ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0716/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1), paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi i Melilla for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-0698/99, E-0699/99, E-0700/99, E-0701/99, E-0702/99,E-0703/99, E-0704/99, E-0705/99, E-0706/99, E-0707/99, E-0708/99, E-0709/99, E-0710/99,E-0711/99, E-0712/99, E-0713/99, E-0714/99, E-0715/99 og E-0716/99

(6. maj 1999)

Som det fremgaar af svaret paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-0697/99(1), foretager Eurostat ikke direkte maalinger af undergrundsoekonomiens (den uformelle oekonomi) omfang i medlemsstaterne. Kommissionen har imidlertid anmodet medlemsstaterne om at supplere daekningen af undergrundsoekonomien ved at gennemfoere nogle procedurer til verificering og forbedring af skoennene over bruttonationalindkomsten (BNI) og bruttonationalproduktet (BNP).

I de nationale data for 1994 til 1996, som Spanien indberettede i oktober 1998, er resultaterne af dette arbejde medtaget. Dataene er derfor udtoemmende og omfatter undergrundsoekonomien.

Det fremgaar imidlertid ikke af de nationale data, der er indberettet til Eurostat, hvor stor en andel undergrundsoekonomien udgoer af det samlede tal. Det er derfor ikke muligt at foretage en saadan opdeling paa regionalt niveau.

(1) Se side 115.
Kan Kommissionen oplyse, hvorfor dette belłb i 2000 planlægges forhłjet med 31.400.000 euro (ca.
60 mia. italienske lire), svarende til en stigning fra 246 til 277 mio. euro (dvs. fra 477 til 530 mia.italienske lire)?
(2000/C 27 E/202) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1706/99
af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen
(29. september 1999)
Om: Forslag til budget for 2000  udgifter til Det Europæiske Fællesskabs delegationers personale og drift,
til supplerende personale og til decentrale funktioner
I 1998 udgjorde de samlede udgifter til Det Europæiske Fællesskabs delegationers personale og drift, til
supplerende personale og til decentrale funktioner 394 mio. ecu (svarende til 763 mia. italienske lire).
Kan Kommissionen oplyse, hvorfor man i 2000 planlægger at bruge 433 mio. euro til dette formål,
svarende til en udgiftsforhłjelse på ca. 40 mio. euro eller ca. 77 mia. italienske lire?
Samlet svar
afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer
på skriftlige forespłrgsler E-1702/99, E-1703/99 og E-1706/99
(18. november 1999)
Kommissionen er i łjeblikket ved at foretage en grundig undersłgelse af det af det ærede medlem nævnte
problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
(2000/C 27 E/203) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1704/99
af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen
(29. september 1999)
Om: Life-programmet
Life-programmet, der indfłrtes af Den Europæiske Union som en miljłbeskyttelsesforanstaltning, er blevet
opdelt i to etaper: 1991-1995 og 1996-1999.
Kan Kommissionen oplyse:
1. hvor mange og hvilke Life-projekter (Life-Miljł og Life-Natur) der er indgivet for Italiens vedkom-
mende?
2. hvor mange og hvilke af disse projekter der har fået tilsagn om stłtte og til hvilke belłb?
3. hvor mange og hvilke af disse projekter der pr. 10. september 1999 har fået udbetalt stłtte?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström
(4. november 1999)
Et skema med de łnskede oplysninger sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalse-
kretariat.29.1.2000 DA C 27 E/165 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0599/99

af Frédéric Striby (I-EDN) til Kommissionen

(3. marts 1999)

Om: Indregistrering og afgiftsopkraevning for alsaciske lystsejlere

For at faa baade indregistreret i Frankrig, skal man betale en "taxe de francisation" (afgift for at faa lov til at foere fransk flag),hvis man sejler i internationale farvande. Hvis man sejler paa indre vandveje, og det gaelder for de alsaciske lystsejlere, skal man betale en VNF afgift. Fordi Rhône-Rhin-kanalen, som forbinder den nordlige del af Alsace med den sydlige del, er blevet omklacificeret, skal de alsaciske lystsejlere benytte Alsace-kanalen. Denne administreres under en international statut, og selvom de alsaciske lystsejlere kun passerer igennem paa vej til Strasbourg, Colmar eller Mulhouse, skal de alligevel betale denne "taxe de francisation", hvilket er en dobbeltafgift, som skibe med udenlandsk flag er fritaget for.

