ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2556/01

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Rådet

(14. september 2001)

Om: Europæisk politiindsatsstyrke

Efter begivenhederne under topmødet i Genua foreslog den tyske indenrigsminister, Otto Schily, og den italienske indenrigsminister, Claudio Scajola, at der blev oprettet en europæisk politiindsatsstyrke (i lighed med det europæiske grænsepoliti) samt oprettelse af en database med lister over demonstranter, som udøver vold. Den tyske forbundskansler, Schröder, har for nylig givet sin støtte til samme idé om oprettelsen af en operationel politistyrke med udøvende beføjelser inden for rammerne af Europol. De konkrete forslag har skabt forvirring og har fremkaldt negative reaktioner i alle medlemsstater.

Agter Rådet at integrere et sådant perspektiv i Fællesskabets politik til bekæmpelse af terrorisme, idet dette emne gøres til genstand for en drøftelse i det ansvarlige Råd i umiddelbar fremtid? Eller mener Rådet tværtimod, at de foranstaltninger, som det agter at træffe med henblik på en yderligere udvikling af et direkte operationelt samarbejde mellem politimyndighederne i medlemsstaterne eller en styrkelse af Europol's beføjelser er tilstrækkelige til at bekæmpe den tiltagende kriminalitet og vold?

Hvorledes mener Rådet, at man kan styrke politiets interventioner på europæisk plan, uden at borgernes personlige rettigheder krænkes.?

Svar

(10. december 2001)

1. Rådet henleder det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på svaret på skriftlig forespørgsel P-2352/01. Dette svar henviser til de konklusioner, som Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer vedtog den 13. juli 2001 om sikkerheden i forbindelse med Det Europæiske Råds møder og andre lignende arrangementer (10608/01 Presse 281).

2. På baggrund af terrorangrebene i USA den 11. september 2001 og i overensstemmelse med de beslutninger, der er blevet truffet siden Det Europæiske Råd i Tammerfors, holdt Rådet den 20. september 2001 møde for at træffe de nødvendige foranstaltninger til opretholdelse af den højeste grad af sikkerhed samt enhver foranstaltning, der er nødvendig for at bekæmpe terrorisme. Rådet har besluttet at gøre brug af alle de foranstaltninger, som indtil nu er blevet truffet på EU-plan, for at bekæmpe terrorisme.

De nylige begivenheders alvorlige karakter får EU til at fremskynde virkeliggørelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og styrke samarbejdet med sine partnere, navnlig USA.

3. På den baggrund har Rådet vedtaget visse foranstaltninger med hensyn til retligt samarbejde, politisamarbejde/efterretningstjenester, finansiering af terrorisme, grænsekontrol, civilbeskyttelse og samarbejde med USA.

Med hensyn til Europol er Rådet ved at drøfte en liste over eventuelle ændringer i Europol-konventionen samt en udvidelse af Europols mandat til at omfatte grove former for international kriminalitet generelt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2229/01

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(18. juli 2001)

Om: Hongkongs status

Ifølge meddelelser i pressen skulle Hongkongs administration være på nippet til at vedtage en lov, der giver regeringen i Folkerepublikken Kina beføjelser til at afsætte lederen af denne region, hvilket indebærer en risiko for, at Hongkong mister sit vedtægtsmæssige selvstyre, og vil være i strid med de løfter, der blev givet på tidspunktet for overdragelsen for få år siden.

Denne kendsgerning skulle være opstået som følge af de forhandlinger, der har været ført mellem regering i Peking og Hongkongs myndigheder, og skaber stadig efter hvad der fremgår af pressen alvorlig bekymring og folkelige protester. Den nye lov forventes vedtaget torsdag den 18. juli 2001.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål: Er Kommissionen informeret om disse forhold, og kan den på nogen måde be- eller afkræfte dem? Og har den kendskab til noget lignende i forbindelse med Macau? Hvilke virkninger kan disse forhold hvis de bekræftes få på forbindelserne mellem EU og Kina?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. september 2001)

Europa-Kommissionen har kendskab til de nævnte pressemeddelelser og er bekendt med, at myndighederne i Hongkong den 19. juli vedtog en lov, kendt som Chief Executive Election Ordinance (direktiv nr. 21 af 2001).

