ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0159/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(31. januar 2001)

Om: Onkologisk afdeling på Costa del Sol-hospitalet i Marbella

Ca. 50 % af de onkologipatienter, der indlægges på Costa del Sol-hospitalet i den spanske by Marbella, er tvunget til at tage til Malaga for at følge en behandling efter operationen. Det er derfor indlysende, at det er nødvendigt at oprette en onkologisk afdeling på det pågældende hospital.

Borgerforeninger og politiske partier har ved flere lejligheder opfordret til oprettelse af en onkologisk afdeling i dette meget vigtige offentlige hospital, som behandler et meget stort antal patienter fra Spanien og fællesskabslandene, idet disse patienter er tvunget til hver dag at begive sig fra Marbella til Malaga for at få lægebehandling, efter at de er blevet opereret for kræft på ovennævnte hospital.

Kan Kommissionen oplyse, om der i EU's program mod kræft findes fællesskabsmidler til oprettelse af onkologiske afdelinger, der kan supplere de terapeutiske behandlinger af patienter, som er ramt af ovennævnte sygdom, og hvor de kan få den nødvendige lægebehandling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. marts 2001)

Europa mod Kræft-programmet beskæftiger sig ikke med behandlingsspørgsmål, fordi der ikke findes et relevant retsgrundlag i EF-traktaten, der kan anvendes til dette formål. Under artikel 152 (tidligere artikel 129) i EF-traktaten begrænser fællesskabsprogrammernes foranstaltninger sig til forebyggelse.

Det integrerede operationelle program for Andalusien, som Kommissionen vedtog den 29. december 2000, og det lokale operationelle program, som vil blive godkendt i nær fremtid, bevilger midler til en forbedring af sundhedsmæssige infrastrukturer og udstyr.

I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1), henhører udvælgelsen af projekter, der kan samfinansieres under disse fonde, udelukkende under medlemsstatens kompetence, og denne udvælgelse sker først og fremmest på grundlag af medlemsstatens egne kriterier på det sundhedspolitiske område.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0489/01

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(22. februar 2001)

Om: Støtte til sport

Modtager det europæiske Ryder Cup-hold finansiel støtte fra Det Europæiske Fællesskab?

Kan Kommissionen i bekræftende oplyse:

- hvor stor denne støtte er?

- over hvilken budgetpost støtten ydes?

- hvilke betingelser støtten er forbundet med for så vidt angår publicity til fordel for Det Europæiske Fællesskab?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(11. april 2001)

Det europæiske Ryder Cup-hold har tidligere fået tilskud fra Fællesskabet inden for rammerne af kommunikationsaktioner. Kommissionen besluttede dog i 1998 at indstille den specifikke finansiering af sport og især af Eurathlon-programmet for at være i overensstemmelse med de principper, Domstolen havde fastlagt(1).

Siden har det europæiske Ryder Cup-hold ikke modtaget tilskud fra Fællesskabet.

(1) Sag C-106/96. Domstolens dom af 12. maj 1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0065/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. januar 2001)

Om: Fejringen af hundredeåret for Giuseppe Verdis død og international beskyttelse af byen Busseto som Verdi-hovedstad

