ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3195/01 af James Provan (PPE-DE) til Kommissionen. Finansiering af Det Europæiske Journalistforbund.



EF-Tidende nr. 172 E af 18/07/2002 s. 0028 - 0028



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3195/01 af James Provan (PPE-DE) til Kommissionen (20. november 2001) Om: Finansiering af Det Europæiske Journalistforbund Vil Kommissionen oplyse, om Det Europæiske Journalistforbund eller Det Internationale Journalistforbund modtager midler eller anden støtte fra Kommissionen? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (18. december 2001) Hverken Det Europæiske Journalistforbund eller Det Internationale Journalistforbund modtager generel finansiel støtte fra Kommissionen. Det Internationale Journalistforbund har imidlertid i år modtaget støtte til to specifikke projekter med henblik på at forbedre informationen til journalister, der arbejder i eller besøger Bruxelles for at dække europæisk nyhedsstof.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3489/01

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Sigøjnere og andre ikke-bofaste personer

Er Kommissionen klar over, at der for øjeblikket ikke findes nogen EU-finansierede programmer, der har til formål at fremme og forbedre den faglige uddannelse og undervisning af sigøjnere og andre ikke-bofaste personer?

Er Kommissionen enig i, at disse stærkt marginaliserede samfunds rettigheder og ligestilling for øjeblikket bliver ignoreret?

Hvilke planer har Kommissionen med henblik på at sikre, at de rejsende samfunds uddannelsesbehov i det mindste er repræsenteret i dens programmer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(15. februar 2002)

I den indeværende fase af Socrates (2000-2006) er denne målgruppe udpeget som en af hovedprioriteterne for støtte under programmet.

Især inden for Comenius, som er den aktion under programmet, der mere specifikt vedrører skoleuddannelse, er uddannelse af sigøjnere og andre ikke-bofaste personer en prioritet i projekter mellem skoler, uddannelse af undervisningspersonale og den nye aktion om netværker.

Inden for Grundtvig lægges der betydelig vægt på at støtte aktiviteter, der skal imødekomme uddannelsesbehovet i sociale grupper, der er vanskeligt tilgængelige, herunder ikke-bofaste personer, som generelt ikke viser interesse for at deltage i voksenundervisning eller initiativer vedrørende livslang læring, for at øge deres muligheder for at spille en fuld og aktiv rolle i samfundet, forbedre deres ansættelsesmuligheder gennem erhvervelse eller ajourføring af deres generelle færdigheder og styrke deres muligheder for at påbegynde eller vende tilbage til formel uddannelse.

En række projekter med sigte på sigøjnere er endvidere blevet finansieret i årenes løb inden for rammerne af Leonardo da Vinci og Ungdomsprogrammerne.

Kommissionen kan derfor ikke tilslutte sig det ærede medlems synspunkt og mener ikke, at disse samfunds rettigheder ignoreres i sammenhæng med uddannelsesaktiviteter, der modtager støtte fra Fællesskabet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3602/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Finansiering af rensningsanlæg i over 200 andalusiske landsbyer

For omkring 200 andalusiske landsbyer i Spanien rykker år 2005, som er sidste frist for sikring af rensning af spildevand, hastigt nærmere. Det drejer sig om 30 % af den andalusiske befolkning, og anlægsarbejdet er ikke engang påbegyndt.

Kommunernes utilstrækkelige midler har hidtil blokeret for opførsel af spildevandsanlæg, og på regionalt niveau gøres der store anstrengelser for at finde formler, der gør det muligt at opfylde den forpligtelse, som er vedtaget i EU, inden for den fastsatte tidsfrist i 2005.

Kan Kommissionen oplyse, om den kan bidrage med overvejelser vedrørende ordninger, som er anvendt andre steder i EU til finansiering af disse rensningsanlæg, således at der kan komme en løsning på situationen i de andalusiske kommuner, og opførelsen af de rensningsanlæg, som kræves i henhold til fællesskabsbestemmelserne kan fremskyndes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(28. februar 2002)

Mulighederne for finansiering af rensningsanlæg er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat, eftersom de afhænger af, om regionerne er støtteberettigede eller ej under mål 1 inden for strukturfondene, eller om den pågældende medlemsstat er omfattet af Samhørighedsfonden.

