ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3670/98

af Gerhard Hager (NI) til Raadet

(4. december 1998)

Om: EU-tjenestemaendenes rejsegodtgoerelser

I henhold til presseoplysninger er der planer om at forhoeje EU-tjenestemaendenes rejsegodtgoerelser med op til 30 %.

1. Har man virkelig noget saadanne hensigter?

2. Hvorledes begrundes denne forhoejelse?

3. Hvilken konkret form skal denne forhoejelse antage?

4. Hvilke tillaegsomkostninger vil dette indebaere for EU's budget?

Svar

(22.-23. februar 1999)

1. Raadet bekraefter, at forslaget til Raadets forordning(1) (EF,EKSF, Euratom) om tilpasning af de rejsedagpengesatser, der er gaeldende for tjenesterejser inden for EU-medlemsstaternes europaeiske omraade i henhold til artikel 13 i bilag VII til vedtaegten for tjenestemaend ved De Europaeiske Faellesskaber paa indevaerende tidspunkt behandles i Raadets kompetente instanser.

Som anfoert i begrundelsen ligger dette forslag i forlaengelse af det forslag til forordning om tilpasning af de rejsedagpengesatser, der er gaeldende for tjenesterejser inden for EU-medlemsstaternes europaeiske omraade i henhold til artikel 13 i bilag VII til vedtaegten for tjenestemaend ved De Europaeiske Faellesskaber og fastsaettelse af en procedure for aarlig tilpasning af disse satser, som Kommissionen forelagde den 23. september 1996(2), og som Europa-Parlamentet afgav udtalelse om den 12. marts 1997(3).

2. I begrundelsen for Kommissionens forslag redegoeres der ligeledes for denne tilpasning, og det anfoeres navnlig, at de nuvaerende godtgoerelser blev vedtaget af Raadet den 22. juli 1991 (forordning nr. 2232/91 af 22.7.1991), efter en undersoegelse af niveauet for hotel- og restaurationspriser.

Eftersom de paagaeldende satser er af aeldre dato, svarer de ikke laengere til de nuvaerende oekonomiske forhold, og de opfylder ikke laengere deres maalsaetning. Det forekommer derfor noedvendigt omgaaende at tilpasse satserne for rejsedagpenge og beloebene for godtgoerelse af hoteludgifter for tjenesterejser inden for medlemsstaterne [...].

3. Dagpengesatserne for tjenesterejser fremgaar af tabellen i artikel 1 i forslaget.

4. Det kan som svar paa punkt 4 i det aerede medlems spoergsmaal oplyses, at de budgetmaessige foelger af forslaget ifoelge finansieringsoversigten anslaas til 9,8 mio ECU.

(1) Fremsendt af Kommissionen den 17. juli 1998 (KOM(98) 455 endelig udg., ikke offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende).

(2) KOM(96) 451 endelig udg., EFT C 349 af 20.11.1996, s. 8; aendret forslag af 31.7.1997 (KOM(97) 429 endelig udg., EFT C 277 af 12.9.1997, s. 4.

(3) EFT C 115 af 14.4.1997, s. 77.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3415/98 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Levertransplantation



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0081



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3415/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. november 1998) Om: Levertransplantation Er Kommissionen i besiddelse af oplysninger om udbredelsen af levertransplantationer i de enkelte medlemsstater? Finder Kommissionen ikke, at den i betragtning af disse indgrebs vigtighed og den fortsatte stigning i antallet af dem boer foranstalte undersoegelser og fastsaette regler og initiativer, der er ens for alle?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2449/98

af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Afstanden mellem beboelseskvarterer og bedrifter med husdyravl

Udviklingen inden for intensiv husdyravl med omfattende moderniseringsbestraebelser og tilpasning til faellesskabsbestemmelserne, har i alle EU-lande medfoert, at bedrifterne med husdyravl befinder sig meget taet paa beboelsesomraaderne.

Der er derfor udarbejdet bestemmelser om forholdet mellem disse aktiviteter og beboelse.

Finder Kommissionen, at de gaeldende bestemmelser om bedrifter med husdyravl er tilstraekkelige til at sikre, at disse kan fungere sammen med beboelsesomraaderne?

