ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1260/98

af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Sikkerhed paa legepladser

Kan Kommissionen med udgangspunkt i svaret fra kommissionsmedlem Emma Bonino paa skriftlig forespoergsel E-1871/97(1) oplyse, hvor langt man er naaet med udarbejdelsen af den generelle standard for sikkerhedskrav og afproevningsmetoder (pr EN 1176-1) og standarderne for yderligere krav og afproevningsmetoder for bestemte typer udstyr (karruseller, gynger, vipper, rutschebaner mv.)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(19. juni 1998)

Programmet for udarbejdelse af standarder for udstyr paa legepladser, som gennemfoeres af Den Europaeiske Standardiseringsorganisation (CEN), er naesten afsluttet, men er forsinket i forhold til den oprindelige planlaegning. Den generelle standard for sikkerhedskrav og afproevningsmetoder (prEN 1176-1) ligger i oejeblikket til formel afstemning i de nationale standardiseringsorganer, der er medlemmer af CEN.

Standarderne for yderligere krav og afproevningsmetoder for bestemte typer udstyr befinder sig i oejeblikket i den formelle afstemningsprocedure i CEN bortset fra karruseller, for hvilke proceduren vil blive igangsat om ganske kort tid.

Den Europaeiske Standardiseringsorganisations ledere synes at mene, at det vil vaere muligt at udsende det paagaeldende standardvaerk i loebet af i aar, maaske i loebet af sommeren, men dette vil naturligvis afhaenge af afstemningernes resultat, som endnu ikke er kendt.

(1) EFT C 21 af 22.1.1998, s. 107.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1510/98

af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Faelles forsvar mod "teknologisk sabotage"

Det er klart, at offentlige og private virksomheders edb-systemer i dag er meget foelsomme, eftersom de er snaevert afhaengige af teknologi. Denne afhaengighed goer, at sikkerhedsnettene, de finansielle institutioner og magtcentrene er yderst foelsomme over for edb-hacking.

Det er noedvendigt at reflektere over de farer, der i dag er forbundet med den saakaldte "teknologiske sabotage" og de foelger, som disse aktiviteter kunne faa, isaer inden for den finansielle sektor samt energi- og kommunikationssektoren.

Paa baggrund af den gensidige afhaengighed, det indebaerer at leve i et Faellesskab, og den hacking, vi udsaettes for i form af ovennaevnte "teknologiske sabotage", mener Kommissionen da, at den boer foreslaa en faellesskabsklassificering af teknologiske lovovertraedelser, saaledes at alle medlemsstater sammen kan forsvare sig mod denne nye form for ulovlige aktiviteter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(2. juli 1998)

Kommissionen er klar over det problem, som det aerede medlem henviser til. Den "teknologiske sabotage" - en saerlig form for edb-kriminalitet ("hacking") - figurerer blandt de nye risici, som er opstaaet som foelge af den verdensomspaendende informatisering.

Borgerne i Europa har i en nylig meningsundersoegelse udtrykt, at det er noedvendigt med et taettere samarbejde mellem medlemsstaterne inden for kriminalitetsbekaempelse. Den Europaeiske Union, dens medlemsstater og Europaraadets medlemmer har allerede truffet foranstaltninger for at forbedre samarbejdet paa dette omraade.

Den 28. april 1997 vedtog den Europaeiske Union en handlingsplan(1) om bekaempelse af organiseret kriminalitet, som ogsaa daekker kriminalitet paa hoejteknologiomraadet. Kommissionen har finansieret en undersoegelse desangaaende, som har dannet grundlag for nogle konkrete handlingsforslag inden for Unionen, hvis opfoelgning i oejeblikket diskuteres.

Europaraadet er paa sin side i gang med at udarbejde en konvention, der skal omfatte baade realitets- og proceduremaessige aspekter i bekaempelsen af "edb-kriminaliteten".

