ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4043/98

af Ian White (PSE) til Kommissionen

(13. januar 1999)

Om: Puerto Morazan - Mitch-orkanen

Hvor stort et beloeb har EU afsat til katastrofehjaelp til Nicaragua og Honduras? Er der mulighed for af forhoeje dette beloeb?

Hvor stor den del af EU's bistand kanaliseres gennem EU-baserede eller internationale ikke-statslige hjaelpeorganisationer i stedet for den nicaraguanske regering? Hvad goeres der for at forhoeje denne andel, saa al bistand kanaliseres gennem EU-baserede eller internationale ikke-statslige hjaelpeorganisationer?

Hvad goeres der for at mobilisere alle EU-medlemsstaternes helikoptere i omraadet?

Hvor meget genopbygningsbistand i form af mandskab og udstyr til reparation af veje og broer er der blevet sendt til Nicaragua og Honduras? Hvad goeres der for at oege denne bistand og for at fremskynde udsendelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(10. februar 1999)

Indtil nu har Kommissionen ydet 8,2 mio. euro i katastrofehjaelp til Honduras og 5,5 mio. euro til Nicaragua. Den 4. november 1998 vedtog Kommissionen, at der skulle gives 6,8 mio. euro til den haardest ramte del af befolkningen i regionen (foedevarepakker, noedhjaelpsmateriale, medicin). Den 21. december 1998 vedtog Kommissionen desuden et hjaelpeprogram paa 9,5 mio. euro, hvor der isaer fokuseres paa vandforsyning, sundhed og boliger. Endvidere har Kommissionen overfoert 3 mio. euro fra andre programmer, isaer fra regionale katastrofeberedskabsprogrammer, til katastrofehjaelpen til befolkningen i de ramte omraader.

I loebet af aaret vil Kommissionen fortsaette med at yde stoette (8 mio. euro) til regionen gennem finansiering af projekter, hvor rehabilitering er et afgoerende element og derved kan forberede overgangen til mere struktureret rehabilitering, samt oekonomisk genopbygningshjaelp fra andre budgetmidler.

Kommissionen arbejder hovedsageligt sammen med ikke-statslige organisationer, FN's saerlige institutioner og internationale organer som Den Internationale Roede Kors Komite. For Mellemamerikas vedkommende bliver hjaelpen kanaliseret gennem de europaeiske ikke-statslige organisationer (ngo'er), som allerede er aktive i regionen, og gennem det spanske, tyske og oestrigske Roede Kors i samarbejde med deres soesterorganisationer fra de katastroferamte lande.

Kommissionen har faaet oplyst, at USA og Mexico blandt andet har sendt helikoptere til Nicaragua og Honduras og staaet i spidsen for at bringe noedhjaelp ud til landsbyer, der er afskaaret fra omverdenen.

Kommissionen yder ikke genopbygningsbistand i form af mandskab og udstyr til reparation af veje og broer i Honduras og Nicaragua. Men der ydes finansiel stoette til genopbygning af hospitaler, private huse og vandinstallationer. For nylig blev der givet 8,2 mio. euro til faglig bistand til forberedelse og gennemfoerelse af et regionalt genopbygningsprogram i Mellemamerika. Naermere oplysninger om dette genopbygningsprogram vil fremgaa af en meddelelse, som Kommissionen vil forelaegge Parlamentet og Raadet omkring marts 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3906/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Manglende bestemmelser vedroerende bankregistrering i forbindelse med salg af presserester

Med de nye ekstraktionssystemer med en produktionscyklus i to faser udnyttes presseresterne saa meget, at de bliver mindre og mindre vaerd.

I den gaeldende forordning er der ingen bestemmelser desangaaende og heller ingen bestemmelser vedroerende bankregistrering i forbindelse med eventuelt salg af presserester (selv om der kraeves bankregistrering for salg af olie).