Hvilke bestemmelser om drift af saadanne landbrug i naerheden af beboelsesomraader findes der i de forskellige EU-lande?

Har Kommissionen overvejet muligheden af at udarbejde bestemmelser om forholdet mellem disse to former for arealudnyttelse (boliger og husdyrhold) i hele Den Europaeiske Union?

Svar afgivet af Franz Fischler paa Kommissionens vegne

(15. oktober 1998)

Det er op til medlemsstaterne og de lokale myndigheder at traeffe beslutning om, hvor taet intensiv husdyravl maa vaere paa beboelsesomraader. Kommissionen ligger ikke inde med oplysninger om medlemsstaternes bestemmelser paa dette omraade.

Der findes imidlertid visse faellesskabsregler, som kan vaere af betydning for intensiv husdyrhold:

- Raadets direktiv 91/676/EOEF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening foraarsaget af nitrater, der stammer fra landbruget(1), indeholder restriktioner for intensiviteten af husdyrhold, naar dette medfoerer en trussel for kvaliteten af overflade- eller drikkevandet

- I Raadets direktiv 85/337/EOEF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet(aendret ved 97/11/EOEF(2) kraeves der en miljoekonsekvensvurdering, foer der kan oprettes visse intensive svine- eller hoensebedrifter

- Raadets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekaempelse af forurening(3) tager sigte paa at opnaa kontrol med forureningen fra industrianlaeg over en vis stoerrelse, herunder inden for svine- og fjerkraeavl.

Kommissionen finder det ikke hensigtsmaessigt at foreslaa en harmonisering af lovgivningen om bygge- og driftstilladelser, da den mener, at dette er et omraade, hvor der er behov for at tage hensyn til lokale forhold (naerhedsprincippet).

(1) EFT L 375 af 31.12.1991.

(2) EFT L 73 af 14.3.1997.

(3) EFT L 257 af 10.10.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3184/98

af Jan Lagendijk (V) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Overtraedelse af habitatdirektivet i forbindelse med konstruktion af en daemning i Emsfloden

Er Kommissionen bekendt med, at de foerste paele til konstruktion af en daemning i Emsfloden ved Gandersum blev slaaet den 17. september 1998?

Hvordan ser Kommissionen paa den kendsgerning, at anlaegsvirksomhederne er paabegyndt, paa trods af at Kommissionen har anmodet den tyske regering om oplysninger om en eventuel overtraedelse af habitatdirektivet og fugledirektivet(1)?

Har Kommissionen allerede modtaget disse oplysninger fra den tyske regering?

I benaegtende fald, agter Kommissionen fortsat at afvente disse oplysninger, mens daemningsarbejdet skrider frem?

Hvad maa ifoelge Kommissionen anses for at vaere en rimelig frist for oplysninger i dette tilfaelde?

Er Kommissionen rede til, paa grundlag af de oplysninger, som den allerede ligger inde med, omgaaende af indlede en overtraedelsesprocedure for at forhindre, at daemningen allerede er en fuldbyrdet kendsgerning i det oejeblik, hvor Kommissionen eventuelt indbringer sagen for Domstolen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(13. november 1998)

Som allerede anfoert i svaret paa skriftlig forespoergsel nr. E-2382/98 fra fr. Van Putten(2), har anlaeggelsen af en daemning over Ems-floden ved den tysk-nederlandske graense vaeret genstand for en raekke klager. Kommissionen er foerst for nylig blevet underrettet om, at anlaegsarbejdet indledtes den 17. september 1998.

Som det aerede medlem fremfoerer, har Kommissionen opfordret de tyske myndigheder til at fremkomme med bemaerkninger om sagen. Paa grundlag af mere konkrete oplysninger, som de klagende parter er fremkommet med, har Kommissionen for nylig sendt de tyske myndigheder yderligere et brev og anmodet dem om ligeledes at kommentere disse supplerende oplysninger. Ud fra besvarelsen herpaa svar haaber Kommissionen at kunne afgoere, om der skal indledes en overtraedelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 169. Kommissionen har endnu ikke modtaget noget svar, og har derfor heller ikke truffet nogen afgoerelse.