Paa internationalt plan er de otte mest industrialiserede lande igang med at finde konkrete loesninger. I december 1997 vedtog disse lande et kommuniké og en handlingsplan, der skulle forbedre deres samarbejde paa omraadet, isaer via kontaktsteder og en hensigtsmaessig uddannelse af personale. Som foelge af denne handlingsplan blev der oprettet et netvaerk af kontaktsteder, som er tilgaengeligt 24 timer i doegnet. Kommissionen foelger noeje disse aktiviteter for at undgaa en overlapning af foranstaltninger og fremme synergier.

(1) EFT C 251 af 15.8.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1665/98

af Patricia McKenna (V) til Raadet

(2. juni 1998)

Om: Dumping af nukleart affald

Raadets nuvaerende formandskab angiver som en af sine maalsaetninger en mere effektiv indsats til beskyttelse af miljoeet i Europa og paa verdensplan.

Mener Raadet, at dumping i Themsen af to tanke med radioaktivt affald fra atomvaabenanlaegget i Aldermaston er i overensstemmelse med denne maalsaetning? Er Raadet desuden enigt i, at den tidligere metode til at bortskaffe radioaktivt tritium ved at pumpe det ud i luften er lige saa uansvarligt og farligt? Vil Raadet i betragtning af, at badning og fiskeri i naerheden af et anlaeg til oparbejdning af nukleart affald i Normandiet maatte forbydes tidligere paa aaret paa grund af for hoeje tritiumvaerdier (15,5 millioner gange hoejere end normalt) indroemme, at farerne ved tritium undervurderes?

Det paagaeldende radioaktive affald, som omfatter 100 kubikmeter, siges at indeholde flydende tritiumaffald, som er kendt for at foraarsage aendringer i det menneskelige DNA. Da der allerede er hyppig forekomst af leukaemi i det naerliggende Newbury, mener Raadet saa, at dette er en ansvarlig adfaerd?

Svar

(24. september 1998)

Ligesom det foregaaende direktiv fra 1980 (direktiv 80/836/Euratom)(1), omfatter Raadets direktiv 96/29/Euratom om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling(2), ogsaa tritium.

Dette direktiv, der blev vedtaget den 13. maj 1996, har oeget niveauet for beskyttelse mod ioniserende straaling i Den Europaeiske Union. Det er udarbejdet paa grundlag af de allerseneste videnskabelige og tekniske oplysninger.

Det er derfor Raadets opfattelse, at medlemsstaternes rette gennemfoerelse af dette direktiv maa kunne imoedegaa det aerede parlamentsmedlems bekymringer.

(1) EFT L 246 af 17.9.1980, s. 1.

(2) EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0830/98

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) og Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Toksiciteten i legetoej, der er fremstillet af bloed PVC

Selvom det i afgoerelsen fra Det Raadgivende Videnskabelige Udvalg til Undersoegelse af Kemiske Forbindelsers Toksicitet og OEkotoksicitet bekraeftes, at legetoej, der er fremstillet af bloed PVC, indeholder og frigiver uantagelige maengder af giftige stoffer, er der ikke truffet nogen foranstaltninger paa faellesskabsplan med henblik paa at bortskaffe denne form for legetoej.

Den oestrigske regering har allerede forelagt et lovforslag om forbud mod legetoej fremstillet af PVC, der kraever plasticeringsmidler, og har givet EU meddelelse herom.

Da EU selv burde traeffe lignende foranstaltninger i stedet for at tillade, at man ustraffet udsaetter boern for utilladelige maengder af giftige produkter, bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Er Kommissionen bekendt med denne situation?

2. Hvilke grunde kan Kommissionen give for, at der ikke eksisterer nogen foranstaltninger paa faellesskabsplan til beskyttelse mod og bortskaffelse af denne form for materiale i legetoej?

3. Mener Kommissionen ikke, at der burde vedtages de noedvendige mekanismer til haandhaevelse af direktiv 88/378/EF(1) om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetoej? I hvor vid udstraekning haandhaever medlemsstaterne direktivet i forbindelse med det foreliggende eller lignende tilfaelde?

