ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2273/03

af Pietro-Paolo Mennea (NI) til Kommissionen

(7. juli 2003)

Om: Asbest i den skøjtehal, der skal opføres i Torino med henblik på De Olympiske Lege 2006

I henhold til meddelelser i den italienske dagspresse er der fundet asbest i nærheden af Torino i det område, hvor man vil opføre den skøjtehal, som skal anvendes i forbindelse med afholdelsen af De Olympiske Lege 2006 i Torino. Det sundhedsfarlige mineral er nedgravet i en dybde på kun ca. 30 cm og er blandet med glas- og metalsplinter.

Tilstedeværelsen af asbest (chrysotil, crocidolit og amosit) er blevet bekræftet af de analyser, de ansvarlige tjenestegrene har foretaget. Den rådemand, der har ansvaret for afholdelsen af De Olympiske Lege i Torino i 2006, har erklæret, at der er fundet asbest i nærheden af Lingotto, som er det sted, hvor skøjtehallen skal opføres, og statsadvokaturen har indledt en undersøgelse.

Vil Kommissionen i lyset af ovenstående gribe ind og undersøge, om dette er i overensstemmelse med sandheden, og om mængden af den fundne asbest overskrider de i de gældende love fastlagte grænseværdier og således vil kunne skade borgernes sundhed? Vil Kommissionen endvidere undersøge, om de ansvarlige myndigheder er i færd med at rydde det pågældende område for asbest, og fastslå, hvem ansvaret påhviler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(6. august 2003)

Kommissionen kender intet til tilstedeværelsen af asbest i nærheden af den kommende skøjtehal i omegnen af Lingotto. Ud fra oplysningerne i den skriftlige forespørgsel fra det ærede medlem synes det at fremgå, at det pågældende materiale er affald, som er blevet deponeret på området.

Håndtering af affald skal ske i overensstemmelse med Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald(1). I direktivets artikel 4 kræves det, at medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at affaldet nyttiggøres eller bortskaffes, uden at menneskers sundhed bringes i fare, og uden at der anvendes fremgangsmåder eller metoder, som vil kunne skade miljøet.

Kommissionen vil tage de nødvendige skridt til at indhente detaljerede oplysninger om det spørgsmål, det ærede medlem har bragt på bane, og inden for rammerne af de beføjelser, den har fået overdraget af EF-traktaten, sikre, at fællesskabsretten bliver overholdt.

Skulle Kommissionen nå til den slutning, at fællesskabsretten overtrædes i det foreliggende tilfælde, vil den som EF-traktatens vogter ikke tøve med at træffe alle de nødvendige foranstaltninger, herunder indlede overtrædelsesprocedurer efter EF-traktatens artikel 226, for at sikre, at den relevante EU-lovgivning overholdes.

(1) EFT L 194 af 25.7.1975, som ændret ved Rådets direktiv 91/156/EØF, EFT L 78 af 26.3.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1288/03

af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(4. april 2003)

Om: Lov nr. 383 af 18.10.2001

Den italienske regering har ændret bestemmelserne i lov nr. 383 af 18. oktober 2001, som har været gældende siden 25. oktober 2001 (den såkaldte Tremonti bis-lov), og reserveret anvendelsen af de heri indeholdte foranstaltninger for bestemte dele af landet, især de områder, der i de seneste måneder er blevet ramt af naturkatastrofer. På denne måde vil loven ikke længere have nogen generel, men derimod en lokal virkning for så vidt angår eventuelle begunstigede.

Kan Kommissionen eftersom den skal undersøge ovennævnte lov, selv om den ikke hidtil har modtaget nogen meddelelse om den, og selv om gennemførelsesbestemmelserne til loven vil blive udstedt i nærmeste fremtid oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at træffe for at undgå risikoen for en eventuel krænkelse af konkurrencereglerne i Unionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(23. maj 2003)

Kommissionen har ikke fået meddelelse om ændringen af lov nr. 33 af 18. oktober 2001 (den såkaldte Tremonti 2-lov) i medfør af EF-traktatens artikel 88, stk. 3.

