ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2905/98

af Marie-Noëlle Lienemann (PSE) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Oprettelse af en international solidaritetsfond til behandling af aids

Hvad goer Kommissionen - paa grundlag af formandskabets konklusioner fra Det Europaeiske Raads moede den 13. december 1997 (punkt 58) om sundhed og betingelserne for oprettelse af en solidaritetsfond til behandling og bekaempelse af aids i udviklingslandene - for hurtigt at oprette en saadan behandlingsfond med henblik paa at udarbejde pilotprojekter til behandling af personer, som er ramt af hiv/aids i udviklingslandene? Det haster i hoej grad med at ivaerksaette en konkret international solidaritetspolitik til bekaempelse af aids i de mest industrialiserede lande.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(22. oktober 1998)

Den 13. december 1997 anmodede Det Europaeiske Raade Kommissionen om "at undersoege de naermere betingelser for oprettelsen af en terapeutisk solidaritetsfond i UNAIDS til bekaempelse af aids i udviklingslandene".

Kommissionen har undersoegt dette spoergsmaal i forbindelse med sin meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet "Om oeget solidaritet med henblik paa bekaempelse af aids i udviklingslande(1)". I denne meddelelse sammenfattes bestraebelserne paa at bekaempe hiv/aids. Paa baggrund af de gode resultater, der er opnaaet med en raekke forebyggende maalrettede foranstaltninger, laegger den vaegt paa betydningen af at yde stoette til en styrkelse af sundhedsvaesnerne. Samtidig undersoeges flere forskellige muligheder for at oprette nye solidaritetsmekanismer, under hensyntagen til noedvendigheden af at udarbejde disse paa en kollektiv maade.

Denne meddelelse er for tiden til droeftelse i Parlamentet og Raadet og foerst og fremmest i den gruppe af eksperter fra medlemsstaterne, som er nedsat paa dette omraade.

(1) KOM(98) 407 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3020/98

af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Meda-programmet for demokrati

B'Tselem ( israelsk informationscenter for menneskerettigheder i de besatte omraader) har stillet mig foelgende spoergsmaal:

"Parlamentet ivaerksatte Meda-programmet for demokrati og menneskerettigheder i 1996, hvilket tilsyneladende i hoej grad har bidraget til at fremme menneskerettighederne og demokratiet i Middelhavsomraadet. Vi har erfaret, at Kommissionen planlaegger at foretage omfattende administrative aendringer i programmet, som ville faa negativ indflydelse paa dettes resultater. Vi ville saette pris paa, om Kommissionen kunne goere rede for de paataenkte aendringers art og overbevise os om, at de ville tjene til at forbedre ngo'ernes arbejde paa omraadet."

Kan Kommissionen imoedekomme den bekymring, der er kommet til udtryk hos ngo'erne paa omraadet, som arbejder paa at synliggoere og skabe nyt haab for menneskerettighederne og demokratiet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(9. november 1998)

De aendringer, der forventes foretaget af MEDA-programmet for demokrati, vil vaere en foelge af den snarlige gennemfoerelse af forslaget til Raadets forordning(1), hvori der fastlaegges en raekke betingelser for ivaerksaettelsen af faellesskabsforanstaltninger, der bidrager til opfyldelse af det generelle maal, dvs. udvikling og befaestelse af demokratiet og retsstaten og respekt for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder i de besatte palaestinensiske omraader og i Faellesskabets partnerskabslande i Middelhavsomraadet. Dette forslag til forordning er for tiden til hoering i Parlamentet.

Uden at foregribe den endelige udformning af naevnte forordning vil de vaesentligste nyskabelser vedroere finansieringsafgoerelsernes gennemsigtighed, dvs. Kommissionens forpligtelse til dels at forelaegge Parlamentet og Raadet en aarsberetning om de finansierede foranstaltninger, dels at foretage en samlet evaluering af disse foranstaltninger tre aar efter forordningens ikrafttraeden.

