ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1554/99

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Krise i sektoren for svineavl

Kan Kommissionen bekræfte, at overskudsproduktionen i denne sektor ligger på omkring 20 %?

Mener den i bekræftende fald, at dette er hovedårsagen til den krise, der påtales af de faglige sammenslutninger, eller mener den, at der er andre årsager? I så fald hvilke?

Har Kommissionen eventuelt mulighed for at begrænse overskuddet gennem indførelse af produktionslofter på fællesskabsplan?

Mener den ikke, at indførelsen inden for hele EU af fælles miljø- og sundhedsbestemmelser ville fremme tilvejebringelsen af et fælles udgangspunkt for alle?

Hvorfor modsvares enhver import af svin til nultold fra tredjelande ikke af eksport af tilsvarende mængder forarbejdet svinekød til andre markeder end fællesskabsmarkedet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. oktober 1999)

Produktionen af svinekød i EU er steget i de seneste år. Den samlede produktion i 1997 var på 16,25 mio. tons, og i 1998 steg produktionen med 8 % til 17,56 mio. tons. I 1999 forventes produktionen igen at stige med ca. 2 % med den største stigning i årets første halvdel. I anden halvdel af 1999 og i første halvdel af 2000 forudses der en produktionsnedgang. Eksporten af svinekød til tredjelande, som er blevet støttet ved hjælp af eksportrestitutioner, beløb sig til 743 000 tons i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) fjerde år (1. juli 1998-30. juni 1999), som repræsenterer 4 % af den samlede produktion og kan betragtes som overproduktion.

Overproduktion af svin var så afgjort en af hovedgrundene til de meget lave producentpriser i anden halvdel af 1998 og første halvdel af 1999. Svinemarkederne er cykliske med perioder med høj produktion og deraf følgende lave priser hvert tredje til femte år. Der var dog også andre grunde. Økonomiske kriser i de vigtigste importlande og øget konkurrence fra andre eksportlande forværrede problemerne for EU's svineindustri.

Kommissionen har drøftet mulige foranstaltninger til begrænsning af produktionen med medlemsstaterne ved flere lejligheder, men disse foranstaltninger har kun fået meget lidt opbakning fra størstedelen af medlemsstaterne. Under disse møder har Kommissionen også understreget, at medlemsstaterne fuldt ud bør gennemføre EF-lovgivningen og den nationale lovgivning vedrørende miljøspørgsmål, hvilket skulle hjælpe med til at bremse overskudsproduktionen.

Kvoterne for import til nultold for GATT-året 1998-1999 var på 7 000 tons. Der blev dog kun importeret 2 500 tons. I samme GATT-år var EF-loftet over subsidieret svinekødseksport på 483 000 tons, som blev udnyttet fuldt ud. EF-eksporten var således mange gange større end importen til nultold.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2221/99

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. december 1999)

Om: Forfremmelser i Kommissionen og i medlemsstaterne

Kommissionen bedes venligst oplyse, hvor stor en procentdel af de af ansatte i Kommissionen, der er blevet forfremmet henholdsvis en, to og tre lønklasser i de seneste fem år, samt fremlægge sammenlignende tal for statsforvaltningerne i de fem største medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(9. december 1999)

En oversigt med angivelse af, hvor mange og hvor stor en andel af Kommissionens ansatte der er blevet forfremmet en, to eller tre lønklasser inden for femårs perioden 1994-1998, sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets Generalsekretariat.

Kommissionen råder ikke over sammenlignelige tal for den offentlige administration i medlemsstaterne, og den har ikke beføjelse til at anmode om denne form for statistikker.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1615/99

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(15. september 1999)

Om: Bisonkød og præmieudbetalinger inden for rammerne af EU's oksekødsordning

Vil Kommissionen oplyse, om der er nogen mulighed for, at den vil indvillige i at udvide præmieudbetalingsordningen inden for rammerne af EU's oksekødsordning til at omfatte bisonkød? I benægtende fald hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. oktober 1999)