Herudover har Kommissionen fastsat rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse(1). Denne offentlige/private deltagelse gør det muligt for private virksomheder at modtage offentlige koncessioner til såvel anlæggelse som drift af rensningsanlæg.

Andalusien kan modtage støtte både via offentlig/privat deltagelse og via strukturfondene og Samhørighedsfonden. For disse fondes vedkommende minder Kommissionen om, at udvælgelsen af individuelle projekter i alle tilfælde sorterer under de nationale og regionale myndigheder.

For strukturfondenes vedkommende kan denne samfinansiering opnås i forbindelse med den tredje prioritet, der omfatter miljø og vandressourcer, inden for Fællesskabets støtteramme for Spanien i programlægningsperioden 2000-2006. Cirka 15 % af de projekter, der for øjeblikket samfinansieres for Spaniens vedkommende, gælder denne prioritet.

Med hensyn til Samhørighedsfonden er spildevandsrensning, vandforsyning og affaldsbortskaffelse prioriterede opgaver, som er under udførelse. Dette betyder dog ikke, at de planlagte investeringer fuldt ud vil kunne løse alle problemer og eliminere alle mangler på dette område. I den forbindelse skal det nævnes, at der i Spanien stadig er mangel på anlæg til rensning af spildevand i de større byområder. Da gennemførelsesfristerne for disse byområders vedkommende (i følsomme områder med over 10 000 personækvivalenter og i normale områder med over 15 000 personækvivalenter) allerede er overskredet, er det blevet en førsteprioritet at støtte disse projekter snarere end projekter, der gælder byområder med under 10 000 personækvivalenter, hvor der først skal være anlagt rensningsanlæg i 2005.

(1) EFT C 37 af 3.2.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1958/01

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(3. juli 2001)

Om: Markforsøg med GMO

I henhold til Rådets direktiv 90/220/EØF(1) er der fastlagt to særskilte godkendelsesprocedurer i del B og C. På fællesskabsplan har der været et rent faktisk moratorium for tilladelser til at markedsføre nye GMO'er

i henhold til direktivets del C. Hvilke medlemsstater har erklæret et sådant moratorium for godkendelsen af genmodificerede organismer i henhold til direktivets del B, dvs. et moratorium om udsætning af GMO i miljøet og andre eksperimentelle udsætninger?

(1) EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(4. september 2001)

Kommissionen kender intet til, at nogle af Fællesskabets medlemsstater skulle have erklæret et moratorium for godkendelse af genmodificerede organismer (GMO'er) efter del B i Rådets direktiv 90/220/EØF af 23. april 1990 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer.

Imidlertid skal det bemærkes, at antallet af anmeldelser af del B-udsætninger i Fællesskabet er faldet kraftigt i de seneste tre år. Dog kan denne tilbagegang hænge sammen med mange forskellige faktorer, og det vil defor være forhastet at drage nogen konklusion af denne udvikling på indeværende tidspunkt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3552/01

af Brigitte Langenhagen (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Mærkningsbestemmelserne i forbindelse med salg af fisk, krebs- og bløddyr

I artikel 4 i forordning (EF) nr. 104/2000(1) foreskrives der en omfattende forbrugeroplysning, som skal anføres på bestemte fiskerivarer. I henhold til de efterfølgende afsnit i denne artikel og gennemførelsesbestemmelserne hertil skal bestemmelserne træde i kraft pr. 1. januar 2002.

Forskellige fiskeforarbejdningsvirksomheder i Tyskland og også i europæiske tredjelande har oplyst mig om, at hele kapaciteten i virksomhederne allerede var udnyttet med henblik på omstillingen til euroen. Af den grund og på grund af den sene offentliggørelse af gennemførelsesbestemmelserne ville en lovformelig teknisk gennemførelse af etiketteringen ifølge disse virksomheder først være mulig pr. 1.7.2002.

