ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1397/97 af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: FN's tiaar for verdens oprindelige befolkninger

Kan Kommissionen i lyset af FN's tiaar for verdens oprindelige befolkninger, hvoraf den foerste fjerdedel naesten er gaaet, oplyse, gennem hvilke projekter den har stoettet de oprindelige befolkninger paa Wallis og Futunaoeerne i 1995 og 1996?

Kan Kommissionen opstille en liste med navnene paa projekterne? Kan den for hvert af de forskellige finansielle instrumenter, der staar til dens raadighed, oplyse stoerrelsen af den finansielle bistand, som den har ydet for at stoette de oprindelige befolkninger paa Wallis og Futunaoeerne?

Mener Kommissionen, at den har reageret passende paa de resolutioner, som FN's Generalforsamling har vedtaget, og som opfordrer stater og mellemstatslige organisationer til at fremme rettigheder og interesser for de oprindelige befolkninger, som bor paa deres territorier, saaledes som tiaarets titel siger: »De oprindelige befolkninger: partnere i aktion«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (30. maj 1997)

Kommissionen foerer ikke en politik, der alene gaar ud paa at lade de oprindelige befolkninger paa Wallis og Futunaoeerne vaere omfattet af dens programmer, da den mener, at hele befolkningen boer drage fordel af udviklingsprocessen. I medfoer af det 6. og 7. vejledende program yder den finansiel bistand for 8,4 mio. ECU til stoette for regeringens politik for udvikling af landdistrikter og oekonomisk differentiering. Af denne bistand gaar 34% til de igangvaerende projekter inden for sektorerne landbrug og oekonomisk infrastruktur, der er af en saadan beskaffenhed, at de vil kunne forbedre de oprindelige befolkningers sociale og oekonomiske stilling. En fortegnelse over disse projekter vil blive sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. Foelgelig er Kommissionen af den opfattelse, at den har foretaget en korrekt opfoelgning af de af FN's generalforsamling vedtagne resolutioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1422/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Metan

Er der ivaerksat eller planlagt projekter i forbindelse med reduceringen af laekager fra gasroer og naturgasfelter i OEsteuropa? Vil Kommissionen i saa fald venligst fremlaegge oplysninger om projekterne og deres fuldfoerelse eller forventede resultater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (22. maj 1997)

Der er blevet gennemfoert en undersoegelse finansieret af TACIS, som har givet anledning til saerlige henstillinger om opfoelgende aktioner med henblik paa at forbedre udnyttelsen og reducere tabet af metan i det russiske gasledningsnet. Denne undersoegelse er blevet efterfulgt af en stoerre handelsaftale, der tager sigte paa at istandsaette de russiske gasroer, hvorigennem Rusland udfoerer gas til Europa.

Phare-programmet har finansieret undersoegelser og projekter til renovering og udvikling af gasledningsnettet i Central- og OEsteuropa. I 1995 blev der faerdiggjort en undersoegelse om dette net og det samlede investeringsbehov for gassektoren i Central- og OEsteuropa. En regional undersoegelse for OEstersoe-omraadet, der omfatter de tre baltiske republikker, indeholder et stoerre afsnit om den tekniske udvikling og henstillinger om at reducere risikoen for stoerre laekager eller et brud paa ledningerne ved en foroegelse af systemets sikkerhedforskrifter. Rapporten indeholder en raekke prioriterede foranstaltninger og investeringer, der er noedvendige for at imoedekomme undersoegelsens henstillinger.

