ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2990/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Menneskerettighedsklausul

1. Eksisterer der paa nuvaerende tidspunkt samarbejdsaftaler mellem Den Europaeiske Union og tredjelande, der indeholder en »menneskerettighedsklausul«?

2. Vil Kommissionen oplyse, hvilken procedure der foelges for midlertidigt at suspendere en samarbejdsaftale, der indeholder den naevnte klausul, som foelge af en kraenkelse af menneskerettighederne?

Fra hvilket tidspunkt traeder suspensionen i kraft - naar anmeldelsen indgives, eller ved Kommissionens verificering heraf?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (20. december 1996)

De spoergsmaal, det aerede parlamentsmedlem stiller, har Kommissionen behandlet i sin meddelelse om, hvorledes overholdelsen af de demokratiske principper og menneskerettighederne indgaar i aftalerne mellem Faellesskabet og tredjelande ((KOM(95) 216 endelig udg. )). Af denne tekst fremgaar det, at der efter 1992 er blevet indfoejet en klausul, hvorefter de demokratiske principper og menneskerettighederne udgoer et vaesentligt element i saadanne aftaler.

Med denne klausul indskrives menneskerettighederne som et anliggende af faelles interesse, et element i dialogen og et grundlag for analyse af diverse positive aktioner. Den er forsynet med en tillaegsklausul, som i paakommende tilfaelde giver mulighed for at goere brug af foranstaltninger, der er saakaldt restriktive og staar i et rimeligt forhold til den paagaeldende sags alvor. Navnlig kan enhver alvorlig og vedvarende overtraedelse af menneskerettighederne eller enhvert alvorligt indgreb i demokratiseringsprocessen (overtraedelse af vaesentlige bestemmelser i aftalen) vaere bevaeggrund for at bringe aftalen til ophoer eller suspendere ivaerksaettelsen af den helt eller delvist.

Paa grundlag af denne meddelelse godkendte Raadet den 29. maj 1995 en bestemmelse herom, som fremover skal figurere i Faellesskabets aftaler med tredjelande.

Hvad mere konkret angaar proceduren inden for Faellesskabet for ivaerksaettelsen af en saadan suspension, og hvad angaar den reviderede Lomé IV-konvention, der blev undertegnet paa Mauritius i november 1995, er denne procedure genstand for et forslag til Raadet, hvorom der endnu ikke er truffet nogen beslutning.

Det skal dog naevnes, at man i henhold til den bestemmelse, der er fastsat herom, f.eks. i den ovennaevnte konvention, delvist har suspenderet det finansielle og faglige samarbejde med Niger som foelge af det statskup, der fandt sted her den 27. januar 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2701/96 af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Subsidiering af elpriser i det tidligere DDR

Den tyske elgigant VEAG fik ved DDR's indlemmelse i Forbundsstaten tildelt en kvote paa 70% af elmarkedet i det tidligere DDR.

VEAG vil for at sikre markedet for brunkkulsstroem i de naeste 5 aar anvende 150 mio DM aarligt til direkte kWh-stoette til den del af den leverede stroem, der overstiger aftagelseskvoten paa 70%.

Man forventer, at VEAG's subsidier paa 150 mio DM aarligt bliver benyttet til at fastholde den del af elmarkedet, der udgoeres af elpris-sensible erhvervskunder, samt af alternative/planlagte samproducerende egenproduktionsanlaeg.

Finder Kommissionen, at denne paabegyndte/planlagte elpris-subsidierig er i overensstemmelse med EU's gaeldende konkurrenceregler?

Finder Kommissionen det ikke konkurrenceforvridende, naar VEAG ved en saadan subsidiering holder paa erhvervskunder, som ellers ved en fair og gennemsigtig konkurrencesituation eksempelvis kunne vaelge miljoevenlig naturgasbaseret stroem i Danmark via den nyindviede Kontek-forbindelse eller kunne opfoere egne samproducerende kraftvarmeanlaeg?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-2701/96 og E-2925/96 (27. november 1996)

Ifoelge de tyske myndigheder blev aftalerne inden for »Energikonsensrunde Ost« indgaaet den 31. januar 1996 i Erfurt mellem de nye delstaters oekonomiministre, forbundsoekonomiministeriet, repraesentanter for den oesttyske energiindustri og repraesentanter for brunkulsindustrien. Det var formaalet med aftalerne at sikre elforsyningen i de oesttyske delstater paa lang sigt og at goere OEsttyskland mere attraktivt som industriomraade. De tyske myndigheder understregede, at aftalerne udelukkende var politiske erklaeringer og ikke indeholdt juridiske forpligtelser. Hverken forbundsregeringen eller de involverede delstatsregeringer indgik nogen forpligtelser. Det blev desuden understreget, at der ikke fandtes nogen kontrakter vedroerende selskaberne Veag og Laubag eller andre selskaber. Det blev ogsaa modbevist, at der som paastaaet skulle vaere indgaaet aftaler med det danske oekonomiministerium.