Hvorledes paataenker Kommissionen at afhjaelpe denne mangel?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3498/98

af Bernd Lange (PSE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Tysk kampagne til fremme af blomstersalget

I henhold til forordning nr. 2275/96 af 22. november 1996(1) finansierer Den Europaeiske Union foranstaltninger for levende planter og blomsterdyrkningens produkter. Den tyske kampagne "Blomster - det smukkeste sprog i verden" stoettes ogsaa ved hjaelp af de finansielle midler, som staar til raadighed herfor.

1. I hvilket omfang sikres det, at midlerne anvendes til at oege salget af europaeiske blomster, hvorved man forhindrer unoedig transport - hvilket opfylder et miljoepolitisk maal - og man sikrer regionale arbejdspladser - hvilket opfylder et socialt maal?

2. Hvilke kriterier eksisterer der for indholdet af reklameforanstaltningerne i denne forbindelse? Stemmer indholdet af den vedfoejede informationsbrochure overens med disse kriterier?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. januar 1999)

1. Kommissionen kan oplyse det aerede parlamentsmedlem om, at formaalet med Faellesskabets stoette til denne sektor er at oege forbruget af levende planter og blomster fra Europa.

2. I artikel 6 i forordning (EF) 803/98 om gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EF) 2275/96 om specifikke foranstaltninger for levende planter og blomsterdyrkningens produkter for 1998(2) hedder det, at "listen over udvalgte foranstaltninger udarbejdes bl.a. paa grundlag af de forelagte strategiers indbyrdes sammenhaeng, kvaliteten af de foreslaaede foranstaltninger, den forventede virkning af deres gennemfoerelse samt sammenslutningernes evne til at gennemfoere foranstaltningerne og sikkerheden for sammenslutningernes effektivitet og repraesentativitet". Medlemsstaten prioriterer foranstaltninger, som gennemfoeres paa flere medlemsstaters omraade.

Kommissionen besvarer anden del af det aerede parlamentsmedlems forespoergsel direkte, da den netop har modtaget den naevnte informationsbrochure.

(1) EFT L 308 af 29.11.1996, s. 7.

(2) EFT L 115 af 17.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3658/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: AAr 2000-problemet

Som bekendt er man blevet opmaerksom paa det saakaldte aar 2000-problem paa edb-omraadet, som vil kunne ramme alt lige fra centrale computere til chips.

Det er vigtigt at fastslaa, hvilke risici dette problem indebaerer, fordi edb bruges i udstrakt grad inden for industrien (i de forskellige produktionsprocesser), transportsektoren, den offentlige sektor osv., og fordi edb-systemer er afhaengige af datoen, og det derfor er afgoerende, hvorledes programmeringen af datoen ved aartusindskiftet foretages.

Paataenker Kommissionen at arrangere seminarer med henblik paa at orientere om og forebygge dette potentielle problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(18. januar 1999)

Problemerne i forbindelse med aartusindskiftet og edb-sammenbruddet er blevet indgaaende droeftet i Faellesskabet i de senere aar, herunder navnlig i 1998, inden for mange forskellige kommunikationskanaler, herunder presse, fjernsyn og forskellige konferencer herom. De fleste medlemsstater har allerede gennemfoert bevidstgoerelseskampagner eller planlaegger dette i naer fremtid. Under saadanne omstaendigheder er det ikke ganske klart, at en bevidstgoerelseskampagne fra Kommissionens side skulle kunne medfoere nogen naevnevaerdig gevinst paa dette omraade. Der maa her ligeledes tages hensyn til en raekke praktiske spoergsmaal, som melder sig i forbindelse med ganske saerlige nationale og / eller lokale forhold.

Kommissionens saakaldte world wide web site ("netsted") vedroerende aar 2000 (http:/www.ispo.cec.be/y2keuro) giver adgang til en ren overflod af internationale oplysninger vedroerende dette problem samt til, hvorledes der boer gribes ind heroverfor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3324/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: Anvendelse af boernearbejde i Europa

Ifoelge vurderinger fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg arbejder der i Europa mere end fem millioner mindreaarige boern. Stoerstedelen af disse boern arbejder bl.a. inden for pornografi, narkotikahandel og sexturisme.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den i fremtiden vil undersoege det reelle omfang af boernearbejde i Europa? Hvordan vil Kommissionen ved hjaelp af faellesskabspolitikkerne deltage i bestraebelserne paa at afskaffe boernearbejde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(26. januar 1999)

Kommissionen fordoemmer alle former for boernearbejde paa det skarpeste, isaer de former, som det aerede medlem har omtalt.

