ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2841/02

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(2. oktober 2002)

Om: Den romerske kommunalbestyrelses anvendelse af Equal, ESF og det fjerde handlingsprogram for lige muligheder for kvinder og mænd

I september 2002 har tilsynsudvalget for det italienske økonomiministerium aflagt regnskab over anvendelsen af de midler, EU har ydet i tilskud. Denne undersøgelse indeholder foruroligende oplysninger om den langsommelighed og ineffektivitet, hvormed kommunerne tildeler projekterne: Således skal tilsagnene for 2000 kun udgøre 2 % af den samlede fællesskabsstøtteramme.

Denne bekymring over kommunernes mangelfulde anvendelse af EU-midlerne er flere gange blevet fremhævet af Kommissionen.

Eftersom nogle kommuner, f.eks. Rom, har et betydeligt behov for anvendelse af EU-midler til erhvervsuddannelse og beskæftigelse, lige muligheder og social integration, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

- har Rom kommune indgivet projekter i forbindelse med Equal, ESF og det fjerde handlingsprogram for lige muligheder for kvinder og mænd?

- har Rom kommune opnået finansiering af disse projekter?

- er midlerne blevet anvendt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(29. oktober 2002)

Hvad angår strukturfondene for perioden 2000-2006, har Kommissionen godkendt det operationelle program for mål nr. 3 i regionen Lazio den 21. september 2000. Det til rådighed værende budget er på 884 mio. EUR (45 % fra Den Europæiske Socialfond, 44 % nationale midler og 11 % regionale midler), heraf er 90 mio. EUR (10,3 %) sat af til området lige muligheder.

Da det drejer sig om begyndelsen af programmeringsperioden, er der kun blevet udvalgt få projekter. Det er forklaringen på den lave gennemførelsesprocent. Der er imidlertid blevet indsendt 740 projekter inden for området lige muligheder i perioden 2000-2001. Heraf er 188 blevet udvalgt og finansieret.

Equal-initiativet, der ligeledes finansieres af Den Europæiske Socialfond, gør det muligt at eksperimentere med nye midler til bekæmpelse af forskelsbehandling og uligheder, som både personer i beskæftigelse og personer, der søger arbejde, kan være udsat for. Equal-tiltag dækker ni emneområder, herunder lige muligheder for kvinder og mænd. Rom kommune deltager i to projekter på området lige muligheder i samarbejde med kontoret for indvandring.

Rom kommune har ikke modtaget støtte i forbindelse med det IV. handlingsprogram for lige muligheder for kvinder og mænd.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2442/02

af Marco Cappato (NI) til Rådet

(28. august 2002)

Om: Den colombianske statsrevisions rapport om Colombia-planen

Den colombianske statsrevision anfører i sin tredje evalueringsrapport om Colombia-planen,

- at der er begået administrative uregelmæssigheder i forbindelse med Colombia-planen for narkotikabekæmpelse

- at det ikke er lykkedes at ramme narkotikahandelen gennem tvangsrydningsprogrammet, idet det samlede område med ulovlige kokaafgrøder stadig er på 163 000 ha, og dyrkningen øges hurtigere, end afgrøderne kan ryddes. I perioden 2000-2002 har man således sprøjtet 152 000 ha, men alligevel har kokaafgrøderne bredt sig til områder, hvor der tidligere dyrkedes kaffe

- at Colombia-planen er utilfredsstillende ud fra et miljømæssigt synspunkt.

Den Europæiske Union bidrager til planen med 31 mio. USD. Agter Rådet på den baggrund at tage skridt til at stille samarbejdet med den colombianske narkotikabekæmpelsesplan i bero?

Hvilke reformer agter det i modsat fald at foreslå for at undgå yderligere spild af de europæiske skatteborgeres penge?

Svar

(19. december 2002)

1. Den Europæiske Union støtter den colombianske regerings bestræbelser for at bringe voldshandlingerne i landet til ophør, men den bidrager ikke til den såkaldte Colombia-plan. EU har forelagt sin egen støttepakke, der blev offentliggjort den 24. oktober 2000 i Bogotá. På tredje møde i gruppen til støtte for fredsprocessen i Colombia, der fandt sted den 30. april 2001 i Bruxelles, blev et EF-bidrag på 140 mio. EUR bekræftet (105 mio. EUR i programmerbar bistand og 35 mio. EUR i ikke-programmerbar bistand). Derudover beløber medlemsstaternes bidrag sig til 230 mio. EUR.

2. Hensigten med EF-bistanden er:

- at støtte de igangværende colombianske fredsbestræbelser

- at fokusere på oprindelsen og årsagerne til konflikten

- at yde humanitær bistand til ofrene for konflikten.

