ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0882/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(21. marts 2003)

Om: Fiumicino Kommunes udnyttelse af midler fra Leader+-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Fiumicino Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte af innovative aktioner til udvikling af landdistrikterne, som tager sigte på at udnytte kultur- og naturarven, skabe nye arbejdspladser gennem styrkelse af økonomien og forbedre landbosamfundenes organisatoriske kapacitet. Kan Kommissionen derfor oplyse:

1. om Fiumicino Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Leader+-programmet?

2. om Fiumicino Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. april 2003)

Det spørgsmål, som det ærede medlem stiller, vedrører kommunen Fiumicinos anvendelse af midlerne til programmet Leader+.

Det ærede medlem spørger bl.a. Kommissionen, om kommunen Fiumicino har forelagt projekter i forbindelse med programmet Leader+, om nævnte kommune har modtaget midler til disse projekter, og om disse midler er udnyttet.

Det fremgår af det materiale, som Kommissionen er i besiddelse af, at kommunen Fiumicino ligger i et område, der deltager i EU-initiativprogrammet Leader+ Lazio, der er godkendt ved Kommissionens beslutning C(2001) 3626 af 26. november 2001. Regionen Lazio har på nuværende tidspunkt endnu ikke udvalgt de lokale aktionsgrupper, der skal deltage i programmet Leader+.

Det bør bemærkes, at Kommissionen hverken træffer beslutning om de særlige projekter eller om udvælgelsen af de lokale aktionsgrupper. Den beslutter at bidrage til et program, der omfatter kriterier for udvælgelse af grupperne på grundlag af procedurer efter Leader-approach. Den endelige udvælgelse af grupperne og de medfinansierede projekter foretages af medlemsstaten eller den ansvarlige regionale myndighed på de betingelser, der er fastsat i programmet.

Derfor kan Assessorato all'Agricoltura i regionen Lazio, der er den myndighed, der er ansvarlig for forvaltningen i programmet, levere særlige oplysninger om de forskellige støttemodtagere og de forskellige frister for indkaldelse af bud for regionen og mere specielt kommunen Fiumicino.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0851/03

af María Izquierdo Rojo (PSE) til Rådet

(18. marts 2003)

Om: Udsigterne til, at Marokko vil indgå en frihandelsaftale med USA

Kan udsigten til, at Marokko vil indgå en frihandelsaftale med USA få nogen konsekvenser for landets associeringsaftaler og dets løbende forhandlinger med EU?

Svar

(21. juli 2003)

Rådet kan meddele det ærede medlem af Parlamentet, at det hidtil ikke har drøftet dette spørgsmål, og at det derfor ikke ser sig i stand til at svare på forespørgslen. Rådet er imidlertid orienteret om, at der er indledt drøftelser om en frihandelsaftale mellem Kongeriget Marokko og USA.

Rådet vil naturligvis være opmærksomt på de virkninger, som en sådan aftale måtte få for den associeringsaftale, som Marokko har indgået med Den Europæiske Union og dens medlemsstater, og som nu har været i kraft i næsten tre år, samt for de nye indrømmelser på landbrugsområdet, som de to parter er i færd med at forhandle.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1256/03

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. april 2003)

Om: Etablering af Det EuropæiskeAgentur for Maritim Sikkerhed i Galicien

Er Kommissionen på baggrund af anmodningen fra Galiciens regering rede til at foreslå, at Det Europæiske Agentur for Maritim Sikkerhed etableres i Galicien med henvisning dels til Galiciens strategiske placering i Europa, hvad angår interkontinental søtransport, og dels til de ulykker, som Galicien i de seneste år har lidt under følgerne af?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(12. maj 2003)

Kommissionen har modtaget en veldokumenteret ansøgning fra den galiciske regionalregering med forslag om, at Det Europæiske Agentur for Maritim Sikkerhed placeres i Galicien.

Der hersker ikke tvivl om værdien af dette initiativ, men beslutningen om agenturets placering er fremdeles et spørgsmål, der sorterer under Rådet.