I henhold til Raadets direktiv 94/33/EF af 22. juni 1994 om beskyttelse af unge paa arbejdspladsen(1) traeffer medlemsstaterne de noedvendige foranstaltninger for at forbyde boerns arbejde. Medlemsstaterne soerger for at beskytte de unge mod oekonomisk udnyttelse og mod ethvert arbejde, der kan skade deres sikkerhed, sundhed eller fysiske, psykiske, moralske eller sociale udvikling eller gribe forstyrrende ind i deres uddannelse. Dette faellesskabsdirektiv skulle gennemfoeres i medlemsstaternes lovgivning senest 22. juni 1996, og medlemsstaterne var herefter forpligtet til at gennemfoere alle noedvendige foranstaltninger for at sikre en effektiv haandhaevelse af disse bestemmelser.

I den faelles aktion af 24. februar 1997(2) paalaegges medlemsstaterne at goere seksuel udnyttelse af boern strafbart og at straffe denne handling, herunder ogsaa tilskyndelse eller tvang af boern til at deltage i en ulovlig seksuel aktivitet, udnyttelse af boern til prostitution eller anden ulovlig seksuel praksis, herunder pornografisk optraeden og materiale.

Endvidere er ogsaa Europol med sit mandat vedroerende handel med mennesker aktiv i samarbejde med medlemsstaternes politimyndigheder i kampen mod en saadan seksuel udnyttelse.

Kommissionen koerer ogsaa STOP-programmet, der stoetter myndighederne i kampen mod handel med boern og seksuel udnyttelse af boern, og DAPHNE-programmet, der stoetter ikke-statslige organisationer (NGO) i kampen mod alle former for vold mod boern, herunder seksuel udnyttelse.

(1) EFT L 216 af 20.8.1994.

(2) EFT L 63 af 4.3.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3224/98

af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen

(26. oktober 1998)

Om: Maelkeproduktion

Den italienske regering har betalt store boeder til Den Europaeiske Union, fordi maelkeproduktionen i Italien laa over den generelle referencemaengde. Fra 1995 at regne har regeringen endnu ikke udbetalt nogen kompensation, hvilket har skabt en betydelig likviditetsnedgang for producenterne (svarende til 4.000 mia ITL), idet opkoeberne af maelken tilbageholder afgiften, indtil naevnte kompensation er betalt. For 1997-98 er den markedsfoerte maelkemaengde, der er afregnet af koeberne, langt under den generelle referencemaengde.

Alle disse forhold giver anledning til at formode, at man har forstyrret det indre marked og overtraadt reglerne for konkurrence mellem landene til skade for maelkeproducenterne paa Po-sletten.

1. Mener Kommissionen, at den omhyggeligt har taget alle mulige initiativer for at tvinge den italienske regering til at opfoere sig korrekt?

2. Mener den, at eventuelle private og/eller offentlige nationale eller faellesskabstilknyttede organisationer har kunnet udnytte denne kaotiske situation, der er skabt af den italienske regering, for at drage fordel deraf til skade for princippet om den frie konkurrence?

3. Mener den ikke, at det nu er absolut noedvendigt at saette ordningen vedroerende forvaltning og kontrol af den italienske maelkeproduktion under Faellesskabets formynderskab?

4. Mener den ikke, at de enorme beloeb, der af forskellige aarsager er tilbageholdt af koeberne, og som svarer til ca. 50 % af markedsvaerdien af italiensk maelk, giver dem en konkurrencemaessig fordel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. november 1998)

1. Ja. Kommissionen har siden 1984 anvendt alle midler, der staar til dens raadighed. Den har saaledes indledt overtraedelsesproceduren over for Italien i 1985, 1988, 1995 og senest den 12. januar 1998. Kommissionen har endvidere nedsat forskuddene paa bogfoeringen af landbrugsudgifter hver gang, Italien ikke har overholdt fristen for betaling af afgiften til Kommissionen.