Kommissionen har bedt de italienske myndigheder om præcise oplysninger herom, som vil blive analyseret i lyset af reglerne for statsstøtte. Kommissionen vil tage stilling til sagen, når det er sket.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1149/03

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Seychellerne

For nylig blev en italiensk forretningsmand offer for et voldeligt overfald på øen Mahé. Forbrydelsen blev begået af en oberst i Seychellernes væbnede styrker.

Vold af den art er særlig skadelig for landets omdømme.

Eftersom Seychellerne er et yndet rejsemål for mange europæiske turister, hvilke foranstaltninger vil Den Europæiske Union træffe for bedre at beskytte sine borgere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(29. april 2003)

Desværre forekommer der voldelige overfald på turister på turistdestinationer i hele verden, endda også i Europa. Kommissionen har ikke noget bevis for, at turisterne i Seychellerne regelmæssigt udsættes for overfald, eller for, at regeringen skulle stå bag sådanne overfald. Tværtimod er regeringens turistråd sandsynligvis i dyb forlegenhed over hændelsen, eftersom den pågældende mand var involveret i turistfremstød i Seychellerne. Kommissionen kan ikke på nogen nyttig måde gribe ind i forbindelse med dette isolerede tilfælde af voldelig adfærd.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1579/03

af Ulla Sandbæk (EDD) til Kommissionen

(8. maj 2003)

Om: Nikkel i mønter

Det argumenteres, at forekomsten af nikkel i mønterne sker for at sikre, at der ikke sker forfalskninger. Er der indledt initiativer til udviklingen af alternativer til nikkel? Er der konkrete planer om udfasningen af nikkel i alle euromønter og i givet fald inden for hvilken tidshorisont? Er det en målsætning at lade euromønter omfatte af nikkeldirektivet i fremtiden og dermed sikre nikkelfrie mønter?

Er der udarbejdet statistik over antallet af allergikere i dag herunder også børn og dermed et overblik over antallet af påvirkede allergikere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(21. maj 2003)

Efter Kommissionens opfattelse er der ingen sundhedsrisiko for Europas borgere ved normal brug af euromønter. Kommissionen er ikke bekendt med særlige tilfælde af patienter med nikkelallergi, der kan spores til brugen af 1- og 2-euromønter (de øvrige seks mønter indeholder slet ikke nikkel).

Der foreligger heller ikke statistiske beviser for, at antallet af europæiske borgere med nikkelallergi skulle være steget i den seneste tid. Derfor er der ikke planer om at udfase den begrænsede mængde nikkel i euromønterne eller at udvikle alternativer til nikkel.

Hvad angår anvendelse af EU's nikkeldirektiv (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/27/EF af 30. juni 1994 om tolvte ændring af direktiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater(1)), bør det bemærkes, at dette direktiv kun henviser til genstande, der har direkte og vedvarende kontakt med huden, f.eks. smykker eller armbåndsure. De grænser, der er fastsat i direktiv 94/27/EF, bør derfor ikke finde anvendelse på mønter.

Visse specialiserede institutter indsamler data om allergier, herunder nikkelallergi, på systematisk og videnskabeligt grundlag.

(1) EFT L 188 af 22.7.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1957/03

af Giacomo Santini (PPE-DE) til Rådet

(13. juni 2003)

Om: Forbud mod transit gennem Østrig

Til stor overraskelse har ministerpræsidenten for delstaten Tyrol, Herwing van Staa, for nylig udstedt forbud mod færdsel med lastvogne med en totalvægt over 7,5 ton på motorvejene i Tyrol på strækningen mellem kommunerne Kundl og Ampass, hvilket indebærer følgende:

- fra den 1. juni 2003 træder forbuddet mod natkørsel, der allerede var gældende om vinteren, i kraft,

- fra den 1. august 2003 indføres desuden forbud mod transit hele døgnet for visse sektorer såsom affald, skrot, korn, træ, mineraler, køretøjer, stål og sten,

- forbuddet vil også ramme sektoren for udvinding og transport af porfyr, der er den eneste uerstattelige indtægtskilde for tusinder af familier og hundreder af små og mellemstore virksomheder i alperegionerne, som dermed vil lide umådelig skade.

