ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2006/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Niger

Kan Kommissionen for Nigers vedkommende gøre rede for, hvilke projekter der blev finansieret over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede støtte til landet har været i 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1784/02

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. juni 2002)

Om: Screening for livmoderhalskræft i EU

Den nye handlingsplan på sundhedsområdet omtaler ikke længere SANCO (Generaldirektoratet for Folkesundhed) og anfører ikke længere screening for kræft blandt målsætningerne. Gamle målsætninger er simpelt hen slettet.

Hvorledes skal screeningen for kræft integreres i denne nye og mere horisontale indfaldsvinkel? Hvordan vil Kommissionen sikre, at løbende programmer kan fortsættes fremover?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(20. august 2002)

Selvom den nye handlingsplan på folkesundhedsområdet ikke udtrykkeligt nævner screening for livmoderhalskræft som en særskilt målsætning eller med andre ord sekundær forebyggelse af livmoderhalskræft via screening, er det indlysende, at cancer og dermed også livmoderhalskræft er en af de vigtigste sygdomme, som omtales i afsnit 3 i handlingsplanens bilag: at fremme sundheden og forebygge sygdomme gennem en indsats, som vedrører sundhedsdeterminanterne og går på tværs af alle politikker og aktiviteter(1) sammen med mål 1.2 og 1.7 i afsnit 1. i handlingsplanens bilag.

Men screening for livmoderhalskræft er kun et eksempel på tidlig påvisning af sygdom. Derfor er målet for den nye handlingsplan på folkesundhedsområdet at udnytte den bedste praksis, som er udviklet under de eksisterende folkesundhedsprogrammer for en række sygdomme f.eks. brystkræft, til at forbedre og udvide screening på europæisk plan til andre sygdomme, hvor det er muligt.

(1) PE-CONS 3627/02.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1362/02

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(14. maj 2002)

Om: FATF-møde i New Zealand den 19.-20. november 2001

Hvorfor deltog Kommissionen ikke i det 8. møde i Financial Action Task Force om typologier af hvidvaskning af penge den 19.-20. november 2001 i Wellington (New Zealand), selv om den er medlem af FATF?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(19. juni 2002)

Kommissionen lægger stor vægt på sit medlemskab af Financial Action Task Force (FATF) og bestræber sig på at tage aktivt del i FATF's møder. Imidlertid forhindrer ressourcemæssige begrænsninger og arbejdspres ved sjældne lejligheder Kommissionen fra at deltage i visse møder.

Dette var tilfældet med hensyn til mødet i New Zealand i november 2001.

På det årlige FATF-typologimøde samledes hovedsagelig eksperter fra medlemsstaternes retsvæsen og tilsynsmyndigheder. Det tjener som forum for udveksling af erfaringer og ekspertise mellem de myndigheder, der til daglig beskæftiger sig med bekæmpelse af hvidvaskning af penge.

Kommissionen har ikke nogen bestemte hvidvaskningssager at rapportere om. Den vil imidlertid fortsat være meget interesseret i de pågældende emner og den udvikling, FATF-medlemmerne rapporterer om. I egenskab af FATF-medlem har Kommissionen adgang til og har gennemgået al den detaljerede dokumentation, der blev udarbejdet forud for mødet.

Den endelige typologirapport er nu et offentligt dokument og findes på FATF's website på http://www.fatf-gafi.org.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1417/02

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(23. maj 2002)

Om: Undersøgelser af uretmæssig statsstøtte inden for Unionen

Endnu en gang meddelte Kommissionen, at den indleder en formel undersøgelse af den måde, hvorpå belgiske virksomheder tilsyneladende begunstiges gennem ydelse af statsstøtte. I et af de seneste tilfælde drejer det sig om den måde, hvorpå det belgiske skattevæsen beskatter amerikanske virksomheder.

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange undersøgelser den allerede har indledt af uretmæssig statsstøtte til virksomheder med sæde i Belgien?

Hvor mange af disse undersøgelser er afsluttet? I hvor mange af disse tilfælde har den belgiske stat gjort sig skyldig i uretmæssig ydelse af statsstøtte? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet, efter at denne overtrædelse er blevet konstateret?

Hvor mange undersøgelser er endnu i gang?

Kan Kommissionen ligeledes give disse oplysninger om de øvrige 14 EU-medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(27. juni 2002)

Som svar på det stigende antal anmodninger om oplysninger har Kommissionen lanceret to nye værktøjer i 2001, som gør statsstøttesager mere gennemskuelige.