2. Kommissionen raader ikke over oplysninger, som giver den mulighed for at svare. Det eneste sikre holdepunkt for den frie konkurrence paa et marked, der reguleres ved hjaelp af kvoter, er, at medlemsstaterne overholder EF-bestemmelserne, hvis den samlede garantimaengde overskrides.

3. Medlemsstaten er ansvarlig for forvaltning og kontrol af ordningen med maelkekvoter paa nationalt plan, og Kommissionen har ret til at kontrollere, hvordan ordningen fungerer, i forbindelse med regnskabsafslutningen og den korrekte anvendelse af EF-bestemmelserne. Kommissionen har hverken befoejelse eller ret til at traede i stedet for en medlemsstat, naar det gaelder forvaltning og kontrol af den nationale maelkeproduktion.

4. Kommissionen deler ikke det aerede medlems opfattelse og henviser til det svar paa skriftlig forespoergsel P-3146/98(1), som Kommissionen for nylig tilsendte ham.

(1) Se side 32.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2563/98

af Christoph Konrad (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Finansskandale i Oberhausen, Nordrhein-Westfalen, Tyskland, omfattende oekonomiske stoettemidler til HDO-Mediecentret

1. Er Kommissionen klar over, at HDO-Mediecentret i Oberhausen blev opfoert bl.a. med EU-midler?

2. Er mediecentret, der gaelder som et prestigeprojekt for strukturomlaegningen i Ruhromraadet, blevet stoettet inden for rammerne af EU's strukturfonde?

I bekraeftende fald, under hvilket "maal" og i hvilken stoerrelsesorden?

3. Er Kommissionen klar over, at den tyske statsadvokatur i denne forbindelse har indledt en undersoegelse paa grund af mistanke om uredelig omgang med stoettemidler?

4. Hvilke konsekvenser drager Kommissionen heraf?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(17. november 1998)

HDO-Mediecentret i Oberhausen har modtaget stoette fra Den Europaeiske Udviklingsfond (EFRU).

Stoetten, som er bevilget under maal nr. 2, er betalt i to faser. Midlerne fra EFRU tildelt i foerste fase (1989-1991) beloeb sig til 1 932 444 DM, og stoetten udbetalt i anden fase (1992-1993) til 415 346 DM. Disse midler skulle daekke driftsomkostningerne i projektets startfase. Efterfoelgende investeringsomkostninger, omkring 100 mio. DM, er ikke samfinansieret af EFRU.

Kommissionen er bekendt med, at der er indledt undersoegelser i forbindelse med to ledere i det teknologiske centers driftsselskab. Disse undersoegelser er dog forbundet med andre finansielle operationer, saa vidt Kommissionen er underrettet. De paaklagede forhold vedroerer angiveligt alene projektets investeringsomkostninger, som udelukkende er finansieret gennem nationale midler.

Modtageren af stoetten fra EFRU, som er ydet til samfinansiering af projekterne, var det selskab, som havde selskabskapitalen (Besitzgesellschaft), og ikke driftsselskabet (Bezirkgesellschaft), som varetog driftsledelsen. Bezirksregierung (Duesseldofts hoejeste lokale administrationsenhed) har ikke i sin kontrol med den endelige anvendelse af midlerne konstateret uregelmaessigheder eller alvorlige uregelmaessigheder i forbindelse med regnskabsafslutningen. Den tvivl, som Landesrechnungshof gav udtryk for i maj 1993 (delstatens revisionsret) i forbindelse med den regnskabsmaessige gennemgang af den foerste fase, har vist sig at vaere ubegrundet. Landesrechnungshof erklaerede revisionsproceduren afsluttet pr. 15. september 1995. Kommissionen vil dog fortsat foelge sagen mod HDO-Mediecentret opmaerksomt.