I 2001 fejres hundredeåret for Giuseppe Verdis død. Han blev født i Busseto på et tidspunkt, hvor den italienske halvø ikke var politisk forenet, og dermed endnu ikke var opdelt i provinser som nu. Busseto, som først henhørte under Farnese-familien og dernæst under bourbonerne, havde ganske vist tradition for selvstyre i sin egenskab af hovedstad i en lille suveræn stat, markgrevskabet Pallavicino. Atmosfæren som lille hovedstad var stadig fremherskende ved Giuseppe Verdis fødsel og fremmede hans menneskelige og kunstneriske udvikling (som eksempel kan nævnes mæcenen Antonio Barezzi og læreren Ferdinando Provesi). Den unge Verdi fortsatte dernæst sine studier i Milano (takket være stipendier fra Monte di Pietà i Busseto), hvor han opnåede berømmelse, og hvor han døde og er begravet. Allerede mens succesen var på sit højdepunkt, vendte maestroen tilbage til Busseto, hvor han tilbragte størstedelen af sit lange liv. Trods alt dette har det nationale udvalg for fejringen af Verdi ikke planlagt deltagelse af en repræsentant for kommunen Busseto, og centret for multimedial- og interaktiv dokumentation om melodramaet, der udgør en slags musikmuseum, og som oprindelig skulle placeres i Busseto i Palazzo dei Marchesi Pallavicino, er blevet opført i Parma i nærheden af Palazzo Cusani, der ikke har nogen forbindelse til Verdis liv og historie. Anser Europa-Kommissionen det ikke for rimeligt at beskytte byen Bussetos naturlige og historiske ret til at være Verdi-hovedstad, og at gøre den italienske regering, regionen Emilia Romagna og provinsen Parma opmærksom på dette? Anser den det ikke for hensigtsmæssigt at gøre indsigelse imod, at det nationale institut for Verdi-studier har hjemsted i Parma og ikke i Busseto, og at foreslå, at man sikrer dets naturlige hjemsted i Busseto? Er den ved at gennemføre fællesskabsprogrammer, som omfatter beskyttelsen af historiske monumenter, der er knyttet til valoriseringen af musikken i alle dens aspekter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(29. marts 2001)

Det ærede medlems spørgsmål vedrørende beskyttelse af byen Busseto som Città di Verdi og flytning af det nationale institut for Verdi-studier hører ikke under Fællesskabets kompetenceområde, men er alene den pågældende medlemsstats ansvar.

For så vidt angår fællesskabsprogrammer til beskyttelse af historiske monumenter, henvises det ærede medlem til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-0030/01 af Cristiana Muscardini(1).

Da 2001 er hundredåret for Guiseppe Verdis død, ønsker Kommissionen at gøre det ærede medlem opmærksom på, at der i forbindelse med indkaldelsen af ansøgninger til Kultur 2000-programmet(2) til projekter, som afvikles i 2001, forventes at blive ydet støtte til tre projekter for at fejre denne mærkedag. Betingelser for deltagelse i programmet og ansøgningsskema findes på Europa-serveren på Internettet:

(http://europa.eu.int/comm/culture/index_en.html).

(1) Se side 95.

(2) EFT C 21 af 24.1.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0172/01

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(1. februar 2001)

Om: Den fælles fiskeripolitik

EF er bundet af en række internationale forpligtelser og fællesskabsforpligtelser på miljøområdet, herunder konventionen om biologisk mangfoldighed, Amsterdam-traktaten, habitat-direktivet og FN-aftalen om fiskebestande. Hvorledes agter Kommissionen at sikre, at disse forpligtelser inkorporeres i den fælles fiskeripolitik efter 2002?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0172/01 og E-0212/01

(12. marts 2001)

De forpligtelser, der nævnes af det ærede parlamentsmedlem, er allerede ved at blive inkorporeret i den nuværende fælles fiskeripolitik.

Hvad angår de første to områder, kan Kommissionen gøre det ærede parlamentsmedlem opmærksom på nogle nyligt offentliggjorte og kommende strategidokumenter, der beskriver hvordan de pågældende forpligtelser opfyldes i praksis:

- Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om Det Europæiske Fællesskabs biodiversitetsstrategi(1), der vil blive fulgt op med sektorhandlingsplaner på biodiversitetsområdet, herunder inden for fiskeri (forventes at foreligge i marts 2001)

- Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Fiskeriforvaltning og Naturbeskyttelse i havmiljøet(2), der vil blive fulgt op med en meddelelse om en strategi til integrering af miljøbeskyttelseskrav i den fælles fiskeripolitik (forventes at foreligge i marts 2001)

Med hensyn til habitat-direktivet(3) bruger Kommissionen alle sine midler, herunder også finansielle, for at sikre, at det gennemføres fuldt ud i havmiljøet.