Det første værktøj er en fortegnelse over statsstøtte, som indeholder detaljerede oplysninger om alle Kommissionens afgørelser vedrørende statsstøtte. For hver medlemsstat angives støttetypen, hvorvidt sagen drejer sig om individuel støtte eller en ordning, målet med støtten og dens form, hvilke sektorer der er omfattet af støtten, ordningens varighed og arten af Kommissionens afgørelse (godkendelse, afslag eller betinget godkendelse). Fortegnelsen har også links til pressemeddelelser og til teksten i statsstøtteafgørelser, som offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Det andet værktøj er en resultattavle for statsstøtte, som ajourføres to gange årligt. Den er inddelt i fire dele: Del ét viser i hvilket omfang medlemsstaterne reducerer deres statsstøtte set i forhold til bruttonationalproduktet (BNP). Del to fokuserer på medlemsstaternes forholdsmæssige succes med at omdirigere støtte fra specifikke sektorer til horisontale mål. Del tre indeholder oplysninger om Kommissionens og medlemsstaternes kontrolprocedurer vedrørende statsstøtte, og i Del fire undersøges statsstøttens rolle set i sammenhæng med det indre marked.

Der er adgang til begge værktøjer online på adressen: http://europa.eu.int/comm/competition/index_da.html
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0506/02

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(22. februar 2002)

Om: Steninger i Sudan

Ifølge oplysninger fra Human Rights Watch dømte en straffedomstol i byen Nyala i Sydsudan den 8. december 2001 den attenårige og på det tidspunkt gravide Ambok Alfa Akok til døden ved stening for ægteskabsbrud, hvorimod den mand, hun havde haft seksuel omgang med, på grund af manglende beviser ikke blev dømt. Det understreges, at den sudanske regering i marts 1986 har ratificeret den internationale konvention om politiske og sociale rettigheder, som forbyder dødsstraf for gravide kvinder.

Agter Kommissionen at lægge pres på den sudanske regering for at få den til at overholde sine internationale forpligtelser og undlade at eksekvere denne dødsstraf ved stening men indlede en ny retssag i overensstemmelse med de lovlige procedurer, som sikrer, at Ambok Alfa Akok kan blive behørigt repræsenteret i retten og få adgang på et sprog, som hun forstår?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(5. april 2002)

Kommissionen har gennem sin repræsentation i Sudan været aktiv med hensyn til dette spørgsmål, og der er taget kontakt til de sudanesiske myndigheder. Det er klart, at det internationale samfunds aktion har haft betydning. Appeldomstolen i Syddarfur omstødte steningsdødsdommen og sendte sagen tilbage til den lavere straffedomstol i Nyala til ny domfældelse, hvor Ambok Alfa Akok modtog 75 piskeslag.

Ambok Alfa Akoks advokat har imidlertid appelleret til overretten med den begrundelse, at dommen blev afsagt og straks eksekveret, hvilket gjorde det umuligt for Ambok Alfa Akok at søge retlig bistand og forhindrede hende i at benytte sig af enhver ret til at appellere. Advokaten har endnu ikke modtaget noget svar.

Den sudanesiske regering ratificerede den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder i marts 1976. Sudan har imidlertid endnu ikke ratificeret den anden frivillige protokol til konventionen, der sigter mod at afskaffe dødsstraf. Kommissionen vil også fortsætte med at følge spørgsmålet om Sudans internationale forpligtelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2379/02

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(2. august 2002)

Om: Dødsstraf

Kan Kommissionen give oplysninger om, hvilke forestillinger EU har gjort eller agter at gøre over for den amerikanske regering, for så vidt angår dødsstraf?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(23. september 2002)

EU har på forskellig måde gjort De Forenede Stater opmærksom på sin holdning til dødsstraffen. Den seneste generelle demarche om dette spørgsmål skete i februar 2000, da EU anmodede De Forenede Stater om at indføre et moratorium på anvendelsen af dødsstraf med sigte på dens fuldstændige afskaffelse. EU opfordrede De Forenede Stater til at trække sit forbehold tilbage vedrørende artikel 6 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR) vedrørende forbud mod dødsstraf for mindreårige. Endvidere opfordrede EU De Forenede Stater til at iagttage de strenge betingelser, der gælder for dødsstraf i flere internationale instrumenter. EU har også givet prøver på sin indsats for afskaffelsen af dødsstraf i De Forenede Stater ved indgriben i individuelle tilfælde. Dette er bl.a. sket i form af amicus curiae-skrivelser til De Forenede Staters Højesteret og ved skrivelser til guvernører og benådningsnævn i anledning af dødsdomme.

En fuldstændig fortegnelse over EU's demarcher til De Forenede Stater i særlige tilfælde, hvor der er idømt dødsstraf, findes på websiden for Kommissionens delegation i Washington(1).

EU fortsætter også regelmæssigt med at rejse spørgsmålet om dødsstraffen ved bilaterale kontakter med De Forenede Staters regering inden for rammerne af den nye transatlantiske dagsorden, og i forbindelse med de trojka-møder om menneskerettigheder, som afholdes med De Forenede Stater to gange om året.