Hvis de tyske myndigheder i forbindelse med deres undersoegelser konstaterer, at de afdaekkede uregelmaessigheder ligeledes vedroerer stoetten fra Faellesskabet, skal de meddele Kommissionen de paaklagede forhold i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) 1681/94 af 11. juli 1994(1). I saa tilfaelde vil Kommissionen traeffe de noedvendige foranstaltninger.

(1) EFT L 178 af 12.7.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3665/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Varemaerkeforfalskning og piratkopiering

Kommissionen annoncerede den 22. oktober 1998 offentliggoerelsen af groenbogen om bekaempelse af varemaerkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked, som er det indledende skridt til en omfattende hoering af de interesserede kredse i medlemsstaterne om dette emne.

Hvilke initiativer kunne Kommissionen overveje at tage paa grundlag af gaeldende lovgivning, naar disse hoeringer er afsluttet?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-3664/98 og E-3665/98

(29. januar 1999)

En af maalsaetningerne i groenbogen om bekaempelse af varemaerkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked(1) er at vurdere den oekonomiske indvirkning af dette faenomen i det indre marked. Denne vurdering er mulig paa basis af de svar, der vil blive givet paa de spoergsmaal, der stilles i groenbogen til alle de beroerte kredse, navnlig virksomheder, indehavere af intellektuelle ejendomsrettigheder og erhvervsorganisationer. Det aerede medlem har uden tvivl bemaerket, at der stilles praecise spoergsmaal i groenbogen om de eventuelle oekonomiske og sociale konsekvenser af varemaerkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked for virksomhederne (tab af markedsandele, mistede arbejdspladser, nedgang i omsaetningen) og for oekonomien (faldende investeringer, sortarbejde, mistede skatteindtaegter). Paa grundlag af alle de svar, der afgives af de beroerte kredse, skulle Kommissionen kunne danne sig et mere praecist overblik over indvirkningen af varemaerkeforfalskning og piratkopiering paa den europaeiske oekonomi.

Hvad angaar de initiativer, Kommissionen har til hensigt at tage, naar hoeringen er afsluttet, er det endnu for tidligt at give det aerede medlem et praecist svar, da hoeringen endnu ikke er afsluttet. Kommissionen oensker dog ikke paa forhaand at udelukke nogen form for foranstaltning eller at give udtryk for praeference for en bestemt form for bekaempelse af varemaerkeforfalskning og piratkopiering frem for en anden. Eftersom de midler til bekaempelse heraf, som er omhandlet i groenbogen, er meget forskelligartede, vil de initiativer, Kommissionen eventuelt tager, ikke noedvendigvis vaere af juridisk art, men kunne for eksempel bestaa i aktioner gaaende ud paa finansiel stoette til bekaempelse af varemaerkeforfalskning og piratkopiering, i organisatoriske eller administrative foranstaltninger eller i igangsaettende eller stimulerende foranstaltninger.

(1) KOM(98) 569 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3085/98

af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Digital ind- og udgang paa videokameraer

Et digitalt videokamera, koebt i f.eks. Singapore, der har samme tv-system som i Danmark, er udstyret med den internationale standard interphase IEEE1394, der i praksis betyder, at man blandt andet kan afspille det optagne program digitalt til sin harddisk samt spille signalet digitalt fra harddisken tilbage til kameraet efter faerdigredigering. Skoent kameraerne fysisk er identiske, kan sidstnaevnte ikke lade sig goere, hvis man koeber kameraet i EU, da kameraerne er programmeret forskelligt.

Med hvilken begrundelse har Kommissionen valgt, at digitale videokameraer, der saelge inden for EU ikke skal have den internationale standard interphase IEEE1394 indgang?

Endvidere, med hvilken begrundelse er der paalagt importtold paa 14 % paa digitale videokameraer med digital indspilning mod 4,9 % told paa kameraer uden mulighed for digital indspilning?