I artikel 5, nr. 5, i Kommissionens forslag til det sjette miljøhandlingsprogram(4) foreslås det endvidere at fremme øget integration af miljøkravene i den fælles fiskeripolitik i forbindelse med revisionen heraf i 2002 og i samme artikels nr. 7, at der udvikles en integreret strategi for beskyttelse af havmiljøet. Opfyldelsen af relevante internationale forpligtelser og EU-forpligtelser er vigtige spørgsmål at tage op i denne forbindelse.

Selv om EU endnu ikke har ratificeret FN-aftalen om fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande, tager Kommissionen i sine forslag til EU-lovgivning hensyn til principperne i FN-aftalen. Kommissionen foreslår desuden gennemførelse af forvaltningsforanstaltninger, der er vedtaget af regionale fiskeriorganisationer, som opererer inden for rammerne af denne aftale.

Kommissionen agter at fortsætte denne proces på en mere effektiv måde med afsæt i en styrket fælles fiskeripolitik. Kommissionen ønsker, at der i forbindelse med den kommende reform af den fælles fiskeripolitik tages fuldt hensyn til behovet for en bedre forvaltning af fiskeri og miljø.

(1) KOM(98) 42.

(2) KOM(1999) 363.

(3) Direktiv 92/43/EØF, EFT L 206 af 22.7.1992.

(4) KOM(2001) 31 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0027/01

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(17. januar 2001)

Om: Kærnemælksforsyning

I punkt 36 i Revisionsrettens særberetning nr. 1/99 om støtten til anvendelse af skummetmælk og skummetmælkspulver til dyrefoder(1) hedder det: Det konstateredes i Nederlandene, at den største støttemodtager (98 % i 1996) leverede kærnemælk, der ikke var denatureret, til et landbrug i Tyskland. De nederlandske myndigheder havde aldrig kontrolleret, om kærnemælken skulle bruges til dyrefoder, og de havde heller ikke bedt de tyske myndigheder om at foretage en sådan kontrol.

I Kommissionens svar (som er medtaget i beretningen) anføres det: Med hensyn til det nederlandske tilfælde (punkt 36) har Kommissionens tjenestegrene indledt proceduren med henblik på gennemførelse af den opfølgende kontrol på stedet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

a) Hvilken virksomhed (eller virksomheder) drejer det sig om?

b) Hvilke foranstaltninger har Kommissionen og de lokale myndigheder truffet?

c) Hvilken opfølgende kontrol er og vil der blive gennemført?

d) Hvordan er den nuværende situation?

(1) EFT C 147 af 27.5.1999.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(15. marts 2001)

Kommissionen kan i lyset af Revisionsrettens særberetning nr. 1/99 bekræfte, at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har gennemført den opfølgende kontrol, det ærede medlem nævner.

I den forbindelse vil Kommissionen besvare det ærede medlems specifikke spørgsmål som følger:

a) Af hensyn til kravet om fortrolighed kan navnene på de pågældende virksomheder ikke oplyses.

b) og c) OLAF har gennemført to kontrolbesøg. Det første i Nederlandene i juni 1999 hos en kærnemælksproducent, der modtog støtte, og det andet i Tyskland i juli 1999 hos en kærnemælksaftager. I begge tilfælde blev kontrolbesøgene gennemført i partnerskab med de nationale myndigheder i medfør af Rådets forordning(EØF) nr. 595/91 af 4. marts 1991 om uregelmæssigheder og tilbagebetaling af beløb, der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af finansieringen af den fælles landbrugspolitik samt om oprettelse af et informationssystem på dette område samt om ophævelse af forordning (EØF) nr. 283/72(1).

d) Efter at have udført kontrol på stedet og afklaret visse retlige aspekter i den forbindelse konkluderede OLAF, at mistanken om, at der var sket uregelmæssigheder, var ubegrundet. De to berørte medlemsstater blev informeret om resultatet i maj 2000 og sagen afsluttet.

