ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2484/00

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Rådet

(24. juli 2000)

Om: Møder med tredjelande under det franske formandskab

1. Kan Rådet give en fortegnelse over alle de møder, der er planlagt med tredjelande under det franske formandskab, og give et overslag over de samlede udgifter i forbindelse med disse møder?

2. Kan det ligeledes give oplysninger om de samlede udgifter til møder med tredjelande under det portugisiske formandskab i 2000 samt under det tyske og finske formandskab i 1999?

Svar

(22. december 2000)

1. Under det franske formandskab er der planlagt møder med følgende tredjelande:

Møder på stats- og regeringschefplan

- Topmøde mellem EU og Japan, Tokyo, 19. juli

- Topmøde mellem EU og Ukraine, Paris, 15. september

- Tredje Asien-Europa-møde (ASEM III), Seoul, 21. oktober

- Topmøde mellem EU og Kina, Beijing, 23. oktober

- Topmøde mellem EU og Rusland, Paris, 30. oktober

- Euro-Middelhavs-topmøde, Marseille, 15. og 16. november

- Europæisk Råd, Nice, 7. december

- Topmøde mellem EU og USA, Washington, 18. december

- Topmøde mellem EU og Canada, Ottawa, 19. december

- Topmøde mellem EU og det vestlige Balkan (foreslået)

Møder på ministerplan

- ASEAN's regionale forum, Bangkok, 27. juli

- ASEAN's postministerielle konferencer, Bangkok, 28.-29. juli

- Ministermøde mellem EU og Sydkorea, Bangkok, 29. juli

- Ministermøde mellem EU og USA, Paris, 2. oktober

- Asien-Europa-mødet (ASEM), Seoul, 20. oktober

- Ministermøde mellem EU og Japan, Seoul, 21. oktober

- Ministermøde mellem EU og ASEAN, Vientiane, 12. december

- Ministermøde mellem EU og Canada, Paris, 3. november

- Barcelona IV, Marseille, 16. november

- Europakonference, Sochaux, 23. november

- Ministermøde mellem EU og SADC (Southern African Development Community), Gaborone (Botswana), 29. og 30. november

Møder på ministerplan sideløbende med samlingerne i Rådet (almindelige anliggender) i Bruxelles

- 11. juli: Samling i samarbejdsrådet med Kirgisistan og Kazakhstan

- 19. september: Samling i EØS-ministerrådet

- 19. september: Samling i associeringsrådet med Ungarn og i associeringsrådet med Den Tjekkiske Republik

- 9. og 10. oktober: Samling i associeringsrådet med Bulgarien og i associeringsrådet med Polen

- Samling i associeringsrådet med Marokko 9. oktober

- Samling i samarbejdsrådet med Armenien, Georgien og Aserbajdsjan 10. oktober

Rådet er af følgende årsager ikke i stand til at forelægge de samlede omkostninger i forbindelse med ovennævnte møder:

- Finder møderne sted i det land, som p.t. har formandskabet, afholdes udgifterne af den pågældende medlemsstat.

- Finder møderne sted i et tredjeland, afholdes udgifterne af værtslandet.

- Samlinger i samarbejdsrådet og associeringsrådet afholdes sideløbende med samlingerne i Rådet (almindelige anliggender). Bortset fra omkostninger til tolkning belastes Den Europæiske Unions budget ikke med udgifter.

2. Samtlige udgifter i forbindelse med møder med tredjelande afholdt under det portugisiske formandskab i 2000 og under det tyske formandskab og det finske formandskab i 1999 afholdtes enten af de pågældende formandskaber eller af værtslandene.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2582/00

af Ursula Schleicher (PPE-DE) til Kommissionen

(25. juli 2000)

Om: Gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitetskrav for forkoblinger til lysstofbelysning affaldsmængder

Efter at Europa-Parlamentet den 5. juli 2000 har godkendt Rådets fælles holdning uden ændringer, vil direktivet om energieffektivitetskrav for forkoblinger til lysstofbelysning træde i kraft inden længe.

Har Kommissionen foretaget undersøgelser af, hvilke affaldsmængder der må forventes fremover, når magnetforkoblinger ikke længere må bruges?

Er Kommissionen i besiddelse af oplysninger om, hvorledes elektroniske forkoblinger bortskaffes, og hvorledes deres miljøvenlighed må evalueres i forhold til magnetforkoblinger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(20. september 2000)

Kommissionen forventer ikke en mærkbar stigning i affaldsmængden som følge af de krav, der er fastlagt i udkastet til direktiv om energieffektivitetskrav for forkoblinger til lysstofbelysning(1).