3. Hvad angår dens egen bistand kontrollerer EU omhyggeligt, at den anvendes i overensstemmelse med de fastlagte målsætninger og regler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2421/02

af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(20. august 2002)

Om: Mulig henrettelse af Omori Katsuhisa i Japan

Den 53-årige Omori Katsuhisa er dømt til døden og vil måske blive henrettet i løbet af de næste par dage. Eftersom der i reglen foretages mere end én henrettelse samtidig i Japan, er der grund til at frygte, at der i august vil blive foretaget yderligere henrettelser. Henrettelserne sker i hemmelighed, således at navnene på de personer, som efter planen skal henrettes, ikke bekræftes officielt.

Omori Katsuhisa blev arresteret den 10. august 1976 og anklaget for at have anbragt og detoneret en bombe i Hokkaido-præfekturets kontorer i det nordlige Japan i marts det pågældende år. Hans dødsdom blev retsgyldig, da hans appel blev afvist af den japanske højesteret i juli 1994. Det ser ud til, at Omori Katsuhisas sagfører var ved at udarbejde en ny appel, da det kom frem, at hans klients henrettelse var umiddelbart forestående.

Er Kommissionen klar over, at henrettelsen af Omori Katsuhisa meget vel kan finde sted i løbet af de næste par dage? Har den allerede rettet henvendelse til de japanske myndigheder om ikke at foretage denne henrettelse eller henrettelsen af andre personer, der er dømt til døden? Hvilke skridt har den taget eller agter den at tage for at overtale den japanske regering til at indføre et moratorium for fuldbyrdelsen af henrettelser, hvilket Europa-Parlamentet har anmodet om i den beslutning, som vedtoges i juni 2002?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(13. september 2002)

Kommissionen har aktivt støttet EU's anstrengelser for at afskaffe dødsstraffen i Japan. I december 2001 udarbejdede cheferne for medlemsstaternes missioner en rapport om dødsstraffen i Japan. Derefter rettede EU-trojkaen den 18. februar 2002 en henvendelse til den japanske justitsminister med en udtømmende redegørelse for EU's holdning til dødsstraffen.

Endvidere fik EU-trojkaen i Tokyo i februar 2002 permanent mandat til at rette henvendelser om dødsstraffen og deltage aktivt i en dialog med aktionsgruppen i det japanske parlament for dødsstraffens afskaffelse. Emnet følges permanent af missionscheferne med henblik på yderligere initiativer, bl.a. i dette særlige tilfælde.

Hvad angår Omori Katsuhisa, vil Kommissionen påpege, at det japanske justitsministerium giver meddelelse om henrettelser, efter at de har fundet sted. Eftersom en sådan meddelelse ikke er givet, tyder det på, at henrettelsen endnu ikke har fundet sted.

Omori Katsuhisa har anmodet om genoptagelse af sagen i juli 2002, og den parlamentariske aktionsgruppe har anmodet justitsministeren om ikke at foretage henrettelsen, inden den nye sag er afsluttet. Hr. Kamei, der er formand for den parlamentariske aktionsgruppe, har også anmodet justitsministeren, hr. Morayama, om ikke at foretage henrettelsen af Omori Katsuhisa uden for det japanske parlaments mødeperiode, (der er afsluttet).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2079/02

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Manglende tildeling af bevillinger fra Urban II-programmet til byen Rom

Ifølge den seneste udgave af Urban-programmet gennemfører byen Rom projektet med så store forsinkelser, at dette har ført til en delvis nedskæring af de oprindeligt opførte bevillinger. I henhold til den nuværende udgave af Urban II får Rom ifølge meddelelser fra det italienske ministerium for infrastruktur og transport og oplysninger på Europa-Kommissionens website overhovedet ingen støtte til dette projekt. Endvidere er byen hverken opført på listen over de første 10 støtteberettigede byer på europæisk plan eller blandt de derpå følgende 20 på den italienske liste, Urban Italia (lov 388/2000). Byen Rom er øjensynligt opført som nr. 39 på den officielle liste. Urban er utvivlsomt et af de af EU's projekter, der hidtil har funktioneret bedst, og det er et vigtigt instrument til udvikling af storbyernes randområder og byområder med svære økologiske og sociale problemer. Milano er f.eks. opført som nr. 2 på denne liste.

