ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2823/98

af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: Foranstaltninger for at imoedegaa krisen i Rusland

Ogsaa de italienske banker er blevet ofre for den seneste oekonomiske krise i Rusland.

Det fremgaar af Den Internationale Betalingsbanks seneste undersoegelser, at de italienske banker har et udestaaende paa 4,3 mia dollars i Rusland, dvs. over 8.000 mia lire. Forsikringsselskabet for eksportkredit (SACE) har f.eks. et udestaaende paa 10.600 mia lire.

En eventuel forvaerring af krisen i Rusland kunne smitte af paa de andre lande og oege mistilliden paa markederne.

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger til beskyttelse af de europaeiske investeringer i Rusland, i betragtning af at den gennem saerlige faellesskabsprogrammer som f.eks. TACIS opfordrer til at foretage investeringer i det tidligere USSR?

Agter Kommissionen paa baggrund af den oekonomiske og politiske situation i Rusland at foretage aendringer i faellesskabsprogrammerne til fordel for det tidligere USSR?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(7. oktober 1998)

Rusland befinder sig midt i en meget alvorlig oekonomisk og finansiel krise, der skal ses paa baggrund af en fortsat politisk krise og stigende social uro.

Det er paa nuvaerende tidspunkt Kommissionens foreloebige vurdering, at de direkte virkninger af en russisk krise paa EF formodentlig vil vaere begraensede. De handelsmaessige virkninger, undtagen inden for sektorer som landbrug, vil vaere af ringe omfang, da Rusland kun tegner sig for omkring 4 % af EF's handel. Virkningerne fra banksektoren vil formodentlig vaere til at styre, da risiciene, selv om de er store sammenlignet med amerikanske og japanske bankers risici, er forholdsvis begraensede i forhold til de samlede eksterne risici andre steder.

Under de nuvaerende omstaendigheder vil Kommissionens bestraebelser vaere koncentreret om at:

- goere stoerst mulig brug af fleksibiliteten i Tacis-programmet til at fokusere saa meget som muligt paa omraader, hvor der straks skal traeffes foranstaltninger for at rette op paa situationen, f.eks. de offentlige finanser, en reform af den finansielle sektor og opbygning af institutioner,

- laegge afgoerende vaegt paa samarbejdet i kraft af partnerskabs- og samarbejdsaftalen for at styrke de institutionelle og oekonomiske strukturer i Rusland,

- opmuntre til i hoejere grad at faa inddraget den private sektor til at hjaelpe med at finde en loesning paa krisen,

- arbejde mod bedre koordinering, baade i EF som saadan og mellem EF og andre, isaer de internationale finansielle institutioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2822/98

af Umberto Bossi (NI) til Raadet

(18. september 1998)

Om: Foranstaltninger for at imoedegaa krisen i Rusland

Ogsaa de italienske banker er blevet ofre for den seneste oekonomiske krise i Rusland.

Det fremgaar af Den Internationale Betalingsbanks seneste undersoegelser, at de italienske banker har et udestaaende paa 4,3 mia dollars i Rusland, dvs. over 8.000 mia lire. Forsikringsselskabet for eksportkredit (SACE) har f.eks. et udestaaende paa 10.600 mia lire.

En eventuel forvaerring af krisen i Rusland kunne smitte af paa de andre lande og oege mistilliden paa markederne.

Kan Raadet redegoere for, hvor store udestaaender de europaeiske banker, og isaer de italienske banker, har i forbindelse med rubel-krisen?

Kan Raadet i forbindelse med indfoerelsen af den faelles valuta forklare, om der vil blive gennemfoert foranstaltninger for at beskytte de europaeiske landes oekonomier mod finanskriser i tredjelande, hvor der i forbindelse med faellesskabsprogrammerne er foretaget investeringer?

Svar

(16. november 1998)

Ifoelge de data, Den Internationale Betalingsbank raader over, tegner EU-forretningsbanker sig for ca. 70 % af det udenlandske bankudestaaende i Rusland. Hvad angaar italienske banker, udgoer deres laan til Rusland ca. 9 % af de europaeiske forretningsbankers udestaaender i dette land.

