ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1575/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Foranstaltninger til fordel for aeldre

Ifoelge det nye EU-budget for 1997 vil en raekke foranstaltninger til fordel for aeldre kunne modtage nye bevillinger. »Nulvaekstbudgettet« blev endeligt vedtaget af Europa-Parlamentet paa plenarforsamlingen i december og afsluttede saaledes den lange og komplicerede interinstitutionelle procedure.

Tre poster paa budgettet vedroerer de aeldre i saerlig grad: 2,5 mio ecu er afsat til »Foranstaltninger til fordel for aeldre« (budgetpost B3-4104).

Kommissionen bedes oplyse, om disse bevillinger vil blive indfoejet i et rammeprogram til fordel for aeldre.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (13. juni 1997)

Kommissionen fremlagde sit forslag til Raadets afgoerelse om faellesskabsstoette til aktioner til fordel for aeldre 1995-1999 i marts 1995 ((KOM(95) 53. )). Dette forslag er endnu ikke blevet vedtaget af Raadet. Budgetpost B3-4104 tjener til at finansiere pilotprojekter indtil den forventede vedtagelse af det forelagte program.

Det Forenede Kongerige anlagde imidlertid sag ved Domstolen, idet det anfaegtede Kommissionens kompetence til at finansiere projekter paa budgetpost B3-4104, uden at der foreligger en afgoerelse vedtaget af Raadet. Den 24. september 1996 afsagde Domstolens praesident en kendelse om, at Kommissionen har bemyndigelse til at indgaa aftaler i 1996, men ikke har kompetence til at foretage udbetalinger indtil den endelige dom, og kun saafremt denne dom giver Kommissionen medhold. Kommissionen soeger for oejeblikket at opnaa en juridisk afklaring med hensyn til denne budgetpost til aktioner til fordel for aeldre i 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1336/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Den spanske syges oprindelse

En gruppe amerikanske forskere, som ledes af dr. Jeffrey K. Taubenberger, har tilsyneladende opdaget den geografiske og kliniske oprindelse af den saakaldte spanske syge, som kostede ikke faerre end 20 millioner personer livet i 1918 (The New York Times, 22.-23. marts 1997).

Det fremgaar af avisen, at epidemien den spanske syge synes at vaere opstaaet i amerikanske militaerlejre i USA i det sene efteraar og den tidlige sommer i 1918. Der naevnes intet om, at epidemien skulle have haft hverken en spansk eller en europaeisk oprindelse.

Kan Kommissionen bekraefte disse oplysninger, som, hvis de er sande, vil goere det noedvendigt at aendre den medicinske verdens ordforraad og derved befri Spanien, og dermed Europa, for en trist skamplet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. juni 1997)

Kommissionen kan hverken bekraefte eller afkraefte teorier, som har vaeret fremsat i videnskabelige artikler om forskellige mutationer af influenzaviruset og specielt spoergsmaalet om, hvor den verdensomspaendende epidemi i 1918 egentlig opstod.

Artiklen, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, er hentet fra tidsskriftet »Science«, der har sin egen bedoemmelseskomité og sine egne regler til efterproevning af kvaliteten af de manuskripter, som bedoemmelseskomitéen faar forelagt.

Det er op til forskerne selv at aendre den gaengse betegnelse for denne verdensomspaendende epidemi, saafremt de maatte anse dette for noedvendigt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1357/97 af Nel van Dijk (V) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Det nederlandske PTT Telekoms Internet-planer

1. Er Kommissionen bekendt med det nederlandske PTT-Telekoms planer om allerede i september i aar at give selskabets abonnenter en email-adresse? ((Se dagbladet »De Volkskrant« den 19. og 20. marts 1997. ))

2. Er Kommissionen ikke enig i, at en saadan massiv tildeling af emailadresser og dertil hoerende andre Internet-tjenester skaber en uoensket markedskoncentration, ogsaa paa baggrund af Internet-brugerers tendens til ikke uden videre at aendre Internet-adresse?

