ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2054/02

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(5. juli 2002)

Om: Midtvejsvurdering

Kan Kommissionen i opfølgning af mit spørgsmål H-0410/2002 af juni 2002(1) forklare, på hvilket grundlag den baserer sine forventninger om fortsat høje priser på fårekød på mellemlang sigt, eftersom det højere prisniveau siden 2000 er et direkte resultat af forsyningsknapheden på grund af de følger, som BSE og mund- og klovsyge har haft for markedet, også ud fra den betragtning, at fåreavlernes indtægter i de syv foregående år havde været katastrofale?

Agter Kommissionen på baggrund af Revisionsrettens særberetning nu at indbefatte alle får i de fremtidige beregninger af ekstensiveringspræmier?

Er Kommissionen enig i, at dette ville give sig udslag i en massiv afvandring fra fårekødsproduktionen, som der er af underskud på EU-plan, og en stigning i produktionen af oksekød, som EU i forvejen har overskud af, eftersom producenterne ikke modtager ekstensiveringspræmier for fårekød, og at dette kunne medføre en reduktion af betalingerne til oksekød?

(1) Skriftlig besvarelse af 11.6.2002.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(23. juli 2002)

Kommissionen anførte i sit svar på det ærede medlems mundtlige forespørgsel H-0410/02 under spørgetiden i Parlamentets juni 2002-mødeperiode, at den forventede, at man ville finde en løsning på problemet med den faldende rentabilitet af fårekødsproduktionen sammenlignet med oksekødsproduktionen i Irland inden for rammerne af midtvejsrevisionen af den fælles landbrugspolitik.

På det tidspunkt havde Kommissionen endnu ikke vedtaget sin meddelelse til Rådet og Parlamentet om midtvejsrevision af den fælles landbrugspolitik(1), hvilket skete den 10. juli 2002.

Et nøgleelement i midtvejsrevisionen er indførelsen af et system med frakobling af betalingerne pr. dyr for køer og får. Systemet erstattes af en enkelt indkomstbetaling pr. bedrift baseret på historiske rettigheder.

Det er Kommissionens overbevisning, at denne frakobling af støtte, sammen med skærpede bestemmelser om krydsoverensstemmelse, skulle reducere incitamenterne til intensiv produktion og skabe en mere afbalanceret markedssituation.

Hvad angår den relative rentabilitet af okse- og fårekødsproduktionen i Irland, ville alle landmænd i henhold til dette forslag have mulighed for at tilpasse antallet af slagtekvæg til det, der er økonomisk set mest fordelagtigt i deres situation, uden at det relative niveau af betalingerne pr. dyr indvirker på deres afgørelse.

Det er i denne sammenhæng, Kommissionen forventer, at problemet med den fordrejende virkning af det nuværende betalingssystem pr. dyr vil blive drøftet og løst.

(1) KOM(2002) 394 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0970/02

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(10. april 2002)

Om: Handicappedes rettigheder

Kommissionen har for nylig udarbejdet en meddelelse: Europa og Asien: strategiske rammer for styrkede partnerskaber(1). Disse rammers mål er bl.a.: at takle de dybereliggende årsager til fattigdom og udbredelsen af demokrati samt god regeringsførelse og retsstatslige principper.

Til trods for at Verdensbanken skønner, at 20 % af verdens fattigste er handicappede, omtales handicappede personer ikke i dette dokument. Hvordan vil Kommissionen sikre, at handicappede personers rettigheder behandles i forbindelse med gennemførelsen af disse rammer?

(1) KOM(2001) 469.

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Christopher Pattenpå skriftlige forespørgsler E-0969/02 og E-0970/02

(21. maj 2002)

Formålet med dette forslag til en forordning om samarbejdet med de asiatiske og latinamerikanske lande er ikke at opstille politiske eller strategiske retningslinjer. Det opstiller snarere de regler og procedurer, der er nødvendige for effektivt at programmere og træffe beslutninger om samarbejdet mellem EU og partnerlandene.

Målsætningerne med samarbejdet er derfor meget bredt defineret, så det bliver muligt at sætte ind på alle de samarbejdsområder, der er forudset i aftalerne med EU og modtagerlandene og i overensstemmelse med de politiske og samarbejdsmæssige retningslinjer, der vedtages i de relevante sammenhænge.

Følgelig omfatter det forslag, som Kommissionen er ved at udarbejde, ikke nogen specifik henvisning til handicappedes rettigheder, selv om disse er indeholdt i den artikel om menneskerettigheder og fundamentale frihedsrettigheder, som forslaget er baseret på. Da menneskerettigheder imidlertid i stadig stigende grad bliver en fast bestanddel i udviklingssamarbejdet, forventes det, at tværgående spørgsmål, såsom handicappedes rettigheder, vil optræde hyppigere og med større vægt i EU-støttede aktioner.

