ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3090/98

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Planer om et N-Viro-rensningsanlaeg i Stambridge

Er det muligt for Kommissionen at undersoege, om N-Viro-goedningsprocessen indebaerer risici for den offentlige sundhed, og oplyse, om dette produkt er blevet testet og paaviseligt uden risici kan anvendes paa landbrugsjord? Anglian Water har til hensigt at opfoere et nyt rensningsanlaeg, som skal anvende denne proces, i min valgkreds, og der er naturligt nok et vist forbehold over for et produkt, som der foreligger meget faa oplysninger om, og som kan vise sig at indebaere risici for den offentlige sundhed. Kan Kommissionen endvidere oplyse, om denne N-Viro-proces anvendes i andre europaeiske lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(21. januar 1999)

Obligatorisk rensning af byspildevand i henhold til Raadets direktiv 91/271/EOEF(1) af 21. maj 1991, som aendret ved Kommissionens direktiv 98/15/EF(2) af 27. februar 1998, medfoerer spildevandsslam. I henhold til artikel 14 i direktiv 91/271/EOEF praeciseres det naermere, at slam fra rensningsanlaeg skal genanvendes, naar dette er hensigtsmaessigt.

Herom er det i artikel 5 i Raadets direktiv 86/278/EOEF(3) af 12. juni 1986 om beskyttelse af miljoeet, navnlig jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget af slam fra rensnings-anlaeg, fastsat, at slammet skal vaere behoerligt renset, foer det anvendes i landbruget. Formaalet med denne behandling er at reducere slammets gaeringsmaessige karakter og herigennem at nedbringe risikoen for menneskers sundhed og miljoeet. Der er her navnlig tale om at fjerne de sygdomsfremkaldende mikroorganismer (kim), som spildevands-slammet meget vel kan indeholde. Det maa endvidere bemaerkes, at det i samme artikel 5 i direktivet er foreskrevet, at anvendelse af ubehandlet slam kan tillades, saafremt dette nedfaeldes eller nedploejes i jorden. For saa vidt, som spildevandsslammet garanteret er tilstraekkelig uskadeligt med hensyn til smittekim og mikrosporstoffer (blandt andet tungmetaller), kan dette slam indebaere en virkelig interesse for bestemte landbrugsjorder i betragtning af dets vaerdi i form af tilfoersel af organiske stoffer samt disses goedskende virkning.

Den paagaeldende "N-Viro"-proces, det aerede medlem her naevner, synes at vaere en saerlig metode til rensning af spildevandsslam. Kommissionen er for oejeblikket i gang med at indhente informationer vedroerende alle de naermere enkeltheder i denne proces for bl.a. at faa bekraeftet, hvorvidt det herigennem er muligt at opfylde de ovenfor anfoerte maalsaetninger.

(1) EFT L 135 af 30.5.1991.

(2) EFT L 67 af 7.3.1998.

(3) EFT L 181 af 4.7.1986.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3260/98

af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen

(28. oktober 1998)

Om: Forenelighed mellem sammenlaegningsudvalg og Faellesskabets lovgivning

I Frankrig skal en landmand, naar han udnytter et vist areal og beslutter at udvide sit landbrug, foerst indhente tilladelse hos et sammenlaegningsudvalg, hvis det nye areal alt efter departement er to eller tre gange stoerre end det minimale udnyttede landbrugsareal.

Kan Kommissionen oplyse, om der findes saadanne sammenlaegningsudvalg i andre medlemsstater, og i bekraeftende fald, i hvilke?

Er eksistensen af saadanne udvalg forenelig med Faellesskabets lovgivning, navnlig med princippet om fri etableringsret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. november 1998)

Kommissionen er ikke bekendt med, at der i andre medlemsstater findes ordninger og procedurer svarende til det sammenlaegningsudvalg i Frankrig, der naevnes af det aerede medlem, og som kontrollerer udvidelsen af landbrugsbedrifter.

