ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2000/98 af Irini LAMBRAKI til Kommissionen. Oplysningskampagne om Amsterdam-traktaten



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0023



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2000/98 af Irini Lambraki (PSE) til Kommissionen (16. juni 1998) Om: Oplysningskampagne om Amsterdam-traktaten Amsterdam-traktaten er ved at blive ratificeret af medlemsstaterne. Kan Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at gennemfoere en oplysningskampagne om traktatens betydning, og hvilke beloeb den i givet fald vil stille til raadighed for de enkelte medlemsstater, samt med hvilke mekanismer disse bevillinger skal forvaltes i de enkelte medlemsstater? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (31. juli 1998) Inden for rammerne af PRINCE (informationsprogrammet for EU's borgere) viderefoerer Kommissionen i 1998 foranstaltningen "Lad os bygge Europa sammen", der bl.a. har til formaal saa udfoerligt som muligt at saette EU-borgerne ind i, hvad Amsterdam-traktaten gaar ud paa. Der er i 1998 afsat 12 mio. ECU til dette formaal. Der er bl.a. tale om en indkaldelse af forslag, der har vaeret offentliggjort i EF-Tidende(1), samt mulighed for de medlemsstater, der oensker det, at indgaa samfinansieringsaftaler med Faellesskabet om faelles informationsplaner om Amsterdam-traktaten. (1) EFT C 164 af 29.5.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2782/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(14. september 1998)

Om: Gennemfoerelse af Europa-Parlamentets beslutning om fri varetransport og menneskerettighederne i Pakistan

Kan Kommissionen oplyse, hvad der er gjort hidtil for at faa gennemfoert beslutningen om fri varetransport og menneskerettighedssituationen i Pakistan (EP-beslutning - B4-0614/98 af 18. juni 1998)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(20. oktober 1998)

Det aerede medlem vil vaere bekendt med, at den samarbejdsaftale mellem Faellesskabet og Pakistan, der er naevnt i Europa-Parlamentets beslutning - B4-0614/98 af 18. juni 1998, endnu ikke er blevet indgaaet.

Kommissionen vil alligevel, med den pakistanske regerings godkendelse, sende en ekspertgruppe til Pakistan i slutningen af 1998 for at bedoemme situationen i landet vedroerende menneskerettighederne med henblik paa at foreslaa et program af projekter paa omraaderne demokratisering, civilsamfundet og fremme af menneskerettigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2445/98

af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Det multinationale selskab Chiquitas adfaerd i Latinamerika?

Medierne har i den seneste tid bragt interessante afsloeringer om det multinationale selskab Chiquitas adfaerd i en raekke latinamerikanske lande.

Saerlig foelgende forlydender skal naevnes:

- Chiquita kontrollerer i al hemmelighed dusinvis af angiveligt selvstaendige foretagender for paa denne maade at kunne omgaa de mellemamerikanske landes lovgivning om eje af landbrugsjord og national sikkerhed.

- Chiquita og dens datterselskaber har anvendt pesticider, som har paavirket de ansattes og den lokale befolknings helbred, til trods for at der er indgaaet en aftale med en miljoegruppe (Rainforest Alliance) om overholdelse af sikkerhedsnormer. Blandt de anvendte pesticider er der nogle, som ikke er tilladt i noget EU-land.

- I et beboelseskvarter i Costa Rica er flere hundrede personer blevet udsat for giftige gasudslip fra et af Chiquitas datterselskaber.

Har Kommissionen kendskab til de oplysninger, som har vaeret bragt i medierne?

Her Kommissionen kendskab til, om Chiquita eller dens datterselskaber overholder bestemmelserne om arbejdstagernes sundhed og beskyttelsen af miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(22. september 1998)

Kommissionen foelger med interesse udviklingen i det multinationale selskab "Chiquita Brands" i flere latinamerikanske lande.