Er der mulighed for at udsætte etiketteringsbestemmelsernes ikrafttrædelse til den 1.7.2002?

Anser Kommissionen tidsfristen mellem offentliggørelsen af gennemførelsesbestemmelserne i EFT (anden halvdel af november 2001) og forbrugeroplysningens ikrafttrædelse for passende?

(1) EFT L 17 af 21.1.2000, s. 22.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. januar 2002)

Det ærede medlems anmodning vedrører udsættelse af datoen for anvendelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 2065/2001 af 22. oktober 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 for så vidt angår forbrugeroplysning om fiskerivarer og akvakulturprodukter(1). I artikel 43 i Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 af 17. december 1999 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter(2) er det fastsat, at bestemmelserne om forbrugeroplysning skal anvendes fra den 1. januar 2002, og Kommissionen er ikke beføjet til at ændre denne dato.

Generaldirektoratet for fiskeri har i denne forbindelse for lang tid siden gjort de pågældende sektorer opmærksomme på artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 104/2000, hvis gennemførelsesbestemmelser Forvaltningskomitéen for Fiskerivarer godkendte i begyndelsen af september 2001.

Kommissionen accepterede desuden på anmodning fra disse sektorer i forordningen om forbrugeroplysning at åbne mulighed for, at varer, der er bragt på markedet eller etiketteret inden denne dato, samt emballager, der ikke er i overensstemmelse med forordningens regler, markedsføres, indtil lageret er opbrugt.

(1) EFT L 278 af 23.10.2001.

(2) EFT L 17 af 21.1.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2968/01

af Mathieu Grosch (PPE-DE) til Kommissionen

(25. oktober 2001)

Om: Strukturfondene: Mål 2-områder i Belgien 1994-1999

I programmeringsperioden 1994-1999 var området omkring Verviers-Liège anerkendt som støtteberettiget mål 2-område.

1. Hvilke projekter (detaljeret liste over de enkelte projekter) er blevet rettidigt godkendt og afsluttet inden for denne programmeringsperiode?

2. Hvilke projekter har problemer i henseende til kriterierne i DOCUP samt de forpligtede udgifter?

3. Er der ansøgt om overførsel af bevillinger til den kommende programmeringsperiode? Hvor store samlede overførselsbeløb drejer det sig i bekræftende fald om?

4. Hvor længe kan der trækkes på de overførte bevillinger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(11. januar 2002)

For at besvare det ærede medlems spørgsmål har Kommissionen indhentet følgende oplysninger hos de vallonske myndigheder, der er ansvarlige for forvaltningen af programmet:

1. Listen over de projekter, som overvågningsudvalget for mål 2-programmer i Liège godkendte for programmeringsperioderne 1994-1996 og 1997-1999, sendes direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat.

2. Bortset fra projektet Museumskompleks for Liège-områdets kunst og historie, der blev suspenderet som følge af en klage til det belgiske statsråd over byggetilladelsen, stødte intet projekt på problemer af den art, som omtales i det ærede medlems spørgsmål.

3. Myndighederne i den vallonske region har ikke indgivet nogen ansøgning om forlængelse af ovennævnte program for perioden 1997-1999. Der blev indgivet ansøgning om delvis afslutning af programmet for perioden 1994-1996 bortset fra det i punkt 2 nævnte projekt.

4. Hvis suspensionen for det suspenderede projekt, der er nævnt i punkt 2, ophæves, vil den periode, som Fællesskabet kan medfinansiere projektet, blive fastlagt efter ophævelsen af suspensionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3618/01

af Dorette Corbey (PSE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Sammenligning af priser for vigtige lægemidler

Priser for lægemidler er ikke gennemskuelige og vanskeligt at sammenligne.

1. Kan Kommissionen give en sammenlignende oversigt over prisforskellene mellem 20 vigtige lægemidler til behandling af hjerte-kar-sygdomme i Den Europæiske Unions 15 medlemsstater?