Herudover er der ydet bistand fra andre ikke- Faellesskabsprogrammer og ogsaa fra internationale finansieringsinstitutioner, navnlig Den Europaeiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBGU). Vesteuropaeiske gasselskaber yder ogsaa stoette til og har et snaevert samarbejde med Samfundet af Uafhaengige Stater (SNG) og Central- og OEsteuropa med henblik paa modernisering og forbedring af deres gasledningsnet. Dette samarbejde omfatter direkte investeringer i gassektoren i disse lande samt overfoersel af know-how og teknologi.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 989/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. Landmænd i Tyskland



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0044



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0989/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997) Om: Landmaend i Tyskland Kan Kommissionen oplyse, hvor mange landmaend, der findes i Tyskland, og hvor mange personer, der paa nuvaerende tidspunkt er direkte beskaeftiget i landbruget i Tyskland? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0989/97, E-0990/97, E-0991/97, E-0992/97, E-0993/97, E-0994/97, E-0995/97, E-0996/97, E-0997/97, E-0998/97, E-0999/97, E-1000/97, E-1001/97, E-1002/97 og E-1003/97 (2. maj 1997) Undersoegelse vedroerende landbrugsstrukturernes struktur >TABLE> Kilde: Eurostat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0436/97 af Stanislaw Tillich (PPE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Stoette til Sachsen i perioden 1994-1996

1. Kan Kommissionen oplyse, fra hvilke EU-programmer eller -fonde der blev ydet hvilke beloeb til hvilke projekter i Sachsen, og opstille dem ud fra dels de programmer eller fonde, der kraever medfinansiering fra delstats- eller forbundsbudgettet eller det kommunale budget, og dels de programmer eller fonde, der ikke kraever medfinansiering fra de offentlige budgetter, for at bevillingerne kan udbetales?

2. Hvordan ser anvendelsen af EU-midlerne ud sammenlignet med de oevrige delstater?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (5. juni 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0281/97 af Gérard Caudron (PSE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Sommertid

Kommissionen har siden 1980 skullet harmonisere sommertidens begyndelse og afslutning i de medlemsstater, der anvender den. Den har ved flere lejligheder forklaret, at den ikke spiller nogen rolle, for saa vidt angaar selve princippet om indfoerelse eller ikke-indfoerelse af sommertid, da dette henhoerer under de enkelte medlemsstaters kompetence.

For nyligt har den franske delegation i Raadet meddelt, at den agter at afskaffe den i Frankrig praktiserede sommertidsordning.

I en ekspertudtalelse fra Raadet bekraeftes det, at Frankrig saaledes vil saette sig ud over den obligatoriske karakter af sommertiden.

Kan Kommissionen oplyse, om den holder fast ved sin traditionelle fortolkning af sommertiden, dvs. at princippet om at indfoere den udelukkende henhoerer under de enkelte medlemsstaters kompetence, og at den begraenser sig til at harmonisere begyndelsen og afslutningen af sommertidens ikrafttraeden?

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er naaet med at undersoege sommertidens virkninger paa Unionens maend og kvinder og paa de sociooekonomiske aktiviteter som helhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (7. maj 1997)

Hovedformaalet med faellesskabsdirektivet om bestemmelser vedroerende sommertid er at harmonisere datoerne for sommertidens start og afslutning for at fjerne eventuelle hindringer for den frie udveksling af varer og tjenesteydelser og for de europaeiske borgeres mobilitet. Samtlige medlemsstater har benyttet en sommertidsordning i de sidste 16 aar, siden det foerste direktiv herom blev udstedt i 1980.

Ved udgangen af halvfjerdserne gav medlemsstaterne - paa isaer fransk initiativ - udtryk for, at de gik ind for et faelles sommertidssystem. Medlemsstaternes enstemmige og gentagne bekraeftelse af deres tilslutning til denne ordning er gradvis kommet til udtryk i direktivernes ordlyd. Det nugaeldende direktiv (det 7. sommertidsdirektiv) erkender dette i sin anden betragtning: »eftersom medlemsstaterne anvender bestemmelser om sommertid, er det vigtigt for det indre markeds funktion, at der fra 1995 fastsaettes en faelles dato og et faelles klokkeslaet for, hvornaar sommertiden begynder og ophoerer i hele Faellesskabet«. Baade Raadet og Kommissionen fortolker i dag dette direktiv som vaerende bindende med hensyn til indfoerelse af ordningen og anvendelsen af de harmoniserede datoer som fastsat i direktivet. Det samme gaelder for forslaget til det 8. direktiv herom ((KOM(96) 106. )).