I afventning af Rådets beslutning om den endelige placering af en række nye EU-agenturer (herunder Agenturet for Maritim Sikkerhed) har Kommissionen besluttet midlertidigt at huse det nævnte agentur i sine egne faciliteter i Bruxelles.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0809/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(17. marts 2003)

Om: Overtrædelse af Fællesskabets miljølovgivning i Grækenland

Kan Kommissionen oplyse, i hvor mange tilfælde Grækenland formodes at have overtrådt Fællesskabets miljølovgivning, og på hvilke områder disse overtrædelser er sket? I hvor mange tilfælde har Kommissionen indledt en procedure imod Grækenland, og i hvilke andre tilfælde er Kommissionen ved at forberede sagsanlæg ved Domstolen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(15. maj 2003)

Pr. 10. april 2003 var der indledt 94 sager om formodede eller fastslåede overtrædelser af EU's miljølovgivning i Grækenland. Af disse 94 sager vedrører 25 EU's lovgivning om håndtering af affald, mens 22 gælder naturbeskyttelse, 21 vedrører Rådets direktiv 85/337/EØF(1), som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF(2), 11 er om luftforurening og 10 omhandler beskyttelse af vandområder og 5 vedrører andre sektorer af EU's miljølovgivning. Det bør her bemærkes, at Kommissionen i 39 tilfælde allerede har indledt overtrædelsesprocedurer mod Grækenland.

Indtil nu har Kommissionen indbragt seks sager for Domstolen, nemlig procedure nr. C-301/2001 (manglende overensstemmelse, for så vidt angår de nationale bestemmelser til gennemførelse af Rådets direktiv 85/337/EØF i den græske lovgivning), C-83/2002 (manglende indgivelse af oplysninger i medfør af artikel 11 i Rådets direktiv 96/59/EF(3)), C-119/2002 (manglende kloakering og rensningsanlæg til tertiær behandling af byspildevand fra regionen omkring Thriassio), C-351/02 (manglende oplysning om foranstaltninger til gennemførelse af Rådets direktiv 1999/31/EF(4)), C-352/02 (manglende oplysning om foranstaltninger til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/14/EF(5)) og C-420/02 (driften af et deponi på lokaliteten Pera Galinoi).

Desuden har Kommissionen besluttet at indbringe yderligere fire overtrædelsesprocedurer for Domstolen. Pr. 10. april 2003 var disse procedurer ved at blive igangsat. De pågældende overtrædelser vedrører uforenelighed mellem den græske lovgivning og fællesskabsretten, for så vidt angår jagttiden på fugle, indsamling og behandling af olieaffald i Grækenland, forurening af regionen Thriassio Pedio og endelig driftsvilkårene for et varmekraftværk i Linoperamata på Kreta.

(1) Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, EFT L 175 af 5.7.1985.

(2) Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 om ændring af direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, EFT L 73 af 14.3.1997.

(3) Rådets direktiv 96/59/EF af 16. september 1996 om bortskaffelse af polychlorbiphenyler og polychlorterphenyler (PCB og PCT), EFT L 243 af 24.9.1996, s. 31.

(4) Rådets direktiv 1999/31/EF af 26. april 1999 om deponering af affald, EFT L 182 af 16.7.1999.

(5) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/14/EF af 8. maj 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om støjemission fra maskiner til udendørs brug, EFT L 162 af 3.7.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0812/03

af Maurizio Turco (NI), Marco Cappato (NI),Emma Bonino (NI), Marco Pannella (NI)og Gianfranco Dell'Alba (NI) til Rådet

(17. marts 2003)

Om: Kampen mod narkotika i Thailand

Ifølge oplysninger, der udsendtes på UN Wire den 4. marts 2003:

- bekræftede Thailands premierminister Thaksin Shinawatra, at Thailands månedlange kamp mod narkotika vil blive intensiveret til trods for, at FN's ordfører om udenretslige henrettelser, Asma Jahangir, m.fl. har givet udtryk for bekymring over forlydender om, at der er begået summariske henrettelser som led i kampagnen. Premierministeren udtalte bl.a.: Kampen vil blive intensiveret, det forsikrer jeg for Det skal De ikke gøre Dem bekymringer om. FN er ikke min formynder. Hvis de ønsker at komme, så kom. Hvis de ønsker at inspicere, så vær så god.

- Den thailandske premierminister bekræftede også, at over 1 140 var blevet dræbt under kampagnen, som indledtes den 1. februar og skulle vare tre måneder. Politiet oplyste, at 501 mistænkte personer var blevet arresteret under kampagnen frem til den 29. februar, og at betjente, som havde handlet i selvforsvar, havde dræbt 31 personer, og at narkotikabander havde dræbt de øvrige. En talsmand for ministeriet bekræftede desuden, at intet står over loven i denne kampagne.

Har Rådet over for de thailandske myndigheder givet udtryk for EU's bekymring over de regeringsstøttede massakrer i kampen mod narkotika? Har det anmodet regeringen om at indstille disse omfattende myrderier, som er i modstrid med alle internationalt anerkendte menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder?

Hvilke foranstaltninger vil Rådet gradvis træffe, hvis den thailandske regering fortsætter massakren og ignorerer internationale anmodninger om at indstille den?