Det ærede medlem bør også bemærke sig, at den pågældende ordning, Kommissionens forordning (EØF) nr. 1105/68 af 27. juli 1968 om gennemførelsesbestemmelser ved ydelse af støtte for skummetmælk til foderbrug(2), der indeholder bestemmelser om støtte til kærnemælk, der direkte anvendes til foderbrug, blev ophævet den 31. december 1999 i forbindelse med revideringen og ændringen af støtteforanstaltningerne i medfør af den fælles landbrugspolitik.

(1) EFT L 67 af 14.3.1991.

(2) EFT L 184 af 29.7.1968.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0449/01

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. februar 2001)

Om: Partnerskabsaftale mellem EU og Tyrkiet

Den franske nationalforsamling anerkendte for nylig ved en beslutning folkedrabet på armenierne. Tyrkiet har iværksat repressalier, hovedsagelig af økonomisk art, idet det har annulleret en række kontrakter med franske selskaber. Den 13. december 1999 traf Det Europæiske Råd i Helsinki afgørelse om at tilkende Tyrkiet status som ansøgerland til EU og indgå en partnerskabsaftale samt fastlægge en samlet støtteramme med henblik på at fremme Tyrkiets tiltrædelse.

Mener Kommissionen, at de økonomiske repressalier, som Tyrkiet udøver mod Frankrig, og den ensidige annullering af kontrakter fra Tyrkiets side politisk og juridisk er i overensstemmelse med toldunionen EU-Tyrkiet, og at en sådan adfærd er forenelig med de kriterier, der er fastlagt af Det Europæiske Råd i København?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(16. marts 2001)

Kommissionen følger nøje Tyrkiets reaktion på det franske parlaments beslutning om anerkendelse af den tyrkiske hærs folkedrab på armenierne mellem 1915 og 1917. Den vil på baggrund af Tyrkiets reaktion beslutte, hvilke foranstaltninger der skal træffes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0469/01

af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen

(21. februar 2001)

Om: Anvendelse af oksehuder

Ifølge foranstaltningerne til bekæmpelse af bovin spongiform encephalopati (BSE) er det obligatorisk at brænde de inficerede dyr eller i hvert fald de dyr, der kan være i risikogrupper. Denne foranstaltning med at bortskaffe dyrene uden først at tage skindet af dem kan give problemer med forsyning til bestemte industrier som f.eks. skotøjsindustrien, der anvender disse skind som råvare.

Mener Kommissionen, at man kan tage skindet af køerne, før de brændes, således at skindene kan anvendes i industrien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. april 2001)

De gældende fællesskabsforanstaltninger vedrørende bovin spongiform encephalopati (BSE) forbyder ikke, at huderne fjernes fra kvæg, før resten af kroppen bortskaffes, hvis huderne skal anvendes til fremstilling af læder, medmindre de fjernes fra dyr, som mistænkes for at være smittet eller er smittet med overførbar spongiform encephalopati (TSE).

Mere konkret er huder fra kreaturer, som er mere end 30 måneder gamle og ikke har undergået en af de godkendte BSE-hurtigtest, i henhold til artikel 5, stk. 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 2777/2000 af 18. december 2000 om ekstraordinære støtteforanstaltninger for oksekødsmarkedet(1) undtaget fra at blive farvet eller destrueret, når blot huderne opbevares og behandles adskilt fra andre huder på en sådan måde, at de udelukkende kan anvendes til fremstilling af læder.

