ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1486/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Foranstaltning 2.3 (Eleonas) under regionalprogrammet for Attika

Foranstaltning 2.3 omfatter bestraebelser med henblik paa udformningen og hoejnelsen af Eleonas, som anses for at vaere af overordentlig stor betydning for Athen set ud fra en strategisk synsvinkel.

Ifoelge gennemfoerelsesplanen skulle der til daekning af de offentlige udgifter vaere brugt 2.536 mecu i 1994 og 2.485 mecu i 1995.

1. Hvad har udnyttelsesgraden vaeret i 1994 og 1995?

2. Hvad skyldes de eventuelle forsinkelser?

3. Foreligger der en retsakt fra Ministeriet for Fysisk Planlaegning og Miljoe, der placerer de forskellige funktioner i omraadet, hvilket er en noedvendig forudsaetning for viderefoerelsen af projektet?

4. Kan Kommissionen oplyse noget om ETVA's (Den graeske bank for industriudvikling) bestraebelser i forbindelse med raffinaderierne (Shisto, Vestattika) med henblik paa at flytte industrivirksomhederne i Eleonas?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (8. november 1996)

Som supplement til svaret af 26. juni 1996 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 126. )) er Kommissionen nu i stand til at meddele foelgende oplysninger.

Der har ikke vaeret noget forbrug af bevillinger i 1994 og 1995 i forbindelse med Eleonas-foranstaltningen under det operationelle flerfondsprogram for Attika. Den undersoegelse (praxi efarmogis), der er noedvendig inden paabegyndelse af alt arbejde i regionen Eleonas, er under gennemfoerelse.

Hvad angaar industrizonerne er der ved at blive udarbejdet et lovforslag, som skal indeholde naermere bestemmelser for oprettelse af en industrizone. Dette vil goere det muligt at traeffe beslutning om overfoersel af industrier fra Eleonas til andre regioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2186/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Toldkontingenter for dyrefoder med oprindelse i Faeroeerne

I EFT af 6. juli 1996 offentliggjorde Kommissionen en forordning (EF) nr. 1302/96 ((EFT L 167 af 6.7.1996, s. 8. )) vedroerende aarlige faellesskabskontingenter for hunde- og kattefoder og fiskefoder med oprindelse i og indfoert fra Faeroeerne.

1. Er der med hensyn til udgangsprodukterne for de af forordningen omfattede faerdigprodukter tale om koed fra de havpattedyr, som aar efter aar paa trods af internationale protester slagtes paa den mest grusomme maade af de faeroeske fiskere?

2. I benaegtende fald, hvad er udgangsprodukterne for de i forordningen naevnte faerdigprodukter?

3. I bekraeftende fald, hvordan bedoemmer Kommissionen den kendsgerning, at havpattedyr, som er beskyttet gennem internationale konventioner, slagtes med henblik paa produktion af dyrefoder, og hvad agter Kommissionen goere for at goere en ende paa denne tilstand.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (26. september 1996)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1302/96 af 5. juli 1996 om aendring af forordning (EOEF) nr. 641/92 om gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EOEF) nr. 478/92 vedroerende aarlige faellesskabskontingenter for hunde- og kattefoder og fiskefoder med oprindelse i og indfoert fra Faeroeerne, som det aerede medlem henviser til, omfatter kun det ene af de to toldkontingenter i Raadets forordning (EOEF) nr. 478/92 ((EFT L 167 af 6.7.1996. )), nemlig et toldkontingent paa 5 000 t fiskefoder henhoerende under KN-kode 2309 90 41. Det andet kontingent i den naevnte raadsforordning, nemlig 1 000 t hunde- og kattefoder henhoerende under KN-kode 2309 10 11, er med vilje blevet udeladt af foelgende grunde:

- produktet har siden den 1. januar 1996 frit kunne importeres til Faellesskabet (anvendelse af GATT-aftalerne);

- dette produkt er i aarevis ikke blevet eksporteret fra Faeroeerne, og det firma, som producerede det, er blevet erklaeret fallit.

