ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1469/01

af Guido Podestà (PPE-DE) til Kommissionen

(17. maj 2001)

Om: Kvindernes vilkår og samfundssituationen i Afghanistan

I Afghanistan har talebanerne indført et ultrafundamentalistisk regime, som bygger på religiøs fanatisme og kønsdiskrimination.

Den borgerkrig, som i årevis har medført en åreladning af landet, har bevirket, at over 5 millioner mennesker er blevet drevet på flugt, mere end en million er blevet invalider, og der hersker udbredt fattigdom.

Kvinderne er i flertal i et land, hvor der er mere end 700 000 enker, og hvor disses familier lever i den største fattigdom, som forværres af talebanernes bestemmelser om, at det er forbudt kvinder at arbejde uden for hjemmet.

Forbudet mod at kvinder får blot en elementær uddannelse, indebærer en forværring af den allerede alvorlige situation med analfabetisme og undertrykkelse.

Mens kvinderne utvivlsomt er den mest undertrykte gruppe som følge af de indskrænkninger, der er udtryk for en permanent undertrykkelse af menneskerettighederne, er samfundets situation som sådan også meget alvorlig.

Hvordan vil Kommissionen yde den nødvendige støtte til befolkningen, som undertrykkes af styret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(23. juli 2001)

EU's mål i Afghanistan, som også er Kommissionens, fremgår af Rådets seneste fælles holdning af 22. januar 2001 vedrørende Afghanistan(1). Der er tale om følgende mål: opnå varig fred, fremme stabilitet og udvikling, fremme respekt for den humanitære folkeret og menneskerettighederne, herunder kvinders og børns rettigheder, yde effektiv humanitær bistand, øge bekæmpelsen af ulovlig narkotika og terrorisme, deltage i fredsskabelse og støtte internationale organisationers og ngo'ers programmer for afghanske flygtningegrupper i nabolandene.

EU er aktiv på alle disse områder, men i forskelligt omfang og afhængigt af omstændighederne på et givet tidspunkt. EU støtter fredsinitiativer, udfører diplomatiske initiativer på egne vegne og lægger ikke skjul på over for de forskellige grupperinger i landet og i nabolandene, hvordan EU ser på situationen i Afghanistan på det politiske og humanitære område og på menneskerettighedsområdet.

For de af Fællesskabets aktiviteter, der er specielt rettet mod kvinder, skal det bemærkes, at alle Fællesskabets humanitære bistandsprojekter i Afghanistan, som gennemføres i alle områder i landet, er for sårbare grupper og befolkningsgrupper. Kvinder og enker hører til blandt disse sårbare grupper og får hjælp fra såvel specifikke projekter som kønsspecifikke komponenter af sundhedsprojekter, beskæftigelsesprojekter, særligt lægeprojekter, men også projekter og programmer vedrørende mad for arbejde og husly.

Det er også vigtigt at lægge mærke til, at situationen for kvinder i Afghanistan er forskellig fra egn til egn i de dele af landet, der er under talebanernes kontrol. Holdningen hos lokale politiske ledere og stammeledere og kvindernes egen beslutsomhed kan spille en stor rolle og være med til at forbedre kvinders og pigers vilkår i samfundet.

(1) EFT L 21 af 23.1.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0877/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(27. marts 2001)

Om: Papandreou-boulevarden i Piræus

Arbejdet med bygning af A. Papandreou-boulevarden i Piræus, som ifølge den oprindelige plan skal forbindes med Poseidon-boulevarden og Schistou-boulevarden og er indledt for tre år siden, er gået i stå og skaber derved et alvorligt trafikproblem, hvilket rejser tvivl med hensyn til udviklingen af projektet. Piræus kommune modsætter sig projektet, idet den kræver underjordiske forbindelser i stedet for brooverførsler, og den vil sandsynligvis ty til sikkerhedsforanstaltninger.

Under henvisning til, at projektet ifølge de skilte, der er opstillet på stedet, finansieres af EU, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Kan Kommissionen give oplysninger om udviklingen i projektet, udnyttelsen af bevillingerne samt tidsplanen for gennemførelsen?