Er Rådet klar over, at Kina, Malaysia, Vietnam, Singapore, Kuwait, Iran, Filippinerne og Indonesien i lighed med Thailand anvender dødsstraffen for narkotikarelaterede forbrydelser, og er Rådet enig i, at en vej frem ville være at ændre de internationale konventioner om narkotika, således at de udtrykkeligt forbyder dødsstraffen, navnlig med henblik på FN-mødet om narkotika i april 2003?

Svar

(21. juli 2003)

1. Rådet deler de ærede medlemmers bekymring over den dramatiske stigning i antallet af personer, der er blevet dræbt i forbindelse med narkotikarelaterede forbrydelser under den thailandske regerings nylige kampagne mod narkotika.

2. Rådet har tilkendegivet sin alvorlige bekymring over situationen i en fortrolig demarche til Thailands regering i slutningen af marts 2003. Rådet vil følge udviklingen i sagen nøje og om nødvendigt træffe afgørelse om passende reaktioner, hvis situationen ikke forbedres.

3. Den Europæiske Union har over for andre lande i området systematisk givet udtryk for sin principielle modstand mod dødsstraf, også hvis der er tale om narkotikarelaterede forbrydelser, og vil også gøre det i fremtiden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0220/03

af Marco Cappato (NI) til Rådet

(3. februar 2003)

Om: Narkotikarelateret optrapning af volden i Bolivia

Det internationale samfund bør være særlig opmærksom på situationen i Bolivia, hvor indfødte grupper, der går ind for brugen af traditionelle afgrøder som cocablade, har demonstreret mod regeringens stramme reguleringer af produktionen af disse afgrøder. Inden for de seneste dage har der således været en række sammenstød mellem politiet og hæren på den ene side og demonstranterne, hovedsageligt bønder, på den anden side, som protesterede mod udryddelsen af deres traditionelle afgrøder. Ifølge de bolivianske medier er der sket en optrapning af volden, som har resulteret i, at mindst 17 personer er blevet dræbt, adskillige såret og flere hundrede personer arresteret.

Er Rådet bekendt med denne optrapning af konfrontationen mellem regeringen og indfødte grupper om udryddelsen af cocablade, og hvilke foranstaltninger er Rådet ved at, eller agter den at iværksætte for at støtte de bolivianske myndigheder i deres bestræbelser på at udrydde disse afgrøder?

Er det ikke Rådets holdning, at det er på tide at se på de fejl, der er blevet begået i forbindelse med dette forbud, og de fatale følger, som det har for både de producerende og forbrugende lande, og på det kommende ministersegment i FN's Kommission om Narkotiske Midler, som skal afholdes den 16.-17. april 2003, at opfordre til, at der foretages en revidering af de tre internationale konventioner om ulovlig handel med euforiserende og psykotrope stoffer med henblik på at fremme en mere effektiv og pragmatisk tilgang til narkotikaspørgsmålet?

Svar

(21. juli 2003)

Situationen i Bolivia, som det ærede medlem af Europa-Parlamentet henviser til, har ikke været drøftet i Rådet. Emnerne rydning af afgrøder og alternativ udvikling vil blive drøftet på det kommende møde på højt plan om narkotika mellem Den Europæiske Union og Andesfællesskabet den 26.-27. maj 2003 i Cartagena de las Indias samt i en bredere sammenhæng på det 5. møde på højt plan i koordinations- og samarbejdsmekanismen vedrørende narkotika mellem EU, Latinamerika og Caribien den 29.-30. maj i samme by.

Med hensyn til revisionen af de tre internationale konventioner har et sådant initiativ hidtil ikke været drøftet i Rådet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0313/03

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(10. februar 2003)

Om: Overensstemmelse med EU-lovgivningen

Vil Kommissionen for hver enkelt klages vedkommende angive, hvilken EU-lovgivning, der er tale om, hvilke foranstaltninger der er truffet og hvornår og hvor mange retlige skridt (dvs. åbningsskrivelser, begrundede udtalelser og henvisninger til Den Europæiske Domstol) den på baggrund af EF-traktatens artikel 10 har taget mod Irland vedrørende landets undladelse af at besvare Kommissionens spørgsmål i forbindelse med dennes undersøgelse af klager siden nævnte artikels ikrafttrædelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(13. marts 2003)

Det ærede medlem henviser meget nyttigt til den nittende beretning om kontrollen med gennemførelsen af EU-retten i 2001, som Kommissionen har udarbejdet med henblik på Europa-Parlamentet(1).