Hvad angaar det resterende kontingent (5 000 t henhoerende under KN-kode 2309 90 41 - fiskefoder) erklaerer de faeroeske myndigheder, som Kommissionen har kontaktet, at der ikke indgaar hvalkoed heri. Disse produkter bestaar for ca. 75%'s vedkommende af fiskemel eller -olie og for den resterende dels vedkommende af bindemidler (stivelse) og vitaminer
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2827/96 af Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) til Kommissionen (16. oktober 1996)

Om: Privatisering af offentlige virksomheder

Findes der bestemmelser, henstillinger eller retningslinjer fra Kommissionen, som forbyder, begraenser eller opstiller bestemte betingelser for, at en medlemsstat ved at privatisere offentlige virksomheder nedbringer den paagaeldende stats offentlige gaeld?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (21. november 1996)

Bortset fra konkurrencereglerne findes der ingen EF-regler, der forbyder, begraenser, eller opstiller bestemte betingelser for medlemsstaternes privatisering eller salg af offentlige virksomheder.

De transaktioner, der er forbundet med privatiseringen af offentlige virksomheder, skal i overensstemmelse med de normer og principper, der gaelder for det europaeiske nationalregnskabssystem, registreres som finansielle transaktioner. Indtaegterne fra privatiseringen har altsaa ingen indvirkning paa den offentlige administrations underskud, men reducerer statsgaelden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2814/96 af Raymonde Dury (PSE) til Kommissionen (16. oktober 1996)

Om: Sort arbejde i Kommissionen

Med over 18 mio arbejdsloese i EU er hvert eneste menneske uden beskaeftigelse et potentielt bytte for skruppelloese arbejdsgivere, der ikke har til sinds at betale de sociale bidrag. Situationen forvaerres af, at den manglende skatteharmonisering har faaet medlemsstaternes regeringer til gradvis at flytte beskatningen over paa loenningerne. I nogle lande udgoer det sorte arbejde nu over 20% af BNI. Det praktiseres overalt i samfundet, selv i virksomheder, der arbejder for myndighederne, og endda ogsaa i EU's egen forvaltning, saadan som pressen har paavist f.eks. i det »Carte Blanche«, der blev bragt i Le Soir den 3. og 4. oktober 1996 under overskriften »Sort arbejde i Kommissionen?«.

Kan Kommissionen oplyse, hvad der er dens reaktion paa de oplysninger, der bringes i dette »Carte Blanche«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (3. december 1996)

Kommissionen vil gerne goere det aerede medlem opmaerksom paa, at den person, der omtales i Le Soir, af Kommissionen blev antaget til at praestere tjenesteydelser mod betaling af honorar.

Arbejdsforholdet mellem Kommissionen og den paagaeldende behandles for oejeblikket af de belgiske domstole, der er blevet bedt om at tage stilling til sagen. Kommissionen kan saaledes ikke udtale sig naermere, foer domstolens afgoerelse foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2677/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Ulovlig udledning af spildevand i Koronia-soeen

Koronia-soeen, eller Langada-soeen, modtager ulovlig udledning af industrielt spildevand fra det bredere Langada-omraade. Denne ulovlige udledning af spildevand skader isaer Kavallari kommune, hvor situationen er naesten tragisk.

Under henvisning til:

a) den ulovlige placering af anlaeg og ukontrollerede udledning af spildevand fra Langada-omraadets fabrikker, hvorved faellesskabslovgivningen kraenkes,

b) driften af kloakeringsnet uden biologisk rensning,

c) anklagerne og de indtraengende protester fra beboerne i Kavallari kommune, fra kommunalraadet og lokale miljoesammenslutninger,

d) manglen paa foranstaltninger

e) de meget alvorlige foelger for miljoeet og folkesundheden (soeens vand har et hoejt saltindhold og et hoejt alkaliindhold, hvilket goer det uegnet til enhver brug),

bedes Kommissionen oplyse:

1. hvilke foranstaltninger har den truffet med henblik paa at de graeske myndigheder gennemfoerer faellesskabslovgivningen korrekt?

2. hvorledes vil den se paa en anmodning fra Kavallari kommune om bygning af et biologisk rensningsanlaeg?