Endvidere har Raadet overvejet, paa hvilken maade EU kan hjaelpe Rusland med at arbejde sig ud af den nuvaerende krise, og det konkluderede paa samlingen i Raadet (almindelige anliggender) den 5. oktober 1998, at svaret herpaa maa afhaenge af en trovaerdig og baeredygtig oekonomisk plan for Rusland, som maa udarbejdes i taet samarbejde med de internationale finansielle institutioner. Paa topmoedet mellem EU og Rusland i Wien den 27. oktober 1998 anerkendte EU og Rusland, at en trovaerdig og baeredygtig oekonomisk politik er helt afgoerende for at kunne tage haand om de paatraengende sociale behov, honorere de nuvaerende oekonomiske forpligtelser og genskabe tilliden til markedet og valutaens stabilitet, samtidig med at investeringerne, herunder udenlandske, stimuleres.

Raadet er af den opfattelse, at beslutningen om at indfoere euroen fra den 1. januar 1999 til de paa forhaand fastsatte vekselkurser har vist sig at vaere et vaern mod monetaer ustabilitet mellem medlemsstaternes valutaer som foelge af finanskriserne i Asien og Rusland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2124/98

af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Cadmium

I forbindelse med den indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om markedsfoering af goedning, der indeholder cadmium, oensker Kommissionen en yderligere forlaengelse af de hidtil gaeldende undtagelsesbestemmelser. Ifoelge Kommissionen boer denne tid isaer bruges til yderligere undersoegelser af virkningerne af goedning, der indeholder cadmium. I den forbindelse bedes Kommissionen besvare nedenstaaende spoergsmaal:

At cadmium er farligt er tilstraekkeligt bekendt. Hvorfor vil Kommissionen alligevel gennemfoere yderligere undersoegelser af dette spoergsmaal?

Hvilket omgang skal disse undersoegelser have?

Hvem gennemfoerer disse undersoegelser?

Hvor lang tid forventer Kommissionen, at gennemfoerelsen af disse undersoegelser tager?

Hvilke udgifter er der forbundet med disse undersoegelser?

Hvilke nye erkendelser forventer Kommissionen at naa frem til via disse undersoegelser?

Hvordan vil resultaterne af disse undersoegelser blive omsat i praksis?

Hvilke EU-medlemsstater forhindrer, at man overtager f.eks. de oestrigske graensevaerdier for goedning, der indeholder cadmium, og af hvilke grunde?

Indfoerelsen af graensevaerdier for goedning, der indeholder cadmium, f.eks. i OEstrig skete paa grundlag af udfoerlige undersoegelser. Vil Kommissionen goere brug af disse undersoegelser?

Finder Kommissionen i benaegtende fald ikke de undersoegelser, der f.eks. er gennemfoert i OEstrig, tilstraekkelig videnskabelige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(28. september 1998)

Det er en kendt sag, at der er visse risici forbundet med cadmium, men den fare, mennesker og miljoe udsaettes for paa grund af cadmiumindholdet i kunstgoedning er ikke tilstraekkeligt kendt. De maengder cadmium, der kan optages af planter og herigennem indgaa i foedekaeden, afhaenger af klima, jordbundsforhold samt andre miljoemaessige faktorer, som varierer fra én medlemsstat til en anden. Kun i ganske faa medlemsstater foreligger der tilstraekkelige oplysninger, og den viden, der foreligger paa europaeisk plan er ikke tilstraekkelig til, at danne grundlag for faellesskabsbeslutninger.

Kommissionen indledte derfor med medlemsstaternes samtykke og medvirken i juni 1998 et program for konsulentundersoegelser til ca. 120 000 ECU. Sigtet hermed er at indhente mere viden paa europaeisk plan, idet man koncentrerer sig om foelsomme befolkningsgrupper og saarbare miljoeer. De endelige resultater heraf forventes at foreligge med udgangen af aar 2000, saa Kommissionen kan foreslaa eventuelle foranstaltninger i 2001.

