ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0581/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (25. februar 1997)

Om: Omkostningerne ved transport ad landevej i Europa

Ifoelge meddelelse i det graeske tidsskrift »Trans Weekly« er transport ad landevej i Europa den dyreste i verden. En undersoegelse, foretaget af IRU (Den Internationale Vejtransportorganisation), har bekraeftet, at de nuvaerende omkostninger ved transport ad landevej er de hoejeste i verden og saagar 25% dyrere end i USA.

De vigtigste aarsager hertil er det forskelligartede infrastrukturelle niveau, som transportvirksomhederne stilles overfor i Europa, medlemsstaternes fra hinanden afvigende ordninger for tjenesteydelser, de katastrofale forsinkelser og ikke mindst den hoeje indirekte beskatning af lastvogne. I forbindelse med sidstnaevnte boer man navnlig faeste sig ved de hoeje motorvejsafgifter samt omkostningerne ved kombineret transport (bil-skib-bil og tog-bil). Dette er navnlig afgoerende for transport fra lande som f.eks.Graekenland, hvor afstanden og mangelen paa alternative ruter som bekendt giver anledning til problemer.

Kan Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at gribe direkte ind med henblik paa en begraensning af de omkostninger lastvogne belastes med, navnlig lastvogne fra lande som ligger langt fra EU's vigtigste markeder, og hvor transportomkostningerne medfoerer, at deres produkter bliver mindre konkurrencedygtige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (Den 8. april 1997)

Kommissionen stillede sidste aar forslag ((EFT C 59 af 26.2.1997. )) om at udskifte direktiv 93/89/EOEF om afgifter og brugsafgifter paa koeretoejer, der anvendes til vejgodstransport ((EFT L 279 af 12.11.1993. )) med en mere differentieret afgiftsstruktur alt efter den skade, koeretoejerne foraarsager paa vejinfrastrukturen og paa miljoeet. De foreslaaede bestemmelser kraever, at vejafgifter skal ligge paa et saadant niveau, at indtaegterne herfra ikke overstiger omkostningerne ved at anlaegge, drive og udvikle den relevante infrastruktur plus et afkast, som svarer til afkastet paa lignende investeringer. Medlemsstaterne kan endvidere paalaegge et element for eksterne omkostninger, der svarer til de faktiske eksterne omkostninger, op til 0,03 ECU pr. kilometer.

Kommissionens forslag behandles for oejeblikket af Europa-Parlamentet og Raadet. Man er ogsaa ved at droefte muligheden for at give saerbehandling til koeretoejer fra nogle perifere medlemsstater, herunder Graekenland.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1018/97 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Særligt beskyttede områder i Portugal



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0219



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1018/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997) Om: Saerligt beskyttede omraader i Portugal Kan Kommissionen oplyse mig om fortegnelsen over saerligt beskyttede omraader i Portugal efter direktiv 79/409/EOEF? ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. ))? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. april 1997) Kommissionen foerer en liste over samtlige saerligt beskyttede omraader, som medlemsstaterne har udpeget, og som disse har givet den meddelelse om. Listen for Portugals vedkommende, som omfatter 36 forskellige lokaliteter, tilstilles direkte det aerede medlem og Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0033/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Raadet (22. januar 1997)

Om: Faelles holdning om Cuba

Er Raadet efter sin vedtagelse af en faelles holdning om Den Europaeiske Unions politik over for Cuba ved at forberede en lignende erklaering i forbindelse med lande som f.eks. Kina, der ikke ligefrem er nogen model paa demokrati og politisk pluralisme?

Svar (16. maj 1997)

En faelles holdning er et af mange FUSP-instrumenter, som Raadet kan benytte sig af. Faelles holdninger vedroerer ikke noedvendigvis spoergsmaal med relation til demokrati eller overholdelse af menneskerettigheder. Man har vedtaget faelles holdninger ikke blot vedroerende mange andre lande end Cuba, men ogsaa for at give udtryk for Unionens holdning til konkrete internationale spoergsmaal.

Med hensyn til at tilstaa borgerlige rettigheder, navnlig ytringsfrihed, foelger Raadet noeje situationen i Kina hvad angaar demokrati og menneskerettigheder, som giver anledning til bekymring.

Forskellen i forhold til Cuba er, at forbindelserne med Kina indgaar i en mere institutionaliseret politisk dialog, som omfatter en saerlig dialog om menneskerettigheder.

