ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0865/02

af Matti Wuori (Verts/ALE) til Kommissionen

(2. april 2002)

Om: Stabiliserings- og associeringsforhandlinger med Forbundsrepublikken Jugoslavien (FRJ) og samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY)

Som led i de igangværende stabiliserings- og associeringsforhandlinger med FRJ-regeringen ydes der EU-bistand, og denne bistand er betinget af, at regeringen helhjertet samarbejder med ICTY hvilke særlige foranstaltninger har Kommissionen iværksat på taskforce-mødet den 21. februar 2002 for at anspore FRJ-regeringen til at forbedre sin indsats på dette område?

Har Kommissionen noteret sig, at der ikke er sket overførsel af tiltalte personer siden november 2001, at en tiltalt person fortsat fungerer som præsident for Republikken Serbien, og at den jugoslaviske hær fortsat nægter at give adgang til sine dokumenter?

Hvilke særlige tilsagn har Kommissionen sikret sig fra FRJ-regeringens side på dette punkt, og inden for hvilken tidsramme forventer Kommissionen, at disse tilsagn vil blive ført ud i livet? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at foreslå, hvis der ikke sker markante ændringer inden udløbet af den fastsatte tidsfrist?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(25. april 2002)

Kommissionen har rejst spørgsmålet om Forbundsrepublikken Jugoslaviens samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det tidligere Jugoslavien (ICTY) på mødet mellem den rådgivende arbejdsgruppe EU-Jugoslavien den 21. februar 2002, som også er taget op ved tidligere møder i arbejdsgruppen og ved alle andre bilaterale møder. Kommissionen har i denne forbindelse udvist bekymring, når det gælder adgang til arkiver og vidner, men også over overførslen af tiltalte personer samt det generelle princip om opfyldelse af de forpligtelser, som medlemsskabet af FN medfører. På alle de nævnte punkter har hovedanklageren ved domstolen, Carla del Ponte, beskrevet samarbejdet som utilstrækkeligt, hvilket også tydeligt fremgår af kapitlet om Jugoslavien i den årsrapport om stabiliserings- og associeringsprocessen, der blev vedtaget den 27. marts 2002.

Eftersom forbindelserne med EU i stabiliserings- og associeringsforhandlingerne bygger på en helhedsbedømmelse af de politiske og økonomiske reformer, fastsættes der normalt ikke præcise tidsfrister for særlige reformer. Regeringen i Belgrad er dog klar over, at udviklingen af Jugoslaviens forbindelser med EU afhænger af det tempo, hvormed de jugoslaviske myndigheder gennemfører politiske og økonomiske reformer, og navnlig opfylder internationale forpligtelser som denne. Som det ærede medlem vil være vidende om, har de føderale myndigheder, senest udenrigsminister Svilanovic, under sit besøg i Bruxelles den 20. marts 2002 lovet både Kommissionen og Parlamentet, at endnu flere tiltalte personer vil blive overført i nær fremtid. Kommissionen hilser den nylige vedtagelse i Belgrad af loven om samarbejde med Domstolen i Haag velkommen og ser frem til dens gennemførelse. Det er vigtigt, at Jugoslavien samarbejder fuldt ud, når det gælder alle dem, som er udpeget af Krigsforbryderdomstolen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2401/02

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(5. august 2002)

Om: Urigtige og krænkende oplysninger om kysten ud for Rom på tysk internetside

Er Kommissionen klar over, at kysten ud for Rom, navnlig Lido di Ostia, på den største tyske turistguide, Marco Polos, internetside (www.marcopolo.de/index) aldeles grundløst beskyldes for at ligne en losseplads og være arnested for forfærdelige sygdomme i vendinger som på standen råder tyfus og kolera?

Hvad vil Kommissionen gøre for få sandheden frem og beskytte Ostias omdømme, efter af de italienske sundhedsmyndigheder kategorisk har afvist alle de alarmerende påstande og garanteret, at hele kyststrækningen er egnet som badestrand?