(1) EFT C 282 af 18.9.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2450/98

af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Puerto de Granadilla (Tenerife-De Kanariske OEer)

Det spanske ministerium for offentlige arbejder planlaegger anlaeg af en havn naer kommunegraensen i Granadilla (Tenerife - De Kanariske OEer). Havnen skal bl.a. omfatte en ydermole paa 3600 meters laengde og en kaj paa 2000 meter. Det saaledes opfyldte areal udgoer over 1 million kvadratmeter.

Anlaegget vil medfoere talrige indgreb i naturen, ikke mindst foelgende:

a) Direkte og indirekte konsekvenser i en del af et omraade, "Sebadales del Sur de Tenerife", som regionalstyret paa De Kanariske OEer har foreslaaet som "et omraade af interesse for Faellesskabet".

Dette omraade rummer mange levesteder, som er omfattet af direktivet om naturtyper:

- sandbanker

- klinter med vegetation langs de makaronesiske kyster

- matorrals termófilos

Desuden er der i omraadet forekomst af caretta caretta, et krybdyr, der er prioriteret i henhold til bilag II til direktiv 92/43/EOEF(1).

b) Uoprettelige aendringer af sedimenteringen ved oeens sydoestlige kyst, som indebaerer betydelige indgreb i det beskyttede naturomraade, "Montaña Roja", der ogsaa er foreslaaet som et omraade af faellesskabsbetydning. Blandt de naturtyper i dette omraade, der er omfattet af direktivet, findes den prioriterede type, som gaar under betegnelsen "faste klitter med urteagtig bevoksning (graa klitter)".

c) Diverse foelger for den biologiske udvikling, kystsystemets funktion, havforurening af omraadet, sociale og oekonomiske foelger i kystomraadet osv.

Har Kommissionen kendskab til anlaegget af havnen ved Granadilla?

Ydes der nogen form for finansiering fra EU?

Er anlaegget efter Kommissionens opfattelse i overensstemmelse med bevarelsen af de omraader, som skal beskyttes i henhold til direktivet om levesteder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(17. september 1998)

Kommissionen har ikke kendskab til de forhold, som det aerede medlem henviser til. Den vil tage de noedvendige kontakter for at faa oplysninger om sagens naermere omstaendigheder og sikre, at EU's miljoelovgivning overholdes fuldt ud.

Kommissionen kan dog bekraefte, at dette projekt ikke er samfinansieret af Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling eller af Samhoerighedsfonden.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2493/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: VVM-vurdering af projekter i udviklingslande

1. Hvilke bestemmelser findes der om vurdering af miljoevirkningerne af infrastrukturprojekter i udviklingslande, som EU medfinansierer?

2. Er Kommissionen bekendt med forlydender om, at Stabex-vejprojektet i Cameroun har givet lokalsamfundene alvorlige problemer samt forvoldt alarmerende skader paa den oprindelige skov i omraadet?

3. Har den nogen kommentarer til denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(17. september 1998)

Efter indfoerelsen af Miljoemanualen i 1993 bliver hvert projektforslag miljoescreenet. Gennem screeningen undersoeges det, om der kan forventes negative miljoepaavirkninger som foelge af projektgennemfoerelsen. Hvis det er tilfaeldet, skal projektet underkastes en foreloebig undersoegelse af miljoepaavirkninger eller, hvis der er sandsynlighed for alvorlig negativ paavirkning, skal der gennemfoeres en fuldstaendig undersoegelse af miljoepaavirkninger. Efter en saadan undersoegelse vil det enten kunne konkluderes, at paavirkningerne er saa alvorlige, at der ikke boer gives stoette til projektet, eller der vil blive fastsat specifikke foranstaltninger for at mindske de forventede negative miljoepaavirkninger.

