ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1447/03

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(28. april 2003)

Om: Fr. Beate Winklers tidligere ansættelsesforhold

Fr. Beate Winkler har siden 1998 været direktør for det europæiske observatorium for racisme og fremmedhad (EUMC).

Dette agentur har en meget stor indflydelse på indvandrerdebatten i EU's medlemslande, hvilket bl.a. skyldes en række markante udtalelser fra centrets direktør. Ved flere lejligheder har hun bl.a. udtalt, at hendes center overvåger og kortlægger udtalelser fra Dansk Folkeparti.

Dansk Folkeparti er et socialt liberalt parti, der oven i købet er regeringsbærende parti i Danmark. Ikke desto mindre har direktøren for EUMC ved flere lejligheder betegnet partiet som ekstremet højreorienteret.

Hvis EUCM skal fortsætte, er det vigtigt, at EUCM's direktør er en person, der er i stand til at drive objektiv forskning og ikke bare fremlægge bestemte politiske synspunkter.

Kommissionen bedes oplyse, hvilken uddannelse (og fra hvilken uddannelsesinstitution) Beate Winkler har, samt hvilke stillinger Beate Winkler har besiddet, siden hun afsluttede sin uddannelse. Det ønskes oplyst præcist i hvilke organer og i hvilke funktioner Beate Winkler har arbejdet. Endvidere bedes Kommissionen oplyse, om Beate Winkler har været politisk aktiv i tiden før sin ansættelse ved EU.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(3. juni 2003)

Beate Winkler blev udnævnt til direktør for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad i 1998 og genudnævnt for den efterfølgende periode i 2002 af observatoriets bestyrelse, udvalgt fra en slutliste, som Kommissionen havde forelagt. Hendes baggrund og erfaring var selvfølgelig et væsentligt element, som bestyrelsen tog hensyn til under sine drøftelser. Direktørens curriculum vitae er offentligt tilgængeligt på observatoriets internetadresse: http://www.eumc.eu.int/eumc/index.php?fuseaction=content.dsp_cat_content&catid=3e4a5843e8631

Beate Winklers akademiske kvalifikationer omfatter en doktorgrad i jura ved universitetet i Köln. Hendes erhvervsmæssige baggrund ligger hovedsagelig i den offentlige sektor, herunder ved kontoret for forbundsregeringens kommitterede for udlændingespørgsmål i Tyskland. Før Beate Winkler blev udnævnt til observatoriet, var hun direktør for det tyske arkitektforbund (BDA). Beate Winklers curriculum vitae giver ingen oplysninger om hendes politiske tilhørsforhold. Bestyrelsen kom ikke ind på dette spørgsmål under drøftelserne om hendes udnævnelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0055/03

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. januar 2003)

Om: Oprettelse af en europæisk kystvagttjeneste med henblik på at øge sikkerheden i forbindelse med søtransport af farligt gods

I forbindelse med de initiativer, Kommissionen skal tage efter Prestige-katastrofen, vil det blive overvejet at oprette en europæisk kystvagttjeneste i lighed med den amerikanske Coast Guard, der blev oprettet efter Exxon Valdez-ulykken, for at øge sikkerheden i forbindelse med søtransport af farligt gods tæt ved kysterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. marts 2003)

Det ærede parlamentsmedlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel. E-3545/02 fra Hr. Scarbonchi(1) samt svar på mundtlig forespørgsel. H-872/02 fra Hr. Cushnahan(2) i spørgetiden under Parlamentets plenarmøde i januar 2003.

(1) Se side 39.

(2) Mundtligt svar afgivet den 14.1.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1123/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Pisa Kommunes udnyttelse af midler fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pisa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til omstilling af industriområder i tilbagegang og til at formindske skævheder med hensyn til økonomisk og social udvikling. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Pisa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond?

2. om Pisa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-1119/03, E-1120/03,E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03 og E-1124/03

(16. april 2003)

Kommunerne Massa, Carrara, Livorno, Pisa, Pistoia og Firenze er alle delvist berettiget til støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) inden for rammerne af DOCUP Toscana 2000-2006 (enhedsprogrammeringsdokument).