Meddelelsen fra Kommissionen Europa og Asien: strategiske rammer for styrkede partnerskaber(1), som ganske vist ikke indeholder nogen udtrykkelig henvisning til handicappede, gør det klart, at en mindskelse af fattigdommen er et af hovedmålene med samarbejdet.

Den sigter mod at gøre dette ved at støtte sektorprogrammer på sociale områder, ved at styrke dialogen om politiske spørgsmål og ved at fremlægge Europas egne erfaringer. Den gør respekten for menneskerettighederne til en central målsætning i EU's indsats i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse Hvordan den europæiske union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande(2).

Det er i forbindelse med dialogen med partnerlandene og ved programmeringen af sin bistand, at Kommissionen vil sikre, at menneskerettighederne, og herunder handicappedes rettigheder, får den opmærksomhed, de fortjener.

(1) KOM(2001) 469 endelig udg.

(2) KOM(2002) 252 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1107/02

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(18. april 2002)

Om: Stigning i antallet af døde delfiner

Er Kommissionen bekendt med, at der for nylig er blevet fundet døde delfiner ud for kysterne ved Devon og Cornwall?

Vil Kommissionen overveje indførelse af obligatorisk overvågning af al bifangst af hvaler i forbindelse med fiskeri, hvor der anvendes flydetrawl?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. maj 2002)

Kommissionen er klar over problemet med flydetrawl, der anvendes i Det Keltiske Hav og den vestlige del af Kanalen, hvor der hver vinter tages store bifangster af delfiner.

Kommissionen har til hensigt at udarbejde en omfattende plan for beskyttelse af havpattedyr mod virkningerne af fiskeri på EF-plan.

Uanset forpligtelserne i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1) kommer denne plan til at omfatte systematisk overvågning af bifangster foretaget af observatører om bord og tekniske foranstaltninger, der skal mindske havpattedyrs dødelighed som følge af fiskeri. Det forventes, at det videnskabelige og tekniske grundlag for en sådan plan vil være tilvejebragt omkring juni 2002.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0931/02 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Undersøgelse angående et coltan-kartel.



EF-Tidende nr. 277 E af 14/11/2002 s. 0110 - 0110



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0931/02 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (5. april 2002) Om: Undersøgelse angående et coltan-kartel Det fremgår ikke af Kommissionens interessante svar på skriftlig forespørgsel E-3498/01(1), om den rent faktisk har indledt en undersøgelse af coltan-producenternes brancheorganisation, Tantalium-Niobium International Study Center (TIC), der har hjemsted i Bruxelles. Der er stadig begrundet formodning om, at dette center er et skalkeskjul for et kartel, der fastlægger priserne på coltan. Har Kommissionen allerede undersøgt, om TIC er en karteldannelse? (1) EFT C 229 E af 26.9.2002. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (22. maj 2002) Kommissionen har ikke indledt undersøgelser med henblik på at vurdere, om Tantalium-Niobium International Study Center (TIC) udgør et kartel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0494/02

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(22. februar 2002)

Om: Euroen og Cyperns EU-medlemskab

I betragtning af Cyperns nært forestående tiltrædelse af Den Europæiske Union hvad har Kommissionen da gjort eller agter at gøre ved det forhold, at øen ikke figurerer på det Europakort, der er afbildet på eurosedler og -mønter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(18. april 2002)

Fællessiden af euromønterne viser et symbol for Europa og ikke et kort over Europa. Der er derfor ikke planer om at ændre udformningen af den fælles side af euromønterne efter Unionens udvidelse.

De oprindelige beslutninger om udformningen af eurosedlerne blev truffet af Det Europæiske Monetære Institut. Spørgsmålet hører under Den Europæiske Centralbanks kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0767/02

af Margrietus van den Berg (PSE) og Jan Wiersma (PSE) til Kommissionen

(18. marts 2002)

Om: Den nederlandske finansiering af deltagelsen i Joint Strike Fighter

Den 8. februar 2002 besluttede den nederlandske regering at sætte de nederlandske virksomheder i stand til at deltage i den videre udvikling og konstruktion (systemudviklings- og demonstrationsfasen) af Joint Strike Fighter (JSF). I en skrivelse af 11. februar 2002 til Andet Kammeret gør den nederlandske regering nærmere rede for denne beslutning.