I henhold til Kommissionens beslutning 98/272/EF af 23. april 1998 om epidemiologisk overvågning for overførbare spongiforme encephalopatier og om ændring af beslutning 94/474/EF(2) og i henhold til beslutning 2000/764/EF af 29. november 2000 om BSE-test af kvæg og om ændring af beslutning 98/272/EF om epidemiologisk overvågning for overførbare spongiforme encephalopatier(3) skal alle dele af kroppen, herunder huden, fra dyr, som viser kliniske tegn, der vækker mistanke om TSE, eller fra dyr, der undersøges ved hjælp af en af de godkendte BSE-hurtigtest, destrueres, hvis diagnosen indikerer tilstedeværelsen af TSE, eller hvis resultaterne af testen er positive.

(1) EFT L 321 af 19.12.2000.

(2) EFT L 122 af 24.4.1998, senest ændret ved beslutning 2001/8/EF (EFT L 2 af 5.1.2001).

(3) EFT L 305 af 6.12.2000, senest ændret ved beslutning 2001/8/EF (EFT L 2 af 5.1.2001).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0206/01

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Fiskeriaftaler og miljømæssige indvirkninger

I sin nylige meddelelse om fiskeri og fattigdomslempelse(1) støtter Kommissionen gennemførelse af miljø- og samfundsundersøgelser forud for interventioner med potentielle sociale eller miljømæssige virkninger. Hvorledes agter Kommissionen at gennemføre sådanne undersøgelser i forbindelse med EU's fiskeriaftaler med tredjelande?

(1) KOM(2000) 724.

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0179/01 og E-0206/01

(12. marts 2001)

Ved bilaterale forbindelser på fiskeriområdet tager Kommissionen i stadig stigende grad hensyn til de miljømæssige og sociale aspekter af Fællesskabets fiskeriaktiviteter i farvande, der hører under partnerlandenes overhøjhed og/eller jurisdiktion.

På grundlag af Kommissionens egne vurderinger, der udarbejdes med deltagelse af flere af dens tjenestegrene, er det muligt at tage stilling til disse spørgsmål, inden forhandlingerne begynder, dog forudsat at der foreligger oplysninger. Vurderingerne sendes til Rådet og Parlamentet.

Eftersom Kommissionen er opmærksom på, at der bør ske forbedringer, bestræber den sig i de bilaterale forbindelser på fiskeriområdet på at overtale samarbejdspartnerne til at udvikle et ansvarligt fiskeri og at iværksætte en række målrettede foranstaltninger med det formål at forbedre kendskabet til fiskeressourcerne og til de lokale fiskeres fiskepraksis og behov.

Kommissionen opfordrer desuden sine samarbejdspartnere til at udnytte de muligheder, som politikken for udviklingssamarbejde giver i denne sammenhæng.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0305/01

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Uvejr i Portugal

Portugal blev for nylig hærget af et voldsomt uvejr, som bl.a. forårsagede tab af menneskeliv og gjorde en lang række familier hjemløse, og som får alvorlige følger for den økonomiske aktivitet i almindelighed.

Uvejret anrettede skader på mange infrastrukturer, herunder ødelæggelse af boliger, isolering af landsbyer, ødelæggelse af kommunikationslinjer såsom veje og jernbaner, elektricitets- og kommunikationsafbrydelser, lukning af moler og havne osv.

Industrianlæg, handelsaktiviteter og sektorer som f.eks. landbrug og fiskeri blev alvorligt ramt, og de økonomiske følger kan allerede nu anslås til flere milliarder escudos.

Kan Kommissionen på den baggrund oplyse følgende: Hvilke nødforanstaltninger agter Kommissionen at træffe i samarbejde med den portugisiske regering og de lokale myndigheder med henblik på at afhjælpe virkningerne af denne tragiske situation, som Portugal befinder sig i?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(6. marts 2001)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel nr. H-0099/01 fremsat af Paulo Casaca i spørgetiden under Parlamentets møde i februar I 2001(1).

