ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3044/98 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. EU-støtte til handelssektoren



EF-Tidende nr. C 135 af 14/05/1999 s. 0159



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3044/98 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: EU-stoette til handelssektoren Kan Kommissionen oplyse, hvor stor en procentdel af EU's midler, der tildeles handelssektoren inden for foelgende omraader, om muligt med angivelse af medlemsstater: 1. Konto B3-4000 Industrielle relationer og den sociale dialog 2. Konto B3-4002 Fagforeningers oplysnings- og uddannelsesvirksomhed 3. Konto B3-4003 Information og hoering af virksomhedsrepraesentanter 4. Administrative midler under GD XXIII inden for omraaderne handel og stoette til smaa og mellemstore virksomheder 5. Leonardo-programmet? Kan Kommissionen yderligere oplyse, hvordan og i hvilket omfang arbejdsmarkedets parter inden for handelssektoren finansieres via EU-midler, samt om hvorledes medlemsstaterne gennemfoerer disse bestemmelser? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (4. december 1998) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2097/98 fra Freddy Blak(1). (1) Se side 14.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0941/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(30. marts 1998)

Om: Haard beskatning af brugte lastbiler i Graekenland

De graeske myndigheder har planer om at laegge hoeje afgifter paa import af brugte lastbiler, selv naar det drejer sig om nyere modeller med EURO II-motorer. Hvis planerne gennemfoeres, vil omkostningerne ved de brugte lastbiler vokse til et overdrevent hoejt niveau, eftersom der indfoeres en hoej afgift, som vil medfoere, at priserne for lastbiler paa over 3,5 tons vil stige drastisk.

Den graeske stat fastsaetter vaerdien af den importerede lastbil uden at tage hensyn til importprisen, idet der derimod tages udgangspunkt i salgsprisen for den nye lastbil, med et aarligt fald, der medfoerer at vaerdien i loebet af seks aar vil naa ned paa 52 %.

Hvad er Kommissionens holdning i dette spoergsmaal om den nye, hoeje beskatning af de brugte lastbiler samt de graeske myndigheders tilsyneladende utilboejelighed til at acceptere importprisen for lastbilerne, der dog udgoer det officielle, faellesskabsmaessige afgiftsgrundlag, idet myndighederne agter at laegge salgsprisen for en ny lastbil til grund for beregningerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(29. maj 1998)

Kommissionen er i faerd med at undersoege de naevnte forhold i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2405/98

af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet

(28. juli 1998)

Om: Planlagt halvering af den britiske nukleare slagkraft

1. Er Raadet bekendt med den britiske regerings planer om at halvere haerens nukleare slagkraft?

2 Anser Raadets det ikke for noedvendigt, at den britiske regering droefter saadanne omfattende skridt med NATO- og EU-partnerne, inden den traeffer afgoerelse?

3. Er Raadet rede til at anmode den britiske regering om foerst at reducere antallet af nukleare spraenghoveder, naar foelgende betingelser er opfyldt:

a) Naar det samlede europaeiske forsvars slagkraft ikke undermineres af reduktionen i antallet af britiske nukleare spraenghoveder nu, hvor mange EU-stater sparer paa forsvaret;

b) naar Rusland har ratificeret Start-aftalen;

c) naar Indien og Pakistan har undertegnet ikke-spredningsaftalen?

Svar

(16. november 1998)

Som det vil vaere det aerede parlamentsmedlem bekendt, droefter Raadet ikke nationale foranstaltninger vedroerende forsvarsomraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3190/98

af Arthur Newens (PSE) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: EU's samhandel med visse asiatiske lande

Vil Kommissionen give tallene for udviklingen i EU's samlede import/eksport til og fra hvert af foelgende lande i de sidste tre aar: Thailand, Indonesien, Malaysia, Singapore, Taiwan, Hongkong, Folkerepublikken Kina og Japan?

Vil den endvidere give en oversigt over samhandelen mellem disse lande og de enkelte medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves Thibault de Silguy

(7. december 1998)

Kommissionen henviser det aerede medlem til Eurostats publikation "External and Intra-European Union Trade - Monthly Statistics" (side 42-43 og 88-95)(1).