Hvilke initiativer vil Kommissionen træffe for at beskytte det store arbejde og de omfattende investeringer, som de lokale myndigheder og virksomheder lægger i at fremme den romerske kyststræknings turistappeal på nationalt og internationalt plan, mod urigtige anklager?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(4. september 2002)

Kommissionen har ikke kendskab til de forhold, der omtales af det ærede parlamentsmedlem.

Ifølge subsidiaritetsprincippet hører foranstaltninger, der har til formål at fremme eller bevare et specifikt turistmåls omdømme, udelukkende ind under de nationale og/eller regionale myndigheders kompetenceområde.

Kommissionen har derfor ikke mulighed for at gribe ind eller tage initiativer af den art, det ærede parlamentsmedlem ønsker.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2009/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Nigeria

Kan Kommissionen for Nigerias vedkommende udarbejde en opstilling over de projekter, som var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001 og angive størrelsen af det samlede investerede beløb i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1262/02

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(6. maj 2002)

Om: Afgift på vin

Indførelsen af en minimumsafgift på vin på 0,14 EUR pr. liter (270) fra 2003 og på 0,15 EUR fra 2007, som er foreslået af Europa-Kommissionens tekniske tjenestegrene, betragtes af erhvervsorganisationerne som et forfejlet og farligt forslag, da den ville udgøre en hindring for udviklingen af en af de mest avancerede sektorer i landbruget. I Italien ville denne afgift indvirke på hele den nationale produktion på 53 mio. hektoliter. I 1997 blev momsen inden for vinsektoren sat op til 20 %, og den foreslåede afgift ville udgøre en ny beskatning, som yderligere ville gå ud over forbruget. Hertil kommer, at den italienske landbrugssektor siden 1998 har været omfattet af den såkaldte IRAP-afgift, som i de vinproducerende områder indvirker særlig kraftigt på det produkt, der bærer hele den lokale økonomi.

Mener Kommissionen ikke på denne baggrund, at den foreslåede afgift på vin ville udgøre en uforsvarlig belastning af virksomhederne?

Afgiften påhviler producenten, men vil også ramme forbrugeren, fordi den i sidste række vil udgøre en produktionsudgift. Har Kommissionen evalueret afgiftens direkte indvirkning på virksomhedernes markedsandel?

Vil indførelsen af afgiften i betragtning af forhøjelsen af momsen betyde, at man accepterer princippet om dobbeltbeskatning på forbrug?

Da fabrikationsafgifter (forbrugsafgifter) er kendetegnet ved, at de pålægges industriprodukter, mener Kommissionen da ikke, at jordens afgrøder og landbrugsprodukter generelt ikke bør være omfattet af disse upopulære afgifter?

Mener Kommissionen ikke, at den nye afgift, også i forbindelse med udvidelsen, vil udgøre en yderligere alvorlig belastning af økonomien i denne sektor netop i de regioner, hvis muligheder for anvendelse af strukturfondene begrænses?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkesteinpå skriftlige forespørgsler E-1245/02 og E-1262/02

(20. juni 2002)

Rådets direktiv 92/84/EØF af 19. oktober 1992 omhandler indbyrdes tilnærmelse af punktafgiftssatserne for alkohol og alkoholholdige drikkevarer(1). Ifølge bestemmelserne skal Rådet regelmæssigt tage de i direktivet fastsatte satser op til revision. Revisionen skal ske på grundlag af en rapport fra Kommissionen, hvori der tages hensyn til alle relevante faktorer. Kommissionen er for øjeblikket ved at udarbejde en sådan rapport, som måske skal ledsages af et forslag, hvis det er nødvendigt.

Det er ikke muligt at fremsætte bemærkninger til indholdet, da Kommissionen endnu ikke har truffet beslutning om emnet.

Med hensyn til spørgsmålet dobbelt beskatning skal det nævnes, at det er reglen, at afgiftspligtige varer også er underlagt moms. Punktafgifterne er desuden en del af grundlaget for momsberegningen.