DOCUP Toscana, der blev godkendt ved Kommissionens beslutning(1), fastsætter et EFRU-tilskud på 322,5 mio. EUR for en samlet offentlig udgift på 804,9 mio. EUR.

Da DOCUP Toscana er et program, der forvaltes decentralt, er det regionen Toscana, der har ansvaret for interventionernes iværksættelse, og den har i programmeringstillægget fastlagt udvælgelseskriterierne og er endvidere ansvarlig for gennemgangen af ansøgningerne. Det ærede medlem kan derfor med fordel henvende sig til denne myndighed for at opnå præcise oplysninger om de forelagte og finansierede projekter til fordel for kommunerne Massa, Carrara, Livorno, Pisa, Pistoia og Firenze.

(1) C(2001) 2725, 27.9.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0619/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(3. marts 2003)

Om: People's Mojahedin Organisation

Har Kommissionen beviser for, at medlemmer af Mujahedin-organisationen (People's Mojahedin Organisation MKO eller PMOI), som nu er tilsluttet Irans nationale modstandsråd, er en trussel mod verdenssikkerheden uden for Iran?

Har Kommissionen kendskab til, at 331 medlemmer af det britiske underhus og 122 medlemmer af det britiske overhus samt 150 medlemmer af den amerikanske kongres offentligt har givet udtryk for deres støtte til MOK/PMOI?

Har Kommissionen på baggrund af den påstand, som blev fremsat af et medlem under en tale i Europa-Parlamentet den 12. februar 2003, at MKO's medlemmer er forbrydere, som hele tiden dræber og udsletter uskyldige mennesker, beviser for, at medlemmer af MKO har begået sådanne forbrydelser udenfor Iran?

Er der, eftersom denne kritik af MKO afspejler de iranske myndigheders holdning, måske her tale om det forhold, at den enes terrorist er den andens frihedskæmper?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(25. marts 2003)

Kommissionen gør opmærksom på, at der ved omtale af listen over terrorister henvises til den liste, der er knyttet til fælles holdning 2001/931/FUSP(1), og listen over personer, grupper og enheder, hvis midler og aktiver skal indefryses i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001(2). Den fælles holdning og forordningen blev vedtaget i overensstemmelse FN's sikkerhedsråds resolution 1373(2001).

Rådet beslutter enstemmigt, hvilke personer, grupper og enheder der skal opføres på listen og skal ikke afvente forslag herom fra Kommissionen. Eftersom Rådets afstemninger er hemmelige, er det fast politik, at Kommissionen ikke kommenterer valget af de personer, grupper eller enheder, der opføres på listerne.

Endelig skal Kommissionen bemærke, at der i den fælles holdning er fastlagt en række kriterier, der skal være opfyldt, og at Mujahedin-organisationen som følge heraf er blevet opført på listen i maj 2002, hvorimod Irans nationale modstandsråd specifikt er udelukket.

(1) EFT L 344 af 28.12.2001.

(2) Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, EFT L 344 af 28.12.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0066/03

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Rådet

(23. januar 2003)

Om: Alvorlige episoder mellem de spanske og portugisiske fiskerflåder

For få dage siden er der for anden gang i løbet af de seneste måneder indtruffet en alvorlig episode mellem den spanske og den portugisiske fiskerflåde. En portugisisk patrulje har affyret skud mod nogle andalusiske fiskerbåde, der havde overskredet grænsen for de spanske territorialfarvande, og som fiskede i de portugisiske farvande.

Har Rådet kendskab til denne hændelse?

Anser Rådet det for rimeligt, at en simpel overskridelse fra de spanske fiskerfartøjers side besvares med en handling af dette omfang, der kan betragtes som en krigshandling?

Anser Rådet det for rimeligt, at der forekommer uheld af denne art blandt medlemsstaterne?

Agter Rådet at træffe foranstaltninger for at forhindre disse alvorlige episoder?

Svar

(8. maj 2003)

Som det ærede parlamentsmedlem vil vide, vedtog Rådet den 20. december 2002 forordning (EF) nr. 2371/2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik, der indeholder et nyt sæt regler om kontrol og håndhævelse. Det hedder i disse regler, at medlemsstaterne kontrollerer de aktiviteter, der er omfattet af den fælles fiskeripolitik, og som udøves på deres område eller i farvande under deres højhedsområde eller jurisdiktion.