Det blev dog bekraeftet, at Veag vil tilbyde regionale energidistributionsselskaber en aarlig rabat paa 150 mio DM, hvis de daekker over 70% af deres energibehov ved koeb hos Veag. Denne rabat vedroerer 20-aarige elkontrakter, som Veag's forgaenger indgik i 1990 med de regionale oesttyske energileverandoerer om 70% af deres energibehov. Veag's maal er en bedre udnyttelse af selskabets energianlaeg, der for over 95% vedkommende er baseret paa brunkul.

Derfor er Kommissionen for oejeblikket i gang med at undersoege, om Veag tilbyder rabatter efter oekonomiske kriterier og i overensstemmelse med EF-traktatens konkurrenceregler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3052/96 af Pierre Moscovici (PSE) til Kommissionen (6. november 1996)

Om: Direktiv 79/409/EOEF og den kraftige vaekst i skarvarterne phalacrocorax carbo sinensis og phalacrocorax carbo carbo

Det aendrede direktiv af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle har til fulde opfyldt sit formaal. I dag maa det dog konstateres, at den kraftige vaekst i antallet af visse fugle, der ikke jages, har haft uheldige foelger. Skarvbestanden er f.eks. steget fra 50.000 til 650.000 fugle i Vesteuropa og volder stadig stoerre skader paa fiskefaunaen og vandmiljoeet i kyst- og fastlandsomraaderne.

Agter Kommissionen - i overensstemmelse med principperne i direktiv 79/409/EOEF ((EFT L 103 af 25.04.1979, s. 1. )) - at forelaegge et forslag om aendring af dette direktiv for at regulere skarvbestanden med hensyn til arterne phalacrocorax carbo sinensis og phalacrocorax carbo carbo? Hvilken form for forvaltning af disse to underarter agter den i paakommende tilfaelde at ivaerksaette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. november 1996)

Kommissionen har kendskab til den bevarelsesmaessigt set gunstige situation for bestanden af arten Phalacrocorax carbo. Den er ligeledes klar over, at de lokale foelgevirkninger heraf for fiskebestandene og akvakulturen kan vaere omfattende. Kommissionen er derfor i gang med at undersoege, om det er noedvendigt og hensigtsmaessigt at fremsaette forslag om eventuelle aendringer i Raadets direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1, med gentagne aendringer, senest ved Raadets direktiv 94/24/EF af 8.6.1994, EFT L 166 af 30.6.1994, s. 9. )).

Samtidig med at Kommissionen samtidig minder medlemsstaterne om muligheden for fuldt ud at benytte bestemmelserne i direktivets artikel 9, dersom de skoenner, at det er noedvendigt oejeblikkeligt at traeffe saadanne foranstaltninger, vil den anspore til samarbejde og solidaritet medlemsstaterne imellem. Blandt andet foelger den loebende med i det arbejde, der er igangsat af Danmark og Nederlandene inden for rammerne af konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr (Bonn-Konventionen), med henblik paa at udarbejde et forslag til international forvaltningsplan for denne arts vedkommende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3208/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Finansiering af byplanpilotprojektet i Ontinyent

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Et af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommunen Ontinyent (Valencia).

Hvor stort et beloeb vil Kommissionen afsaette til finansieringen af byplanpilotprojekter i overensstemmelse med artikel 10 i EFRU-forordningen? Hvor stor en del af dette beloeb kunne taenkes at blive afsat til projektet i Ontinyent?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3207/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Muligheden for stoette til byplanpilotprojektet i Ontinyent

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Et af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommunen Ontinyent (Valencia).