Det aerede medlem og Parlamentets sekretariat faar tilsendt en kopi af Miljoemanualen. Kommissionen er bekendt med, at der har vaeret kritik af et faellesskabsfinansieret vejprojekt i Cameroun. Denne kritik har vaeret fremfoert af Rainforest Foundation i en film, der er blevet vist paa en britisk fjernsynskanal. I filmen antydes det, at der er en aarsagssammenhaeng mellem vejbygningen, som gaar gennem oprindelige regnskov, og som finansieres med 14 mio. ECU fra Faellesskabet, og negative virkninger som f.eks. oedelaeggelse af skoven gennem skovning og udslettelse af truede arter gennem intensivt krybskytteri, hvorved de lokale pygmaeer fratages deres levebroed.

Kendsgerningerne er, at Faellesskabet finansierede vedligeholdelsesarbejde paa en eksisterende vej for 0,6 mio. ECU. Denne vej er den eneste adgangsvej for det fjerntliggende Lomié-distrikt og landbefolkningen her. Den er af vital betydning for denne befolkning.

Rainforest Foundation har aldrig checket oplysningerne fra deres egne kilder hos Kommissionen. Hvis de havde gjort det, ville de have faaet at vide, at Faellesskabet finansierer forskellige projekter i regnskovsomraadet i Cameroun til bevarelse af den lokale fauna og mere generelt baeredygtig udvikling af skovressourcerne i Det Mellemamerikanske Faellesmarked.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2386/98

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(17. juli 1998)

Om: Produktionsstoette til sukkerfrie ferskner, williams- og rochapaerer

Kommissionen har i forordning (EF) 504/97(1) af 19. marts 1997 fastsat nye gennemfoerelsesbestemmelser for produktionsstoetteordningen for visse forarbejdede frugter og groentsager. I denne forbindelse er der for produktionsaaret 1997-1998 bl.a. fastsat en stoette for ferskner, williams- og rochapaerer (i sukkerlage og/eller i naturlig frugtsaft) paa 8,128 ecu/100 kg netto hhv. 15,532 ecu/100 kg netto, naar en bestemt af Kommissionen fastsat mindstepris ved opkoebet af raavaren i EU er overholdt. Denne ordning skal i foerste raekke sikre afsaetningen af produkter, som er et resultat af forarbejdningen af EF-raavaren, til konkurrencedygtige priser.

Siden OEstrigs tiltraedelse af EU har man forsoegt at udvide denne ordning til ogsaa at omfatte sukkerfrie produkter (dampkogt frugt af ferskner, williams- og rochapaerer), saaledes at den omkostningsfordel, som stoetten giver, ogsaa kan komme forbrugere af sukkerfrie og sukkerfattige produkter til gode. Dermed ville disse produkter nyde de samme fordele som de frugter, der ligger i sukkerlage og/eller i naturlig frugtsaft.

Hvornaar vil Kommissionen medtage sukkerfrie produkter af williams- og rochapaerer samt ferskner i denne produktionsstoetteordning og saaledes skabe forudsaetningerne for, at der gennem konkurrencedygtige priser kan tages hensyn til den fremtidige ernaeringsbevidsthed i retning af sukkerfrie og sukkerfattige produkter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(14. september 1998)

Under hensyntagen til den betydning, disse produkter har for visse regioner i Faellesskabet, har Raadet i sin forordning (EF) 2201/96 om den faelles markedsordning for forarbejdede frugter og groentsager(2) fastsat en stoetteordning for produktion af Williams- og Rochapaerer i sukkerlage og/eller i naturlig frugtsaft og af ferskner i sukkerlage og/eller i naturlig frugtsaft.

Kommissionen har i sin gennemfoerelsesforordning(3) defineret udtrykket "frugtsaft" paa en saadan maade, at frugternes naturlige sukkerindhold bibeholdes, svarende til de i Raadets forordning omhandlede produkter.

Stoetteordningen omfatter saaledes ikke alle produkter, der er fremstillet af ferskner og paerer. Den gaelder f. eks. ikke for sukkerfri eller sukkerfattige produkter. Hovedformaalet med ordningen er at stoette fersken- og paereproducenterne i EF, som herved opnaar priser, der er hoejere end de priser, der betales for tilsvarende produkter i tredjelandene.