Det vigtigste miljøproblem i forbindelse med bortskaffelse af magnetiske forkoblinger er de kondensatorer, der indeholder polychlorerede biphenyler (PCB). I modsætning til magnetiske forkoblinger indeholder elektroniske forkoblinger ikke sådanne kondensatorer. Det forhold, at elektroniske forkoblinger ikke indeholder kondensatorer med PCB er en klar miljømæssig fordel sammenlignet med magnetiske forkoblinger. Imidlertid er der hidtil ikke foretaget detaljerede vurderinger af alle miljømæssige indvirkninger fra affaldshåndteringen af elektroniske forkoblinger. Dette gælder især den mest almindelige genindvindingsmetode i forbindelse med disse komponenter, nemlig sammensmeltning med andre former for metalaffald.

(1) EFT C 274 E af 28.9.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2435/00

af Giorgio Celli (Verts/ALE) til Kommissionen

(19. juli 2000)

Om: Delfindød i Gardaland

I delfinariet i forlystelsesparken Gardaland (Verona, Italien) er der blevet påtalt visse dødsfald blandt øresvin (Tursiops truncata).

Det ser ud til, at disse delfiner deltager i shows for publikum, som gentages op til fem gange om dagen, hvilket kan have bragt deres liv i fare.

Det skal bemærkes, at disse dyr er beskyttet af Washington-konventionen af 3. marts 1973 (CITES), som Den Europæiske Union har undertegnet (Rådets forordning (EF) nr. 3626/82(1) og Kommissionens forordning (EF) nr. 3418/83(2)). Endvidere har EU vedtaget Rådets forordning (EF) nr. 338/97(3) af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed. Endvidere vedtog EU den 26. maj 1997 Kommissionens forordning (EF) nr. 939/97(4) om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 338/97.

Vil Kommissionen oplyse, om den er orienteret om ovennævnte hændelser?

Er det muligt at kontrollere, om alle sikkerhedsforanstaltninger er blevet overholdt?

(1) EFT L 384 af 31.12.1982, s. 1.

(2) EFT L 344 af 7.12.1983, s. 1.

(3) EFT L 61 af 3.3.1997, s. 1.

(4) EFT L 140 af 30.5.1997, s. 9.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(19. september 2000)

Kommissionen er ikke bekendt med de hændelser, det ærede medlem nævner.

Rådets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed og Kommissionens forordning (EF) nr. 939/97 af 26. maj 1997 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets ovennævnte forordning er trådt i stedet for henholdsvis Rådets forordning (EØF) nr. 3626/82 af 3. december 1982 om gennemførelse i Fællesskabet af konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter og Kommissionens forordning (EØF) nr. 3418/83 af 28. november 1983 om bestemmelser for ensartet udstedelse og anvendelse af dokumenter, nødvendiggjort af gennemførelsen i Fællesskabet af konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter.

Øresvinet (tursiops truncatus) er en art, der er omfattet af bilag A til Rådets forordning (EF) nr. 338/97, hvilket betyder, at den ikke må importeres i kommercielt øjemed, men når det drejer sig om delfinarier eller zoologiske haver, kan der ifølge artikel 8, stk. 3, litra g), gives dispensation, dvs. at der kan indføres enheder, hvis de er bestemt til forskning eller undervisning, der tager sigte på at beskytte eller bevare arten. Desuden fastsætter forordningen, at import kun må finde sted, hvis videnskabsrådet i den pågældende medlemsstat har sikret sig, at det sted på bestemmelsesstedet, hvor den levende enhed skal opbevares, er udstyret til at kunne opbevare og behandle den omhyggeligt.

Spørgsmålet om selve det at holde levende dyr og hvordan de skal behandles, i dette tilfælde øresvin i delfinarier, henhører under de enkelte medlemsstater. Kommissionen er derfor ikke i stand til at kontrollere eventuelle sikkerhedsnormer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2931/00

af Marie-Noëlle Lienemann (PSE) til Kommissionen

(11. september 2000)

Om: Overholdelse af direktiv 98/44/EØF for så vidt angår kloning af mennesker

Mener Kommissionen ikke, at det er nødvendigt at gribe ind over for de britiske myndigheder for at få dem til at overholde direktiv 98/44/EF(1), der udtrykkeligt forbyder meddelelse af patent på fremgangsmåder, som indebærer anvendelse af menneskelige embryoner til industrielle eller kommercielle formål?

(1) EFT L 213 af 30.7.1998, s. 13.