Endelig foretog Kommissionen i 1995 - helt i traad med sine forpligtelser - en undersoegel-se vedroerende sommertidens anvendelse, og udarbejdede en rapport herom til alle faellesskabsinstitutioner og de repraesentative organer for de forskellige sektorer, der var medtaget i undersoegelsen. De vigtigste konklusioner af undersoegelsen fremgaar af Kommissionens rapport, som er knyttet til forslaget til det ottende direktiv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1289/97 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Braklaegning af landbrugsjord

Kan Kommissionen oplyse,

1. hvor meget landbrugsjord, i procenter af det samlede areal og i hektar, der for oejeblikket er braklagt i EU,

2. hvor meget landbrugsjord, i procenter af det samlede areal og i hektar, der for oejeblikket er braklagt i Det Forenede Kongerige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. maj 1997)

De af det aerede medlem oenskede oplysninger for produktionsaaret 1995/96 findes i nedenstaaende oversigt:

>TABLE>

Det samlede braklagte areal omfatter arealer, der er braklagt i henhold til forordning (EOEF) nr. 1765/92 om indfoerelse af en stoetteordning for producenter af visse markafgroeder ((EFT L 181 af 1.7.1992. )), hvad enten der er tale om braklaegning inden for omdriften, uden for omdriften eller frivillig braklaegning, og i henhold til den femaarige ordning i forordning (EOEF) nr. 2328/91 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet ((EFT L 218 af 6.8.1991. )).

Det samlede areal med korn, oliefroe og proteinafgroeder omfatter alle arealer, der modtager stoette i henhold til forordning (EF) nr. 1765/92 (korn, oliefroe, proteiner, anden hoer end spindhoer og braklaegning), femaarig braklaegning og foderarealer, der er anmeldt i henhold til forordning (EOEF) nr. 805/68 om den faelles markedsordning for oksekoed ((EFT L 148 af 28.6.1968. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1721/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: Iagttagelser af UFO'er i OEstkent

Er Kommissionen bekendt med beretninger baade i Folkestone Herald og Adscene i begyndelse af marts om iagttagelser af uidentificerede flyvende objekter i Donkey Street-omraadet i Burmarsh i naerheden af det britiske parlamentsmedlem Michael Howards hjem og ruinerne af Lympne-slottet?

OEjenvidner har beskrevet objekterne som trekantede fartoejer omgivet af staerkt lys.

Jeg er bekymret over mulige risici for Michael Howard og Lympne- slottet og er meget interesseret i, at disse to velkendte gamle mindesmaerker beskyttes mod overlast af ukendt oprindelse.

Har Kommissionen noget kendskab til aktiviteter fra fremmede planeter i dette omraade eller over Den Engelske Kanal?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-1624/97, E-1625/97 og E-1721/97 (25. juni 1997)

Varetagelsen af de opgaver, traktaterne paalaegger Kommissionen, giver den ikke adgang til oplysninger af den oenskede art. Kommissionen beklager saaledes ikke at kunne besvare forespoergslen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1080/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Transport af atomaffald fra Tyskland til Tyrkiet

Den tyrkiske presse fokuserede for nylig meget paa udtalelser fra den tidligere formand for atomenergikommissionen i Tyrkiet om, at 1.150 tons atomaffald fra Tyskland skulle nedgraves i Isparta-omraadet og yderligere 800 tons forbraendes i en kornmoelle i Konya-departementet.

Dette problem er blevet meget stort inden for Tyrkiet selv, men det er med sikkerhed ikke noget, som kun vedroerer dette land, men ogsaa de omgivende lande, som i samme grad lider under Tyrkiets ligegyldige og miljoemaessigt farlige holdning.

Europa-Kommissionen bedes oplyse, om den har kendskab til problemet, samt hvordan den har til hensigt omsider at laegge pres paa Tyrkiet, for at faa det til at ophoere med handlinger, som bringer millioner af menneskers sundhed i fare baade inden for og uden for dets eget omraade, eftersom det er tydeligt, at landet bliver stadig mere dristigt, da der ikke kommer nogen konkret og tydelig reaktion fra EU's side?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (7. maj 1997)

Kommissionen har ingen oplysninger om den paastaaede planlagte nedgravning af 1.150 tons radioaktivt affald i Isparta-departementet i Tyrkiet eller afbraending af 800 tons nukleart affald i det samme lands Konya-departement.