Hvad angaar anvendelsen af staerkt giftige pesticider i bl.a. Costa Rica, er Kommissionen bekendt med, at flere costaricanske instanser har indgivet klage til retten for beskyttelse af Costa Ricas indbyggere og til mange forskellige retter i De Forenede Stater over anvendelsen af denne type pesticider. Fire amerikanske domstole har tilkendt sagsoegerne erstatning. Men afsloeringerne fortsaetter.

Paa den anden side opfylder det multinationale selskab "Chiquita Brands" ifoelge forskellige mediekilder forskrifterne, hvad angaar dets primaere oekonomiske forpligtelser og mindsteloen i henhold til costaricansk lovgivning inden for bananbranchen. Kontrol med dette multinationale selskabs virksomhed i forbindelse med bevarelse af miljoeet er et anliggende, som alene beroerer Costa Rica.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1841/98

af James Moorhouse (ELDR) til Kommissionen

(12. juni 1998)

Om: Libanesiske fanger i Syrien

Hvilke pressionsmidler anvender Kommissionen under forhandlingerne om indgaaelse af en Euro-Middelhavsassocieringsaftale med Syrien for at tilskynde den syriske regering til at frigive de 250 libanesere, som stadig er tilbageholdt i landets faengsler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(9. juli 1998)

Alle spoergsmaal, der vedroerer menneskerettigheder, behandles inden for rammerne af den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, som Kommissionen deltager fuldt ud i.

Kommissionen er saalede i gang med forhandlinger om en Euro-Middelhavsassocieringsaftale med den syriske regering, men raader ikke for oejeblikket over retlige instrumenter i lighed med dem, der er fastsat i Euro-Middelhavsassocieringsaftalerne, og som giver den bemyndigelse til at gribe ind i spoergsmaal om overholdelse af menneskerettighederne.

De oekonomiske og handelsmaessige forbindelser mellem Faellesskabet og Syrien falder ind under samarbejdsaftalen, der blev indgaaet i 1978 mellem de to parter, og som vil blive afloest af Euro-Middelhavsassocieringsaftalen, naar den er indgaaet og ratificeret.

I forbindelse med forhandlingerne om denne aftale kraever Kommissionen en raekke saerlige bestemmelser indfoert, blandt andet i praeamblen, hvor der skal henvises til parternes pligt til at overholde menneskerettigheder, demokratiske principper og oekonomisk frihed som grundlag for den bilaterale associering. Endvidere har Kommissionen peget paa, at der i lighed med aftalerne med Tunesien, Marokko og Jordan skal indfoeres en klausul i artikel 2 i aftalen, ifoelge hvilken "overholdelse af demokratiske principper og af grundlaeggende menneskerettigheder, som de fremgaar af verdenserklaeringen om menneskerettigheder, er grundlaget for al indenrigspolitik og international politik i Faellesskabet og i Syrien og er et vaesentligt element i aftalen".
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2190/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Jordskaelv i Adana i Tyrkiet

Det tragiske jordskaelv den 27. juni 1998 i Adana i Tyrkiet har ulykkeligvis bekraeftet, at der er grund til at naere bekymring med hensyn til Tyrkiets planer om at bygge et atomkraftvaerk i Akkuyu, som ligger knap 70 km fra Adana. I min skriftlige forespoergsel E-1078/97(1) til Kommissionen gav jeg udtryk for min bekymring over jordskaelvsrisikoen i omraadet, uden at der dog blev svaret konkret paa spoergsmaalet.

Da jeg med forespoergsel E-3787/97(2) igen henvendte mig til Kommissionen, modtog jeg forsikringer om, at det af de oplysninger, som Kommissionen har indhentet, fremgaar, at "Akkuyu-omraadet er blevet udvalgt af de tyrkiske myndigheder efter indgaaende, bl.a. seismiske, geologiske og miljoemaessige, undersoegelser, der er foretaget af specialiserede afdelinger paa flere tyrkiske universiteter".

Efter de tragiske haendelser, der kostede hundredvis af menneskeliv, har den europaeiske offentlighed faaet god grund til at naere den stoerste bekymring med hensyn til den overfladiskhed, som den tyrkiske regering udviser ved at fastholde sine planer om at bygge en atomreaktor i et omraade, hvor der er risiko for jordskaelv, og som - ud over den spraekke, hvor spaendingstilstanden opstaar - befinder sig endnu naermere ved en anden spraekke, som blandt seismologer er kendt under navnet "South".

