SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4086/00

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(10. januar 2001)

Om: Erhvervskonsekvensanalyser

Kommissionen er ansvarlig for, at der gennemføres en erhvervskonsekvensanalyse af alle dens forslag, hvilket er blevet bekræftet i fire ministerrådsresolutioner og en rådsafgørelse. Manglen på en detaljeret

costbenefitanalyse af virkningerne af EU's retsakter koster europæiske virksomheder enorme beløb. Kan Kommissionen derfor give en nøje forklaring på, hvorfor dens forslag inden for en lang række politiske områder ikke underkastes erhvervskonsekvensanalyser, og hvilke konkrete forholdsregler den har truffet i de relevante generaldirektorater for at forbedre denne situation?

Kan Kommissionen tillige forelægge en liste over de forslag til retsakt, der er blevet fremsat i indeværende valgperiode, dvs. siden juli 1999, af hvilke den har foretaget en erhvervskonsekvensanalyse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(20. februar 2001)

Som det må være det ærede medlem bekendt, blev erhvervskonsekvensanalysesystemet først udviklet og anvendt af Task Forcen for små og mellemstore virksomheder (SMV) i 1986 og videre ændret til sin nuværende form i 1990. Det blev efter ændringen af metodologien i 1990 besluttet, at det skulle være obligatorisk at foretage en erhvervskonsekvensanalyse af forslag til retsakter med betydelige konsekvenser for erhvervslivet. Den tjenestegren i Kommissionen, der udarbejder forslaget til retsakt, og de tjenestegrene, hvis arbejdsområde er berørt heraf, afgør i fællesskab, om der kan forventes betydelige konsekvenser. Disse interne arbejdsprocedurer i Kommissionen indgår, sammen med omfattende høringer af andre parter, i den åbne og gennemsigtige politik, Kommissionen har opstillet i de retningslinjer for politikken på lovgivningsområdet, den bebudede i januar 1996.

Selv om erhvervskonsekvensanalysesystemet gennem årene har vist sig at være et nyttigt værktøj til vurdering af konsekvenserne af ny lovgivning for virksomhederne, er en række mangler ved systemet også blevet åbenlyse.

Det var på denne baggrund, at Kommissionen iværksatte et pilotprojekt vedrørende erhvervskonsekvensanalysesystemet i september 2000. Dette projekt løber frem til februar 2002, og der vil blive fremlagt foreløbige konklusioner i efteråret 2001. Det specifikke formål med dette pilotprojekt er at styrke den metodologi og de teknikker, der anvendes til erhvervskonsekvensanalyserne, og sikre systematisk høring af de berørte parter.

Pilotprojektet vil finde anvendelse på en række forslag til retsakter fra Kommissionens arbejdsprogram for 2000 og 2001, og det desuden omfatte en yderligere undersøgelse af den nuværende anvendelse og behovet for en mere systematisk fremgangsmåde for anvendelsen af costbenefitanalyser ved vurderingen af konsekvenserne af et forslag til retsakt.

Pilotprojektet fokuserer på at forbedre systemet for vurdering af et lovforslags konsekvenser for erhvervslivet, men det indgår ligeledes i en bredere debat, der i øjeblikket finder sted i Kommissionen, om udarbejdelse af en bedre lovgivning i henhold til anmodningen fra Det Europæiske Råd i Lissabon om en fælles strategi for yderligere forenkling af de lovgivningsmæssige rammer. Disse drøftelser omfatter overvejelser omkring en mere integreret fremgangsmåde for konsekvensanalyser af lovforslag, herunder en koordinering af konsekvensanalyserne for forskellige områder eller grupper (f.eks. virksomheder, forbrugere, sundhed, sikkerhed og miljø). Disse ideer drøftes ligeledes forud for hvidbogen om nye styreformer i EU.

Ovennævnte pilotprojekt vedrørende erhvervskonsekvensanalyserne vil blive afviklet parallelt med det eksisterende og almindelige erhvervskonsekvensanalysesystem. Erhvervskonsekvensanalyserne og andre konsekvensanalyser, der foretages af Kommissionen, begrænser sig dog til Kommissionens forslag til retsakter.

EU-institutionerne og medlemsstaterne erkender, at det fremover vil være en fælles udfordring på grundlæggende vis at ændre den måde, hvorpå man udarbejder lovgivningen, og dette i alle faser af beslutningsprocessen.