ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2841/01

af James Nicholson (PPE-DE) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: EF-mærke på lammende elektrochok-våben og fastholdelsesudstyr

Da der er bekymring over brugen af sådanne våben og anvendelsen af EF-mærket i salgsfremmende øjemed, kan Kommissionen da:

1. redegøre for den proces, gennem hvilken der sker tildeling af EF-overensstemmelsesmærker, og oplyse, hvem der er den ansvarlige kommissær?

2. forklare Europa-Parlamentet, hvor mange producenter af elektrochok-våben, der bruger EF-mærker på deres produkter?

3. tage skridt til at forhindre producenter af elektrochok-våben i at anvende EF-mærker til at fremme salget af deres produkter?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanenpå skriftlige forespørgsler E-2812/01 og E-2841/01

(6. november 2001)

Kommissionen henviser de ærede medlemmer til sit svar på skriftlig forespørgsel P-2783/01 af Glyn Ford(1).

(1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 209.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2412/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(21. august 2001)

Om: Italienske fiskerfartøjer beslaglagt i Guinea-Bissau

Efter at der i begyndelsen af juni langt fra Guinea-Bissaus territorialfarvande som et påskud skete beslaglæggelse af to italienske fiskerfartøjer ved navn Excalibur og Barracuda tilhørende selskabet Italfish i Martinsicuro er der ikke taget noget initiativ for at finde en løsning på sagen.

Selv om de to fiskerfartøjer i beslaglæggelsesøjeblikket, ifølge udtalelser fra Guinea-Conakrys havinspektør, fiskede syv sømil fra Guinea-Bissaus territorialfarvande, har den lokale domstol idømt dem en meget høj bøde for siden at have et påskud for at bemægtige sig fartøjerne.

Kan Kommissionen gribe ind for at få oplyst:

- hvad situationen er for de to italienske fartøjer,

- hvilke garantier der er opnået for besætningerne, og

- hvilke garantier der er aftalt for beskyttelsen af ejernes rettigheder?

Kan Kommissionen endvidere:

- træffe hasteforanstaltninger for at få fartøjerne tilbageleveret,

- suspendere alle aftaler med Guinea-Bissau, og

- på baggrund af den ustabile situation i landet og mangelen på institutionelle garantier atter overveje afgørelsen om at give landet, som allerede har fået eftergivet en gæld på 790 mio. USD, adgang til programmet for lempelse af de fattige landes gæld?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. oktober 2001)

Barracuda er ikke et EU-fartøj, men en trawler, der sejler under senegalesisk flag.

Excalibur, der er en trawler, som sejler under italiensk flag, befinder sig i øjeblikket i Bissaus havn, hvor den afventer afslutningen på den retssag, der fulgte i kølvandet på opbringningen den 29. juni 2001.

Hvad angår overtrædelsens art (fiskeri uden licens i Guinea-Bissaus farvande) skal det præciseres, at det er umuligt objektivt at fastslå fartøjets position (inden eller uden for guineansk farvand) på opbringningstidspunktet. I modstrid med EU-lovgivningen (artikel 3 i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik(1)). var Excalibur nemlig ikke udstyret med et satellitbaseret fartøjsovervågningssystem (FOS). Havde dette system (der har været obligatorisk siden 1. januar 2000) været om bord, ville man objektivt have kunnet efterprøve fartøjets position på opbringningstidspunktet.

Beskyttelsen af rederens og besætningens interesser er udelukkende rederens eller flagstatens ansvar.

Kommissionen har ikke desto mindre via sin delegation i Bissau fulgt nøje med i begivenhedernes gang efter opbringningen af fartøjet og har holdt sig i kontakt med de italienske konsulære og diplomatiske myndigheder i Guinea-Bissau.

Kommissionen, der er klar over de store vanskeligheder, som denne situation har bragt Excaliburs besætning og reder i, vil gerne påpege, at der ikke er noget retsgrundlag for at etablere en forbindelse mellem den verserende retssag i Guinea-Bissau og gennemførelsen af fiskeriaftalen med landet.