I tilfaelde af klager, hvor Kommissionen er af den opfattelse, at der kan vaere tale om en overtraedelse, opfordrer den de paagaeldende landes myndigheder til at fremkomme med deres bemaerkninger. I disse tilfaelde giver Kommissionen saedvanligvis myndighederne en frist paa to maaneder til at afgive et svar. Dette er ogsaa tilfaeldet her.

Saafremt den paagaeldende medlemsstat ikke overholder den fastsatte frist, traeffer Kommissionen de noedvendige foranstaltninger for at sikre, at sagen varetages paa rette vis. Afviser medlemsstaten systematisk at fremkomme med oplysninger, kan det foere til, at der indledes en overtraedelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 5. Her hedder det, at medlemsstaterne skal traeffe alle foranstaltninger, som er egnede til at sikre opfyldelsen af de forpligtelser, som foelger af retsakter foretaget af Kommissionen i dens egenskab af EF-traktatens vogter.

(1) Svar paa spoergsmaal E-2382/98, se side 6.

(2) Se side 6.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2791/98

af Claude Desama (PSE) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: Venskabsbyer 1998

Forskellige belgiske kommuner modtog for nylig informationsmateriale vedroerende programmet for venskabsforbindelser mellem kommuner i 1998.

Ved en gennemgang fremgaar det klart, at hvis man nedprioriterer de kulturelle, sportslige, turistmaessige og folkloristiske muligheder, er det naesten umuligt for de paagaeldende kommuner at opfylde betingelserne.

Alle kommuner beklager den afstand, der er mellem de prioriterede omraader i programmet og borgernes oensker.

Kommissionen bedes oplyse, om formaalet med dette program virkelig er at skabe taettere forbindelser mellem alle borgere i Europa eller kun en del af dem, naar man vaelger saa specifikke emneomraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(16. november 1998)

Informationsnotatet for 1998 om kriterierne for tildeling af stoette til venskabsbyarrangementer blev vedtaget paa et moede i Bruxelles den 21. januar 1998 med repraesentanter for alle de nationale afdelinger af Raadet for Kommuner og Regioner i Europa (CEMR) og Verdensforbundet af Venskabsbyer.

Siden programmets start i 1989 er der ydet stoette til 24 800 etableringer af venskabsbyforbindelser eller venskabsby-arrangementer.

Paa det kommende moede i december 1998, hvor stoettekriterierne for 1999 skal behandles, faar den belgiske afdeling af CEMR lejlighed til at fremlaegge sine forslag.

Kommissionen foretager en grundig behandling af de enkelte indsendte ansoegninger foer afvisning eller beslutning om af yde stoette, og den er af den opfattelse, at et venskabsbyarrangement boer omfatte en raekke europaeiske emner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3343/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(16. november 1998)

Om: Krigen om jordbaerisen

Ifoelge den britiske presse er 75.000 eksemplarer af en tegneserie for boern ved navn "Krigen om jordbaerisen", produceret af Kommissionen, blevet trukket tilbage i Storbritannien.

Kan Kommissionen bekraefte, om dette er sandt, fremsende yderligere oplysninger og anslaa omkostningerne ved produktion og makulering af denne tegneserie?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(5. februar 1999)

Det er korrekt, at Kommissionen har besluttet ikke at udgive de 65 000 eksemplarer af den af det aerede medlem naevnte publikation (produktionsomkostninger: 0,30 ECU pr. eksemplar). Det var imidlertid ikke noedvendigt at makulere dem, da der var efterspoergsel efter den engelske udgave uden for Det Forenede Kongerige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4093/98

af Ole Krarup (I-EDN) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Den danske efterloensordning og bopaelspligt

Mener Kommissionen, at den reviderede danske efterloensordning er forenelig med EU-rettens principper, isaer med artikel 48 i EF-traktaten, artikel 7, stk. 2, i forordning 1612/68(1) og principperne i forordning 1408/71(2) om bevarelse af rettigheder ved flytning over landegraenserne i EU?