3. Kan Kommissionen oplyse, om den paa baggrund af PTT Telekoms nuvaerende monopolstilling paa det nederlandske telefonmarked anser disse planer for vaerende i overensstemmelse med EU-lovgivningen om konkurrencepolitik og liberaliseringen af telekommunikationen, der nu befinder sig i en afgoerende overgangsfase?

4. Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den paataenker at traeffe, hvis disse planer faktisk er i strid med EU-lovgivningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (5. juni 1997)

Kommissionen er bekendt med PTT-Telekoms planer om at give selskabets abonnenter en E-mail adresse. Kommissionen gaar staerkt ind for at fremme videst mulig anvendelse af Internettet til E-mail og andre formaal. Den er dog interesseret i at sikre, at udbuddet af nye teletjenester sker paa et marked, der er praeget af fuldstaendig fri konkurrence, og at selskaber med en dominerende stilling paa markedet ikke overfoerer denne stilling til nye markeder. Kommissionen finder isaer, at der boer vaere regnskabsmaessig adskillelse mellem monopoliserede og ikke-monopoliserede aktiviteter ((Ifoelge Kommissionens retningslinjer for anvendelse af EF's konkurrenceregler paa telekommunikationssektoren (EFT C 233 af 1991, s. 2), stk. 102-107. )). Kommissionen vil behandle PTT-Telekoms uddeling af E-mail adresser under hensyntagen til disse betragtninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1052/97 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Kommissionen. Regionalpolitikkens fremtid



EF-Tidende nr. C 367 af 04/12/1997 s. 0071



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1052/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997) Om: Regionalpolitikkens fremtid Mener Kommissionen, at regionalpolitikken fremover stadig skal give nedbrydning af sociale og oekonomiske forskelle mellem regioner og samfundsgrupper en hoej prioritering? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (30. april 1997) OEkonomisk og social samhoerighed er en af Faellesskabets tre hovedprioriteter sammen med enhedsmarkedet og den oekonomiske og monetaere union. Eksistensen af store forskelle i levestandard mellem regionerne og i de muligheder, der staar aabne for de forskellige sociale grupper, er skadelig for Faellesskabets samhoerighed. Kommissionen paapegede i sin foerste beretning om samhoerighed ((KOM(96) 542. )), at disse forskelle fortsat er store, selv om der er gjort betydelige fremskridt i det sidste tiaar. I beretningens konklusioner understreger Kommissionen behovet for en langsigtet indsats for at indhente efterslaebet i de fattigste regioner og behovet for, at de oevrige regioner, lokalsamfundene og de sociale grupper tilpasser sig de nye omstaendigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0940/97 af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Kommissionen (13. marts 1997)

Om: OEDT's rapport for 1995

Da jeg har modtaget et svar fra Gradin for Kommissionen paa min forespoergsel (E-3924/96 ((EFT C 186 af 18.6.1997, s. 133.))), der er fuldstaendig utilstraekkeligt og en ren karikatur, beder jeg igen Kommissionen oplyse foelgende:

1. Anser den det ikke for uacceptabelt, at den eneste rapport, OEDT har udarbejdet, kun foreligger paa engelsk?

2. Mener den ikke, at dette er en alvorlig overtraedelse af de sproglige regler, der gaelder for Faellesskabets institutioner, som jeg kan se ikke gaelder for satellitorganer?

3. Kan Kommissionen ikke koncentrere sig mere om indholdet af parlamentsmedlemmernes forespoergsler i stedet for at give udtryk for »haab«, som ikke har noget som helst at goere med parlamentariske forespoergsler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (24. april 1997)

Kommissionen goer det aerede medlem opmaerksom paa, at Det Europaeiske Overvaagningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug er et decentraliseret faellesskabsorgan, hvis administration bl.a. er ansvarlig for den sproglige side af aarsberetningen om narkotika. Centret ((Raadets forordning (EOEF) nr. 302/93 af 3.2.1993. )) bestaar af repraesentanter fra medlemsstaterne, for Kommissionen samt to videnskabsmaend, der udpeges af Parlamentet.