(1) EFT L 187 af 16.7.1988, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1832/98

af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen

(12. juni 1998)

Om: Manglende levering af dagblade til oeer og fjerntliggende regioner i Graekenland

Den pludselige forhoejelse i Olympic Airways' transporttakster - der skal nu betales 20 gange saa meget som tidligere - som de ansvarlige myndigheder vedtog den 1. juni 1998, goer det meget vanskeligt for forlagsvirksomhederne, og navnlig dem der opererer med smaa oplag, at sende et tilstraekkeligt antal dagblade til oeer og fjerntliggende regioner i Graekenland.

Spoergsmaalet har saerlig betydning med henblik paa alle EU-borgeres mulighed for adgang til information.

Med beslutning A4-0289/97 i initiativbetaenkningen fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier om de nye teknologiers indvirkning paa pressen i Europa, opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen og medlemsstaterne til "at kontrollere pressens distributionssystemer i medlemsstaterne og til at traeffe passende foranstaltninger for at sikre, at alle aviser og tidsskrifter har lige adgang til distribution for at forhindre, at distributionen laegger hindringer i vejen for ytringsfrihed og oplag", og "til ligeledes at undersoege muligheden for faelles regler for lavere porto samt lavere telekommunikations- og transportafgifter for pressen".

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at ivaerksaette i forbindelse med ovenstaaende krav og betaenkningen i al almindelighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. august 1998)

I sin beslutning 94/696/EF af 7. oktober 1994 om stoette fra den graeske stat til Olympic Airways(1) indfoejede Kommissionen maalsaetningerne for Olympic Airways' omstruktureringsplan som betingelse for dens godkendelse af stoetteforanstaltningerne.

Den graeske regering vedtog lov nr. 2271/94 og 2602/98 med henblik paa gennemfoerelsen af omstruktureringsplanen. Det fastsaettes i artikel 1.8 i lov 2602/98, at en af de foranstaltninger, der skal gennemfoeres for at sikre, at selskabet kan operere efter privatoekonomiske principper og i fri konkurrence, er en forhoejelse af de transporttakster, der gaelder for pressen.

Selskabet meddelte Kommissionen, at den seneste forhoejelse af pressens transporttakster blev gennemfoert i 1978. Taksterne har siden vaeret uaendrede, idet denne fastfrysning blev betragtet som en forpligtelse til offentlig tjeneste. Denne ordning kan ikke laengere viderefoeres paa grund af ovennaevnte omstruktureringsplan.

Ifoelge Olympic Airways' ledelse er de nye takster i overensstemmelse med IATA's beslutning nr. 518 om transporttakster for pressen. Ved ovennaevnte beslutning har man fastsat, at transporttaksterne for pressen skal ligge 33 % under de kommercielle transporttakster, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets oenske om at forebygge hindringer for udtryksfriheden. Olympic Airways bekraefter, at selskabets nye takster endog er lavere end IATA's, og at de gaelder for baade den graeske og den udenlandske presse.

(1) EFT L 273 af 25.10.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1571/98

af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet

(25. maj 1998)

Om: Selvstyre i Kosovo

De vigtigste instrumenter til gennemfoerelse af selvstyre i Kosovo, hvor vidtraekkende eller begraensede de end maatte vaere, er parlamentet og regeringen i Kosovo. De fungerer imidlertid ikke, fordi de albanske partier paa grund af deres straeben efter uafhaengighed har boykottet parlamentsvalgene. Parlamentet (hvor de albanske partier i oevrigt vil faa absolut flertal) udgoer ikke desto mindre en indlysende og demokratisk platform for droeftelsen om omraadets fremtid. Oven i koebet en platform, som goer det muligt for alle grupper af indbyggere i Kosovo at deltage i droeftelsen. Paa grundlag af et mandat fra parlamentet kan regeringen (om noedvendigt ved international mellemkomst) foere forhandlinger med myndighederne i Serbien.