Efter de nye - saavel som de eksisterende - regler om efterloen skal man vaere bosat i Danmark for at faa udbetalt efterloen. Efterloennen kan ikke eksporteres til et andet EU-land. Efter saavel de nye som de eksisterende regler om optjening af retten til efterloen kan en borger fra et andet land ikke tage sin anciennitet med til Danmark. Reglerne udelukker, at borgere fra et andet EU-land, der flytter til Danmark efter de er fyldt 35 aar, kan optjene retten til dansk efterloen. Danskere, der har bosat sig i et andet EU-land og vender tilbage efter, at de er fyldt 35 aar, faar derimod mulighed for efterbetaling, forudsat de har haft minimum et aars arbejde i Danmark. Retten til efterloen optjenes efter de nye regler ved indbetaling af et kontingent til dansk a-kasse fra man er 35 aar til man er 60 aar gammel. De gamle regler kraever som hovedregel medlemskab af dansk a-kasse i 20 aar forud for det fyldte 60. aar.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn

(2. marts 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel H-1235/98 fremsat af Jens-Peter Bonde i spoergetiden under Parlamentets moede den januar I 1999(3).

(1) EFT L 257 af 19.10.1968, s. 2.

(2) EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2.

(3) Forhandlinger i Parlamentet ( januar I 1999).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3613/98

af Nelly Maes (ARE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: ECHO-sagens virkelige omfang

Kommissionen haevder, at der ud af de 96 mio. BEF, som der er tale om i ECHO-sagen, i virkeligheden kun mangler 20 mio.

Hvordan kan Kommissionen bevise det? Naar UCLAF konstaterer, at de fire kontrakter er falske, og at der tilmed er foretaget udbetalinger paa basis af forfalskede dokumenter, kan det ikke andet end konkluderes, at alle disse udgifter, nemlig samtlige 96 mio., er udbetalt fuldstaendig uretmaessigt. Er dette korrekt? Er Kommissionen villig til at forlange alle 96 mio. tilbagebetalt?

Kan Kommissionen ogsaa oplyse, hvorvidt ECHO-sagen er begraenset til de fire falske kontrakter for humanitaer hjaelp til det tidligere Jugoslavien og omraadet omkring De Store Soeer i Afrika? Kan Kommissionen med sikkerhed haevde, at metoden med falske fakturaer og falske kontrakter heller ikke er praktiseret ved andre lejligheder? Er den aktuelle ECHO-sag et undtagelsestilfaelde, eller er saadanne metoder blevet praktiseret flere gange?

Kommissionen oplyste, at den paagaeldende virksomhed i de forloebne har faaet kontrakter for naesten 1 mia. BEF. Er det i mellemtiden blevet undersoegt, om de oevrige kontrakter, som Kommissionen har indgaaet med denne virksomhed, er afviklet korrekt?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3618/98

af Nelly Maes (ARE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Kommissionens sendraegtige reaktion paa ECHO-sagen

Den 14. juli 1998 udtalte kommissionsmedlem Gradin paa Europa-Parlamentets plenarmoede, at der "i sidste uge" (dvs. i ugen fra den 6. juli 1998) faldt mistanke paa en tjenestemand beskaeftiget i ECHO, hvilket foranledigede Kommissionen til at gribe ind. UCLAF-rapporten om undersoegelsen af de fire omstridte ECHO-kontrakter forelaa den 15. maj 1998.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvad er der sket i tidsrummet fra 15. maj til 14. juli 1998?

2. Er det korrekt, at den paagaeldende tjenestemand allerede den 9. februar 1998 gav UCLAF's medarbejdere meget udfoerlig forklaring om, at de fire ECHO-kontrakter var falske, og at de var blevet benyttet til at finansiere eksternt personale? Hvorfor ventede Kommissionen i bekraeftende fald indtil juli 1998, foer den indledte disciplinaere og retslige procedurer?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3657/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Raadet

(4. december 1998)

Om: ECB's befoejelser til at paalaegge sanktioner

Den 7. juli 1998 offentliggjordes henstilling fra Den Europaeiske Centralbank om Raadets forordning (EF) om Den Europaeiske Centralbanks befoejelser til at paalaegge sanktioner. Denne forordning traeder i kraft den 1. januar 1999.