3. hvorledes har den til hensigt at imoedegaa problemet, hvis der konstateres kraenkelser af faellesskabsretten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. november 1996)

1. Kommissionen er klar over de miljoebeskyttelsesproblemer, der goer sig gaeldende i og omkring Koronia-soeen, som foelge af en officiel klage, den har modtaget. Som led i behandlingen af denne sag har Kommissionen allerede henvendt sig til de graeske myndigheder og anmodet dem om alle de relevante oplysninger i forbindelse hermed. Kommissionen vil inden for rammerne af de befoejelser EF-traktaten tillaegger den, drage omsorg for, at faellesskabsrettens miljoebestemmelser haandhaeves fyldestgoerende i den paagaeldende sag.

2. Hvad angaar en eventuel samfinansiering af et rensningsanlaeg for spildevandet i Kavallariou kommune, vil Kommissionen, saafremt de graeske myndigheder maatte fremsaette anmodning herom, tage hensyn til de disponible finansieringsmidler og til prioriteringsgraden paa grundlag af kriterierne i Raadets direktiv 91/271/EOEF om rensning af byspildevand ((EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40. )), samt til de graensevaerdier, der er fastsat i de oevrige direktiver vedroerende vandbeskyttelse. Saaledes vil man eksempelvis bl.a. tage hensyn til antallet af indbyggere, arten af de forurenende stoffer i det paagaeldende spildevand samt soeens miljoefoelsomhed.

3. Skulle Kommissionen konstatere, at faellesskabsbestemmelserne paa dette omraade er overtraadt, vil den i givet fald ivaerksaette en overtraedelsesprocedure i medfoer af traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2275/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Situationen i Myanmar

James Leander Nichols, konsul for Danmark i Myanmar, der var af graesk afstamning, doede i juni 1996 i et faengsel i Rangoon under tvivlsomme omstaendigheder. De burmesiske myndigheder havde idoemt Danmarks konsul tre aars faengsel, fordi han var i besiddelse af to telefaxer. I Myanmar er det kun tilladt at have telefax efter saerlig tilladelse. De burmesiske myndigheder meddelte, at konsulens doed havde patologiske aarsager, men de naegtede enhver form for samarbejde med henblik paa at finde frem til de konkrete omstaendigheder omkring konsulens doed. Dette er ikke det eneste tilfaelde af denne art i Myanmar. Menneskerettighedssituationen i landet forvaerres konstant. De burmesiske myndigheder arresterer dagligt medlemmer af Den Nationale Liga for Demokrati, og slavearbejde har antaget enorme dimensioner.

Den 20. januar 1996 meddelte Kommissionen, at den ville indlede en undersoegelse af slavearbejde og menneskerettighedssituationen i Myanmar, da det er et af de lande, der drager fordel af Den Europaeiske Unions generelle praeferenceordning. Danmark har paa sin side allerede foreslaaet, at der udarbejdes en oversigt over sanktioner, som EU i givet fald kunne ivaerksaette.

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den indledte undersoegelsesprocedure forloeber, og hvornaar undersoegelsen vil blive tilendebragt, saaledes at konklusionerne heraf kan forelaegges?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (3. oktober 1996)

Kommissionens undersoegelse, som er den allerfoerste i sin art, gennemfoeres under streng overholdelse af de fastsatte bestemmelser i forordning (EF) nr. 3281/94 ((EFT L 348 af 31.12.1994. )). Paa det aktuelle stadium af den retlige og datamaessige analyse af de indberettede fremgangsmaader er Kommissionen endnu ikke i stand til at forudse den noejagtige tidsplan for undersoegelsen og resultatet af de hoeringer, der er fastsat til slutningen af september. Kommissionen har sat sig det maal at reagere saa hurtigt som muligt, men uden at fravige sin pligt til strengt at overholde de fastlagte procedurer. I alle tilfaelde henleder Kommissionen det aerede medlems opmaerksomhed paa, at den ivaerksatte undersoegelse udelukkende tager sigte paa tvangsarbejde og ingen andre former for straf, og derfor ikke kan omhandle andre aspekter af overtraedelse af menneskerettighederne, hvor fordoemmelige de end er.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2180/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Klage nr. P/93/4742 - Langsom sagsbehandling

Med skrivelse af 28. juli 1993 gjorde firmaet Wesco/Cerizay/Frankrig Kommissionen opmaerksom paa en klage vedroerende uoverensstemmelser med de italienske myndigheder paa grund af posttaksterne for postordrekataloger. Den skrivelse besvarede Kommissionens GD XV i maj 1996.