Har Kommissionen efter de seneste begivenheder til hensigt at skride drastisk ind for at afvende et eventuelt atomuheld, som denne planlagte opfoerelse af et atomkraftvaerk i Akkuyu kunne risikere at medfoere, eftersom der i dette omraade er stor risiko for jordskaelv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(11. september 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1876/98(3).

Kommissionen har ingen befoejelse til at deltage i proceduren vedroerende udvaelgelsen af omraadet. De tyrkiske myndigheder, og navnlig det styrende organ for atomenergi - den tyrkiske atomenergikommission (TAEA) - er ansvarlig for en saadan udvaelgelse inden for de generelle retningslinjer fra Det Internationale Atomenergikontor (IAEA).

Efter det nylige jordskaelv i Adana-omraadet har de tyrkiske myndigheder bekraeftet, at alle noedvendige sikkerhedsforanstaltninger er truffet for det fremtidige atomkraftvaerk i Akkuyu. Byggeriet i omraadet er endnu ikke paabegyndt. Det valg, som traeffes af det konsortium, der faar til opgave at udfoere arbejdet, vil efter planen blive offentliggjort i august 1998.

I oevrigt har formanden for det fransk-tyske konsortium (Framatome og Siemens), der skal tilkende kontrakten for Akkuyu, oplyst, at der ved bygge- og anlaegsarbejdet vil blive anvendt gennemproevet teknologi, der garanterer, at det fremtidige atomkraftvaerk kan drives paa sikker maade.

(1) EFT C 367 af 4.12.1997, s. 74.

(2) EFT C 223 af 17.7.1998, s. 22.

(3) Se side 12.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2660/98

af Riccardo Garosci (PPE) og Luigi Florio (PPE) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Mordet paa Erika Lehrer Grego og manglende udleveringsaftale mellem Sri Lanka og Italien, hvilket hindrer retfaerdigheden i at ske fyldest

Den italienske statsborger Erika Lehrer Grego blev den 21. marts 1998 myrdet i Italien af en srilankansk statsborger. Gerningsmanden, Pereira Nishantha Sudath, forlod omgaaende Italien og soegte tilflugt i sit hjemland efter at have tilstaaet forbrydelsen.

Da der ikke findes nogen udleveringsaftaler mellem Italien og Sri Lanka, kan det italienske retsvaesen ikke anmode om udlevering af gerningsmanden, der nu lever og arbejder uforstyrret i sit hjemland. Dette fravaer af diplomatiske instrumenter er tydeligvis skyld i en groft uretfaerdig situation, og det er endnu en gang blevet klart, at der er behov for en faelles diplomatisk repraesentation til varetagelse af EU-borgernes interesser (som paapeget af Parlamentet i betaenkning A4-0193/97).

Desuden oenskes det oplyst, hvor langt man er naaet med planerne om en faelles diplomatisk repraesentation for EU's medlemsstater, og hvilke muligheder der er for at paaberaabe sig bilaterale aftaler indgaaet mellem en medlemsstat og et tredjeland i en medlemsstat, der ikke har indgaaet tilsvarende aftaler?

Paa samme maade som medlemsstaterne boer sikre de mere end 250.000 srilankanere, der opholder sig i EU (hvoraf 30.000 alene i Italien), deres rettigheder, saaledes boer Sri Lanka overholde de mest elementaere regler for sine statsborgeres sameksistens med EU's borgere og sikre respekt for loven i de lande, hvor de lever og arbejder.

Hvilke foranstaltninger vil Raadet traeffe for at sikre en retfaerdig retsbehandling af alvorlige forbrydelser som dette mord, der allerede er tilstaaet?

Svar

(19. oktober 1998)

Spoergsmaal om en medlemsstats og et tredjelands bilaterale forbindelser med hensyn til udlevering henhoerer ikke under Raadets kompetence.

