ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1964/97 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Import af frosne spurve fra Kina til Den Europaeiske Union

Den 28.1.1997 konfiskerede en toldkontrolloer i Antwerpen havn en container, der skulle transporteres til Nederlandene pr. lastbil. Indhold: i alt 1.236.000 plukkede og frosne spurve til en vaerdi af 3.300.700 BF. Hverken handel med eller import eller eksport af skovspurve (passer montanus) er tilladt. Alligevel importeres der hvert aar alene til Belgien omkring 6.000.000 eksemplarer af denne art. Belgien tjener for det meste som transitland. Hovedaftagere af de frosne fugle er Italien, Spanien og Portugal, hvor disse fugle handles dyrt som delikatesse og tilbydes paa restauranter.

1. Er Kommissionen bekendt med denne sag hhv. med den overordnede problematik vedroerende import af spurve fra Kina til EU, og navnlig til Belgien?

a) Hvad har Kommissionen i bekraeftende fald hidtil gjort, og hvad paataenker den at goere, for at hindre denne handel?

b) Hvilke skridt vil Kommissionen i benaegtende fald tage for at goere sig bekendt med ovennaevnte problematik?

2. Mener Kommissionen, at problematikken vedroerende import af arter, der er beskyttet i EU, i tilstraekkelig grad er belyst i Domstolens praksis?

3. Hvilke forpligtelser til at handle udleder Kommissionen i bekraeftende fald heraf for sig selv og for medlemsstaternes regeringer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. august 1997)

1. Kommissionen kender intet til denne sag, ligesom den heller aldrig har faaet forelagt det problem, det aerede medlem har bragt paa bane. Hvorom alting er, saa er det i et saadant tilfaelde udelukkende de nationale myndigheder, som er kompetente med hensyn til graensekontrollen, saadan som faellesskabsretten er i dag.

2. og 3. I en dom af 8. februar 1996 ((Sag nr. C-202/94, Godefridus van der Feesten, 1996-samlingen, s. I-355. )) har Domstolen praeciseret, at Raadets direktiv 79/409/EOEF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1, et direktiv, som senest er blevet aendret ved Raadets direktiv 94/24/EF af 8. juni 1994 (EFT L 164 af 30.6.1994, s. 9). )) ogsaa gaelder underarter af fugle, som i vild tilstand har deres naturlige levested uden for Faellesskabets territorium, saafremt den paagaeldende art, hvorunder denne hoerer, eller andre underarter af samme art har deres naturlige ophold i vild tilstand paa medlemsstaternes omraade.

Denne dom vedroerer ikke direkte import fra tredjelande, og saa vidt det er Kommissionen bekendt, har Domstolen endnu ikke haft lejlighed til at traeffe afgoerelse i sager, som involverer denne form for import.

Denne problematik boer i oevrigt ligeledes undersoeges i henseende til de relevante bestemmelser inden for international handelsret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1564/97 af Leen van der Waal (I-EDN) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Resultaterne fra det tredje rammeprogram

1. Hvor stort et beloeb er der inden for rammerne af det tredje rammeprogram ydet til forskning paa transportomraadet?

2. Hor stor en del af disse midler er anvendt til forskning i transport ad de indre vandveje?

3. Hvilke resultater har anvendelsen af disse under punkt 2 naevnte midler foert til, hvor er disse resultater taget i anvendelse af den paagaeldende sektor og hvilke besparelser medfoerer de for sektoren?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (17. juni 1997)

1. I det tredje rammeprogram indgik transportaspektet i to forskellige saerprogrammer, nemlig Drive II og Brite-Euram. De paagaeldende programmer havde et ret snaevert sigte, idet de bl.a. vedroerte telematik inden for vejtransport og aeronautik. Der var ikke afsat midler til forskning i transport ad indre vandveje. I det fjerde rammeprogram indgaar for foerste gang et omfattende saerprogram paa transportomraadet, hvortil der er afsat et samlet budget paa 256 mio. ECU.

2. Af de 256 mio. ECU er 19 % (49 mio. ECU) afsat til forskning og udvikling inden for skibstransport, der omfatter soetransport og transport ad indre vandveje.