Kan Kommissionen derfor oplyse, af hvilke årsager (formelle eller substantielle mangler, forsinket forelæggelse af ansøgninger, utilstrækkelig dokumentation osv.) det af byen Rom forelagte projekt ikke blev fundet støtteberettiget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(31. juli 2002)

Som følge af meddelelsen(1) af 28. april 2000 fra Kommissionen til medlemsstaterne om retningslinjerne for EF-initiativet Urban II offentliggjorde ministeriet for infrastruktur og transport i den italienske statstidende nr. 168 af 20. juli 2000 en indkaldelse af forslag med henblik på at udvælge de italienske byer, der kan opnå støtte under EF-initiativet Urban II.

I annoncen gengives korrekt de støttekriterier, der er fastsat i ovennævnte meddelelse fra Kommissionen, og det præciseres, hvilke evaluerings- og udvælgelseskriterier det italienske ministerium senere vil benytte til at foretage en bedømmelse af de modtagne ansøgningers berettigelse. På dette grundlag har de nationale myndigheder i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet opstillet en prioriteringsliste over ansøgningerne. På baggrund af det beløb, der er afsat til Italien vedrørende Urban II, og målsætningen om at

koncentrere interventionerne i et begrænset antal områder, er det kun de ti øverste byer på listen, der kan opnå EF-støtte, og de italienske myndigheder har forelagt Kommissionen de pågældende programmer i overensstemmelse med punkt 19 i ovennævnte meddelelse.

(1) EFT C 141 af 19.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2039/02

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(3. juli 2002)

Om: Strukturfondene: afslutning af operationelle programmer fra før 1993

I Kommissionens 12. årsberetning om strukturfondene(1) fremgår det, at ved udgangen af 2000 var 35 operationelle programmer fra perioden før 1989 og 73 fra perioden 1989-1993 endnu ikke afsluttet.

Kan Kommissionen derfor give følgende oplysninger:

- Hvilket globalt beløb repræsenterer alle de stadigt uafsluttede programmer, og for hvilke lande var de pågældende programmer tilsigtet?

- Hvad er årsagen til forsinkelsen, og hvorledes er den nuværende situation?

- Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at iværksætte med henblik på at afslutte de pågældende programmer?

(1) KOM(2001) 539.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(2. august 2002)

Det samlede beløb for uafsluttede programmer, projekter og andre strukturfondsinterventioner fra perioden før 1994 var 991 mio. EUR ved udgangen af 2000. Dette tal er siden blevet betydeligt mindre, jf. nedenstående tabel. Ved udgangen af juni 2002 var det resterende beløb for uafsluttede programmer blevet reduceret med næsten to tredjedele, til 370 mio. EUR. Dette tal svarer til 0,6 % af de midler, der blev stillet til rådighed for perioden 1989-1993.

>TABELPOSITION>

Nogle af de vigtigste årsager til den forsinkede afslutning af programmerne er: juridiske procedurer for programmer og projekter i medlemsstaterne, som Kommissionen ikke har nogen indflydelse på; medlemsstaternes myndigheders manglende fremlæggelse af en endelig rapport i overensstemmelse med forordningens krav; nødvendigheden af at sikre den påkrævede opfølgning af kontrollen foretaget af Kommissionens tjenestegrene, Revisionsretten eller Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig.

De fremskridt, der nu er gjort, skyldes i vid udstrækning, at Kommissionen har prioriteret dette arbejde højt og også oprettet specialiserede undersøgelsesgrupper. Kommissionen vil fortsætte denne indsats for at sikre, at de resterende programmer afsluttes hurtigst muligt(1).

(1) Mindre restbeløb for Danmark, Irland, Luxembourg, Nederlandene og nogle Interreg-programmer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2546/02

af Marco Cappato (NI) til Rådet

(12. september 2002)

Om: Franske lovbestemmelser om rave parties

De franske lovbestemmelser vedrørende gratis undergrundsmusik- og technokoncerter er meget repressive. Som led i denne krig mod rave parties tog f.eks. underpræfekten i Limoux den 6. juli 2002 den tvivlsomme beslutning at forbyde en radiostation, Radio Ballade, at sende technomusik.

Mener Rådet, at disse lovbestemmelser er i overensstemmelse med de europæiske normer?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2544/02 og E-2546/02

(19. december 2002)

Rådet minder om, at foranstaltninger, der træffes af eller i medlemsstaterne til opretholdelse af den offentlige orden, ikke henhører under dets beføjelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2646/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(20. september 2002)

Om: Civile luftfartstjenester og meteorologiske tjenester i EU

Kommissær de Palacio svarede den 26. juli 2002 på min forespørgsel E-1689/02(1). Jeg fik imidlertid ingen oplysninger om det spørgsmål, jeg stillede, og jeg er derfor nødt til at stille det igen og bede om et konkret svar:

Findes der civile luftfartstjenester i Unionens medlemslande, som afbryder deres funktion i weekenderne? Findes der statslige meteorologiske tjenester, der gør det samme? Hvis ja, i hvilke lande lukker disse tjenester fredag middag og genoptager deres funktion om mandagen? Gælder dette eventuelt også den græske civile luftfartstjeneste eller den græske meteorologiske tjeneste (EMY)?