Selv om Tyrol-regeringens bevæggrund er forståelig, er det dog rimeligt at minde den om, at sådanne løsninger er i strid med EF-traktaten, idet de begrænser den frie udveksling af varer på det indre marked. Det synes ikke acceptabelt, at lokale myndigheder kan bringe et omfattende og allerede afsluttet arbejde i fare ved at træffe selvstændige beslutninger i strid med fællesskabsbestemmelserne.

Også det gamle problem med økopointordningen, som Østrig indførte unilateralt, er blevet anfægtet af alle andre medlemsstater og er ved at blive afskaffet efter pres fra Europa-Parlamentet. Kan Rådet på baggrund af ovenstående oplyse:

1. om ikke den mener, at den østrigske regering og den nordtyrolske regionalregering igen har overtrådt EF-traktatens bestemmelser om den frie bevægelighed for varer og personer?

2. hvad den agter at gøre for at få Østrig til at trække disse unilaterale beslutninger, der ikke er i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne, tilbage?

3. om ikke den mener, at denne gentagne overtrædelse af traktaten bør forelægges Domstolen i Luxembourg?

Svar

(7. oktober 2003)

Rådet erindrer om, at det er Kommissionen, der som traktaternes vogter skal træffe de nødvendige foranstaltninger, herunder eventuelt indbringe sagen for Domstolen, for at fastslå om det kørselsforbud, som det ærede medlem henviser til, udgør en overtrædelse af fællesskabsretten. I den forbindelse er Rådet bekendt med, at Kommissionen allerede er i færd med at træffe de foranstaltninger, den finder nødvendige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2039/03

af Joan Vallvé (ELDR) til Rådet

(19. juni 2003)

Om: Støtteordningen for tørret frugt

Problemet med tørret frugt og navnlig med hasselnødder er alvorligt i nogle områder af Catalonien.

I sin lovgivningsmæssige beslutning (P5_TA-PROV(2003)0256) om forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af støtteordninger for producenter af visse afgrøder, som blev vedtaget i Strasbourg den 5. juni i 2003, vedtog Europa-Parlamentets flertal ændringsforslag 133 til betænkning af Arlindo Cunha (A5-0197/2003), hvormed der blev anmodet om en forhøjelse af støtten til nødder fra 100 til 241,50 EUR pr. hektar pr. år. Agter Rådet at godkende forslaget til reform af den fælles landbrugsreform under hensyntagen til stemmeafgivningen i Europa-Parlamentet den 5. juni 2003?

Svar

(7. oktober 2003)

Rådet (landbrug og fiskeri) nåede på samlingen i juni til politisk enighed om lovgivningsforslagene vedrørende reformen af den fælles landbrugspolitik på grundlag af et kompromis fra formandskabet, der fik støtte fra Kommissionen.

For så vidt angår nøddesektoren var der enighed om, at der ydes fællesskabsstøtte til nødder for et maksimalt garantiareal på 800 000 ha. Fællesskabsstøtten udgør årligt 120,75 EUR pr. ha beregnet som et gennemsnit på nationalt plan.

Derudover kan medlemsstaterne årligt yde national støtte på op til 120,75 EUR pr. ha.

Der er således mulighed for en samlet støtte på 241,50 EUR pr. ha for den støtteberettigede del af produktionen i denne sektor. Dette svarer til støtteniveauet i henhold til de tiårige forbedringsplaner (senest forlænget ved Rådets forordning (EF) nr. 545/2002) der gælder dog en række forskellige krav og betingelser for støtten. Set i forhold til Kommissionens forslag betyder kompromiset, at det samlede støtteniveau bliver højere samtidig med, at bidraget fra fællesskabsmidlerne bliver større.