Udleveringsaftaler kan kun anvendes mellem de kontraherende parter i saadanne aftaler. Det paahviler de italienske myndigheder at undersoege de forskellige retsmidler, der kan tages i anvendelse med henblik paa at faa gennemfoert en udlevering, selvom der ikke foreligger nogen bilateral aftale.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1956/98

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Kraenkelse af menneskerettigheder i Senegal

Senegal er medunderskriver af Lomé-konventionen og derfor forpligtet af artikel 5.

Kan Kommissionen paa baggrund heraf oplyse, hvilke foranstaltninger der traeffes som reaktion paa de kraenkelser af menneskerettigheder i Senegal, som Amnesty International har givet meddelelse om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(24. juli 1998)

Som bekendt afgav formandskabet den 17. september 1997 en erklaering paa Den Europaeiske Unions vegne om forholdene i Casamance. Den 31. december 1997 skrev formandskabet et brev til Senegals udenrigsminister, hvori man opfordrede til vaabenhvile og tilskyndede landet til at overholde menneskerettighederne og til at soege at finde en regional forhandlingsloesning, inden for rammerne af Senegals territoriale integritet. En kopi af dette brev blev sendt til Senegals myndigheder den 19. marts 1998 i forbindelse med at den stedlige ambassoertrojka og lederen af Kommissionens delegation rettede henvendelse til disse.

Hvad angaar bistand til flygtninge og fordrevne befolkningsgrupper har man siden 1996 bevilget 750 000 ECU paa grundlag af artikel 255 i Fjerde Lomé-konvention, og 300 000 ECU i humanitaer bistand (efter at der i 1993 var truffet beslutning om en stoette paa 1 million ECU). Kommissionen undersoeger for tiden mulighederne for mere humanitaer bistand.

Amnesty International fremdrog i januar 1998 de alvorlige kraenkelser af menneskerettighederne i en rapport Terror i Casamance, som er blevet haardt kritiseret af myndighederne. I forbindelse med trojkaens henvendelse den 19. marts, jf. ovenfor, opfordredes Senegals myndigheder til at fremskynde gennemfoerelsen af en uafhaengig undersoegelse af de forhold som Amnesty International havde trukket frem. Landets regering forelagde den 9. april en rapport Sandheden om Casamance, hvori rapporten Terror i Casamance tilbagevises, men den betragtes som meget lidt tilfredsstillende af det internationale samfund.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2374/98

af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen

(17. juli 1998)

Om: Illegale indvandrere i Syditalien og passivitet fra den italienske regerings side

I de seneste uger har antallet af ulovlige ilandsaetninger paa de syditalienske kyster antaget et alarmerende omfang, og alene paa Sicilien er der paa mindre end en uge konstateret flere hundrede illegale indvandrere fra afrikanske lande, som er blevet shanghajet af organiserede bander, der giver sig af med ulovlig trafik over Middelhavet. De italienske myndigheder maa betragtes som medskyldige heri, eftersom regeringen har undladt at traeffe konkrete initiativer til at bekaempe stroemmen af indvandrere, der ikke laengere lader sig standse, og hvoraf de fleste unddrager sig enhver politi- og sundhedskontrol og saaledes slipper videre til andre medlemsstater, hvor de kommer til at friste en kummerlig tilvaerelse og bliver et let offer for kriminelle organisationer. Med sin eftergivende politik svigter den italienske regering de praecise forpligtelser, den har indgaaet med ratificeringen af Schengen-aftalen, og bringer derved sikkerheden og samfundsordenen i Italien og resten af EU i fare.