Via sine repraesentanter i centrets bestyrelse er Kommissionen meget opmaerksom paa, at aarsberetningen udarbejdes inden for en tidsfrist, der ligger saa taet som muligt op ad referenceaaret, og den anser det for meget vigtigt, at den offentliggoeres paa de elleve officielle sprog.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1031/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. marts 1997)

Om: Sundhedsrisiko for befolkning og beskaeftigede som foelge af undervurdering af neutronbestraaling i forbindelse med transport af hoejradioaktivt affald

Neutroner har som taetioniserende straaler baseret paa den samme fysiske dosis en stoerre straalebiologisk effektivitet end loestioniserende straaler, hvorunder ogsaa gammestraaler henhoerer. Der goeres forsoeg paa hensyntagen til denne risiko, idet den fysiske neutrondosis omregnes ved hjaelp af multiplikation med en kvalitetsfaktor Q til en tilsvarende dosis. I mere end 10 aar har der blandt forskere vaeret enighed om, at kvalitetsfaktorerne i forbindelse med straalebeskyttelse ikke svarer til videnskabens normer. Allerede i september 1990 vedtog International Commission on Radiological Protection (IRCP) bedre faktorer (ICRP 60 1991). I lighed med de tidligere faktorer afhaenger de anbefalede vaerdier af neutronernes vaerdi.

1. Hvorledes vurderer Raadet ICRP 60 1991-direktivet?

2. Hvilke konklusioner har Raadet draget heraf for straalebeskyttelsen i EU's medlemsstater?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-1029/97, E-1031/97 og E-1033/97 (2. juli 1997)

Raadet vedtog den 13. maj 1996 direktiv 96/29/Euratom om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer tilbeskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. )). Vedtagelsen af dette direktiv har gjort det muligt at skaerpe beskyttelsesnormerne i de tidligere direktiver, bl.a. under hensyn til de seneste videnskabelige oplysninger.

Hvad specielt angaar vurderingen af virkningerne af de forskellige typer og energier af ioniserende straaling foreskriver artikel 15 og 16 i dette direktiv anvendelse af de vaerdier for straalevaegtningsfaktoren, der findes i bilaget til direktivet, og som Den Internationale Kommission for Straalingsbeskyttelse (ICRP) anbefaler i sin publikation nr. 60, som det det aerede parlamentsmedlem omtaler. I artikel 15 hedder det desuden, at de kompetente myndigheder kan tillade brug af tilsvarende metoder. Denne mulighed er isaer af interesse, naar kendskab til situationens faktiske parametre tillader en mere noejagtig vurdering af dosen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1033/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. marts 1997)

Om: Sundhedsrisiko for befolkning og beskaeftigede som foelge af undervurdering af neutronbestraaling i forbindelse med transport af hoejradioaktivt affald

En forskergruppe har over for en soesterorganisation under ICRP, International Commission on Radiation Units and Measurements (IRCU) fremsat vidtgaaende forslag vedroerende udarbejdelse af kvalitetsfaktorer. Som foelge af de talrige henvisninger til straalebiologiske forsoeg gaaende ud paa, at den relative biologiske effektivitet af neutroner isaer paa omraadet lave doser er endnu hoejere end oprindeligt antaget, har denne forskergruppe uafhaengigt af neutronernes energi foreslaaet en kvaltietsfaktor paa 25 (IRCU 40 1986).

1. Hvorledes vurderer Raadet IRCU 40 1986-direktivforslaget?

2. Hvilke konklusioner har Raadet draget heraf vedroerende straalebeskyttelse i EU-medlemsstaterne?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-1029/97, E-1031/97 og E-1033/97 (2. juli 1997)

Raadet vedtog den 13. maj 1996 direktiv 96/29/Euratom om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer tilbeskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. )). Vedtagelsen af dette direktiv har gjort det muligt at skaerpe beskyttelsesnormerne i de tidligere direktiver, bl.a. under hensyn til de seneste videnskabelige oplysninger.