Efter foerste og anden indkaldelse af forslag er fire forskningsprojekter og en samordnet aktion udvalgt til finansiering inden for transport ad indre vandveje. Den samordnede aktion vedroerer et forum af repraesentanter for medlemsstaterne og delegerede fra europaeiske transportorganisationer, der skal etablere et europaeisk netvaerk af beroerte parter, undersoege, hvorledes europaeiske virksomheder kan bringes paa forkant med udviklingen, definere faelleseuropaeiske brugerkrav og metoder samt identificere fremtidige FTU-behov. Faellesskabets bidrag til disse projekter andrager 2,4 mio. ECU.

Den tredje og sidste indkaldelse af forslag afsluttedes den 17. marts 1997. Vurderingen og udvaelgelsen af projekter er stadig i gang. Oplysninger om resultaterne heraf vil foreligge i loebet af 1997.

3. Projekterne har en gennemsnitlig loebetid paa to aar, hvilket betyder, at de alle stadig er i gang. De endelige resultater af gennemfoerelsen foreligger saaledes endnu ikke. Dette indebaerer ogsaa, at der paa det nuvaerende stadium endnu ikke er foretaget en evaluering af de oekonomiske virkninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2179/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Paavisningsmetoder

1. Skal der ogsaa anvendes indirekte paavisningsmetoder, hvormed der for de genetisk modificerede sorters vedkommende kan konstateres karakteristiske aendringer (f.eks. aendret fedtsyrestruktur i olie fra genetisk modificerede sojaboenner)?

2. Vil oplysninger om saadanne betegnende aendringer blive registreret og indsamlet for at kunne tjene som alternative paavisningsmuligheder for kontrolinstanserne?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2314/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. EU-støtte til kvægeksport til Mellemøsten



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0125



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2314/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (3. juli 1997) Om: EU-stoette til kvaegeksport til Mellemoesten Vil Kommissionen forelaegge detaljerede oplysninger om stoette til kvaegeksport til Mellemoesten, herunder oplysninger vedroerende kvaegets oprindelsesland og stoerrelsen af den udbetalte stoette? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. juli 1997) Detaljer vedroerende stoetten til kvaegeksport findes i Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1701/97 fra Ulf Holm ((Se side 37. )). De vigtigste eksportoerer af levende dyr er Tyskland, Frankrig og Irland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1673/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Atac-depotet paa Piazza Bainsizza i Rom

Paa Piazza Bainsizza i Rom, i det folkerige kvarter »Prati«, ligger der et stort depot, der anvendes som remise for Atac's busser (Atac: Roms kommunale transportselskab). Dette depot anvendes til natparkering af busserne og klargoering af dem. Derfor er faerdslen af offentlige transportmidler af betydelig stoerrelse saerdeles intens i omraadet, der bl.a. er meget taet befolket.

Foelgelig er koncentrationen af forurenende emissioner, vibrationer og stoej i omraadet omkring depotet absolut utaaleligt for de lokale borgere, som allerede har indgivet diverse protester til Roms kommunale forvaltning uden dog at faa noget svar.

Kommissionen bedes oplyse:

1. om der findes nogen EU-bestemmelser vedroerende den hoejeste maengde af luftformige forurenende emissioner i byomraader, og om den ovenfor beskrevne situation er en overtraedelse heraf;

2. om der findes en EU-bestemmelse om det hoejeste niveau for tilladt stoejforurening i byomraader, og om den ovenfor beskrevne situation er en overtraedelse heraf;

3. dersom der ikke eksisterer nogen bestemmelser herom, hvad er da Kommissionens mening om beskyttelsen af livskvaliteten for indbyggerne i de store hovedstaeder, og hvilke faellesskabsretlige foranstaltninger agter Kommissionen at foretage sig med henblik paa fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (9. juli 1997)

1. Direktiv 88/77/EOEF ((EFT L 36 af 9.2.1988. )) fastsaetter graensevaerdier for emissionen af kvaelstofoxider og partikler fra dieseldrevne tunge erhvervskoeretoejer. Disse emissionsgraenser har betydning for luftkvaliteten baade i byerne og uden for disse.