Rådet er ikke bekendt med den hændelse, der fandt sted for nylig, og som involverede spanske fiskere og et portugisisk flådefartøj.

Rådet fører ikke tilsyn med anvendelsen af fællesskabsretten og national ret.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0362/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(12. februar 2003)

Om: EIB-lån til uddannelse i Rom

I Økonomiudvalgets betænkning om EIB's årsberetning for 2001 fastslås det i forbindelse med bestræbelserne på at styrke den økonomiske og sociale samhørighed, at 16 % af lånene til regionaludviklingsprojekter blev brugt til sundhed og uddannelse.

Ordføreren Ieke van den Burg beklager imidlertid den måde, lånene er blevet anvendt på, idet kun 1 % af den samlede lånemængde i 2001 blev investeret i sundhed og uddannelse, og hun går ind for, at men fremmer en socialpolitik, der stræber hen imod disse mål.

Især med hensyn til uddannelsessektoren og under henvisning til forespørgselsstillerens tidligere forespørgsel om sikkerheden i skolerne i Rom bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. Er det muligt at inkludere forbedring af skolestrukturerne blandt målene for EIB-lånene?

2. Kan Rom kommune som offentlig forvaltning få adgang til EU-støtten og bruge den til investeringer inden for denne sektor, og har den i bekræftende fald benyttet sig af denne mulighed?

3. Hvilken holdning indtager Kommissionen til EP's ovennævnte anmodning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(13. marts 2003)

1. og 3. I Økonomiudvalgets rapport beklages det, at kun 1,1 % af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) lån i de tiltrædende lande afsættes til sundhed og uddannelse. Banken har kun siden 2001 øget finansieringen til disse sektorer i de tiltrædende lande. I 2002 blev fire projekter finansieret til en værdi af 230 mio. EUR (mod 75 mio. EUR i 2001), og EIB forventer fortsat vækst i disse sektorer.

For så vidt angår det særlige spørgsmål vedrørende Rom kan EIB's støtte reelt være med til at forbedre skolefaciliteterne. Det er også muligt at finansiere skoler inden for rammerne af programmer med henblik på at forbedre bymiljøet til gavn for de lokale myndigheder.

Der pågår på nuværende tidspunkt drøftelser mellem EIB og Roms byråd om et nyt instrument til udvikling af sociale investeringer, herunder skoler og plejehjem for ældre.

2. Rom kommune er om end i meget begrænset omfang berettiget til støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) i programmeringsperioden 2000-2006 (mål 2). Der er tale om zone L i piano regolatore (XII Circoscrizione), området for biomedicinsk og bioteknologisk forskning i Selcetta di Trigoria og Settecamini-området (byområde 5I og 5L) med en samlet befolkning på ca. 13 500.

I det samlede programmeringdokument for 2000-2006 for Lazio-regionen kalkuleres der ikke eksplicit med finansiering af investeringer i bygge- og anlægssektoren. Det skal påpeges, at det henhører under den regionale administration, der har bemyndigelse til at forvalte programmet, og som navnlig er ansvarlig for udvælgelsen af projekter, at gennemføre interventionerne i det samlede programmeringsdokument; i henhold til de foreløbige oplysninger fra de regionale myndigheder har Rom kommune ikke fremlagt projekter på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1137/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Siena Kommunes udnyttelse af midler fra handlingsprogrammet til fordel for vandrende arbejdstagere

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Siena Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte af vandrende arbejdstagere, herunder tredjelandsstatsborgere, for at sikre bedre betingelser for sameksistens med og integration i lokalbefolkningen i såvel beskæftigelsesmæssig som social henseende.

Kan Kommissionen derfor oplyse

1. om Siena Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra handlingsprogrammet til fordel for vandrende arbejdstagere?