Er det noedvendigt, at der gaar tre aar, inden Kommissionen svarer en borger, der har stillet et spoergsmaal?

De skriver endvidere til firmaet, at i tilfaelde af, at det fremfoerer nye elementer, der viser, at der sker nye overtraedelser, vil en ny klage blive registreret og behandlet med den fornoedne hurtighed.

Betyder det efter Deres opfattelse endnu tre aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. oktober 1996)

Ved skrivelse af 28. juli 1993 henledte firmaet Wesco Kommissionens opmaerksomhed paa det italienske postministeriums cirkulaere nr. 13 DCSP/1/1/1594/ST/76 af 21. august 1978, som bestemmer, at en virksomhed, der oensker at nyde godt af den saerlige takst, der gaelder ved postordresalg, skal fremsende et certifikat fra det italienske handelskammer, der dokumenterer, at den udoever denne form for virksomhed. Ovennaevnte skrivelse indgik som klage den 7. september 1993.

For at opnaa et saadant certifikat hos det italienske handelskammer var det noedvendigt at have enten en lovlig repraesentant eller at have hovedsaede i Italien. Denne betingelse var i strid med EF-traktatens artikel 30. Kommissionen har gentagne gange kontaktet de italienske myndigheder for at goere dem klart, at det omhandlede cirkulaere var i strid med traktaten. Der er saaledes sendt flere skrivelser til de italienske myndigheder, og spoergsmaalet har vaeret sat paa dagsordenen, foerst paa »pakke«-moedet den 3. og 4. oktober 1994 og derefter paa »opfoelgningsmoedet« den 16. og 17. januar 1995 mellem Kommissionens repraesentanter og de italienske myndigheder.

Kommissionens intervention har resulteret i, at det omhandlede cirkulaere er blevet aendret ved cirkulaere nr. DSP/1/12724/102/95 af 2. august 1995, som bestemmer, at virksomheder, der har hovedsaede i en anden medlemsstat, kan nyde godt af ovennaevnte saerlige takst, hvis de forelaegger et certifikat fra deres oprindelsesland, der svarer til det, der kraeves af de italienske virksomheder.

Med dette cirkulaere, som Kommissionen blev underrettet om ved skrivelse fra de italienske myndigheder den 9. januar 1996, er den omhandlede hindring fjernet. Kommissionen har derfor besluttet at henlaegge klagen. Ved skrivelse af 23. marts 1996 meddelte den klageren, at den paagaeldende hindring var fjernet, at sagen var blevet henlagt, og at den ville vaere behjaelpelig, hvis firmaet stoedte paa nye hindringer i forbindelse med sin virksomhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2506/96 af Frode Kristoffersen (PPE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Dialog mellem Kommissionen og de nationale parlamenter

Kommissionen har i sin besvarelse af et tidligere fremsat spoergsmaal H-0542/96 ((Europa-Parlamentets forhandlinger nr. 4-487 (juli 1996). )) af de nationale parlamenter henvist til, at den anser EU-landenes permanente repraesentation i Bruxelles for at udgoere den »normale« kanal for fremsendelse af dokumenter til medlemsstaternes nationale myndigheder. I et arbejdsdokument fra Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spoergsmaal af 25. juli (PE 218.746) stilles der imidlertid forslag om en aendring af denne praksis med henblik paa at sikre en direkte fremsendelse af forslag til forskellige EU-initiativer til de nationale parlamenter (gerne af elektronisk vej), saa de nationale parlamenter informeres om forslagene samtidigt med Europa-Parlamentet. I arbejdsdokumentet foreslaas det ogsaa at indfoere en praksis, hvorefter Kommissionens medlemmer mere systematisk giver moede i de nationale parlamenter (eller forelaegger vigtige nye kommissionsforslag for dem).