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin på skriftlige forespørgsler P-2852/00 og P-2931/00

(3. oktober 2000)

På Europa-Parlamentets plenarmøde den 6. september 2000 tog kommissæren med ansvar for forskning på Kommissionens vegne stilling til den britiske ekspertgruppes rapport om tilladelse til at forske i stamceller fra menneskefostre og deres terapeutiske anvendelse.

Ved denne lejlighed understregede kommissæren, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/44/EØF om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser fastsætter vilkårene for patentering af en opfindelse baseret på biologisk materiale. Direktivet tager dog ikke sigte på at fastsætte vilkårene for selve forskningen.

Under hensyntagen til medlemsstaternes nationale identitet og i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet har traktaten om Den Europæiske Union overladt det til medlemsstaterne at lovgive på det etiske område.

Kommissionen kan ikke på nogen måde begrænse medlemsstaternes frihed til at fastsætte vilkårene for, hvordan der skal lovgives på forskningsområdet. Kommissionens rolle er at fremme debatten om etiske spørgsmål under hensyntagen til medlemsstaternes forskelligartede kulturer og holdninger. Dette er også et af målene for det europæiske forskningsrum.

Kommissionen har ikke hørt om tilfælde, hvor der skulle være udøvet pression mod de britiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3256/00

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(20. oktober 2000)

Om: Ændring af postdirektivet særtjenester

I Kommissionens nye forslag indføres en sondring mellem de såkaldte standardposttjenester eller basale posttjenester, som skulle være befordringspligttjenester, og særtjenester, som er en ny kategori der defineres som tjenester, der indebærer ekstrafordele, som ikke henhører til befordringspligtområdet, og på hvilke der derfor ikke kan gives eneret.

1. Finder Kommissionen ikke, at disse foranstaltninger anfægter princippet gående ud på, at tjenesten skal tilpasses de tekniske omstændigheder samt brugernes behov, skønt dette er anerkendt i artikel 5 i direktivet fra 1997?

2. Er der ikke risiko for, at denne nye bestemmelse indfører større juridisk usikkerhed på grund af en upræcis definition af særtjenester, som på grundlag af enhver supplerende ydelse ville gøre det muligt at ændre en tjeneste som er medtaget under befordringspligten til en tjeneste, som ikke er medtaget i befordringspligten?

3. I Corbeau-dommen har De Europæiske Fællesskabers Domstol skønnet, at hvis konkurrerende levering af tjenester, der indebærer ekstrafordele er til fare for befordringspligtige virksomheders økonomiske ligevægt, kan de nationale myndigheder lovligt medtage disse tjenester i det område, der er omfattet af eneret. Kan Kommissionen forklare, af hvilken grund der i forslaget til direktiv ses bort fra dette punkt, som dog er af central betydning for at garantere befordringspligtige virksomheders levedygtighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(21. november 2000)

1. Nej. Mulighederne for at tilpasse befordringspligttjenesterne er ikke berørt af denne foranstaltning. Direktivforslaget tager sigte på eneretsområdet og ændrer intet ved befordringspligttjenesterne.

Sondringen mellem standardposttjenester og særtjenester findes allerede (betragtning 21 i sammenhæng med artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 97/67/EF om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet(1)).

2. Nej. Der er tre kriterier for, at en tjeneste kan betragtes som særtjeneste. Den skal ligge uden for befordringspligtområdet (som defineret af hver medlemsstat); den skal opfylde særlige behov hos de økonomiske aktører; den skal indebære mindst to yderligere serviceelementer, som den almindelige posttjeneste ikke giver. De obligatoriske tjenester, som falder ind under befordringspligten, fastlægges i enkeltheder af hver medlemsstat.

3. Corbeau-dommen finder anvendelse, hvis der ikke findes harmoniserede bestemmelser. I direktiv 97/67/EF er der fastsat en maksimumgrænse for eneretsområdet og for andre foranstaltninger, som medlemsstaterne kan anvende for at sikre, at befordringspligten opfyldes.

(1) EFT L 15 af 21.1.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2524/00

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(2. august 2000)

Om: Vandringsfænomenet i Salento

Lecce (Apulien) har for et stykke tid siden tilbudt sig som vært for en fredskonference samt som hovedsæde for et observationsorgan for vandringsstrømme.

Salento har nu i ti år haft et alvorligt vandringsproblem og vil sandsynligvis have det i flere år i fremtiden.

