ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0829/00

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(10. marts 2000)

Om: Miljøskadelige bestemmelser om udyrkede randbælter af landbrugsjord

Over 50 % af de udyrkede bælter rundt om markerne i min valgkreds (det sydvestlige England) er på over 2 meter. Kommissionen og Revisionsretten har for nylig pålagt Ministeriet for Landbrug, Fiskeri og

Levnedsmidler (MAFF) at begrænse støttebeløbene til landbrugere, der har marker, som er omgivet af randbælter på over to meter. Hvis landbrugere i det sydvestlige England ikke ønsker at miste et gennemsnitligt beløb på £ 969 om året, vil de skulle pløje helt op til deres hegn og eventuelt skære dem tilbage. Dette vil skade dyrelivet og fjerne jordlag, der i høj grad medvirker til at forhindre jorderosion på stejle marker, og vil modarbejde de miljømål, som EU har vedtaget.

Det Forenede Kongerige har anmodet Kommissionen om inden for rammerne af braklægningsordningen at øge dette bælte til tre meter for Det Forenede Kongerige. Vil Kommissionen i miljøbevarelsens navn være villig til at tage sin holdning op til revision, i det mindste for landbrugere, som traditionelt har opretholdt brede randbælter?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. maj 2000)

Den situation, det ærede medlem omtaler, er ikke ny. Anvisningerne vedrørende randbælters maksimumsbredde har eksisteret siden 1994 og er fra da af blevet anvendt i hele Fællesskabet.

Kommissionen mener, at spørgsmålet om, hvorvidt og i hvilket omfang arealer, der er tilplantet med hegn, kan betragtes som en del af de marker, der er berettiget til agerjordsstøtte, må præciseres ved en forordning. En sådan ændring af fællesskabslovgivningen vil klart ikke træde i kraft tidligt nok til at gælde for støtte i forbindelse med 2000-høsten. Derfor har Kommissionen for i år foreslået myndighederne i Det Forenede Kongerige, at den praksis vedrørende reglerne for arealopmåling, der har været anvendt i de foregående år, opretholdes som fastsat i punkt 2 i Kommissionens arbejdsdokument VI/8388/94, hvoraf en kopi sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets Sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0573/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Rådet. Rådets personale.



EF-Tidende nr. 330 E af 21/11/2000 s. 0188 - 0188



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0573/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Rådet (2. marts 2000) Om: Rådets personale Rådets bedes oplyse størrelsen af dets personale inklusive alle tjenestegrene, f.eks. tolkning og oversættelse, i de sidste fem år. Svar (2. maj 2000) Vedlagt følger til det ærede parlamentsmedlem en oversigt over udviklingen i antallet af ansatte ved Generalsekretariatet for Rådet i de sidste fem år. >TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1135/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Fødevaremyndighedens arbejdsområder omfatter hele fødevarekæden og vedrører både fødevaresikkerhed og fødevareanliggender. Myndigheden får et selvstændigt budget til undersøgelse i vigtige situationer og skal opretholde forbindelserne til de videnskabelige komitéer og Kommissionen (punkt 45 ff.).

Udvidelsen af det videnskabelige sekretariat til (støtte af) de videnskabelige udtalelser er nødvendig for at forbedre kvaliteten og hurtigheden af de videnskabelige udtalelser. Et selvstændigt budget til ad hoc-undersøgelse fremmer fleksibiliteten. Endvidere er sammensætningen af myndighedens personale af afgørende betydning.

1. Hvilket budget afsætter Kommissionen til fødevaremyndigheden?

2. Hvilke kriterier gælder for rekruttering af medarbejdere? Hvor mange medarbejdere skal fødevaremyndigheden have (alle niveauer)?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1121/00, E-1124/00, E-1126/00, E-1129/00, E-1130/00, E-1131/00, E-1132/00, E-1135/00, E-1136/00, E-1137/00, E-1138/00 og E-1139/00

(8. juni 2000)

Kommissionen har i hvidbogen om fødevaresikkerhed(1) anført de generelle retningslinjer, den regner med at vedtage for den fremtidige oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed, og Kommissionen har opfordret alle involverede parter til at medvirke og bidrage til debatten i høringsfasen. Til mange af de punkter, det ærede parlamentsmedlem har omtalt, har Kommissionen endnu ikke endeligt udarbejdet forslag eller fastlagt enkelthederne for arbejdsmetoden, da den ikke har haft lejlighed til at gennemgå de synspunkter, der er kommet frem under høringen.