Det er ikke op til Kommissionen at afgøre, om bisoner skal medtages i præmieordningen for kvæg. Det fremgår klart, at hverken den nugældende grundforordning for oksekød (forordning (EØF) nr. 805/68)(1) eller den nye markedsordning for oksekød i Rådets

forordning (EF) nr. 1254/1999(2), som er resultatet af aftalen om Agenda 2000, indeholder bestemmelser om kvægpræmier for bisoner. Hvad angår levende dyr omfatter definitionen af kvæg, der står i artikel 1, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 805/68 (og i den tilsvarende artikel i forordning (EF) nr. 1254/1999), kun levende tamkvæg, der er beskrevet i den kombinerede nomenklatur(3). I praksis udelukker det alt andet kvæg, herunder bisoner, fra at komme i betragtning med hensyn til at modtage støtte til tamkvæg.

Der ville være flere vanskeligheder ved at indlemme bisoner i støtteordningen for tamkvæg. For det første ville antallet af dyrearter omfattet af EF-støtte blive forøget. Medlemsstaterne har flere gange vist sig tilbageholdende over for en sådan forøgelse. I øvrigt blev spørgsmålet behandlet under Agenda 2000-drøftelserne, og konklusionen blev, at man ikke ændrede reglerne for bisoner med hensyn til kvægpræmierne. For det andet ville det volde problemer i forhold til EF's handelspartnere. I november 1999 starter en ny runde af internationale handelsforhandlinger i Verdenshandelsorganisationens regi, og EF vil af sine partnere sandsynligvis blive udspurgt om den fælles landbrugspolitiks direkte støtteforanstaltninger. Det vil derfor ikke være hensigtsmæssigt at øge antallet af arter, hvortil der ydes direkte støtte.

(1) EFT L 148 af 28.6.1968.

(2) EFT L 160 af 26.6.1999.

(3) Jf. de forklarende bemærkninger i EFT C 287 af 15.9.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2134/99

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(29. november 1999)

Om: Virkningen af afskaffelsen af afgiftsfrie forretninger for beskæftigelsen i tax-free shops

Den 1. juli 1999 blev der sat stopper for salg af afgiftsfrie produkter i de såkaldte tax-free shops. Disse forretninger solgte visse produkter (f.eks. parfume, cigaretter, alkohol) afgiftsfrit til passagerer på internationale flyvninger. Forbuddet fulgte på en afgørelse truffet på det europæiske topmøde i Köln den 3. og 4. juni 1999 om anvendelse af den 12. artikel i sjette momsdirektiv fra Rådet af 17. maj 1977 (77/388/EØF)(1) i sin helhed. Denne artikel tillod afgiftsfrit salg inden for Fællesskabet indtil 30. juni 1999.

Der herskede af forskellige årsager en del modstand mod afskaffelsen af afgiftsfrie forretninger i Den Europæiske Union. En af grundene var den negative virkning for beskæftigelsen. Kommissionen og Rådet har altid anført, at forbuddet mod afgiftsfrie forretninger ikke bør medføre tab af arbejdspladser. Fra de tax-free shops lyder der imidlertid andre toner. Således faldt salget hos Sky Shops i Zaventem med en fjerdedel siden 30. juni 1999. Ledelsen så sig nødsaget til at afskedige 60 heltidsansatte.

1. Hvor mange heltidsarbejdspladser fandtes der i tax-free shops i Den Europæiske Union pr. 1. januar 1999?

2. Hvor mange heltidsarbejdspladser fandtes der i de tax-free shops i Den Europæiske Union pr. 1. juni 1999?

3. Hvor mange heltidsarbejdspladser fandtes der i de tax-free shops i Den Europæiske Union pr. 1. juli 1999?

4. Hvor mange heltidsarbejdspladser fandtes der i de tax-free shops i Den Europæiske Union pr. 1. oktober 1999?

5. Indser Rådet på grundlag af svarene på spørgsmål 1-4 at antallet af hedtidsarbejdspladser hos de tax-free shops er faldet i Den Europæiske Union?

6. Er Rådet af den opfattelse, at ovennævnte tab af arbejdspladser skyldes afskaffelsen af de afgiftsfrie forretninger i Den Europæiske Union? I bekræftende fald, er Rådet rede til at revidere forbuddet mod afgiftsfrie forretninger? I benægtende fald, hvad mener Rådet er årsag til tab af arbejdspladser hos de tax-free shops?