Hvor stor er sandsynligheden for, at Faellesskabet vil give stoette til byplanpilotprojektet i Ontinyent efter artikel 10 i EFRU-forordningen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3668/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Korsika



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0095



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3668/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Korsika Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Korsika og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3650/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Bretagne



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3650/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Bretagne Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Bretagne og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2843/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Gasforsyning

Hvad angaar gasforsyningen og udsigterne herfor i Unionen skulle den samlede efterspoergsel efter naturgas i Unionen, som i 1994 var paa 254 mio tons olieaekvivalent (toe), stige til 411 mio toe i 2010. Naturgassen ville saaledes fra at udgoere 19% af den samlede energiefterspoergsel i 1994 komme til at udgoere 26% af denne efterspoergsel i 2010.

Eftersom Unionen selv kun producerede 157 mio toe i 1994, kan den i oejeblikket registrere en afhaengighed paa ca. 40% hvad angaar naturgasforsyningen. Importen kommer fortrinsvis fra tre lande, dvs. Rusland, som tegner sig for over halvdelen, samt Algeriet og Norge, som hver isaer tegner sig for lidt under en fjerdedel.

Selv om ovenstaaende tal ikke er helt fyldestgoerende, kan det afgjort udledes, at der vil blive tale om en tilsyneladende uboenhoerlig stigning i efterspoergslen efter gas, en tendens der ogsaa bekraeftes af skoen fra EUROGAS.

Vi beklager den ringe interesse, der synes at vaere for udviklingen af LNG-anlaeg (LNG - flydende naturgas), som imidlertid er det eneste alternativ til import af gas via gasledninger. Vil Kommissionen derfor tillaegge LNG-anlaeggenes potentiel stoerre betydning med henblik paa at sikre baade stoerre fleksibilitet i EU's forsyninger og stoerre forsyningssikkerhed i de sydlige lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (28. november 1996)

Kommissionen vil gerne minde om, at den i sin meddelelse om Det Europaeiske Faellesskabs gasforsyninger nu og i fremtiden ((Dok. nr. KOM(95) 478 endelig udg. )) opfatter potentielle kilder til levering af flydende naturgas (LNG) i Mellemoesten samt Mellem- og Sydamerika - ud over de nuvaerende kilder i Nordafrika, Abu Dhabi og Australien - som en mulighed for at skabe stoerre variation i forsyningen og dermed som et bidrag til Faellesskabets gasforsyningssikkerhed.

Gennemfoerelsen af disse projekter, baade i leverandoerlandene og i Faellesskabet (LNG-modtageterminaler), er imidlertid gasforsyningsindustriens eget ansvar og maa derfor begrundes af markedsudviklingen.

Kommissionen stoetter i det omfang, den har kompetence hertil, virkeliggoerelsen af LNG-projekter. Kommissionens forslag om en ajourfoert fortegnelse over projekter af faelles interesse paa energiforsyningsomraadet i forbindelse med de transeuropaeiske net indbefatter LNG-gasterminaler (saavel helt nye anlaeg som modernisering af allerede eksisterende) i Graekenland, Portugal, Spanien, Frankrig og Italien. Desuden sponsorerer Kommissionen og Golfsamarbejdsraadet i faellesskab en gaskonference i Qatar i november 1996 med henblik paa bl.a. at udforske, hvilket potentiel der findes for LNG-eksport fra Golfregionen til Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3665/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsfinansiering i regionen Basse- Normandie



EF-Tidende nr. C 096 af 24/03/1997 s. 0094



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3665/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Faellesskabsfinansiering i regionen Basse-Normandie Kan Kommissionen fremlaegge oplysninger om den samlede faellesskabsfiansiering i regionen Basse-Normandie og de enkelte finansieringer maal for maal under strukturfondene og under EUGFL, Udviklingssektionen. Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3645/96, E-3646/96, E-3647/96, E-3648/96, E-3649/96, E-3650/96, E-3651/96, E-3652/96, E-3653/96, E-3654/96, E-3655/96, E-3656/96, E-3657/96, E-3658/96, E-3659/96, E-3660/96, E-3661/96, E-3662/96, E-3663/96, E-3664/96, E-3665/96, E-3666/96, E-3667/96, E-3668/96 og E-3669/96 (7. februar 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2844/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Landbrugspriser 1996-1997