Kan Kommissionen oplyse, om den agter at imødekomme anmodningerne fra en by som Lecce, der er et symbol på indvandringen fra landene i Sydøsteuropa, for i hvert fald at give den kompensation for, at Salonicco er blevet valgt til at huse kontoret for genopbygning af Kosovo?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(17. oktober 2000)

Kommissionen erkender, at Apulien i lighed med andre af Unionens grænseregioner på grund af sin geografiske beliggenhed er særlig ramt af nogle af virkningerne af strømmene af mennesker, der har behov for international beskyttelse, og af de uregelmæssige menneskevandringer.

Kommissionen er i gang med at undersøge de tekniske muligheder for at etablere et informationsnet om migrationsstrømme og alle immigration- og asylaspekter på basis af internetteknologi. Der er ingen planer om noget observationsorgan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3320/00

af António Campos (PSE) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Den fælles landbrugspolitik

Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål:

1. Hvor store arealer lægger kornavl beslag på i EU's 15 medlemsstater?

2. Hvor mange kornproducenter er der i alt i EU?

3. Hvor stort er det gennemsnitlige antal beskæftigede pr. hektar inden for kornavl?

4. Hvor meget beløber de samlede udgifter til kornsektoren sig til for EUGFL's Garantisektion?

5. Hvor stort et beløb udbetales der i gennemsnit pr. kornproducent over EUGFL's Garantisektion?

6. Hvor stort et beløb udbetales der i gennemsnit over EUGFL's Garantisektion pr. beskæftiget pr. hektar inden for kornavl?

7. Hvor stor en procentdel af EU's samlede landbrugsproduktion tegner kornsektoren sig for?

8. Hvorledes er forholdet mellem eksporten og importen af korn i EU's 15 medlemsstater?

9. Hvor store arealer lægger havebrug og frugtavl beslag på i EU's 15 medlemsstater?

10. Hvor mange producenter er der i alt i EU inden for havebrug og frugtavl?

11. Hvor stort er det gennemsnitlige antal beskæftigede pr. hektar inden for havebrug og frugtavl?

12. Hvor meget beløber de samlede udgifter til havebrugs- og frugtavlssektoren sig til for EUGFL's Garantisektion?

13. Hvor stort et beløb udbetales der i gennemsnit over EUGFL's Garantisektion pr. producent i havebrugs- og frugtavlssektoren som helhed?

14. Hvor stort et beløb udbetales der i gennemsnit over EUGFL's Garantisektion pr. beskæftiget pr. hektar i EU's havebrugs- frugtavlssektor som helhed?

15. Hvorledes er forholdet mellem EU's eksport og import af produkter fra havebrug og frugtavl?

16. Hvor stor en procentdel af EU's samlede landbrugsproduktion tegner havebrugs- og frugtavlssektoren sig for?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. november 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2488/00

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Rådet

(24. juli 2000)

Om: Fængselsarbejde

Italienske fængsler har ca. 54 000 indsatte, hvoraf mange er interesseret i at arbejde (også for en beskeden løn). Imidlertid kan dette ikke lade sig gøre af bureaukratiske årsager.

Hvad er Rådets syn på dette problem?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-2488/00 og E-2490/00

(7. november 2000)

Beskæftigelsespolitikken i fængslerne henhører under medlemsstaternes kompetence. I overensstemmelse med nærhedsprincippet er Fællesskabets indsats på beskæftigelsesområdet begrænset til at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne samt til at støtte og om nødvendigt supplere deres indsats på de betingelser, der er fastsat i EF-traktatens artikel 125 ff.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2675/00

af Ioannis Souladakis (PSE) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Beskyttelse af europæiske virksomheder i Kosovo

Det svar, som Patten afgav på Kommissionens vegne på min forespørgsel E-1032, viser trods den noget irriterende tone, at den parlamentariske kontrol udgør demokratiets grundvold, ikke alene for EU's medlemsstater, men også for selve EU. Hvad angår selve sagen, vil der med Kommissionens intentioner som anført i dens svar om at gøre UNMIK opmærksom på de spørgsmål, jeg har rejst, etableres en meget specifik kommunikationskanal mellem mig selv som EP-medlem, Kommissionen som kompetent EU-organ og UNMIK som administrator i forbindelse med den kritiske situation i Kosovo.

Hvornår og hvordan vil Kommissionen træffe de fornødne skridt over for UNMIK som lovet i ovennævnte svar, og i hvilket omfang vil den holde mig underrettet om de pågældende skridt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. oktober 2000)

I forlængelse af Kommissionens erklæring (svar på skriftlig forespørgsel E-1032/00(1)) om, at den ville gøre De Forenede Nationers mission i Kosovo (UNMiK) opmærksom på de af det ærede medlem rejste spørgsmål men det er derefter op til UNMiK selv at svare det ærede medlem direkte har den allerede sendt det ærede medlem en genpart af det brev, den har tilstillet UNMiK. Kommissionen har også forsynet det ærede medlem med nærmere oplysninger om, hvorledes den pågældende embedsmand i UNMiK kan kontaktes.