(1) EFT L 261 af 20.10.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2053/01

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Rådet

(12. juli 2001)

Om: Programmer for integrering af indvandrere

I medlemsstaterne er der iværksat adskillige forskellige programmer, der har til formål at fremme indvandrernes integrering i samfundet i deres nye hjemland. Indvandrerne oplever imidlertid ofte, at programmerne kun gavner medlemmerne af landenes egen befolkning, som organiserer programmerne, og ofte har indvandrerne ikke en gang fået til opgave at gennemføre programmerne.

Har man undersøgt, i hvilket omfang programmerne for integrering af indvandrere har været vellykkede?

I hvilke lande har man opnået de bedste resultater med hensyn til integrering, og hvilke faktorer har bidraget til opnåelse af positive resultater?

Har man undersøgt bl.a. den erhvervsøkonomiske værdi af programmerne og deres tilknyttede undervisning og muligheden for at overdrage indvandrerne ansvaret for en sådan erhvervsaktivitet?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2051/01 og E-2053/01

(27. november 2001)

Rådet har ingen oplysninger om programmer iværksat i medlemsstaterne med det formål at fremme indvandreres integration i samfundet. Vedtagelse og iværksættelse af nationale programmer for integrering af indvandrere falder alene ind under de pågældende medlemsstaters kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2218/01

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juli 2001)

Om: Det voksende antal omstrejfende hunde i syd- og centraleuropæiske byer

Har Kommissionen kendskab til, at antallet af omstrejfende hunde og katte i de syd- og centraleuropæiske byer fortsat vokser?

Har Kommissionen kendskab til, at det i betragtning af problemets omfang næsten er blevet en umulig opgave for dyrebeskyttelsesorganisationerne at tage vare på disse dyr?

Har Kommissionen også kendskab til, at disse omstrejfende hunde og katte ikke alene vantrives, men at de også i tiltagende grad kan blive et problem for folkesundheden?

Har Kommissionens også kendskab til, at der alene i Bukarest i Rumænien løber omkring 100 000 hunde rundt i flokke, og at der også f.eks. i Athen og på Korfu i Grækenland og i Neapel og Pompeji i Italien løber et stort antal dyr omkring?

Hvad kan Kommissionen gøre for at medvirke til en løsning på dette problem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(26. september 2001)

Kommissionen er bekendt med, at der er et alvorligt problem med løse hunde og katte i visse europæiske byer.

Men det er myndighederne i de pågældende medlemsstater og tredjelande, der har ansvaret for at finde en løsning på dette problem. Fællesskabet har ingen kompetence på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1964/01

af Guido Podestà (PPE-DE) til Kommissionen

(3. juli 2001)

Om: Ulvebørn

Der forekommer ikke mange tilfælde med såkaldte ulvebørn, dvs. efterladte eller bortløbne børn, som lever i skovene sammen med dyr, som sikrer, at børnene overlever.

Det seneste tilfælde vedrører et chilensk barn, som var blevet forladt af sine forældre og genfundet efter at have levet ti år blandt en flok omstrejfende hunde, som havde sikret barnets overlevelse ved, at hunnerne gav det die.

Eftersom der er tale om meget sjældne tilfælde, har forskere og politikere tilsyneladende ikke udvist den fornødne opmærksomhed.

Eftersom sådanne tilfælde ikke længere burde forekomme i 2001, idet barnets rettigheder er sikret i EU's charter om grundlæggende rettigheder (artikel 24), bedes Kommissionen oplyse følgende: I hvilken udstrækning er Kommissionen opmærksom på sådanne episoder, og hvilken humanitær og økonomisk støtte stiller den til rådighed for de lande, hvor sådanne fænomener optræder, så den kan påtage sig sit ansvar og undgå gentagelsestilfælde?

Hvilke muligheder er der for at støtte resocialiseringen af personer, som når de bliver fundet, ofte ikke er i stand til at tale noget sprog og lider under alvorlige fysiske og mentale tilpasningsproblemer?