Endvidere har Raadet fastsat garantitaerskler under hensyntagen til maengden af raavarer og forarbejdningskapacitetens elasticitet for at hindre en udvidelse af produktionen.

Det ser saaledes ud til, at en udvidelse af EF's stoetteordning til ogsaa at gaelde for nye produkter ville vaere i modstrid med de maal, som Raadet fastsatte, da det indfoerte denne stoetteordning, og Kommissionen har ingen planer om at forelaegge en saadant forslag.

(1) EFT L 78 af 20.3.1997, s. 14.

(2) EFT L 297 af 21.11.1996.

(3) Forordning (EF) 504/97 af 19.3.1997 (EFT L 78 af 20.3.1997).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2707/98

af Anne McIntosh (PPE) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Sukkersyge foerere af motorkoeretoejer

Er Raadet enig i, at det britiske forbud rettet mod foerere af motorkoeretoejer, som for nylig er registreret som insulinafhaengige, er diskriminerende, eftersom insulinafhaengige foerere af motorkoeretoejer kan koere som turister i Det Forenede Kongerige?

Hvilke foranstaltninger foreslaar Raadet at traeffe for at fjerne denne forskelsbehandling?

Svar

(9. november 1998)

Raadet vedtog den 29. juli 1991 direktiv 91/439/EOEF om koerekort, der traadte i kraft den 1. juli 1996.(1)

I dette direktiv fastlaegges der harmoniserede betingelser for udstedelse og fornyelse af koerekort, herunder "mindstekrav med hensyn til fysisk og psykisk egnethed til at foere motorkoeretoej" (bilag III). Raadet bemaerker, at de gaeldende EF-mindstekrav med hensyn til udstedelse og fornyelse af koerekort til foerere i gruppe 1 og gruppe 2 sukkersyge fremgaar af punkt 10 og 17.2 i bilag III.

Ifoelge punkt 5 i bilag III kan medlemsstaterne desuden fastsaette strengere krav end dem, der fremgaar af naevnte bilag, naar de udsteder eller senere fornyer et koerekort.

Efter punkt 10 i bilag III kan koerekort paa grundlag af en laegeerklaering udstedes eller fornyes for aspiranter og foerere, der lider af sukkersyge,saafremt der i hvert enkelt tilfaelde gennemfoeres en dertil egnet regelmaessig laegekontrol.

I henhold til punkt 10.1 i bilag III skal hver enkelt medlemsstat fastlaegge raekkevidden af de helt specielle tilfaelde,der berettiger til udstedelse eller fornyelse af koerekort for aspiranter eller foerere i gruppe 2, naar der foreligger en behoerigt begrundet laegeerklaering, og naar der gennemfoeres regelmaessig laegekontrol. Den kompetente laegelige myndighed skal altsaa afgive udtalelse i hvert enkelt tilfaelde paa grundlag af bestemmelserne i den nationale lovgivning.

En medlemsstat kan saaledes efter retningslinjerne i faellesskabsdirektivet opstille strengere bestemmelser for udstedelse eller fornyelse af koerekort til sukkersyge, end det er tilfaeldet i andre medlemsstater.

Raadet goer opmaerksom paa, at ovennaevnte faellesskabsbestemmelser kun kan harmoniseres yderligere efter forslag fra Kommissionen.

(1) EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1. Direktivet senest aendret ved direktiv 97/26/EF (EFT L 150 af 7.6.1997, s. 41).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2422/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Raadet

(30. juli 1998)

Om: Indsats mod doedsstraffen

Raadet (udenrigsministrene) vedtog i Luxembourg at styrke sin indsats paa internationalt plan mod doedsstraffen som et vaesentligt element i forsvaret for menneskerettighederne. EU har derfor til hensigt at arbejde for afskaffelse af doedsstraffen paa verdensplan ved at anmode om en gradvis indskraenkning.

Kan Raadet i betragtning af, at denne anmodning vil blive fremsat over for de lande, hvor doedsstraffen fortsat eksisterer, ogsaa rette den til USA?