(1) Eurostat 10/1998-6B.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2357/98

af Graham Watson (ELDR) til Raadet

(28. juli 1998)

Om: Praesidentvalg i Togo

Efter EU-observatoerernes besoeg i Togo, udtrykte raadsformandskabet dyb bekymring over lovligheden af praesidentvalgene i landet. Da EU naerer alvorlig tvivl om trovaerdigheden af de valgresultater, som den togolesiske indenrigsminister offentliggjorde den 24. juni 1998, hvilke foranstaltninger agter Raadet da at traeffe for at sikre demokratiet i Togo?

Svar

(7./8. december 1998)

I EU-observatoerernes rapport vedroerende praesidentvalget i Togo den 21. juni 1998 blev det paapeget, at valghandlingen var behaeftet med alvorlige fejl, ligesom der blev sat spoergsmaalstegn ved valgets gyldighed. Den togolesiske opposition fastholder, at dens kandidat, Gilchrist Olympio, vandt valget, og har naegtet at acceptere praesident Eyadema som retmaessig leder efter udloebet af dennes tidligere mandat den 25. august 1998.

Som det er det aerede parlamentsmedlem bekendt, bestraeber Raadet for Den Europaeiske Union sig paa at fremme demokratiet i Togo. EU gav udtryk for sin skuffelse over den maade, hvorpaa valghandlingen var blevet gennemfoert, i en erklaering den 26. juni 1998. Som en yderligere tilkendegivelse af EUs utilfredshed med den maade, hvorpaa valget var blevet afviklet, fik EU-landenes ambassadoerer instruks om ikke at overvaere indsaettelsen af praesident Eyadema den 26. juli 1998.

Den 13. juli 1998 godkendte Raadet teksten til et brev stilet til Togos regering, hvori det anmodede om konsultationer med den togolesiske regering paa grundlag af artikel 366a i den aendrede udgave af fjerde Lomé-konvention. Konsultationerne fandt sted den 30. juli i Bruxelles. Den togolesiske delegation var anfoert af premierminister Kwassi Klutse. Den forklaring, som Togo har givet, adskiller sig i betydelig grad fra de vurderinger, som EU-observatoererne naaede frem til paa baggrund af deres mission.

EU har besluttet at foretage en indgaaende gennemgang heraf. I lyset af disse overvejelser og i lyset af udviklingen i den demokratiske proces i Togo vil Raadet tage stilling til, om konsultationerne boer fortsaettes. EU's udviklingssamarbejde med Togo har vaeret delvis suspenderet siden 1993.

I mellemtiden vil Raadet fortsat foelge den politiske situation paa naermeste hold og goere, hvad der staar i dets magt, for at fremme udviklingen af demokratiet i Togo.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2235/98

af Hans Lindqvist (ELDR) til Raadet

(16. juli 1998)

Om: Bestemmelser for fremstilling af surstroemming

Fra den 1. juli 1998 skal fremstillingen af surstroemming overholde de samme bestemmelser som andre fiskeprodukter i EU. Det indebaerer, at den ikke maa laegges i gamle traetoender, som man har gjort det siden 1500 - tallet, hvis de skal saelges i foedevarebutikker. Surstroemmingen maa heller ikke behandles i lokaler med traegulv saasom i gamle soeboder. Dette rammer et tusindaarigt svensk erhverv og tradition. Det bliver navnlig vanskeligt for de smaa lokale producenter. EU taler om subsidiaritet og om, at man ikke skal beskaeftige sig med detaljer, men handler modsat.

Mener Raadet, at denne detaljerede regulering er forenelig med subsidiaritetsprincippet? I benaegtende fald agter Raadet da at standse surstroemmingsdirektivet?