Programmet afhaenger af medlemsstaternes aktive medvirken heri, og OEstrig spiller en vigtig rolle i undersoegelsen af behovet for aktioner fra Faellesskabets side. Alle relevante oplysninger, medlemsstaterne, herunder ogsaa OEstrig, maatte ligge inde med, vil vaere noedvendige for at sikre, at programmet faar et positivt resultat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2110/98

af Mair Morgan (PSE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Smaa sportsfartoejer (vandscootere o.l.)

Hvordan forholder Kommissionen sig til smaa sportsfartoejer som vandscootere o.l., der er ved at blive et stridsspoergsmaal i EU, hvor der intet er sket med hensyn til de seneste forslag til generel lovgivning om kontrol med denne potentielt farlige aktivitet, og myndighederne nu kun har mulighed for at regulere ved hjaelp af vedtaegter, som har en tendens til at vaere forholdsvis snaevre? En nylig domstolsafgoerelse om, at "fartoej" ikke omfatter smaa sportsfartoejer, har forvaerret problemerne.

Anerkender Kommissionen behovet for generel lovgivning om disse sportsfartoejer af hensyn til den offentlige sikkerhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(3. september 1998)

Kommissionen vil gerne henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa dens svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-2524/95 fra Elly Plooij van Gorsel(1).

Kommissionen koncentrerer fortsat sin indsats med hensyn til sikkerhed til soes samt miljoebeskyttelse om den kommercielle soefart, men er dog samtidig ved at undersoege muligheden for at behandle de sikkerhedsmaessige aspekter af fritidssejladsen i de kommende aar.

For saa vidt angaar produktsikkerhed og i mangel af en saerlig faellesskabslovgivning forsmaa sportsfartoejer, gaelder Raadets direktiv 92/59/EOEF om produktsikkerhed i al almindelighed(2). Ifoelge dette direktiv maa kun fuldt betryggende produkter markedsfoeres. Direktivet foreskriver, at medlemsstaterne skal overvaage, at alle produkter opfylder denne forpligtelse, og vedtage de noedvendige forholdsregler mod produkter, der udgoer en fare for forbrugernes sundhed og sikkerhed, herunder ogsaa traekke produkter tilbage fra markedet, hvor dette maatte vise sig noedvendigt.

(1) EFT C 40 af 12.12.1996, s. 35.

(2) EFT L 228 af 11.8.1992, s. 24.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2105/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Giftig sky

Den radioaktive sky, som passerede det halve Europa, inklusive Norditalien, fra den 25. maj til den 2. juni 1998, havde sin oprindelse i Spanien, men dette vidste man intet om, foer Spanien endelig indroemmede, at der havde vaeret et udslip af radioaktivitet fra Acerinox-stoeberiet i Algeciras i naerheden af Cadiz.

Forureningskilden var tilsyneladende en vis maengde caesium 137 i den metalskrot, som ledes ind i smelteovnen. En international undersoegelseskommission er blevet nedsat. Indholdet af caesium i luften var 200 gange hoejere end normalt ifoelge beretninger. Nogle eksperter haevder, at der ikke var nogen fare hverken for befolkningen eller miljoeet.

Hvis det antages, at der ikke var nogen alvorlig risiko, kan Kommissionen da garantere, at der ikke vil vaere nogen risiko paa lang sigt?

I loebet af det tidsrum, atmosfaeren var forurenet, var den maengde caesium, der aflejredes paa frugt og groentsager, 2000 gange hoejere end normalt.

I betragtning af problemets alvor, hvordan er det da muligt, at haendelsen ikke kom for dagen, foer to uger efter at den fandt sted?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(15. september 1998)

I Spanien og i de oevrige EU-medlemsstater skulle den ugentlige dosis radioaktivitet, der indaandes via forurenet luft, vaere cirka ti milliontedele af den maksimalt tilladelige dosis for almindelige mennesker i henhold til de grundlaeggende normer, der er foreskrevet med Raadets direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1986 om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling(1). De hidtil foreliggende maalinger viser ingen forurening af groentsager og frugter, og der er ingen grund til at frygte nogen naevnevaerdig forurening paa grundlag af den maalte luftforurening.

