ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0370/01

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(14. februar 2001)

Om: Den fælles markedsordning for hør

Er Kommissionen klar over, at de spanske autonome samfunds regionale myndigheder siden 1993 som følge af forfatningsdomstolens dom af 28. maj 1992 i sag 79/92 har haft enekompetence med hensyn til behandling af dokumenter, tildeling af og kontrol med udbetaling af tilskud i medfør af den fælles markedsordning for hør?

Har Kommissionen kendskab til den omstændighed, at det i rapporten af 19. december 2000, som den offentlige anklager med ansvar for hørsagen i Spanien har udarbejdet til OLAF, adskillige gange fremhæves, at de spanske autonome samfunds regionale myndigheder siden 1993 har haft enekompetence med hensyn til behandling af dokumenter, tildeling af og kontrol med udbetaling af tilskud i medfør af den fælles markedsordning for hør?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(28. marts 2001)

Ja, Kommissionen er bekendt med, at de spanske autonome samfunds regionale myndigheder ifølge spansk lovgivning har enekompetence med hensyn til tildeling af og kontrol med udbetaling af tilskud i medfør af den fælles markedsordning for hør. Det fremgår af den offentlige anklagers rapport. I sine relationer med de nationale myndigheder henvender Kommissionen sig altid formelt til de centrale myndigheder, hvorefter disse henvender sig til de kompetente myndigheder på området.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0384/01 af Doris Pack (PPE-DE) til Kommissionen. Kommissionens delegation i Skopje.



EF-Tidende nr. 235 E af 21/08/2001 s. 0195 - 0195



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0384/01 af Doris Pack (PPE-DE) til Kommissionen (15. februar 2001) Om: Kommissionens delegation i Skopje Hvilke forholdsregler agter Kommissionen at tage for at gøre det muligt for José Pinto Teixeira, leder af Kommissionens delegation i Skopje, fortsat at kunne arbejde i fred til trods for de ubegrundede påstande, som Stoyanov og Bogoevski har fremsat om ham og udførelsen af hans pligter som leder af delegationen? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten (4. april 2001) Christopher Patten har udsendt to pressemeddelelser, hvoraf det fremgår, at de angreb, visse dele af pressen i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har ført mod Pinto Teixeira, fordømmes, og hvori det tilkendegives, at han har Kommissionens fulde opbakning. Kommissionen konstaterer med tilfredshed, at også regeringen i den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien fordømmer disse medieangreb.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0467/01

af Ioannis Averoff (PPE-DE), Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE), Antonios Trakatellis (PPE-DE) og Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen

(20. februar 2001)

Om: Beskyttelse af skovene mod brande og Kommissionens fremtidige strategi

Forordning (EØF) 2158/92(1) om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod brande udløber år 2001. Men på det sidste møde i Den Stående Skovbrugskomité, som fandt sted i Frankrig, oplyste Kommissionen medlemsstaterne om, at den havde til hensigt at revidere denne forordning, og at den overvejer eventuelt at indlemme den i Rådets nye forordning (EF) 1257/1999(2) om udvikling af landdistrikterne.

Dette ville betyde, at problemet med brande ville blive behandlet i en landbrugsmæssig og ikke en miljømæssig sammenhæng, og samtidig ville aktioner, som hidtil er blevet finansieret under (EØF) 2158/92 ikke længere være støtteberettigede.

1. Hvor langt er arbejdet kommet vedrørende revision af forordning EØF 2158/92, og hvad er i betragtning af følgerne det formålstjenlige ved denne revision?

2. På grund af denne forordnings betydning for Middelhavslandene har Europa-Parlamentet allerede gjort opmærksom på, at budgettet til disse områder skal forhøjes. Har Kommissionen til hensigt at revidere og forhøje det afsatte budget på 50 mio. EUR til 77 mio. EUR?

(1) EFT L 217 af 31.7.1992, s. 3.

(2) EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. marts 2001)

De ærede medlemmer henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0247/01 fra Alexandros Alavanos(1).