2. om Siena Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopouloupå skriftlige forespørgsler E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03, E-1127/03,E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03, E-1133/03,E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 og E-1138/03

(28. april 2003)

Der findes i øjeblikket ikke noget handlingsprogram for vandrende arbejdstagere på EU-niveau. Kommissionen skal minde om, at støtte til foranstaltninger til fremme af vandrende arbejdstageres integrering i budgetpost B3-4110 blev ophævet i 1998 efter EF-Domstolens dom i sag C-106/96. Siden da er der ikke blevet givet nogen støtte inden for området.

Et nyt program til fremme af tredjelandes statsborgeres integration under budgetpost B5-815 vil blive lanceret af Kommissionen (Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender) i maj 2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0228/03

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Rådet

(3. februar 2003)

Om: Hurtigere lovgivningsmæssig forenkling i forbindelse med bevægelighed for patienter

Kan Rådet under henvisning til konklusionerne fra samlingen i Rådet (Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik) i december 2002 i forbindelse med spørgsmålet om bevægelighed for patienter i Den Europæiske Unions medlemsstater redegøre for indholdet af den reformpakke, som Rådet er ved at udarbejde for at fremme frit valg af hospitalsbehandling i de europæiske lande?

Mener det ikke, at 2004 er en for fjern tidsfrist for at fremme forenklingen og afburaukratiseringen af de procedurer, der i øjeblikket findes i visse medlemsstater, bl.a. Italien, for at opnå tilladelse til at lade sig behandle i udlandet?

Påtænker det at træffe de nødvendige foranstaltninger til at øge fællesskabsbeføjelserne i spørgsmålet om bevægelighed for patienter?

Svar

(13. maj 2003)

Det ærede parlamentsmedlem gøres opmærksom på, at Rådet på samlingen den 2.-3. december 2002 ikke vedtog nogen konklusioner om bevægelighed for patienter. I stedet noterede Rådet sig på den pågældende samling kommissær Byrne's rapport om de igangværende overvejelser på højt plan om bevægelighed for patienter og udviklingen inden for sundhedsvæsenet i Den Europæiske Union, og navnlig udviklingen af organisatoriske rammer for en sådan proces.

Der erindres om, at denne igangværende proces blev iværksat ved konklusionerne fra Rådet og medlemsstaternes repræsentanter, forsamlet i Rådet, af 19. juli 2002 om bevægelighed for patienter og udviklingen inden for sundhedsvæsenet i Den Europæiske Union(1). Rådet og repræsentanterne for medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, mente navnlig, at der er behov for at styrke samarbejdet for således at give de bedste muligheder for adgang til sundhedspleje af høj kvalitet, samtidig med at sundhedsplejesystemerne i Den Europæiske Union er finansielt holdbare. Den forestående udvidelse af Den Europæiske Union gør dette endnu mere påkrævet. De erkendte endvidere, at det vil være nyttigt, at Kommissionen i tæt samarbejde med Rådet og alle medlemsstaterne navnlig sundhedsministrene og andre centrale interessenter viderefører overvejelser på højt plan, nøje samordnet med det relevante arbejde, der foregår i forskellige fora, herunder de foranstaltninger der allerede er indledt inden for rammerne af Lissabon-processen, som bør sigte mod at udarbejde passende konklusioner vedrørende en eventuel yderligere indsats

(1) EFT C 183 af 1.8.2002, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1169/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Pisa Kommunes udnyttelse af midler fra Tempus III-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pisa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte unge universitetsstuderende inden for det transeuropæiske samarbejde og kulturel og videnskabelig udveksling som led i universitetsuddannelsen.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Pisa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Tempus III-programmet?

2. om Pisa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 og E-1170/03

(8. maj 2003)

Som hovedregel omfatter et projekt, som finansieres under Tempus-programmet, flere universiteter både i EU og i partnerlandene.

Det er meget vanskeligt at identificere de beløb, som det europæiske universitet har beholdt, og som på grund af projektet blev tildelt til universiteterne i partnerlandene.

Til orientering anføres dog de beløb, som er tildelt til Tempus III-projektet, for så vidt angår institutionerne i følgende kommuner: Frosinone, Ancona, Firenze, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa og Siena. Nærmere supplerende oplysninger sendes direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets sekretariat.