I henhold til rapporten fra det spanske parlaments nukleare sikkerhedsraad skyldes forsinkelsen af videregivelsen af oplysningerne herom foerst og fremmest, at fabrikken selv forsinkede sin officielle indberetning herom (med cirka en uge), indtil den selv havde fastslaaet, hvor omfattende haendelsen havde vaeret. Dernaest aflagde de statslige myndigheder et kontrolbesoeg i anlaegget og evaluerede herunder resultaterne, inden offentligheden fik underretning herom. Kommissionen er af den opfattelse, at denne frist ikke er tilfredsstillende, og at det er paakraevet med en naermere undersoegelse af procedurerne.

(1) EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3062/98

af Lyndon Harrison (PSE) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Evaluering af dyrlaegeuddannelserne i Europa

Er Kommissionen enig i, at den har ansvaret for samordningen af tilsynet med niveauet inden for dyrlaegeuddannelserne i Europa?

Er Kommissionen endvidere klar over, at mindst en medlemsstat er meget bekymret over, at inspektionen af veterinaerhoejskolerne i EU har paavist alvorlige mangler paa visse af disse hoejskoler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(23. november 1998)

Det beroerte emne henhoerer ikke under Faellesskabets ansvar.

Kommissionen bifalder imidlertid erhvervets initiativer med hensyn til en evaluering af veterinaerhoejskolerne, for saa vidt en evalueringsordning kan bidrage til en forbedring af uddannelsen.

Det er dog fuldstaendig frivilligt, om man vil deltage i en saadan ordning, og de konklusioner og anbefalinger, der fremsaettes efter et evalueringsbesoeg, er paa ingen maade forpligtende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2645/98

af Kenneth Collins (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Doñana

Hvilke oplysninger har Kommissionen om omfanget af skaderne paa det foreslaaede Natura 2000-omraade i Doñana-regionen i Spanien efter det giftige kemikalieudslip ved Aznalcóllar? Kan Kommissionen oplyse, om der ydes erstatning for tabet af dyreliv i nationalparken, og om hvornaar grundejerne i omraadet, saasom WWF, har faaet saadanne oplysninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(13. oktober 1998)

I henhold til de oplysninger, der er fremkommet fra spansk side, er det kemiske udslip ved Aznalcóllar skyld i forurening af 2 256 ha naturpark og 98 ha nationalpark. Det forurenede vand stroemmede i 2-3 doegn ud langs "Brazo de la Torre", som udgoer oestgraensen for nationalparken, indtil udstroemningen blev endeligt standset oven for dette sted ved anlaeggelse af en daemning. Med denne har man tilbageholdt adskillige millioner kubikmeter syreholdigt vand med stort indhold af tungmetaller inden for naturparkens omraade.

Arbejdet med afgiftningen af de vandmasser, der er holdt tilbage af daemningen, skulle praktisk taget vaere afsluttet, hvilket har gjort det muligt at udlede vandet i Guadalquivir. Rensningen af slammet med de forurenende stoffer forventes igangsat snarest og afsluttet inden den naeste regntid i omraadet.

Kommissionen har ikke modtaget oplysninger om eventuelle skadeserstatninger, fra de spanske myndigheders side som foelge af de skader der er forvoldt paa dyre- og plantelivet i nationalparken. Dog ser det ud til, at skaderne inden for parkens omraade er begraensede i og med, at forureningen hurtigt blev standset ved parkens nordgraense.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2296/98

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Overholdelse af Euratom-direktivet

Artikel 6 i Euratom-direktivet kraever, at der ikke maa anvendes nogen praksis, som indebaerer risiko for udsaettelse for bestraaling, medmindre denne praksis sikrer tilstraekkelige fordele for de bestraalede personer og for samfundet i forhold til den bestraalingsrisiko, som den medfoerer.