Mener Raadet ikke, da uafhaengighed ikke er nogen reel valgmulighed, at et frit og retfaerdigt valgt parlament i Kosovo vil vaere den mest demokratiske og ogsaa den mest indlysende platform for droeftelsen om omraadets fremtid?

Er Raadet parat til at presse paa over for de serbiske myndigheder for hurtigst muligt og under internationalt opsyn at faa afholdt valg til parlamentet i Kosovo?

Vil Raadet endvidere presse paa over for alle beroerte parter for ogsaa virkelig at faa dem til at deltage i valget?

Svar

(24. september 1998)

Raadet er dybt bekymret over, at situationen i Kosovo forvaerres. I den forbindelse boer det bemaerkes, at det internationale samfund, laenge foer de voldelige begivenheder startede og Kosovos Befrielseshaer opstod, havde indskaerpet over for Forbundsrepublikken Jugoslavien (FRJ) og de serbiske ledere, at det var vigtigt at goere noget ved den uholdbare situation, der var opstaaet i Kosovo efter 1990, hvor provinsens selvstyrestatus var blevet ophaevet. Raadets holdning til regionens status er blevet gjort klar ved flere lejligheder og deles af det oevrige internationale samfund: hverken status quo eller uafhaengighed kan accepteres, men en styrket status, som skal indebaere en vaesentlig grad af selvstyre for regionen.

Det er klart, at FRJ og de serbiske ledere maa baere langt den stoerste del af ansvaret for krisen i Kosovo.

De fleste af de albanske ledere har besluttet at boykotte de officielle valg i Kosovo, netop fordi Kosovos parlaments befoejelser i henhold til den serbiske forfatning er mere eller mindre symbolske. Derfor forekommer den mulighed, som det aerede medlem foreslaar, ikke at vaere en farbar vej under de nuvaerende omstaendigheder.

Det er imidlertid indlysende, at spoergsmaalet om at skabe en velfungerende selvforvaltning med en parlamentarisk dimension vil vaere af afgoerende betydning under forhandlingerne om Kosovos fremtidige status.

I den nuvaerende situation koncentrerer EU sine bestraebelser om at standse den voldelige undertrykkelse og laegge pres paa begge parter for at faa dem til at engagere sig i en saadan politisk proces. For at naa dette maal har EU allerede vedtaget en raekke sanktioner mod Serbien/FRJ.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1523/98

af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Ordningen for sikkerhedsstillelse for landbrugsprodukter

Kommissionen bedes oplyse baggrunden for at opkraeve en bod paa lige netop 15 % af kontraktvaerdien, hvis fristen for at stille sikkerhed overskrides samt oplyse, om en bod paa 15 % benyttes i andre sammenhaenge end landbrugsprodukter?

Vil Kommissionen tage initiativ til en mere fleksibel ordning, hvor boden afhaenger af overskridelsens laengde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(4. juni 1998)

Forordning (EOEF) 2220/85(1) fastsaetter faelles gennemfoerelsesbestemmelser for ordningen for sikkerhedsstillelse for landbrugsprodukter. For at tilgodese de respektive betingelsers betydning for frigivelsen af en sikkerhedsstillelse sondres der mellem manglende opfyldelse af primaere, sekundaere og underordnede krav. Fortabelse af 15 % af sikkerhedsstillelsen er en generel fast sats, der anses for at vaere en proportionalt og administrativt rimelig foelge af manglende opfyldelse af et underordnet krav. Reglerne fastsaetter endvidere en fast bod paa 15 % forhoejet med en procentsats for hver dag, tidsfristen er overskredet, hvilket dog alene gaelder, saafremt en forpligtelse til at overholde fristen for opfyldelse af et primaert krav ikke er respekteret.

Disse reglers anvendelsesomraade er begraenset til den faelles landbrugspolitik.