Hvad specielt angaar vurderingen af virkningerne af de forskellige typer og energier af ioniserende straaling foreskriver artikel 15 og 16 i dette direktiv anvendelse af de vaerdier for straalevaegtningsfaktoren, der findes i bilaget til direktivet, og som Den Internationale Kommission for Straalingsbeskyttelse (ICRP) anbefaler i sin publikation nr. 60, som det det aerede parlamentsmedlem omtaler. I artikel 15 hedder det desuden, at de kompetente myndigheder kan tillade brug af tilsvarende metoder. Denne mulighed er isaer af interesse, naar kendskab til situationens faktiske parametre tillader en mere noejagtig vurdering af dosen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1000/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. Landmænd i Luxembourg



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0045



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1000/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (19. marts 1997) Om: Landmaend i Luxembourg Kan Kommissionen oplyse, hvor mange landmaend, der findes i Luxembourg, og hvor mange personer, der paa nuvaerende tidspunkt er direkte beskaeftiget i landbruget i Luxembourg? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0989/97, E-0990/97, E-0991/97, E-0992/97, E-0993/97, E-0994/97, E-0995/97, E-0996/97, E-0997/97, E-0998/97, E-0999/97, E-1000/97, E-1001/97, E-1002/97 og E-1003/97 (2. maj 1997) Undersoegelse vedroerende landbrugsstrukturernes struktur >TABLE> Kilde: Eurostat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1075/97 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Anti-misbrugsventil til farvespraydaaser

Har Kommissionen kendskab til, at 3-7% af de farvespraydaaser, der bringes i handelen, stjaeles med henblik paa graffiti?

Har Kommissionen ligeledes kendskab til, at man med en spraydaase paa 400 ml kan oversmoere 22 m2, og at udgifterne til rengoering heraf udgoer omkring 550 ecu, naar man endvidere ser bort fra miljoeforureningen, og at alene de nederlandske jernbaner hvert aar har et underskud paa 10 mio hfl. som foelge af graffitiskader?

Har Kommissionen kendskab til, at der findes et effektivt/praeventivt middel mod graffiti, nemlig den patenterede opfindelse »Snep-Kep« (amerikansk patent: 543914B; PCT/NL/92/0002; europaeisk patent: 00 57 0487 NL (EU), som indeholder en kombination af ventil/sproejtehoved, som leveres separat sammen med spraydaasen, og at der bl.a. ydes stoette hertil via det nederlandske justitsministerium, stiftelsen HALT, det nederlandske boligministerium, ministeriet for fysisk planlaegning og miljoeministeriet, og at »Hein Roethof-prisen« er blevet positivt omtalt i programmet til bekaempelse af forbrydelser?

Har Kommissionen kendskab til, at de europaeiske producenter af farvespraydaaser Auto-K og Duplicolour, som begge har saede i Forbundsrepublikken Tyskland, og Motip i Nederlandene har udtalt sig positivt om indfoerelsen af »Snep-Kep«, men at producenten af ventilen »Perfect Valios«, som naesten har et monopol paa omraadet i De Forenede Stater, saavel som de store producenter af farvespraydaaser i De Forenede Stater ikke vil indfoere »Snep-Kep« som foelge af det dermed forbundne omsaetningstab?

Er Kommissionen rede til at indfoere EU-forskrifter, hvorefter salget af farvespraydaaser kun er tilladt med »Snep-Kep«?

I bekraeftende fald, hvordan og paa hvilket tidspunkt? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (16. maj 1997)

Kommissionen kender intet til de oplysninger, det aerede medlem er fremkommet med angaaende brugen af ventiler i forbindelse med farvespraydaaser.

Til dato har harmoniseringsarbejdet med hensyn til drivgasser i spraydaaser udelukkende vedroert risikoen i forbindelse med tryk og braendbarhed. Harmoniseringsbestraebelserne goer det muligt at sikre fri omsaetning af spraydaaser i Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES).