(1) EFT L 316 af 31.10.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2028/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(9. juli 2002)

Om: Den uacceptable krænkelse af borgerlige og politiske rettigheder og anvendelse af fysisk vold over for portugisiske statsborgere som følge af afgørelse truffet af den spanske regering

Den 22. juni forhindrede betjente fra den spanske civilgarde ved grænsen til Portugal i Rosal da Frontera i Huelva, at flere busser med portugisere, der var på vej til Sevilla for at deltage i en demonstration i forbindelse med Det Europæiske Råd, krydsede grænsen. Betjentene brugte endog vold over for to medlemmer af partiet Bloco de Esquerda, af hvilke et var medlem af den portugisiske Nationalforsamling. Denne krænkelse af de borgerlige og politiske rettigheder og de fysiske overgreb mod de portugisiske statsborgere skærpes af, at de pågældende prøvede på at deltage i en lovlig politisk handling, som skulle finde sted inden for den Union, hvor de er borgere, og af, at politiets indsats skyldtes ordre fra den spanske regering, som på daværende tidspunkt beklædte EU-formandskabet i skikkelse af premierministeren José María Aznar.

Undertegnede medlem af EP fra Galicien deler den skam, som galicierne og borgerne i Spanien føler over den spanske regerings optræden og harmen i samfundet i Portugal, blandt medlemmerne af landets nationalforsamling og i regeringen, samtidig med at han må tage afstand fra denne aggressive og udemokratiske fremfærd.

Hvordan kan Rådet forklare disse handlinger, som er en skamplet på det spanske formandskab? Hvilken form for erstatning vil den tilbyde ofrene for overgrebene og Portugals institutioner?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2021/02, E-2028/02 og E-2029/02

(11. november 2002)

Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at artikel 2, stk. 2, i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 1990(1) giver medlemsstaterne mulighed for i et begrænset tidsrum at genindføre national grænsekontrol ved de interne grænser.

Det er op til hver enkelt medlemsstat at vurdere, om og i hvilket omfang den vil benytte denne mulighed, når den er vært for et Europæisk Råd. Afgørelse SCH/Kom-Ex (95) 20 rev. 2(2) fastlægger regler for proceduren for anvendelse af artikel 2, stk. 2, i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen. Artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 64, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab fastslår, at medlemsstaterne har beføjelse til at træffe konkrete foranstaltninger med hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed. Det er derfor ikke op til Rådet at bedømme, om sådanne foranstaltninger er blevet truffet på behørig vis.

(1) EFT L 239 af 22.9.2000.

(2) EFT L 239 af 22.9.2000, s. 133.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1534/02

af Gunilla Carlsson (PPE-DE) til Kommissionen

(3. juni 2002)

Om: Virksomhedsbeskatning i Estland

Estland er et land, som værner om sin virksomhedskultur. Et eksempel på dette er landets regler om virksomhedsbeskatning, der bevirker, at penge, som findes i virksomheden, ikke beskattes. Dette er en ordning, som adskiller sig fra andre ordninger for virksomhedsbeskatning i EU.

Mener Kommissionen, at den har ret til at sætte spørgsmålstegn ved Estlands regler til trods for, at virksomhedsbeskatning ikke indgår i fællesskabsretten (acquis)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(5. juli 2002)

I forbindelse med udvidelsesdrøftelserne er Kommissionen forpligtet til at undersøge, om Estlands lovgivning er kompatibel med frihederne i EF-traktaten og de særlige EU-bestemmelser vedrørende selskabsskat, herunder specielt Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater(1) og Rådets direktiv 77/799/EØF af 19. december 1977 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for området direkte skatter(2).

(1) EFT L 225 af 20.8.1990.

(2) EFT L 336 af 27.12.1977.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2632/02

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(18. september 2002)

Om: CITES handel med elfenben

Siden CITES nedprioriterede en række elefantbestande i 1997 og således igen åbnede op for handel med elfenben fra Afrika, skønnes det, at der stadig drives ulovlig jagt på tusindvis af elefanter i Afrika. Vil Kommissionen oplyse, hvilken holdning den selv og EU-medlemsstaterne på CITES' kommende møde i Santiago vil indtage til Indiens og Kenyas forslag om at genindføre fuldt forbud mod handel med elfenben?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(17. oktober 2002)

Fællesskabets holdning vedrørende forslag, der fremlægges på den kommende partskonference under konventionen om international handel med udryddelsestruede arter (CITES) vil blive fastlagt af Rådet (miljøministrene) den 17. oktober 2002.