Kan Kommissionen i forlaengelse af sin besvarelse af 16. juli 1996 oplyse, om den anser en dialog med de nationale parlamenter som et vaerdifuldt led i bestraebelserne paa at oege den folkelige interesse for EU-samarbejdet, og - i bekraeftende fald - om den paataenker at styrke kontakten til disse - ved bl.a. at foelge anbefalingerne i det naevnte arbejdsdokument fra Europa-Parlamentets institutionelle udvalg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (24 oktober 1996)

Kommissionen kan kun bekraefte, at den i oejeblikket anser medlemsstaternes faste repraesentationer i Bruxelles for at vaere den primaere kanal for fremsendelse af dokumenter til de nationale myndigheder. Kommissionen har modtaget anmodninger fra nationale parlamenter om, at den skulle stille forslag til lovgivning til raadighed umiddelbart efter, at de er fremsendt til Raadet og Europa-Parlamentet. Den seneste anmodning er kommet fra det danske parlament, som har bedt om, at Kommissionen stiller disse tekster til raadighed ad elektronisk vej. Dette ville selvfoelgelig vaere teknisk muligt, men eftersom det rejser et spoergsmaal vedroerende forbindelserne mellem de nationale regeringer og de nationale parlamenter, har Kommissionen forelagt sagen for Raadet og afventer dets reaktion.

Medlemmer af Kommissionen og hoejtstaaende embedsmaend deltager fra tid til anden i udvalgsmoeder i de nationale parlamenter, hvis de er blevet anmodet om at redegoere for forslag. Kommissionen oensker imidlertid at understrege, at dens grundlaeggende juridiske ansvar er over for Europa-Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2346/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Europaeiske finansielle midler til psykiatrisk behandling

Hvor stort et beloeb er der blevet tildelt til psykiatriske behandlings/mentalhygiejniske institutioner over Faellesskabets budget inden for de seneste 10 aar? Specificer venligst beloeb, institutioner og/eller medlemsstater ledsaget af en begrundelse?

Hvilke faciliteter eller brug var disse beloeb tiltaenkt?

Har Kommissionen dokumentation for, at pengene er blevet brugt til de tiltaenkte formaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (24. oktober 1996)

»Faellesskabshandlingsprogrammet for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000)« ((EFT L 95 af 16.4.1996. )), som blev vedtaget den 29. marts 1996, omfatter kun aktioner til fremme paa det mentalhygiejniske omraade og ikke stoette til behandlinger i den forbindelse.

I overensstemmelse med afgoerelse nr. 93/136/EOEF ((EFT L 56 af 9.3.1993. )) af 25. februar 1993 kraever de aktiviteter, der gennemfoeres inden for rammerne af Helios II-programmet til fordel for handicappede, et naert samarbejde med de handicappede, deres familier, de repraesentative organisationer, eksperter, forskere, erfarne fagfolk, der arbejder med handicappede i praksis, frivillige samt arbejdsmarkedets parter. Programmet, som tager sigte paa udveksling af informationer og eksempler paa god praksis til fremme af integration af og lige muligheder for handicappede mellem forskellige europaeiske parter, omfatter ikke finansiering af psykiatriske og mentalhygiejniske institutioner.

Inden for rammerne af programmet arbejder Kommission dog taet sammen med det europaeiske regionaludvalg for Verdenssammenslutningen for Mental Sundhed, som ud over at vaere medlem af det nuvaerende europaeiske handicapforum ogsaa repraesenterer sektoren »psykologiske mangler« og giver udtryk for de synspunkter og behov, som er fremherskende blandt dem, der er involveret paa dette omraade. Kommissionen yder endvidere stoette til et aarligt program for ikke-statslige organisationers europaeiske aktiviteter, der tager sigte paa udveksling af erfaringer og eksempler paa god praksis i forbindelse spoergsmaal om mental sundhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2578/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Folkesundhedsomraadet