Kommissionen vil dog gerne understrege, at EF-bestemmelserne i almindelighed og anvendelsen af den faelles landbrugspolitik i saerdeleshed ikke paavirker medlemsstaternes ret til at vedtage ordninger og procedurer for at kunne foelge udviklingen, herunder udvidelsen af landbrugsbedrifter, f. eks. i forbindelse med en national politik for fysisk planlaegning eller, mere specifikt, foranstaltninger, der skal fremme etableringen af unge landmaend.

Ifoelge de oplysninger, som Kommissionen raader over, strider saadanne ordninger og procedurer ikke mod princippet om fri etableringsret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3565/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Ensidig udsendelse i "Euronews"

"Euronews" er et tv-program, der stoettes med de europaeiske skatteborgeres penge. Alligevel sker det ofte, at der i dette program gives udtryk for synspunkter, der saarer EU-borgeres nationale og religioese foelelser, og som forvraenger de politiske og religioese lederes synspunkter.

Det seneste tilfaelde af denne art var den udsendelse om muhamedanisme, den paagaeldende tv-station viste soendag den 8. november 1998 kl. 20.00. I denne udsendelse blev den graesk-ortodokse kirkes oveerhoved, aerkebiskoppen af Athen og hele Graekenland, Christodoulos, fremstillet som en uforbederlig "nationalist", som saetter lidenskaberne i bevaegelse i Graekenland.

Hvorledes har Europa-Kommissionen (der overvaager ledelsen af denne tv-station) til hensigt at reagere for at sikre, at den graesk-ortodokse kirkes overhoved, som staar i spidsen for millioner af ortodokse borgere i Graekenland (en af EU's medlemsstater), ikke faar undergravet sit omdoemme, navnlig da disse borgere er med til at betale for Euronews, som paa denne maade latterliggoer deres kirkelige overhoved?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(5. februar 1999)

Med hensyn til forholdet mellem Faellesskabet og TV-stationen Euronews henviser Kommissionen til sit svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-1985/98(1).

Der er tale om en uafhaengig TV-station. Den ejes af et konsortium bestaaende af mere end 18 offentlige TV-stationer fra Europa og Middelhavsomraadet, som samarbejder med ITN, som er et produktionsselskab inden for nyhedsomraadet. Den Europaeiske Union er ikke involveret i dens kapital.

I overensstemmelse med budgetmyndigheden indgik Kommissionen i 1998 et aftalememorandum med Euronews for en treaars periode. Aftalen drejer sig om koproduktion, faelles optagelse og udsendelse af saerlige i nformationsprogrammer, som er beregnet paa den brede offentlighed, og som drejer sig om de forskellige aspekter af EU-nyhedsstoffet. For et aar ad gangen udarbejdes der en praecis liste over de planlagte foranstaltninger og deres finansieringsvilkaar. Med undtagelse af disse koproduktioner har Kommissionen intet saerskilt ansvar over for TV-stationen, hverken med hensyn til dens redaktionelle linje eller dens administration.

Det emne, som omtales af det aerede medlem, er ikke blevet behandlet i forbindelse med de koproduktioner, som indgaar i kontrakten med Euronews. Og eftersom det ikke er Kommissionens opgave at foretage redaktionel kontrol af en uafhaengig TV-station, ser den sig ikke i stand til at gribe ind over for TV-stationen for paa denne maade at paavirke dens praesentation af nyhederne.

(1) EFT C 96 af 8.4.1999, s. 22.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3745/98

af Christoph Konrad (PPE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Valglov i Italien

1. Er Kommissionen bekendt med, at ved afstemningen i det italienske parlament den 25. juli 1998 afvistes et lovforslag, der ville have givet de italienske vaelgere mulighed for at udoeve deres stemmeret ved italienske parlamentsvalg fra udlandet (brevafstemning)?

2. Er Kommissionen af den opfattelse, at denne mangel i lovgivningen udgoer en kraenkelse af de demokratiske grundprincipper, som Den Europaeiske Unions medlemsstater og de lande, der ansoeger om medlemskab, er noedsaget til at vaerne om?

3. I bekraeftende fald, hvilke tiltag vil Kommissionen da indlede?

4. I benaegtende fald, hvorfor ikke?

5. I hvilke andre EU-medlemsstater er borgerne udelukkende i stand til at udoeve deres stemmerettigheder fra deres eget land?