2. Kan Kommissionen give en sammenlignende oversigt over prisforskellene mellem 10 vigtige lægemidler til behandling af sukkersyge i Den Europæiske Unions 15 medlemsstater?

3. Kan Kommissionen give en sammenlignende oversigt over prisforskellen mellem 10 vigtige lægemidler inden for psykiatri i Den Europæiske Unions 15 medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(7. februar 2002)

Kommissionen indsamler ikke oplysninger om priserne på lægemidler. Nogle af medlemsstaterne er i gang med at udvikle databaser med sammenlignelige internationale priser. Derudover har World Health Organization for nylig indsamlet data om prisfastsættelse i 29 europæiske lande for 25 innovative lægemidler. Resultaterne kan ses i brochuren Policies on Pricing and Reimbursement of Medicines in Europe Networking for Information Exchange among Policymakers, 16-17 November 2000. Annex: Comparative Review of Drug Prices.

Rådets direktiv 89/105/EØF af 21. december 1988 om gennemsigtighed i prisbestemmelserne for lægemidler til mennesker og disse lægemidlers inddragelse under de nationale sygesikringsordninger(1) kræver, at der er en vis gennemsigtighed med nationale foranstaltninger vedrørende priser på lægemidler og godtgørelsen heraf på fællesskabsplan.

Det påtænkes at foretage en evaluering af direktivet i 2002 for at undersøge, om det bør ændres.

(1) EFT L 40 af 11.2.1989.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3409/01

af Hans-Peter Martin (PSE) til Rådet

(13. december 2001)

Om: Den næste regeringskonference

I nr. 44 af 29.10.2001 af det tyske tidsskrift Der Spiegel kan man på side 19 under overskriften Verfassung vertagt læse, at Rådet efter arbejdet under det bebudede konvent til forberedelse af den næste regeringskonference vil lade græsset vokse hen over konventets papirer, således at den næste regeringskonference først kommer til at finde sted efter valget til Europa-Parlamentet i sommeren 2004. Er det korrekt?

Svar

(18. marts 2002)

Rådet har ikke for vane at kommentere indholdet af artikler i pressen.

Rådet kan dog oplyse det ærede parlamentsmedlem om, at Det Europæiske Råd på mødet den 14.-15. december 2001 i Laeken vedtog erklæringen om Europas fremtid, hvorefter det overlader det til et konvent bestående af de mest fremtrædende deltagere i debatten om EU's fremtid at sikre en så bred og gennemsigtig forberedelse af den næste regeringskonference som muligt. Det Europæiske Råd foreslog, at det indledende møde holdes den 1. marts 2002, og at arbejdet skal vare et år, således at konventet kan forelægge resultaterne for Det Europæiske Råd i tide.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3610/01

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Grænseoverskridende tjenesteydelser mellem Østrig og Italien

Den italienske forvaltning af Brenner-motorvejen A.S. forbyder østrigske virksomheder på italiensk side at efterkomme anmodninger om bjergning af havarerede køretøjer. Kun koncessionerede italienske bjergningsselskaber har lov til at bjerge havarerede biler på italiensk side. På den anden side foretager f.eks. ACI på østrigsk side bjergning af biler.

1. Er det tilladt at forbyde denne grænseoverskridende tjenesteydelse?

2. Hvad agter Generaldirektoratet for Konkurrence at gøre for at standse denne begrænsning af den frie udveksling af tjenesteydelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(22. februar 2002)

Kommissionen har ikke hidtil haft kendskab til en sådan hindring.

Kommissionen skal beklage, at den ikke for øjeblikket kan besvare spørgsmålet, da den ikke råder over nærmere oplysninger om arten af den pågældende ordning og om retsgrundlaget. (Har ordningen f.eks. hjemmel i en lov eller en anden retsregel eller administrativ bestemmelse eller i en afgørelse i forbindelse med en koncession eller en eksklusivaftale om udøvelse af offentlig virksomhed osv.?)