(1) EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1.

Svar

(24. januar 2000)

Ifølge Rådets grundlæggende afgørelse fra 1992 harmonerede afgiftsfrit salg til rejsende inden for EU ikke med idéen om et indre marked uden fiskale grænser. Alligevel besluttede Rådet i 1992 som en midlertidig ordning at bevare afgiftsfrie butikker indtil udgangen af juni 1999.

Rådet har gentagne gange påpeget, at det i første omgang er op til medlemsstaterne at afbøde både de sociale eftervirkninger i den berørte sektor og de regionale vanskeligheder i grænseområderne, som kan skyldes afskaffelsen af det afgiftsfrie salg. De fællesskabsinstrumenter, der er til rådighed for medlemsstaterne med henblik på at afbøde mulige følgevirkninger af afskaffelsen af det afgiftsfrie salg, er angivet i Kommissionens meddelelse til Rådet af 17. februar 1999(1)

(1) EFT C 66 af 9.3.1999, s. 6.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2362/99

af Stephen Hughes (PSE) til Kommissionen

(13. december 1999)

Om: Jobansøgeres forevisning af straffeattest

1. Ifølge det europæiske forum for beskæftigelse af kriminelle (European Offender Employment Forum) er der foretaget undersøgelser, som viser store forskelle EU-landene imellem, hvad angår reglerne for forevisning af straffeattest til potentielle arbejdsgivere. Har Kommissionen foretaget nogen vurdering af disse forskelles indvirkning på arbejdskraftens frie bevægelighed i EU eller på tidligere kriminelles udsigter til beskæftigelse?

2. Det europæiske forum for beskæftigelse af kriminelle (European Offender Employment Forum) anslår, at der hvert år kommer en halv million mennesker ud af fængslerne i EU, og at mange af disse står over for akutte problemer med at blive integreret på arbejdsmarkedet igen. Hvilke foranstaltninger træffer Kommissionen for at fremme uddannelses- og beskæftigelsesinitiativer for tidligere kriminelle og for at modvirke diskriminationen af dem i ansættelsessituationen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(18. januar 2000)

Forskellene mellem de forskellige medlemsstaters bestemmelser om forevisning af straffeattest for potentielle arbejdsgivere har så indirekte en forbindelse med arbejdskraftens frie bevægelighed, at det er Kommissionens opfattelse, at sådanne forskelle ikke har særlig relevans for retten til fri bevægelighed.

Inden for den europæiske strategi for beskæftigelse henhører straffedes særlige vanskeligheder ved at erhverve relevante færdigheder og få adgang til arbejdsmarkedet under retningslinje nr. 9. Heri anbefales det medlemsstaterne at være særlig opmærksomme på handicappede, etniske mindretal og andre befolkningsgrupper og personer, der kan være ugunstigt stillede, og udvikle passende former for forebyggende og aktiv politik for at fremme deres integration på arbejdsmarkedet.

Den sociale og økonomiske genintegration af tidligere straffede kan endvidere være dækket af de initiativer, der nævnes i artikel 137 (tidligere artikel 118) i EF-traktaten, og som skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne med henblik på at opnå større viden, udvikle udvekslingen af information og gode erfaringer og fremme nytænkning. Kommissionen forbereder i øjeblikket et udkast til program på grundlag af denne artikel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1987/99

af Cristiana Muscardini (UEN) til Rådet

(9. november 1999)

Om: Antikorruptionsforanstaltninger

På baggrund af de foruroligende forlydender om korruption inden for det russiske lederskab har G7 fornylig besluttet at indefryse lånene til Rusland efter at have krævet en kvartaltsrapport om kontiene som betingelse for at genoptage lånudbetalingen til det tidligere sovjetiske rige.

Vil Rådet nedsætte et undersøgelsesudvalg vedrørende anvendelsen af den fællesskabsstøtte, der udbetales til Rusland i forbindelse med samarbejdsaftalerne med dette land?