Under alle omstaendigheder har Den Europaeiske Union hver gang i loebet af de to sidste aar forelagt Menneskerettighedskommissionen i Genève et udkast til resolution om menneskerettighedssituationen i Kina.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0389/97 af Ian White (PSE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Afgift paa bits

Kan Kommissionen oplyse, om den overvejer at fremsaette forslag om en eventuel afgift paa bits, som ville beroere computerbrugere, isaer i forbindelse med informationer, der sendes via Internet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (2. april 1997)

Spoergsmaalet om en afgift paa bits rejses i den foerste interimsrapport »Building The European Information Society for us all«(»Opbygning af et europaeisk informationssamfund til gavn for os alle«), der i januar 1996 blev udarbejdet af ekspertgruppen paa hoejt niveau vedroerende de sociale og samfundsmaessige aspekter af informationssamfundet. Kommissionen har ogsaa kendskab til dokumentet »The Bit and Tax: The Case for further Research« (»Bits og beskatning: et spoergsmaal, som skal undersoeges naermere«), der blev udsendt af gruppens formand med henblik paa yderligere kommentarer og reaktioner.

Kommissionen fremhaever, at der i Faellesskabets lovgivning om indirekte beskatning (moms) ikke sondres mellem traditionelle kommercielle transaktioner og transaktioner via de nye elektroniske medier. En ny afgift, f.eks. en »bitafgift« paa internet-aktiviteter, vil derfor indebaere en ekstraomkostning paa disse aktiviteter. Det er ikke klart, paa hvilket grundlag en saadan afgift skal baseres. Derimod er der mange aktiviteter og initiativer, som stoettes af Kommissionen, og som er rettet mod at fremme og stimulere udviklingen paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1252/97 af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen (2. april 1997)

Om: SOCRATES-programmerne i Italien

Kan Kommissionen oplyse Parlamentet, hvor mange projekter og hvor mange penge Italien i perioden 1994-1996 har modtaget til gennemfoerelse af SOCRATES-projekter?

Hvor mange af disse projekter gennemfoertes i Napoli, Verona og Palermo?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (5. maj 1997)

Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0809/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner

Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B7-420 (Faellesskabsforanstaltninger i forbindelse med fredsaftalen mellem Israel og Den Palaestinensiske Befrielsesorganisation (PLO)) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger, ikke-statslige organisationer eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (11. april 1997)

Der er ikke indgaaet nogen forpligtelser under budgetpost B7-420 (Faellesskabsforanstaltninger i forbindelse med fredsaftalen mellem Israel og Den Palaestinensiske Befrielsesorganisation (PLO)) til fordel for nogen forening, ikke-statslig organisation eller anden ikke-statslig instans i loebet af regnskabsaaret 1996.

Paa donorkonferencen i oktober 1993 efter undertegnelsen af principerklaeringen mellem Israel og PLO stillede Faellesskabet 500 mio. ECU i udsigt til den langsigtede sociale og oekonomiske udvikling af Vestbredden og Gazastriben, heraf 250 mio. ECU som laan og 250 mio. ECU som gavebistand. Gavebistanden skulle ydes i form af aarlige beloeb paa 50 mio. ECU fra 1994 til 1998, over en budgetpost, B7-420, der specielt blev oprettet til dette formaal.

Det er ikke blot bydende noedvendigt for udviklingsprocessen, at de styrende myndigheder er fuldt inddraget i programmeringen og anvendelsen af donormidlerne, men Kommissionens politik er tillige ud paa at stoette Den Palaestinensiske Myndighed i forbindelse med dens overtagelse af de indenlandske regeringsfunktioner. Derfor er anvendelsen af de midler, der stilles til raadighed fra budgetpost B7-420, blevet programmeret sammen med Den Palaestinensiske Myndighed.

Alligevel anerkender Kommissionen den vaesentlige rolle, som de ikke-statslige organisationer spiller i det sociale, oekonomiske og politiske liv paa Vestbredden og i Gazastriben. Derfor yder Kommissionen for oejeblikket stoette til omkring 50 europaeiske og palaestinensiske ikke-statslige organisationer, via forskellige andre budgetposter. En fortegnelse over disse organisationer kan rekvireres hos Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 873/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Samhørighedsfonden 1994



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0183



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0873/97 af Amedeo Amadeo (NI) (12. marts 1997) Om: Samhoerighedsfonden 1994 Kan Kommissionen i forbindelse med Samhoerighedsfonden 1994 oplyse, hvilke projekter i Italien, som er blevet godkendt og har modtaget stoette samt redegoere for dennes omfang til hvert enkelt projekt, saerlig hvad angaar projekter vedroerende miljoe og transport? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0872/97, E-0873/97 og E-0874/97 (7. april 1997) Ifoelge artikel 2, stk. 2, i Raadets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 ((EFT L 130 af 25.5.1994 )) om oprettelse af Samhoerighedsfonden er kun Graekenland, Spanien, Portugal og Irland berettiget til at modtage stoette fra fonden indtil udgangen af 1999. Italien er derfor ikke berettiget til at modtage stoette, og ingen projekter i Italien er blevet finansieret af fonden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0826/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner

Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B7-707 (Stoette til genoptraeningscentre for torturofre og til organisationer, der yder konkret bistand til ofre for overtraedelser af menneskerettighederne) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger, ikke-statslige organisationer eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-0825/97 og E-0826/97 (11. april 1997)

Kommissionen soerger for at sikre stoerst mulig gennemsigtighed ved anvendelsen af faellesskabsbudgettet i almindelighed og ved brugen af de med menneskerettighederne direkte forbundne finansieringsinstrumenter i saerdeleshed.

For saa vidt angaar budgetposterne B7-7040 og B7-7070, gives der en raekke saerlige oplysninger. Ved udgangen af hvert regnskabsaar sendes en beretning om anvendelsen af disse poster, vedlagt en fuldstaendig liste over de foreninger, ikke-statslige organisationer (NGO'er) og andre instanser, der har modtaget stoette, tillige med de enkelte noejagtige stoettebeloeb, til formanden for Parlamentet samt til formanden for det relevante udvalg.

De oplysninger, der aerede medlem anmoder om, vil snarest muligt blive fremsendt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0601/97 af Alex Smith (PSE) til Kommissionen (27. februar 1997)

Om: Resultatet af moedet med Det Europaeiske Miljoebureau

Hvilke emner blev diskuteret, og hvad blev besluttet paa Kommissionens moede med Det Europaeiske Miljoebureau i januar 1997 i Bruxelles?

Er der planer om flere moeder mellem kommissaerer og ikke-statslige miljoerorganisationer med henblik paa at diskutere sager af gensidig interesse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. april 1997)

De emner, der droeftedes paa moedet den 17. januar 1997 mellem Kommissionens formand og repraesentanter for Det Europaeiske Miljoebureau, omfattede integrering af miljoehensyn i andre omraader af faellesskabspolitikken, stabilisering og nedbringelse af CO2-udslippet, aendring af EF-traktaten i sammenhaeng med regeringskonferencen, beskaeftigelse og miljoe samt endelig i bred almindelighed Kommissionens miljoestrategi, samt hvorledes denne tager sig af EU-borgernes bekymringer. Kommissionens formand redegjorde for dennes politik og skitserede i alle enkeltheder den aktion, der er ved at blive ivaerksat vedroerende de droeftede emner, ligesom han tog forskellige forslag fra en raekke ikke-statslige organisationer (NGO) til efterretning. Han understregede den vigtige formidlende rolle, de forskellige NGO'er spiller ved at oege den offentlige bevidsthed paa den ene side og repraesentere den offentlige mening paa den anden side.

I betragtning af Kommissionens vigtige rolle som forbindelsesled staar denne i princippet helt aaben for anmodninger fra ikke-statslige organisationer (NGO) om kontakter eller moeder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0091/97 af Kirsten Jensen (PSE), Lone Dybkjaer (ELDR) og Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (29. januar 1997)

Om: Vurdering af dental amalgam i anledning af EU produktcertificering

Finder Kommissionen, at den arbejdsgruppe, som er nedsat med henblik paa at vurdere mulighederne for produktcertificering af dental amalgam, afspejler et bredt spektrum af synspunkter paa omraadet?

Kan Kommissionen oplyse hvorvidt forbrugere, amalgamfri tandlaeger, eller eksponenter for det videnskabelige synspunkt at amalgam er sundhedsfarligt, er repraesenteret i arbejdsgruppen?

Hvordan agter Kommissionen at tilvejebringe en balanceret vurdering uden saadanne repraesentanter?

Kan Kommissionen bekraefte, at den ikke med produktcertificering har til hensigt at laegge hindringer i vejen for nationale bestemmelser, som sikrer muligheden for at praktisere amalgamfrit?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (1. april 1997)

Den arbejdsgruppe, der har til opgave at analysere lovgivningsforholdene omkring certificering af dental amalgam, bestaar af eksperter, der daekker et bredt spektrum af aspekterne af denne analyse. Det drejer sig om ekperter fra sundhedsmyndighederne, proevnings- og certificeringsorganer, dentalindustrien og laegeerhvervet samt videnskabelige eksperter inden for tandbehandling og -kirurgi, toksikologi, biokompatibilitet og risikoanalyse. Gruppens arbejde har taget udgangspunkt i en objektiv risikoanalyse paa grundlag af den aktuelle videnskabelige litteratur.