(1) Se side 161.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0153/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(31. januar 2001)

Om: Bistand til Balkan og beføjelserne for Agenturet for Genopbygning af Balkan

En af de opgaver, som Agenturet for Genopbygning af Balkan er blevet pålagt som gennemførende myndighed i henhold til CARDS-forordningen, er

genopretningen af miljøet på Balkan (artikel 2, litra d, forordning 2666/2000(1)). Eftersom Balkansyndromet med god grund har vakt foruroligelse i den europæiske offentlighed, bedes Kommissionen besvare følgende: Hvorfor får agenturet ikke til opgave at tage sig af genopretningen af miljøet og samtidig informere og bistå den lokale befolkning?

(1) EFT L 306 af 7.12.2000, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. marts 2001)

Som det er det ærede medlem bekendt, foregår der stadig i forskellige fora en undersøgelse af det påståede Balkansyndrom. UNEP (De Forenede Nationers Miljøprogram) og Fællesskabets artikel 31-udvalg har draget den konklusion, at der ikke foreligger nogen umiddelbar miljømæssig eller sundhedsmæssig risiko. Hvis der træffes beslutning om at gennemføre særlige EU-miljørehabiliteringsprogrammer med sigte herpå, er det mest sandsynligt, at Det Europæiske Agentur for Genopbygning af Balkan vil få overdraget ansvaret for gennemførelsen af sådanne fællesskabsprogrammer og de dermed forbundne informationsopgaver. Det primære ansvar for informering af lokalbefolkningen for så vidt angår potentielle problemer vedrørende den offentlige sundhed og miljøet påhviler regeringerne i de berørte lande. Miljøaspekterne er for så vidt de er relevante en integrerende del af de programmer, der gennemføres af Agenturet, i henhold til artikel 2, stk. 2, litra d), i Rådets forordning (EF) nr. 2666/2000 af 5. december 2000 om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien samt om ophævelse af forordning (EF) nr. 1628/96 og om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 og (EØF) nr. 1360/90 og af afgørelse 97/256/EF og 1999/311/EF.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0221/01

af Jules Maaten (ELDR) til Kommissionen

(5. februar 2001)

Om: Olieforureningen ved Galápagosøerne

1. Er Kommissionen bekendt med anmodningen fra Ecuadors miljøminister Rendon om mere international hjælp til bekæmpelse af den store olieforurening omkring Galápagosøerne?

2. Hvilke muligheder foreligger der i Kommissionens øjne for at imødekomme denne anmodning med henblik på at beskytte den enestående flora og fauna i dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(26. marts 2001)

Den 23. januar 2001 modtog Kommissionen fra Ecuadors myndigheder en anmodning om hurtig hjælp til bekæmpelse af olieudslippet omkring Galápagosøerne.

Den 24. januar 2001 meddelte Kommissionen, at den havde udsendt en europæisk Task Force, bestående af tre eksperter(1). Denne beslutning blev truffet inden for rammerne af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2850/2000/EF af 20. december 2000 om fastsættelse af EF-rammebestemmelser for samarbejde i tilfælde af utilsigtet eller forsætlig havforurening(2). Disse eksperters opgave bestod i at bistå de ecuadorianske myndigheder med at fastslå, hvilke midler der var bedst egnet til at afbøde forureningens virkninger og lette genetableringen af de berørte områder.

(1) IP/01/104.

(2) EFT L 332 af 28.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0921/01

af Monica Frassoni (Verts/ALE) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Turismebyggeri i Bosa og Villanova Monteleone, Teulada, Monte Russu og Cala Giunco-Stagno Notteri og et fiskeopdræt i Bosa

I forbindelse med mine forespørgsler E-3009/00(1), E-3339/00(2), E-3340/00(3) og P-3314/00(4) vedrørende turismebyggeri i Bosa og Villanova Monteleone, Teulada, Monte Russu og Cala Giunco-Stagno Notteri og et fiskeopdræt i Bosa svarede Kommissionen, at den ville træffe de nødvendige foranstaltninger for at indsamle detaljerede oplysninger og sikre, fællesskabsretten blev overholdt.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den hidtil har truffet i forbindelse med ovennævnte sager?

Kan den bl.a. bekræfte:

- For så vidt angår den planlagte bebyggelse i Monte Russu, at der er indledt en vurdering af indvirkningen på lokaliteten i henhold til artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/EØF(5), og om resultaterne af denne vurdering af indvirkningen allerede foreligger?

- For så vidt angår bestemmelserne vedrørende miljøindvirkningsvurdering, at byggeprojektet endnu ikke har modtaget den endelige byggetilladelse, og kan den oplyse, om dette betyder, at der vil blive foretaget en miljøindvirkningsvurdering af det, når det har fået byggetilladelse? Er der afsat fællesskabsstøtte til projektet?

- For så vidt angår de foreslåede byggeprojekter i Teulada og Cala Giunco-Stagno di Notteri, om der er bevilget nogen fællesskabsstøtte dertil? I bekræftende fald, agter Kommissionen at indefryse den, indtil det er bekræftet, at projekterne er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen om miljøindvirkningsvurdering og Natura 2000?

(1) EFT C 136 E af 8.5.2001, s. 156.

(2) EFT C 151 E af 22.5.2001, s. 140.

(3) EFT C 151 E af 22.5.2001, s. 141.

(4) EFT C 151 E af 22.5.2001, s. 133.

(5) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(15. maj 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0326/01

af Ioannis Souladakis (PSE) til Kommissionen

(13. februar 2001)

Om: Sygdommen Creutzfeld-Jakob (kogalskab)

I forlængelse af Kommissionens svar på min skriftlige forespørgsel E-3886/00(1) og på baggrund af, at den for budgettet ansvarlige kommissær på vegne af Kommissionen har opført udgifter på næsten 1 mia. euro på budgettet til foranstaltninger i forbindelse med fjernelse, oplagring og destruering af oksekød, og idet der er tale om et beløb, som kommissæren mener vil kunne influere på de finansielle overslag, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Hvorfor anvender man som led i en omlægning af strategien ikke de ovennævnte udgifter til at fremme dyrkningen af olie- og proteinholdige foderafgrøder med henblik på at sænke omkostningerne til kvægopdræt i stedet for at bruge pengene til destruering af produkter, der er skadelige for folkesundheden, fordi der anvendes animalske proteiner til kvægfoder?

2. Under henvisning til det gennemskuelighedsprincip, der er bestemmende for forbindelserne mellem Parlamentet og Kommissionen, ønsker jeg at få følgende oplyst: Hvad er det for nogle fremsatte forslag og redegørelser, som Kommissionen henviser til i sit svar, og hvad er indholdet af disse?

(1) EFT C 174 E af 19.6.2001.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. marts 2001)

De udgifter, som det ærede medlem nævner, skal bruges i regnskabsåret 2002 til at finansiere Kommissionens nødplan til afhjælpning af de store problemer på oksekødsmarkedet. Planen omfatter hurtigtvirkende markedsforanstaltninger, men ligeledes ændringer i præmieordningerne for at fremme en ekstensivering af landbruget og en reduktion af oksekødsproduktionen. I lyset af krisens omfang og hastende karakter er tildelingen af disse midler til oksekødssektoren blevet prioriteret i stedet for at bruge dem til at støtte dyrkning af olie- og proteinholdige foderafgrøder. Supplerende støtte til dyrkning af disse afgrøder ville for øvrigt ikke nødvendigvis sænke udgifterne til dyrefoder.

Som anført i svaret på skriftlig forespørgsel E-3886/00 fra Souladakis m.fl.(1) og i overensstemmelse med Rådets mandat har Kommissionen iværksat en dybtgående analyse af situationen efter BSE-krisen og udvidelsen af forbudet mod anvendelse af kød- og benmel. Analysen omhandler kødmarkederne, dyrefoder, især udbud og efterspørgsel efter proteinholdige planter, samt den politik, der føres vedrørende sidstnævnte. Parlamentet og Rådet vil blive orienteret om analysens konklusioner. Disse konklusioner skal medtages i de finansielle overslag, som blev vedtaget i Berlin, og skal tage hensyn til Fællesskabets internationale forpligtelser.

(1) EFT C 174 E af 19.6.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0406/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(15. februar 2001)

Om: De miljømæssige virkninger af skiferbrydning under åben himmel

I distrikterne Valdeorras (Ourense, Galicien) og A Cabreira (Léon) findes der åbne skiferbrud, som er af stor produktions- og handelsmæssig betydning. I disse brud er der ved at blive begået en sand økologisk forbrydelse, fordi affaldet fra skiferbrydningen losses direkte ned ad bjergsiderne, uden at der sker nogen som helst form for økologisk genopretning. Inden for dette område, i Carballeda kommune, vil affaldet kunne få det skovklædte landskab O Teixadal, en taksskov af enestående art i Europa, til at forsvinde. I Casaio er myndighederne i færd med at give tilladelse til, at skiferbrydningen kan ske helt op til 100 meter fra bebyggelse, således at ejerne af skiferbrudene får lov til at trænge ind på naboernes kunstvandingsområder.

Er Kommissionen i færd med at undersøge, om denne skiferbrydning er i strid med Rådets direktiv 85/337/EØF(1) om den vurdering af indvirkningen på miljøet, der kræves for projekter af denne art?

(1) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. april 2001)

Kommissionen har ikke kendskab til de af det ærede medlem nævnte forhold.

Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, ændret ved direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997(1), gælder kun for projekter og ikke for anlæg, som allerede er godkendt, og som derfor er taget i brug.

Kommissionen kan ikke alene på grundlag af oplysningerne fra det ærede medlem afgøre, om der i det af det ærede medlem nævnte tilfælde er tale om et projekt i henhold til førnævnte direktiv 85/337/EØF.

Da det ikke er muligt at afgøre, hvilke fællesskabsbestemmelser der eventuelt finder anvendelse i det foreliggende tilfælde, kan Kommissionen ikke udtale sig om, hvorvidt Fællesskabets miljøbestemmelser er blevet overtrådt.

Kommissionen vil dog ikke udelukke muligheden for at undersøge det af det ærede medlem nævnte problem, hvis det ærede medlem er i stand til at forelægge oplysninger, som kunne danne grundlag for en formodning om, at fællesskabsretten er overtrådt.

(1) EFT L 73 af 14.3.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0090/01

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(29. januar 2001)

Om: BSE: samfinansiering af bekæmpelsesforanstaltningerne

De afgørelser, som Rådet har truffet i relation til planen om at udrydde BSE og bekæmpe udbredelsen af denne sygdom til mennesker, er ved at blive ført ud i livet med mere eller mindre held af de 15 medlemsstater. Nogle af disse foranstaltninger, f.eks. transport af dødt kvæg og destruktion af risikomaterialerne, indebærer, at udgifterne i visse spanske regioner lægges over på kvægavlerne, hvilket fører til forarmelse af en sektor, som er fattig i forvejen, da der er tale om familiebrug; regeringen og de regionale myndigheder lader ikke til at kunne påtage sig de udgifter, som en anvendelse af de af Den Europæiske Unions vedtagne foranstaltninger vil medføre.

Agter Kommissionen at yde ekstraordinære bevillinger til medfinansiering af foranstaltninger som f.eks. destruktion, transport, analyse og udtagelse af prøver, bygning og indretning af nye referencelaboratorier med henblik på at disse udgifter ikke, således som det er sket i visse tilfælde, lægges direkte over på denne sektor, og disse foranstaltninger virkelig kan finde anvendelse og genoprette tilliden hos de europæiske forbrugere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(21. marts 2001)

Kommissionen medfinansierer allerede nu i vidt omfang denne krises omkostninger, bl.a. gennem en særordning om støtteopkøb i henhold til Kommissionens forordning (EF) 2777/2000 af 18. december 2000 om ekstraordinære støtteforanstaltninger for oksekødmarkedet(1) gennem finansiering af indkøb af prøvemateriale til fremskyndet opsporing af BSE og gennem anvendelse af den offentlige støtteordning inden for rammerne af den fælles markedsordning for oksekød.

De samlede finansielle virkninger af denne pakke af foranstaltninger beløber sig i øjeblikket til næsten 1 mia. EUR.

Inden for rammerne af et første tillægsbudget for regnskabsåret 2001 har Kommissionen anmodet budgetmyndigheden om at stille de beløb til rådighed, der var afsat som reserve (60 mio. EUR), for at give mulighed for finansiering af yderligere prøveudtagninger.

Under de nuværende budgetmæssige og juridiske rammer har Kommissionen ikke mulighed for at gå ind i finansieringen af andre foranstaltninger, som f.eks. forbrænding eller transport af dyrekroppe.

(1) EFT L 321 af 19.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0576/01

af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Kommissionen

(27. februar 2001)

Om: Foreningsfrihed i Bulgarien

Den 29. februar 2000 erklærede forfatningsdomstolen i Bulgarien et politisk parti, OMO llinden-PIRIN, som er baseret i Makedonien, for grundlovsstridigt. Dette parti blev registreret i 1999 og deltog i de kommunale valg i oktober 1999. Det har altid erklæret, at det ville respektere Bulgariens forfatnings- og retssystem og gennemføre sine politiske aktiviteter på fredelig vis. Partiet har indgivet klage til Den Europæiske Domstol for Menneskerettigheder.

Den 4. februar 2000 forhindrede politiet en delegation fra dette parti i at nedlægge blomster ved et monument, skønt politiet ikke kunne fremvise noget dokument, der kunne berettige dets indsats.

Er Kommissionen af den opfattelse, at sådanne afgørelser eventuelt krænker foreningsfriheden og er en diskriminering mod et nationalt mindretal? Har Kommissionen anmodet de bulgarske myndigheder om en forklaring? Kan Kommissionen henvise til nogen begrundelse, den har modtaget fra de bulgarske myndigheder?

Er Rådet af den opfattelse, at en sådan afgørelse er forenelig med overholdelsen af de demokratiske kriterier, der blev opstillet i København? Har Kommissionen til hensigt at behandle en sådan holdning i de kommende rapporter om de fremskridt, der er gjort i ansøgerlandene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(19. april 2001)

Kommissionen er bekendt med den bulgarske forfatningsdomstols afgørelse vedrørende OMO-Illinden PIRIN og med, at der er indgivet en klage til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.

For så vidt angår den specifikke hændelse, som det ærede medlem nævner, har Kommissionen ikke yderligere oplysninger og kan derfor ikke kommentere den.

I overensstemmelse med Københavnskriterierne følger Kommissionen nøje respekten for demokratiet, retsstatsprincippet og menneskerettighederne samt respekten for og beskyttelsen af mindretal. Den vil vedblive med at overvåge disse aspekter og aflægge beretning som fornødent i sin næste periodiske rapport.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0016/01

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(17. januar 2001)

Om: Muslingeopdræt i EU

Muslingeopdræt er af afgørende betydning for Galiciens kystregion. Det anslås, at ca. 11 500 arbejdspladser er direkte forbundet med denne sektor, hvoraf 8 500 er permanente, og at 7 000 er indirekte forbundet hermed. Denne omstændighed bliver endnu mere vigtig, når man tager i betragtning, at de ressourcer, der skabes af produktionsaktiviteten, spredes over et bredt socialt lag, og da beslutningerne træffes lokalt, pengene geninvesteres i selve regionen. Dette har en mangfoldiggørende virkning på den lokale økonomi og medvirker til at skabe socioøkonomisk stabilitet.

Hvad angår akvakultur i al almindelighed, er det muslingeopdræt, der giver den styrke og stabilitet, da der i Galicien årligt opdrættes mellem 250 og 300 millioner kilo. Dette gør Galicien til verdens næststørste producent efter Kina og den største i Europa, idet regionen tegner sig for ca. 50 % af den samlede produktion i EU, hvoraf 35 % sælges frisk, 41 % afsættes til traditionel konservering og 24 % til nye alternative forarbejdningsmetoder, som bliver mere og mere populære.

Kan Kommissionen give oplysninger om den i EU i øjeblikket gældende lovgivning inden for denne sektor?

Mener Kommissionen ikke, at det er nødvendigt at standardisere de forskellige gældende normer i EU, f.eks. normerne vedrørende kontrol med biotoksier, for så vidt der anvendes metoder og processer, der afviger fra den ene medlemsstat til den anden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. marts 2001)

Kommissionen sender en oversigt over den gældende EU-lovgivning for denne sektor direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat.

Hvad angår spørgsmål nr. 2, mener Kommissionen, at det er meget vigtigt at standardisere de marine biotoksiner med hensyn til deres betydning for menneskers sundhed. Der gøres en stor indsats for at udvikle standardiserede metoder til dette formål i samarbejde med EF-referencelaboratoriet for marine biotoksiner i Vigo, Spanien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0644/01

af Elisa Damião (PSE) til Kommissionen

(23. februar 2001)

Om: Strukturindikatorer rapport til Det Europæiske Råd i Stockholm

Da Eurostat anfører mange forskellige kilder til udarbejdelsen af de indikatorer, der skal anvendes ved gennemførelsen af Lissabonstrategien, og som nu offentliggøres i rapporten til Det Europæiske Råd i Stockholm, bedes Kommissionen oplyse, om de offentlige og uafhængige nationale organer, som er godkendt til at indsende statistiske data, er blevet konsulteret af Kommissionen, nærmere betegnet af Eurostat. Kommissionen bedes oplyse, om den kan stå inde for indikatorernes troværdighed og sammenlignelighed, lige som den anmodes om tydeligere at gøre rede for de primære kilder og sin metodologi.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(17. april 2001)

For at kunne offentliggøre sin rapport (Synthesis Report) i midten af februar, var Kommissionen (Eurostat) nødt til at indsamle alle de nødvendige data og indikatorer på meget kort tid. Eurostat anvendte så vidt muligt de officielle harmoniserede data fra Det Europæiske Statistiske System (ESS), som medlemsstaternes nationale statistiske kontorer allerede havde leveret.

Alle tallene skulle foreligge den 19. januar 2001. Inden for dette stramme tidsskema sendte Eurostat også de nationale data til de nationale statistiske kontorer, som anmodede om det, og fastsatte en ny frist, som satte Eurostat i stand til så vidt muligt at tage højde for deres bemærkninger. Regionale organer blev ikke kontaktet i denne sammenhæng, da kun meget få data indsamles på regionalt plan.

En endelig oversendelse af de pågældende data og indikatorer fandt sted den 26. januar 2001. Disse data blev efterfølgende anvendt i rapporten, som blev forelagt af formanden for Kommissionen den 7. februar 2001.

Kommissionen (Eurostat) står i fællesskab med netværket af nationale statistiske kontorer inde for strukturindikatorerne og deres kvalitet. Det skal dog bemærkes, at der i forbindelse med den første indsamling af strukturindikatorer i nogle tilfælde blev noteret mangler med hensyn til visse kvalitetsaspekter (f.eks. aktualitet, sammenlignelighed, fuldstændighed).

Derfor vil Eurostat udarbejde en handlingsplan for en gennemgang af disse kvalitetsaspekter på kort og mellemlang sigt. Der er etableret en struktur, som skal sikre, at de nationale kontorer indrages på forskellige niveauer, såvel hvad angår udarbejdelse af indikatorerne som forbedring af kvaliteten af de pågældende data.

Et ajourført dokument, som giver et overblik over strukturindikatorerne og den anvendte metodologi, er allerede tilgængeligt på Eurostats website(1) på netstedet for strukturindikatorer. Eurostat agter at udvide denne metodologi til at omfatte mere detaljerede oplysninger inden for rammerne af det før beskrevne arbejde.

(1) http://www.europa.eu.int/comm/eurostat.