Er Kommissionen - under henvisning til dens forslag om fastsaettelse af priser for landbrugsprodukter og om dertil knyttede foranstaltninger (1996/97) - rede til at foere en mere effektiv politik med henblik paa anvendelse af landbrugsraavarer til andre formaal end levnedsmidler, mindskelse af de administrative byrder, der paahviler landmaendene, overholdelse af betalingsdatoer og hurtigere harmonisering af lovgivningerne? Dette ville hjaelpe landmaendene til at overvinde den vanskelige tilpasningsfase, de befinder sig i?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2729/96 og E-2844/96 (12. december 1996)

De af det aerede medlem stillede spoergsmaal vedroerer Kommissionens forslag til landbrugspriser for 1996/97. Disse forslag indeholder hvert aar de beslutninger, der skal traeffes for landbrugsprodukter, som er omfattet af en faelles markedsordning, under hensyntagen til den oekonomiske og handelsmaessige situation og under overholdelse af budgetreglerne. De er af mindre betydning end tidligere for saa vidt angaar de egentlige landbrugspriser, idet reformerne af de forskellige sektorer i almindelighed har foert til, at producenterne modtager direkte betalinger.

Kommissionen udelukker ikke, at en fleraarig planlaegning i fremtiden vil vaere mere hensigtsmaessig end den nuvaerende aarlige revision, saadan som det blev naevnt i det strategiske reflektionsdokument vedroerende udvidelsen med de central- og oesteuropaeiske lande ((CSE (95) 607. )). Flere foranstaltninger tager sigte paa udnyttelse af landbrugsprodukter til nonfoodformaal, herunder muligheden for at dyrke braklagte arealer i henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 1765/92 om indfoerelse af en stoetteordning for producenter af visse markafgroeder ((EFT L 181 af 1.7.1992. )). Paa baggrund af de gjorte erfaringer overvejer Kommissionen ikke at aendre denne forordnings anvendelsesomraade vaesentligt for oejeblikket.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3042/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Narkotika i FYROM

Ifoelge en rapport fra det geopolitiske narkotikaobservatorium, der har saede i Paris, er FYROM fra udelukkende at vaere et narkotikatransitcentrum blevet forvandlet til et land med meget stort narkotikaforbrug.

Man har i hele landet og navnlig i Vardari-dalen fundet ulovlige laboratorier, hvor opium forarbejdes til heroin.

Disse laboratorier blev allerede afsloeret i 1994, men alligevel har man endnu ikke lukket dem.

Observatoriet mener, at der i aar 2000 vil vaere 20.000 heroinmisbrugere i landet, der har 2 mio indbyggere.

Kan Kommissionen oplyse, om den omsider har til hensigt at traeffe effektive foranstaltninger og i givet fald hvilke med henblik paa at saette en stopper for narkotikaproduktionen i Skopje, hvor man ud over de problemer, der ogsaa eksisterer i EU-landene, nu ogsaa kan konstatere, at landets borgere forvandles til narkomaner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (8. januar 1997)

Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien er foerst for nylig blevet Phare-modtagerland. Myndighederne er udmaerket klar over landets saarbarhed over for den ulovlige narkotikaproduktion og det stigende narkotikamisbrug.

Phare-programmets koordinationsenhed (PCU) har indsamlet information og data om dette misbrug og denne ulovlige produktion i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (Fyrom) under de undersoegelser, der blev gennemfoert i oktober 1996. PCU-rapporten herom anbefalede, at Fyrom skulle inddrages i alle aktiviteter i Phare's narkotikaprogram (begraensning af udbud og efterspoergsel, foranstaltninger mod omdirigering af kemiske praekursorer, foranstaltninger mod hvidvaskning af penge, udvikling af informationsprogrammer om narkotika og uddannelsesprojekter). Den anbefalede endvidere at stoette landet med nedsaettelsen af et tvaerministerielt udvalg til narkotikabekaempelse med klart afgraensede kompetence- og ansvarsomraader.

Kommissionen arbejder for oejeblikket med udviklingen af et samlet lovprogram i forbindelse med FN's program for kontrol med narkotikamisbrug (UNDCP) i Balkanomraadet, inklusive Fyrom. Der er allerede bevilget 1 mio. ECU til dette formaal, og aktiviteterne vil blive paabegyndt i midten af 1997.

Aktiviteterne i Fyrom med henblik paa begraensning af efterspoergslen vil blive koncentreret paa lokalsamfundene og i snaevert samarbejde med lokale ikke-statslige organisationer med vaegt paa det forebyggende arbejde.