2. Der findes ikke paa nuvaerende tidspunkt europaeiske standarder for maksimalt stoejniveau i byerne.

3. Hvad angaar livskvaliteten i byomraader og navnlig problemerne med luftforurening, vil Kommissionen i aar, paa grundlag af direktiv 76/62/EOEF om vurdering og styring af luftkvaliteten ((EFT L 296 af 21.11.1996. )), foreslaa nye luftkvalitetsmaalsaetninger for svovldioxid, kvaelstofoxider, partikler og bly. Medlemsstaterne skal overholde maalsaetningerne (graensevaerdier) paa hele deres territorium. De nye forslag skal ogsaa omfatte en raekke noejagtige kriterier for maaling af koncentrationerne af disse forskellige stoffer.

Med hensyn til stoejproblematikken vil Kommissionen ligeledes i aar, i forlaengelse af offentliggoerelsen af groenbogen om den fremtidige politik paa dette omraade ((Dok. KOM(96) 540. )) og debatten om denne groenbog, opstille retningslinjer for bekaempelsen af stoejgener.

Endelig vedtog Kommissionen den 18. juni 1996 en strategi til mindskelse af forureningen fra biler. I denne strategi understreges det, at baade Faellesskabet og de nationale og lokale myndigheder har ansvaret for at mindske luftforureningen. Strategien omfatter ligeledes nye normer for mindskelse af forurenende emissioner fra biler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2199/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Registrering af data vedrørende Novel Food-produkter



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2199/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Registrering af data vedroerende Novel Food-produkter Hvilke myndigheder har ansvaret for databaseregistrering af samtlige produkter, der i henhold til Novel Food-forordningen er godkendt eller anmeldt? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1463/97 af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen (28. april 1997)

Om: SOCRATES-programmet

Ifoelge medlem af Kommissionen, Edith Cresson, er SOCRATES-programmet vaesentligt for undervisningen og uddannelsen af de unge i Europa, og det har ogsaa vist sig at vaere en meget stor succes.

Kommissionen bedes oplyse antallet af unge, der har nydt godt af programmets fordele fordelt efter nationalitet samt antallet af anmodninger - ligeledes fordelt efter nationalitet - der ikke har kunnet imoedekommes.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (11. juni 1997)

Socrates, Faellesskabets handlingsprogram paa uddannelsesomraadet, som blev godkendt den 14. marts 1995, henvender sig til unge, isaer i form af aktioner til fremme af mobilitet (stipendier) eller deltagelse i projekter inden for rammerne af partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner.

Det skema, der oversendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat, indeholder oplysninger om antallet af unge, der har deltaget i disse aktioner i 1995 og 1996. Visse af disse data er stadig foreloebige.

For saa vidt angaar den videregaaende uddannelse (Socrates/Erasmus), tildeles der mobilitetsstipendier i medlemsstaterne til studenter, der oensker at gennemfoere studieperioder i udlandet. Endvidere giver samarbejdsaktioner etableret inden for rammerne af programmet studenter, der ikke har modtaget et stipendium, mulighed for ligeledes at nyde godt af mobiliteten.

Unge, der deltager i skoleudvekslinger inden for rammerne af faelles uddannelsesprojekter, deltager i aktionerne til fremme af sprogindlaering (Socrates/Lingua).

For saa vidt angaar partnerskaber mellem skoler (Socrates/Comenius) viser tabellen, hvor mange skoler der deltog i partnerskaber i 1995 og 1996. Antallet af elever, der faktisk deltog i projekter gennemfoert inden for rammerne af partnerskaber, kan uddrages ved et skoen med udgangspunkt i antallet af klasser, der i gennemsnit har deltaget fra hver skole.