Svar afgivet op Kommissionens vegne af Mario Monti

(29. januar 1999)

Med hensyn til de spoergsmaal, som det aerede medlem stiller, skal Kommissionen bemaerke, at det udelukkende henhoerer under medlemsstaternes kompetence at bestemme, hvilke betingelser der skal gaelde med hensyn til valgret ved forskellige nationale valg for borgere, der bor i udlandet. Den lov, som det aerede medlem henviser til, strider paa ingen maade mod faellesskabsretten. I henhold til EF-traktatens artikel 8 B har enhver unionsborger, der har bopael i en medlemsstat, hvor han ikke er statsborger, valgret og er valgbar ved kommunale valg og ved valg til Europa-Parlamentet i den medlemsstat, hvor han har bopael, paa samme betingelser som statsborgere i denne stat.

Med hensyn til spoergsmaalet om andre medlemsstaters lovgivning er Kommissionen desvaerre ikke i stand til at give noget svar, idet Kommissionen ikke har tilstraekkeligt med oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2826/98

af Heidi Hautala (V) til Kommissionen

(11. september 1998)

Om: Kontrol med landbrugssubsidier

Ifoelge presseoplysninger vil Kommissionen fordoble kontrollen med landbrugssubsidier i Finland (fra fem procent af bedrifterne til ti procent). Kommissionen tror aabenbart, at der er brug for yderligere kontrol, da der i Finland kun er fundet faa tilfaelde af misbrug af stoette.

Naar udbetalingen af landbrugsstoetten goeres betinget af, at kontrollen er foert til ende, er landmaendene bekymret for, at betalingen af dette aars stoette forsinkes med adskillige maaneder paa tilsvarende vis som loenudbetalingen til minearbejderne i Sibirien. De finske tilsynsmyndigheder (regionale arbejds- og erhvervscentre) lader ikke til at kunne klare denne yderligere kontrolopgave med deres nuvaerende ressourcer.

Hvad er grundlaget for Kommissionens holdning om, at der er brug for yderligere kontrol som foelge af de ekstraordinaert faa tilfaelde af misbrug? Mener Kommissionen, at det begraensede antal af misbrug skyldes, at finske landmaend er saerdeles aerlige?

Agter Kommissionen at sikre, at producenterne faar udbetalt deres stoette for denne hoestperiode uden urimelige forsinkelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. oktober 1998)

I henhold til forordning (EOEF) 3508/92 om et integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-stoetteordninger(1) skal de nye medlemsstater senest 1. januar 1998 have de fem elementer, der indgaar i det integrerede system, paa plads. Ved en kontrol, Kommissionen foretog i april 1998, blev det konstateret, at der i Finland er problemer med alfa-numerisk identificering af parceller. Disse problemer goer det vanskeligt at gennemfoere den obligatoriske krydskontrol tilfredsstillende. Det er for at afhjaelpe denne situation, at Kommissionen har anmodet de finske myndigheder om at intensivere kontrollen. Det samme er tidligere sket over for andre medlemsstater. Kommissionen er i oevrigt overbevist om, at der er behov for et effektivt og ensartet kontrolsystem til at sikre en sund budgetforvaltning.

Kommissionen mener ikke, at den supplerende kontrol, der skal foretages af Finland, vil medfoere for store forsinkelser. Udligningsgodtgoerelserne for 1998-hoesten skal i henhold til reglerne under alle omstaendigheder udbetales senest den 31. december 1998.

(1) EFT L 355 af 5.12.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3827/98

af Riccardo Garosci (PPE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Sluterklaeringen fra Det Parlamentariske Euro-Middelhavsforum (den 27.-28. oktober 1998 i Bruxelles)

Vil Kommissionen oplyse, hvilken opfoelgning den agter at give sluterklaeringen fra Det Parlamentariske Euro-Middelhavsforum, som blev afholdt den 27. og 28. oktober 1998 i Bruxelles, og navnlig hvorledes den agter at handle med hensyn til det saerlige krav i erklaeringens punkt 12 om, at Libyen deltager som fuldgyldig partner i Barcelona-processen, hvorved der goeres en ende paa en eksklusion, som tiden og begivenhederne nu er loebet fra?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(19. januar 1999)

Kommissionen har noteret sig sluterklaeringen fra Det Parlamentariske Euro-Middelhavsforum, som blev afholdt den 27. og 28. oktober 1998, og glaeder sig over det positive bidrag, som dette forum har ydet til styrkelsen af partnerskabets demokratiske dimension. Kommissionen samarbejder med Parlamentet om at gennemfoere de principper, der er fremhaevet i denne sluterklaering, navnlig hvad angaar medinddragelsen af det civile samfund i partnerskabet.