Dommer Potts fastslog i dommen i sag Det Europaeiske Raad. v. HMIP & Others ex Greenpeace Ltd & Lancashire County Council [1994], at ministrene havde begaaet en juridisk fejltagelse ved at konkludere, at det var unoedvendigt at begrunde en tilladelse til at frigive radioaktivitet, og at der eksisterede en juridisk forpligtelse til at begrunde saadanne tilladelser.

Siden da har oparbejdningsanlaegget THORP konstant undladt at overholde de maalsaetninger, som dommen var baseret paa. Hvad agter Kommissionen paa baggrund heraf at foretage over for Det Forenede Kongerige for at sikre overholdelse af direktivet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(2. oktober 1998)

Raadets nye direktiv om grundlaeggende sikkerhedsnormer, 96/29/Euratom(1), afviger i dets virkninger ikke fra det foregaaende direktiv (Raadets direktiv 80/836/Euratom(2), aendret ved Raadets direktiv 84/467/Euratom)(3), for saa vidt angaar princippet om berettigelse, der gaelder for typer, klasser eller kategorier af praksis. Det er medlemsstaternes pligt at afgoere, hvorvidt enhver ny klasse eller type af praksis er berettiget. Det boer ske, inden den paagaeldende klasse eller type indfoeres, og saa tidligt som muligt for at mindske indvirkningen af de allerede paaloebne omkostninger, naar man afvejer de oekonomiske og samfundsmaessige faktorer mod den sundhedsmaessige skade. I Kommissionens meddelelse(4) om gennemfoerelse af Raadets direktiv 96/29/Euratom hedder det, at "for en ny praksisklasse eller -type maa dette princip formodes overholdt, hvis der findes eller fastsaettes bestemmelser specielt for denne praksisklasse eller -type". Dog fremgaar det af den nyligt indfoerte bestemmelse i direktivets artikel 6, stk. 2, at der kan vaere behov for at revidere berettigelsen af eksisterende praksisklasser eller -typer.

Naar Det Forenede Kongerige som kraevet i direktivet omsaetter de nye grundlaeggende sikkerhedsnormer til national lov inden den 13. maj 2000, skal det i henhold til proceduren i Euratom-traktatens artikel 33 meddele Kommissionen sine forslag til bestemmelser. Kommissionen vil fremsaette passende henstillinger vedroerende de bestemmelser, der angaar princippet om berettigelse, med henblik paa at harmonisere de gaeldende bestemmelser i medlemsstaterne.

(1) EFT L 159 af 29.6.1996.

(2) EFT L 246 af 17.9.1980.

(3) EFT L 265 af 5.10.1984.

(4) EFT C 133 af 30.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2739/98

af James Moorhouse (ELDR) til Raadet

(8. september 1998)

Om: Menneskerettighedssituationen i Den Demokratiske Republik Congo

Hvilke tiltag har Raadet gennemfoert eller planlagt at gennemfoere for at faa Den Demokratiske Republik Congo til at overholde menneskerettighederne, loeslade de politiske fanger og rent faktisk forpligte sig til at tage bevaege sig i retning af en demokratisering?

Svar

(27. november 1998)

Raadet er enigt i de maalsaetninger, som det aerede parlamentsmedlem naevner. Det har gjort sin holdning til den nuvaerende konflikt i Den Demokratiske Republik Congo (DRC) klar i sine erklaeringer af 11., 19. og 27. august 1998. Raadet har heri kraevet, at menneskerettighederne overholdes noeje, opfordret til hurtig tilbagetraekning af alle interventionsstyrker og advaret imod gengaeldelse, hvem der end staar bag, mod lokalbefolkninger med forskelligt etnisk tilhoersforhold. Raadet har desuden helt klart kraevet respekt for og beskyttelse af de humanitaere bistandsarbejdere fra EU og tredjelande og understreget, at EU er rede til at stoette en politisk proces, der tage sigte paa at finde en fredelig loesning.