Generelt sagt kan det skoennes, at ansoegningerne om deltagelse i mobilitetsaktioner inden for rammerne af Socrates-programmet overstiger antallet af disponible pladser med 35 - 40%.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1694/97 af Philippe Monfils (ELDR) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Foranstaltninger til bekaempelse af vold mod boern, unge og kvinder

Hvilke konkrete foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at beskytte boern, efter at Europa-Parlamentet har vedtaget budgetkonto B3-4109?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (8. juli 1997)

Kommissionen har igangsat Daphne-initiativet for at udnytte budgetkonto B3-4109. En raekke ikke-statslige og frivillige organisationer er blevet opfordret til at fremsaette forslag til projekter med henblik paa at bekaempe vold mod og seksuel udnyttelse af boern, unge og kvinder. Den foerste sending ansoegninger var klar til afsendelse til Kommissionen foer 30. juni 1997 og anden sending forventes sendt foer 15. september 1997.

Kommissionen stoetter tiltag, der fremmer det arbejde, der allerede er i gang paa nationalt plan. Tiltagene boer som en regel omfatte mindst to medlemsstater og fremme udveksling af viden om de bedste metoder. De boer omfatte uddannelse, stoette til netvaerk af ikke-statslige organisationer, stoette til forsoegsprojekter, analyser, forskning og information samt samarbejde mellem de ikke-statslige organisationer og de offentlige myndigheder.

Daphne-programmet supplerer STOP-programmet, der hovedsagelig stoettede fagfolk inden for det offentlige, der er ansvarlige for dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2032/97 af Jesús CABEZÓN ALONSO , Juan COLINO SALAMANCA til Kommissionen. Overgreb på spanske varer i Frankrig



EF-Tidende nr. C 045 af 10/02/1998 s. 0145



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2032/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (13. juni 1997) Om: Overgreb paa spanske varer i Frankrig Har Kommissionen paa baggrund af franske landmaends overgreb rettet mod frugt og groensager fra Spanien i maj 1997 besluttet at klage, protestere, anvende sanktioner over for eller indklage den franske regering for dens vedholdende passive holdning, som medfoerer, at den frie bevaegelighed for personer og varer fra EU indskraenkes paa dens omraade? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. juni 1997) De aerede medlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-1992/97 fra José Manuel García-Margallo y Marfil ((Se side 137. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1692/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Dage til ud- og hjemsejlads, som beregnes som effektive havdage

Den nuvaerende faellesskabslovgivning medfoerer, at de dage, som anvendes til sejlads til og fra de forskellige fiskepladser, beregnes som havdage, hvilket betyder et stort reelt tab af muligheder for effektivt fiskeri. F.eks. anvender de spanske fartoejer, som driver erhvervsfiskeri i omraade VII (jaevnfoer Det Internationale Havundersoegelsesraad) gennemsnitligt tre dage til ud- og hjemsejlads, hvilket betyder tre forspildte licensdage pr. rejse.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for omgaaende at loese dette uretfaerdige og alvorlige problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (17. juni 1997)

Bestemmelserne vedroerende fiskeriindsats findes i Raadets forordning (EF) nr. 685/95 af 27. marts 1995 ((EFT L 71 af 31.3.1995. )). De har til formaal at bevare balancen i ressourcerne i de forskellige fiskerizoner ved at garantere, at den samlede fiskeriindsats ikke vil blive foroeget eller endog vil blive formindsket, hvis ressourcernes udvikling noedvendiggoer det.

Fiskeriindsatsen defineres for et fartoej som produktet af dets kapacitet og dets aktivitet og udtrykkes i »kilowatt x antal dage i zonen«.

Den tid, et fartoej bruger til at sejle til en zone, der er omfattet af bestemmelserne vedroerende fiskeriindsats, indgaar saaledes ikke i beregningen af denne indsats. Der tages kun hensyn til det samlede antal dage, der er tilbragt i zonen, uafhaengigt af den faktiske varighed af fiskeriaktiviteterne i denne zone.

Til orientering kan oplyses, at det er medlemsstaterne, der for hvert fiskeri har evalueret omfanget af fiskeriindsatsen og givet Kommissionen meddelelse herom. Disse evalueringer blev offentliggjort i Raadets forordning (EF) nr. 2027/95 af 15. juni 1995. ((EFT L 199 af 24.8.1995. ))
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1639/97 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: Continuous enrichment monitoring

En af de mulighederne for at kontrollere spaltemateriale er »continuous enrichment monitoring«.