I denne forordnings artikel 3 vedroerende proceduremaessige regler hedder det i stk. 8, at indtaegter fra sanktioner paalagt af ECB tilfalder ECB.

Kan Raadet oplyse, om der i ECB's statut findes specifikke bestemmelser vedroerende anvendelsen af disse indtaegter?

Svar

(8. februar 1999)

Raadet vedtog den 23. november 1998 med hjemmel i traktatens artikel 108, stk. 3, og artikel 34.3 i statutten for Det Europaeiske System af Centralbanker og Den Europaeiske Centralbank en forordning, hvori graenserne og vilkaarene for ECB's sanktionsmuligheder fastsaettes. Denne forordning finder fuld anvendelse fra den 1. januar 1999.

I denne forordnings artikel 3, stk. 9, bestemmes det, at indtaegter fra sanktioner, som ECB paalaegger foretagender for manglende overholdelse af forpligtelser i medfoer af ECB-forordninger eller -beslutninger, tilfalder ECB.

Statutten for ECB indeholder ingen specifikke regler for anvendelsen af disse indtaegter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3525/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at vaere udsat for kraeftfremkaldende stoffer

I forbindelse med Forslag til Raadets direktiv om anden aendring af direktiv 90/394/EOEF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at vaere udsat for kraeftfremkaldende stoffer (KOM(98) 0170-98/0093SYN)(1) henvises der til, at der foreloebig kun findes bevis for, at traestoev fra eg og boeg er kraeftfremkaldende og kan fremkalde kirtelsvulster i naesen og/eller i slimhinderne.

Det videnskabelige udvalg har udtalt, at der findes klare aarsager til mistanke for andre traetyper, og at der konstateres forskelle i medlemsstaterne med hensyn til graensevaerdierne for traestoev fra eg og boeg, og i et vist omfang ogsaa for traestoev generelt. De forskellige graensevaerdier ligger mellem 2 og 10 mg/m3.

Kan Kommissionen paa denne baggrund i direktivet indfoeje en graensevaerdi paa 5 mg/m3 som taerskel for den erhvervsmaessige eksponering og betinge, at denne vaerdi tages op til fornyet behandling om senest fem aar paa grundlag af videnskabelige oplysninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(15. december 1998)

Kommissionen har, efter at Parlamentet er blevet hoert, allerede taget hensyn til det aerede Parlamentsmedlems forslag i sit aendrede forslag til Raadets direktiv om anden aendring af direktiv 90/394/EOEF, som blev vedtaget den 12. november 1998(2).

(1) EFT C 123 af 22.4.1998, s. 21.

(2) KOM(98) 665 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3198/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Besvarelser paa den rundspoerge, der er gennemfoert inden for EU's fiskerisektor

Som bekendt vedtog Kommissionen for nogle maaneder siden at gennemfoere en rundspoerge inden for nogle fagforbund og arbejdsgiverorganisationer inden for fiskerisektoren i EU. Et af maalene med undersoegelsen var at tage bestik af fiskerisektorens opfattelse af hvilke retningslinjer, der boer gaelde for den faelles fiskeripolitik indtil 2002.

I slutningen af juni bekraeftede generaldirektoeren for Kommissionens Generaldirektorat for Fiskeri paa et seminar i Lissabon i forbindelse med Expo 98, at den fremherskende tendens i svarene var, at medlemsstaterne burde bevare deres enesuveraenitetet over deres 12 - milezoner, som endog burde udvides.

Fristen for indgivelse af besvarelser er nu udloebet, og saa vidt vides, gaelder disse to tendenser i svarene fortsat.

Kommissionen bedes derfor oplyse foelgende:

1. Bekraefter svarene som helhed de to tendenser, som generaldirektoeren for Kommissionens Generaldirektorat for Fiskeri beskrev?