Samlet svar

paa skriftlige forespoergsler E-2233/98 og E-2235/98

(19. oktober 1998)

1. Direktiv 91/493/EOEF(1) fastsaetter de sundhedsmaessige betingelser for produktion og afsaetning af fiskerivarer.

2. I henhold til kapitel III, Afsnit I, punkt 2, litra a), i bilaget til dette direktiv, som fastsaetter de generelle betingelser for virksomheder paa land, skal virksomheden i de lokaler, hvor de omhandlede varer haandteres, tilberedes og forarbejdes, mindst have:

"a) et gulv af vandtaet materiale, der er let at rengoere og desinficere, og som har fornoedent fald til afloeb af vand eller er forsynet med udstyr til bortledning af vand."

Det er saaledes ikke specificeret, at der skal vaere cementgulv. Det paahviler den nationale kompetente myndighed at vurdere, om et gulvs beskaffenhed opfylder direktivets hygiejnekrav.

3. Det hedder i henholdsvis kapitel IV, Afsnit IV, punkt 6, litra c), og kapitel VI, punkt 2 i bilaget til dette direktiv, at

"6.c) Saltkarrene skal vaere udformet paa en saadan maade, at der ikke er risiko for forurening af varerne under saltningen.

2. Emballagen og produkter, der kan komme i kontakt med fiskerivarerne, skal opfylde alle hygiejnekrav, og navnlig

- ikke kunne aendre fiskerivarernes organoleptiske egenskaber

- ikke kunne overfoere stoffer, der er skadelige for den menneskelige sundhed, til fiskerivarerne

- vaere tilstraekkeligt solide til at yde effektiv beskyttelse af fiskerivarerne."

Det er saaledes ikke udtrykkeligt angivet at toenderne skal vaere af plast.

4. Raadet har bestemt ikke til hensigt at skade en traditionel svensk produktion, for saa vidt denne opfylder hygiejnekravene for foedevarer.

De paagaeldende krav giver i oevrigt de svenske myndigheder tilstraekkeligt spillerum, hvad angaar gennemfoerelsen af bestemmelserne. Raadet mener derfor at have overholdt subsidiaritetsprincippet.

(1) EFT L 268 af 24.9.1991, s. 15.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2570/98

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Miljoestatistisk database

Jeg er blevet oplyst om, at Europa-Kommissionen har en ny miljoestatistisk database, der for oejeblikket kun er tilgaengelig for Kommissionen og ikke for Europa-Parlamentet.

Kan Kommissionen bekraefte, om der findes en saadan database? Hvilke miljoestatistikker indeholder den? Hvornaar er det meningen, at Parlamentets medlemmer skal have adgang til den, hvis det da overhovedet er meningen? Hvorfor fik parlamentsmedlemmerne ikke oejeblikkelig information om databasen og adgang til den?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(6. oktober 1998)

Kommissionen har ingen miljoestatistisk database, som kun er tilgaengelig for Kommissionens tjenestegrene, men ikke for Parlamentet. Det forholder sig saaledes, at naar miljoedata vedroerende EU, EFTA og ansoegerlandene er verificeret af Eurostat, overfoeres de til New Cronos, som er Eurostat's generelle database til formidling af data, som baade er tilgaengelig for personale i Kommissionen og i Parlamentet.

Det aerede medlem henviser muligvis til Eurostats interne database ENVSTAT, som er blevet oprettet udelukkende med henblik paa Eurostats interne produktion, og som indeholder en blanding af validerede og ikke-validerede data. Denne database er udelukkende tilgaengelig for det personale i Eurostat, som er ansvarligt for at korrigere og supplere disse data. Naar de paagaeldende data er blevet suppleret og faerdigbehandlet, overfoeres de til New Cronos databasen som anfoert ovenfor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2090/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Gennemfoerelse af forordning EOEF/3820/85 i Rom

Det har vist sig, at der findes forskellige fortolkninger af Raadets forordning nr. 3820/85(1) af 20. december 1985 om harmonisering af visse bestemmelser paa det sociale omraade inden for vejtransport.