Af effektivitets- og ressourcehensyn anvender Kommissionen ikke EF-traktatens artikel 10 som det væsentligste retsgrundlag. Den anvendes kun som sådan i tilfælde af gentagne tilfælde af manglende samarbejde. Det har aldrig været tilfældet i forbindelse med Irland de seneste tre år.

(1) KOM(2002) 324 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0878/03

af Graham Watson (ELDR) til Rådet

(21. marts 2003)

Om: Forudgående bedøvelse af dyr på græske slagterier

Kan Rådet bekræfte, hvilken kontrol der foretages af slagterier i Grækenland for at sikre, at proceduren med hensyn til forudgående bedøvelse af dyr gennemføres i overensstemmelse med EU-lovgivningen?

Svar

(21. juli 2003)

Den 22. december 1993 vedtog Rådet direktiv 93/119/EF om beskyttelse af dyr på slagte- eller aflivningstidspunktet(1), som sigter mod at fastlægge en bindende fællesskabslovgivning på området.

I artikel 5, stk. 1, litra c), i direktivet og det tilhørende bilag fastsættes de generelle bestemmelser, der skal være opfyldt inden slagtning eller aflivning, og som medlemsstaterne skal overholde, og navnlig dem der vedrører de tilladte metoder samt de særlige krav, der vedrører bedøvelse.

Rådet erindrer endvidere det ærede parlamentsmedlem om, at det ikke er Rådets opgave at kontrollere medlemsstaternes anvendelse af fællesskabslovgivningen, idet denne kompetence i EF-traktaten er tillagt Kommissionen.

(1) EFT L 340 af 31.12.1993, s. 21.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1813/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(2. juni 2003)

Om: Portugisiske arbejdstagere i Det Forenede Kongerige

Ifølge nylige oplysninger i medierne har den britiske ngo Citizen's Advice (CA) i denne måned til en undersøgelseskommission i det britiske parlament afleveret en rapport, som beskriver, hvordan portugisiske arbejdstagere udnyttes i Det Forenede Kongerige.

Ifølge rapporten udnyttes flere tusinde portugisiske arbejdstagere i landbrug og industri af portugisiske og britiske rekrutteringsbureauer, der som et middel til intimidering benytter sammenhængen mellem arbejde og bopæl, ligesom arbejdstagerne udsættes for umenneskelige betingelser og lever i frygt for at blive sat ud af deres bolig.

Det fremgår af oplysningerne, at de pågældende er blevet indkvarteret i containere uden vandforsyning, i campingvogne eller i fremlejede sociale boliger. Alle disse boliger er overfyldte og lejen betales af arbejdstagerne selv. Det oplyses, at i Bristol i det sydøstlige England deler 27 personer et hus. Der er syv personer i hvert værelse, og de har kun to madrasser.

Ifølge Citizen's Advice findes problemet i hele landet, men for øjeblikket er situationen mest alvorlig i East Anglia (nordøst for London), hvor der findes mange landbrug og fabrikker inden for fødevarefremstillingen, samt i Nordirland og Wales.

- Hvilke oplysninger råder Kommissionen over om disse forhold?

- Hvilke foranstaltninger vil den træffe, især over for de britiske myndigheder?

- Er det efter Kommissionens opfattelse muligt at hjælpe de nævnte arbejdstagere, hvis det viser sig, at situationen er så alvorlig som beskrevet og uforandret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(15. juli 2003)

Kommissionen råder ikke over oplysninger om de forhold, det ærede medlem beskriver. Kommissionen kan kun beklage, at sådanne situationer kan opstå, men den må minde om, at den kun har kompetence til at gribe ind, hvis der er tale om en overtrædelse af fællesskabsretten.

Det fremgår ikke klart af det ærede medlems redegørelse, om de beskrevne forhold henhører under anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser(1), der fastsætter, at udstationerede arbejdstagere i visse henseender skal nyde godt af de arbejds- og beskæftigelsesvilkår, der er gældende i det land, hvortil de er udsendt. Boligforhold dækkes imidlertid ikke af disse foranstaltninger til beskyttelse af udstationerede arbejdstagere, og heller ikke af andre fællesskabsbestemmelser. Under alle omstændigheder er det i givet fald de kompetente nationale myndigheder, herunder de nationale domstole, der skal påse, at disse regler overholdes, hvis personer, der mener, at deres rettigheder er blevet tilsidesat, henvender sig til dem.