I fald der eksisterer en kvoteordning paa omraadet for digitale videokameraer, finder Kommissionen det da rimeligt, naar det tages i betragtning, at meget af den teknologiske udvikling paa dette omraade foregaar uden for EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(14. januar 1999)

Kommissionen har ikke vedtaget nogen beslutning om, at digital forbrugerelektronik, saasom digitale videokameraer, der er forsynet med interface IEEE 1394, ikke kan importeres til eller markedsfoeres i EU. Den har ej heller vedtaget nogen beslutning om, at udstyr af den art skal vaere forsynet med den type interface. Producenter og udbydere kan frit benytte den form for digital interface, hvis nogen overhovedet, de finder mest velegnet til et givet marked.

Med hensyn til toldbehandlingen af digitale videokameraer henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3811/97 af Hilde Hawlicek(1) om tolddiskriminering af videokameraer med diverse tilslutningsindgange. Videokameraer med stik til optagelse af tv-programmer behandles toldmaessigt paa lige fod med videorecordere og paalaegges saaledes en told paa 14 % i overensstemmelse med den faelles toldtarif. Videokameraer uden stik til optagelse af tv-programmer kan ikke erstatte videorecordere, saa i toldmaessig henseende behandles de paa samme maade som andre kameraer og paalaegges en told paa 4,9 %.

Det forhold, at en vare er digital og kan benyttes sammen med en computer, aendrer intet ved toldbehandlingen af varen. Svaret er derfor ogsaa gyldigt for digitale videokameraer.

Kommissionen oensker til slut at paapege, at digitale videokameraer ikke er omfattet af en kvoteordning.

(1) EFT C 187 af 16.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3874/98

af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Undersoegelse af EU-stoetten til Yassir Arafat

Ifoelge en EU-undersoegelse, der er blevet laekket til offentligheden, er den stoette, som Den Europaeiske Union har afsat til at bistaa de fattige beboelsesomraader i Gaza og paa Vestbredden, muligvis blevet anvendt til at bygge boliger til den naere kreds omkring den palaestinensiske leder,Yassir Arafat. Ifoelge rapporten er der blevet anvendt helt op til 115 mio FIM til tvivlsomme projekter.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at undersoege rigtigheden af de formodninger, som den ovennaevnte rapport har givet anledning til? Saafremt mistanken viser sig at vaere korrekt, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen da at traeffe for at inddrive den EU-stoette, der er blevet anvendt til forkerte formaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(12. februar 1999)

Faellesskabet er den stoerste bidragyder til palaestinenserne. Faellesskabet staar sammen med medlemsstaterne for 54 % af den samlede bistand til Vestbredden og Gazastriben.

I flere avisartikler er der for nylig rejst spoergsmaal omkring gennemfoerelsen af et projekt, som er finansieret af Faellesskabet, og som vedroerer stoette til det palaestinensiske boligraad (PHC).

Projektet blev udarbejdet umiddelbart efter Golf-krigen under helt specielle politiske, oekonomiske og sociale omstaendigheder. Hovedformaalet var at skaffe boliger til 2000 familier (ca. 12 000 personer), at skabe arbejdspladser (mere end 30 000 mandmaaneder), at tilfoere den betraengte palaestinensiske oekonomi kapital, at skabe en fond med revolverende midler til yderligere boligbyggeri og at soerge for, at smaa virksomheder fik gavn af udviklingen. Der er opnaaet resultater med projektet. Der er bygget mere end 2000 lejligheder og etableret en revolverende fond til yderligere byggeri. Indtil nu er der skabt saa mange som 30 700 mandmaaneder inden for byggearbejde.

I juli 1998 blev der foretaget en finansiel revision af PHC-projektet. Heraf fremgaar det, at der ikke er konstateret finansielle uregelmaessigheder i projektet, og at hovedparten af projektmaalene er naaet (mere gang i boligbyggeriet, fremme af en afbalanceret maade at imoedekomme oekonomiske og sociale behov, mere beskaeftigelse, stimulering af interne oekonomiske og sociale behov, udvikling af ledelsesmaessige og finansielle faerdigheder og administration, og fremme af uddannelse for byggeomraadet). Et af maalene var at holde udgifterne til byggeriet meget langt nede, hvilket dog ikke blev naaet. Revisionen fastslog, at der ikke var grundlag for at kraeve tilbagebetaling af EF-midler.