Selv om denne forordning er gennemfoert i italiensk lovgivning med faerdselslovens artikel 174, tilsidesaettes bestemmelserne om foerernes sikkerhed og hviletid af Roms kommunale transportselskab Atac/Cotral, idet den omtalte forordning ikke anses for at have gyldighed i byomraader, men kun paa straekninger mellem byer.

Dette indebaerer, at kun foererne ved det offentlige transportvaesen i Rom, som er ansat ved Atac, ikke er omfattet af passende sikkerhedsgarantier for dem selv og andre med hensyn til koeretid, pauser, hvileperioder og som foelge heraf perioder med fysisk og psykisk restitution.

Kommissionen bedes derfor oplyse:

1. om der siden 1985 er kommet nye retningslinjer paa omraadet

2. om den omtalte forordning ogsaa gaelder for koersel i byomraader, navnlig storbyer

3. om den ogsaa gaelder for foerere, der - selv om der er tale om straekninger paa under 50 km - tilbagelaegger et samlet kilometertal, som langt overstiger det samlede kilometertal

4. om forordningen er gennemfoert i andre lande, og hvordan tilsvarende situationer er blevet fortolket?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(16. september 1998)

Der er ikke siden 1986 kommet nye direktiver eller forordninger med direkte virkning for de spoergsmaal som det aerede medlem rejser.

De undtagelser der er anfoert i forordning (EOEF) 3820/85, forbyder ikke udtrykkelig at forordningen anvendes i stoerre eller mindre byomraader, men af artikel 4, nr. 3, fremgaar det klart at forordningen ikke gaelder for rutekoersel med personer naar ruten ikke overstiger 50 km. I praksis er de fleste bybusruter saaledes undtaget. Endvidere er det klart at artikel 4, nr. 3, ikke aabner mulighed for at tage hensyn til den samlede laengde af de straekninger foereren tilbagelaegger naar det skal afgoeres om forordningens regler skal gaelde.

Forordningen gaelder direkte og indeholder et saet faelles regler, som alle medlemsstater skal forvalte. Den her omhandlede undtagelse er praecis, og Kommissionen er ikke bekendt med at nogen medlemsstat fortolker den anderledes.

(1) EFT L 370 af 31.12.1985, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2336/98

af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: OEdelaeggelse af levestedet for Bubulcus ibis i Arrecife (Lanzarote)

I maj maaned lod de kommunale myndigheder i Arrecife (Lanzarote - De Kanariske OEer) foretage en beskaering af traeerne i et parkomraade, hvor naesten hele kolonien af kohejrer (Bubulcus ibis) har deres reder. Ifoelge det spanske ornitologiske selskab (SEO-Birdlife) havde denne art omkring et hundrede reder i omraadet. Som foelge af beskaeringen af traeerne kan den beroerte bestand vaere blevet halveret.

"Bubulcus ibis" er en beskyttet art i en lang raekke kanariske og spanske love og administrative bestemmelser (lov 4/89 af 27. marts om beskyttelse af naturlige levesteder samt vilde dyr og planter; kongelig anordning 439/1990 om den nationale fortegnelse over udryddelsestruede arter, hvori arten karakteriseres som vaerende af "saerlig interesse" i bilag II; bekendtgoerelse af 14. september 1997 fra regeringen paa De Kanariske OEer), og den er ligeledes omfattet af direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle.(1)

Har Kommissionen kendskab til disse forhold?

Vil Kommissionen anmode de kompetente nationale myndigheder om oplysninger med henblik paa at undersoege spoergsmaalet om overtraedelse af bestemmelserne i fugledirektivet?

Hvilke andre foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at kraeve overholdelse af direktivets bestemmelser og sikre beskyttelse af denne bestand?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(16. september 1998)

Kommissionen kender intet til de forhold, det aerede medlem her har bragt paa bane. Den vil henvende sig til de paagaeldende myndigheder for at indhente naermere oplysninger om sagen, og den skal ikke undlade at underrette det aerede medlem om resultaterne heraf.

I mangel af naermere praecisioner med hensyn til det problem, det aerede medlem har fremfoert, kan Kommissionen paa indevaerende tidspunkt ikke udtale sig om eventuelle forholdsregler med henblik paa at sikre, at Raadets direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle i dette tilfaelde overholdes.

(1) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2158/98

af Katerina Daskalaki (UPE) til Raadet

(14. juli 1998)

Om: Verdens aeldste kloster i fare i Tyrkiet

Det ortodokse syrisk-kristne kloster, Mor Gabriel, som er verdens aeldste kloster, ligger i det sydlige Tyrkiet i et omraade, som er ramt af den tyrkisk-kurdiske krig. De ansvarlige tyrkiske myndigheder forhindrer undervisning af boern i Mor Gabriel og forbyder, at der udfoeres vedligeholdelsesarbejde paa klostret, hvilket medfoerer, at det allerede forsoemte, historiske kloster helt forfalder.

Kan Raadet over for de tyrkiske myndigheder traeffe foranstaltninger for at forhindre, at det 1600 aar gamle kristne kloster totalt forfalder, samt sikre, at der ikke sker nogen kraenkelser af de rettigheder, der tilfalder de faa munke, der er tilbage i klostret?

Svar

(9. november 1998)

Raadet beklager udviklingen omkring Mar Gabriel-klosteret. Det oestrigske formandskab tog spoergsmaalet op paa et af sine seneste bilaterale moeder med tyrkiske embedsmaend, og det har til hensigt ogsaa at erindre om de kristne mindretals situation i Tyrkiet paa fremtidige moeder.

Raadet er udmaerket klar over, at den tyrkiske regering i henhold til Lausanne-traktaten, der blev undertegnet i juli 1923, har forpligtet sig til fuldt ud at beskytte de ikke-muslimske mindretals kirker, synagoger, kirkegaarde og andre religioese institutioner.

I den forbindelse minder Raadet om, at fremme af menneskerettighederne, og navnlig af religionsfriheden, er et af EU's hovedmaal i forbindelserne med Tyrkiet. Det beklager, at landet for oejeblikket naegter at fortsaette sin politiske dialog med EU paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2482/98

af Franz Linser (NI) til Raadet

(1. september 1998)

Om: OEstrigske regeringsmedlemmers besoeg i Parlamentets udvalg

For at sikre en velfungerende kommunikation mellem Raadet og Europa-Parlamentet er det almindeligt, at de ansvarlige ministre fra den medlemsstat, der har formandskabet i Raadet, besoeger Parlamentets udvalg for bl.a. at forelaegge deres program.

1. Vil en oestrigsk minister eller statssekretaer aflaegge besoeg i Udvalget om Transport og Turisme inden den 31.12.1998?

2. I bekraeftende fald hvornaar og hvem?

3. I benaegtende fald hvorfor ikke?

Svar

(9. november 1998)

Som det utvivlsomt er det aerede parlamentsmedlem bekendt, aflagde Caspar EINEM, OEstrigs minister for videnskab og transport, og Johann FARNLEITNER, forbundsoekonomiminister, henholdsvis den 1. og den 28. september 1998 besoeg i Europa-Parlamentets Udvalg om Transport og Turisme for at forelaegge formandskabets program.

Det er nu en veletableret praksis, at ministrene fra den medlemsstat der varetager formandskabet for Raadet fremkommer med en redegoerelse i Europa-Parlamentets udvalg, hvilket er med til at fremme en udveksling af synspunkter mellem Raadet og Europa-Parlamentet om de forskellige emner, der droeftes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2845/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Risiko som foelge af asbestforurening

I det statsejede trykkeri Zecca, der er beliggende i Rom paa via Salaria, og hvor man bl.a. trykker "Gazzetta Ufficiale" (Statstidende), arbejder der ca. 1.500 personer paa skift 24 timer i doegnet. Ved mere end en lejlighed har fagforeningerne i de forloebne aar protesteret mod den risikable situation, der er opstaaet som foelge af anvendelsen af asbest ved isoleringen af fabrikkens lofter (der fandt sted i slutningen af 1960'erne). Paa grundlag af disse protester og et indgreb fra statsadvokaten er der blevet foretaget en undersoegelse af indemiljoeet i fabrikken. Resultatet af denne undersoegelse viste, at der var tilstedevaerelse af asbest svarende til graensevaerdier fra 10 til 25 fibre pr. liter, dvs. langt over de lovfaestede graensevaerdier.

Ikke desto mindre er de paagaeldende bygninger ikke blevet bygget om:

1. Anser Kommissionen det ikke for hensigtsmaessigt at henvende sig til de italienske myndigheder for at undersoege de aktuelle forhold paa ovennaevnte trykkeri?

2. Mener Kommissionen ikke, at der i dette tilfaelde er tale om en overtraedelse af bestemmelserne om beskyttelse af arbejdstagerne paa arbejdspladsen i modstrid med faellesskabsdirektiv 83/477/EOEF(1) og 91/382/EOEF(2)?

3. Agter Kommissionen i bekraeftende fald at anlaegge sag mod det statsejede trykkeri Zecca?

4. Hvad mener Kommissionen om spoergsmaalet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(6. november 1998)

Direktiverne om beskyttelse af arbejdstagere, der udsaettes for asbest, og som det aerede medlem naevner, er omsat i italiensk ret. Ethvert spoergsmaal vedroerende disse direktivers gennemfoerelse henhoerer under de for en passende kontrol og overvaagning ansvarlige myndigheders kompetence.

I oevrigt konstaterer Kommissionen, at resultatet af de maalinger af stoevmaengden i luften, der angives i det aerede medlems forespoergsel, ikke overskrider de graensevaerdier, der er fastsat i artikel 8 i Raadets direktiv 83/477/EOEF af 19. september 1983 om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at vaere udsat for asbest (andet saerdirektiv i henhold til artikel 8 i direktiv 80/1107/EOEF).

(1) EFT L 263 af 24.5.1983, s. 25.

(2) EFT L 206 af 29.7.1991, s. 16.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2397/98

af Heidi Hautala (V) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Jordemoedrenes situation

Der var i lang tid tradition i Finland for, at jordemoedre deltog i sundhedsplejen under svangerskabet. Dette har aendret sig i dag. Under svangerskabet er kvinderne ikke under tilsyn af en jordemoder, og ofte moeder de jordemoderen for foerste gang under foedslen. Jordemoedre har ikke lov til at arbejde i raadgivningscentre for gravide kvinder, hvilket begraenser deres erhvervsmuligheder. Ordningen med distriktssygeplejersker har medfoert, at en given sygeplejerske/sundhedsraadgiver kun vil skulle behandle nogle faa gravide kvinder om aaret. En saadan ordning indebaerer risiko for, at viden gaar i glemmebogen, og at problem- og risikosvangerskaber ikke bliver opdaget.

Undervisningen af jordemoderelever, i behandling og kontrol af gravide kvinder, varetages ikke af jordemoedre, hvilket indebaerer, at direktiv 80/155/EOEF(1) ikke overholdes i Finland. Hvad agter Kommissionen at goere for, at de foernaevnte problemer loeses, og at direktiv 80/155/EOEF gennemfoeres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne Af Mario Monti

(22. september 1998)

Kommissionen er ikke bekendt med de problemer, der rejses af det aerede medlem. De ser dog ikke ud til at vaere i strid med Raadets direktiv 80/155/EOEF af 21. januar 1980 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til og udoevelse af virksomhed som jordemoder.

I Finland varetages undervisningen af jordemoderelever ikke af jordemoedre. Direktiv 80/155/EOEF foreskriver ikke, hvem der skal forestaa undervisningen. Dette spoergsmaal hoerer under den paagaeldende medlemsstats kompetenceomraade.

De oevrige problemer, der rejses af det aerede medlem, er tilsyneladende heller ikke i strid med direktiv 80/155/EOEF, idet direktivet ikke foreskriver, at de aktiviteter, der er naevnt i artikel 4, udelukkende skal udoeves af jordemoedre.

(1) EFT L 33 af 11.2.1980, s. 8.