Er Kommissionen informeret om denne dobbeltafgift? Hvordan agter den at reagere over for de franske myndigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(27. april 1999)

Kommissionen er ikke bekendt med den situation, det aerede medlem beskriver. Det kan imidlertid siges, at da registreringsafgifter og afgifter paa visse transportmidler (herunder fritidsfartoejer) endnu ikke er harmoniseret paa faellesskabsplan, staar det medlemsstaterne frit for at indfoere eller fastholder disse afgifter, forudsat at de ikke strider imod EU-lovgivningen, saerligt EF-traktatens artikel 95. Ifoelge denne artikel maa medlemsstaterne ikke indfoere eller bevare afgiftsordninger, hvor afgiften paa importvarer og afgiften paa lignende indenlandske varer beregnes ud fra forskellige grundlag og kriterier og medfoerer en hoejere afgift paa importerede varer. Paa basis af de foreliggende oplysninger ser det ud til, at dobbeltafgiften paa visse fritidsfartoejer kun paavirker de indenlandske transportmidler. Denne afgiftsordning strider saaledes ikke imod EU-lovgivningen.
(2000/C 27 E/037) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1380/99
af Johannes Swoboda (PSE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Opkrævelse af indkomstskat i en af Unionens medlemsstater på grund af ejendom
På forespłrgsel af en łstrigsk statsborger, som har et hus i Spanien, anmoder jeg Kommissionen om at
besvare fłlgende:
1. Er łstrigeren indkomstskattepligtig i Spanien, uafhængigt af, om han udlejer dette hus eller ej?
2. Ville han kun være indkomstskattepligtig, hvis han udlejer dette hus til tredjepart?3. Er denne ordning i strid med EU-bestemmelser (f.eks. undgåelse af dobbeltbeskatning)?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti
(15. september 1999)
Ifłlge spansk lovgivning skal personer, som ejer fast ejendom i Spanien, hvad enten de har fast bopæl i
landet eller ej, til deres personlige skattepligtige indkomst lægge 2 % af ejendommens justerede skatteplig-
tige værdi, også hvis ejendommen bebos af ejeren og ikke udlejes. For personer, der ikke har fast bopæl i
landet, opkræves indkomstskatten til en fast sats på 25 %. For personer med fast bopæl er skattesatsen ligmed den personlige marginale indkomstskattesats (maksimum 56 %).
I henhold til konventionen af 20. december 1966 mellem Østrig og Spanien om undgåelse af dobbelt-
beskatning som ændret ved protokollen af 24. februar 1995, særlig artikel 6 og 24(1)(a), beskattesindkomst af fast ejendom udelukkende i det land, hvor ejendommen ligger, i det foreliggende tilfældealtså i Spanien. Der kan derfor ikke for den pågældende skatteborgers vedkommende forekomme nogendobbeltbeskatning af en sådan indkomst.
Kommissionen kan ikke se, at den pågældende lov, som ikke synes at indeholde nogen diskriminerende
bestemmelser, skulle være i strid med fællesskabslovgivningen.
(2000/C 27 E/038) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1381/99
af Mark Watts (PSE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Deregulering af den offentlige transportsektor
Kan Kommissionen oplyse, i hvilken udstrækning der har fundet deregulering sted af den offentlige
transportsektor i de enkelte medlemsstater?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock
(7. september 1999)
Kommissionen stłttede »Isotope« forskningsrapporten, som skelnede mellem (a) deregulering, hvor der er
fri adgang til markedet (konkurrence »på markedet«); (b) begrænset konkurrence, hvor operatłrer opnåreksklusivrettigheder over bestemte ruter eller områder i forbindelse med konkurrenceprægede udbuds-runder med få års mellemrum (konkurrence »om markedet«); (c) den klassiske model, hvor en operatłrnyder eksklusivrettigheder, så konkurrenter holdes ude i et ubegrænset tidsrum.C 27 E/34 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0178/99

af Irene Soltwedel-Schaefer (V) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: BSE - Sammenligning mellem Schweiz og EU