Finder Kommissionen ikke, at den omgaaende boer opfordre den italienske regering til at overholde de indgaaede forpligtelser, og vil den i tilfaelde af gentagne forsoemmelser indbringe sagen for Domstolen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. september 1998)

Nej. Schengen-aftalen er paa nuvaerende tidspunkt ikke integreret i Unionen. Kommissionen har derfor principielt ikke til opgave at tage stilling til spoergsmaal, der hoerer under denne aftale.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2500/98

af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Anoreksi og bulimi

I Spanien har Foreningen mod Anoreksi og Bulimi (ACAB) netop praesenteret sig offentligt og anmodet annoncoererne om at holde op med at anvende umulige stereotyper i deres reklamer og anvende andre modeller for at undgaa, at de unge forsoeger at efterligne dem. Foreningen har ogsaa opfordret til, at midlerne til behandling af disse sygdomme oeges. Ifoelge de forelagte oplysninger stiger antallet af konsultationer vedroerende anoreksi og bulimi med 20% om aaret, og stoerstedelen af patienterne med disse forstyrrelser er unge piger.

Er der i betragtning af, at disse sygdomme bliver mere og mere udbredt og isaer rammer vores unge, blevet ivaerksat noget initiativ i Den Europaeiske Union til at bekaempe dem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(20. oktober 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring ved at konstatere, at et stigende antal af personer, isaer piger, lider af anoreksi eller bulimi i Spanien og i Faellesskabet som helhed.

Faellesskabets handlingsprogram om sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse(1) daekker dette vaesentlige spoergsmaal paa folkesundhedsomraadet, og handlingsprogrammet for 1998 giver mulighed for at beskaeftige sig med kropsvaegten som en generel faktor, der paavirker menneskers velbefindende paa samme maade som spiseforstyrrelser og andre problemer i forbindelse med kroppens udseende.

Kommissionen understoetter i oejeblikket to projekter vedroerende forebyggelse af spiseforstyrrelser. I det ene undersoeges subkliniske spiseforstyrrelsers frekvens og fordeling i seks europaeiske lande for at udvikle forebyggende foranstaltninger mod disse forstyrrelser. Det andet tager sigte paa at forbedre kendskabet til denne sygdom, etablere en database om specialiserede centre og en internetside samt at organisere en konference paa det europaeiske plan for at udbrede resultaterne.

(1) Afgoerelse nr. 645/98/EF - EFT L 95 af 16.4.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2115/98 af Glenys KINNOCK til Kommissionen. EU-støtten til vin og landbrugsreformen



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0039



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2115/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (10. juli 1998) Om: EU-stoetten til vin og landbrugsreformen Er det naerliggende at tro, at forhoejelsen af stoetten til vinproducenterne vil vaere uforenelig med forpligtelsen til at liberalisere handlen med landbrugsprodukter?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3023/98

af Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Meget uheldige miljoemaessige virkninger af Faellesskabets stoetteordninger (Cerâmica do Olival-Olival/Ourém og Preceram-Travasso/Pombal, Portugal)

I to landsbyer i samme region, som endda ikke ligger saerlig taet paa hinanden, Olival i Ourém kommune og Travasso i Pombal kommune, har der i aarevis ligget to keramikfabrikker, som af befolkningerne blev opfattet som en del af deres livs- og arbejdsgrundlag.

Med stoette fra faellesskabsfondene blev disse fabrikker, Cerâmica do Olival og Preceram, moderniseret, men det, som kunne og skulle have vaeret, og som i begyndelsen blev opfattet som et positivt skridt ogsaa af landsbybeboerne, har haft meget negative virkninger for miljoeet, hvilket tilsyneladende skyldes den nye form for braendsel, der er brugt. Planter og landbrugsprodukter er aar efter aar blevet oedelagt, og mange personer har maerket det paa deres egen sundhed.

Paa baggrund af denne situation begyndte der at fremkomme reaktioner af meget forskellig art, og befolkningerne protesterede, enten til de offentlige myndigheder, ved forskellige former for demonstrationer eller endog til deres medlem af Europa-Parlamentet, der paa stedet fik syn for sagen.

Situationen er i oejeblikket praeget af en vis haabloeshed over de forgaeves anstrengelser og over den fortsatte og forvaerrede situation, navnlig med hensyn til folkesundheden, og over, at noget der blev betragtet som et gode, nemlig faellesskabsstoetteordningerne, har kunnet have saadanne virkninger.