Med hensyn til spørgsmålet om beføjelser fastslås det derimod i hvidbogen, at evaluering af risici, indsamling af data og oplysninger til forbrugerne om de områder, der falder ind under myndighedens beføjelser, skal høre ind under den europæiske fødevaremyndigheds opgaver. Kommissionen mener, at man på nuværende tidspunkt af juridiske grunde og af hensyn til det demokratiske ansvar ikke kan forsvare en overførsel af lovgivningsbeføjelser til en uafhængig institution. Ikke desto mindre bør en fremtidig udvidelse af denne myndigheds beføjelser overvejes på baggrund af erfaringerne med denne myndigheds arbejde og den tillid, som denne myndighed kan have opnået, uden at man udelukker, at det eventuelt bliver nødvendigt at ændre traktaten.

(1) KOM(1999) 719 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0344/00

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: Reorganisering af generaldirektoratet for energi og transport

Generaldirektoraterne for energi og transport skal slås sammen til ét generaldirektorat. Dette vil føre til, at energi og især den nye energiteknologi, som Europa-Parlamentet flere gange har udtalt sin støtte til, mister betydning. Hvor stor en del af personalet i det nye fælles generaldirektorat skal beskæftige sig specielt med energi, og hvor stor en del af dette personale skal beskæftige sig med vedvarende energi?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(29. marts 2000)

Efter sammenlægningen af generaldirektoraterne for energi og transport beskæftiger 142 ansatte i kategori A, B og C sig specielt med energispørgsmål (heraf 26 udelukkende med vedvarende energikilder), mens 189 ansatte i kategori A, B og C specielt beskæftiger sig med transport.

Desuden er ca. 200 ansatte beskæftiget med vigtige horisontale opgaver inden for energi og transport, herunder det indre marked, internationalt samarbejde, miljøbeskyttelse, information, kommunikation og formidling af teknologi samt transeuropæiske net. Som følge af den integrerede approach til energi- og transportanliggender er det ikke muligt at foretage en præcis fordeling af dette personale på energi- og transportsektoren.

Det skal imidlertid bemærkes, at et betydeligt antal ansatte i de horisontale direktorater udfører vigtige opgaver inden for vedvarende energipolitik og teknologifremme, f.eks. med hensyn til miljøbeskyttelse og formidling af innovativ teknologi. Globalt set er der således tale om en styrkelse af den vedvarende energis rolle i den nye organisation.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0295/00

af Hartmut Nassauer (PPE-DE) til Kommissionen

(11. februar 2000)

Om: Den Tjekkiske Republiks fremskridt på vej mod tiltrædelse

Er Kommissionen enig i, at de tjekkiske lovbestemmelser om erstatning er i modstrid med folkeretten, eftersom et manglende tjekkisk statsborgerskab også er begrundelse for ikke at få erstatning, selv om dette statsborgerskab ikke blev opgivet frivilligt, og er Kommissionen rede til at gøre Den Tjekkiske Republiks regering opmærksom på, at overholdelse af folkeretten er en nødvendig forudsætning for tiltrædelse?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Gunter Verheugen på skriftlige forespørgsler E-0293/00, E-0294/00, E-0295/00, E-0296/00, E-0297/00, E-0298/00, E-0299/00, E-0300/00, E-0301/00, E-0302/00, E-0303/00 og E-0398/00

(20. marts 2000)

Tiltrædelsesforhandlingerne med Den Tjekkiske Republik vedrører især dens godkendelse af og tilpasning til Den Europæiske Unions regelværk samt dens evne til at opfylde de betingelser for medlemskab, som Det Europæiske Råd har opstillet. Som medlem af EU vil Den Tjekkiske Republik være nødt til at vedtage og gennemføre fællesskabsbestemmelserne og -politikkerne på alle områder, herunder principperne om fri bevægelighed for personer og fri etableringsret. Det af det ærede medlem rejste spørgsmål skal først og fremmest betragtes i denne sammenhæng, men naturligvis spiller også de politiske kriterier, der blev fastlagt i København, en vigtig rolle, eftersom de vedrører beskyttelsen af menneskerettighederne og af mindretallenes rettigheder. Kommissionen overvåger nøje udviklingen på disse områder i alle ansøgerlande.

Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at det tema, der berøres i forbindelse med disse spørgsmål, vedrører begivenheder, der fandt sted, inden EF-traktaten trådte i kraft. De såkaldte Benesch-dekreter vil derfor ikke spille nogen rolle under tiltrædelsesforhandlingerne. Desuden fastslås det i EF-traktatens artikel 295 (tidligere artikel 222), at de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne ikke berøres af denne traktat. Kommissionen er derfor ikke i stand til at gribe ind i spørgsmål vedrørende tilbagegivelse af ejendom i nuværende eller kommende medlemsstater.