Dette kompromis blev opnået som led i en samlet pakke, der omfattede en bred vifte af sektorer, hvis samlede budgetomkostninger skal holdes under de grænser, som Det Europæiske Råd fastsatte på mødet i oktober 2002 i Bruxelles.

Den formelle retsakt vil blive vedtaget sammen med den resterende del af reformpakken, når de nødvendige tekster er blevet færdigbehandlet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1963/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om: Miljøforurening forårsaget af det uafhængige elproduktionsanlæg i Mitilini

Ifølge rapporten fra en kontrolundersøgelse, der blev foretaget den 8. april 2003 af direktoratet for byplanlægning og miljø under Lesbos' lokale myndigheder er der blevet konstateret 22 overtrædelser begået af det uafhængige elproduktionsanlæg (ASP) i Mitilini, der tilhører det græske offentlige elektricitetsselskab DEI.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger, den agter at træffe for at få DEI til at overholde fællesskabsbestemmelserne?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-1856/03 og E-1963/03

(30. juli 2003)

Ifølge de oplysninger, der er til rådighed, finder Rådets direktiv 85/337/EØF(1) ikke anvendelse, eftersom det nævnte anlæg allerede var taget i brug inden udløbet af fristen for direktivets gennemførelse. Med hensyn til overtrædelsen af de miljønormer, der er fastsat for anlægget, skal det bemærkes, at ukorrekt anvendelse af den ministerielle beslutning om godkendelse af anlæggets drift henhører under den nationale lovgivning og ikke nødvendigvis under anvendelsesområdet for fællesskabsretten på miljøområdet. I mangel af mere præcise oplysninger, der kunne indicere, at der er tale om en overtrædelse af fællesskabslovgivningen på miljøområdet, må det fastslås, at sagen henhører under de græske myndigheders kompetence.

Kommissionen opfordrer dog de ærede medlemmer til at tilstille den alle de relevante informationer, de måtte ligge inde med, så den kan verificere, om der i den foreliggende sag er tale om uforenelighed med fællesskabslovgivningen, navnlig med bestemmelserne om bekæmpelse af luftforurening hidrørende fra industrianlæg.

(1) Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, EFT L 175 af 5.7.1985.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1233/03

af Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) til Rådet

(2. april 2003)

Om: Lukning af den baskiske avis Euskaldunon Egunkaria

Torsdag den 20. februar 2003 blev den baskiske avis Euskaldunon Egunkaria som en sikkerhedsforanstaltning lukket af dommer Juan del Olmo ved den spanske centraldomstol, Audiencia Nacional. Som en hidtil uset foranstaltning siden Spaniens tilbagevenden til demokratiet udarbejdede ovennævnte dommer sammen med anklagemyndigheden og indenrigsministeriet selv et fælles pressenotat, der begrundede lukningen af denne avis den eneste avis, der udkommer helt på basisk med formodede forbindelser til terrororganisationen ETA på grundlag af nogle dokumenter, der blev konfiskeret af det nationale politi i 1990'erne. Der er nu allerede gået over en måned, siden dette skete, og fem af de ti personer, der blev anholdt efter retskendelsen, sidder stadig i fængsel, uden at der er blevet fremlagt afgørende og uigendrivelige beviser for deres tilknytning til terrororganisationen. Nogle af de tilbageholdte har desuden anmeldt tortur fra de nationale politimyndigheders side, hvilket slet ikke bidrager til at bane vejen for fred i det plagede Baskerland. Da der er tale om et kommunikationsmedium, er denne indgriben til stor skade for det baskiske sprog og den baskiske kultur, og for borgerne i dette område, der med bestyrtelses iagttager, hvordan typiske adfærdsmønstre fra den endnu ikke glemte Franco-tid gentager sig. De tegn på støtte og solidaritet over for avisens medarbejdere, der er modtaget fra forskellige politiske grupper, foreninger af enhver art, fagforeninger, religiøse samfund osv., osv. i hele Baskerlandet, Katalonien og resten af Europa, er kendsgerninger, som den spanske regering ikke burde ignorere eller undervurdere.