Hvis disse forhold blev afklaret, kunne Kommissionen se nærmere på, hvilke fællesskabsretlige bestemmelser der eventuelt måtte finde anvendelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2820/01 af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen. Vietnam og virkningerne af Agent Orange.



EF-Tidende nr. 147 E af 20/06/2002 s. 0054 - 0054



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2820/01 af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen (2. oktober 2001) Om: Vietnam og virkningerne af Agent Orange Brugen af Agent Orange under Vietnam-krigen var en humanitær katastrofe, og følgevirkningerne mærkes stadig i dag. Kan Kommissionen redegøre for, præcis hvilken form for bistand der ydes til de ofre fra Vietnam-krigen, der var mærket af brugen af Agent Orange, samt hvilken bistand der er planlagt fremover? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten (10. oktober 2001) Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-2421/01 fra Sarah Ludford(1). (1) EFT C 134 E af 6.6.2002, s. 32.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2651/01

af Frank Vanhecke (NI) til Kommissionen

(1. oktober 2001)

Om: Europæisk dækkende kompetence til at foretage anholdelser

Gennem et stykke tid har der inden for Den Europæiske Union været spekulationer om indførelse af europæisk dækkende kompetence til at foretage anholdelser. De nylige attentater i De Forenede Stater og involveringen af eventuelle medskyldige med ophold i Unionen og nærmere bestemt i Hamburg gør dette emne brændende aktuelt.

I øjeblikket findes der ingen europæisk strafferetlig ramme for indførelse af en sådan europæisk dækkende kompetence til at foretage anholdelser.

På hvilket europæisk retsgrundlag er det efter Kommissionens opfattelse muligt at virkeliggøre en sådan kompetence til at foretage anholdelser?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorinopå skriftlige forespørgsler E-2651/01 og E-2652/01

(14. november 2001)

Kommissionen har fremlagt sit forslag til Rådets rammeafgørelse om den europæiske arrestordre og overgivelsesprocedurerne(1) mellem medlemsstater af 19. september 2001.

Forslagets retsgrundlag er EU-traktatens artikel 31 b og 34, stk. 2, litra b). Kommissionen gør også opmærksom på, at formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Tammerfors i 1999 ligeledes omtaler princippet om gensidig anerkendelse og afskaffelse af de formelle procedurer for udlevering mellem medlemsstaterne.

Kommissionens hensigt med forslaget er at erstatte den nugældende udleveringsordning med en fuldstændig retslig procedure for overgivelse.

Ifølge Kommissionens forslag skal Europol ikke medvirke ved denne procedure.

(1) KOM(2001) 522 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3508/01

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(12. december 2001)

Om: Europa bør reagere på de islamiske fundamentalisters antisemitiske angreb

I Anderlecht-kvarteret i Bruxelles blev storrabbiner Albert Guigui i går udsat for et udsædvanligt fysisk overgreb udført af nogle unge fra Maghreb. Anderlecht er kendt som et af de kvarterer i Bruxelles, som har flest indbyggere fra tredjelande, og hvor der for nylig blev indviet en minaret. De hebraiske religiøse myndigheder protesterede øjeblikkelig mod den føjelige holdning over for de islamiske fundamentalistiske kredses udbredelse af propaganda, der opfordrer folk til antisemitisme, som er fremherskende ikke blot i Belgien, men også i andre EU-lande.

På baggrund af ovenstående agter Romano Prodi, som skyndsomt havde aflagt et officielt besøg i den store moske i Bruxelles efter begivenhederne den 11. september i sin egenskab af formand for Kommissionen, ikke at fremsætte en officiel erklæring, hvori han udtrykkelig støtter den ovennævnte kritik?