Den Tjekkiske Republik har siden 1992 været kontraherende part i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Det er Europarådet, der er ansvarligt for gennemførelsen af denne konvention, og derfor bør spørgsmål om emner, der henhører under denne konvention, rettes til Europarådet.

Desuden kan Kommissionen henvise det ærede medlem til de relevante bestemmelser i den tjekkisk-tyske erklæring om de gensidige forbindelser, der blev vedtaget den 21. januar 1997.

Af de forskellige ovenfor anførte grunde anser Kommissionen det for vanskeligt at tage stilling i de særlige sager, som det ærede medlem har rejst.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0701/00

af Francesco Turchi (UEN) til Kommissionen

(17. marts 2000)

Om: Forskrifter vedrørende information

Direktiv 98/34/EF(1) som ændret af Parlamentets og Rådets direktiv 98/48/EF(2) af 20. juli 1998 foreskriver en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter, som medlemsstaterne fra den 5. august 1999 meddeler Kommissionen i forberedelsesfasen forud for enhver ny forskrift om informationssamfundets tjenesteydelser med det formål at forhindre, at der opstår hindringer for den fri bevægelighed for on-line-tjenesteydelser.

I betragtning af at en eventuel vedtagelse af et nationalt forslag til forskrift uden forudgående underretning af Kommissionen kunne udgøre en overtrædelse af fællesskabsretten fra den pågældende medlemsstats side, uafhængigt af indholdet af den nationale lovgivning, kan Kommissionen da oplyse, om den italienske regering har overholdt ovennævnte procedure i forbindelse med vedtagelsen af lov nr. 4197 B fra senatet under betegnelsen par conditio, og i benægtende fald, om den agter at indlede traktatovertrædelsesprocedure mod den pågældende medlemsstat?

(1) EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

(2) EFT L 217 af 5.8.1998, s. 18.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(27. april 2000)

Kommissionen nævnte i sine svar på de skriftlige forespørgsler P-1608/99 af Antonio Tajani(1) og E-1734/99 af Enrico Ferri(2), at det italienske lovforslag om politisk og valgrelateret information og reklame (den såkaldte par condicio-lov) dengang indeholdt bestemmelser om informationssamfundstjenester.

Det har imidlertid vist sig, at der ikke længere forekommer sådanne bestemmelser i den endelige lov af 22. februar 2000, nr. 28, som det italienske parlament har vedtaget, og som alene regulerer politiske meddelelser og budskaber i forbindelse med radiospredning (jf. artikel 2 og 4).

Eftersom politisk og valgrelateret information og reklame ad elektronisk vej (f.eks. på Internet) ikke er omfattet af nævnte italienske lov, og eftersom direktiv 98/34/EF (som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/48/EF af 20. juli 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter)(3) udtrykkeligt udelukker tjenester i forbindelse med radiospredning og tv-radiospredning fra anvendelsesområdet, udgør vedtagelsen af den italienske par condicio-lov ikke nogen overtrædelse af den procedure om forudgående underretning, der er fastsat i nævnte direktiv.

(1) EFT C 27 E af 29.1.2000.

(2) EFT C 170 E af 20.6.2000.

(3) EFT L 217 af 5.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0969/00

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: Udvinding og afsætning af sand fra Lima-floden

Der har i flere år været industriel udvinding af sand og kisel, samt rengøring og afsætning heraf, i højre side af Lima-flodens munding, hvilket har øget saltindholdet i flodvandet, og kvaliteten af selve vandforsyningen af Viana do Castelo er dermed truet.

Forholdene i forbindelse med flodmundingen kan blive forværret, hvis man insisterer på at anlægge nye forbindelsesveje til havnen, hvilket vil ødelægge de eksisterende sumpområder og den biologiske mangfoldighed.

Opmærksomheden henledes på, at Lima-flodens mundings indgik i den pakke af områder, som eventuelt skulle indgå i projektet Rede Natura 2000, der allerede er anerkendt i Corine-programmets projekt om biotyper.