Svar

(9. november 1998)

Det Europaeiske Raad har besluttet, at det som en integrerende del af sin politik paa menneskerettighedsomraadet vil styrke sine internationale aktiviteter imod doedsstraf. EU vil arbejde for universel afskaffelse af doedsstraf som en fast politik, som samtlige EU-medlemsstater er enige om.

Den 29. juni 1998 godkendte Raadet interne retningslinjer for demarcher vedroerende doedsstraf, som EU vil foretage saavel over for tredjelande som i internationale fora. I processen for at naa dette primaere maal vil EU i de lande, hvor der stadig er doedsstraf, opfordre til, at anvendelsen heraf gradvis begraenses, og slaa kraftigt til lyd for, at den gennemfoeres i overensstemmelse med minimumsstandarder. EU vil desuden, hvor det er relevant, presse paa for at faa indfoert moratorier.

EU har redegjort for sin politik med hensyn til doedsstraf i det memorandum, som EU har forelagt paa FN's 53. Generalforsamling; EU har grebet ind i enkelttilfaelde og har ligeledes rettet henvendelser over for De Forenede Stater i den henseende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1823/98

af Alex Smith (PSE) til Raadet

(8. juni 1998)

Om: Nuklear sikkerhed

Efter at der paa THORP-oparbejdningsanlaegget i Sellafield var konstateret udslip af radioaktivt affald fra afloebsroer indstillede myndighederne for nuklear sikkerhed i slutningen af maj anlaeggets oparbejdningsvirksomhed. Vil formandskabet nu forud for OSPAR-moedet i juli soerge for, at der indledes forhandlinger mellem medlemsstater som f.eks. Irland og Sverige, som hele tiden har udtrykt bekymring over sikkerheden paa Sellafield-anlaegget, med det formaal at finde frem til, hvorledes Sellafield-anlaegget kan omlaegge sin virksomhed fra oparbejdning til sikker affaldsforvaltning?

Svar

(19. oktober 1998)

Raadet glaeder sig over resultaterne af OSPAR-konventionens ministerkonference, som fandt sted i juli 1998, og hvorunder parterne blev enige om at soerge for, at udledninger, emissioner og tab af radioaktive stoffer inden aar 2020 bringes ned paa niveauer, som betyder, at de koncentrationer, der tilfoeres havmiljoeet som foelge af naevnte udledninger, emissioner og tab, bliver naesten lig nul sammenlignet med de tidligere niveauer.

Raadet skal i oevrigt minde om, at de grundlaeggende sikkerhedsnormer for beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling, som fastsat i faellesskabslovgivningen i Raadets direktiv 96/29/Euratom(1), finder anvendelse.

Det understreger, at den medlemsstat, i hvilken de nukleare anlaeg er beliggende, er ansvarlig for sikkerheden i forbindelse med udformning, opfoersel og drift af de paagaeldende anlaeg. Medlemsstaterne vaelger ogsaa selv det braendselskredsloeb, de oensker at benytte.

(1) EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2129/98

af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Beskatning af elektronisk handel

Er Kommissionen fast besluttet paa, at der ikke vil blive indfoert nogen ny beskatning af andre former for handel i forbindelse med den fremtidige indirekte beskatning af elektronisk handel, dvs. udvirke, at der indfoeres absolut fiskal neutralitet?

Hvilken strategi agter den at foelge for at naa frem hertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. september 1998)

I over et aar har Kommissionen sammen med medlemsstaterne forsoegt at fastlaegge principperne for, hvorledes det faelles momssystem kan anvendes inden for den elektroniske handel. Kommissionen og medlemsstaterne er nu blevet enige om, at momssystemet er det bedste og mest hensigtsmaessige middel til opkraevning af indirekte beskatning inden for den elektroniske handel. Kommissionen fortsaetter dette samarbejde med medlemsstaternes skattemyndigheder og erhvervslivet for at sikre, at EU's momssystem tilpasses i det omfang, det er noedvendigt, for at vaere paa hoejde med udviklingen inden for dette omraade.