Kommissionen blev kontaktet foerste gang i 1996 af nogle patientorganisationer. Paa det tidspunkt var arbejdsgruppen - efter naesten to aars arbejde - gaaet i gang med at udarbejde rapportudkastet, der forventes faerdiggjort omkring april/maj 1997. Kommissionen lovede da at hoere repraesentanterne for patienterne om rapportudkastet og tage hensyn til deres kommentarer. Den foretog derfor en bred hoering af eksperterne paa dette omraade.

Ud fra resultaterne af rapporten vil Kommissionen soege en EU-loesning paa grundlag af Raadets direktiv 93/42/EOEF af 14. juni 1993 om medicinske anordninger ((EFT L 169 af 12.7.1993. )). Derefter maa alle nationale bestemmelser om anvendelse af amalgam tage udgangspunkt i den loesning, man er naaet frem til.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 522/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. GMO-fødevarer



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0100



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0522/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (20. februar 1997) Om: GMO-foedevarer Hvornaar agter Kommissionen at fremlaegge den hoejst tiltraengte revision af direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )) om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (8. april 1997) Det er Kommissionens hensigt i loebet af 1997, helst inden sommerpausen, at udarbejde et forslag til aendring af Raadets direktiv 90/220/EOEF om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer i lyset af konklusionen af rapporten om revisionen af direktiv 90/220/EOEF i forbindelse med Kommissionens meddelelse om bioteknologi ((KOM(96) 630 endelig udg. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1012/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Kloning af dyr

Kan Kommissionen i betragtning af den bekymring, som de seneste tilfaelde af kloning har foraarsaget, oplyse,

1. om den videnskabelige og etiske forskning, som finder sted for at hindre reaktioner, der ikke er i overensstemmelse med virkeligheden, og

2. om der er ivaerksat nogen form for samarbejde med USA og Japan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (14. april 1997)

Som foelge af de seneste forsoeg med kloning, som netop har fundet sted i Skotland, har Kommissionen omgaaende reageret og oejeblikkeligt indkaldt gruppen af raadgivere i bioteknologisk etik, en gruppe af uafhaengige eksperter, som skal raadgive Kommissionen paa dette omraade. Gruppen ventes at fremsaette en udtalelse i loebet af maj maaned. Der skal ligeledes afholdes en rundbordskonference om dette emne. Hertil vil blive indkaldt medlemmer af Europa-Parlamentet, anerkendte forskere og repraesentanter for de interesserede parter i sagen.

Det aerede medlem henvises i oevrigt til den erklaering, som det kommissionsmedlem, der er ansvarligt for videnskab, forskning og teknisk udvikling, fremsatte den 12. marts 1997 under Europa-Parlamentets plenarforsamling.

Der eksisterer i dag ikke noget samarbejde med USA eller Japan paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0495/97 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Gennemfoerelse af faellesskabsinitiativet RESIDER

Vil Kommissionen give en detaljeret redegoerelse for, hvordan gennemfoerelsen af faellesskabsinitiativet RESIDER er forloebet i de 15 medlemsstater, siden programmet blev ivaerksat, med separat angivelse af budgetmaessige aspekter, bevillingernes anvendelse og antallet af projekter i hver enkelt medlemsstat?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0493/97, E-0494/97, E-0495/97 og E-0496/97 (8. april 1997)

I medfoer af de retningslinjer for faellesskabsinitiativerne til industriel omstilling, der blev vedtaget af Kommissionen i 1994, er medlemsstaterne blevet opfordret til at forelaegge Kommissionen udkast til operationelle programmer. Der er saaledes blevet indgivet 45 operationelle programmer for KONVER, 28 for RESIDER, 30 for RECHAR og 13 for RETEX. Kommissionen har godkendt disse operationelle programmer; deres gennemfoerelse paahviler i henhold til naerhedsprincippet de medlemsstater eller regioner, der vaelger de projekter, som skal finansieres paa grundlag af de operationelle programmer.

De oversigter, der sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat, indeholder samtlige oplysninger vedroerende de beloeb, der er tildelt hvert operationelt program RETEX, RECHAR, RESIDER og KONVER for perioden 1994-1997, og den budgetmaessige gennemfoerelse af disse faellesskabsinitiativer indtil 1996. De oprindelige bevillinger er udtrykt i 1994-priser for De Tolv og i 1995-priser for de nye medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1389/97 af Nel van Dijk (V) til Kommissionen (10. april 1997)

Om: Raketanlaeg paa El Hierro i strid med EU-direktiver

Den spanske regering og regeringen for den autonome region Canarias har planer om at opfoere et civilt anlaeg for opsendelse af satellitter og rumsonder paa den kanariske oe El Hierro.