Med vedtagelsen af handlingsprogrammet paa faellesskabsplan om sundhedsovervaagning som led i indsatsen paa folkesundhedsomraadet fastsaettes der oprettelse af et netvaerk paa faellesskabsplan til udveksling af sundhedsdata og opstilling af sundhedsindikatorer. Man udnytter her navnlig de muligheder, telematikken giver, og den oegede kapacitet til at analysere sundhedsdataene og udarbejde rapporter, undersoegelser og andre oplysende dokumenter paa omraadet. Udarbejdelsen af dette system er baseret paa principper saasom rettidig disponibilitet med hensyn til europaeiske sundhedsdata og sundhedsindikatorer saasom de data og indikatorer, som medlemsstaterne og de internationale organisationer sidder inde med, og maksimalfleksibilitet for at muliggoere en tilpasning af systemet og fremme dataenes sammenlignelighed og deres gradvise harmonisering.

Mener Kommissionen ikke, at det i saa henseende er yderst vigtigt, at den kompetence, som findes i medlemsstaterne og de EU-udvalg/komitéer, der beskaeftiger sig med statistikker vedroerende sundhed og sikkerhed, udnyttes i den forberedende fase, hvor indikatoerernes »omraader« og »afdelinger« vaelges? Mener Kommissionen ikke navnlig, at det er vaesentligt at anmode om en udtalelse fra Det Raadgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse paa Arbejdspladsen?

Endvidere anmodes der om, at bilagets A-del vedlaegges forslaget, saaledes at dette omfatter data om indikatorernes omraader.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. november 1996)

Efter Kommissionens opfattelse er det vigtigt, at udnytte den ekspertise der findes i medlemsstaterne og i de organisationer i EU, der beskaeftiger sig med sundhed og sikkerhed. Praeamblen til aendret forslag til afgoerelse om vedtagelse af et handlingsprogram om sundhedsovervaagning ((KOM(96) 222 endelig udgave. )) indeholder saaledes nu en betragtning herom. Som anfoert i afsnit 94 i meddelelsen vedroerende et handlingsprogram paa faellesskabsplan om sundhedsovervaagning som led i indsatsen paa folkesundhedsomraadet ((KOM(95) 449 endelig udgave. )) paataenker Kommissionen desuden at konsultere de relevante udvalg, i det omfang det maatte vaere noedvendigt, herunder ogsaa Det Raadgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse paa arbejdspladsen.

Meddelelsens bilag A er blevet inkluderet i bilag II i det aendrede forslag, som foreslaaet af det aerede Parlamentsmedlem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2147/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Artikel 10-programmet

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange ansoegninger den har modtaget under artikel 10-programmet inddelt efter antal partnere i de enkelte EU-medlemsstater?

Hvilke saerlige skridt er der taget for at sikre, at de lokale og regionale myndigheder i de senest tiltraadte medlemsstater, Finland, Sverige og OEstrig, deltager paa lige fod?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (19. september 1996)

Kommissionen har modtaget ca. 900 ansoegninger, heraf 840, der kunne antages, i forbindelse med delprogrammet for innoverende foranstaltninger under artikel 10 i forordningen vedroerende Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling ((EFT L 193 af 31.7.1993. )). Opdelingen efter omraade og medlemsstat fremgaar af foelgende oversigt.

>TABLE>

(*) RIS betyder »regionale innovationsstrategier«. RTO betyder« regional teknologioverfoersel« (graenseoverskridende pilotprojekter). IS 1 betyder »informationssamfundet - omraade 1« (strategier). IS 2 betyder »informationssamfundet - omraade 2« (graenseoverskridende pilotprojekter). NBM betyder »nye beskaeftigelsesmuligheder«. »Kultur« omfatter tvaerregionale samarbejdsnet med henblik paa oekonomisk udvikling med et kulturelt islaet. (**) finsk-svenske projekter

Der blev i december 1995 gjort en saerlig indsats for at goere opmaerksom paa Directoria-initiativet i de tre nye medlemsstater. Det har som foelge heraf vaeret muligt for 72 delegationer fra lokale instanser og beslutningstagere i disse omraader at faa kendskab til artikel 10-programmerne og finde mulige partnere. Det skal ligeledes bemaerkes, at de dokumenter, der anvendes ved indgivelse af kandidaturer, og den tilhoerende check-liste er blevet udarbejdet paa de 11 EU-sprog.