1. Hvorledes evaluerer Kommissionen de kontrolmuligheder, denne metode giver?

2. I hvilke europaeiske anlaeg anvendes denne metode?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (9. juli 1997)

1. Et af formaalene med at foere sikkerhedskontrol med berigningsanlaeg er at opdage eventuelt hoejt beriget uran, som ikke er blevet anmeldt. Et middel, hvormed dette formaal kan opfyldes, er den saakaldte kontinuerlige berigningsmonitor (continuous enrichment monitor - CEMO), der blev udviklet af Det Forenede Kongerige i forbindelse med Det Forenede Kongeriges og Den Internationale Atomenergi Organisations (IAEA)'s stoetteprogram og installeret paa centrifugeberigningsanlaegget i Capenhurst.

Euratom's syn paa den tekniske metode blev givet i svaret paa mundtlig forespoergsel H-370/97 fra hr. Smith paa Parlamentets plenarforsamling den 13. maj 1997. Der er blevet paavist en raekke problemer, som stadig er under behandling. Euratom foretraekker derfor at fortsaette sine afproevninger i Capenhurst for at faa flere erfaringer. Samtidig undersoeger Euroatom (sammen med IAEA) andre nye fremgangsmaader (hoejtydende sporanalyse eller miljproeveudtagning) for at finde frem til den bedste loesning.

2. Af disse grunde afproeves CEMO for tiden kun paa et anlaeg, nemlig Capenhurst.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1913/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: XXV beretning om konkurrencepolitikken

Der henvises til »XXV beretning om konkurrencepolitikken (1995)« (KOM(96)0126) og til »udkast til Kommissionens meddelelse om samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaternes konkurrencemyndigheder ved behandling af sager, der henhoerer under EF-traktatens artikel 85 og 86« ((EFT C 262 af 10.9.1996, s. 5. )).

I forbindelse med en behandling af spoergsmaalet vedroerende et selvstaendigt europaeisk agentur anmodes Kommissionen om at praecisere, om dens befoejelser kun vedroerer »koncentrationer« eller ogsaa artikel 85 og 86 eller endog artikel 90 ff.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (1. juli 1997)

Kommissionen har altid vaeret imod oprettelsen af et uafhaengigt europaeisk agentur.

Endvidere indeholder Amsterdam-traktaten ingen henvisninger til en eventuel oprettelse af et saadant uafhaengigt konkurrenceagentur.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0595/97 af Antoine-François Bernardini (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Raffinering og distribution af olieprodukter i Frankrig

Personalet ved Esso-raffinaderiet i kommunen Fos-Sur-Mer har henledt min opmaerksomhed paa situationen omkring raffinering og distribution af olieprodukter i Frankrig. De mener, at flere foranstaltninger, som de franske offentlige myndigheder har truffet, og som truer deres erhverv og arbejdspladser, er ulovlige.

Til disse foranstaltninger hoerer:

- de store distributionsleds »slagtilbud«, der fordrejer konkurrencen

- en beskatning, der fremmer dieselfremstillingen i overdreven grad

- en betydelig afgift paa den franske olie-efterforskning med en produktionsnedgang til foelge.

Kan Europa-Kommissionen traeffe afgoerelse om, hvorvidt disse foranstaltninger er lovlige i henseende til EU-retten?

Hvilke foranstaltninger kan der i bekraeftende fald traeffes over for de franske offentlige myndigheder?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (23. juni 1997)

Kommissionen har, siden den afgav svar den 2. april 1997 ((EFT C 217 af 17.7.1997, s. 216. )), forsoegt at indhente yderligere oplysninger hos klagerne for at kunne besvare spoergsmaalet om raffinering og distribution af olieprodukter i Frankrig. Da Kommissionen imidlertid ikke har faaet saadanne oplysninger, er det ikke muligt at tage stilling i sagen. Kommissionen ville kunne undersoege sagen, hvis de klagende indgav praecise oplysninger om situationen.