DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/587

(2004/C 78 E/0621)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3555/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. december 2003)

Om: Udvikling af kunstige virusser og bakterier i Amerika og følgerne heraf for biodiversiteten og biologisk krigsførelse i Europa

1. Finder Kommissionen det muligt, at eksisterende planter og dyr som følge af »PhiX174« og andre kunstige produkter, som fremstilles som et led i den amerikanske Ibea-forskning, og som er blevet omtalt i »Frankfurter Allgemeine Zeitung« af 15. november 2003, fortrænges af andre, at de eksisterende levende væseners modstandsdygtighed over for nye sygdomme forsvinder, og at der sker andre ukontrollerede ændringer i naturen, som kan sammenlignes med den kaninplage, som nybyggerne bragte med til Australien, eller udbredelsen af undslupne amerikanske bisamrotter i Nederlandene, som nu hele tiden undergraver digerne?

2. Tager Kommissionen højde for muligheden af, at der som følge af sådanne eksperimenter kan opstå dyrearter, som er aggressive over for mennesker, som kan sprede sygdomme og gøre fødevarer og drikkevand uhensigtsmæssig som konsum for mennesker og dyr?

3. Giver internationale aftaler om biologisk krigsførelse garanti for, at sådanne kunstige organismer ikke målrettet anvendes til at gøre mennesker syge eller udrydde dem i et område, der betragtes som fjendtligsindet?

4. Mener Kommissionen også, at det først i en fjern fremtid vil fremgå, om forskningsresultater som dem, der f.eks. udvikles af Ibea, er en velsignelse eller en svøbe for menneskeheden og for verden?

5. Overvejer Kommissionen at træffe foranstaltninger for — så længe følgerne er ukendte — foreløbigt at hindre importen af kunstige levende organismer til Europa og foreløbig isolere alle nye produkter, som er opstået ved forskning?

6. Hvad gør Kommissionen yderligere for at forebygge den ukontrollerede eller ondsindede spredning af kunstige virusser og kunstigt ændrede bakterier i Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(22. januar 2004)

Det ligger i naturen og dens udvikling at nulevende planter og dyr kan erstattes af andre, at nulevende væsener kan miste deres modstandsdygtighed over for sygdomme (eller andre stressfaktorer), og at de ikke har nogen modstandsdygtighed over for nye eller indførte sygdomme eller trusler. Klimaændringer og -variationer, folkevandringer, naturkatastrofer, nye naturlige (dvs. ikke-menneskeskabte) sygdomme, spontane genetiske mutationer osv. ændrer de indbyrdes konkurrenceforhold mellem arterne og kan resultere i store omvæltninger, som f.eks. at arter uddør, eller at der sker ændringer i floraens eller faunaens sammensætning i miljøet. Man kan derfor ikke udelukke muligheden for, at der sker ukontrollerbare ændringer i naturen, som kan sammenlignes med dem, det ærede medlem henviser til.

Sådanne ændringer kan imidlertid ikke tilskrives PhiX174. Dette virus er en bakteriofag og som sådan en naturlig parasit hos bakteriet Escherichia coli. Virussets genetiske identitet har været kendt længe. Der er således ikke tale om, at forskerne for nylig har skabt dette virus. Der er snarere tale om en in vitro-syntetisering og omgruppering af dets genom, som betyder, at dets genom er identisk med et naturligt genom. Resultatet er et virus, som faktisk ikke kan skelnes fra dets naturlige modstykke.

Der er ikke desto mindre et uopsætteligt behov for at øge kendskabet til sammenhængen mellem på den ene side menneskers og dyrs modtagelighed og sundhed og på den anden side den biologiske mangfoldighed, økosystemernes dynamik, fragmenteringen af levesteder, ændringer i jordudnyttelsen, klimaændringer samt andre miljømæssige og sociale ændringer og faktorer.

Dette gælder ikke PhiX174-virusset eller lignende forsøg. Kommissionen er klar over, at genetisk modificerede organismer (GMO'er) kan kontaminere fødevarer, drikkevandet og miljøet og således være til skade for mennesker og dyr. Håndteringen af disse organismer skal derfor ske i overensstemmelse med EU-reglerne for genetisk modificerede organismer, navnlig direktiv 2000/54/EF (1), 2001/18/EF (2) og 2000/68/EF (3).

Der findes ingen internationale aftaler om biologisk krigsførelse, der kan give garanti for, at kunstige organismer ikke vil blive anvendt forsætligt med det formål at gøre mennesker syge eller at tilintetgøre dem i et område, der betegnes som fjendtligt. Den eneste internationale konvention på området, Biological and Toxic Weapons Convention (konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben), indeholder rammebestemmelser om forbud mod disse våben. Arbejdet med at få den gennemført er stort set gået i stå. Kommissionen er ikke part i denne konvention og deltager ikke i møderne.