(1) EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 237.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(22. oktober 2002)

Medlemsstaterne er parter i Chicago-konventionen om international civil luftfart, som overlader det til de enkelte stater at beslutte, på hvilke dele af deres territorium og på hvilke tidspunkter deres luftfartstjenester fungerer.

Ifølge konventionens bilag 15, der vedrører luftfartsinformation, er medlemsstaterne forpligtet til i deres luftfartsmeddelelser (AIP) at give nøjagtige og ajourførte oplysninger om, hvilke luftfartstjenester der er til rådighed, herunder hvorvidt disse tjenester afbrydes i weekenden i lufthavnene eller trafikreguleringscentrene.

Således underretter medlemsstaterne flyselskaberne om nye, afskaffede eller ændrede luftfartstjenester som f.eks. den meteorologiske tjeneste herunder hvornår de er til rådighed i døgnets løb (i luftfartsjargon notice to airmen eller NOTAM). Disse informationer skal selvsagt ajourføres løbende for at afspejle den til enhver tid foreliggende situation.

Kommissionen kan ikke give udtømmende og ajourførte informationer om samtlige luftfartstjenester i Grækenland. Disse informationer er til rådighed i de berørte lufthavne samt centralt hos de græske luftfartsmyndigheder, som har døgnvagt (tlf. +30 10 89 16 000). Eksempelvis sender Kommissionen dog direkte til det ærede medlem samt Europa-Parlamentets generalsekretariat de oplysninger vedrørende bestemte lufthavne, der var gældende ved udgangen af september 2002, hvilket skulle sætte det ærede medlem i stand til at vurdere omfanget af de disponible luftfartstjenester.

Der findes på nuværende tidspunkt ingen fællesskabsbestemmelser om, hvornår luftfartstjenesterne skal være til rådighed, og de eneste forpligtelser, der gælder i Grækenland, er de, der følger af internationale aftaler, herunder Chicago-konventionen, og den interne græske lovgivning. Kommissionen skal dog hertil bemærke, at disse luftfartstjenester falder ind under reglerne om det fælles luftrum, som den har fremsat forslag til(1) for at forbedre lufttrafikreguleringen, og som Europa-Parlamentet har afgivet udtalelse om(2) ved førstebehandlingen den 3. september 2002. Disse regler vil gøre det muligt når Fællesskabets lovgivende instanser har vedtaget dem at fastsætte krav med hensyn til kvalitet og kontinuitet.

(1) KOM(2001) 564 endelig.

(2) P5_TA-Prov(2002)0392.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3108/02

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(29. oktober 2002)

Om: Hjerneskader forårsaget af marihuana

Ifølge Susan Greenfield, professor i synapsefarmakologi ved Oxford Universitet og ikke-politisk medlem af House of Lords, optages marihuana i hjernen og påvirker de kognitive funktioner gennem meget fine neurokemiske mekanismer, hvorved der skabes psykisk afhængighed. Det er den konklusion, Susan Greensfield har uddraget af resultaterne af en række undersøgelser, bl.a. foretaget af NIDA, det amerikanske institut for narkomani. Undersøgelserne viser, at det aktive stof i cannabis, delta 9 tetrahydrocannabinol (thc), har samme neurologiske virkninger som kokain.

Det vil sige, at det fremkalder præcise ændringer af hjernen.

1. Har Kommissionen kendskab til disse undersøgelser?

2. Ved den, om der findes undersøgelser, der gendriver de ovenfor anførte resultater?

3. Har den på den baggrund ikke pligt til at tage passende initiativer for at fraråde liberalisering af bløde former for narkotika i medlemsstaterne og først og fremmest oplyse borgerne, og navnlig de unge om de skader, som anvendelse af narkotika kan medføre?

4. Er det muligt at iværksætte en undersøgelse eller at undersøge, om der allerede foreligger undersøgelser af, hvorvidt børn af brugere af euforiserende stoffer har selv mindre hjerneskader?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(4. december 2002)

1. Kommissionen er bekendt med de undersøgelser, der henvises til i den skriftlige forespørgsel.

2. Det er ikke Kommissionens opgave at kommentere individuelle undersøgelser eller gendrivelser deraf, men generelt har Kommissionen ikke kendskab til nogen undersøgelser, som kategorisk gendriver disse konklusioner.