1. Hvad mener Kommissionen om den kendsgerning, at der i Schweiz opdages forholdsvis mange tilfaelde af BSE-inficeret kvaeg?

2. Er det rigtigt, at undersoegelser af BSE sker meget mere unoejagtigt i Tyskland end i Schweiz?

3. Er det rigtigt, at diagnosemulighederne er daarligere i Tyskland end i Schweiz?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. marts 1999)

1. Kommissionen er klar over det store antal tilfaelde af bovin spongiform encephalopati (BSE) i Schweiz. I forhold til kvaegbestandens stoerrelse adskiller situationen sig en del fra situationen i Det Forenede Kongerige. Endvidere er der sket et stoet fald i antallet af BSE-tilfaelde, siden epidemien kulminerede i 1995. Faldet anses for at vaere tegn paa, at udryddelsesforanstaltningerne er effektive. Kommissionen sender to tabeller med oplysninger om BSE-forekomsten i de seneste tolv maaneder og om antallet af BSE-tilfaelde siden 1988 direkte til det aerede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.

2. I april 1998 blev foranstaltningerne til overvaagning for overfoerbare spongiforme encephalopatier (TSE) harmoniseret i EF ved Kommissionens beslutning 98/272/EF af 23. april 1998 om epidemiologisk overvaagning for overfoerbare spongiforme encephalopatier og om aendring af beslutning 94/474/EF(1). De fleste medlemsstater, herunder Tyskland, har allerede i Den Staaende Veterinaerkomité rapporteret om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemfoere denne beslutning.

Der er hverken i disse rapporter eller ved Kommissionens kontrol af de nationale overvaagningssystemer fundet eksempler paa, at BSE-undersoegelserne skulle vaere meget mere unoejagtige i Tyskland end i Schweiz.

3. Ved ovennaevnte beslutning fastsaettes der ogsaa betingelser for proevetagning og laboratorieundersoegelser til paavisning af TSE paa grundlag af anbefalingerne i Manual of Standards for Diagnostic Tests and Vaccines fra Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE). De hurtigtest til paavisning af BSE efter slagtning, der er ved at blive udviklet af flere laboratorier bl.a. i Schweiz, er endnu ikke blevet godkendt af OIE. Kommissionen er for oejeblikket ved at vurdere en raekke af disse test, men arbejdet er endnu ikke afsluttet.

Flere forskellige laboratorier rundt om i verden anbefaler flere alternative metoder til at diagnosticere TSE. Det er imidlertid for tidligt at drage nogen konklusioner om disse tests kvalitet og noejagtighed.

(1) EFT L 122 af 24.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1002/99 af Ian WHITE Fri handel med ankomst- og afgangstidspunkter i lufthavne



EF-Tidende nr. C 370 af 21/12/1999 s. 0151



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1002/99 af Ian White (PSE) til Kommissionen (20. april 1999) Om: Fri handel med ankomst- og afgangstidspunkter i lufthavne Er Kommissionen opmaerksom paa, at luftfartsselskabernes eventuelle fri handel med lufthavnenes ankomst- og afgangstider vil foere til, at de mindre betydningsfulde regionale flyvninger bliver tvunget vaek fra de stoerre lufthavne af rent forretningsmaessige aarsager? Er det ikke i strid med regionaliseringspolitikken samt princippet om flyforbindelser mellem de enkelte regioner?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0179/99

af Irene Soltwedel-Schaefer (V) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: BSE-forskning - ikke laengere begraensning til én art

1. Det anses for videnskabeligt bevist, at BSE fra kvaeg kan overfoeres til mennesker. Da denne sygdom forekommer hos en raekke dyr (ikke laengere begraensning til én art), er der fare for, at BSE kan overfoeres til svin og hoens og dermed traenge ind i den menneskelige foedekaede.

a) Hvilke forskningsprogrammer findes der siden 1991 i Den Europaeiske Union med henblik paa overfoerelse af BSE til andre landbrugshusdyr?

b) Hvilke universiteter i hvilke lande prioriterer navnlig dette arbejde?