Kommissionen har bemærket, at myndighederne i Hongkong på ny har forsikret, at den nye bestemmelse er i overensstemmelse med basisloven. Kommissionen har ligeledes noteret sig de standpunkter, som er fremført af Hongkong Law Society og Advokatforbundet i Hongkong.

Europa-Kommissionen støtter fortsat princippet et-land-to-systemer i den fælles erklæring fra Kina og Det Forenede Kongerige og basisloven i Hongkong.

Kommissionen vil fortsat nøje følge udviklingen i Det Særlige Administrative Område Hongkong i overensstemmelse med forpligtelsen til at støtte Hongkong's høje grad af selvstændighed, navnlig hvad angår de forfatningsmæssige bestemmelser i basisloven.

Kommissionen har ikke kendskab til tilsvarende forslag vedrørende Macao.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2578/01

af Mario Borghezio (TDI) til Rådet

(27. september 2001)

Om: Indvandring fra Marokko

Den spanske statssekretær for udenrigsspørgsmål, Miquel Nadal, har udtalt (Le Figaro, den 6.9.2001), at de ulovlige indvandringer stammer fra Marokkos kyststrækninger, og at der skal sættes ind på dette område.

De ulovlige indvandrerorganisationer, som fra Gibraltar sluser de ulovlige indvandrere ind i Spanien og dermed i Europa, er de samme som dem, der står bag narkotikahandlen, og de får støtte gennem de marokkanske toldbetjentes meddelagtighed. Også myndighederne i Marokko klager over mangelen på egnede midler til at kontrollere den ulovlige indvandrerstrøm.

Hvilke præventive hasteforanstaltninger agter Rådet at iværksætte i forbindelse med denne farlige situation, der forværres fra år til år, også som følge af de vanskeligheder og den magtesløshed, som den marokkanske regering selv indrømmer i forbindelse med kontrollen af den ulovlige indvandrerstrøm til Europa?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2458/01 og E-2578/01

(6. december 2001)

Rådet har allerede ved flere lejligheder besvaret spørgsmål fra Europa-Parlamentets medlemmer om indvandrere, der forsvinder under forsøget på at nå frem til EU's territorium ved at krydse Gibraltarstrædet.

Rådet, der på ingen måde ønsker at vende det blinde øje mod denne situation, men derimod beklager dette vedvarende menneskelige drama, har indledt en aktiv dialog med de marokkanske myndigheder om migrationsspørgsmål. Rådet minder om Gruppen på Højt Plan vedrørende Asyl og Migration, der blev nedsat i slutningen af 1998 og fik til opgave ud fra en integreret strategi på tværs af søjlerne at udarbejde handlingsplaner for de lande og områder, som de illegale indvandrere og/eller asylansøgere kommer fra. Handlingsplanerne sigter mod at analysere de dybereliggende årsager til migration fra en række udvalgte lande, heriblandt Marokko, i deres egenskab både af hjemlande og transitlande. Der har været kontakter med de marokkanske myndigheder med henblik på at etablere et partnerskab, der kan føre handlingsplanens foranstaltninger ud i livet.

Dette partnerskab er ved at tage konkret form inden for rammerne af associeringsaftalen mellem Fællesskabet og Marokko, og der blev i den forbindelse i april 2001 nedsat en gruppe vedrørende sociale anliggender og migration. Gruppen mødtes første gang i juni 2001. Selv om handlingsplanen er blevet udsat for en vis kritik fra de marokkanske myndigheders side, har disse erklæret sig villige til at samarbejde med Den Europæiske Unions instanser om et program indeholdende foranstaltninger til bekæmpelse af illegal indvandring med Marokko som oprindelses- eller transitland.

