SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3898/02

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. januar 2003)

Om: Fællesskabsstøtte til små og mellemstore virksomheder

De små og mellemstore virksomheder udgør hen ved 99 % af de atten millioner virksomheder i EU, uden at landbruget, hvor små og mellemstore bedrifter dominerer, regnes med. Disse virksomheder beskæftiger cirka 66 % af den samlede arbejdsstyrke og står for omkring 55 % af den samlede omsætning. Deres samfundsøkonomiske betydning er indlysende, og det gælder også deres bidrag til et intensivt netværk af virksomheder, fremme af innovation og jobskabelse. De små og mellemstore virksomheder lider under for de vanskeligheder og svagheder, som skyldes deres størrelse, især i forbindelse med finansiering, hvad der forværres af lavkonjunkturen og den stadigt stigende konkurrence. Disse vanskeligheder er størst i de dårligst stillede områder i EU.

Ifølge Kommissionens tal opnåede 800 000. små og mellemstore virksomheder i EU støtte under den forrige finansielle ramme for 1994-1999 svarende til 18 % af strukturfondene. Mellem 1994 og 1998 fik cirka 15 000 små og mellemstore virksomheder støtte i henhold til rammeprogrammet for forskning og udvikling med 20 % af de samlede bevillinger. I 1999 skal 4336 små og mellemstore virksomheder med støtte fra SMV-mekanismen have skabt omkring 53 879 arbejdspladser med en samlet investering på 3,8 mio. EUR. Navnlig to ordninger, som forvaltes af Den Europæiske Investeringsfond, skal fremhæves: garantiordningen for de små og mellemstore virksomheder med cirka 168 mio. EUR mellem 1998 og 2000 og ordningen for fremme af europæisk teknologi.

I denne sammenhæng vil jeg gerne spørge om følgende:

1. Hvordan er den samlede fordeling af Fællesskabets støtte til de små og mellemstore virksomheder, og hvor mange små og mellemstore virksomheder i alt har opnået støtte, fordelt på medlemsstat, i perioden 1994-1999 og i perioden 1999-2001? Hvordan er fordelingen med hensyn til investeringer, støttede virksomheder og nye arbejdspladser oprettet takket være SMV-mekanismen, fordelt på medlemsstat 1999-2001?

2. Hvor mange portugisiske små og mellemstore virksomheder modtog støtte for garantiordningen for de små og mellemstore virksomheder og ordningen for fremme af europæisk teknologi? Hvad var omfanget af støtten, og hvordan vurderer Kommissionen anvendelsen af ordningerne i Portugal?

3. Hvilke ordninger og former for EF-støtte, som kan anvendes til fordel for sammenslutninger af små og mellemstore virksomheder eller for oprettelsen af sådanne sammenslutninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(4. marts 2003)

1. To sammenfattende tabeller over Fællesskabets støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV'er) findes i bilag I, som sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat. De giver et overblik over de forskellige typer fællesskabsforanstaltninger (tilskud, lån, garantier osv.) i forskellige perioder. Beløbene kan derfor ikke lægges sammen. Tabellerne vedrører de vigtigste instrumenter og programmer, men er ikke nødvendigvis udtømmende. Der er tale om skønnede tal.

Hvad angår garantiordningen for små og mellemstore virksomheder (SMV-garantifaciliteten) foreligger der mere detaljerede oplysninger i bilag II, som sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat. For denne facilitets vedkommende er det ikke relevant at fremlægge tal vedrørende investeringer, da der her er tale om en garantiordning. Tallene refererer derfor til den samlede garanti, der for øjeblikket indgår i dens portefølje.

Hvad angår støtten fra strukturfondene, beløb SMV-foranstaltningerne sig ifølge den tematiske evaluering Strukturfondenes effekt på SMV'er, som blev offentliggjort i juli 1999, til 13,5 mia. ECU af de samlede strukturfondsudgifter i mål 1-regioner (14,5 %) som led i 1994-1999-programmerne. SMV'erne har tilsyneladende draget betydelig fordel af yderligere 11,8 mia. ECU (12,6 %) strukturfondsudgifter i mål 1-regioner, selv om denne støtte ikke var direkte henvendt til dem. En oversigt over antallet af støttemodtagende SMV'er fordelt efter medlemsstat og region (mål) findes i bilag III a, som sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Hvad angår de data, der er bedt om for perioden 2000-2001, repræsenterer de disponible data beløbene for de programlagte aktioner og de senest godkendte beløb for de aktioner, der var programlagt, og ikke data vedrørende output, eftersom programmeringsperioden 2000-2006 stadig løber. Disse godkendte beløb fremgår af bilag III b. Selv om det ville være muligt at fremlægge en fordeling efter medlemsstat vedrørende den bistand, der er fastsat af strukturfondene vedrørende de programlagte aktioner, ville en sådan således ende med at være meget lang og vanskelig at bruge. I stedet kunne det være nyttigt at vide, at der for Portugals vedkommende allerede i november 2002 var godkendt et beløb på 2 657 mio. EUR som fastsat strukturfondsbistand til SMV'er.