1. Universitetet i Ancona modtog i 2002 et beløb på 1 739 EUR til et Tempus-projekt (stipendium).

2. Institutionerne i Firenze modtog i 2002 og 2003 et beløb på 832 014,98 EUR til Tempus-projekter.

3. Universitetet i Macerata modtog i 2002 et beløb på 112 257,80 EUR til et Tempus-projekt.

4. Universitetet i Perugia modtog i 2002 og 2003 et beløb på 546 452,10 EUR til Tempus-projekter.

5. Universitetet i Pisa modtog i 2002 og 2003 et beløb på 285 178,80 EUR til Tempus-projekter.

6. Universitetet i Siena modtog i 2002 et beløb på 63 050 EUR til et Tempus-projekt.

7. I Frosinone og Pesaro blev der ikke gennemført Tempus III-projekter.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0253/03

af Cristiana Muscardini (UEN) til Rådet

(5. februar 2003)

Om: Nedlæggelse af nattoget mellem Bruxelles og Milano

Mens Europa udvides mod øst, og trafikforbindelserne styrkes som et første tegn til borgerne på et effektivt naboskab, er det lykkedes Belgien at nedlægge nat- og biltoget mellem Bruxelles og Milano. Denne forbindelse, der drives sammen med jernbanerne i Frankrig, Tyskland, Luxembourg og Schweiz har vital betydning, navnlig for italienske arbejdstagere, der i fast antal benytter sig af den. Hvis Belgien har haft problemer med at holde den nedlagte rute i drift, burde det have taget kontakt til regeringerne i de lande, som ruten går igennem, i stedet for pludseligt at nedlægge den. Kan Rådet hurtigt træffe foranstaltninger til genindsættelse af toget mellem Bruxelles og Milano og således sikre, at unionsborgernes behov og forventninger respekteres?

Svar

(13. maj 2003)

Med hensyn til de punkter, der rejses i forespørgslen fra det ærede parlamentsmedlem, kan Rådet oplyse, at spørgsmål vedrørende driften af individuelle togforbindelser ikke henhører under Rådets kompetence.

I denne forbindelse henviser Rådet til nugældende fællesskabslovgivning, navnlig artikel 4 og 5 i direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner, som ændret ved direktiv 2001/12/EF. Det hedder i disse artikler, at jernbanevirksomheder har en uafhængig status og skal drives efter de principper, som gælder for kommercielle virksomheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1391/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(15. april 2003)

Om: Sundhedspas til tredjelandsstatsborgere

Det allerseneste tilfælde af kolera, der brød ud hos en senegalesisk rejsende om bord på et fly fra Bruxelles til Torino, aktualiserer det alvorlige problem med den utilstrækkelige sundhedskontrol af tredjelandsindvandrere.

Dertil føjer sig advarslerne fra de internationale sundhedsmyndigheder vedrørende den livstruende lungebetændelsesvirus.

Anser Kommissionen det ikke for hensigtsmæssigt at foreslå, at der i forbindelse med tredjelandsstatsborgeres rejser etableres et specifikt sundhedspas til beskyttelse af sundheden for alle?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(19. maj 2003)

Kommissionen er fuldt ud bekendt med de mulige risici, der er forbundet med udefra kommende overførbare sygdomme og disses konsekvenser for medlemsstaterne. Den nuværende SARS-epidemi (Severe Acute Respiratory Disease) er et godt eksempel på en sådan trussel. Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne gennem de myndigheder, som er udpeget af sundhedsministerierne, og med Verdenssundhedsorganisationen (WHO) med henblik på at gennemføre aktioner til bekæmpelse af sådanne sygdomme navnlig gennem revision af WHO's internationale sundhedsbestemmelser. I tilfælde, hvor der er tale om en inkubationsperiode, er der dog ikke nogen åbenlys forbindelse mellem de sundhedsrelaterede oplysninger, som et sundhedspas kan indeholde, og bekæmpelsen af en overførbar sygdom af denne karakter.

Kommissionen vil udarbejde en SARS-overvågningsrapport, som skal forelægges på Det Europæiske Råds møde (sundhed) den 2. juni 2003.