2. Hvorfor er der opstået forsinkelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(21. juni 2001)

Projektet vedrørende Andreas Papandreou-boulevarden medfinansieres under det operationelle program for regionen Attika, der indgår som led i EF-støtterammen for perioden 1994-1999.

Ifølge oplysninger, som Europa-Kommissionen har modtaget fra de græske myndigheder, der er ansvarlige for forvaltningen af programmet, blev den oprindelige kontrakt ophævet den 15. september 2000 ved en afgørelse truffet af ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder. Denne afgørelse var begrundet i problemer vedrørende eksproprieringsprocedurerne og arkæologiske fund på stedet. På daværende tidspunkt var 20 % af projektet blevet gennemført, og de hertil afholdte udgifter var på 1,86 mia. GRD.

Der er ført forhandlinger med henblik på indgåelse af en ny kontrakt, men de er blevet indstillet som følge af drøftelser mellem nævnte ministerium og Piræus kommune om nogle af projektets tekniske aspekter. Kommissionen har ved et brev til de græske myndigheder anmodet disse om at tage de nødvendige skridt til sikring af, at projektet kan blive fuldført inden for en rimelig tid.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1279/01 af Pere Esteve (ELDR) til Kommissionen. Erstatning for foder indeholdende animalske proteinstoffer.



EF-Tidende nr. 340 E af 04/12/2001 s. 0212 - 0212



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1279/01 af Pere Esteve (ELDR) til Kommissionen (19. april 2001) Om: Erstatning for foder indeholdende animalske proteinstoffer Virkningerne af BSE (bovin spongiform encephalopati) gør det nødvendigt at finde frem til andre former for dyrefoder end kød- og benmel. Samtidig har EU-landene udmærkede muligheder for at dyrke olieholdige og proteinholdige afgrøder (lucerne, raps, ærter m.m.), som ikke stiller store krav til vanding, og som ville udgøre en interessant vegetabilsk proteinkilde. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen på denne baggrund træffe for at fremme dyrkningen af de nævnte afgrøder og dermed øge EU's produktion af vegetabilske proteinstoffer til fremstilling af dyrefoder og samtidig reducere den store afhængighed af tredjelande? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. juni 2001) Det ærede medlem henvises til Kommissionens meddelelse til Parlamentet og Rådet(1) om mulighederne for at fremme dyrkningen af vegetabilske proteiner i EU. Meddelelsen er baseret på et arbejdsdokument(2). (1) KOM(2001) 148 endelig udg. (2) SEK(2001) 431.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1258/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. april 2001)

Om: Kommissionens sprogbrug i hovedstadsområdet Bruxelles

Den 29. juli 2000 erkendte kommissionsmedlem Philippe Busquin, at Kommissionen havde begået en fejl ved i sin korrespondance udelukkende at anføre en adresse på fransk(1). I de nye kontrakter fra European Commission Research Directorates General Shared Cost RTD CPF Forms Electra A6 vedrørende F&U-projekter med delte omkostninger under det femte rammeprogram (1999/2000) havde Kommissionen kun anført adressen Rue de la Loi Bruxelles. Hermed opstår der det fejlagtige indtryk, at de nitten Bruxelles-kommuner er fransksprogede. Ifølge forfatningen for Den Belgiske Føderation tilhører disse kommuner det tosprogede hovedstadsområde Bruxelles.

Kommissionsmedlem Busquin anmodede den berørte tjenestegren om at rette fejlen i den følgende publikation. Kommissionen anerkender da også Bruxelles-hovedstadskommunernes tosprogede karakter. Kommissionen anfører derfor altid adressen både på fransk og nederlandsk i sin korrespondance. Denne regel finder ikke kun anvendelse på korrespondance, men på alle publikationer og andre tryksager. Disse regler blev sendt til de forskellige tjenestegrene i en instruks den 6. marts 1995 og er ligeledes nævnt i tjenestehåndbogen.

Trods instruksen af 6. marts 1995 og oplysningerne fra kommissionsmedlem Busquin anfører Kommissionen tilsyneladende fortsat kun adresser på fransk såvel i sin korrespondance som på Internettet(2).