På et møde om migrationsspørgsmål i juli 2001 blev det besluttet at prioritere socioøkonomiske foranstaltninger (til gavn for mikrovirksomheder/SMV'er og uddannelsesinitiativer) på området for lovlig indvandring i EU samt foranstaltninger til bekæmpelse af menneskesmuglerorganisationer, herunder transitmigration fra landene syd for Sahara. Udvælgelsen af de projekter, der skal føres ud i livet, finder sted i løbet af efteråret 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1477/01

af Rainer Wieland (PPE-DE) til Rådet

(21. maj 2001)

Om: Racisme i Nederlandene

1. Har Rådet kendskab til, at det nederlandske kirkekor De Buddys der i medlemsstaten Nederlandene er lige så kendt som Wiener Sängerknaben i det tyske sprogområde på en nylig udkommet CD synger med titlen Køb ikke hos østrigerne?

2. Er Rådet opmærksom på den historiske dimension af denne titel, især på baggrund af Tysklands historie i dette århundrede?

3. Har Rådet kendskab til, hvorvidt medlemsstaten Nederlandenes regering skrider ind over for disse og andre former for fremmedhad?

Svar

(26. november 2001)

Rådet er meget aktivt på området bekæmpelse af racisme, hvilket fremgår af oprettelsen af Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad og vedtagelsen for nylig på grundlag af den nye artikel 13 i traktaten af et direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse.

Rådet har ikke kendskab til det specielle tilfælde, som det ærede medlem nævner. Det ville under alle omstændigheder ikke kunne udtale sig om sådanne forhold, som hører under medlemsstaternes kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2546/01

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(19. september 2001)

Om: Farerne ved plasticlegetøj i chokoladeæg

Er Kommissionen klar over, at salget af visse mærker af chokoladeæg, som indeholder smådele af plasticlegetøj i byggesætform, fortsætter ukontrolleret trods de bestemmelser om sikkerheden ved legetøj, der gælder i medlemsstaterne? Mange børn har haft behov for lægebehandling, fordi de har fået disse smådele i den gale hals, og nogle har endog mistet livet.

Har Kommissionen til hensigt at afhjælpe denne farlige situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(24. oktober 2001)

Kommissionen skal henvise det ærede medlem til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-2479/97 af Whitehead(1), E-3085/97 af Apolinario(2), E-3813/97 af Graenitz(3), E-2630/00 af Moreira da Silva(4), E-2631/00 af Damião(7), E-2632/00 af Lage(8) og til svar på mundtlig forespørgsel H-654-01 af Malliori under Spørgetiden i Parlamentets mødeperiode i september 2001(5) samt til resultatet af andragende 280/99 om spørgsmålet om legetøj indeholdt i fødevarer.

De pågældende produkter (nonfoodprodukter, som er vedlagt fødevarer i særskilt forpakning) er ikke specielt omfattet af Rådets direktiv 88/378/EØF af 3. maj 1988 om sikkerhedskrav til legetøj(6), mens Rådets direktiv 92/59/EØF af 29. juni 1992 om produktsikkerhed i almindelighed finder anvendelse i forbindelse med mulige risici. Den i medfør af artikel 8 i direktiv 92/59/EØF om produktsikkerhed i almindelighed nedsatte hastekomité nåede den 16. maj 2000 blandt andet til den konklusion, at den risiko, der er forbundet med nonfoodprodukter, som er vedlagt fødevarer i særskilt forpakning, i lyset af de oplysninger, der foreligger til dato, ikke synes at være forskellig fra den risiko, der er forbundet med småt legetøj i almindelighed eller legetøj, der indeholder smådele i almindelighed. De foreliggende data rummer intet bevis for en særlig risikofaktor i tilknytning til associering, når der er tale om særskilt forpakning. Risikoen synes at stå i forbindelse med arten af selve nonfoodproduktet, især størrelsen af produktet eller af dele af produktet eller dets forpakning.