Dette anlaeg vil have alvorlige foelger for naturen og miljoeet paa El Hierro.

1. Er Kommissionen enig i, at et anlaeg for opsendelse af satellitter og rumsonder paa El Hierro er i strid med direktiv 79/409/EOEF ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )), da levestederne for Bulwers skraape (Bulweria bulwerii), Kuhls skraape (Calonectris diomedea), lille skraape (Pufinus assimilis), spurvehoeg (Accipiter nisus granti), fiskeoern (Pandion haliaetus), fjordterne (Sterna hirundo) og blaafinke (Fringilla teydea), som alle er opfoert i bilag 1, herved oedelaegges?

2. Er Kommissionen enig i, at dette anlaeg ogsaa indebaerer en alvorlig overtraedelse af direktiv 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )), da levestederne for en raekke planter, der er opfoert i bilag II, som f.eks. Argyranthemum thalassophylum og Cheirolophus duranti, ikke bevares som foreskrevet i artikel 3, men tvaertimod er i fare for at blive tilintetgjort?

3. Er Kommissionen af den opfattelse, at de giftige emissioner fra raketanlaegget vil udgoere en alvorlig fare for folkesundheden, landbruget, som er befolkningens hovedindtaegtskilde, og miljoeet paa oeen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (12. maj 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-587/97 fra fr. Sierra González m.fl. ((EFT C 217 af 17.7.1997, s. 215. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0417/97 af Ernesto Caccavale (UPE), Alessandro Danesin (UPE), Giacomo Leopardi (UPE), Riccardo Garosci (UPE), Antonio Tajani (UPE), Guido Viceconte (UPE), Gian Boniperti (UPE) og Franco Malerba (UPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Privatisering af Stet

Den italienske regering har paa europaeisk plan forpligtet sig til i forbindelse med overtagelsen af IRI-gaelden at foretage en overdragelse og privatisering af Stet, ogsaa paa baggrund af de europaeiske bestemmelser om konkurrence og liberalisering paa telekommunikationsomraadet.

Det italienske parlament har for nylig i forbindelse med udoevelsen af sine demokratiske befoejelser afvist det lovdekret, som indeholdt bestemmelser om en adskillelse af Stet fra IRI som en forhaandsbetingelse for en senere privatisering.

Finansloven for 1997 indeholder bl.a. bestemmelser om direkte kontrol af virksomheden fra statens side.

Da den direkte kontrol af virksomheden fra statens side ikke laengere er betinget af specifikke procedurer eller af nogen form for tidsfrister, er der da paa dette omraade tale om en statsstoette, som er i modstrid med bestemmelserne i EOEF-traktatens artikel 90 og Rom-traktatens artikel 92?

Anser Kommissionen stadig aftalen med den italienske regering vedroerende omlaegningen af IRI-gaelden for gyldig?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-0291/97 og E-0417/97 (20. marts 1997)

Den overfoersel af STET til statskassen, der er sket som led i den mindskelse af IRI's gaeldsbyrde, Italien har forpligtet sig til at foretage ((EFT C 267 af 2.10.1993. )), opfylder de betingelser, som er noedvendige for overholdelsen af den paagaeldende forpligtelse og dennes forlaengelse.

Med hensyn til parlamentets afstemning om STET-dekretet har de italienske myndigheder meddelt, at de ikke tager droeftelsen om STET's overfoersel til statskassen op igen. Overfoerslen har allerede fundet sted paa grundlag af artikel 2, stk. 182, i den retsakt i tilknytning til finansloven, ifoelge hvilken bestemmelsen om, at statskassen kunne foretage koebet, blev gjort varig.

Transaktionen indebaerer ikke statsstoette, for saa vidt som statskassen ved erhvervelsen af IRI's andel i STET betaler markedsprisen, der vurderes af uafhaengige konsulenter.

Ifoelge bestemmelserne om overfoerslen til statskassen fastsaettes den foreloebige mindstevaerdi af den overfoerte andel til 14 530 000 mio. ITL, og dette tal kan opjusteres, hvis konsulenternes vurdering er hoejere.

Er konsulenternes vurdering lavere end den fastsatte mindstevaerdi, vil den paagaeldende transaktion kunne indeholde elementer af statsstoette, der skal undersoeges af Kommissionen i lyset af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 92.

Gyldigheden af de uafhaengige konsulenters vurdering vil kunne bekraeftes bl.a. ved hjaelp af markedsprisen, saafremt statskassen udbyder STET-aktierne til salg paa et tidspunkt, der ligger ret taet op ad vurderingstidspunktet.