1. Vil Kommissionens og dens tjenestegrene for fremtiden anføre både nederlandske og franske adresser i korrespondance og publikationer på Internettet i betragtning af de nitten Bruxelles-hovedstadskommuners tosprogede karakter? Vil Kommissionen i benægtende fald oplyse, hvorfor den og dens tjenestegrene afviser at anerkende de pågældende kommuners tosprogede karakter gennem anvendelse af både nederlandske og franske adresser i korrespondance og på Internettet?

2. Vil Kommissionen og dens tjenestegrene for fremtiden anføre nederlandske og franske adresser i korrespondance og på Internettet for ikke at give indtryk af, at den foretrækker det ene sprog frem for det andet, når det gælder de nitten Bruxelles-hovedstadskommuner? Vil Kommissionen i benægtende fald oplyse, hvorfor den og dens tjenestegrene giver indtryk af at foretrække fransk ved kun at anføre adresser på fransk i korrespondance og på Internettet?

(1) EFT C 72 E af 6.3.2001, s. 144.

(2) http://europa.eu.int/rapid/start/gci/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/01/479|0|RAPID&lg=EN).

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(5. juni 2001)

Kommissionen anerkender Bruxelles' tosprogede status og minder sine ansatte om at anføre adresser på både nederlandsk og fransk i alle publikationer, når teksten er affattet på et tredje sprog.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0657/01

af Helmuth Markov (GUE/NGL) til Kommissionen

(6. marts 2001)

Om: Operationelle programmer for delstaten Thüringen

Hvornår blev det operationelle program for Thüringen 2000-2006 forelagt Kommissionen til godkendelse?

Måtte Kommissionen kræve yderligere oplysninger (i bekræftende fald, hvor mange) til supplering af informationerne i det operationelle program?

Hvornår foretog delstatsregeringen den sidste ændring af det operationelle program?

Hvornår var programmet efter Kommissionens mening klar til godkendelse?

Er det rigtigt, at Kommissionen hyppigt må anmode om supplerende oplysninger og stille nye krav i forbindelse med operationelle programmer fra de nye delstater, og at godkendelsen af de operationelle programmer dermed blev forhalet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(30. maj 2001)

Den 8. november 1999 modtog Kommissionen udkastet til operationelt program (OP) for Thüringen fra de tyske forbundsmyndigheder.

Fællesskabsstøtterammen (FSR) for Tyskland, der omfatter koordinering af alle former for strukturstøtte fra Fællesskabet i de pågældende regioner, herunder støtte til udvikling af menneskelige ressourcer, vedtoges af Kommissionen i 2000(1).

Efter behandlingen af udkastet til operationelt program sendte Kommissionen sine bemærkninger til Thüringen i. august 2000. Der fandt bilaterale samtaler sted i Bruxelles den 24. oktober 2000, som førte til den endelige udgave af det operationelle program. Dette blev forelagt Kommissionen den 28. november 2000 og vedtaget den 15. december 2000.

Ifølge Kommissionens brev af 29. november 2000, som blev sendt til både de tyske forbundsmyndigheder og de regionale myndigheder, fastsattes datoen den 22. november 1999 for de støtteberettigede udgifter.

Starten på den nye programmeringsperiode 2000-2006 har været en reel udfordring for medlemsstaterne og Kommissionen, både med hensyn til tilpasning og ensartet anvendelse af den nye Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(2). De nye tyske delstater har hverken været udsat for flere spørgsmål og supplerende oplysninger eller for forsinkelser end andre regioner under mål 1.

(1) EFT L 318 af 16.12.2000.

(2) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0916/01

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Økologisk vaccine

Det portugisiske jagtforbund har over for Det Europæiske Lægemiddelagentur gjort opmærksom på behovet for hurtigst muligt at få adgang til en (rekombinant) økologisk vaccine mod dieback og myxomatose hos vildkaniner.

Det er ifølge det portugisiske jagtforbund af afgørende betydning, at denne vaccine godkendes snarest muligt, eftersom bestanden af vildkanin er i kraftig tilbagegang som følge af disse sygdomme.

Kommissionen bedes derfor oplyse, hvilke foranstaltninger der vil blive truffet for at løse problemet med sygdommene hos vildkaniner.