Hvad angaar Libyens deltagelse i Barcelona-processen som helhed (punkt 12 i sluterklaeringen), minder Kommissionen om, at dette spoergsmaal primaert henhoerer under de 27 partnerskabsmedlemmers kompetence.

Kommissionen handler paa sin side i overensstemmelse med erklaeringen fra formandskabet paa Den Europaeiske Unions vegne af 28. august 1998 "om den seneste udvikling i Lockerbie-sagen", hvori EU "forventer, at Libyen vil ... fuldt ud gennemfoere FN's Sikkerhedsraads resolution 1192 og alle andre relevante resolutioner vedtaget af Sikkerhedsraadet". Saa vidt Kommissionen ved, er der fortsat droeftelser i gang mellem de beroerte parter med henblik paa at opnaa en fuldstaendig gennemfoerelse af naevnte resolutioner.
91998E3302

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3302/98 af Kenneth COATES til Rådet. Adfærdskodeks for våbeneksport



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0061
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3474/98

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Sponsorering fra Europa-Kommissionens italienske repraesentation af et initiativ fra Alleanza Nazionale

Det fremgaar af en annonce i det italienske dagblad "Il Giornale" onsdag den 28. oktober, at delegationen fra Alleanza Nazionale i Europa-Parlamentet torsdag den 29. oktober skulle afholde et moede i Italien med titlen "En sjael for Europa" med deltagelse af Christiana Muscardini, Gerard Collins og Raul Miguel Rosado Fernandes. Ifoelge annoncen i "Il Giornale" var moedet sponsoreret af Europa-Kommissionens repraesentation i Milano.

Kan Kommissionen oplyse, om dette er korrekt? Kan den i bekraeftende fald yderligere oplyse, om alle politiske partiers moeder kan sponsoreres og efter hvilke kriterier, der traeffes afgoerelse om stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(3. februar 1999)

Efter en anmodning fra Christiana Muscardini af 1. oktober 1998 sponsorerede Kommissionens repraesentation i Milano et kollokvium, der angiveligt havde til formaal at "genopdage de etiske, kulturelle og politiske vaerdier", der ligger til grund for Unionen, for at undgaa, at kontinentets forening bliver et rent kommercielt anliggende.

Til kollokviet, hvis officielle betegnelse var "Un'anima per l'Europa" (En sjael for Europa), og som fandt sted den 29. oktober 1998 i Lombardiets hovedstad Milano (i regionsmyndighedernes ceremonisal), var indbudt parlamentarikere fra flere medlemsstater, italienske myndigheder paa nationalt og regionalt plan og Alleanza Nazionale's nationale ansvarlige for statslige anliggender.

Det er udelukkende det i spoergsmaalet naevnte dagblads fortolkning, at der var tale om et moede med deltagelse af et parti eller en delegation.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3251/98

af Kyoesti Virrankoski (ELDR) til Kommissionen

(20. oktober 1998)

Om: Finsksprogede anmeldelsesformularer for Natura 2000-nettet

De omraader, der skal indgaa i det europaeiske Natura 2000-net, skal indberettes til Kommissionen ved hjaelp af informationsformularer. Af formularen fremgaar bl.a. Natura-omraadets beliggenhed, naturtyperne i omraadet og en vurdering af, hvor mange procent omraadets naturtype udgoer af den paagaeldende naturtype i alle medlemslandene, og hvad beskyttelsen af det paagaeldende omraade vil indebaere for beskyttelsen af denne naturtype. En tilsvarende formular udfyldes for alle de organismer, der skal beskyttes via omraadet.

