SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3926/97 af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen (11. december 1997)

Om: Den oekonomiske og beskatningsmaessige ordning for De Kanariske OEer

Den oekonomiske og beskatningsmaessige ordning for De Kanariske OEer, som er vedtaget ved lov nr. 20 af 1991, nr. 19 af 1994 og kongeligt dekret nr. 3 af 1996, indeholder en raekke beskatningsmaessige og oekonomiske incitamenter til fremme af oegruppens oekonomi.

Blandt disse kan naevnes foelgende:

1. Det saerlige omraade De Kanariske OEer.

2. En godtgoerelse paa 40% af selskabsskatten for indtaegter fra materielle goder fremstillet paa De Kanariske OEer inden for landbrug, husdyravl, industri og fiskeri.

3. Investeringsstoette ved oprettelse af selskaber.

4. Investeringsfond med godtgoerelse af op til 90% af indkomst- og selskabsskatten for indtaegter, som ikke er udbetalt som dividende, og som paataenkes investeret i statsobligationer.

5. Investeringsfradrag, som er gunstigere end i det oevrige Spanien.

6. En godtgoerelse paa 95% af selskabsskatten for selskaber, som er oprettet inden den 31. december 1996.

Under forhandlingerne mellem Kommissionen og den spanske regering har den foerstnaevnte sat spoergsmaalstegn ved gyldigheden af nogle af de naevnte ordninger og har forlangt, at visse af dem kun gaelder midlertidigt.

Hvilke aendringer af den nuvaerende oekonomiske og beskatningsmaessige ordning for De Kanariske OEer foreslaar Kommissionen? Hvad vil aendringerne betyde for hver enkelt af de omtalte stoetteordninger?

Hvordan vil oegruppens ordning blive paavirket af de bestemmelser om en harmonisering af beskatningen, som Kommissionen udarbejder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (11. februar 1998)

Kommissionen har truffet beslutning om, at den oekonomiske og beskatningsmaessige ordning for De Kanariske OEer er forenelig med det faelles marked paa de betingelser, den spanske regering har indberettet. Det drejer sig foerst og fremmest om skattelettelser med henblik paa oprettelse af nye virksomheder paa De Kanariske OEer og om at bevare oegruppens nuvaerende virksomheder. Den samlede stoette under den oekonomiske og beskatningsmaessige ordning for De Kanariske OEer maa hoejst andrager 45 mia. pesetas (268 mio. ECU) om aaret; den vaesentligste del af denne stoette (38 mia. pesetas eller 227 mio. ECU) svarer til investeringsreserven.

Den ordning, der er indgivet meddelelse om, gaar ud paa foelgende:

- reduktion af beregningsgrundlaget for indkomstskatten paa de beloeb, der afsaettes til investeringsreserve; nedslaget maa hoejst andrage 90% af den del af indkomsten, der ikke udbetales som dividende. Investeringerne skal vaere foretaget inden for tre aar, og stoetten maa hoejst andrage 35% af investeringen. Denne ordning betragtes kun som forenelig med det faelles marked til aar 2003, hvad driftsstoette angaar, og til aar 2005 for investeringsstoettens vedkommende

- nedslag i selskabsskatten og i fysiske personers indkomstskat for den del af denne skat, som indkomst ved fremstilling af materielle goder paalignes. Fritagelsen er af faldende karakter: Den kan i begyndelsen ikke overstige 50% og falder til 30% i aar 2003

- skattefritagelse for afgifter paa ejerskifte og registrering af selskabsvedtaegter i forbindelse med virksom-heders etablering, kapitaludvidelse og koeb af aktiver. Disse fritagelser anses kun som forenelige med faellesskabsretten indtil 2003. Desuden vil de vaere gradvis faldende.

Hvad angaar de af ovennaevnte foranstaltninger, som har karakter af stoette med henblik paa finansiering af investeringer paa De Kanariske OEer, mener Kommissionen, at der er tale om en form for regionaludviklingsstoette. Endvidere har Kommissionen bemaerket, at da omfanget af den paagaeldende stoette, selv i tilfaelde af akkumulering, hoejst andrager 50% af nettostoetteaekvivalensen, stemmer det overens med de maksimumsbeloeb, der er fastsat i oversigten for stoetteordninger med regional maalsaetning. Hvad angaar overholdelsen af eventuelle nye lofter, der kunne blive fastlagt gennem nye oversigter, der godkendes af Kommissionen under de paagaeldende stoetteordningers gyldighedsperiode, har Kommissionen noteret sig, at de spanske myndigheder har forpligtet sig til ikke at lade stoetten eller akkumulering heraf overstige saadanne nye maksimumsbeloeb.

Med hensyn til de af foranstaltningerne, der har karakter af driftsstoette, mente Kommissionen, at de var noedvendige, fordi de er bestemt til at opveje de vanskeligheder, som skyldes, at der er tale om en region, hvor regionaludviklingsstoetten i et begraenset tidsrum inden aar 2003 kan opnaa undtagelse fra EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra a). Da disse former for stoette er tidsbegraensede og faldende, mente Kommissionen, at de kunne betragtes som regionaludviklingsstoette, der er forenelig med det indre marked.

Raadet og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Raadet vedtog den 1. december 1997 en adfaerdskodeks for selskabsbeskatning. Kodeksen indeholder en passage om en proces til vurdering af, hvilke foranstaltninger der er skadelige, og som derfor skal aendres. I princippet skal skadelige foranstaltninger vaere aendret inden 31. december 2002. For nye foranstaltninger er der en spaerreklausul. Medlemsstaterne vil afholde sig fra at traeffe nye skadelige foranstaltninger.

Kodeksens punkt G indeholder en saerlig omtale af regionerne i den yderste periferi med saerlige beskatningsordninger: »For saa vidt skatteforanstaltninger benyttes til at stoette den oekonomiske udvikling i bestemte omraader, vurderes det, om de er proportionale og maalrettede i forhold til det oenskede maal. Ved denne vurdering tages der saerligt hensyn til de specielle karakteristika og ydre vilkaar, der gaelder for regionerne i den yderste periferi og smaa oeer, uden at dette beroerer den integritet og sammenhaeng, der kendetegner Faellesskabets retsorden, herunder det indre marked og de faelles politikker«.