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen på skriftlige forespørgsler E-0916/01 og P-1200/01

(11. maj 2001)

De to kaninsygdomme, det ærede medlem nævner, er ikke blandt de sygdomme, som medlemsstaterne obligatorisk skal anmelde til Kommissionen, og vildkaninen er ikke en truet art.

Den videnskabelige bedømmelse af individuelle ansøgninger om tilladelse til salg af veterinærmedicinske produkter indgivet til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering i overensstemmelse med Rådets forordning 2309/93 af 22. juli 1993 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk agentur for lægemiddelvurdering(1) foretages af Det Videnskabelige Udvalg for Veterinærlægemidler. Derefter modtager Kommissionen inden for en given tidsramme en udtalelse fra udvalget vedrørende produktets kvalitet, sikkerhed og virkning og udarbejder på grundlag af denne et forslag til beslutning, der skal vedtages i henhold til den i artikel 73 af ovennævnte forordning omhandlede procedure. Kommissionen kan ikke på nogen måde gribe ind i den videnskabelige bedømmelsesproces.

(1) EFT L 214 af 24.8.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0807/01

af Charles Tannock (PPE-DE) til Rådet

(28. marts 2001)

Om: Den særlige udrykningsstyrkes arbejde

Sidste weekend gav Tony Blair og præsident Bush i Camp David en fælles pressekonference, hvor de forinden bl.a. havde drøftet virkningerne af den såkaldte europæiske særlige udrykningsstyrke. Præsident Bush sagde med premierministeren ved sin side, at sidstnævnte havde forsikret ham, at der ville blive en fælles kommando, at planlægningen (af den særlige udrykningsstyrke) ville finde sted i NATO-regi, og at den, dersom ikke alle NATO-landene ønskede at deltage i en mission, så ville tjene som katalysator for de øvrige forsvarsstyrker til at handle på eget initiativ.

Den foregående torsdag udtalte Tony Blair i det canadiske parlament, at initiativet m.h.t. et europæisk forsvar ikke vil være en stående armé, og at der ikke ville være nogen særskilte EU-planlægningsstrukturer.

Mener Rådet, at disse fortolkninger af den særlige udrykningsstyrkes arbejde er i overensstemmelse med formandskabets rapport om den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik, som vedtoges af medlemsstaterne i Nice?

Præsident Bush sagde ligeledes, at han, da de drøftede premierministerens fremsynethed, nærede store forhåbninger til, at en sådan fremsynethed ville tilskynde USA's NATO-allierede og venner til eventuelt at øge deres forsvarsbudgetter.

Mener Rådet, at der er noget som helst, der tyder herpå?

Svar

(16. juli 2001)

Det ærede medlems opmærksomhed henledes på svaret på skriftlig forespørgsel nr. E-0796/01 om den særlige udrykningsstyrkes arbejde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1578/01

af Linda McAvan (PSE) til Kommissionen

(21. maj 2001)

Om: Femte rammeprogramsprojekter i Yorkshire og Humberside

Kan Kommissionen give en oversigt over den regionale fordeling og størrelsen af støtten vedrørende projekter under det femte rammeprogram i Yorkshire og Humberside i Det Forenede Kongerige? Prioriterer Kommissionen støtteområder (mål 1 og 2), når den yder støtte til forskningsprogrammer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(28. juni 2001)

Data vedrørende finansieringen af projekter som led i det 5. program for forskning og teknologisk udvikling (FTU) i regionerne Yorkshire og Humberside vil tilgå det ærede medlem samt Europa-Parlamentets sekretariat direkte.