Da disse regler i forvejen tager hoejde for den fornoedne proportionalitet, mener Kommissionen ikke, at der er behov for at indfoere yderligere fleksibilitet.

(1) EFT L 205 af 3.8.1985.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1644/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: OEdelaeggelse af det arkaeologiske omraade Dodoni ved Ioannina

Ved EU's mellemkomst blev det for nylig forhindret, at Egnatia-vejen kom til at passere taet forbi det arkaeologiske omraade ved det antikke Dodoni naer ved Ioannina, af hensyn til beskyttelsen af miljoeet og omraadets kulturarv.

For nylig har myndighederne i Ioannina imidlertid imoedekommet en anmodning fra Mantios, en mindre by i naerheden af Ioannina, og tilladt anlaeggelsen af en faellesskabsvej netop langs med den straekning, hvor det oprindelig var meningen, at Egnatia-vejen skulle ligge. Denne afgoerelse vil vaere ensbetydende med oedelaeggelsen af det beroemte Dodoni, som omfatter Dodoni-helligdommen og det omgivende landskab i oevrigt. Det kedelige ved sagen er, at det ovennaevnte omraade er blevet frelst fra den store trussel om et projekt af international raekkevidde og nu trues af oedelaeggelse paa grund af en syv meter bred faellesskabsvej, som der er planer om at anlaegge. Den officielle begrundelse for at anlaegge vejen er "forbedring af graesningsarealer".

Hvad er Kommissionens officielle holdning i sagen? Hvorledes agter Kommissionen at reagere for omgaaende at annullere planerne om at anlaegge denne vej i en afstand af 800 m fra det antikke teater i Dodoni, idet der er tale om et projekt, som truer med at oedelaegge det arkaeologiske omraade og det omgivende miljoe fuldstaendigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(17. juli 1998)

Beskyttelsen og bevarelsen af den arkaeologiske arv er udelukkende medlemsstaternes ansvar. Faellesskabets rolle er kun at opmuntre til samarbejde mellem medlemsstaterne i spoergsmaal om kultur og kulturarv, saaledes som omhandlet i EF-traktatens artikel 128. Det er derfor de graeske myndigheder, der har ansvaret for beskyttelsen af det arkaeologiske omraade Dodoni ved Ioannina.

Ifoelge oplysninger fra de graeske myndigheder er lokalvejen i naerheden af det arkaeologiske omraade imidlertid anlagt i overensstemmelse med alle bestemmelser fastsat af de graeske myndigheder og over 800 m fra det antikke teater i Dodoni og den vil paa ingen maade beroere landskabet hverken arkaeologisk eller miljoemaessigt. Vejen har desuden faaet godkendelse fra baade det lokale og centrale arkaeologiske raad.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1355/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Maelkesubsidier

Kan Kommissionen, i betragtning af hvor vigtigt det er, at der udleveres "skolemaelk", oplyse, hvilke muligheder for EU-stoette hertil, der er i medlemsstaterne?

Har Kommissionen overvejet at haeve stoetten til letmaelk til det samme niveau som for soedmaelk?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. juni 1998)

EF-stoetten til uddeling af maelk og visse mejeriprodukter til skoleelever udgoer 95 % af indikativprisen for maelk for det paagaeldende mejeriaar, naar det gaelder soedmaelk. For andre mejeriprodukters vedkommende fastsaettes stoettebeloebene under hensyn til maelkeindholdet i de paagaeldende produkter. Den nuvaerende stoette til soedmaelksprodukter er paa 29,44 ECU pr. 100 kg. Den udbetales for en maksimumsmaengde paa 0,25 l maelkeaekvivalent pr. elev pr. skoledag.

