabel, der blev sendt direkte til det ærede parlamentsmedlem og Parlamentets Generalsekretariat. Tabellen indeholder nærmere oplysninger om, hvor langt man er nået med de nationale operationelle programmer og de regionale programmer inden for den tredje EF-støtteramme for Grækenland.

Kommissionens tilfredshed med gennemførelsen af såvel den tredje EF-støtteramme for Grækenland som de foranstaltninger, der ville kunne sikre en bedre gennemførelse, afhænger af resultaterne fra midtvejsevalueringen, der vil foreligge inden udgangen af 2003 i henhold til artikel 42 i forordningen om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1).

(1) Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3438/02

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Rådet

(2. december 2002)

Om: Katastrofen forårsaget af olietankskibet Prestige ud for de galiciske kyster

Den 13. november var olietankskibet Prestige med en last på 77 000 tons fuelolie udsat for et alvorligt uheld ud for de galiciske kyster, hvilket har forårsaget en katastrofe med uoverskuelige økologiske, økonomiske og sociale følger for Galicia, en region under mål 1, hvor fiskeriet tegner sig for over 10 % af BNP, og som er overordentlig afhængig af dette erhverv.

1. Agter Rådet at tage skridt til at yde særlig bistand for i så vid udstrækning som muligt at afhjælpe de forvoldte skader? Påtænker det at gøre brug af solidaritetsfonden, hvis Europa-Parlamentets plenarforsamling anmoder herom?

2. Kan Rådet bekræfte, at Prestige kom fra Estland og havde kurs mod Gibraltar?

3. Kan Rådet oplyse, om fartøjet opfyldte alle de lovmæssige krav for at kunne sejle i EU-farvande og anløbe europæiske havne?

4. Kan Rådet endvidere oplyse, om sammensætningen af den transporterede fuelolie opfyldte kravene i EU-bestemmelserne?

5. Mener Rådet ikke, at antallet og omfanget af ulykker som denne vil kunne mindskes gennem en strengere lovgivning og kontrol?

6. Er Rådet ikke enigt i, at disse forhold kræver en ændring af EU-lovgivningen med henblik på at fremskynde ikrafttrædelsesdatoen for kravet om bygning af dobbeltskrogede fartøjer?

7. Er der efter Rådets opfattelse ikke behov for at sikre, at transporten af farligt gods til søs foregår længere ude på havet, således at man undgår at ødelægge økosystemet i havet i regioner, der ligesom Galicia er meget afhængige af fiskeri?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-3282/02, E-3403/02 og E-3438/02

(13. maj 2003)

Rådet minder de ærede parlamentsmedlemmer om, at det allerede på plenarmødet i december 2002 i Strasbourg samt under spørgetiden i januar 2003 har haft lejlighed til fuldt ud at gøre rede for sin holdning og hensigter med hensyn til transport af farlige stoffer ad søvejen.

Rådet skal derfor henlede parlamentsmedlemmernes opmærksomhed på de konklusioner, der blev vedtaget på samlingerne den 6. og 9. december 2002 samt konklusionerne fra Det Europæiske Råd i København den 12. og 13. december 2002.

Rådet har siden påbegyndt behandlingen af et forslag til forordning fra Kommissionen om fremrykning af tidsplanen for udfasningen af enkeltskrogede olietankskibe og forbud mod transport af svære olier i tankskibe med enkeltskrog i EU's havne.

Det erindrer desuden om, at Det Europæiske Råd har givet udtryk for sin tilfredshed med, at Kommissionen har iværksat en aktion for at imødegå de økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser af Prestiges forlis inden for rammerne af de nuværende finansielle overslag, og at den har til hensigt at undersøge behovet for nye specifikke foranstaltninger. I forbindelse hermed vil spørgsmålene om ansvar og sanktioner også blive taget op. Rådet agter at behandle disse spørgsmål på samlingen i marts 2003 på baggrund af en rapport fra Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2256/02

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(24. juli 2002)

Om: Støtte til solcelle- og varmeenergi i Spanien

Det spanske Ministerium for Videnskab og Teknologi har for nyligt offentliggjort to beslutninger om regelgrundlaget for og bekendtgørelsen om støtte til solcelle- og varmeenergi inden for rammerne af planen til fremme af vedvarende energikilder (BOE 74).

Stk. 7 om støtteberettigede projekter indeholder en bestemmelse, som udelukker alle investeringer i anlæg til udnyttelse af solenergi (til varme og elektricitet), som foretages som følge af krav, der er fastsat i lovgivningsmæssige eller i forskriftsmæssige bestemmelser fastlagt af en hvilken som helst af de forskellige offentlige nationale og europæiske administrationer.

Denne bestemmelse kan imidlertid give anledning til forskelsbehandling i tilfælde af, at f.eks. en kommune ønsker at anvende en lokal Agenda 21-plan og udsteder regler om anvendelse af solenergianlæg. I denne situation udsættes eventuelle investorer i anlæg til ren energi for forskelsbehandling, da de ikke vil kunne få støtte i henhold til Videnskabs- og Teknologiministeriets to beslutninger. Dette kan betyde et modsætningsforhold mellem den politik, som EU ønsker at fremme og har vedtaget, og dens konkrete udmøntning i en medlemsstat, i dette tilfælde Spanien.

Der henvises til,

- at begge det spanske ministeriums beslutninger er baseret på retningslinjerne i hvidbogen om vedvarende energikilder

- at Den Europæiske Union i sit sjette rammeprogram resolut satser på fremme af alternative energikilder som instrument for bæredygtig udvikling

- at Den Europæiske Union i dag råder over en solid ramme for støtte til fremme af denne type energikilder (Altener, SAVE, programmet Intelligent Energi i Europa osv.).

- at Den Europæiske Unions medlemsstater har vist sig rede til at opfylde forpligtelserne fra Kyoto-protokollen først og fremmest gennem en fælles ratificering af den.

Mener Kommissionen ikke, at den nævnte bestemmelse i de to spanske beslutninger om solenergi er i klar modstrid med det ovenfor anførte, som er det, der afspejler den nuværende europæiske politik på området vedvarende energi?

På hvilken måde mener Kommissionen, at den nævnte udelukkelsesbestemmelse, der omhandler lovgivningsmæssige eller forskriftsmæssige bestemmelser fastsat af europæiske administrationer, kan virke som hindring for modtagelse af EU-støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. september 2002)

Kommissionen takker det ærede medlem for at have henledt dens opmærksomhed på de nyligt offentliggjorte beslutninger fra det spanske Ministerium for Videnskab og Teknologi om regelgrundlaget for støtte til solcelle- og varmeenergi.

På grundlag af det ærede medlems oplysninger er Kommissionen på nuværende tidspunkt ikke i stand til at vurdere, om den nylige spanske lovgivning giver anledning til forskelsbehandling i henhold til EU-retten. Kommissionen vil bede de spanske myndigheder om en nærmere redegørelse for sagen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3569/02

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Rådet

(12. december 2002)

Om: Situationen med hensyn til usikre atomkraftreaktorer i ansøgerlandene

Rådets arbejdsgruppe vedrørende nuklear sikkerhed er i færd med at vurdere sikkerheden på atomkraftværkerne i ansøgerlandene. Så sent som i sommeren 2001 offentliggjorde arbejdsgruppen en liste over en række sikkerhedsproblemer med f.eks. atomkraftværkerne i Temelin i Tjekkiet og i Paks i Ungarn.

Atomkraftværkerne i ansøgerlandene er blevet kritiseret for, at der ikke er sket særlig meget med hensyn til udviklingen af sikkerheden bortset fra at der er blevet sendt mange dokumenter fra hovedstæderne i ansøgerlandene til Bruxelles. Der er derimod efter sigende ikke sket nogen konkrete forbedringer af sikkerheden, og det er ikke blevet bevist, at atomkraftværkerne er sikre.

Kan Rådet redegøre for, hvad der vil ske med hensyn til arbejdet med forøgelse af sikkerheden på atomkraftværkerne i Temelin og Paks samt i øvrigt helt generelt i ansøgerlandene?

Svar

(13. maj 2003)

Rådet vil gerne minde om, at Gruppen vedrørende Nuklear Sikkerhed i maj 2001 forelagde en første rapport med en række sikkerhedsmæssige henstillinger til kandidatlandene, og på grundlag af de svar, den modtog fra landene, og deres tilsagn om at træffe de fornødne foranstaltninger udarbejdede den sin anden rapport i juni 2002. Det ærede parlamentsmedlem vil kunne konstatere, at antallet af henstillinger i den anden rapport er blevet reduceret ganske væsentligt, både for kandidatlandene i almindelighed og for de to lande, der er fremhævet i forespørgslen, nemlig Den Tjekkiske Republik og Ungarn. Alle disse lande har accepteret og taget hensyn til alle de henstillinger, som Gruppen vedrørende Nuklear Sikkerhed fremsatte i sin første rapport og har lovet at gøre en indsats for at løse de udestående problemer og spørgsmål. De undersøgelser, der gik forud for disse to rapporter vedrørte ikke kandidatlandenes nationale myndigheders kompetencer. Der er ikke tale om kontrol som finder sted inden for rammerne af en normal godkendelsesprocedure, men om en evaluering, således som den normalt foretages af eksperter.

Hvad angår nærmere oplysninger kan Rådet anbefale det ærede parlamentsmedlem at læse de regelmæssige evalueringsrapporter, som Kommissionen udarbejder, og hvori der tages behørigt hensyn til de omtalte rapporter og kandidatlandenes gennemførelse af sikkerhedshenstillinger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3718/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Tuvalu

Kan Kommissionen i forbindelse med Tuvalu oplyse, hvilke projekter der er blevet finansieret over EU-budgettet i år 2000?

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor støtte der i alt er blevet ydet til Tuvalu i år 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.