Disse informationsformularer kunne sidste foraar (14.5.98) faas fra Kommissionen samt en 35-siders vejledning for udfyldelsen af dem. Det finske miljoeministerium, der hidtil har holdt informationsformularen hemmelig, haevder imidlertid nu, at Kommissionen ikke er i stand til at sende finsksprogede informationsformularer. Informationsformularen er altafgoerende for, at jordbesiddere, kommuner og regioner kan faa klarhed over de reelle kriterier, som beskyttelsen af hvert enkelt Natura-omraade baseres paa.

Kan Kommissionen oplyse, om den er besiddelse af de paagaeldende formularer og af finsksprogede vejledninger for udfyldelsen af dem?

Mener Kommissionen, at det er helt paa sin plads, at Natura-oplysningerne sendes fra Finland ved hjaelp af en formular, som borgerne ikke forstaar, i benaegtende fald, hvad agter Kommissionen at goere, eller agter den at foretage sig noget?

Er situationen i overensstemmelse med traktaten om Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(16. november 1998)

Formularerne med forklarende bemaerkninger findes paa finsk. Kommissionens beslutning 97/266/EF af 18. december 1996 om en formular for oplysninger vedroerende foreslaaede Natura 2000-lokaliteter(1) er offentliggjort. Der skulle derfor ikke vaere nogen sprogproblemer for den finske befolkning.

(1) EFT L 107 af 24.4.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3698/98

af Gerhard Hager (NI) til Raadet

(4. december 1998)

Om: Tilstedevaerelse ved Raadets samlinger

De franske og belgiske ministre og den britiske indenrigsminister var ikke til stede ved indenrigs- og justitsministrenes uformelle samling den 29.-30. oktober 1998 i Wien.

Raadet bedes i denne forbindelse besvare nedenstaaende spoergsmaal:

1. Af hvilke aarsager var de ovennaevnte ministre ikke til stede?

2. Er det almindeligt, at ikke alle fagministre deltager i uformelle samlinger?

3. Har Raadet registreret, hvilke ministre der i de seneste to aar ikke har deltaget i hhv. uformelle og formelle samlinger, og hvor ofte de ikke har deltaget?

Svar

(8. februar 1999)

Raadet registrerer ikke, hvilke ministre der er til stede eller ikke er til stede under de uformelle samlinger, som tilrettelaegges af den medlemsstat, der har formandskabet for Raadet, og som foregaar uden for Raadets saedvanlige rammer. Ministrene - eller de hoejtstaaende embedsmaend, der deltager som deres stedfortraedere - er ligeledes heller ikke forpligtet til at begrunde, hvorfor de ikke er til stede.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3404/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(9. november 1998)

Om: Elektricitetsindkoblingsdirektiv

1. Der findes for tiden to modeller i EU for godtgoerelse af elektricitetsindkobling fra vedvarende energikilder.

Kan Kommissionen oplyse, hvor meget de vedvarende energikilders andel er steget i de seneste tre aar (1994-97) i Forbundsrepublikken Tyskland, hvor modellen med omkostningsdaekkende indkoblingsgodtgoerelse har vaeret anvendt, og i Det Forenede Kongerige, hvor kvotemodellen har vaeret anvendt?

2. Hvor meget androg investeringerne i ovennaevnte tidsrum i henholdsvis Det Forenede Kongerige og Forbundsrepublikken Tyskland?

3. Har det sin rigtighed, at vindkraftens ringe andel i Det Forenede Kongerige, trods de oplagte geografiske fordele, skyldes den omstaendighed, at kvotemodellen aabner mulighed for bedrageri, eftersom der ikke noedvendigvis skal foretages investeringer, naar ordretildelingen efter en udbudsprocedure har fundet sted?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(11. december 1998)

1. I henhold til de statistikker vedroerende vedvarende energikilder i Faellesskabet, Kommissionen har udarbejdet, har den andel af elektriciteten, der er produceret ud fra vedvarende energikilder, hvori blandt andet ogsaa indgaar vandkraft i stoerre maalestok, i alt udgjort foelgende andel af den samlede nationale elproduktion i hhv. Tyskland og Det Forenede Kongerige:

>TABELPOSITION>

Der foreligger her endnu ingen officielle tal for kalenderaaret 1997.