Finansiering af det samlede beløb for deltagelse (857,5 mio. EUR) sker for en del ved et bidrag fra regeringen (over forsvarsbudgettet: 400,7 mio. EUR; budgettet for økonomiske anliggender: 60,1 + 42 mio. EUR) og fra industrien (55,0 mio. EUR).

Resten af finansieringen dækkes ved midlertidigt at bebyrde ØMU-saldoen i årene 2003, 2004 og 2005 med ca. 100 mio. EUR, hvad der betegnes som værende irrelevant for reglerne for budgetdisciplin.

I den nederlandske avis NRC af 28. februar 2002 betegnes denne finansieringsform, som den nederlandske regering går ind for, som muligvis i strid med EU-forskrifterne.

1. Tilslutter Kommissionen sig den nederlandske regerings opfattelse, at en midlertidig bebyrdelse af ØMU-saldoen i perioden 2003, 2004 og 2005 med et lån på i alt ca. 300 mio. EUR ikke vedkommer EU-reglerne for budgetdisciplin, eller afviser Kommissionen dette standpunkt?

2. Anser Kommissionen den nederlandske regerings forslag om deltagelse i JSF-programmet, som den nederlandske regering har formuleret det i skrivelsen af 11. februar 2002 til Andet Kammeret, for acceptabelt inden for rammerne af EU-reglerne for statsstøtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. maj 2002)

1. Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab(1) indeholder de nærmere regler for, hvordan størrelser som de omtalte lån skal klassificeres i nationalregnskabet, nemlig som finansielle transaktioner. Eurostat kan anmode en medlemsstat om at gøre nærmere rede for den måde, hvorpå specifikke poster er blevet klassificeret i det foregående års budget. Indtil nu har Eurostat ikke foretaget en sådan vurdering vedrørende det nederlandske JSF-projekt.

2. Kommissionen har ikke foretaget en vurdering af, hvorvidt de nævnte foranstaltninger er i overensstemmelse med statsstøttereglerne. Det skal påpeges, at EF-traktatens artikel 296 giver medlemsstaterne mulighed for på visse betingelser at træffe foranstaltninger, som de anser for nødvendige til beskyttelse af deres væsentlige sikkerhedsinteresser, og som vedrører fabrikation af våben, ammunition og krigsmateriel.

(1) EFT L 310 af 30.11.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1963/02

af Nuala Ahern (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Deltagelse i koordinering af EU's nukleare forskning

I en pressemeddelelse fra Kommissionen IP/02/872 af 17. juni 2002 blev det meddelt, at Euratoms rammeprogram for forskning fastsætter betingelserne for at skabe et reelt europæisk forskningsrum på det nukleare område og baner vejen for en mere effektiv koordinering af de eksisterende forskningsaktiviteter i medlemsstaterne. Kan Kommissionen redegøre for hvilke (a) ikke-statslige organisationer; (b) EU-uafhængige forskningsinstitutter, der ikke er en del af den nukleare sektor og (c) akademiske institutter, der ikke har forbindelser til den nukleare sektor, vil blive anmodet om at deltage i koordineringen af EU's nukleare forskning?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquinpå skriftlige forespørgsler E-1961/02, 1962/02 og E-1963/02

(9. august 2002)

Euratoms forskningsrammeprogram bidrager til etablering af det europæiske forskningsrum inden for den nukleare sektor og hermed til skabelse af en effektiv pulje af ekspertviden og koordinering af de eksisterende forskningsaktiviteter i medlemsstaterne. Programet står åbent for enhver retlig enhed, som driver forskning på de områder, der er omfattet af programmet, og som opfylder deltagelseskriterierne. Alle retlige enheder, der opfylder disse krav, det være sig de nationale affaldshåndteringsorganer, kernekraftindustrien, universiteterne og de øvrige forskningsinstitutioner, vil blive opfordret til at deltage.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1737/02

af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen

(17. juni 2002)

Om: Udbudsregler

Hvad er Kommissionens kommentar til den kritik af EU's udbudsregler, som er fremsat af Jesper Fabricius og Rene Offersen fra Lett & Co. og omtalt i Børsen den 31. maj 2002?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(26. juli 2002)

Kommissionen deler naturligvis ikke den konklusion, Jesper Fabricius og Rene Offersen er nået frem til, nemlig at reglerne i udbudsdirektiverne skulle være utroligt detaljerede og formalistiske [] og i sig selv risikerer at blive den største hindring for en effektiv offentlig indkøbspolitik. Dette yderst negative syn deles i øvrigt heller ikke af Steen Treumer og Peter Vesterdorf(1), som bl.a. fremhæver, at direktiverne er med til at hindre forskelsbehandling af virksomhederne og af den grund går Peter Vesterdorf ind for en sænkning af beløbsgrænserne, for det øger transparensen og ligheden i konkurrencen.