Der findes desuden internationale aftaler, der tager sigte på at føre kontrol med anvendelsen af genetisk modificerede organismer. De kan i sagens natur ikke give nogen garantier for, at sådanne organismer aldrig vil blive anvendt med henblik på at forvolde skade.

Kommissionen er klar over, at det i forbindelse med ny bioteknik er nødvendigt med en grundig overvågning af udviklingen, og den finansierer derfor projekter, der tager sigte på en risikovurdering af disse nye teknikker.

Hensigten med at give forskere i Europa adgang til genetisk modificerede organismer er at sætte dem i stand til at følge den nye udvikling på dette område. Der føres imidlertid streng kontrol med importen af disse organismer, som kun må håndteres af de laboratorier, der har tilladelse hertil i henhold til de relevante EU-bestemmelser.

Ingen myndighed alene, heller ikke Kommissionen, kan fuldstændig udelukke eller forhindre denne udvikling. Kommissionen har dog som supplement til de enkelte medlemsstaters bestræbelser selv indført og sammen med andre aktivt bidraget til at få indført en lang række mekanismer og systemer for at begrænse risiciene ved genetisk modificerede organismer mest muligt.

Nedenstående er eksempler herpå:

— Inden for rammerne af biosikkerhedsspørgsmålet har Kommissionen nedsat en taskforce vedrørende forsætlig spredning af kemiske og biologiske agenser (BICHAT), der skal undersøge sundhedsricisiene i forbindelse med forsætlig spredning af biologiske og kemiske agenser. Taskforcen har oprettet et permanent beredskabs- og hurtigvarslingssystem, som forbinder de nationale myndigheder på EU-niveau med det formål at videregive sikre oplysninger for opnå en hurtig reaktion. — På sundhedsområdet indførte Kommissionen i 2002 et program for samarbejde om beredskab og indsats over for forsætlig spredning af biologiske og kemiske agenser (sundhedssikkerhed), som omfatter 25 aktioner fordelt på fire målsætninger: a) etablering af en mekanisme for udveksling af oplysninger, samråd og koordinering med henblik på håndtering af angrebsrelaterede sundhedsspørgsmål b) oprettelse af en EU-ordning for hurtig påvisning og identifikation af biologiske og kemiske agenser, som kunne tænkes benyttet ved angreb, og for hurtig og pålidelig bestemmelse og diagnosticering af tilfælde c) oprettelse af en database for lægemidler og sundhedstjenester og en beredskabsordning, som kan stille lægemidler og sundhedsspecialister til rådighed i tilfælde af mistanke om eller ved konstatering af angreb d) udarbejdelse af regler og formidling af retningslinjer for imødegåelse af angreb ud fra et sundhedsmæssigt synspunkt og samordning af EU's foranstaltninger og forbindelser med tredjelande og internationale organisationer. Kommissionen har udarbejdet en meddelelse, hvori den gør rede for de fremskridt, der er gjort i gennemførelsen af dette program (4).

— På anmodning fra Det Europæiske Råd i Gent i oktober 2001 vedtog Kommissionen og Rådet i slutningen af 2002 et program, der tager sigte på at forbedre samarbejdet i EU om forebyggelse og begrænsning af følgerne af kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare terrortrusler (CBRN-programmet). Programmet udstikker de strategiske mål, der skal nås, for at forbedre beskyttelsen af befolkningen, miljøet, fødekæden og besiddelser mod CBRN-trusler og -angreb og indeholder en redegørelse for de områder, hvor der er behov for yderligere foranstaltninger. Kommissionen gennemgår programmet regelmæssigt i samarbejde med Rådet. Programmet har allerede vist, hvor vigtigt det var med en koordinering mellem de forskellige EU-netværk med ansvar for civil- og sundhedsbeskyttelse og strålerelaterede nødsituationer på den ene side og den videnskabelige ekspertise på den anden side, således at der kunne skabes et samlet forum for tilrettelæggelse af den optimale indsats i CBRN-nødsituationer.

— Inden for rammerne af det sjette rammeprogram er der iværksat eller forberedes der som led i det prioriterede indsatsområde »forskning til støtte for EU's politikområder« projekter og netværk inden for overvågning af nye sygdomme i forbindelse med trusler om bioterror, opstilling af modeller for smitsomme sygdomme, hurtig sporing af agenser, der kan anvendes i bioterrorangreb, behandlingen af disse agenser og vurdering af samfundets sårbarhed. Derudover er der mange andre forskningsprojekter og netværk, der finansieres inden for rammerne af 5. eller 6. rammeprogram for forskning, som har direkte relevans til de risici, det ærede medlem henviser til.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/54/EF af 18. september 2000 om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være udsat for biologiske agenser under arbejdet (syvende særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF), EFT L 262 af 17.10.2000.

(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF — Erklæring fra Kommissionen, EFT L 106 af 17.4.2001.

(3) Kommissionens direktiv 2000/68/EF af 23. oktober 2000 om optagelse af et aktivt stof (bentazon) i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, EFT L 276 af 28.10.2000.

(4) KOM(2003) 320 endelig udg.