Svar

(31. januar 2000)

Det ærede parlamentsmedlem spørger, om Rådet vil nedsætte et undersøgelsesudvalg vedrørende anvendelsen af den fællesskabsstøtte, der udbetales til Rusland i forbindelse med samarbejdsaftalerne med dette land.

Rådet kan ikke oprette undersøgelsesudvalg. Det er i øvrigt Kommissionen, der i henhold til artikel 274 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab har ansvaret for at gennemføre Fællesskabernes almindelige budget. På samme måde har Den Europæiske Investeringsbank hovedansvaret for de lån, den tildeler, selv når eventuelle rentefritagelser eller garantier afholdes over EF-budgettet. Det skal desuden understreges, at Rusland er en suveræn stat.

Rådet udøver imidlertid de beføjelser, det er tillagt i kraft af traktaten, for så vidt muligt at kontrollere, hvordan fællesskabsmidlerne anvendes, navnlig i Rusland.

Rådet har navnlig i forordning (EF) nr. 2802/98(1), af 17. december 1998 om uddeling i Rusland af 1 850 000 tons fødevarer til et beløb på 470 mio. EUR præciseret, at et memorandum, som Kommissionen har indgået med de russiske myndigheder, skulle gøre det muligt for bl.a. Revisionsretten eller eksterne organer, som Kommissionen har givet beføjelse hertil, at foretage opfølgning, revision, kontrol og evaluering på russisk område. Rådet har desuden den 26. november 1999 i forbindelse med andenbehandlingen af budgettet for 2000 besluttet at forhøje bevillingerne til kontrol med transporten af denne bistand fra 12,4 til 20,4 mio. EUR. Den usædvanlig store andel af de finansielle midler, der tildeles overvågningen af operationen, viser, hvilken betydning Rådet tillægger dette spørgsmål.

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har desuden ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1073/99(2) fået tillagt generelle beføjelser med henblik på beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser, det være sig midler, der er opført i Fællesskabernes almindelige budget, eller lån fra Den Europæiske Investeringsbank.

(1) EFT L 349 af 24.12.1998, s. 12.

(2) EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2352/99

af Freddy Thielemans (PSE) til Kommissionen

(13. december 1999)

Om: Fødevarekvalitet

Er Kommissionen klar over, at ostesorterne Parmigiano-Reggiano og Grana Padana tilsyneladende indeholder store mængder kobber, som ligger indtil 20 gange højere end de fastsatte normer for en kvalitetsost med kontrolleret oprindelsesbetegnelse? Særlig det kobbersalt, der sandsynligvis anvendes som anti-fermentationsmiddel til mælk, er yderst giftigt. Agter Kommissionen at igangsætte det hurtige varslingssystem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(24. januar 2000)

Kommissionen er bekendt med det forhold, det ærede medlems henviser til. Allerede i forbindelse med en inspektionsrejse, som Kommissionens Fødevare- og Veterinærkontor foretog i marts 1999, blev der oplyst om situationen over for Kommissionen og medlemsstaterne. Inspektionsrapporten (rapport nr. XXIV/1099/99) findes på Internettet. (http://europa.eu.int/comm/dg24/health/vi/reports/index_en.html)

Da alle medlemsstaterne har fået tilsendt rapporten, som tillige findes på Internettet, vil det ikke være relevant endnu en gang at fremsende de samme oplysninger via systemet for hurtig varsling om fødevarer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1885/99

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. oktober 1999)

Om: Kommissionens informationsmateriale

Kommissionen har udgivet en såkaldt info press-meddelelse dateret juni 1999 om Fire år med strukturfonde i Finland i 1995-1999. Meddelelsen er på mange måder unøjagtig og indeholder mange faktuelle fejl. Hvordan kontrollerer Kommissionen indholdet af sådant materiale, og agter den i fremtiden at udarbejde mere pålidelige meddelelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(6. december 1999)

Det ærede medlem klager over unøjagtige tal i Infopress-meddelelsen samt over misvisende sammenligninger mellem budgetterne for strukturfondene i Finland i indeværende og kommende periode.