(1) EFT L 18 af 21.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0469/03

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(20. februar 2003)

Om: Omstilling til euroen

Nu, hvor der allerede er gået et år efter euroens indførelse, kan det fastslås, at den fysiske tilpasning til den nye møntfod skete hurtigt, men at den mentale omstilling endnu ikke har fundet sted. Flertallet af borgerne i eurozonen beregner fortsat priserne i de nationale valutaer.

Det forhold, at der kun betales i euro, indebærer ikke, at borgerne i eurozonen har glemt de gamle valutaer. Den mentale omstilling er en opgave, som flertallet af den nye møntfods brugere endnu ikke har gennemført.

Har Kommissionen til hensigt at stille konkrete forslag om at finde en løsning på problemet med de europæiske borgeres mentale omstilling til euroen?

Finder Kommissionen, at den dobbelte prismærkning har været positiv? Ville den anbefale denne praksis over for fremtidige medlemmer af møntunionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(26. marts 2003)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at borgernes psykologiske omstilling til euroen er en gradvis proces. Eurobarometer, som er en undersøgelse der regelmæssigt foretages for Kommissionen, viste i november 2002, at 42,2 % af svarpersonerne i euroområdet for det meste regner i euro, når de køber dagligvarer. Omvendt angav 32,4 %, at de som regel stadig tænker i national valuta. Disse tal falder betydeligt, når der er tale om større indkøb (f.eks. et hus eller en bil). I disse tilfælde regner gennemsnitlig kun 12,5 % af svarpersonerne i euroområdet for det meste i euro.

Kommissionen erkender, at en fuldstændig mental omstilling til euroen nødvendigvis tager nogen tid. For at fremskynde denne proces har Kommissionen imidlertid efter aftale med EuroCommerce i sin nylige meddelelse(1) henstillet til de berørte sektorer, at de gradvis nedtrapper den dobbelte prismærkning og lader den ophøre senest den 30. juni 2003, samtidig med at de i god tid i forvejen underretter kunderne om denne ændring.

(1) Indførelse af eurosedler og -mønter et år senere, KOM(2002) 747 endelig af 19. december 2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0598/03

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(28. februar 2003)

Om: EU og Brasilien

Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for at sætte gang i relationerne til Brasilien og Mercosur efter valget af Luiz Inácio da Silva til præsident på baggrund af de forslag til samarbejde, den nye præsident har fremsat i sit program?

Svar

(21. juli 2003)

1. Rådet for Den Europæiske Union havde ved valget af præsident Luiz Inácio da Silva lejlighed til på ny at bekræfte sit tilsagn om at fortsætte de særdeles gode forbindelser med Brasilien og fremme den politiske dialog, handelsforbindelserne og de økonomiske forbindelser med landet yderligere. Ved samme lejlighed

gav Rådet udtryk for EU's tillid til den brasilianske økonomis styrke og potentiale til yderligere vækst. Rådet oplyste, at det så frem til et tæt samarbejde med den nye brasilianske regering, også med henblik på at styrke Mercosur, og bekræftede EU's vilje til fortsat at gøre yderligere fremskridt i de igangværende forhandlinger mellem EU og Mercosur.

Flere politiske ledere fra EU har haft lejlighed til at møde præsident Lula da Silva siden årets begyndelse, og de har på ny bekræftet, hvor stor betydning de tillægger en styrkelse af forbindelserne mellem EU og Brasilien. Rådet har med stor tilfredshed noteret sig præsident Lula da Silvas gentagne erklæringer til støtte for et mere integreret Mercosur samt tættere forbindelser til EU.

2. Rådet har ved flere lejligheder fornyet sit tilsagn om at intensivere og uddybe de nuværende politiske, økonomiske, handelsmæssige og samarbejdsmæssige forbindelser mellem EU og Mercosur. Det har med tilfredshed bemærket de fremskridt, der er gjort i Det Biregionale Forhandlingsudvalg EU-Mercosur med henblik på oprettelse af en interregional, strategisk associering, som skal omfatte politiske, økonomiske, handelsmæssige og samarbejdsmæssige spørgsmål. Rådet har også anerkendt, at associeringsprocessen bør støtte og stimulere udviklingen af Mercosur-landene og medvirke til at formindske de nuværende socioøkonomiske forskelle mellem de to regioner. Der var også enighed om, at det endelige mål for handelsforhandlingerne er at opnå yderligere reel adgang til hinandens markeder på grundlag af gradvist stigende og gensidig liberalisering af handelen i overensstemmelse med WTO-reglerne.

Med ovennævnte principper og mål in mente vil EU's forhandlere arbejde på snarest muligt at nå frem til en omfattende associeringsaftale med Mercosur, således at de politiske, samarbejdsmæssige og økonomiske forbindelser mellem de to regioner kan uddybes.