3. Dette spørgsmål henhører under medlemsstaternes kompetenceområde. Cannabis er forbudt i alle medlemsstater. Der er imidlertid forskel på, hvordan medlemsstaterne håndhæver dette forbud. Kommissionen har i de seneste år bidraget aktivt til at øge opmærksomheden om dette spørgsmål, specielt blandt unge. Inden for rammerne af EF-handlingsprogrammet vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug har Kommissionen ydet støtte til 180 projekter, som tager sigte på at forebygge narkotikamisbrug i almindelighed, til et beløb af ca. 38 mio. EUR i perioden 1996-2002. Cannabis er omfattet af mange af disse projekter.

4. Nogle undersøgelser har vist, at spædbørn, hvis mødre har indtaget marihuana under graviditeten, udviser symptomer, som kan tyde på problemer med den neurologiske udvikling. Der gennemføres omfattende forskning i virkningerne af cannabis både i medlemsstaterne og andre steder. Kommissionen bør ikke styre eller kontrollere denne forskning i detaljer, men i lyset af den nylige interessetilkendegivelse (http://www.cordis.lu/fp6/eoi-instruments) er forskningen i misbrug blevet identificeret som et område, der er egnet til finansiering under det sjette rammeprogram (2002-2006). Såfremt den fornødne etiske og videnskabelige ekspertise er til stede, vil undersøgelser af potentielle risici for, at stofmisbrugeres børn lider skade, kunne komme i betragtning til finansiering under det sjette rammeprogram.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1247/02

af Anne Van Lancker (PSE) til Kommissionen

(24. april 2002)

Om: Adgang til undersøgelser og rapporter, som udarbejdes med finansiel støtte fra Den Europæiske Union

Via forskellige handlingsprogrammer stiller Kommissionen finansielle midler til rådighed til fremme af den europæiske politik i medlemsstaterne. Således får medlemsstaterne, men også andre myndigheder og instanser midler fra EU til udarbejdelse af undersøgelser og rapporter om deres politik i forbindelse med f.eks. beskæftigelse men også bekæmpelse af social udelukkelse. I mange tilfælde er disse undersøgelser ikke tilgængelige for offentligheden.

Er Kommissionen rede til i forbindelse med tildelingen af finansiel støtte til udarbejdelsen af sådanne rapporter at kræve af støttemodtagerne, at de undersøgelser, der finansieres med midler fra EU, gøres tilgængelige for offentligheden?

Supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(31. oktober 2002)

Kommissionen bekræfter, at der inden for visse sektorer (strukturfondene, transeuropæiske netværk, statistikker, retsvæsen og indre anliggender) udarbejdes undersøgelser og rapporter på foranledning af nationale instanser uden medvirken fra Kommissionens side, og at de finansieres over fællesskabsbudgettet. I overensstemmelse med de almindelige finansieringsaftaler tilhører disse undersøgelser og rapporter de medlemsstater, der modtager støtte. Det påhviler i givet fald de pågældende nationale instanser at sørge for offentliggørelse af dokumenterne eller adgang hertil.

I overensstemmelse med de nævnte aftaler modtager Kommissionen automatisk et eksemplar eller resumé af de pågældende undersøgelser og rapporter. Derefter finder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter(1) anvendelse.

Kommissionen kan i princippet tilslutte sig det ærede parlamentsmedlems ønske om indsigt og bestræber sig på at videregive resultaterne af undersøgelser finansieret over fællesskabsbudgettet i videst muligt omfang. I betragtning af de mange forskellige berørte områder har Kommissionen hidtil ikke ønsket at stille betingelser om offentliggørelse eller videregivelse af de pågældende undersøgelser for at undgå udgifter og yderligere administrative krav. Visse undersøgelser kan i øvrigt være omfattet af undtagelsesbestemmelserne i forordning (EF) nr. 1049/2001, mens andre måske har en alt for lokal interesse eller vedrører en begrænset sektor.

I visse tilfælde, navnlig inden for forskning, lægges der i høj grad vægt på udnyttelse og formidling af undersøgelsesresultater. I øvrigt gengiver flere generaldirektorater resultaterne af de pågældende undersøgelser og rapporter på deres netsteder eller i deres publikationer. I øjeblikket er Publikationskontoret ved at oprette en portal på internettet, som bliver særligt egnet til undersøgelser og rapporter af interesse for et meget specialiseret publikum. Kommissionen støtter initiativer, som skal sikre indsigt og lette adgangen til undersøgelser og rapporter.

(1) EFT L 145 af 31.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2135/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Guyana

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Guyana, der er godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001, og oplyse om størrelsen af den samlede investering dette år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.