Generaldirektoratet for Regionalpolitik udgiver Infopress-brochurer om strukturfondene i den medlemstat, som varetager EU-formandsskabet. De er tiltænkt som kortfattede vejledninger for den brede offentlighed. Selv om der var en enkelt fejl i de tal, der var nævnt i den finske brochure nemlig tallet 2 200 mio for de omtrentlige udgifter for strukturfondene i Finland i den kommende periode, i stedet for det reelle tal, som var nærmere de 2 100 mio. skyldtes dette hovedsagelig den uklare situation på det tidspunkt, hvor brochuren om tildeling af midler til EU-initiativerne blev redigeret. Kommissionen godtager ikke, at sammenligningerne mellem indeværende og kommende periode var misvisende for den brede offentlighed, som sådanne brochurer henvender sig til.

Alle forordninger, beslutninger og retningslinjer om strukturfondene og finansieringen af dem i den kommende periode offentliggøres i fuld udstrækning på Kommissionens Internetsider. I år 2000 vil Kommissionen offentliggøre mere detaljerede brochurer om de forskellige programmer, når først strukturfondsprogrammerne er vedtaget.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2009/99

af Ulpu Iivari (PSE) til Kommissionen

(9. november 1999)

Om: Bibliotekernes rolle i en moderne verden

Efter anmodning fra Formandskonferencen meddelte Europa-Parlamentets formand den 15. maj 1998, at Europa-Parlamentets Udvalg om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier havde fået tilladelse til at afgive betænkning om bibliotekernes rolle i en moderne verden. Udvalget valgte Mirja Ryynänen til ordfører. Udvalgets initiativbetænkning vedtoges på plenarmødet i oktober 1998(1). Det blev fastslået, at drøftelsen om betænkningen svarede til forberedelsen af en grønbog.

Kommissionen har besluttet at forelægge en meddelelse om spørgsmålet og komme med betydelig flere detaljerede oplysninger til brug for den efterfølgende drøftelse end hvad der var tilfældet i betænkningen. Denne meddelelse har man nu ventet på i et års tid.

Hvor langt er Kommissionen kommet med udarbejdelsen af meddelelsen? Hvad er tidsplanen for Kommissionens arbejde med biblioteksspørgsmålet?

(1) EFT C 341 af 9.11.1998, s. 373.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(3. december 1999)

Den betænkning, som det ærede medlem henviser til, er en vigtig betænkning, som rejser nogle vigtige spørgsmål vedrørende bibliotekernes rolle i den moderne verden. Også Kommissionen erkender, at biblioteker indgår i en bredere sammenhæng med arkiver, museer og andre kulturelle institutioner med hensyn til at sikre borgernes adgang til viden og kultur i et moderne netværksbaseret informationssamfund.

Samtidig med at den fuldt ud støtter udvalgets arbejde, er Kommissionen i færd med at overveje om, og i givet fald hvordan, der kan tages hensyn til denne bredere sammenhæng, især set i lyset af det arbejde, der finder sted vedrørende informationssamfundet under det femte rammeprogram. Hensigten er inden for de kommende måneder at fremlægge konkrete rammer for koordinering og samarbejde mellem de forskellige hukommelsesinstitutioner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2003/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(9. november 1999)

Om: Fællesskabsinitiativet Interreg III

Vil Kommissionen oplyse, hvordan den agter at fremme og forvalte den fysiske planlægning af Europa gennem fællesskabsinitiativet Interreg III?

Vil Kommissionen oplyse, hvorledes de nuværende interregionale og tværnationale samarbejdsprojekter for store europæiske områder, der er omfattet af fællesskabsinitiativet Interreg II C, i fremtiden vil få indflydelse på fællesskabsinitiativet Interreg III?

Vil de nævnte geografiske områder i fællesskabsinitiativet Interreg III blive sammenkoblet på samme måde som i fællesskabsinitiativet Interreg II C?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(8. december 1999)

I udkastet til retningslinjer for fællesskabsinitiativet Interreg III(1), som Kommissionen vedtog den 13. oktober 1999, hedder det i punkt 6 og 12, at formålet med dette nye initiativ er at fremme en afbalanceret udvikling inden for Den Europæiske Unions territorium og med henblik herpå at fremme en højere grad af territorial integration inden for store regionale EU-områder med det formål at opnå en varig, harmonisk og afbalanceret udvikling i Den Europæiske Union.