Kommissionen har anmodet medlemsstaterne om at indberette nye eller supplerende oplysninger om ulykker, hvad enten der er tale om dødsulykker eller ej, forvoldt af legetøj i forbindelse med fødevarer. Ingen af de 11 medlemsstater, der har svaret, har fremsendt nye data hvad angår legetøj i fødevarer ud over de data, der allerede er indsendt til hastekomitéen. Kommissionen vil fortsat holde øje med dette spørgsmål.

(1) EFT C 82 af 17.3.1998.

(2) EFT C 102 af 3.4.1998.

(3) EFT C 196 af 22.6.1998.

(4) EFT C 136 E af 8.5.2001.

(5) Skriftligt svar af 4.9.2001.

(6) EFT L 187 af 16.7.1988.

(7) EFT C 136 E af 8.5.2001.

(8) EFT C 136 E af 8.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2454/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(11. september 2001)

Om: Det italienske politis optræden i forbindelse med G8-mødet og Berlusconis regering

Efter at have ført en valgkampagne på det falske grundlag, at han var forsvarer af friheden over for kommunismen, som han definerede som de lister, der hørte under Francesco Rutelli, kandidat til posten som regeringschef og medlem af den liberale gruppe i Europa-Parlamentet, indledte ministerpræsident Berlusconi sin embedsperiode med bortset fra andre lovgivningsmæssige beslutninger, der havde til formål at fremme hans egne private interesse og forhindre en retssag mod ham selv at betegne demonstranterne mod den ultraliberale kapitalistiske globalisering som kommunister og give tilladelse til og bagefter undskyldninger for det italienske politisk voldelige og udemokatiske optræden, som førte til den unge Carlo Giulianis død samt anholdelse og mishandling af hundreder af personer af forskellig europæisk nationalitet, der blev anholdt, medens de var fredeligt forsamlede i en privat ejendom. Forskellige europæiske regeringer, herunder nogle, som var repræsenteret på G8-mødet, protesterede over for den italienske regering. Hvilken holdning vil Rådet indtage over for denne voldelige og udemokratiske optræden hos Berlusconis politi og regering? Vil Rådets formandskab under alle omstændigheder gå ind for en fælles fordømmende beslutning på vegne af de andre 14 medlemsstaters regeringer?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2379/01 og E-2454/01

(6. december 2001)

Rådet erindrer det ærede parlamentsmedlem om, at ansvaret for beskyttelse af lov og orden og indre sikkerhed i Unionens medlemsstater henhører under de enkelte medlemsstaters kompetence. Det tilkommer ikke Rådet at tage stilling til et spørgsmål, der ikke henhører under dets kompetence.

De andre spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem rejser, er ikke sat på Rådets dagsorden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1637/01

af Robert Goebbels (PSE) til Rådet

(12. juni 2001)

Om: Beslutning truffet af Økofin-Rådet i Versailles

I deres afvisning af alle ønsker om at forsyne befolkningen med euro inden den 1. januar 2002 forskanser Kommissionen, Rådet og Den Europæiske Centralbank sig til stadighed bag den såkaldte beslutning, som Økofin-Rådet på sit møde i Versailles traf om at forbyde, at euro-sedler bringes i omløb før den 1. januar 2002. Økofin-Rådet i Versailles var imidlertid et uformelt møde mellem økonomi- og finansministrene, og sådanne rådsmøder har ikke ifølge traktaten nogen beslutningsbeføjelse. Hvilken retsgyldighed har på denne baggrund den beslutning, som Kommissionen, Rådet og Den Europæiske Centralbank henholder sig til, når de modsætter sig, at den brede offentlighed i et passende omfang forsynes med små sedler inden den 1. januar 2002?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-1637/01 og E-1639/01

(26. november 2001)

Ministre, der mødes uformelt, kan ikke træffe beslutninger på lige fod med Rådet. De kan imidlertid ved en sådan lejlighed udtale sig offentligt om spørgsmål af fælles interesse.