2. Kommissionen har ingen statistiske oplysninger vedroerende de samlede investeringer, der er foretaget i sektoren vedvarende energi mellem 1994 og 1997 i hhv. Tyskland og Det Forenede Kongerige. Dog har den én gang for alle installerede kapacitet (maalt i megawatt) med hensyn til vedvarende energi som helhed generelt set udviklet sig som foelger i henhold til de statistiske oplysninger, der er offentligt tilgaengelige for Kommissionen:

>TABELPOSITION>

I henhold til de oplysninger, der foreligger fra industriens kilder, har den installerede kapacitet med hensyn til udvinding af elektricitet fra vinden (maalt i megawatt) udviklet sig paa foelgende vis:

>TABELPOSITION>

3. Kommissionen har intet kendskab til nogen form for bedrageri, som skulle vaere blevet begaaet i forbindelse med de udbudsprocedurer, der er gennemfoert i henhold til den mekanisme vedroerende "forpligtelsen til at anvende ikke fossile braendstoffer", der er blevet praktiseret i Det Forenede Kongerige. Set ud fra britiske kilder ser det dog ud til, at en raekke forskellige projekter vedroerende vedvarende energiformer, til trods for, at disse ellers kunne opvise gode resultater under udbudsproceduren, i sidste ende alligevel ikke blev udfoert i praksis.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2613/98

af Mirja Ryynaenen (ELDR) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Vurdering af skovbrugsstoetten

Kommissionen har som led i Agenda 2000 foreslaaet en udvidelse af skovbrugsstoetten. Allerede paa nuvaerende tidspunkt er det muligt at faa stoette fra EU's strukturfonde og EU's landbrugspolitik til skovbeplantning og skovbrugsforanstaltninger. Ifoelge mine oplysninger er der dog ikke gennemfoert nogen grundig helhedsvurdering af stoettens effektivitet.

Hvordan vurderer Kommissionen de tidligere stoetteformers anvendelighed, effektivitet og indvirkning i forhold de opstillede maalsaetninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. oktober 1998)

Med undtagelse af stoette, der er ydet til at sikre visse skovarealers beskyttende rolle i omraader, som lider under stoerre naturbestemte handicap, omfatter Kommissionens forslag til Agenda 2000(1) ingen nye foranstaltninger til fordel for Faelleskabets skovbrugssektor, og der er heller ikke stillet forslag om at haeve loftet for den stoette, der findes paa omraadet. De eksisterende skovbrugsforanstaltninger, hvortil der ydes stoette over strukturfondene, maal nr. 1 og 5b, samt skovbrugsforanstaltninger i landbruget (Raadets forordning (EOEF) 2080/92 af 30. juni 1992 om en faellesskabsordning for skovbrugsforanstaltninger i landbruget(2)) vil med andre ord blive viderefoert og tilpasset de rammer, der er vedtaget med den nye forordning om stoette fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifondfond for Landbruget (EUGFL) til udvikling af landdistrikter.

Vedroerende evalueringen af skovbrugsforanstaltningerne i landbruget fremlagde Kommissionen ved udgangen af 1997 en rapport for Parlamentet og Raadet om gennemfoerelsen af forordning (EOEF) 2080/92, og den har taget hensyn til sine konklusioner i forslagene til disse foranstaltninger i skovkapitlet i Agenda 2000. Medlemsstaternes gennemfoerelse af foranstaltninger, der tillader finansiering af skovbeplantning paa landbrugsjord, hvilket hidtil har vaeret obligatorisk i henhold til forordning 2080/92, er for eksempel blevet gjort frivillig.

Evalueringen af de skovbrugsforanstaltninger, der blev vedtaget i de operationelle programmer under strukturfondene i aarene 1994-1999, er medtaget i den generelle evaluering af strukturfondene, idet disse foranstaltninger er et led i de definerede prioriteter (for eksempel modernisering, divsersifiering eller valorisering af landbruget, beskaeftigelse eller miljoe) paa linje med andre foranstaltninger inden for andre aktivitetsomraader.

(1) KOM(98) 158.

(2) EFT L 215 af 30.7.1992.