Omfanget af den elfenbenshandel, der er resultatet af nedprioriteringen i 1997 af visse elefantbestande under CITES, er særdeles begrænset. Et engangssalg af elfenbenslagre til Japan har fundet sted, og en begrænset handel med elfenbensprodukter til ikke-kommercielle formål er blevet tilladt. Som resultat af en senere partskonference er afrikanske elefantbestande i fire lande i det sydlige Afrika nu opført på liste II i CITES med en kvote på nul for elfenben (d.v.s. ingen eksport tilladt til kommercielle formål). Et igangværende program med titlen Monitoring Illegal Killing of Elephants (MIKE) skal danne grundlag for en vurdering af indvirkningen fra elfenbenshandelen på den ulovlige nedskydning. Kommissionen har ydet tilskud til dette program. Imidlertid har programmet endnu ikke givet tilstrækkeligt med data til at kunne drage endelige konklusioner.

Indiens og Kenyas forslag om, at alle afrikanske elefantbestande skal opføres på liste I, underbygges ikke af de relevante videnskabelige kriterier. Elefantbestandene i forekomststaterne i det sydlige Afrika befinder sig generelt i en sund tilstand og anses for at opfylde kriterierne for split-listing (d.v.s. opførelse af særskilte bestande af en bestemt art på forskellige lister i CITES). Desuden er det heller ikke bevist, at forslaget vil resultere i en reel forbedring af den beskyttelse, der nu bydes elefanterne.

Når dette er sagt, er det i mangel af fyldestgørende data fra MIKE fortsat Kommissionens overbevisning, at yderligere kommerciel handel med elfenben som nogle lande i det sydlige Afrika har foreslået det ikke vil øge omfanget af de ulovlige nedskydninger i andre regioner.

Kommissionen lægger stor vægt på, at slutresultatet af konferencen, for så vidt angår dette spørgsmål, får tilslutning fra så mange forekomststater som muligt, og vil gøre sit til, at dette lykkes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1868/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Eritrea

Kan Kommissionen udarbejde en opstilling over de projekter, som var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001 og angive størrelsen af det samlede investerede beløb i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1091/02

af Lousewies van der Laan (ELDR), Emilio Menéndez del Valle (PSE)og Andrew Duff (ELDR) til Rådet

(18. april 2002)

Om: Våbenembargo over for Israel

Rådet har indført våbenembargoer over for en række lande, herunder Afghanistan, Burma, Kina, Den Demokratiske Republik Congo, Liberia, Libyen, Sierra Leone, Sudan og for nylig Zimbabwe (18. februar 2002).

EU's adfærdskodeks for våbeneksport blev vedtaget den 8. juni 1998 med det formål at fastsætte høje fælles standarder for våbeneksport. Kriterierne inkluderer respekt for menneskerettighederne i det endelige bestemmelsesland. Medlemsstaterne vil i særdeleshed ikke udstede en eksporttilladelse, hvis der er en klar risiko for, at den påtænkte eksport kunne blive anvendt til national undertrykkelse, herunder bl.a., summariske eller vilkårlige henrettelser (kriterium 2b). Andre kriterier går på, hvorvidt der eksisterer spændinger eller væbnede konflikter, og om der foreligger en klar risiko for, at de pågældende våben vil blive anvendt til at forsvare et territorialt krav med magt (kriterium 4) samt overholdelse af internationale forpligtelser, herunder humanitær folkeret (kriterium 6).

I konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Barcelona gentog EU sin fordømmelse af Israel ved at erklære, at Israel straks må trække sine militære styrker tilbage fra områder, der er underlagt Den Palæstinensiske Myndigheds kontrol, bringe de udenretslige henrettelser til ophør, ophæve blokader og restriktioner, standse bosættelserne og respektere folkeretten.

Agter Rådet på baggrund af ovenstående at indføre en våbenembargo over for Israel?