På det uformelle møde i september 2000 i Versailles drøftede ministrene og centralbankcheferne ganske rigtigt problematikken omkring indførelsen af euroen og navnlig forslag om forhåndsudsendelse, men fandt det ikke hensigtsmæssigt, at ECB ændrer reglerne for forhåndsudsendelse i ECB's retningslinje af 10. januar 2001 om overgangen til eurosedler og -mønter i 2002.

Der mindes om, at ECB ifølge artikel 106 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab har eneret til at bemyndige udstedelse af pengesedler i Fællesskabet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2207/01

af Karin Riis-Jørgensen (ELDR) til Kommissionen

(17. juli 2001)

Om: Ulovlig støtte til Pollmeier Massivholz GmbH

I det tyske magasin, EUWID Laubholz nr. 9 af 26. april 2001, kan man læse, at EU's konkurrencemyndigheder vil undersøge, hvorvidt der er givet ulovlig støtte til Pollmeier Massivholz GmbH's savværk i Malchow.

I den forbindelse tillader jeg mig at stille Kommissionen følgende spørgsmål:

- Er Kommissionen kommet til nogen konklusion vedrørende dens undersøgelse af den tildelte støtte, og hvor store beløb er der givet i støtte hidtil?

- Endvidere, hvorledes agter Kommissionen at sikre, at Pollmeier Massivholz ikke i fremtiden benytter støttepenge til at underbyde konkurrenter på både råtræsmarkedet og færdigvaremarkedet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. september 2001)

Kommissionen har den 13. marts 2001 indledt en officiel undersøgelse i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, af den støtte, som er ydet Pollmeier GmbH, Malchow og Pollmeier GmbH & Co. KG, Kässlitz. Pollmeier Massivholz GmbH er eneaktionær i begge selskaber.

Myndighederne i delstaten Mecklenburg-Vorpommern har ydet investeringsstøtte med en støtteintensitet på 48,8 % brutto af de støtteberettigede investeringsudgifter på 27,7 mio. EUR til oprettelse af et savværk i Malchow.

Delstaten Thüringen har ydet investeringsstøtte til oprettelse af et nyt savværk og træforarbejdningsanlæg i Kässlitz. Den samlede støtteintensitet andrager 43,4 % brutto af de støtteberettigede udgifter på 44,93 mio. EUR.

Begge investeringer finder sted i dårligt stillede områder, jf. EF-traktatens artikel 87, stk. 3. De nævnte støtteintensiteter kræver, at modtagerne i hvert enkelt tilfælde er små og mellemstore virksomheder, hvis støtten skal opfylde de relevante regler, især om regionalstøtte. Kommissionen er derfor i gang med at undersøge, om støttemodtagerne opfylder de kriterier for små og mellemstore virksomheder, der er fastsat i fællesskabsreglerne, og derfor, om støtte i sin helhed er forenelig med fællesmarkedet. Er dette ikke tilfældet, vil Kommissionen kræve den del af støtten, der ikke er forenelig med fællesmarkedet, tilbage, for dermed at genoprette markedsligevægten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1265/01

af Jens-Peter Bonde (EDD) til Rådet

(27. april 2001)

Om: Revision

Mener Rådet, at det er et problem, når Revisionsretten for sjette år i træk nægter at afgive en erklæring om, at de transaktioner, der lå til grund for regnskabet, er lovlige og formelt rigtige?

Svar

(20. november 2001)

Rådet ønsker at understrege, at det, siden revisionserklæringen (DAS) blev indført i 1995, har fundet det overordentlig beklageligt, at Kommissionen ikke har været i stand til at opnå denne erklæring om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Rådet finder det endvidere uacceptabelt, at der hidtil ikke er sket en mærkbar reduktion af alle de fejl, som de underliggende transaktioner er behæftet med.