2. Hvilke forskningsresultater foreligger paa dette omraade?

3. Hvor mange og hvilke finansielle midler stilles til raadighed til forskerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(25. marts 1999)

1a) Paa omraadet transmissible spongiforme encephalopatier (TSE) har Faellesskabet siden 1991 ydet stoette til 54 forskningsprojekter med i alt ca. 46,2 mio. EUR. Disse aktiviteter gennemfoeres inden for rammerne af Faellesskabets saerprogrammer for forskning i biomedicin og sundhed (Biomed), bioteknologi (Biotech) og landbrug og fiskeri (FAIR), som led i det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

11 af de 54 projekter faar tildelt stoette som led i de forskellige indkaldelser af forslag under Biomed-, Biotech- og FAIR-programmerne. De resterende 43 projekter indgaar i den handlingsplan for TSE-forskning, som Kommissionen ivaerksatte i juni 1996.

Endvidere deltager Det Faelles Forskningscenter (FFC), paa vegne af Kommissionen og i samarbejde med uafhaengige eksperter, i tre projekter i tilknytning til bovin spongiform encephalopati (BSE), nemlig "Detektion af kvaegkoedmel i foder af vegetabilsk oprindelse", "Udforskning af en passende varmebehandling af koedmel"; og "Evaluering af post mortem tests for BSE ", med et budget paa ca. 1 mio. EUR.

Spoergsmaalet om overfoerbarheden af BSE behandles, fra forskellige synsvinkler, i syv projekter. To projekter undersoeger mekanismerne for overfoersel af BSE og artsbarrieren. Et projekt tager sigte paa at vurdere risikoen for overfoersel af BSE fra kvaeg til svin, og et projekt gaar ud paa at udvikle en praeklinisk test med henblik paa at sondre mellem scrabie og BSE-infektion hos faar. Herudover gaar tre projekter ud paa: at mindske faren for overfoerbarhed gennem foranstaltninger til at undgaa kontaminering af koed; at forbedre sterilisationsprocesserne ved fremstilling af animalske foderstoffer samt at udvikle procedurer for inaktivering af TSE-smitstoffer. Det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat faar tilsendt et resumé af projekterne.

1b) Det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat faar ligeledes tilsendt en liste over de institutioner, der deltager i de ovennaevnte projekter.

2. Projekterne vedroerende BSE's overfoerbarhed blev alle paabegyndt i 1998, og det er endnu for tidligt at sige noget om resultaterne.

