SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1687/97 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Gennemfoerelse af Agenda 21 (stoetteprogrammer)

Paa UNCED-konferencen i Rio for fem aar siden i juni 1992 forpligtede det internationale samfund sig til at opfylde maalsaetningerne i Agenda 21. Det fremhaeves heri, at det er noedvendigt med et globalt handlingsprogram for kvinder for at kunne opnaa en varig og retfaerdig udvikling. NGO'erne og kommunerne tillaegges desuden en vigtig funktion i Agenda 21-processen.

Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt den fremmer disse maalsaetninger, og hvorvidt, gennem hvilke programmer og med hvilke midler den oekonomisk stoetter kvinder, NGO'er og kommunale initiativer til opfyldelse af maalsaetningerne i Agenda 21?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (7. juli 1997)

Faellesskabet finansierer mange programmer, der hjaelper kvinder, ikke statslige organisationer (NGO'er) og lokale myndigheder med at opfylde maalsaetningerne i Agenda 21, baade i Faellesskabet og paa verdensplan. Selv om der ikke findes centralt registrerede tal over den samlede stoette, er det ikke desto mindre muligt at give eksempler paa saadan bistand.

Faellesskabet har undertegnet Beijing-handlingsprogrammet, der er en global handlingsplan for kvinder. I overensstemmelse med politikken i Beijing-handlingsprogrammet anvender Faellesskabet dobbeltstrategien med positiv indsats for kvinder og koensudligning i alle programmer og projekter. I 1996 udarbejdede Kommissionen en meddelelse om »integrering af lige muligheder for kvinder og maend i alle faellesskabspolitikker og -aktioner« ((KOM(96) 67. )) som led i Kommissionens overordnede opfoelgning af Beijing-konferencen.

I perioden 1994 til 1999 vil der blive afsat 785 mio. ECU fra strukturfondene til specifikke foranstaltninger til fordel for kvinder i forbindelse med kampagnen til bekaempelse af langtidsledighed og integrering af unge i arbejdslivet, der er indgaar i det sociale element af baeredygtig udvikling.

Med hensyn til kvinders rolle i udviklingen, og i traad med den ovenfor naevnte dobbeltstrategi finansieres de fleste aktiviteter til fordel for kvinder over de vigtigste budgetposter for udviklingssamarbejde i form af integrerede projekter, der er rettet mod baade maend og kvinder, men med saerlig vaegt paa kvinders behov. Derudover finansieres der over disse hovedkonti en raekke omfattende positive handlingsprogrammer specifikt for kvinder. Kommissionen anvender desuden en mindre, men vigtig budgetkonto til kvinders rolle i udvikling (5 mio. ECU i 1997) til at finansiere foranstaltninger saasom undersoegelser, uddannelse, bevidstgoerelse og strategisk planlaegning for at fremme udligning af koensrollespoergsmaal i Faellesskabets udviklingssamarbejde.

Kommissionen afsatte i 1996 175 mio. ECU til samfinansiering af NGO-udviklingsprojekter i tredjelande. Samme aar gav Kommissionen 1,6 mio. ECU til finansiering af 18 miljoe-NGO'er, der arbejder i Europa.

Strukturfondene giver store summer til at hjaelpe lokale myndigheder med at opnaa baeredygtig udvikling. Kommissionen stoetter desuden en raekke specifikke tiltag, saasom kampagnen for baeredygtige byer, der hjaelper lokale myndigheder med at gennemfoere bestemte dele af Agenda 21. Lokale myndigheder i udviklingslande har ligeledes modtaget stoette. For eksempel er der blevet givet mere end 44 mio. ECU over fire aar til at forny samarbejdet mellem byer i Europa og i Asien, Sydamerika og Middelhavsomraadet. Der er blevet givet knap 1 mio. ECU til at hjaelpe seks bysamfund og seks landsamfund syd for Sahara, for at de kan udarbejde deres egne lokale miljoehandlingsplaner.