Det er ikke muligt at levere en fordeling efter medlemsstat for samtlige instrumenter og programmer, der er med i de sammenfattende tabeller.

2. Hvad angår data om portugisiske SMV'er, som modtager støtte fra SMV-garantifaciliteten, se punkt 1.

Hvad angår ordningen for fremme af europæisk teknologi, formodes det, at det et er Den Europæiske Teknologifacilitet (ETF), der menes.

Baseret på indberetning til Kommissionen fra Den Europæiske Investeringsfond (EIF) har 58 SMV'er pr. 30. september 2002 via SMV-garantifaciliteten modtaget 61 lån garanteret af den portugisiske kreditformidler SPGM. Den gennemsnitlige størrelse af lånene var på 545 576 EUR.

Ingen portugisisk SMV har indtil dato modtaget støtte via ETF-iværksætterfaciliteten. Den 28. november 2001 godkendte Kommissionen imidlertid en investering på op til 10 mio. EUR i en almen portugisisk venturkapitalfond. Denne fond fokuserer på innovative SMV'er med højt vækstpotentiale i Portugal (80 %) og Galicien (20 %). Som følge af juridiske problemer ved oprettelsen af venturkapitalfonden, herunder fastlæggelsen af dens retlige struktur, blev lukningen af fonden forsinket. De juridiske problemer blev løst med bistand fra EIF og Fællesskabet, og lukningen fandt så endelig sted i december 2002. Fonden vil som målgruppe have en bred vifte af sektorer og vil fokusere på SMV'er i udviklingsfasen, idet der tages hensyn til både den ringe størrelse af det portugisiske marked og behovet for risikospredning i et miljø, hvor mulighederne for investeringer i højteknologi er begrænsede. Venturkapitalfonden skal nu til at starte med at investere i SMV'er som endelige modtagere i overensstemmelse med dens planlagte femårs investeringsperiode.

Kommissionen har netop afsluttet en samlet evaluering af vækst- og beskæftigelsesinitiativet (1998-2000), som omfatter SMV-garantifaciliteten og ETF-iværksætterfaciliteten. I evalueringen konkluderedes det, at begge instrumenter fungerer godt, og at de således støtter beslutningen om at fortsætte dem inden for rammerne af det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd navnlig for små og mellemstore virksomheder (2001-2005). Det bør erindres, at tildelingen af midler i de forskellige medlemsstater via disse instrumenter afhænger af antallet og kvaliteten af de forslag, der modtages af EIF, og af den evne, de udvalgte nationale finansielle kreditformidlere har til at udnytte midlerne. Det forholder sig således, at der har været relativt lav efterspørgsel efter begge instrumenter fra Portugals side.

3. Der ydes ikke EU-hjælp til at støtte erhvervsorganisationer som sådan eller til afholdelse af disses driftsomkostninger.

Der efterlyses imidlertid i stigende omfang SMV-organisationer som samtalepartnere og informationsspredere hvad angår fællesskabspolitikker. Denne større interesse, som Kommissionen viser disse, giver dem indirekte bedre argumenter over for deres medlemmer (virksomheder eller erhvervsorganisationer) med henblik på at få mere basisfinansiering og personale til deres aktiviteter.

Kommissionens SMV-repræsentant, som blev udpeget i december 2001, agter at etablere en aktiv grænseflade med SMV-samfundet, herunder forbedring af den regelmæssige dialog med sammenslutninger af SMV'er.

Som generel regel kan man sige, at fællesskabsprogrammerne har til formål at fremme oprettelsen af grupper af SMV'er ved at kræve, at der deltager SMV'er fra forskellige lande i projektapplikationer. Et eksempel er ordningen vedrørende kollektiv forskning, som er en ny ordning inden for rammerne af det sjette FTU-rammeprogram, der blev opstillet som led i horisontale forskningsaktiviteter, hvori SMV'er er involveret. Den er udtrykkeligt henvendt til sammenslutninger eller grupper af SMV'er. Målet er at få udvidet vidensbasisen hos større fællesskaber af SMV'er, som står over for fælles udfordringer. Dertil kommer, at sammenslutninger eller grupper af SMV'er udgør en alternativ måde, hvorpå SMV'er kan deltage i de prioriterede tematiske områder i særprogrammet for integrering og styrkelse under det sjette rammeprogram.

Hvad angår strukturfondene er der i det portugisiske operationelle program for økonomien som led i EF-støtteramme III (2000-2006) fastlagt specifikke foranstaltninger til at støtte sammenslutninger af SMV'er. Disse foranstaltninger støtter projekter, som præsenteres af virksomhedssammenslutninger, og de har til formål at styrke deres evne til samarbejde og internationalisering. Foranstaltningerne åbner også mulighed for støtte til udvikling af dynamiske strategiske partnerskaber mellem de forskellige sammenslutninger af SMV'er samt mellem disse og de offentlige institutioner.

Indirekte støtte til sammenslutninger af SMV'er ydes også gennem det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd navnlig for små og mellemstore virksomheder (2001-2005). F.eks. har Kommissionen som led heri iværksat et projekt, som skal øge SMV'ernes deltagelse og støtte deres interesser inden for den europæiske standardiseringsproces.