Enhver transport af radioaktivt affald (mellem medlemsstaterne samt) ind i og ud af Faellesskabet omfattes af bestemmelserne i Raadets direktiv 92/3/Euratom ((EFT L 35 af 12.2.1992, s. 24. )). Dette direktiv kraever officiel tilladelse fra myndighederne i baade den medlemsstat, hvorfra affaldet hidroerer, og i transit- og bestemmelseslandene til en saadan transport. Desuden gaelder det ved transport til et tredjeland, at myndighederne i den medlemsstat, hvor affaldet har sin oprindelse, er skal forelaegge dokumentation for, at bestemmelseslandet raader over de noedvendige ressourcer til at kunne forvalte det paagaeldende radioaktive affald betryggende.

Kommissionen har ikke indtryk af, at saadanne procedurer i henhold til direktivet er blevet paabegyndt med henblik paa at foretage de paastaaede overfoersler til Tyrkiet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1057/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Tilskud og kvalitet i forbindelse med olivenolie

Hvorfor vil Kommissionen i den planlagte reform af den faelles markedsordning for olivenolie ikke indse, at tilskud pr. trae ikke virker befordrende paa kvaliteten af produktionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. april 1997)

Den 12. februar 1997 vedtog Kommissionen et dokument om olivenolie ((Dok. KOM(97)57. )), som beskriver den nuvaerende faelles markedsordning, forklarer, hvorfor der er behov for en reform, og foreslaar en raekke mulige alternative ordninger, heriblandt en ordning baseret paa tilskud pr. trae.

Hvad kvaliteten angaar, konstaterer Kommissionen, at den nuvaerende faelles markedsordning ikke indeholder specifikke oekonomiske incitamenter, og at den nuvaerende stoette ydes uden hensyntagen til kvaliteten af den producerede olivenolie. Derfor har Kommissionen vedtaget en raekke specifikke foranstaltninger til fremme af kvaliteten af produktionen, herunder »programmer til forbedring af kvaliteten« og opstilling af fysisk-kemiske parametre, som sikrer en korrekt klassificering af olivenolien.

Men uanset hvilken ordning der vaelges, vil Kommissionen fortsaette med at udvikle den hidtidige kvalitetspolitik ved at udnytte de disponible midler bedre og saa vidt muligt undgaa, at midlerne ikke udnyttes i tilstraekkeligt omfang.

Kommissionen mener ikke, at en ordning baseret paa tilskud pr. trae vil goere producenterne mindre motiverede for at fremstille kvalitetsolie, idet Kommissionen vil traeffe de noedvendige forholdsregler for at hindre, at stoetten resulterer i nedlaeggelse af dyrkningsarealer, og for at sikre, at kvaliteten af den olie, der markedsfoeres, svarer til forbrugernes krav. En stoetteordning af denne art, der ikke er baseret paa produktionen, skulle resultere i, at der produceres og markedsfoeres oliven og olie i et saadant omfang, at olivenproducenterne kan opretholde deres hidtidige indkomstniveau.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1054/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Reformer i den nuvaerende faelles markedsordning for mejeriprodukter

Mener Kommissionen i forbindelse med den fremtidige reform af den faelles markedsordning (FMO) for mejeriprodukter, at det nuvaerende system med nationale maelkekvoter er rigtigt?

Mener Kommissionen, at der er mulighed for at oprette en faellesskabsmaelkekvote, som kan fordeles til de lande, der har en for lille maelkekvote i forhold til deres forbrug?

Er Kommissionen indstillet paa at reformere denne FMO uden at skabe sektorspaendinger?