Det bør desuden bemærkes, at det fremgår af en undersøgelse, som to franske overordnede finansinspektører, Jacques Bayle og Jean Pierre Jochum, gennemførte i otte medlemsstater i 2000, at anvendes udbudsreglerne korrekt, kan det alt efter medlemsstat og udbuddets art give besparelser på 5-30 %.

Ud over denne konklusion fremhæves det i artiklen, at der er behov for dialog med virksomhederne, især ved særligt komplekse kontrakter, f.eks. på edb-området, og behov for fleksibilitet med hensyn til de tekniske specifikationer. Kommissionen er klar over, at det ved indgåelse af særligt komplekse kontrakter i visse tilfælde er ønskeligt at åbne mulighed for en dialog i de passende rammer, så det sker i overensstemmelse med princippet om ligebehandling og gennemsigtighed. Den har derfor i forbindelse med den igangværende reform af udbudsreglerne foreslået en ny procedure den konkurrenceprægede dialog der kan benyttes i forbindelse med sådanne kontrakter.

Den politiske enighed, der blev opnået den 21. maj 2002, bekræfter også den linje, Kommissionen følger, og som netop tager sigte på at ligestille tekniske specifikationer, der tager udgangspunkt i en specifik standard, og teknisk specifikationer, der er baseret på ydelser og kvalitet i begge tilfælde under overholdelse af fællesskabsrettens grundlæggende principper på udbudsområdet.

Kommissionen kan derfor kun tilslutte sig Jesper Fabricius' ønske om, at det danske formandskab giver sagen høj prioritet, og kan supplere det med ønsket om en hurtig andenbehandling.

(1) Hhv. lektor på Handelshøjskolen i København og kontorchef i Håndværksrådet (hovedorganisationen for små og mellemstore virksomheder i Danmark), som begge citeres i artiklen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1219/02

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(29. april 2002)

Om: Støtte til sportsklubber

Der er rygter fremme om, at der bliver ydet støtte til den spanske fodboldklub Real Madrid med midler fra EU. Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål?

Generelt: Kan der inden for rammerne af EU's støttepolitik ydes tilskud til sportsklubber, specielt fodboldklubber?

Hvis ja, hvilken slags støtte drejer det sig da om, inden for rammerne af hvilke programmer bliver disse tilskud tildelt, og på hvilke kriterier kan disse tilskud søges? Hvilke sportsklubber i Spanien og Østrig får støtte fra EU?

Konkret: Får den spanske fodboldklub Real Madrid støtte fra EU?

Hvis ja, hvilken slags støtte drejer det sig om, og hvor stor er den årlige støtte til Real Madrid fra EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(28. juni 2002)

Det ærede medlem beskæftiger sig med en eventuel støtte fra Kommissionen til fodboldklubber, herunder mere konkret Real Madrid.

Som svar på den mere generelle del af spørgsmålet ønsker Kommissionen at understrege, at den ikke har nogen politik for finansiel bistand til fodboldklubber. Der gives ingen støtte til sådanne klubbers generelle drift eller til deres traditionelle aktiviteter som deltagere i turneringer, heller ikke på europæisk plan. Dette udelukker dog ikke, at en fodboldklub kan modtage en specifik støtte i forbindelse med et af Kommissionens programmer eller initiativer. I et sådant tilfælde skal det forelagte projekt meget nøje opfylde de kriterier, der er fastsat i programmets indkaldelse af forslag. Inden for rammerne af budgetkonto B3-2020 finansierede Kommissionen i 2000 og 2001 projekter til bekæmpelse af doping. I denne sammenhæng kunne sportsorganisationer på lige fod med andre organisationer indsende forslag. Indtil dato har ingen store fodboldklubber benyttet sig af disse muligheder.

På det konkrete spørgsmål kan Kommissionen svare, at Real Madrid ikke modtager finansiel støtte fra Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0156/02

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(31. januar 2002)

Om: Afrikanske børn, som er blevet forældreløse på grund af aids

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange afrikanske børn der skønnes at være blevet forældreløse som følge af aids, og i hvilke lande de bor?