(1) Forhandlinger i Parlamentet (februar 2000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0274/01

af Jillian Evans (Verts/ALE) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Det Forenede Kongeriges folkeoptælling i Wales

I sine formularer til folkeoptællingen i 2001 anerkender Det Forenede Kongeriges Kontor for Nationale Statistikker eksistensen af en skotsk national identitet på de formularer, der er beregnet til Skotland, og eksistensen af en irsk nationalitet på de formularer, der er beregnet til hele Det Forenede Kongerige. Walisere har ikke i hverken Wales eller andre dele af Det Forenede Kongerige samme mulighed for at registrere deres nationalitet som walisisk.

Er Kommissionen enig i, at walisere på denne måde nægtes ret til at give udtryk for deres nationale identitet (eller etniske tilhørsforhold), og at der her er tale om diskriminering af næsten 3 mio. walisere i Wales og af walisere med bopæl i andre dele af Det Forenede Kongerige? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen i bekræftende fald at træffe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(20. februar 2001)

Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spørgsmål, som udelukkende sorterer under de pågældende nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0212/01

af Catherine Stihler (PSE) til Kommissionen

(2. februar 2001)

Om: Den fælles fiskeripolitik og multilaterale miljøaftaler

EF er bundet af en række internationale forpligtelser og fællesskabsforpligtelser på miljøområdet, herunder konventionen om biologisk mangfoldighed, Amsterdam-traktaten, habitat-direktivet og FN-aftalen om fiskebestande. Hvorledes agter Kommissionen at sikre, at disse forpligtelser inkorporeres i den fælles fiskeripolitik efter 2002?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0172/01 og E-0212/01

(12. marts 2001)

De forpligtelser, der nævnes af det ærede parlamentsmedlem, er allerede ved at blive inkorporeret i den nuværende fælles fiskeripolitik.

Hvad angår de første to områder, kan Kommissionen gøre det ærede parlamentsmedlem opmærksom på nogle nyligt offentliggjorte og kommende strategidokumenter, der beskriver hvordan de pågældende forpligtelser opfyldes i praksis:

- Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om Det Europæiske Fællesskabs biodiversitetsstrategi(1), der vil blive fulgt op med sektorhandlingsplaner på biodiversitetsområdet, herunder inden for fiskeri (forventes at foreligge i marts 2001)

- Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Fiskeriforvaltning og Naturbeskyttelse i havmiljøet(2), der vil blive fulgt op med en meddelelse om en strategi til integrering af miljøbeskyttelseskrav i den fælles fiskeripolitik (forventes at foreligge i marts 2001)

Med hensyn til habitat-direktivet(3) bruger Kommissionen alle sine midler, herunder også finansielle, for at sikre, at det gennemføres fuldt ud i havmiljøet.

I artikel 5, nr. 5, i Kommissionens forslag til det sjette miljøhandlingsprogram(4) foreslås det endvidere at fremme øget integration af miljøkravene i den fælles fiskeripolitik i forbindelse med revisionen heraf i 2002 og i samme artikels nr. 7, at der udvikles en integreret strategi for beskyttelse af havmiljøet. Opfyldelsen af relevante internationale forpligtelser og EU-forpligtelser er vigtige spørgsmål at tage op i denne forbindelse.

Selv om EU endnu ikke har ratificeret FN-aftalen om fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande, tager Kommissionen i sine forslag til EU-lovgivning hensyn til principperne i FN-aftalen. Kommissionen foreslår desuden gennemførelse af forvaltningsforanstaltninger, der er vedtaget af regionale fiskeriorganisationer, som opererer inden for rammerne af denne aftale.

Kommissionen agter at fortsætte denne proces på en mere effektiv måde med afsæt i en styrket fælles fiskeripolitik. Kommissionen ønsker, at der i forbindelse med den kommende reform af den fælles fiskeripolitik tages fuldt hensyn til behovet for en bedre forvaltning af fiskeri og miljø.

(1) KOM(98) 42.

(2) KOM(1999) 363.

(3) Direktiv 92/43/EØF, EFT L 206 af 22.7.1992.

(4) KOM(2001) 31 endelig udg.