Mener Kommissionen herudover ikke, at det er nødvendigt, at EU-landene arbejder sammen med henblik på, fra og med det kommende topmøde i Laeken, at træffe foranstaltninger for at forhindre og bekæmpe udbredelsen af islamisk fundamentalistisk propaganda inden for og uden for moskeer og islamiske centre, eftersom denne propaganda er ansvarlig for det udbredte had mod kristne og jøder, som bliver stadig mere tydeligt de steder, hvor der findes sådanne fundamentalistiske centre, selv i Bruxelles, som er de europæiske institutioners centrum?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(18. januar 2002)

Kommissionen fordømmer kraftigt enhver form for aggression, der bygger på anskuelser vedrørende race, hudfarve, afstamning, religion eller tro eller national eller etnisk oprindelse.

I den forbindelse vedtog Kommissionen for nylig et forslag til Rådets rammeafgørelse på grundlag af artikel 34, stk. 2, litra b), i traktaten om Den Europæiske Union(1), som for det første skal sikre, at racisme og fremmedhad i alle medlemsstaterne kan straffes med sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, og som kan medføre overgivelse af den pågældende, og som for det andet skal forbedre og fremme det retlige samarbejde ved at fjerne eventuelle hindringer. Alle medlemsstaterne skal sørge for, at handlinger såsom offentlig tilskyndelse til vold eller had og offentlige fornærmelser eller trusler mod enkeltpersoner eller grupper med racistisk eller fremmedfjendsk sigte er strafbare.

Hvad angår de personer, der begår, tilskynder til eller medvirker til racistiske eller fremmedfjendske voldshandlinger, bør deres religiøse eller etniske oprindelse ikke have nogen indflydelse på, hvordan handlingerne bedømmes. Ellers ville der nemlig være tale om diskrimination på grund af race eller etnisk tilhørsforhold.

(1) KOM(2001) 664 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2886/01

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(10. oktober 2001)

Om: Nord-Syd-samarbejdet om bekæmpelse af narkotikamisbrug

Artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 2046/97(1) af 13. oktober 1997 om Nord-Syd-samarbejdet vedrørende bekæmpelse af narkotika og narkotikamisbrug indeholder bestemmelse om, at Kommissionen tre år efter forordningens ikrafttræden forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en samlet evaluering af aktioner, som Fællesskabet har finansieret i henhold til forordningen, sammen med forslag til, hvad der videre skal ske med forordningen, samt om fornødent forslag til ændringer eller ophævelse af denne. Skønt den i denne forordning foreskrevne frist er udløbet siden 24.10.2000, har Kommissionen endnu ikke forelagt budgetmyndigheden den pågældende evaluering og forslag. I dette tilfælde mangler retsgrundlaget for budgetpost B7-6310 Nord-Syd-samarbejdet om bekæmpelse af narkotikamisbrug i Kommissionens FFB 2002.

Har Kommissionen gennemført forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger i henhold til ovennævnte budgetpost efter den 24. oktober 2000?

Er Kommissionen klar over, at det i mangel af retsgrundlag er umuligt at gennemføre budgetpost B7-6310 Nord-Syd-samarbejdet om bekæmpelse af narkotikamisbrug?

Hvornår vil Kommissionen for budgetmyndigheden forelægge den evaluering, som fremgår af artikel 12 i ovennævnte forordning?

(1) EFT L 287 af 21.10.1997, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(20. december 2001)

Den evalueringsprocedure, som det ærede medlem henviser til, indledtes af Kommissionen i 1999, og selve evalueringen blev påbegyndt i januar 2000. Evalueringens gennemførelse blev dog mod Kommissionens vilje betydeligt forsinket på grund af vanskeligheder, som den udvalgte aktør kom ud for, hvoraf nogle beroede på force majeure. Den endelige rapport fra den tredje fase af evalueringen (sammenfatning, konklusioner, henstillinger) skulle have været forelagt Kommissionen inden årets slutning. Rapporterne fra den første og anden fase er allerede afsluttet.

Budgetposten har fortsat retsgrundlag, og forpligtelsesbevillinger er udgået og betalinger er sket efter den 24. oktober 2000. Forpligtelsesbevillingerne for 2000 udgør 5 360 000 EUR. Betalingsbevillingerne for 2000 udgør 536 767 EUR. For 2001 udgør betalingsbevillingerne 2 916 772,80 EUR.