Det 5. rammeprogram (FTU) gennemføres i praksis ved indkaldelse af forslag, som henvender sig til de akademiske og industrielle forskningskredse. Indkaldelserne offentliggøres mange steder og der er åbnet mulighed for deltagelse fra alle regioner i Europa, indbefattet de medlemsstater, der er associerede medlemmer af programmet. Potentielle deltagere i forskningen opfordres til at slå sig sammen i form af transnationale samarbejdskonsortier, når der indgives forslag. Forslagene bliver evalueret på grundlag af en række helt klart fastlagteudvælgelseskriterier af en række uafhængige eksperter. Hovedvægten er lagt på forslagets iboende kvaliteter uden hensyntagen til den geografiske region, hvor den ene eller den anden af deltagerne måtte befinde sig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0390/01

af Torben Lund (PSE) til Kommissionen

(15. februar 2001)

Om: Fortegnelse over medlemmerne af udvalg og komitéer vedrørende forebyggelse af tobaksskader

Tobaksgiganten Philip Morris har i årevis infiltreret sig i forskellige europæiske landes, WHO's og EU's rådgivende udvalg vedrørende forebyggelse af skader ved tobaksrygning, herunder passiv rygning. Dokumentation i form af noter og rapporter fra Philip Morris selv er forelagt mig og har været anvendt som grundmateriale for en reportage i et af Danmarks førende dagblade, Morgenavisen Jyllands-Posten.

Med henblik på at skabe klarhed over disse forhold skal jeg anmode Dem om at tilstille mig:

- en oversigt over rådgivende komitéer og udvalg på dette område igennem de seneste 15 år,

- en fortegnelse over medlemmerne af disse udvalg og komitéer i den samme periode,

- en redegørelse for, hvorledes det sikres, at en sådan infiltration ikke kan finde sted i dag.

Den foreliggende dokumentation er særdeles foruroligende i forhold til forebyggelse af lungekræft og hjerte-kar-sygdomme.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(7. maj 2001)

Kommissionen er siden 1986 blevet rådgivet om kræftspørgsmål af Kræftspecialistudvalget på Højt Plan, som i 1996 blev afløst af Det Rådgivende Udvalg vedrørende Kræftforebyggelse, som er et udvalg med rådgivende funktion nedsat af Kommissionen. Dette udvalg har lang erfaring med at rådgive Kommissionen om tobaksspørgsmål og andre kræftrelaterede problemer(1).

I forbindelse med programmet Europa mod Kræft er der nedsat et udvalg sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne. I henhold til udvalgets forretningsorden skal ethvert medlem eller enhver ekspert, hvis vedkommende da ikke er offentligt ansat tjenestemand, ved begyndelsen af hvert møde afgive erklæring på, at han eller hun er uafhængig eller at der ikke foreligger nogen interessekonflikt.

Kommissionen har vedtaget en meddelelse om bekæmpelse af tobaksforbruget(2), der afspejlede de henstillinger om kontrol med tobaksforbruget, som var vedtaget af ovennævnte udvalg. Meddelelsen blev fulgt op af et forslag til direktiv om tobaksvarer, der i øjeblikket foreligger i form af en tekst, der blev godkendt af forligsudvalget den 27. februar 2001. Denne tekst tager udgangspunkt i et højt beskyttelsesniveau for folkesundheden.

De nuværende lister over samtlige udvalg og deres medlemmer kan findes på følgende websted, der er oprettet af Kommissionens Generaldirektorat for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse: http://europa.eu.int/comm/health/ph/programmes/cancer/a-index.htm.

(1) EFT C 50 af 26.2.1987, s. 1.

(2) KOM(89) 609 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1241/01

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(26. april 2001)

Om: Begrænsning af privatbilismen i byer

EU satser på at begrænse privatbilismen i byerne. Kommissionsmedlemmet med ansvar for miljøet, Margit Wallström og ministre fra flere EU-lande har netop i Madrid præsenteret kampagnen for en europæisk

bilfri dag, som skal afholdes den 22. september 2001, hvor Kommissionen vil investere 1 mio.. Det forventes, at denne dag i år vil få en betydelig udbredelse, eftersom to nye lande, Nederlandene og Ungarn, har besluttet at deltage i initiativet. Det overvejes også at opfordre ikke-EU-lande til at deltage i initiativet.