Det er dog ikke tilstraekkeligt kun at arbejde paa europaeisk plan. Den elektroniske handel udgoer et globalt marked, og der er behov for samordning for at finde frem til en skatteramme for saadanne transaktioner, der kan accepteres paa internationalt plan. Kommissionen har med henblik herpaa fremsendt en meddelelse til Raadet(1) med forslag til retningslinjer for beskatning af den elektroniske handel. Heri understreges blandt andet behovet for neutralitet. Raadet har noteret sig Kommissionens arbejde paa dette omraade og har bekraeftet, at momsen frem for andre beskatningsformer boer anvendes paa transaktioner inden for dette omraade. Kommissionen skal bidrage til debatten inden for de relevante fora og soege at tilvejebringe enighed om en international skatteramme, som bygger paa de principper for indirekte beskatning, der er godkendt af Raadet.

(1) KOM(98) 374 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2538/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Pensioner og politisering af den europaeiske offentlige tjeneste

Den europaeiske offentlige tjenestes uafhaengighed er et udtryk for gennemskuelighed og demokrati, og den grundlaeggende retsbestemmelse herfor udgoeres af vedtaegten for tjenestemaend og oevrige ansatte, hvis gennemfoerelse stadig er en retshandling fra Raadets side, saaledes at enhver afgoerelse, der traeffes af andre institutionelle myndigheder uden tilslutning fra Raadet, ikke har nogen vaerdi eller retsgrundlag og udgoer en kraenkelse af denne retsordens aand.

Raadet anmodes om:

1. at foretage en reel programmering af tjenestemandskarrieren, som stemmer overens med kriterierne om gennemskuelighed og demokrati,

2. straks at besaette de stillinger i en hoej loenklasse, som er ubesatte i EP's stillingsfortegnelse, og at sikre princippet om prioritering af institutionens personale ved en eventuel udnaevnelse, saaledes at de fortsat ubegrundede interinstitutionelle forflyttelser bringes til ophoer,

3. at godkende alle eventuelle udgifter med henblik paa det foreslaaede koeb af bygninger i Bruxelles og Strasbourg, idet der foerste og fremmest sikres tilstraekkelige finansielle midler til de budgetkonti, der beroerer personalet,

4. at henlaegge forslaget om oprettelse af en fond til finansiering af de fremtidige pensioner under hensyntagen til de betydelige indbetalinger, der allerede er foretaget af alle tjenestemaend med henblik paa finansieringen af deres egen pension (8,25% af maanedsloennen), da supplerende udbetalinger fra medlemsstaterne ville vaere tilstraekkelige til at garantere pensionsordningen uden trusler om nedskaeringer af de budgetkonti, der vedroerer pensionerne.

Svar

(22. oktober 1998)

Raadet skal hermed erindre det aerede parlamentsmedlem om, at vedtaegten for tjenestemaend og ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte i De Europaeiske Faellesskaber i henhold til artikel 24 i traktaten om oprettelse af et faelles Raad og en faelles Kommission for De Europaeiske Faellesskaber vedtages af Raadet med kvalificeret flertal paa forslag af Kommissionen og efter at have indhentet udtalelse fra de oevrige interesserede institutioner.

Raadet har paa nuvaerende tidspunkt hverken faaet forelagt forslag fra Kommissionen om oprettelse af en fond til finansiering af pensioner eller forslag om aendring af bestemmelserne vedroerende tjenestemandskarrieren.

Raadet praeciserer, at ivaerksaettelsen af procedurerne for besaettelse af ledige stillinger i en institution i medfoer af vedtaegtens artikel 29 paahviler ansaettelsesmyndigheden i den paagaeldende institution.

De udgifter, der er naevnt i punkt 3 i det aerede parlamentsmedlems forespoergsel, vedroerer sektion I i De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget og henhoerer under de budgetmaeaessige afgoerelser, Europa-Parlamentet traeffer inden for rammerne af dets administrative autonomi.