Mener Kommissionen, at det er muligt med en lineaer stigning i den nationale maelkekvote, eller foretraekker den en loesning med en revision af de enkelte nationale kvoter i forhold til forbruget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. april 1997)

De enkelte medlemsstaters kvoter blev fastsat paa grundlag af den eksisterende produktion i hver medlemsstat. Ethvert andet fordelingskriterium, navnlig befolkningen eller det nationale forbrug, ville have umuliggjort en aftale om ordningen eller ville have foert til fastsaettelse af en samlet maengde for Faellesskabet, der var for hoej til at goere det muligt for ordningen at begraense budgetudgifterne til et acceptabelt niveau og styre maelkeproduktionen, der var praeget af et stort overskud.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at undersoege udviklingen paa markedet for maelk og mejeriprodukter. Dens analyse vil blive offentliggjort i naer fremtid, saaledes at alle interesserede kan deltage i den diskussion, der til sin tid vil foere til, at Raadet traeffer beslutning om den politik, som skal foelges i de kommende aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1459/97 af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen (28. april 1997)

Om: Anerkendelse af eksamensbeviser fra tredjelande

1. Er det korrekt, at anerkendelse af eksamensbeviser fra tredjelande henhoerer under medlemsstaternes befoejelser i Den Europaeiske Union, og at der ikke findes noget europaeisk direktiv herom? Er det endvidere korrekt, at anerkendelse af et eksamensbevis i én EU-medlemsstat ikke forpligter en anden EU-medlemsstat til ogsaa at anerkende eksamensbeviset? Hvad er i paakommende tilfaelde aarsagen hertil?

2. Eksisterer der ved anerkendelse af eksamensbeviser fra tredjelande en saerordning for erhvervet som apoteker? Har medlemsstaterne i paakommende tilfaelde forskellige ordninger alt efter tredjeland?

3. Har Kommissionen kendskab til tilfaelde, hvor en statsborger fra en EU-medlemsstat er blevet hindret i sin frie bevaegelighed, fordi den paagaeldendes eksamensbevis fra et tredjeland kun er blevet anerkendt i én EU-medlemsstat? Hvilke afgoerelser har Domstolen i paakommende tilfaelde truffet i disse sager?

4. Gaelder den frie bevaegelighed i EU kun, naar det kan paavises, at eksamensbeviserne eller andre kursusbeviser ligeledes er opnaaet i EU? Er denne begraensning af den frie bevaegelighed rimelig, naar det rammer personer, der er statsborgere i en EU-medlemsstat, men har opnaaet deres uddannelse i et tredjeland, og denne uddannelse kun er blevet anerkendt i én EU-medlemsstat?

5. Skal det generelle princip om beskyttelse af den berettigede forventning, der ligger til grund for direktiv 92/51/EOEF ((EFT L 209 af 24.7.1992, s. 25. )) om anerkendelse af erhvervsuddannelser, ikke forstaas saaledes, at en medlemsstat skal godkende en anden medlemsstats klassificering af uddannelsesforloeb, selv om der er tale om uddannelsesforloeb fra tredjelande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (23. juni 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1066/97 af Giulio Fantuzzi (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE) og Rinaldo Bontempi (PSE) til Raadet (24. marts 1997)

Om: Import af ris fra de oversoeiske lande og territorier (PTOM)

Maengden af import til Den Europaeiske Union af ris fra AVS-landene, som sendes toldfrit og uden kvantitative begraensninger gennem de oversoeiske lande og territorier, er steget fra 58.000 tons i 1992 til 365.000 tons i 1996, hvilket i vid udstraekning har vaeret generende for faellesskabsmarkedet. Kommissionen har besluttet at traeffe beskyttelsesforanstaltninger, som Raadet dernaest har godkendt, som dog kun er midlertidige.

Kan Raadet oplyse, om den mener, at denne importordning er forsvarlig og forenelig med den faelles landbrugspolitiks principper, som garantere faellesskabspraeference til landbrugsprodukter?

Svar (2. juli 1997)

Raadet vil gerne understrege, at importen af ris fra de oversoeiske lande og territorier (OLT) har fundet sted i henhold til Raadets afgoerelse om de oversoeiske landes og territoriers associering med Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab ((Afgoerelse 91/482/EOEF af 25.7.1991, EFT L 263 af 19.9.1991, s. 1. )).

