SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0703/02

af Philip Bushill-Matthews (PPE-DE), Jonathan Evans (PPE-DE),Robert Goodwill (PPE-DE), Roger Helmer (PPE-DE), Neil Parish (PPE-DE)og Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(13. marts 2002)

Om: Værdien af Kommissionens konsekvensanalyser, især i forbindelse med direktivet om fysiske agenser (vibrationer)

I sit svar på skriftlig forespørgsel E-3212/01(1) om erhvervskonsekvensanalyse for direktivet om fysiske agenser (vibrationer) anfører Kommissionen følgende:

Da den forelagde forslag til Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes udsættelse for risici på grund af fysiske agenser(2), udarbejdede den en konsekvensanalyse på grundlag af en undersøgelse for hver enkelt fysisk agens, der indgår i forslaget, af de specifikke konsekvenser for små og mellemstore virksomheders aktiviteter, og som gengiver de skøn, der er foretaget vedrørende omkostningerne ved direktivets gennemførelse.

Den i svaret omhandlede konsekvensanalyse findes på side 70-74 i KOM(92) 560 SYN 449. Det eneste skøn, der gives over de omkostninger, direktivet vil indebære for virksomhederne (uden kendskab til, hvor mange arbejdstagere der vil gøre brug af deres ret til udstyr og uddannelse), findes på side 72 og udgør en halv mandedag pr. år. Der gøres intet forsøg på at oplyse, hvordan man er nået frem til dette tal, hvor mange arbejdstagere der vil være omfattet i hver enkelt medlemsstat, eller hvor store de samlede omkostninger vil være for hver enkelt medlemsstat (uanset fordelingen af de samlede omkostninger mellem virksomheder og offentlige myndigheder) eller for EU som helhed.

Konsekvensanalysen blev udarbejdet af Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen, Det Stående Udvalg for Bedriftssikkerhed og Sundhedsbeskyttelse i Kulminer og i Anden Udvindingsindustri, uafhængige nationale eksperter (med eller uden kendskab til regnskabsføring og virksomhedsdrift) og en gruppe eksperter, for så vidt angår forslagets socioøkonomiske indvirkning.

Direktivforslaget befinder sig nu i forligsfasen. Der foreligger påstande om, at direktivet kan indebære udgifter på flere milliarder euro i hver enkelt større medlemsstat. Rådet har gentagne gange krævet, at der gennemføres en regulær erhvervskonsekvensanalyse, når et direktiv vil indebære væsentlige omkostninger for erhvervslivet. Kan Kommissionen oplyse, om den finder, at den gennemførte konsekvensanalyse for direktivet om fysiske agenser (vibrationer) tilnærmelsesvis er passende eller i overensstemmelse med Lissabon-erklæringen, og om den i benægtende fald snarest vil iværksætte en ny og omfattende konsekvensanalyse? Kan Kommissionen endvidere give sikkerhed for, at konsekvensanalyser af omkostningerne for erhvervslivet for fremtiden vil blive foretaget af uafhængige erhvervseksperter og vil indeholde detaljerede skønsmæssige angivelser af direktivets omkostninger for hver enkelt medlemsstat og for de enkelte mest berørte økonomiske sektorer?

(1) EFT C 147 E af 20.6.2002, s. 132.

(2) EFT C 77 af 18.3.1993.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(23. april 2002)

Som nævnt i svaret til skriftlig forespørgsel E-3212/01 af John Bowis m.fl.(1) var konsekvensanalysen for forslaget til Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes udsættelse for risici på grund af fysiske agenser baseret på en undersøgelse af hver enkelt

fysisk agens. Undersøgelsen tog hovedsageligt udgangspunkt i situationen i Tyskland, og en ekspertgruppe bestående af specialister i både fysiske agenser og konsekvensanalyser fra alle medlemsstater anså resultaterne for at være gyldige i hele EU.

En kopi af undersøgelsen sendes direkte til de ærede medlemmer og til Parlamentets sekretariat.

Det er Kommissionens holdning, at denne konsekvensanalyse stadig er gyldig for alle de fysiske agenser, som den omfatter.

Med hensyn til det generelle spørgsmål om en vurdering af omkostningerne for erhvervslivet er de ærede medlemmer sikkert klar over, at Kommissionen siden 1986 har anvendt et system for erhvervskonsekvensanalyser (BIA-systemet) i forbindelse med forslag, der forventes at få betydelige virkninger for erhvervslivet. Ud over en række konstaterede mangler, herunder et utilfredsstillende skøn over omkostningerne for erhvervslivet, er BIA-systemet for nylig blevet vurderet i et pilotprojekt. Konklusionerne af BIA-pilotprojektet, der blev fremlagt i marts 2002(2), omfatter ikke blot anbefalinger til, hvordan analysen af lovgivningens konsekvenser for erhvervslivet kan forbedres, herunder hvordan dataene bør indsamles og behandles, men også til, hvilke faktorer der med held kan bruges i en ny, sammenhængende konsekvensanalysemetode i Kommissionen, som beskrevet i meddelelsen til Det Europæiske Råd i Laeken (14.-15. december 2001) om bedre og enklere lovgivningsmæssige rammer(3). Som led i den bredere indsats for bedre lovgivning vil der blive fremlagt en meddelelse om et nyt sådant konsekvensanalysesystem for såvel sociale, miljømæssige, sundhedsmæssige og økonomiske konsekvenser, herunder også erhvervsmæssige, tillige med den kommende handlingsplan for bedre og enklere lovgivningsmæssige rammer, som forventes at foreligge i juni 2002.

Disse initiativer vidner om, at Kommissionen fortsat ikke blot er stærkt engageret, når det drejer sig om at udføre forholdsmæssigt rimelige vurderinger af omkostninger og fordele ved sine forslag til lovforanstaltninger for alle berørte parter, herunder erhvervslivet, men også er tæt på at afslutte tilpasningen af sin samlede konsekvensanalysestrategi set i lyset af Lissabon-strategien og konklusionerne af Det Europæiske Råd i Göteborg (15.-16. juni 2001).

(1) EFT C 147 E af 20.6.2002, s. 132.

(2) Findes på adressen http://europa.eu.int/comm/enterprise/regulation/bia/ppbia_da.htm.

(3) KOM(2001) 726 endelig udg.