Kan Kommissionen oplyse, om den er opmaerksom paa disse forhold, om den har udtalt sig om projekterne, og om den har eller har haft nogen kontrol med midlernes anvendelse, navnlig med hensyn til deres negative indvirkninger paa miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(4. november 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2958/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Atomreaktor i Akkuyu i Tyrkiet

Til trods for tiltagende internationale reaktioner fortsaetter Tyrkiet arbejdet med planer om bygning af et atomkraftvaerk ved AEgaeerkysten, selvom der findes ubestridelige tegn paa, at omraadet er jordskaelvstruet. For nylig blev der saaledes i den canadiske avis "OTTAWA CITIZEN" offentliggjort et brev fra den canadiske seismolog, BUCHTHOUGT, som fuldstaendig modbeviser Tyrkiets paastande om, at omraadet ikke er jordskaelvstruet. Den canadiske professor haever bl.a., at der fra 1973 og indtil i dag er registreret en raekke seismiske rystelser i Tyrkiet, hvis epicentrum kun ligger 4 til 60 kilometer fra Akkuyu, hvor det er planlagt, at reaktoren skal placeres. Han opfordrer indtraengende alle, som er inddraget i dette yderst farlige program, til at indtage en ansvarlig holdning, eftersom en ulykke af "Tjernobyl" typen vil have doedelige foelger for mange millioner indbyggere i Tyrkiet og i nabolandene Cypern, Graekenland og Israel.

At Tyrkiet insisterer paa at koebe reaktorer af den canadiske type "CANDU", hvis teknologi er helt forskellig fra de saedvanligvis anvendte trykvandsreaktorer skaber mange spoergsmaal. "CANDU"-reaktorer anvendes som bekendt til fremstilling af atomvaaben, hvad der udgoer en aabenlys fare for freden i omraadet. Efter at Indien har erkendt, at det er lykkedes landet ved hjaelp af denne reaktor at fremstille sin egen atombombe, kan man ikke udelukke, at man vil se en gentagelse af det samme faenomen fra Tyrkiets side.

Kommissionen bedes oplyse, hvorledes den har til hensigt at reagere efter fremkomsten af disse nye elementer, saa at Tyrkiet (et land der er associeret med EU) opgiver realiseringen af sit atomprogram, som rummer umaadelige farer for EU-borgernes sikkerhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(28. oktober 1998)

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa sit svar paa hans skriftlige forespoergsler P-662/98(1), E-1876/98(2) og E-2190/98(3) samt paa skriftlig forespoergsel E-2107/98 fra Alexandros Alavanos(4).

(1) EFT C 304 af 2.10.1998, s. 143.

(2) Se side 12.

(3) Se side 54.

(4) Se side 37.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2735/98 af Christine ODDY til Kommissionen. Middelhavsanæmi



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0141



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2735/98 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Middelhavsanaemi Vil Kommissionen udarbejde forslag til en oplysningskampagne med henblik paa at oege opmaerksomheden omkring betydningen af screening for middelhavsanaemi, en arvelig genetisk blodsygdom, som isaer er fremherskende blandt mennesker af asiatisk oprindelse, hvis forfaedre kom fra det indiske subkontinent? En simpel blodproeve kan identificere baerere af denne sygdom, som der ikke findes nogen effektiv behandling for, og som kan foere til tidlig doed. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. oktober 1998) Kommission er bekendt med, at den arvelige blodsygdom talassaemi rammer saavel personer fra den sydlige del af Asien som folk af graesk, mellemoestlig eller afrikansk afstamning. I det foreslaaede handlingsprogram paa faellesskabsplan om sjaeldne sygdomme(1), som i oejeblikket er under behandling som forslag til retsakt, naevnes tilvejebringelse af viden om sjaeldne sygdomme samt fremme af og stoette til patient- og familiestoettegrupper som mulige aktioner. Saa snart programmet er vedtaget, vil det vaere muligt inden for disse rammer at behandle spoergsmaalet om kampagner til oplysning af borgerne om screening for talassaemi. (1) KOM(98) 232 endelig udg.