SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3102/00

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(26. september 2000)

Om: Fiskeriaftale mellem EU og Grønland

Den 14. september 2000 afsluttede Kommissionen forhandlingerne om en ny fiskeriaftale med Grønland, ifølge hvilken EU skal betale 42,82 mio. årligt for perioden 2000-2006. I denne aftale, som endnu ikke er blevet vedtaget af Rådet, er betalingen ikke blevet delt i to dele, nemlig dels betaling for fiskerirettigheder og dels udviklingsstøtte, til trods for at Kommissionen selv havde lovet, at der i aftalen skulle skelnes mellem disse to begreber, således at der ifølge Kommissionens egen erklæring skulle betales 28 millioner af det samlede beløb for fiskerirettigheder og resten til udviklingsstøtte.

Et af de stridsspørgsmål, som den gældende fiskeriaftale med Grønland giver anledning til, er den lave reelle udnyttelsesgrad af de kvoter, som EU har fået, og den kendsgerning at bestemte fiskerflåder fra lande, som er interesserede i at udnytte dem, forhindres i det af den nuværende fordeling, som begunstiger visse lande, der i praksis ikke udnytter dem. Det ville være rimeligt, at disse fiskerimuligheder, der betales med EU-midler, kunne udnyttes af de fiskeflåder, som er interesseret i det, og som i øjeblikket har adgangsforbud til denne fiskeplads.

Et andet spørgsmål, som kan blive genstand for diskussion, er den manglende udvikling af forsøgsfiskeri med henblik på at undersøge, om der findes nye ressourcer og få kendskab til nye fiskerimuligheder, samt at de skibsejere, der nyder godt af kvoterne, ikke bidrager til betaling for aftalen, sådan som det er tilfældet med de fleste aftaler, der er indgået af Fællesskabet.

Hvordan vurderer Kommissionen gennemførelse, udvikling og udnyttelse af den tredje protokol, som udløber den 31. december?

Har Kommissionen i den nye aftale indført princippet om samfinansiering, således at de EU-skibsejere, der nyder godt af aftalen, skal betale en afgift? Hvis det ikke er tilfældet, hvad baserer Kommissionen da denne forskelsbehandling på?

Indgår det i den nye aftale, at forsøgsfiskeriet skal udvikles i højre grad? Har Kommissionen bedt om at få indføjet en mekanisme til fordeling af uudnyttede fiskerimuligheder med henblik på at udnytte disse muligheder maksimalt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. oktober 2000)

Kommissionens tjenestegrene har lavet et arbejdsdokument, der giver en teknisk evaluering af fiskeriaftalen mellem EU og Grønland. Dette dokument sendes direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.

I den fjerde protokol er der indsat en artikel om forsøgsfiskeri (artikel 9). Begge parter forpligter sig til at fremme forsøgsfiskeri, navnlig efter dybhavsarter, stor grønlandsk krabbe og tiarmet blæksprutte.

Den interne fordeling mellem medlemsstaterne af de fiskerimuligheder, som aftalen giver, er ikke noget, der skal forhandles om med tredjelandet, idet det er et indre EU-anliggende.

Hvad angår fordelingen af fiskerimuligheder, afgav Kommissionen og Rådet følgende erklæring i forbindelse med drøftelserne om forhandlingsdirektiverne for den fjerde protokol til fiskeriaftalen med Grønland: Rådet og Kommissionen vil overveje, hvordan fiskerimulighederne eventuelt kan udnyttes bedre, uden at det går ud over princippet om relativ stabilitet. Medlemsstaterne opfordres til under behørig hensyntagen til behovet for bæredygtigt fiskeri og efter princippet om relativ stabilitet at overveje muligheden af at overføre uudnyttede eller underudnyttede kvoter til andre medlemsstater.