Kan den endvidere oplyse, hvor mange af disse forældreløse børn der tilbydes et sted at bo eller modtager anden form for hjælp, og hvor mange der modtager undervisning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(26. februar 2002)

Ifølge FN's AIDS-program (UNAIDS) anslås det, at ca. 10,4 millioner børn under 15 år er blevet forældreløse på grund af AIDS, dvs. at disse børn har mistet deres mor eller begge forældre på grund af sygdommen. Siden epidemien startede, er 13,2 millioner børn gjort forældreløse, og det forventes, at antallet vil være mere end fordoblet i 2010. I 2000 betød AIDS-relaterede dødsfald, at yderligere 2,3 millioner børn blev forældreløse, heraf en tredjedel under fem år.

Før AIDS kom til, var omkring 2 % af alle børn i udviklingslandene forældreløse, men i 1999 var mere end 10 % forældreløse i flere afrikanske lande. Problemet med forældreløse findes især i Afrika, men også i vestindiske og asiatiske lande er der sket store stigninger i antallet af forældreløse børn som følge af AIDS. Ved udgangen af 1999 var de hårdest ramte lande og anslåede antal forældreløse børn: Burkina Faso (211 000), Etiopien (900 000), Namibia (53 000), Nigeria (970 000), Sydafrika (371 000), Zambia (447 000) og Zimbabwe (623 000).

Det er meget vanskeligt at sætte tal på, hvor mange der har et sted at bo, og hvor mange der modtager undervisning eller nødhjælp. Epidemien har tvunget store antal børn ud i usikre situationer, hvor de er udsat for udnyttelse og misbrug og er i stor fare for at blive smittet med HIV. Undersøgelser viser, at forældreløse børn, som lever i storfamilier eller plejefamilier, er genstand for diskrimination, herunder også begrænset adgang til sundhedspleje, undervisning og sociale ydelser. Børn lider under det trauma, det er at skulle tage sig af syge familiemedlemmer og se forældre eller dem, der har taget sig af dem, dø. De lider også under den skam, der så ofte er forbundet med HIV/AIDS. Mange børn kæmper for at overleve i husholdninger, hvor det er børn, der er familiens overhoved, mens andre er tvunget til at klare sig, som de bedst kan på gaderne. Der er derfor et stigende antal unge, som står uden beskyttelse, er dårligt socialiserede og ikke har nogen uddannelse. Det er rimeligt at antage, at de fleste forældreløse børn er berettiget til større social støtte.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1080/02

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. april 2002)

Om: Grænseoverskridende jernbaneforbindelse Groningen-Bremen; forsøget på at finde en publikumsvenlig og hensigtsmæssig løsning på genoptagelsen af driften

1. Er Kommissionen enig i, at sagsforløbet vedrørende både renoveringen og driften af den korte grænseoverskridende jernbaneforbindelse mellem Nieuweschans og Leer udgør et mønstereksempel på et mislykket samarbejde mellem EU-medlemsstater og endog giver indtryk af, at der slet ikke findes noget EU, og at der overhovedet ikke tages hensyn til EU's bestræbelser på netop at sætte en stopper for den traditionelle forfordeling af grænseregioner og hindringerne for grænseoverskridende forbindelser?

2. Kan det efter Kommissionens mening forsat accepteres, at den korte grænseoverskridende strækning, der forbinder jernbanenettene i Nederlandene og Tyskland, der begge betjener strækningen i timedrift, som følge af misforståelser, konflikter og modstridende interesser fortsat fungerer som en unødig barriere, der i alvorlig grad hindrer anvendelsen af jernbanen til grænseoverskridende trafik?

3. Finder Kommissionen det acceptabelt, at persontogene ikke vender tilbage til denne strækning eller højst i form af en forbindelse, der som følge af en nødvendig ekstra omstigning er af dårligere kvalitet end den, der fandtes, før den gamle forbindelse blev indstillet i 2000?

4. Er Kommissionen enig i, at den mest nærliggende, publikumsvenlige, hensigtsmæssige og betalbare løsning består i at forlænge den eksisterende timedrift på strækningen Groningen-Nieuweschans til Leer lige på den anden side af grænsen i stedet for som tidligere at indsætte nogle få grænseoverskridende særtog om dagen eller en stærkt reduceret penduldrift på strækningen Nieuweschans-Leer?

5. Hvordan vil Kommissionen bidrage til hurtigst muligt at bringe denne alt for langvarige og meningsløse række konflikter til ophør og sikre, at det oprindelige mål med renoveringen nås uden yderligere forsinkelse, nemlig bedre og hyppigere togforbindelser mellem Groningen og Bremen med så få skift som muligt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-1078/02, E-1079/02 og E-1080/02

(27. maj 2002)

Kommissionen vil indsamle de nødvendige oplysninger for at kunne besvare forespørgslen. Den skal ikke undlade at meddele det ærede medlem resultatet af sine undersøgelser så hurtigt som muligt.