Lukningen af Euskaldunon Egunkaria er af enorm betydning og vedrører klart en forfatningsmæssig rettighed som borgernes ret til at modtage information, der er nedfældet i den spanske forfatnings artikel 20 og i artikel 11 i Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder.

Mener Rådet, at de spanske myndigheder har krænket ufravigelige principper i den gældende fællesskabsret?

Mener Rådet, at der er sket en klar og gentagen krænkelse af uskyldsformodningen?

Svar

(2. oktober 2003)

Rådet henviser det ærede parlamentsmedlem til det svar, Rådet har givet på skriftlig forespørgsel E-800/03 fra Koldo Gorostiago Atxalandabaso om samme emne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2322/03

af Véronique De Keyser (PSE) til Rådet

(8. juli 2003)

Om: Den hollandske 2-euro-mønt

Den hollandske 2-euro-mønt referer i randskriften til en gud (God zij met ons). Kan Rådet, selv om dette karakteristika behandles i(1), oplyse, hvilken gud det drejer sig om (katolsk, protestantisk, islamisk, jødisk eller buddhistisk gud )? I det multireligiøse og samtidig verdslige Europa er det vigtigt at vide, hvem denne mønt refererer til.

(1) EFT C 373 af 28.12.2001.

Svar

(13. oktober 2003)

Referencen til gud i randskriften på den nederlandske 2-euromønt er en tradition i Nederlandene og blev tidligere brugt på de nationale mønter, der er blevet erstattet af euromønterne.

Denne angivelse er i overensstemmelse med Rådets beslutning om, at euromønterne skal have en ensartet europæisk side og en national side for derved at øge de europæiske borgernes accept af disse mønter (jf. betragtning 10 i Rådets forordning 975/98 om pålydende værdi og tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb).

Rådet kan derfor ikke svare på spørgsmålet fra det ærede parlamentsmedlem.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2491/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(25. juli 2003)

Om: Eurostat

Mener Kommissionen, at usikkerheden omkring integriteten af Eurostats finansielle arrangementer eventuelt også kan omfatte statistikkernes integritet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(11. september 2003)

Kommissionen mener ikke, at de undersøgelser, der i øjeblikket gennemføres i Eurostat, berører fællesskabsstatistikkernes integritet.

Fællesskabsstatistikkerne er altid blevet udarbejdet i overensstemmelse med en række principper som f.eks. uvildighed, pålidelighed, objektivitet og videnskabelig uafhængighed. Det vil også være tilfældet fremover. Disse principper udgør grunden i det eksisterende samarbejde inden for det europæiske statistiske system, og alle implicerede parter udviser særlig forsigtighed og omhu for at sikre statistikkernes fulde integritet.

Kommissionen er klar over, at det høje kvalitetsniveau, som fællesskabsstatistikker er kendt for, skal fastholdes. Kommissionen finder det derfor særdeles vigtigt, at der vedtages foranstaltninger, der sikrer, at Eurostats virksomhed kan fortsætte, og er i dette øjemed i færd med at udarbejde en nødplan. Målet med denne plan er at sikre, at der rettidigt udarbejdes pålidelige statistikker til støtte for Kommissionens kernepolitikker.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1972/03

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om: Pressemeddelelser om Belgien sprog

Den 2. juni i år blev der via Kommissionens Midday Express udsendt en meddelelse vedrørende Kommissionens planer om at henvende sig til Belgien angående landets regler for natflyvninger (se: http://www.europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh? p_action.gettxt=gt&doc=IP/03/7810RAPID&lg=EN&display=).

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor denne meddelelse udelukkende foreligger på fransk, engelsk og tysk?

Kan Kommissionen begrunde, hvorfor denne meddelelse ikke blev udsendt på det officielle sprog for hovedparten af Belgiens indbyggere, nemlig nederlandsk?