Kommissionen bedes på baggrund af ovenstående besvare følgende:

1. Er der ydet fællesskabsstøtte til udgravningerne af Lima-floden og byggearbejder i havnen i Viana do Castelo?

2. Er der allerede ansøgt om fællesskabsstøtte til anlægsprojekter for nye tilførselsveje til havnen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(19. maj 2000)

Kommissionen har via Den Europæiske Fond for Regionaludvikling medfinansieret et projekt vedrørende forbedring af de maritime adgangsforhold (udgravninger) i havnen i Viana do Castelo, forundersøgelserne af jernbaneprojektet, forprojektet vedrørende tilkørselsvejene og undersøgelsen af de miljømæssige følgevirkninger.

Det bør her erindres, at det med hensyn til projekter med en beløbsramme på under 25 mio. EUR påhviler de nationale myndigheder, der er involveret i programmets iværksættelse, at sikre sig, at de projekter, der har modtaget Fællesskabets medfinansiering, opfylder alle de administrative og lovmæssige betingelser, bl.a. de gældende miljøregler. Kommissionen har mulighed for at kontrollere, at alle betingelser er opfyldt, ved hjælp af sine tilsynsudvalg for samfinansierede programmer.

Med hensyn til de mulige følgevirkninger af ovennævnte projekter på områdets naturværdier (dyre- og planteliv og naturtyper) bør bestemmelserne i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1) finde anvendelse, herunder bestemmelserne i artikel 6,

som omfatter en tilstrækkelig vurdering af virkningerne og en undersøgelse af alternativerne, når det område, hvor der skal bygges, indgår i en lokalitet af fællesskabsbetydning udpeget af Portugal i 1997 til Natura 2000-nettet i overensstemmelse med artikel 4 i nævnte direktiv.

Kommissionen har sendt en skrivelse til de portugisiske myndigheder for at minde om anvendelsen af disse bestemmelser.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0611/00 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen. Kvartalsvis beregning af de bankrenter, som kontohavere skal betale.



EF-Tidende nr. 330 E af 21/11/2000 s. 0191 - 0191



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0611/00 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (3. marts 2000) Om: Kvartalsvis beregning af de bankrenter, som kontohavere skal betale Finder Den Europæiske Union det tilladeligt, at man som hidtil i Italien indtil juli 2000 fortsætter med at tolere (dvs. anser for legitim) den såkaldte rentes rente, dvs. den kvartalsvise beregning af de renter, som kontohavere skal betale (det være sig privatpersoner eller selskaber), medens de renter, som bankerne skal betale, beregnes på årsbasis? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (7. april 2000) Som allerede anført i svar på skriftlig forespørgsel 0532/00 bygger Fællesskabets økonomiske politik som foreskrevet i EF-traktatens artikel 4 på det indre marked og føres i overensstemmelse med princippet om en åben markedsøkonomi med fri konkurrence. Det er kun gennem overholdelse af disse principper, at det er muligt at opnå en optimal fordeling af de økonomiske ressourcer til gavn for både virksomheder og forbrugere. Kommissionen har i denne forbindelse tilkendegivet, at den hverken finder det muligt eller hensigtsmæssigt at blande sig i bankernes rentesatser. Dette gælder ligledes den fremgangsmåde, bankerne anvender ved beregning af renter over for kunderne under hensyntagen til deres vurdering af markedet og de hermed forbundne risici samt under overholdelse af konkurrencereglerne og reglerne om gennemsigtighed i økonomiske transaktioner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1411/00

af Per Gahrton (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. maj 2000)

Om: Redegørelse for information om euroen

Kan Kommissionen redegøre for samtlige bøger, brochurer, tryksager, konferencer og øvrige aktiviteter, som udgives eller finder sted med henblik på, som det hedder at informere om euroen samt angive udgifterne for hver enkelt aktivitet samt den budgetpost, hvor disse bogføres?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding på skriftlige forespørgsler P-1411/00, E-1495/00 og E-1496/00

(9. juni 2000)

Infeuro, Europa-Kommissionens nyhedsbrev om euroen, udkommer på 11 sprog i i alt 380 000 eksemplarer. Den svenske udgave kommer i 7 000 eksemplarer. Udgifterne til udgivelse og distribution af et nummer beløber sig til 65 000 EUR til forberedende arbejde, 45 000 EUR i trykkeriudgifter og 70 000 EUR til distribution (adressefiler) svarende til 180 000 EUR pr. nummer (0,47 EUR pr. eksemplar).

For så vidt angår oplysninger om budgettet, henvises det ærede medlem til de tabeller, som fremsendes direkte, dels til ham, dels til Europa-Parlamentets Generalsekretariat. Heri findes nærmere oplysninger om de aftaler, der er indgået med de medlemsstater, som har valgt at indgå i et samarbejde med EU. De indeholder desuden oplysninger om fordelingen pr. udgiftskategori af de aktiviteter, der er programmeret for 2000, og om udgiftsfordelingen for de to seneste regnskabsår.