2. Hvilke initiativer vil Kommissionen traeffe, dersom det viser sig, at tendenserne holder stik, for at foelge dem op og sikre, at det med fiskeripolitikken indtil 2002 fortsat kan garanteres, at medlemsstaterne kan bevare eneretten til fiskeressourcerne i deres territorialfarvand inden for 12 - milegraensen, og for at denne ret endog kan sikres ud over 12 - milegraensen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(13. november 1998)

De tendenser i besvarelserne af spoergeskemaet, som Kommissionen beskrev paa det seminar i Lissabon, som det aerede parlamentsmedlems henviser til, kan bekraeftes efter gennemgang af alle de indkomne besvarelser. Med hensyn til 6 - eller 12 - milezonerne gav hovedparten af de organisationer, der besvarede spoergeskemaet, udtryk for, at de oenskede zonerne opretholdt. Det er kun nogle faa, der oensker dem udvidet ud over 12 mil.

Kommissionen har forpligtet sig til at hoere de beroerte grupper i sektoren og tager derfor ikke stilling i de forskellige spoergsmaal, inden denne hoering er overstaaet. Ethvert lovgivningsinitiativ, der maatte blive taget paa baggrund af denne debat, vil i overensstemmelse med den gaeldende lovgivning naturligvis blive forelagt Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2857/98

af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: De lokale og regionale myndigheders repraesentation i EU-landenes delegationer

Den spanske regering har fremfoert, at den ikke finder det muligt at paaregne repraesentanter fra de selvstyrende regioner i de regeringsdelegationer, som deltager i moederne i EU's Ministerraad, da der behandles spoergsmaal, hvor regionerne har enekompetence.

Denne opfattelse saetter en stopper for muligheden af en stoerre grad af inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i EU's afgoerelser, som boer give sig udslag i en stoerre deltagelse af alle de territoriale forvaltninger, EU bestaar af, i alle faellesskabsafgoerelser.

Desuden ville en saadan foranstaltning betyde en manglende overholdelse af subsidiaritetsprincippet, og at man undlod at slaa ind paa en ny politik med gennemskuelighed, som er bydende noedvendig, hvis man vil forbedre beslutningsmekanismen i Unionen.

Har Kommissionen kendskab til denne opfattelse, som den spanske regering har givet udtryk for?

Anser Kommissionen det for muligt at fremme repraesentationen af forskellige regionale myndigheder i de mellemstatslige afgoerelser i Raadet og i de oevrige faellesskabsorganer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(1. december 1998)

Det er Kommissionens opfattelse, at spoergsmaalet ligger uden for dens kompetence, og at forespoergslen i stedet boer rettes til Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2621/98

af Nel van Dijk (V) til Kommissionen

(31. juli 1998)

Om: Truslen mod graevlingen (Meles meles) i Det Forenede Kongerige

Hvordan kan Kommissionen i sit svar nr. P-0787/98(1) af 30. marts paa spoergsmaal af Doeke Eisma haevde, at de i Kreb-rapporten anbefalede foranstaltninger til delvis udtryddelse af graevlingebestanden ogsaa vil vaere til fordel for graevlingerne, naar netop kun en meget lille andel af graevlingerne er smittet med TB, og naar en delvis udryddelse af graevlingebestanden ikke vil foere til udryddelse af denne sygdom blandt graevlingerne?

Finder Kommissionen en total udryddelse af graevlingebestanden i Det Forenede Kongerige acceptabel, saafremt det kan paavises, at graevlingen er aarsag til TB-problemet?

Vil det ikke paavirke trovaerdigheden af den europaeiske naturbeskyttelsespolitik i negativ retning, eftersom en total eller delvis udryddelse af graevvlingebestanden vil betyde et pludseligt brud med den nuvaerende og paa den europaeiske naturbeskyttelsespolitik baserede praksis, hvorefter der i Det Forenede Kongerige er udlagt reservater til graevlinger og etableret ulykkesreducerende anordninger langs vejnettet, og hvorefter graevlingefamilier kan flyttes til nye levesteder, saafremt deres gamle levesteder ikke laengere kan bevares paa grund af regionaludvikling?

Er Kommissioneen villig til at nyvurdere sit standpunkt om det acceptable i at udrydde en naturligt hjemmehoerende, beskyttet og vildtlevende dyreart, fordi den muligvis er med til at sprede sygdomme blandt husdyr?

(1) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 129.