Rådet er dog klar over, at den reform af den økonomiske forvaltning af tjenestegrene og procedurer, som Kommissionen har indledt, må forventes efterhånden at få en positiv indvirkning på revisionserklæringen Det har i den forbindelse i marts 2001 samtidig med sin henstilling om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 1999 opfordret Kommissionen til at fremskynde iværksættelsen af sin handlingsplan for at opnå en positiv revisionserklæring fra Revisionsretten og til at supplere denne plan ved at opstille klare mål, så man kan måle, om der sker fremskridt, og at opstille en tidsplan for, hvornår man burde kunne begynde at spore en virkning i revisionserklæringerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1747/01

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL)og Dimitrios Koulourianos (GUE/NGL) til Rådet

(15. juni 2001)

Om: Tyrkiske undersøgelser i Ægæerhavet

Den 4. juni vil den tyrkiske regering udsende skibet Piri Reis, der skal foretage seismologiske undersøgelser i Ægæerhavet.

Af planerne for skibets kurs fremgår det, at disse undersøgelser også omfatter den græske og cypriotiske fastlandssokkel. Hvis det virkelig sker, vil det udløse en alvorlig krise i området, som alene Tyrkiet, der er anerkendt som EU-ansøgerland, er ansvarlig for.

Hvilke omgående foranstaltninger agter Rådet at træffe for at kalde Tyrkiet til orden, idet Tyrkiet på grundlag af afgørelsen fra Helsinki har påtaget sig ansvaret for en fredelig løsning af konflikterne, hvilket er en forudsætning for medlemsskab af Den Europæiske Union?

Svar

(27. november 2001)

Spørgsmålet om udsendelsen af skibet Piri Reis i Ægæerhavet med det i forespørgslen nævnte formål har ikke været rejst i Rådet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2150/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. juli 2001)

Om: BSE-tilfælde i Grækenland

Det BSE-tilfælde, der er opstået i Grækenland, har givet anledning til øget foruroligelse hos såvel forbrugerne som kvægopdrætterne. Under henvisning til, at Grækenland hidtil har været anset for at være fritaget for dette problem, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Mener Kommissionen, at kontrolundersøgelserne af kvæget er systematiske og tilstrækkelige i omfang og antal til at garantere folkesundheden? Dækker den nuværende infrastruktur, hvad angår laboratorier og specialuddannet personale, behovet i forbindelse med den påkrævede kontrol?

2. Opfylder Grækenland de forpligtelser, det har i henhold til fællesskabslovgivningen, og som vedrører overførsel af oplysninger i forbindelse med BSE-kontrollen, både hvad angår den interne produktion som de levende dyr og slagtekroppe, der importeres?

3. Ved Kommissionen, hvordan det syge dyr er blevet smittet, under henvisning til, at der i henhold til de første officielle meddelelser på den pågældende kvægbrugsbedrift ikke var blevet brugt farligt kød- og benmel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. september 2001)

Med de på nuværende tidspunkt til rådighed værende test kan man spore bovin spongiform encephalopati (BSE) kort tid før fremkomsten af kliniske tegn, men ikke tidligt i inkubationsperioden. Derfor er fjernelse af specificeret BSE-risikomateriale stadig den vigtigste foranstaltning til beskyttelse af folkesundheden mod BSE. De græske myndigheder har ikke tilkendegivet, at de har specifikke problemer med at tilvejebringe tilstrækkelig laboratoriekapacitet til at teste for BSE. Kommissionen har til hensigt at gennemføre et kontrolbesøg i Grækenland i september 2001 med henblik på at overvåge gennemførelsen af testkravene.

Grækenland rapporterer regelmæssigt om BSE-test i overensstemmelse lovgivningen.

De græske myndigheder har forelagt omfattende rapporter om resultaterne af de undersøgelser, der er blevet gennemført med henblik på at bestemme smittekilden. Indtil videre har det ikke været muligt at bestemme smittekilden, og undersøgelserne fortsætter. Da der i gennemsnit går mellem fire og seks år mellem smitte og påvisning af BSE, har det ofte vist sig at være svært at bestemme smittekilden, efter sygdommen er blevet påvist.