En oversigt over de vigtigste aktiviteter findes i bilaget til Kommissionens meddelelse af 2. februar 2000 om kommunikationsstrategi i de sidste faser af gennemførelsen af ØMU(1).

(1) KOM(2000) 57 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1712/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: ESF-projekter og tidsplaner

Et projekt baseret i Gloucester i UK under betegnelsen Childcare for all har modtaget støtte fra ESF. Under projektets gennemførelse udtrykte projektets netværkskoordinator foruroligelse over den begrænsede tidsplan, som var blevet fastlagt af Den Europæiske Socialfond, idet hun erklærede, at denne begrænsning efter hendes mening næsten gjorde det umuligt at opbygge et passende netværk og teamwork med beslægtede projekter og organisationer, hvilket er nødvendigt for at sikre, at projektet bliver vellykket.

Vil Kommissionen oplyse, om den muligvis vil overveje at tillade, at Den Europæiske Socialfond fortsat yder støtte over en længere periode end det tidsrum, der på nuværende tidspunkt er tale om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(23. juni 2000)

Kommissionen og de nationale myndigheder i Det Forenede Kongerige er opmærksomme på, at den begrænsede varighed af de projekter, som samfinansieres af Den Europæiske Socialfond, kan have været årsag til visse begrænsninger i programmeringsperioden 1994-1999.

Ansvaret for at fastlægge reglerne for gennemførelsen af Den Europæiske Socialfond i detaljer i medlemsstaterne bæres af programmets forvaltningsmyndigheder. De dokumenter vedrørende programmet, som Kommissionen har vedtaget, indeholder ikke oplysninger om f.eks. projekternes varighed. Derfor kan Kommissionen ikke gribe ind i sagen. Kommissionen har dog opfordret ministeriet for uddannelse og beskæftigelse (Department for Education and Employment (DfEE)) til at bestræbe sig på at tilpasse den nuværende praksis.

DfEE og de regionale regeringskontorer er på nuværende tidspunkt ved at udarbejde specifikke gennemførelsesbestemmelser samt en håndbog og ansøgningsskemaer for projektinitiativtagerne. I løbet af processen har man vedtaget, at i forbindelse med Den Europæiske Socialfond i England er projekternes varighed op til to år generelt og tre år i særlige tilfælde. Bestemmelserne skulle bidrage til at sikre, at fremtidige projekter, som samfinansieres af Den Europæiske Socialfond, planlægges bedre og gennemføres mere effektivt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0566/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(29. februar 2000)

Om: Følgerne af en asymmetrisk retsstilling i forbindelse med ejendomsforhold

I hvilke sektorer inden for EU's økonomi findes der fortsat en asymmetrisk retsstilling i forbindelse med ejendomsforhold, med andre ord, hvor er det muligt, at en statsejet virksomhed i en medlemsstat opkøber en privat virksomhed i en anden medlemsstat, og hvor er det umuligt, at en privat virksomhed træder ind på en statsejet virksomheds marked? Er det stadig tilfældet på elektricitetsmarkedet i Frankrig? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at åbne de pågældende markeder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(19. maj 2000)

Kommissionen ligger ikke inde med tilstrækkelige oplysninger til at kunne fremkomme med et udtømmende svar på det ærede medlems forespørgsel vedrørende asymmetriske retsstillinger i forbindelse med ejendomsforhold inden for samtlige økonomiske sektorer.

Kommissionen ønsker at understrege, at spørgsmålet om forekomsten af statsvirksomheder inden for visse økonomiske sektorer helt og holdent henhører under medlemsstaternes kompetence, under forudsætning af, at EF-traktatens regler og de liberaliseringsregler, der i visse økonomiske sektorer er gældende på fællesskabsniveau, overholdes.

Elektricitetssektoren er reguleret ved Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet(1). Direktivet indeholder ikke regler for elektricitetsselskabernes ejerforhold, men indeholder bestemmelser om organisering af og regler for elektricitetssektoren og markedsadgangen. Kommissionen følger ikke desto mindre sammenslutninger og opkøb i elektricitetssektoren med største opmærksomhed. Under forudsætning af at fusioner og opkøb berører Fællesskabet, behandles de i overensstemmelse med fusionsforordningen, dvs. Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med virksomhedssammenslutninger(2).

(1) EFT L 27 af 30.1.1997.

(2) EFT L 395 af 30.12.1989, senest ændret ved EFT L 40 af 13.2.1998.