(1) http://www.eurunion.org/legislat/DeathPenalty/deathpenhome.htm

ActiononUSDeathRowCases.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2204/02

af Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(22. juli 2002)

Om: Udtryksfrihed og internettet

Efter offentliggørelsen den 25. oktober 2000 i Vatikanets dagblad l'Osservatore Romano af en artikel om såkaldte blasfemiske wedsteder har Den Italienske Republiks skatte- og toldpoliti efter to års undersøgelser beordret lukning af fem websteder oprettet i De Forenede Stater.

Mener Kommissionen ikke, at denne foranstaltning er en krænkelse af udtryksfriheden således som sikret i internationale menneskerettighedsinstrumenter, særlig EU-traktatens artikel 6 og 7, og af charteret om grundlæggende rettigheder? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen i bekræftende fald at træffe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(3. september 2002)

Ytringsfriheden anerkendes bl.a. i artikel 10 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og i artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder, som det ærede medlem henviser til.

Udøvelsen af denne frihed kan imidlertid i henhold til de to omtalte tekster indskrænkes, forudsat at visse betingelser er opfyldt.

Eventuelle begrænsninger skal fastsættes ved lov og udgøre foranstaltninger, som i et demokratisk samfund er nødvendige for beskyttelsen af lovlige offentlige interesser.

Det må i hvert enkelt tilfælde undersøges, om disse betingelser er overholdt.

Med hensyn til de nævnte websteder er det ærede medlems oplysninger ikke tilstrækkelige til, at der kan foretages en undersøgelse.

Kommissionen følger opmærksomt udviklingen af kommunikationen via Internet og vil om nødvendigt som led i sine beføjelser vedtage de nødvendige foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2784/02

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(3. oktober 2002)

Om: Lukning af fabrikken Federal Mogul overførsel af arbejdspladser til EU's ansøgerlande

Federal Mogul Company, der endnu er baseret i Bridgewater i det sydvestlige England, beskæftiger 370 personer. Den 20. august 2002 meddelte firmaet at fabrikken i Bridgewater skulle lukke og arbejdet overføres til Polen og Tyrkiet, for at reducere produktionsomkostningerne.

Polen og Tyrkiet er ansøgerlande til EU.

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage vedrørende denne overførsel af arbejdspladser til billigere områder inden for det udvidede EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(18. november 2002)

Konceptet frie og åbne markedsøkonomier er selve kernen i EU og fremstår som et af kriterierne for medlemskab af EU, som blev nedfældet ved topmødet i København i december 1993. Desuden skal kandidatlandene være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab. Den respektive gennemførelse af de retlige og institutionelle rammer, gældende EU-ret, skal sikre, at der er ensartede forhold for alle økonomiske operatører i det udvidede indre marked.

Den europæiske sociale model er baseret på den forudsætning, at økonomisk vækst og social samhørighed er gensidigt fordelagtige, og at der skal findes en passende balance for at sikre et dynamisk sammenspil mellem økonomisk politik, beskæftigelsespolitik og social- og arbejdsmarkedspolitik.

Alle kandidatlande skal ved tiltrædelsen anvende gældende EU-ret, herunder også retsakter, der er vedtaget inden for social- og arbejdsmarkedslovgivning.

Arbejdsmarkedsparterne spiller naturligvis en stor rolle i denne sammenhæng. Derfor søger Kommissionen at udvikle den sociale dialog i kandidatlandene.

Desuden har Kommissionen opfordret arbejdsmarkedets parter til at indlede en dialog til foregribelse og forvaltning af ændringer, så de kan opnå en dynamisk tilgang til de sociale aspekter i forbindelse med omstrukturering af virksomheder.

Hvad angår virksomhedsflytninger generelt taler Kommissionen for, at virksomhederne i forbindelse med deres beslutningstagning skal tage hensyn til konsekvenserne for deres medarbejdere og for de sociale, beskæftigelsesmæssige og regionale forhold. Dette er for nylig blevet understreget i Kommissionens meddelelse om Virksomhedernes sociale ansvar: Virksomhedernes bidrag til bæredygtig udvikling(1).

(1) KOM(2002) 347 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2140/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Kenya

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Kenya, der godkendtes til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede støtte i 2000 til dette land på alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0660/02

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(8. marts 2002)

Om: Inddragelse af den sociale integration i globaliseringsprocessen

Rådet bekræftede efter ministerkonferencen i Doha EU's forpligtelse til at bidrage til at inddrage den sociale integration i globaliseringsprocessen. Kommissionen opfordredes i den sammenhæng til at fortsætte og at styrke bestræbelserne på at overbevise WTO herom, således at globaliseringen ikke blot bidrager til samhandel og velstand, men også til social udvikling og respekt for de grundlæggende rettigheder.

Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at etablere en dialog mellem WTO og ILO.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(30. april 2002)

Kommissionen giver fremme af grundlæggende arbejdstagerrettigheder og social udvikling i forbindelse med globaliseringen høj prioritet, hvilket også fremgår af dens meddelelse Fremme af grundlæggende arbejdstagerrettigheder og forbedring af de sociale styringssystemer i en globaliseret økonomi(1). Kommissionen fremlægger i denne meddelelse en omfattende strategi til fremme af grundlæggende arbejdstagerrettigheder og foreslår, at både det offentlige og det private træffer foranstaltninger på europæisk og internationalt plan inden for alle berørte politiske områder: socialpolitik, udenrigsforhold, udvikling og handel.

Et centralt element i meddelelsen er ønsket om at styrke den sociale forvaltning globalt, og det kunne blandt andet gøres ved at øge samarbejdet og dialogen mellem Verdenshandelsorganisationen (WTO) og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO). Men henblik på at udvikle den sociale dimension af globaliseringen foreslår Kommissionen at inddrage relevante udviklingsorganisationer, herunder FN's konference om handel og udvikling (UNCTAD), Verdensbanken og Den Internationale Valutafond.

Resultaterne fra Doha er forholdsvis beskedne med hensyn til grundlæggende arbejdstagerrettigheder, men de danner alligevel grundlag for yderligere fremskridt, fordi det blev bekræftet, at der er en forpligtelse til at sikre grundlæggende arbejdstagerrettigheder og skabe større samarbejde mellem WTO og ILO. Kommissionen vil følge op på denne forpligtelse i sin direkte kontakt med de to organisationer ved at opfordre til tættere samarbejde og til, at Verdenskommissionen for globaliseringens sociale dimension, som ILO for nyligt har oprettet, inddrager andre organisationer og trækker på deres erfaringer. Som følge af Kommissionens indsats har WTO faktisk vist interesse for ILO's arbejdsgruppe vedrørende globaliseringens sociale dimension med et bidrag fra WTO-sekretariatet om liberalisering af handel og beskæftigelse, som blev drøftet den 18. og 19. marts 2002. Kommissionen har til hensigt fortsat at yde en indsats for at styrke båndene mellem WTO og ILO for at fremme grundlæggende arbejdstagerrettigheder og anstændige arbejdsforhold i forbindelse med globaliseringen.

(1) KOM(2001) 416 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1673/02

af Roger Helmer (PPE-DE), Charles Tannock (PPE-DE)og Theresa Villiers (PPE-DE) til Rådet

(12. juni 2002)

Om: Møntningsgevinst

Har der været nogen indvirkninger i form af møntningsgevinst på de nationale finanser i de medlemsstater, der er gået over til euroen?

Har Rådet nogen idé om de finansielle ulemper eller fordele i form af møntningsgevinst, en eventuel overgang til euroen vil have for Det Forenede Kongerige?

Svar

(16.-19. december 2002)

Efter at de deltagende medlemsstater har indført euroen, er de monetære indtægter, der tidligere kom fra de nationale møntenheder (møntningsgevinst), blevet overført til ECB. I overensstemmelse med artikel 33 i statutten for ESCB og ECB, føjes disse monetære indtægter til ECB's nettooverskud eller tab.

I tilfælde af nettooverskud fastsættes det i artikel 33, at overskud efter fradrag af et beløb, der skal overføres til ECB's almindelige reservefond, fordeles til de nationale centralbanker, som er indehavere i ECB, i forhold til deres andel i den indskudte kapital.

I de tre år fra 1999 til 2001 er møntningsgevinsten fra de nationale pengesedler imidlertid ikke blevet samlet og fordelt.

Rådet råder indtil videre ikke over andre skønselementer med henblik på at besvare forespørgslen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2399/02

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(5. august 2002)

Om: Lovgivning om forbud mod salg af luftgeværer til unge under 18 år

Vil Kommissionen af hensyn til den offentlige sundhed og sikkerhed overveje at fremsætte lovforslag om at forbyde markedsføring af luftgeværer og luftpistoler med henblik på salg til unge under 18 år? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(18. september 2002)

Rådets direktiv 91/477/EØF af 18. juni 1991 om erhvervelse og besiddelse af våben(1) indeholder ingen bestemmelser om luftgeværer og luftpistoler.

Det er dog ikke til hinder for, at medlemsstaterne i deres nationale ret kan bevare eller indføre restriktive bestemmelser om erhvervelsen af sådanne geværer og pistoler.

Høringen af medlemsstaterne og de parter, der er berørt af revisionen af direktiv 91/477/EØF, har i øvrigt ikke afdækket noget behovet for en harmonisering på EU-plan på det område, det ærede medlem omtaler.

(1) EFT L 256 af 13.9.1991.