Anser Rådet i benægtende fald dette for at være i overensstemmelse med intensionerne i EU's adfærdskodeks og i Traktatens afsnit V?

Vil Rådet anmode Kommissionen om at foretage en vurdering af, hvorvidt EU fører en konsekvent politik med hensyn til våbenembargoer (i henhold til artikel 14, stk. 4, i Traktaten om Den Europæiske Union)?

Svar

(5. november 2002)

Rådet agter ikke at indføre en våbenembargo over for Israel. Det anser ikke denne holdning for at være i modstrid med adfærdskodeksen eller afsnit V i traktaten. Som det ærede medlem sikkert ved, indebærer adfærdskodeksen, der er et velegnet instrument til at fastlægge, hvilke regler der skal gælde for våbeneksport, ingen forpligtelse til at indføre obligatoriske våbenembargoer over for specifikke lande. Rådet finder heller ikke, at der er grundlag for at anmode Kommissionen om at vurdere, om dets våbenembargopolitik er konsekvent. Adfærdskodeksen er ikke en bindende fælles EU-aktion, og artikel 14, stk. 4, i TEU finder derfor ikke anvendelse; Kommissionen har endvidere ikke kompetence til at vurdere Rådets politikker som helhed eller de enkelte medlemsstaters politikker for så vidt angår våbeneksport.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2233/02

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(23. juli 2002)

Om: Politisk krise på Madagaskar

Efter valget den 16. december 2001 og forfatningsdomstolens endelige dom af 29. april 2002 er Marc Ravalomanana blevet valgt til præsident i Madagaskar.

Til trods for undertegnelsen den 18. april af Dakar-aftalen hvorefter der skal dannes en midlertidig forsoningsregering, indtil der er foretaget en nyoptælling af stemmerne fra den 16. december 2001 mellem den nye præsident, Marc Ravalomanana, og den afgående præsident, Didier Ratsiraka, anerkender sidstnævnte ikke ovennævnte dom.

Den afgående præsident, Didier Ratsiraka, har forskanset sig i landets nordlige del, hans traditionelle højborg, hvor han er klar til at gøre væbnet modstand mod et eventuelt angreb fra Marc Ravalomananas regeringsstyrker, som er fast besluttede på at sætte en stopper for Didier Ratsirakas besættelse af øens nordlige del.

Kan Kommissionen eftersom en eventuel konflikt hovedsagelig vil kræve ofre blandt forsvarsløse civile

oplyse, om Den Europæiske Union kan gribe ind for at bidrage til at finde en fredelig løsning på Madagaskars politiske og militære krise for på denne måde at undgå en borgerkrig med uoverskuelige følger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(26. august 2002)

Kommissionen ønsker at henlede opmærksomheden på det seneste positive udfald på krisen i Madagaskar, som endte med, at Marc Ravalomanana iværksatte en forligsprocedure i landet og meddelte, at der snarest vil blive afholdt parlamentsvalg, samt at han blev anerkendt af det internationale samfund som Madagaskars præsident.

Kommissionen ser med tilfredshed på, at der er fundet en løsning på krisen, og håber, at forligsproceduren vil føre til fred og stabilitet for befolkningen i landet.

Kommissionen beklager dybt de dramatiske følger, som den seneste politiske krise har haft for befolkningen i Madagaskar. Kommissionen har i den syv måneder lange krise gået stærkt ind for en løsning, som respekterer den civile fred og befolkningens interesser, og har med henblik herpå støttet alle mæglingsforsøg, der kunne fremme den nationale forsoning.

Kommissionen har endvidere i denne periode truffet adskillige foranstaltninger til at afbøde den langvarige krises virkninger for befolkningen. Den har bl.a. genopbygget veje og genoprettet fri bevægelighed for varer og personer, hvorved der er blevet sikret forsyninger med fødevarer og medicin.

Kommissionen er rede til at yde politisk og teknisk støtte til den nationale forsoning og til en varig løsning på krisen, og er parat til i samarbejde med andre donorer at støtte Madagaskars bestræbelser på at restituere de økonomiske og sociale forhold i landet.