I foerste omgang finder Raadet, at noeglen til konfliktens loesning er at overbevise alle parter, regeringen, oproersstyrkerne og de forskellige eksterne stoetter af praesident Kabila og af oproersstyrkerne om, at de skal acceptere noedvendigheden af at soege en varig politisk loesning.

Paa Raadets anmodning har EU's saerlige udsending Aldo Ajello for nylig besoegt regionens hovedstaeder, hvor han tilboed sin tjeneste og Unionens stoette til at finde en fredelig loesning paa konflikten. Han gjorde det klart over for praesident Kabila, at der er behov for forsoning, og at der er risiko for voksende etnisk had som foelge af konflikten. Aldo Ajello gjorde under alle kontakter rede for Unionens holdning. Han gav ligeledes udtryk for, at EU er rede til at spille en betydelig rolle i forbindelse med genopbygningen af DRC, efter at de nuvaerende vanskeligheder er loest, og at den - naar der er sket fremskridt for saa vidt angaar demokrati, retsstaten og menneskerettigheder - vil genoptage programmer inden for udviklingssamarbejdet med myndighederne.

Raadet er ligeledes i kontakt med formandskabet for Southern African Development Community (dvs. Sydafrika) med hensyn til saerlige muligheder for EU-stoette (herunder en mulig rolle for EU's saerlige udsending Aldo Ajello) til en politisk proces, der tager sigte paa at finde en fredelig forhandlingsloesning.

For saa vidt angaar spoergsmaalet om demokratisering i DRC goer EU's faelles holdning vedroerende stoette til demokratiseringsprocessen det muligt for Unionen at tilbyde sin bistand, saa snart de noedvendige betingelser er opfyldt. I denne forbindelse ser Unionen positivt paa den nylige meddelelse om, at der vil blive afholdt valg i 1999 som foreslaaet, og det ligger den staerkt paa sinde, at der ikke knyttes vilkaarlige betingelser til den ret, som alle befolkningsgrupper i Den Demokratiske Republik Congo har til at udoeve deres demokratiske rettigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2741/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(3. september 1998)

Om: Aftaler med bilfabrikanter om udenlandske investeringer

Mener Kommissionen, at det er lovligt for medlemsstater at indgaa aftaler med bilfabrikanter om udenlandske investeringer, naar disse medfoerer kunstigt hoeje priser i disse medlemsstater i forhold til resten af Europa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(28. oktober 1998)

Kommissionen kan ikke kommentere spoergsmaalet fra det aerede medlem, da den ikke er blevet informeret om saadanne investeringsaftaler. Med hensyn til undersoegelsen af prisforskellene paa biler i Faellesskabet sender Kommissionen sin halvaarlige oversigt over bilpriserne direkte til det aerede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.

Kommissionen kan i denne forbindelse ogsaa henvise det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel E-2577/98 fra Anita Pollack(1).

(1) EFT C 31 af 5.2.1999, s. 150.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3428/98 af Hugh McMAHON til Kommissionen. Budgetkonto A-3029



EF-Tidende nr. C 135 af 14/05/1999 s. 0187



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3428/98 af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen (24. november 1998) Om: Budgetkonto A-3029 Vil Kommissionen oplyse, hvilke organisationer der modtager tilskud under budgetkonto A-3029, samt hvilke beloeb de enkelte organisationer kan disponere over? Vil den ligeledes oplyse Parlamentet om, hvilke kriterier der benyttes, naar projekter/organisationer udvaelges under denne konto? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (14. december 1998) Listen over organisationer, der modtog stoette i 1998 over budgetkonto A-3029 "Stoette til ikke-statslige internationale ungdomsorganisationer", som omfatter en angivelse af de beloeb, de enkelte organisationer har modtaget, sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. Stoette- og udvaelgelseskriterier vedroerende modtagerorganisationerne er offentliggjort i EFT(1). (1) EFT C 374 af 10.12.1997.