Imidlertid har den spanske og den italienske regering i slutningen af 1996 som foelge af omfanget af denne import gjort Kommissionen opmaerksom paa, at rissektoren i Faellesskabet var udsat for alvorlige forstyrrelser, og at der var risiko for en vaesentlig forringelse af situationen i denne erhvervssektor som foelge af den stigende import af ris til lave priser med oprindelse i OLT.

For at imoedegaa disse forstyrrelser paa Faellesskabets marked for ris, har Kommissionen i januar 1997 vedtaget en forordning om sikkerhedsforanstaltninger over for indfoersel af ril med opringelse i de oversoeiske lande og territorier ((Forordning (EF) nr. 21/97/ af 8,1,1997, EFT L 5 af 9.1.1997, s. 24. )). Disse foranstaltninger er herefter blevet bekraeftet af Raadet i februar 1997 efter en tilpasning af de maengder, der var fastsat for Montserrat og Turks- og Caicosoeerne ((Forordning (EF) nr. 304/97 af 17.2.1997, EFT L 51 af 21.2.1997, s. 1. )).

Sikkerhedsforanstaltningerne er blevet indfoert for en begraenset periode; foer udloebet af denne periode vil man foretage en vurdering af situationen med henblik paa at afgoere, om de paagaeldende foranstaltninger eventuelt boer forlaenges eller aendres.

Saafremt Raadet igen bliver anmodet om at traeffe afgoerelse i dette spoergsmaal, vil det tage hensyn til alle relevante faktorer, herunder navnlig noedvendigheden af at forsvare EF-producenternes interesser og af at opfylde forpligtelserne i henhold til afgoerelsen om de oversoeiske landes og territoriers associering med Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1089/97 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Toldfrit salg

Raadet vedtog i 1992 i forbindelse med vedtagelsen af direktivet om forbrugsafgifter at afskaffe toldfrit salg pr. 30. juni 1999. I 1991 havde Parlamentet forud for denne afgoerelse kraevet, at Kommissionen skulle vedfoeje afgoerelsen om afskaffelse af toldfrit salg en analyse af virkningerne heraf (»fiche d'impact«). Imidlertid er der endnu ikke blevet udarbejdet nogen analyse af virkningerne. Adskillige uafhaengige undersoegelser viser imidlertid, at fjernelsen af toldfrit salg vil faa store oekonomiske og beskaeftigelsesmaessige virkninger for industrien.

Vil Kommissionen udarbejde en analyse af virkningerne af afskaffelse af toldfrit salg, og hvornaar vil den i bekraeftende fald vaere faerdig? Hvis ikke, kunne den saa forklare, hvorfor en saadan analyse ikke vil blive udarbejdet, da afgoerelsen om at afskaffe toldfrit salg faktisk har »vaesentlig indvirkning« paa denne saerlige industri? Ordet vaesentlig indebaerer, at det er paakraevet med en analyse af virkningerne i henhold til gaeldende interne regler i Kommissionen.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (30. maj 1997)

Kommissionen kan kun bekraefte sine svar paa Per Stenmarcks forespoergsel (E-3061/96 ((EFT C 138 af 5.5.1997. )) og O-44/97 ((Debatter i Europa-Parlamentet (februar 1997). )) om det samme emne.

Kommissionen vil ikke tage Raadets beslutning om at afskaffe toldfrit salg inden for EU pr. 30. juni 1999 op til debat.

Den har heller ikke til hensigt at igangsaette en analyse af virkningerne af denne afskaffelse.

Den beroerte sektor har til gengaeld endnu ikke gjort brug af den overgangsperiode, som Raadet har fastsat, til at udarbejde en strategi for sin tilpasning til, at skattefordelen fra dette salg bortfalder. Dette beklager Kommissionen, da Raadets beslutning tydeligvis var uigenkaldelig, og da der nu allerede er gaaet 5 aar, siden den blev truffet.