I retningslinjernes punkt 14 fastsættes det, at der med foranstaltningerne skal dannes grundlag for en integreret territorial approach, der vil kunne løse fælles problemer, og at der i programmerne skal tages hensyn til de anbefalinger vedrørende den territoriale udvikling, som er formuleret i det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv (EFFU).

I udkastet til retningslinjer understreges det endvidere i punkt 14, at forslag om tværnationalt samarbejde skal tage udgangspunkt i de resultater, der er opnået med Interreg IIC. Kommissionen vil derfor opfordre medlemsstaterne til først og fremmest at fortsætte de former for samarbejde, som har vist sig at give resultat i forbindelse med Interreg IIC, og at iværksætte de projekter, hvor det indledende undersøgelsesarbejde er afsluttet. Det ville være ønskeligt, om de retningslinjer, der blev udarbejdet i forbindelse med Interreg IIC, blev videreført og anvendt i forbindelse med Interreg III.

På grundlag af erfaringerne fra især Interreg IIC har Kommissionen i retningslinjerne fremsat forslag om en geografisk gruppering. Medlemsstaterne skal herefter på dette grundlag og ud fra deres egne prioriteringer fremsætte nogle konkrete forslag, som skal være behørigt begrundede.

(1) KOM(1999) 479 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2132/99

af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen

(24. november 1999)

Om: Situationen i Saudi-Arabien

Såvel oplysningerne fra internationale organisationer som de rapporter, FN's Menneskerettighedskommission har vedtaget (E/CN.4/1998/44, punkt 19 og 21; E/CN.4/1998/43, punkt 13 og 405; E/CN.4/1998/68, punkt 89 og 92), viser den ekstreme alvor af situationen med hensyn til menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i Saudi-Arabien.

FN's organisation påtaler bl.a. anvendelsen af vilkårlig tilbageholdelse, tortur, tvungen eller ufrivillig forsvinden og de saudiarabiske myndigheders anvendelse af udenretslige henrettelser, henrettelser uden normal rettergang eller vilkårlige henrettelser (over 70 udenlandske statsborgere blev f.eks. ligeledes henrettet i 1997 i Saudi-Arabien, hvor dødsstraffen praktiseres selv over for personer, som er mindreårige på tidspunktet for de pågældende forhold). Generelt udøver myndighederne i Riyadh meget stærk undertrykkelse af politiske modstandere (totalt forbud mod politiske partier) og over for religiøse mindretal og underkaster pressen total kontrol. Der foretages stadig flere arrestationer for overtrædelse af bestemmelserne om meningstilkendegivelse. Straffe i form af amputationer er fortsat meget udbredt.

Vil Kommissionen oplyse, hvilken holdning den indtager over for situationen i Saudi-Arabien?

Vil Kommissionen oplyse, hvilke initiativer den har taget eller agter at tage for at foranledige de saudiarabiske myndigheder til i det mindste at iagttage en minimal overholdelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. december 1999)

Det er helt korrekt, at menneskerettighedssituationen i Saudi-Arabien giver anledning til bekymring. Der eksisterer ingen specifik aftale mellem Fællesskabet og Saudi-Arabien, der kan danne ramme om udveksling af synspunkter og være udgangspunkt for en dialog. Der er imidlertid etableret en regulær politisk dialog mellem Fællesskabet og Samarbejdsrådet for Golfstaterne inden for rammerne af EU's samarbejdsaftale med disse lande, der omfatter De Forenede Arabiske Emirater, Saudi-Arabien, Bahrain, Qatar, Oman og Kuwait.

På et møde mellem regionale direktører fra Fællesskabet og Samarbejdsrådet for Golfstaterne i Riyadh i midten af oktober 1999 blev hele spektret af politiske og sociale emner genstand for drøftelser, herunder også menneskerettighedsproblematikken. I dette forum drøftedes navnlig kvinders og børns rettigheder, dødsstraf samt menneskerettigheder generelt.