Dette spoergsmaal sorterer foerst og fremmest under medlemsstaterne. En eventuel indgriben fra Kommissionens side kan kun ske subsidiaert, hvis de enkelte medlemsstater traeffer indbyrdes afvigende foranstaltninger
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0335/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Den faelles markedsordning for olivenolie - Udgifter til forbrugsstoette i Spanien

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 oplyses det, at budgettet for 1996 til EUGFL, Garantisektionens udgifter til olivenolie beloeber sig til i alt 1.781 mio ecu. Det konstateres, at dette tal er paa linje med udgifterne mellem 1991 og 1993, men at udgiftsniveauet i 1995 var betydeligt lavere, nemlig blot 812,5 mio ecu.

Af disse udgifter tegnede forbrugsstoetten sig for 268,6 mio og 166,0 mio ecu i henholdsvis 1995 og 1996.

Hvor meget er der i alt ydet i form af forbrugsstoette til olivenolie i Spanien?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0320/97, E-0321/97, E-0322/97, E-0323/97, E-0324/97, E-0325/97, E-0326/97, E-0327/97, E-0328/97, E-0329/97, E-0330/97, E-0331/97, E-0332/97, E-0333/97, E-0334/97, E-0335/97, E-0336/97, E-0337/97, E-0338/97, E-0339/97, E-0340/97, E-0341/97, E-0342/97, E-0343/97 og E-0344/97 (6. marts 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger om udgifter er anfoert i nedenstaaende tabel. Faellesskabets samlede udgifter under budgetterne for 1995 og 1996 var paa henholdsvis 812,5 og 2007,7 mio. ECU. Forskellen i forhold til de samlede beloeb i tabellen skyldes navnlig betalinger vedroerende salgsfremmende foranstaltninger for olivenolie. Beloebet i budgettet for 1995 ligger meget langt under beloebet for 1996 (og 1994) som foelge af den beslutning, der blev truffet ved vedtagelsen af prispakken for 1994/95 om at udskyde betalingsdatoen. Budgettet for 1995 omfattede ikke betalinger for produktionsaaret 1994/95, men kun resterende betalinger for produktionsaaret 1993/94.

(i mio. ECU)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1142/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Adoption af boern og mulig diskriminering ifoelge europaeisk ret

Paa baggrund af de erfaringer, som en borger i min valgkreds har haft, bedes Kommissionen oplyse, om der er dele af EF-retten eller -systemet, som er relevant i forbindelse med adoption af boern? Er det f.eks. muligt i tilfaelde, hvor en national myndighed i Europa har naegtet at godkende en kvinde til adoption paa grund af overvaegt, (hvilket hun paa det kraftigste afviser), at betragte en saadan beslutning til en urimelig diskriminering over for kvinder i henhold til europaeisk ret eller en kraenkelse af hendes menneskerettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (11. april 1997)

Faellesskabet tager kun initiativer paa omraader, der ikke hoerer under dets enekompetence, hvis de paagaeldende foranstaltninger ikke kan gennemfoeres og de paagaeldende maal ikke naas tilfredsstillende af medlemsstaterne, men tiltaget paa grund af dets omfang og virkninger maa formodes at kunne gennemfoeres bedre paa faellesskabsplan. Af denne grund er der ikke truffet faellesskabsforanstaltninger vedroerende det civilretlige spoergsmaal adoption.

Europaraadet vedtog derimod i april 1967 en europaeisk konvention om adoption af boern, der traadte i kraft i april 1968. Hidtil er denne konvention blevet ratificeret af ni medlemsstater i EU, nemlig Danmark, Tyskland, Graekenland, Irland, Italien, OEstrig, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige samt underskrevet af Frankrig og Luxembourg. Konventionen vedroerer udelukkende retsprincipperne i forbindelse med adoption af et barn, der paa adoptionsansoegningstidspunktet ikke er fyldt 18 aar, ikke er eller ikke har vaeret gift og ikke er myndig.