3. Det samlede budget til disse aktiviteter er paa omkring 7,6 mio. EUR.
Kommissionen har indtil nu ikke overvejet at oprette en hurtigt- arbejdende særlig interventionsinstans i
miljłsager. Dog var der i Kommissionens meddelelse om gennemfłrelse af Fællesskabets miljł-lovgivningfra oktober 1996 (
3) anfłrt en række forskellige mekanismer med henblik på at skabe endnu mere effektiv
gennemfłrelse, herunder for eksempel retningslinjer vedrłrende minimums-kriterier for miljłinspektioner(Europa-Parlamentet afgav sin udtalelse herom den 16. september 1999 i forbindelse med et forslag tilEuropa-Parlamentets og Rådets henstilling om tilvejebringelse af minimumskriterier for miljłinspektioner imedlemsstaterne (
4)) samt oprettelse af særlige klageinstanser på medlemsstatsniveau samt bedre adgang til
domstolene i forbindelse med miljłsager. Dette spłrgsmål drłftes nu i en stłrre sammenhæng, nemlig iforbindelse med ratifikationen af ¯rhus-konventionen.
(1) EFT C 341 af 29.11.1999.
(2) EFT C 142 af 21.5.1999.
(3) KOM(96) 500 endelig udg.
(4) KOM(98) 772.
(2000/C 27 E/136) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1527/99
af Stephen Hughes (PSE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Somalifolkets stilling i Somalia
Hvad foretager Kommissionen sig for at fremme kreative lłsninger på problemet, som kan:
1. muliggłre en nominel integrering af Somalia i AVS-landegruppen, med en bestemmelse om formel
tiltrædelse, hvis der kommer en anerkendt regering, og
2. muliggłre kanalisering af EUF-midler til somalifolket, selv om der ikke findes en anerkendt regering?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Joªo de Deus Pinheiro
(6. september 1999)
For at sikre, at Somalia kan blive formelt optaget i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet
(AVS-staterne), blev der indfłjet er særlig artikel (364a) for Somalia i den sidste LomØ-konvention, som gavSomalia mulighed for at tilslutte sig konventionen efter anmodning fra en eventuel ny regering og efterMinisterrådets afgłrelse.
Da der ikke var indsat en anerkendt regering, blev restbelłbene (47 mio. EUR) fra den 5. og 6. Europæiske
Udviklingsfond (EUF) slået sammen og anvendt til det andet rehabiliteringsprogram for Somalia. Da dissemidler nu er taget i anvendelse, er der blevet anmodet om en forhłjelse af loftet på 15 % (7 mio. EUR) tilfortsat stłtte. Alle projekterne gennemfłres af ngoer og organisationer under FN. Kommissionen forvalterendvidere samfinansiering af foranstaltninger med Italien og administrerer humanitær bistand.
(2000/C 27 E/137) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1528/99
af Monica Frassoni (Verts/ALE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Lossepladsen ved Dos Aguas, Valencia (Spanien)
I september 1998 blev der åbnet en losseplads ved Dos Aguas, en lokalitet i Valencia beliggende i29.1.2000 DA C 27 E/111 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Kommissionen vil dog gerne påpege, at Irlands ratificering af CITES ikke i sig selv automatisk vil fłre til, at
Fællesskabet bliver CITES-medlemsstat. Dette afhænger igen af ratifikationen af en ændring til konventio-nens tekst, som en række andre CITES-medlemsstater har fået indfłjet. Kommissionen arbejder aktivt meddette spłrgsmål med de pågældende CITES- medlemsstater.
På den positive side har Kommissionen forstået, at der for nylig er kommet et lovudkast på bordet i det
irske parlament (med sigte på at ændre Irlands »Wildlife Act« fra 1976), hvilket skal głre det ud for etratificeringsinstrument. Det forventes, at denne lovgivning vil kunne vedtages i lłbet af de kommendemåneder. Og det er Kommissionens håb, at det ærede medlems problem herigennem vil blive behłrigtbehandlet.
(1) Parlamentets forhandlinger ( februar 1999).
(2) EFT L 61 af 3.3.1997.
(2000/C 27 E/060) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1407/99
af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Tillæg til rejseomkostninger for personer, der rejser alene
Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt de tillæg der lægges til rejseomkostningerne for personer, der rejser
alene, er i modstrid med EUs lovgivning?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne
(19. oktober 1999)
Der findes ingen særlig fællesskabslovgivning om tillæg for personer, der rejser alene. Rådet vedtog i juni