Mener Kommissionen ikke, at den bør fremme grundige undersøgelser af enkelttilfælde, karakteristika og bedre muligheder for integrering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(6. september 2001)

Kommissionen er af den opfattelse, at emnet for forespørgslen falder uden for dens kompetenceområde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2503/01 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen. Integreret saneringsplan for fjorden ría de Vigo.



EF-Tidende nr. 081 E af 04/04/2002 s. 0187 - 0187



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2503/01 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen (13. september 2001) Om: Integreret saneringsplan for fjorden ría de Vigo Kommissionen gav i sit svar på forespørgsel E-0096/00(1) tilsagn om at informere undertegnede om de spanske myndigheders opfyldelse af de fællesskabsbestemmelser, der er gældende for den integrerede saneringsplan for ría de Vigo. Har Kommissionen nye oplysninger om udviklingen i denne sag? (1) EFT C 374 E af 28.12.2000, s. 22. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier (18. oktober 2001) På det seneste møde i Samhørighedsfondens tilsynsudvalg, som blev afholdt i april 2001, oplyste de spanske myndigheder, at projektet Saneamiento integral de la ría de Vigo var fuldstændig afsluttet. Kommissionen afventer de spanske myndigheders endelige gennemførelsesrapport, som skulle foreligge inden længe.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2721/01

af Jean Saint-Josse (EDD) til Kommissionen

(26. september 2001)

Om: Natura 2000 Habitatdirektivet Frankrig Annullering af fremsendelsen af forslag til franske habitatområder, hvad angår anvendelsen af Life-midler

I Frankrig har Statsrådet ved dom af 27. september 1999 (sag nr. 1946448) annulleret de første fremsendelsesafgørelser, hvorved miljøministeren underrettede Kommissionen om listen over 534 områder, der kunne indgå i Natura 2000 (afgørelser af 16. oktober, 3. december og 9. december 1997).

Statsrådet har for anden gang i træk irettesat Miljøministeriet ved dom af 22. juni 2001 (sag nr. 219995), fordi dette på trods af påstand om det modsatte ikke har kunnet føre bevis for, at det rent faktisk havde gennemført hele den høringsprocedure, der er foreskrevet i fransk lovgivning, forud for fremsendelsen til EU.

De nye forslag, der er fremsendt til Kommissionen, er med andre ord atter blevet annulleret, hvad angår de 534 berørte områder.

Den franske miljøminister er nu tvunget til at starte forfra på en lokal høringsprocedure, inden en ny fremsendelse. Denne afgørelse er ikke uden juridiske konsekvenser, hvad angår anvendelsen af EU-midler, herunder navnlig fra Life-programmet.

Er der blandt de 534 relevante områder, som tilsammen udgør de vigtigste franske habitatområder, områder der på nuværende tidspunkt samfinansieres med Life-midler, eller som vil kunne samfinansieres med disse EU-midler? Hvad agter Kommissionen at gøre på baggrund af ovennævnte afgørelse fra Statsrådet, for så vidt angår anvendelsen af Life-midler til eventuelt berørte områder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(19. oktober 2001)

Ifølge de informationer, der er tilgået Kommissionen, har det franske statsråd ved dom af 27. september 1999 annulleret fremsendelsen til Kommissionen af listen over 534 lokaliteter, der var foreslået medtaget i Natura 2000-nettet af de franske myndigheder, på grund af manglende overholdelse af den foreskrevne høringsprocedure. Denne situation har indtil nu ikke været genstand for nogen officiel meddelelse til Kommissionen fra de franske myndigheders side.

Det forekommer derfor på dette tidspunkt forhastet at udtale sig om de konsekvenser, Kommissionen agter at drage af den nævnte afgørelse, for så vidt angår anvendelsen af LIFE-midler til de lokaliteter, der eventuelt er berørt af denne annullering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1802/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(21. juni 2001)

Om: Arbejdssprogene i Den Europæiske Patentmyndighed

Skriftlig forespørgsel P-0762/01(1) om antallet af officielle sprog i EF-Varemærkemyndigheden i Alicante og Den Europæiske Patentmyndighed er endnu ikke blevet besvaret af Rådet. Forespørgslen blev indgivet for 13 uger siden, og den officielle besvarelsestid er 6 uger.

Ikke desto mindre har Rådet åbenbart torsdag den 31. maj skriftligt forelagt et fælles oplæg vedrørende Den Europæiske Patentmyndighed. Hvad angår antallet af sprog anføres der kun, at oversættelsesomkostningerne bør begrænses.

Den Europæiske Union hylder det princip, at enhver kan rette henvendelse til institutionerne på et af de elleve officielle sprog. På baggrund heraf tiltrækker drøftelsen om arbejdssprogene i Den Europæiske Patentmyndighed sig særlig opmærksomhed.

Vil Rådet derfor omsider besvare følgende spørgsmål:

1. Erkender Rådet, at en patentansøgning til Den Europæiske Patentmyndighed skal kunne indgives på et af EU's elleve officielle sprog? Hvorledes sikrer Rådet i givet fald, at personer og virksomheder har mulighed for at indgive en patentansøgning på EU' elleve officielle sprog? Hvorledes motiverer Rådet i benægtende fald sit afvigende standpunkt?

2. Støtter Rådet den græske regerings initiativ til at anfægte antallet af officielle sprog i EF-varemærkemyndigheden i Alicante?

(1) Se side 6.

Svar

(26. november 2001)

Hvad angår den sprogordning, der gælder ved indgivelse af ansøgninger om et europæisk patent til Den Europæiske Patentmyndighed, henviser Rådet til det svar, der er givet på det ærede parlamentsmedlems forespørgsel E-0534/01 til Rådet om samme emne.

Hvad angår den fremtidige sprogordning, der skal gælde ved indgivelse af ansøgninger om et EF-patent, henviser Rådet det ærede parlamentsmedlem til det svar, der er givet på forespørgsel P-0762/01.

Hvad angår den græske regerings intervention i sag T-120/99 noterer Rådet sig den dom, som Retten i Første Instans har afsagt i denne sag, og hvori søgsmålet og de søgsmålsgrunde, sagsøgeren har fremført mod Harmoniseringskontorets sprogordning, afvises.

Rådet erindrer det ærede parlamentsmedlem om, at de frister, der er fastsat i Europa-Parlamentets forretningsorden, ikke er bindende for Rådet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1406/01

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet

(21. maj 2001)

Om: Virkningen af mund- og klovsyge m.h.t. anvendelsen af EU-midler

Vil Rådet tillade, at EU-penge, der er afsat til risikospredning, anvendes til genetablering af virksomheder, der har været alvorligt ramt af virkningerne af mund- og klovsyge?

Svar

(27. november 2001)

1. Det Europæiske Råd i Stockholm gav på mødet den 23. og 24. marts 2001 udtryk for sin bekymring over den alvorlige situation i landbrugssektoren og sin solidaritet med landbrugerne og andre i landdistrikterne. Det Europæiske Råd erklærede endvidere, at det er fast besluttet på at inddæmme og til sidst udrydde mund- og klovesygen og BSE, og understregede, at fællesskabsforanstaltningerne skal respektere de finansielle overslag.

2. Forud for denne erklæring traf Kommissionen efter positiv udtalelse fra Den Stående Veterinærkomité visse foranstaltninger for at undgå udbredelsen af disse sygdomme, blandt andet med henblik på at begrænse flytningen af dyr og at slagte dyr i risikogruppen. Desuden har Kommissionen foreslået forskellige former for foranstaltninger, herunder en finansiel deltagelse fra Fællesskabets side, såvel på veterinærområdet som inden for de fælles markedsordninger.

3. Hvad angår veterinærområdet har Kommissionen fastlagt en medfinansiering i forbindelse med de udryddelsesforanstaltninger, der har fundet sted for at standse udbredelsen af mund- og klovesyge, i størrelsesordenen 60 % af omkostningerne.

Desuden supplerer disse foranstaltninger dem, der allerede er iværksat for at støtte oksekødsmarkedet efter BSE-krisen, og som blev vedtaget af Rådet (landbrug) på samlingen i juni 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1843/01

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) til Kommissionen

(26. juni 2001)

Om: Cryo-Cell (Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-1079/01)

I sit svar på skriftlig forespørgsel E-1079/01(1) om kommercielle aktiviteter for lagring af navlestrengsblod til udvinding af stamceller af 6. april 2001 skriver Kommissionen, at den ikke råder over informationer om forekomsten af lignende kommercielle organisationer inden for Fællesskabet.

Hvis Kommissionen imidlertid havde besøgt den af mig nævnte internetadresse www.cryoc.com, havde den set, at den pågældende virksomhed, CRYO-Cell, er aktiv i flere medlemslande.

Jeg anmoder derfor Kommissionen om at besøge websiden for at underkaste denne organisations aktiviteter en nærmere undersøgelse.

Samtidig anmoder jeg Kommissionen om i henhold til det forslag, den har stillet i sit tidligere nævnte svar, at forelægge det pågældende spørgsmål for Den Europæiske Gruppe for Etiske Spørgsmål (GEE) og meddele mig resultaterne heraf.

(1) EFT C 340 E af 4.12.2001, s. 166.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(6. september 2001)

Kommissionen har ikke andre oplysninger om Cryo-cell end dem, der findes på Internet om denne virksomhed, og som det ærede medlem allerede er bekendt med. Kommissionen har heller ikke oplysning om eventuelt lignende virksomheder inden for EU.

Kommissionen siger det ærede medlem tak for, at han rejste dette spørgsmål. Efter Kommissionens opfattelse rejser de ydelser, Cryo-cell tilbyder, rent faktisk etiske problemer, og Kommissionen har opfordret Den Europæiske Gruppe for Etiske Spørgsmål til at indlede overvejelser om de etiske aspekter i forbindelse med denne form for aktivitet som led i det arbejde, gruppen i øjeblikket udfører vedrørende de etiske aspekter omkring patenterbarhed af opfindelser, der er gjort på grundlag af forskning i menneskelige stamceller.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2638/01

af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen

(21. september 2001)

Om: Opfølgende spørgsmål om retspraksis i forbindelse med Rijksdienst voor Pensionen

Den 16. juli 2001 blev der i skriftlig forespørgsel E-2263/01(1) stillet en række spørgsmål om retspraksis i forbindelse med Belgiens Rijksdienst voor Pensionen.

Kommissionen har i mellemtiden afgivet svar på denne forespørgsel.

Dens svar giver anledning til følgende to spørgsmål:

1. Har den belgiske regering reageret på Kommissionens anmodning om nærmere oplysninger i dette anliggende?

2. Har den belgiske regerings svar givet anledning til at indlede en procedure efter EF-traktatens art. 226?

(1) EFT C 40 E af 14.2.2002, s. 230.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(18. oktober 2001)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at den ikke har modtaget nogen reaktion på brevet af 18. juli 2001, hvor den anmoder om oplysninger inden for to måneder om opfølgningen på Domstolens retspraksis, som den fremgår af Engelbrecht-dommen (sag C-262/97).

Kommissionen har derfor rykket de belgiske myndigheder for et svar. Det ærede medlem bliver orienteret om resultaterne heraf.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2676/01

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(2. oktober 2001)

Om: Patenter på genetiske tests

For nylig gav Den Europæiske Patentmyndighed den amerikanske virksomhed Myriad Genetics monopol på patenterne på genetiske tests vedrørende disposition for brystkræft og kræft i æggestokkene. Curie Instituttet, som er et berømt fransk forskningscenter med støtte fra den franske regering, har anlagt sag, idet det hævder, at den gældende patentordning er dårlig egnet til spørgsmål vedrørende folkesundheden. Kan Kommissionen oplyse, hvilken holdning den agter at indtage vedrørende dette betydningsfulde emne, og hvilke initiativer den agter at tage?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(14. november 2001)

Kommissionen mener ikke, der tvingende grunde til, at den bør gøre indsigelse, da det omtvistede patent ikke synes at overtræde nogen væsentlige, etiske regler, men snarere drejer sig om hvilket anvendelsesområde, der kan gives en opfindelse, som vedrører en DNA-sekvens.

Det bør noteres, at dette patent synes at være af interesse for videnskabelige kredse. Efter sigende skulle det gøre det muligt at forbedre tidlig påvisning af brystkræft hos kvinder. Men det tilkommer indsigelsesinstanserne at udtale sig om det udstedte patents patenterbarhed og om den rækkevidde, det skal gives, som svar på de klager, der indgives af tredjemand mod dette patent.

Kommissionen vil foretage en tilbundsgående undersøgelse af spørgsmålet om beskyttelsesområdet for opfindelser vedrørende sekvenser af gener og meddele sine bemærkninger til Rådet og Parlamentet som led i de rapporter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/44/EF af 6. juli 1998 om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser(1).

(1) EFT L 213 af 30.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2437/01

af Mario Borghezio (TDI) til Rådet

(4. september 2001)

Om: Risiko for manglende tilkendelse af tysk erstatning til tidligere italienske militærfanger

Der er stor risiko for, at tidligere italienske militærfanger og tvangsarbejdere i Tyskland under anden verdenskrig på ulovlig vis ikke vil få tilkendt tysk erstatning. Faktisk skulle en fejlagtig retlig definition af de tidligere italienske militærfanger, som ikke tager

hensyn til, at disse fanger, der blev tvunget til at arbejde på tyske fabrikker, ikke fik den i Genève-konventionen foreskrevne behandling, have fået Tyskland til ikke at tilkende dem erstatning. Denne forskelsbehandling er særdeles alvorlig, bl.a. eftersom de tidligere italienske militærfangers rettigheder afgjort var omfattet af den i Europa-Parlamentets beslutning B2-1475/85 (om erstatning til tidligere slavearbejdere i tysk industri) omhandlede beskyttelse.

Hvilke hasteforanstaltninger agter Rådet at træffe med hensyn til ovenstående?

Svar

(6. december 2001)

Det ærede parlamentsmedlem henvises venligst til svar på skriftlig forespørgsel E-2155/01 om tysk erstatning til tidligere internerede italienske militærpersoner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2063/01

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Rådet

(12. juli 2001)

Om: Bevidst hindring af BSE-tester

1. Er Rådet klar over, at landmænd via Internettet fra industriens side bliver opfordret til at lade dyr, der er døde på bedriften, ligge nogle dage og først at underrette dyrlægen senere for derved at omgå BSE-tester og derved at lade eventuelle BSE-tilfælde forblive uopdaget?

2. Ligger Rådet inde med informationer fra medlemsstaterne om, hvornår dyr er døde på bedriften, og hvornår dette er blevet anmeldt?

3. Hvad har Rådet hidtil gjort for at stoppe denne bevidste hindring af BSE-tester, eller hvad agter det at foretage sig for fremover at sikre dette?

Svar

(27. november 2001)

I artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier(1) hedder det, at et dyr, som mistænkes for at være smittet med en TSE, straks anmeldes til de kompetente myndigheder, og at medlemsstaterne regelmæssigt underretter Kommissionen om anmeldte tilfælde af TSE.

Rådet underrettes ikke om anmeldte tilfælde af TSE.

Det tilkommer derfor Kommissionen at sørge for, at fællesskabsretten overholdes og i overensstemmelse med bestemmelserne i ovennævnte forordning at sikre, at medlemsstaterne anvender de fastlagte foranstaltninger.

(1) EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.