Raadets forordning (EOEF) 1842/83 af 30. juni 1983 om almindelige regler for uddeling af maelk og visse mejeriprodukter til elever i skoler og undervisningsanstalter(1) giver medlemsstaterne flere forskellige muligheder for at gennemfoere ordningen. De kan beslutte at udelukke elever, som er under uddannelse paa mellemtrinnet, de kan vaelge at udbetale stoette for ost og fastsaette, at stoetten skal betales til produktleverandoeren. Desuden er medlemsstaterne meget frit stillet, hvad angaar forvaltningen af ordningen og betalingen af stoetten. Endelig kan de beslutte at anvende nationale midler til at supplere EF-stoetten med.

Kommissionen mener, at det nuvaerende kriterium for fastsaettelse af stoettebeloebene for de forskellige mejeriprodukter er berettiget og ikke boer tages op til revision. Der er saaledes ikke mulighed for at haeve stoetten til letmaelk til samme niveau som for soedmaelk.

(1) EFT L 183 af 7.7.1983.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1846/98

af Hadar Cars (ELDR) til Kommissionen

(12. juni 1998)

Om: Farven paa udrykningskoeretoejers advarselsblink

Foer 2. verdenskrig har vist alle landes udrykningskoeretoejer haft roede lys. Under krigen skiftede man til blaat lys for at goere koeretoejerne svaerere at opspore for fjendtlige fly. Ifoelge visse kilder lader blaat lys til at vaere meget daarligt, og alle, som koerer bil, ved, at det om dagen kan vaere svaert at opdage udrykningskoeretoejer. Derimod lader roedt lys til at vaere meget godt, og antallet af ulykker i trafikken kan begraenses, hvis udrykningskoeretoejerne bliver lettere at se.

Hvilke muligheder er der for at aendre farven paa advarselsblinket til roedt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(31. juli 1998)

Farven paa udrykningskoeretoejers advarselslys er omfattet af Wiener-konventionen om landevejstrafik fra 1968. I henhold til artikel 14 i denne konvention maa blaat lys udelukkende anvendes af "prioriterede koeretoejer" i forbindelse med international trafik, mens gult lys kun maa benyttes af koeretoejer med saerlige funktioner. I denne artikel er det desuden ligeledes fastsat, at advarselslys med andre farver i givet fald kan tillades i henhold til landets nationale lovgivning, dog udelukkende til brug paa landets eget omraade. Medlemsstaterne er derfor frit stillet med hensyn til at benytte en hvilken som helst farve, som de maatte vaelge, herunder da ogsaa roedt, til advarselslys paa udrykningskoeretoejer, som kun opererer paa de paagaeldende landes eget nationale territorium.

En aendring af de internationale regler vil kraeve, at en af de kontraherende parter i Wie-ner-konventionen eller en observatoerorganisation indgiver et forslag, som de kontrahe-rende parter derefter kan droefte og stemme om. Da Faellesskabet ikke er kontraherende part i konventionen, kan Kommissionen ikke fremsaette et forslag om en saadan aendring.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1726/98

af Michael Hindley (PSE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: EU-støtte til Kasakhstan

Vil Kommissionen opstille en liste over de ordninger og undersøgelser, der er gennemført under Tacis-programmet eller andre EU-finansieringsprogrammer i Kasakhstan, med angivelse af eventuelle partnere og oplysning om de anvendte budgetposter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(24. juni 1998)

EU-støtten til Kasakhstan ydes først og fremmest via TACIS-programmet. Dette omfatter et nationalt handlingsprogram og en række flerlandeprogrammer (Inogate-Traceca-Warmap), fra hvilke Kasakhstan ligeledes modtager støtte.

Det nationale handlingsprogram, der for øjeblikket er under gennemførelse (1996-1997, 25 mio. ECU), vil blive sendt direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat. Det nationale handlingsprogram for 1998-1999 er opført på Fællesskabernes budget for 1999 og vil blive færdigforhandlet efter sommeren 1998. Kasakhstan modtager også støtte fra de "demokrati-programmer", der finansieres over budgetkapitel B-70 i Fællesskabernes budget.