1990 direktiv 90/314/EØF (1) om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure, hvis formål det var at
tilnærme medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om sådanne rejser, der sælges ellerudbydes til salg på Fællesskabets område. Direktivet blev udarbejdet for at beskytte forbrugere, der kłberpakkerejser i Fællesskabet.
I artikel 2 defineres under 4) forbrugeren som en person, der kłber eller erklærer sig villig til at kłbe en
pakkerejse (»hovedkontrahenten«), eller enhver person, i hvis navn hovedkontrahenten forpligter sig til atkłbe pakkerejsen (»de łvrige modtagere«), eller enhver person, til hvilken hovedkontrahenten eller en af dełvrige modtagere overdrager pakkerejsen (»overtageren«). Fællesskabets retsakt głr ikke forskel på de
rejsende med udgangspunkt i, om de rejser alene eller ej, og bestemmelserne gælder for alle.
Generelt set fłlger af markedsmekanismerne en »hłjere pris for personer, der rejser alene« med den
begrundelse, at de forårsager hłjere rejseomkostninger.
(1) EFT L 158 af 23.6.1990.
(2000/C 27 E/061) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1408/99
af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Muligheder for jobdeling
Som det er Kommissionen bekendt, er det inden for det offentlige tilladt at dele en stilling, og denne
mulighed skal, så vidt det kan lade sig głre, komme personer, som har ansłgt herom, til gode. En sådanforpligtelse findes imidlertid ikke på nuværende tidspunkt i den private sektor.
Kan Kommissionen oplyse, om det overvejes at indfłre EU-direktiver, som åbner mulighed for obligatorisk
jobdeling i den private sektor?C 27 E/52 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Kommissionen bedes oplyse, og den råder over nyere oplysninger vedrłrende det samlede omfang af
dårligt udfłrt arbejde i forbindelse med projekter, som gennemfłres i Grækenland med samfinansieringunder den anden fællesskabsstłtteramme, og om det fremgår af disse oplysninger, at omfanget af detdårligt udfłrte arbejde er blevet mindre, og at Grækenland i alle tilfælde har foretaget de nłdvendige skridtfor at udbedre dette arbejde? Hvis dette ikke er tilfældet, bedes Kommissionen oplyse, hvad den har tilhensigt at głre, for at dette omfattende spłrgsmål nu kan blive imłdegået seriłst og for at ansvaret kanblive placeret, hvor det er påkrævet?
(1) EFT C 297 af 15.10.1999, s. 42.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier
(11. november 1999)
Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsmålet, og
skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
(2000/C 27 E/219) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2000/99
af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen
(9. november 1999)
Om: Taskforce vedrłrende vitaminer og mineraler
Hvilken opgave har Kommissionens taskforce vedrłrende vitaminer og mineraler? Hvem er dens medlem-
mer?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne
(19. november 1999)
Det ærede medlem henvises til Kommissionens samlede svar på skriftlige forespłrgsler E-1552/99 og E-
1593/99 fra Graham Watson med flere (1)
(1) Se side 128.
(2000/C 27 E/220) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2017/99
af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen
(28. oktober 1999)
Om: Beretning om kontrollen med kvaliteten af projekterne under den anden fællesskabsstłtteramme
Den 13.10.1998 erklærede den daværende kommissær Wulf-Mathies i sit svar på min forespłrgsel nr. E-
2176/98 (1), at det i den fłrste kvartalsrapport fra ESPEL var blevet konstateret, at der fandtes kvalitets-
problemer i forbindelse med forskellige projekter, og at ESPEL ville foretage en systematisk, tilbundsgåendekontrol af projekterne under den anden fællesskabsstłtteramme.
Kommissionen bedes efter de talrige ulykker, som sker på de græske motorveje på grund af den dårlige
kvalitet og de utilstrækkelige kontrolsystemer, oplyse hvad der er resultaterne af den kontrol, ESPEL harforetaget indtil i dag, på hvilke konkrete arbejder der blev konstateret byggesjusk eller undladelser, omdisse er blevet udbedret af entreprenłrerne, og på hvis regning, samt hvilke finansielle disciplinære straffe
eller andre administrative sanktioner (som f.eks. sortlistning) de ansvarlige for undladelserne og det dårligt
udfłrte arbejde vil blive pålagt?
(1) EFT C 96 af 8.4.1999, s. 51 og EFT C 135 af 14.5.1999, s. 16.C 27 E/176 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende