ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1155/96 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: »Interventionskoed« til arbejdsloese

Ifoelge oplysninger jeg har modtaget fra den graeske arbejdsloeshedskasse, distribueres der ikke »interventionskoed« til 250 af dens medlemmer paa trods af en positiv skriftlig henstilling fra det paagaeldende direktorat i Landbrugsministeriet. Derimod distribueres dette koed ifoelge de klager, jeg har modtaget, til personer, som ikke er arbejdsloese. Den Europaeiske Unions kontor i Athen har ogsaa allerede modtaget klager herom.

Kommissionen bedes paa baggrund heraf oplyse, om den har mulighed for at intervenere for at fastslaa, hvad der rent faktisk sker, og oplyse hvilke korrigerende eller forebyggende foranstaltninger den eventuelt vil kunne traeffe for at bringe denne praksis til ophoer.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. maj 1996)

Ordningen med levering af levnedsmidler fra interventionslagrene til de daarligst stillede i Faellesskabet har vaeret veletableret i medlemsstaterne, siden den blev indfoert i slutningen af 1987 ved Raadets forordning (EOEF) nr. 3730/87 ((EFT L 352 af 15.12.1987. )), aendret ved forordning (EF) nr. 2535/95 ((EFT L 260 af 31.10.1995. )), og ved en gennemfoerelsesforordning udstedt af Kommissionen, som siden er blevet erstattet af forordning (EOEF) nr. 3149/92 ((EFT L 313 af 30.10.1992. )), senest aendret ved forordning (EF) nr. 267/96 ((EFT L 36 af 14.2.1996. )).

Kommissionen vedtager hvert aar inden den 1. oktober en aarlig plan for fordeling af levnedsmidler, opdelt paa medlemsstater og paa interventionsprodukter. Det er medlemsstaten selv, der staar for forvaltningen af ordningen, og som udpeger de nationale velgoerende organisationer, der skal uddele produkterne til de daarligst stillede. I Graekenland er landbrugsministeriet den ansvarlige institution.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1448/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: »Sort og svigtet« - dokument fra britisk LO (TUC) om sorte arbejdstageres erfaringer med arbejdsloeshed og lave loenninger 1994-1995

Har Kommissionen kendskab til det dokument, TUC offentliggjorde i 1995 med titlen »Sort og svigtet«, som illustrerer sorte arbejdstageres erfaringer med arbejdsloeshed og lave loenninger i 1994-1995?

I henhold til denne undersoegelse er arbejdsloesheden for sorte arbejdstagere (18,8%) mere end dobbelt saa hoej som for hvide arbejdstagere (8,1%). Det fremgaar endvidere, at arbejdstagere fra Pakistan og Bangladesh har den hoejeste arbejdsloeshed (27,3%), efterfulgt af afro-caribiske arbejdstagere (24,2%), at arbejdsloese sorte arbejdstagere i langt hoejere grad er langtidsarbejdsloese (60% af afro-caribiske arbejdstagere sammenlignet med 44% af hvide arbejdstagere), og at arbejdsloesheden er stoerst blandt unge sorte arbejdstagere (over halvdelen af afro-caribiske maend i aldersgruppen 16-24 aar var arbejdsloese).

Hvilke skridt vil Kommissionen paa grundlag af disse forfaerdelige arbejdsloeshedstal tage for at stoette sorte arbejdsloese arbejdstagere i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (8. juli 1996)

Den 25. oktober 1995 vedtog arbejdsmarkedets parter en faelleserklaering om forebyggelse af racediskrimination og fremmedhad samt om fremme af ligestilling paa arbejdspladsen. Under den forberedende fase har Kommissionen stoettet dette initiativ, og der vil blive ydet yderligere stoette efter implementeringen heraf.

Arbejdsmarkedets parter har udarbejdet et kompendium med eksempler paa god praksis med stoette fra Det Europaeiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkaarene, og dertil kommer, at Kommissionen stoetter en raekke pilotprojekter, der har til formaal at fremme og udvikle innovative metoder.

Med vedtagelsen af en meddelelse til medlemsstaterne vedroerende en revideret udgave af faellesskabsinitiativet »Beskaeftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer« den 8. maj 1996 har Kommissionen skabt en ny streng, nemlig Integra, der har til formaal at forbedre saarbare gruppers adgangs- og beskaeftigelsesmuligheder paa arbejdsmarkedet. I Integra-projektet laegges der vaegt paa at opfylde indvandreres og flygtninges saerlige behov, idet disse grupper er lette ofre for diskrimination paa arbejdsmarkedet efter den seneste opblussen af racisme, fremmedhad og antisemitisme. I perioden 1994-1999 vil denne streng have et faellesskabsbudget paa ECU 385 mio.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0994/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Ikke-diskrimineringsbestemmelse til fordel for handicappede i traktaten om Den Europaeiske Union

Hvorfor undlod Kommissionen udtrykkeligt at omtale invaliditet, og i stedet gik ind for optagelse af en ikke-diskrimineringsbestemmelse i traktaten i sin endelige henstilling til regeringskonferencen?

Hvad er virkningerne af en generel ikke-diskrimineringsbestemmelse frem for en, der saerlig henviser til invaliditet, for den afledte lovgivning og Domstolens haandhaevelse, for saa vidt angaar den diskrimination, som handicappede europaeere oplever i deres dagligdag?

Vil Kommissionen overveje sin holdning i dette spoergsmaal paa ny?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (29. maj 1996)

I sin udtalelse af 28. februar 1996 om regeringskonferencen, hvis titel er »Den politiske union maa styrkes, og udvidelsen forberedes« ((KOM(96)90 endelig udg. )), goer Kommissionen sig til talsmand for, at der i traktaten indfoeres nogle bestemmelser, der forbyder enhver form for diskrimination.

En generel ikke-diskriminationsbestemmelse har den fordel, at den omfatter alle mulige diskriminationsformer ud over diskrimination paa grundlag af nationalitet. Hvis traktaten kommer til at indeholde en saadan bestemmelse, vil ogsaa handicappede vaere omfattet, selv om der ikke er nogen saerlig henvisning til denne gruppe. Det paahviler herefter Domstolen at sikre, at bestemmelsen overholdes som et generelt traktatfaestet princip.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1350/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, ngo'er og forskellige organisationer

Kan Kommissionen opstille en fuldstaendig liste over foreninger, ngo'er og andre organisationer, der har modtaget faellesskabsstoette i henhold til post B7-406 (stoette til ikke-statslige organisationers virksomhed til fordel for kurdiske flygtninge), og angive den noejagtige stoerrelse af denne stoette i det sidste afsluttede regnskabsaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (24. juni 1996)

Budgetpost B7-406 (tidligere B7-4034), som blev indsat med et »pour mémoire« i 1993-budgettet, blev for foerste gang forsynet med en bevilling paa 2 mio. ECU i 1994 og 3 mio. ECU i 1995 med den nye betegnelse B7-406. Siden 1994 er der indgaaet forpligtelser for foelgende rehabiliteringsprojekter i det nordlige Irak via denne budgetpost:

>TABLE>

>TABLE>

I 1996-budgettet blev budgetpost B7-406 inkluderet i et andet kapitel og fik den nye betegnelse B7-6007. Der blev igen afsat en bevilling paa 3 mio. ECU. Udvaelgelsesproceduren for 1996-forpligtelserne er ved at blive afsluttet. Baseret paa en analyse af de mest paatraengende rehabiliteringsbehov i regionen og i betragtning af resultaterne af donorkoordineringen har man planer om at tildele gennemsnitlig 500 000 ECU til seks ngo-projekter, der fokuserer paa rehabilitering inden for landbruget, indkomstskabende aktiviteter og opbygning af lokalsamfund. Der er ingen FN-organisationer, der har ansoegt om midler fra denne budgetpost i 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0952/96 af Viviane Reding (PPE) til Raadet (29. april 1996)

Om: Bekaempelse af oekonomisk kriminalitet

Sammenslutningen af ansatte i skattesektoren i Europa (UFE) konstaterede i forbindelse med sit 35. moede, at der paa omraadet direkte skatter »aabenbart i alle lande mangler politisk vilje til effektivt at bekaempe oekonomisk kriminalitet og sort arbejde«.

Hvilke foranstaltninger er der planlagt for at modvirke denne negative situation?

Svar (16. juli 1996)

Raadet goer det aerede medlem opmaerksom paa, at bekaempelse af skattesvig er en opgave, der hovedsagelig henhoerer under medlemsstaternes skattemyndigheders kompetence.

Raadet har dog, for saa vidt angaar de fornoedne lovgivningsmaessige foranstaltninger med henblik paa at bekaempe international skattesvig, i 1997 vedtaget et direktiv om gensidig bistand mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for omraadet direkte skatter ((EFT L 336 af 27.12.1977, s. 15. )). I henhold til bestemmelserne i dette direktiv kan medlemsstaterne udveksle alle oplysninger, der goer det muligt for dem at foretage en korrekt ansaettelse af indkomst- og formueskat.

Endvidere droeftede finansministrene paa deres uformelle moede den 13. april i aar i Verona et kommissionsdokument ((»Beskatning i Den Europaeiske Union«, dok. SEK(96) 487 endelig udg. )), hvori det blandt andet fremhaeves, at det er noedvendigt at traeffe foranstaltninger til imoedegaaelse af den udhuling af skatteindtaegterne, der skyldes undergrundsoekonomien. Det arbejde, der har dannet grundlag for udarbejdelsen af ovennaevnte dokument, viderefoeres i en arbejdsgruppe under forsaede af Kommissionen og sammensat af finansministrenes personlige repraesentanter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1365/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, NGO'er og diverse organisationer

Vedroerende budgetpost B7-702 (menneskerettigheder og demokrati i udviklingslandene) bedes Europa-Kommissionen fremlaegge en fuldstaendig fortegnelse over, hvilke foreninger, NGO'er eller organisationer der har modtaget faellesskabsstoette, samt det noejagtige stoettebeloeb for det senest afsluttede regnskabsaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (21. juni 1996)

Hvert aar bliver der offentliggjort en rapport om gennemfoerelsen af resolutionen vedtaget den 2. november 1991 af Raadet og medlemsstaterne, forsamlet i Raadet, om menneskerettigheder, demokrati og udvikling, og denne rapport sendes til Parlamentet. Den indeholder en detaljeret liste over de projekter, der har faaet stoette i det paagaeldende aar, med organisationernes navn. De oenskede oplysninger om budgetpost B7-522 er nemme at finde i denne rapport.

En liste, der indeholder en oversigt over de organisationer, der modtog stoette over budgetpost B7-522 i 1995, vil ikke desto mindre blive sendt direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 913/96 af Marlies MOSIEK-URBAHN til Kommissionen. Bevilling af EU-støtte til virksomheden Burda/Darmstadt



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0048



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0913/96 af Marlies Mosiek-Urbahn (PPE) til Kommissionen (23. april 1996) Om: Bevilling af EU-stoette til virksomheden Burda/Darmstadt Er det korrekt, at Kommissionen yder EU-stoette til flytningen af produktionen i det trykkeri, virksomheden Burda, Burda-Kommunikation, har i Darmstadt, fra Tyskland til Frankrig (Vieux-Thann), selv om det vil vaere naesten haabloest at finde beskaeftigelse til de 600 arbejdsloese i Darmstadt-omraadet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (23. maj 1996) De oplysninger, der er modtaget fra de nationale myndigheder, bekraefter, at virksomheden Burda ikke i henhold til maal 2 har faaet del i den stoette, der fra strukturfondene er ydet til det beskaeftigelsesomraade, hvor Vieux-Thann er beliggende, i perioden 1994-1996, og at intet projekt er under behandling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 712/96 af Anita POLLACK til Kommissionen. Rabies



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0017



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0712/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996) Om: Rabies I svaret paa Skinners forespoergsel E-2964/95 ((EFT C 56 af 26.2.1996, s. 55. )), oplyste Kommissionen, at den ville »fremsaette relevante forslag paa dette omraade, naar tiden er inde«. Hvad forstaar Kommissionen ved udtrykket »naar tiden er inde«, og hvordan vil den afgoere, hvornaar dette er tilfaeldet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. april 1996) Den nugaeldende ordning, der anvendes som alternativ til karantaene for hunde og katte, der handles med, skal tages op til ny overvejelse inden den 1. januar 1997 i lyset af udviklingen i rabiessituationen i medlemsstaterne ((Artikel 10, stk. 8, i Raadets direktiv 92/65/EOEF om dyresundhedsmaessige betingelser for samhandel med og indfoersel til Faellesskabet af dyr samt saed, aeg og embryoner, der for saa vidt angaar disse betingelser ikke er underlagt specifikke faellesskabsbetingelser som omhandlet i bilag A, del I, til direktiv 90/425/EOEF - EFT L 268 af 14.09.1992 )). Det vil eventuelt med denne undersoegelse kunne anses, at »tiden er inde« til at fremsaette relevante forslag paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0766/96 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (1. april 1996)

Om: Korruptionsskandale i Taiwan i 1992/1993

1. Har Kommissionen kendskab til en enorm korruptionsskandale (Kaohsiung-raffinaderiet), der fandt sted i Taiwan i 1992/93, hvori de statsejede selskaber CPC (Chinese Petroleum Corporation) og Tang Eng Iron Works Co (TE) og deres respektive ledelser var indblandet.

2. Er det Kommissionen bekendt, at der nu naar som helst kan komme et stoerre efterspil til denne korruptionsskandale paa grund af CPC's brug, baade direkte og indirekte, af designs, som CPC i hemmelig forstaaelse med TE er kommet i besiddelse af fra en underleverandoer, men hvor CPC hele tiden har naegtet at betale nogen kompensation til skade for EU-komponenter? En saadan adfaerd er uacceptabel, isaer naar der er tale om statsejede selskaber, og den graenser til underslaeb.

3. Er Kommissionen enig i, at denne uheldige sag, der tilsyneladende kan skabe enorm interesse i offentligheden, skal behandles paa den mest velovervejede maade i overensstemmelse med den nyreviderede politik over for Den Kinesiske Folkerepublik?

4. Er Kommissionen enig i, at anmodningen fra Taiwan om stoette fra Europa-Parlamentet til opnaaelse af medlemskab af De Forenede Nationer paa baggrund af ovennaevnte og under hensyntagen til internationalt respekterede normer, boer tages op til fornyet overvejelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (2. maj 1996)

Kommissionen takker det aerede medlem for at henlede dens opmaerksomhed paa de i forespoergslen anfoerte sager. Kommissionen har ikke modtaget nogen henvendelser fra oekonomiske aktoerer i Faellesskabet om det paagaeldende spoergsmaal, men den vil naturligvis vaere rede til at se naermere paa sagen, naar der foreligger yderligere oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1060/96 af Carlos ROBLES PIQUER til Kommissionen. Søgsmål i forbindelse med benævnelsen EURO for den fælles valuta



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0080



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1060/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (13. maj 1996) Om: Soegsmaal i forbindelse med benaevnelsen EURO for den faelles valuta Kan Kommissionen oplyse, om der rent faktisk ved Retten i Foerste Instans er indbragt et soegsmaal i forbindelse med aendringen af den faelles valutas benaevnelse fra »ecu« til »euro«? Dette soegsmaal blev omtalt i Paris i januar af Spitzer, og det er baseret paa en formodet overtraedelse af Maastricht-traktaten. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (10. juni 1996) Saa vidt Kommissionen ved, er der ikke indbragt spoergsmaal for Foersteinstansretten eller EF-Domstolen om valget af betegnelsen »euro« for den faelles valuta.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1303/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (31. maj 1996)

Om: EU-passets pris og gyldighed

Det fremgaar af klager fra nederlandske statsborgere, at EU-passets pris og gyldighed er forskellig i de enkelte EU-lande.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvor meget man i oejeblikket skal betale i de enkelte EU-lande for at faa et EU-pas, og hvor laenge passene er gyldige i de enkelte EU-lande?

2. Er Kommissionen klar over, at borgerne i EU er meget fortoernede over forskellene i pris og gyldighed for EU-passet, og er Kommissionen villig til at foreslaa Raadet at harmonisere pris og gyldighed, saaledes at ikke alene passets omslag er europaeisk?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (25. juni 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0723/96 af Gerard Collins (UPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Strukturfonde

Paa baggrund af det dokument, som Kommissionen fremlagde paa det uformelle moede i Raadet (regionalpolitik og fysisk planlaegning) i Madrid den 30. november og den 1. december 1995, herunder navnlig forslaget heri om at anvende deflatoren paa de hoejest prioriterede maal for den fremtidige udvikling af strukturfondene, anmodes Kommissionen om at redegoere naermere for, hvordan dette princip blev anvendt under forhandlingerne om anvendelsen af deflatoren med de irske myndigheder i 1995. Kommissionen bedes desuden beskrive, hvordan strukturfondenes udgifter vedroerende Irland omlaegges med henblik paa at skabe overensstemmelse med de maal, der blev fastsat i ovennaevnte dokument.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (15. maj 1996)

Under forhandlingerne om EF-stoetterammen for Irland for perioden 1994-1999 blev det vedtaget, at »det planlagte aktivitetsniveau og maalene i de operationelle programmer under EF-stoetterammen og EF-initiativerne er blevet fastlagt ud fra den forudsaetning, at der vil blive foretaget pristalsregulering i forbindelse med hvert enkelt program. Foelgelig vil overvaagningsudvalget som hovedregel anvende de supplerende finansielle ressourcer, der skyldes pristalsreguleringen af hvert program, forholdsmaessigt, forudsat at der goeres fremskridt i tilfredsstillende tempo med programmet i overensstemmelse med de opstillede maal.«

Hvad angaar anvendelsen af 1995-deflatoren, gik Kommissionen ind paa en forholdsmaessig fordeling inden for EF-stoetterammen blandt de enkelte operationelle programmer. Det var saa overvaagningsudvalgene for de enkelte operationelle programmer, der skulle traeffe beslutning om fordelingen af de supplerende midler mellem de forskellige prioriteter inden for disse programmer. For programmet vedroerende industriel udvikling blev nogle af de supplerende ressourcer f. eks. tildelt nye foranstaltninger paa grundlag af anbefalinger fra den irske regerings raadgivende udvalg for videnskab, teknologi og innovation (STIAC).

Kommissionen og de irske myndigheder vil fortsat vurdere resultaterne af de enkelte programmer i EF-stoetterammen. Endvidere vil strukturfondenes udgifter blive gjort til genstand for en midtvejsevaluering, som skal begynde i anden halvdel af 1996. Et af de spoergsmaal, der skal overvejes i forbindelse med denne evaluering, vil blive, hvorledes Kommissionens forslag til det uformelle ministermoede i Madrid den 30. november-1. december 1995 (siden forelagt Raadet og Parlamentet som en meddelelse ((KOM(96)109. ))) kan indarbejdes i EF-stoetterammen for Irland i perioden frem til 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0787/96 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (1. april 1996)

Om: Moms paa telekommunikationstjenester

1. Er Kommissionen klar over, at konkurrerende telekommunikationsvirksomheder med hjemsted i et land uden for EU (f.eks. De Forenede Stater), hvor der ikke findes noget momssystem, derved kan tilbyde gunstigere priser navnlig til ikke-fradragsberettigede aftagere saasom myndigheder, banker, forsikringsselskaber og private?

2. Er det korrekt, at Europa-Kommissionen er af den opfattelse, at hovedreglen i artikel 9, stk. 1, i det sjette direktiv (bestemmelse af leveringsstedet for en tjenesteydelse) finder anvendelse paa telekommunikationstjenester, og at telekommunikationsvirksomheder med hjemsted i en medlemsstat i EU som foelge heraf skal paalaegge alle deres telekommunikationstjenester moms, uanset hvem aftageren er, og uanset hvor tjenesteydelsen forbruges?

3. Er Kommissionen enig i, at det ikke boer vaere saadan, at EU i momsmaessig henseende stiller sit eget erhvervsliv ringere end konkurrenterne uden for EU?

4. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen i bekraeftende fald traeffe for saa hurtigt som muligt at fjerne denne konkurrencefordrejning?

5. Hvad er i benaegtende fald Kommissionens begrundelse for ikke at gribe ind over for denne illoyale konkurrence?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (21. maj 1996)

Kommissionen er opmaerksom paa, at den nuvaerende ordning for beskatning af teletjenester, der er reguleret ved artikel 9, stk. 1, i det sjette momsdirektiv (77/388/EOEF ((EFT L 145 af 13.6.1977. ))), hvorefter denne form for tjenesteydelser beskattes i den medlemsstat, hvor tjenesteyderen har hjemsted, ikke laengere er hensigtsmaessig bl.a. som foelge af den teknologiske udvikling paa dette omraade.

Da man har konstateret, at disse regler i visse tilfaelde stiller EF-televirksomheder ugunstigt i konkurrencemaessig henseende, har Kommissionen taget initiativ til at lade en ekspertgruppe se naermere paa dette problem. Kommissionen har ogsaa oensket, at dette spoergsmaal droeftes i en arbejdsgruppe under Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD).

Paa grundlag af de konklusioner, som ekspertgrupperne naar frem til, agter Kommissionen inden aarets udgang at foreslaa nye regler for det sted, hvor teletjenester skal momsbeskattes. Reglerne skal inden for rammerne af den nuvaerende faelles momsordning sikre, at alle tjenesteydelser af denne art, som praesteres paa Faellesskabets omraade, beskattes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1429/96 af Reinhard Rack (PPE) til Kommissionen (29. maj 1996)

Om: Ansaettelse af oestrigske statsborgere i loenklasse A7 og A8 - Yderligere udvaelgelsesproever for oestrigske statsborgere

Tilsyneladende har der kunnet konstateres en manglende ligevaegt mellem Finland, Sverige og OEstrig i forbindelse med de foerste ansaettelser af statsborgere fra de nye medlemsstater.

1. Hvor mange finske, svenske og oestrigske statsborgere har Kommissionen allerede ansat i loenklasse A7 og A8?

2. Vil der blive gennemfoert nye udvaelgelsesproever til A7- og A8-stillinger, hvortil kun oestrigske statsborgere vil faa adgang?

3. Hvilke rammebetingelser (tidspunkt og reservelisternes laengde) vil saadanne udvaelgelsesproever i givet fald blive afholdt under?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (14. juni 1996)

De seneste tal vedroerende ansatte fra de nye medlemsstater i loenklasse A7 og A8 er som foelger:

>TABLE>

Der staar stadigvaek omkring 140 personer paa A7- og A8-reservelisterne for de nye medlemsstater. Herudover deltager Kommissionen i tre A7-/A6-udvaelgelsesproever for regnskabskyndige og revisorer, som Revisionsretten har hovedansvaret for. Reservelisterne fra disse udvaelgelsesproever, der maksimalt skulle omfatte 60 personer, foreligger inden laenge.

Undtagelsesbestemmelserne om afholdelse af saerlige udvaelgelsesproever for borgere fra de nye medlemsstater gaelder indtil 1999. Det er endnu for tidligt at sige, om Kommissionen igen vil anvende disse saerlige bestemmelser til at afholde udvaelgelsesproever paa A7- og A8-niveau, og i paakommende tilfaelde hvornaar.