Desuden kan naevnes konventionen om boerns rettigheder, som blev vedtaget den 20. november 1989 af FN's Generalforsamling og ratificeret af samtlige EU's medlemsstater. Denne konventions artikel 21 omtaler specielt international adoption og fastsaetter visse retsnormer til sikring af, at barnets tarv foerst og fremmest tilgodeses ved (international) adoption. Yderligere opfordres staterne til at indgaa ordninger eller multinationale aftaler med henblik paa opfylde de maalsaetninger, der er fastsat i denne artikel.

Endelig udgiver det europaeiske observatorium for nationale familiepolitikker i loebet af i aar sin 6. beretning for 1996 med en sammenlignende undersoegelse af de forskellige nationale lovgivninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1400/97 af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: FN's tiaar for verdens oprindelige befolkninger

Kan Kommissionen i lyset af FN's tiaar for verdens oprindelige befolkninger, hvoraf den foerste fjerdedel naesten er gaaet, oplyse, gennem hvilke projekter den har stoettet de oprindelige befolkninger i Fransk Polynesien i 1995 og 1996?

Kan Kommissionen opstille en liste med navnene paa projekterne? Kan den for hvert af de forskellige finansielle instrumenter, der staar til dens raadighed, oplyse stoerrelsen af den finansielle bistand, som den har ydet for at stoette de oprindelige befolkninger i Fransk Polynesien?

Mener Kommissionen, at den har reageret passende paa de resolutioner, som FN's Generalforsamling har vedtaget, og som opfordrer stater og mellemstatslige organisationer til at fremme rettighederne og interesserne for de oprindelige befolkninger, som bor paa deres territorier, saaledes som tiaarets titel siger: »De oprindelige befolkninger: partnere i aktion«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (3. juni 1997)

Kommissionen foerer ikke nogen politik, der alene er rettet mod de oprindelige befolkninger i Fransk Polynesien i sine programmer. Den er af den opfattelse, at befolkningen i almindelighed skal drage fordel af udviklingsprocessen. Paa basis af 6. og 7. vejledende program har den bevilget en finansiel bistand paa 21,35 mio. ECU til stoette af regeringens politik for oekonomisk diversificering. 83% af denne bistand afsaettes til igangvaerende projekter inden for landbrug og fiskeri og oekonomisk infrastruktur af en art, der kan forbedre de oprindelige befolkningers socio-oekonomiske status. Der vil blive fremsendt en liste over disse projekter direkte til det aerede medlem og til parlamentets generalsekretariat. Kommissionen mener saaledes, at den har reageret paa passende maade paa De Forenede Nationers Generalforsamlings resolutioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1160/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. marts 1997)

Om: Regional opdeling af Den Europaeiske Fond for Regional Udvikling

Vil Kommissionen for det seneste aar, for hvilket der er statistikker til raadighed, forelaegge en noejagtig oversigt med angivelse af fordelingen af de samlede EFRU-betalinger paa NUTS III-regioner i Europa? Vil Kommissionen for at muliggoere en sammenligning oplyse de samme tal for 1993? Vil Kommissionen paa baggrund af den manglende gennemskuelighed ved forelaeggelsen af usammenhaengende og ufuldstaendige tal paa dette omraade forpligte sig til at forelaegge en saadan oversigt i enhver fremtidig aarsberetning om strukturfondenes virksomhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (14. maj 1997)

Siden den sjette aarsberetning (1994) ((Dok. KOM(95) 583. )), der vedroerte det aar, hvor programmeringsperioden 1994-1999 begyndte, har Kommisisonen offentliggjort en regional opdeling af den finansielle gennemfoerelse i aarsberetningen om strukturfondene.

Denne opdeling har siden den syvende beretning (1995) ((Dok. KOM(96) 502. )), som er blevet oversendt til Parlamentet, der for oejeblikket er ved at gennemgaa den, omfattet gennemfoerelsen for alle strukturfondenes vedkommende for samtlige interventioner (EF-stoetterammer, samlede programmeringsdokumenter og EF-initiativer).

De paagaeldende oversigter viser gennemfoerelsen for det af rapporten omhandlede aar samt den samlede gennemfoerelse siden 1994 hvad angaar baade betalingerne og bevillingsforpligtelserne.