Vil Kommissionen sørge for, at alle dens pressemeddelelser og navnlig dem, som direkte vedrører Belgien, for fremtiden også bliver udsendt på nederlandsk? I benægtende fald hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(10. juli 2003)

Den pressemeddelelse, som det ærede medlem henviser til, blev offentliggjort den 2. juni 2003 på grundlag af de disponible oversættelser, og det var desværre ikke muligt at forsinke disse oplysninger yderligere, da de var af interesse for hele den europæiske presse. Den nederlandsksprogede udgave blev offentliggjort på Internettet den 3. juni 2003. Pressemeddelelsen blev omtalt i samtlige belgiske medier, både nederlandsksprogede og fransksprogede aviser.

Kommissionen offentliggør sine pressemeddelelser som et minimum på engelsk eller fransk, men generelt på så mange sprog som muligt.

Når det drejer sig om følsomme spørgsmål, og i alle tilfælde om konkurrencesager, som vedrører et bestemt land, beder Kommissionen om at få sagen oversat til det pågældende lands officielle sprog, der er anerkendt i den i EF-traktaten omhandlede sprogordning, dvs. fransk og nederlandsk for Belgiens vedkommende.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0639/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Rådet

(4. marts 2003)

Om: Angola Cabinda Menneskerettigheder

I december blev der i Luanda offentliggjort en rapport, som omtalte alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne i provinsen Cabinda i Angola. Det er angolanske ngo'er, der er ansvarlige for rapporten. Adskillige af deres påstande er i mellemtiden blevet bekræftet af andre kilder (især Amnesty International), ligesom der er blevet henvist til dem i den internationale presse.

Beskyldningerne rettes dels mod angolanske militærpersoner, dels mod grupper under FLEC, som kæmper for områdets uafhængighed.

Angola fik for nylig fred efter den lange konflikt mellem regeringen og UNITA. Og landet forsøger nu at befæste demokratiet inden for rammerne af national forsoning og frihed, uden hvilke det er umuligt at genopbygge landet og derigennem højne befolkningens velfærd. Men der er stadig problemet med Cabinda og den hertil hørende væbnede konflikt, på trods af alle de positive initiativer, som bidrager til at give freden og genopbygningen indhold og substans, og som overvåger, at grundlæggende menneskerettigheder bliver overholdt.

Jeg spørger derfor Rådet:

- Har det analyseret den omtalte rapport?

- Eller har det på anden måde kendskab til disse overtrædelser af menneskerettighederne?

- Har Rådet nogen holdning til disse påstande?

- Tror det, det kan iværksætte aktioner, der bidrager til, at den slags angreb på menneskerettighederne ophører med at finde sted, eller muligvis andre forholdsregler, som gøder jorden for en politisk dialog, der kan gøre en ende på den lokale konflikt?

Svar

(29. september 2003)

Rådet har nøje fulgt udviklingen i Angola, navnlig i Cabinda-provinsen, og er meget opmærksom på oplysninger om krænkelser af menneskerettighederne som de forlydender, det ærede parlamentsmedlem henviser til. Rådets holdning til krænkelser af menneskerettighederne er velkendt og understreges jævnligt i de relevante fora. Rådet forsøger at gøre sit yderste for at træffe foranstaltninger, der bidrager til at sikre, at der ikke længere sker krænkelser af menneskerettighederne. Det har bl.a. opfordret Angolas regering til at stille de nødvendige midler til rådighed til at klare de humanitære problemer samt til at gennemføre en politik, der kan sikre de borgerlige rettigheder og reelle og bæredygtige økonomiske og sociale reformer. EU er fuldt ud indstillet på fortsat at tage spørgsmål i forbindelse med menneskerettighederne op og inden for rammerne af den løbende politiske dialog i henhold til artikel 8 i Cotonou-aftalen at bistå Angolas myndigheder i landets bestræbelser på at lette befolkningens lidelser. EU vil fortsat nøje følge, hvordan situationen udvikler sig, og vil fremme en forhandlingsløsning.