Kommissionen har således etableret en meget specifik kommunikationskanal mellem det ærede medlem og UNMiK, der er den kompetente myndighed for alle spørgsmål i forbindelse med den internationale civile forvaltning af Kosovo.

(1) EFT C 81 E af 13.3.2001, s. 15.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2816/00

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(5. september 2000)

Om: Lokal beskatning

Kan en medlemsstat eller en region i en medlemsstat, som opkræver lokal skat, anvende to forskellige metoder i forbindelse med lokal beskatning?

Kan en eller to specifikke handelsaktiviteter, f.eks. i forbindelse med pålæggelsen af lokal skat i handelssektoren, behandles anderledes end alle andre handelsaktiviteter, eller skal de alle behandles på samme måde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(11. oktober 2000)

I mangel af en fællesskabslovgivning på dette område henhører indførelsen af lovgivning om direkte lokal beskatning, herunder beskatning af virksomheder, alene under medlemsstaternes kompetence.

Denne lovgivning må imidlertid ikke indeholde diskriminerende foranstaltninger mod de grundlæggende frihedsrettigheder i EF-traktaten (etableringsfrihed, fri bevægelighed for personer, tjenesteydelser, varer og kapital).

Hvad nærmere angår muligheden for, inden for rammerne af lokal beskatning, at foretage en differentiering af visse handelsmæssige aktiviteter, skal Kommissionen gøre det ærede medlem opmærksom på, at en sådan behandling er omfattet af EF-traktatens bestemmelser om statsstøtte, hvis denne begunstiger visse virksomheder eller visse produktionsformer og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Som det imidlertid understreges i meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne(1), betyder den differentiering, der er forbundet med visse foranstaltninger, ikke nødvendigvis, at de må betragtes som statsstøtte. Dette er tilfældet bl.a. ved foranstaltninger, hvis økonomiske begrundelse gør dem nødvendige eller funktionelle i forhold til skattesystemets effektivitet. Medlemsstaten skal imidlertid kunne give en sådan begrundelse.

(1) EFT C 384 af 10.12.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3005/00

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(26. september 2000)

Om: EU's humanitære bistand

Der findes en lang række organisationer, som modtager humanitær bistand fra EU.

Kommissionen bedes

1. Fremlægge en liste over samtlige organisationer, der modtager en sådan støtte, med angivelse af, om der er tale om statslige eller ikke-statslige organisationer.

2. Give nærmere oplysninger om, hvor stor en støtte der er ydet til de enkelte organisationer på listen.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. november 2000)

Den Europæiske Menneskerettighedsfond har netop i sit kompendium 2000 med støtte fra Kommissionen offentliggjort de oplysninger, som det ærede medlem anmoder om vedrørende foranstaltninger, der finansieres under kapitel B7-7 på budgettet for eksterne forbindelser. En genpart heraf sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat.

Der kan også ydes støtte til menneskerettigheder under budgettet for interne politikker i overensstemmelse med bemærkningerne til budgetposterne vedrørende flygtninge, asylansøgere og vandrende arbejdstagere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3391/00

af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Den nuværende og fremtidige situation med hensyn til EKSF-reserverne

EKSF-traktaten udløber om kort tid. Kan Kommissionen derfor give nærmere oplysninger om EKSF-reservernes nuværende størrelse samt oplyse, hvor store de forventes at være ved traktatens udløb?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(16. november 2000)

Kommissionen er i færd med at forberede EKSF-traktatens udløb i overensstemmelse med de resolutioner og beslutninger, Rådet og Parlamentet har vedtaget.

I den forbindelse vedtog den den 6. september 2000 en meddelelse(1) om EKSF-traktatens udløb og den finansielle virksomhed efter 2002.

Tabellerne i bilaget til meddelelsen giver alle de oplysninger, det ærede medlem har bedt om, med hensyn til den nuværende tilstand og EKSF-reservernes udvikling indtil og efter den 23. juli 2002.

Pr. 31. december 1999 andrager reserver og henlæggelser 1 943 mio. (se tabel 1 og 2 i meddelelsen). Pr. 31. juli 2002 forventes de under hensyn til Kommissionens arbejdsforudsætninger at andrage 1 601 mio..

(1) KOM(2000) 518 endelig.