Sådanne initiativer indgår i den indsats, som nødvendigvis må gennemføres i EU for at imødegå virkningerne af klimaændringerne. De virker dog ikke fyldestgørende. Hvilke andre initiativer påtænker Kommissionen derfor med henblik på at dæmme op for den næsten uafvendelige miljøforringelse, som vi står overfor? Træffes der andre initiativer af Kommissionen for at fremme en kultur til fordel for kollektiv eller mindre forurenende transportformer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. juni 2001)

Det overordnede princip for foranstaltninger på dette felt er princippet om integrering af miljøet i andre sektorpolitikker med sigte på en bæredygtig udvikling (Amsterdam-traktatens artikel 6). I transportsektoren støttes denne proces af den fælles ekspertgruppe for transport og miljø, som i fællesskab ledes af generaldirektoratet for transport og energi og generaldirektoratet for miljø. Ekspertgruppen har udsendt en undersøgelse og en række rekommandationer om tiltag i forbindelse med Rådets (transport) integrationsstrategi. Gruppens seneste rapport kan hentes på Internettet(1).

Hvad angår overflytning til kollektiv transport og andre mindre miljøbelastende transportformer, skal der skelnes mellem bytransport og udenbys transport. Med hensyn til sidstnævnte skulle det med den nylige vedtagelse af jernbanepakken(2) blive nemmere at nå Kommissionens erklærede mål om at give jernbanerne nyt liv. Kommissionen er nået langt i forberedelserne af en hvidbog om den fælles transportpolitik, hvor den vil opstille planerne for yderligere foranstaltninger på dette område. Hvad bytransport angår, er Kommissionens beføjelser ud over bevidstgørelsesaktiviteter i forbindelse med den bilfri dag begrænset som følge af subsidiaritetsprincippet. Af foranstaltninger kan nævnes udveksling af den bedst mulige praksis inden for bytransport(3) og finansiering af demonstrationsprojekter via City-vitality-Sustainability (Civitas) initiativet(4). Der vil blive gjort yderligere rede for Kommissionens tanker om bytransporten i en kommende meddelelse om alternative brændstoffer, herunder et forslag til direktiv med krav om anvendelse af en vis procentdel biobrændsel. En kommende meddelelse om ren bytransport ventes endvidere offentliggjort ved udgangen af 2001.

(1) http://europa.eu.int/comm/environment/trans/.

(2) EFT L 75 af 15.3.2001.

(3) http://www.eltis.org/.

(4) http://europa.eu.int/comm/energy_transport/en/cut_en/cut_civitas_en.html.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0398/01

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(15. februar 2001)

Om: EU-bevillinger til udvidelse af Panamakanalen

I løbet af det første år efter Panamakanalens overdragelse til Panama har man konstateret, at det i mangel af de nødvendige investeringer kan forventes, at kanalen i år 2010 når sit mætningspunkt, og at dens betydning for maritim fragt bliver begrænset i bemærkelsesværdig grad.

I øjeblikket er man i færd med at udvide kanalen med et projekt, der beløber sig til 1 mia. dollars. Projektet blev påbegyndt i 1996 og skal afsluttes i 2005. For at kunne dække den kommende efterspørgsel, og navnlig for at muliggøre sejlads gennem kanalen med skibe, der tidligere var for store til at gennemsejle kanalen, er der brug for investeringer til et beløb på mindst 5 mia. dollars, hvilket er et enormt beløb for Panama.

Overvejer Kommissionen i lyset af fordelene for verdenshandelen og EU's indflydelse i regionen i denne så strategiske enklave at foreslå Panama finansieringsløsninger med henblik på at gennemføre de udvidelsesarbejder, som kanalen har behov for, og som beløber sig til 5 mia. dollars?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(27. marts 2001)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at Panamakanalens udvidelse og sikkerhed i høj grad også er i Fællesskabets interesse.

Derfor har Kommissionen tidligere finansieret en teknisk undersøgelse af perspektiverne ved en udbygning af kanalen og ydet sit bidrag til den internationale kongres for brugerne af denne søvej.

Det tilkommer imidlertid ikke Kommissionen at foreslå Panama mulige finansieringsordninger vedrørende arbejdet med udvidelsen af kanalen, og Panama har da heller ikke opfordret Kommissionen hertil.

Som nævnt i forespørgslen fra det ærede medlem overstiger udgifterne til disse arbejder langt de interventionsmuligheder, som Fællesskabets samarbejdsprogram med dette land rummer, og også de andre fællesskabsinstansers interventionsmuligheder, f.eks. Den Europæiske Investeringsbanks (EIB).