ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2807/01

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Formodede uregelmæssigheder i forbindelse med EQUAL-programmet

Formålet med fællesskabsprogrammet EQUAL, der finansieres over Den Europæiske Socialfond, er et tværnationalt samarbejde til fremme af en ny praksis i bekæmpelsen af forskelsbehandling og uligheder af enhver art i forbindelse med arbejdsmarkedet, i henhold til retningslinjerne for dette program, som Kommissionen vedtog den 14. april 2000(1).

Er Kommissionen i besiddelse af oplysninger om, at der blev begået uregelmæssigheder, da arbejds- og socialministeriet i Forbundsrepublikken Tyskland i 2000 tildelte en kontrakt om teknisk bistand til en værdi af omkring 20 millioner euro til EQUAL-støttestrukturer?

I bekræftende fald bedes Kommissionen oplyse:

- hvori disse uregelmæssigheder består?

- om programmets gennemførelse er blevet negativt påvirket heraf?

- hvilke skridt den har taget eller påtænker at tage i denne sag?

- om der også i forbindelse med forbundsministeriets tildeling af andre kontrakter om teknisk bistand (f.eks. i XENOS-programmet) har været tale om uregelmæssigheder?

(1) EFT C 127 af 5.5.2000.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(3. december 2001)

Kommissionen er i færd med at analysere den udbudsprocedure, arbejdsministeriet i Forbundsrepublikken har anvendt, for at sikre sig, at fællesskabsreglerne om offentlige udbud blev overholdt under udvælgelsen af det kontor for teknisk bistand, der fik overdraget gennemførelsen af EQUAL-programmet.

Hvis Kommissionens analyse skulle føre til den konklusion, at Fællesskabets bestemmelser om tildeling af offentlige kontrakter ikke blev overholdt, og følgelig, at Den Europæiske Socialfonds samfinansiering skal nægtes i forbindelse med denne kontrakt, er det sikkert, at gennemførelsen af EQUAL-programmet kunne blive berørt af det. Kommissionen har allerede anmodet de tyske myndigheder om at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre en normal gennemførelse af programmet, hvis denne hypotese skulle blive bekræftet, og hvis kontrakten efterfølgende skulle blive annulleret eller opsagt.

Kommissionen undersøger også i øjeblikket andre kontrakter indgået af arbejdsministeriet i Forbundsrepublikken, som kombinerer en overførsel af kompetence fra de offentlige myndigheder til en privatretlig tredjemand (Beleihungsverträge) med andre tjenesteydelser. Kommissionens mål er at sikre sig, at Fællesskabets bestemmelser om tildeling af offentlige kontrakter virkelig er blevet overholdt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2939/01

af Mario Borghezio (NI) til Rådet

(25. oktober 2001)

Om: Retsforfølgelse af venetianske demonstranter

Det italienske retsvæsen, som endnu ikke har formået at afslutte en eneste retssag mod muslimske terrorister, har udvist en ganske særlig ihærdighed i retsforfølgningen af en gruppe lokalpatrioter fra regionen Veneto, hvis forbrydelse består i at have gennemført en opsigtsvækkende besættelse af klokketårnet til San Marco-kirken i Venezia med det formål at skabe opmærksomhed omkring deres krav med hensyn til ret til egen identitet og frihed for befolkningen i Veneto.

De pågældende er blevet idømt straffe på fra tre til seks års frihedsberøvelse og er stadig enten i socialforsorgens varetægt eller underkastet en delvis udgangstilladelse

Vil Rådet i forbindelse med denne skændige retsforfølning af ærlige og ustraffede personer, hvis eneste skyld består i at have gjort opmærksom på deres synspunkter, undersøge, om de idømte straffe er i overensstemmelse med principperne om et rimelighedsforhold mellem forbrydelse og straf, der er et bærende element i europæisk retsbevidsthed, og sikre, at de ikke strider mod beskyttelsen af retten til at udtrykke sine meninger, som er fastsat i international ret?

Svar

(14. februar 2002)

Det meddeles det ærede medlem af Europa-Parlamentet, at Rådet ikke har beføjelser til at afgøre, hvorvidt konkrete aktioner, der iværksættes af medlemsstaternes retlige myndigheder, er lovlige eller begrundede.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3318/01

af Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) til Kommissionen

(22. november 2001)

Om: Natura 2000 nettet

Hvilke indvendinger kan Kommissionen fremsætte vedrørende det område af fællesskabsinteresse, som den spanske stat har foreslået skal medtages i Natura 2000 nettet under navnet Sistema Transversal Catalan ES5110005? Hvilke arter og biotoper findes i det ovennævnte område af fællesskabsinteresse? Er der sket ændringer af denne liste i den sidste tid?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(17. december 2001)

De spanske myndigheder foreslog lokaliteten udnævnt til lokalitet af fællesskabsbetydning i november 1996. Lokaliteten har et samlet areal på 228 227 ha og rummer naturtyper og arter fra Middelhavsregionen.

De naturtyper, der er beskrevet i forbindelse med disse lokaliteter, er som følger:

- Hårdt oligomesotrofisk vand med bentisk vegetation af Chara sp (3140).

- Europæiske tørre heder (4030).

- Subatlantiske halvtørre kalkholdige græsgange (6212).

- Subatlantiske meget tørre kalkholdige græsgange (6213).

- * Pseudosteppe med græsser og etårige vækster af Thero-Brachypodietea (6220).

- Høj fugtig urteagtig bevoksning langs vandløb og skovområder (6431).

- Lavlandsheder med høslæt (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis) (6510).

- Vestlige eu-mediterrane og oro-iberiske kalkklinter (8211).

- Central-pyrenæiske kalkklinter (8212).

- Siliciumholdige klippeskråninger med Chasmophytisk vegetation (8220).

- Huler uden adgang for offentligheden (8310).

- Mellemeuropæisk kalkstens-bøgeskov af Cephalanthero-Fagion (9150).

- * Alluvial skov med Alnus glutinosa og Fraxinus excelsior (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae) (91E0).

- Castanea sativa-skove (9260).

- Salix alba- og Populus alba-gallerier (92A0).

- Quercus suber-skove (9330).

- Quercus ilex- og Quercus rotundifolia-skove (9340).

Hvad angår arter af fællesskabsinteresse, rummer lokaliteten følgende arter af pattedyr: Miniopterus schreibersi, Barbastella barbastellus, Myotis blythii og Rhinolophus ferrumequinum.

Hvad fisk angår, rummer lokaliteten arten Barbus meridionalis.

Med hensyn til hvirvelløse dyr rummer lokaliteten følgende arter: Austropotamobius pallipes, Graellsia isabelae, Cerambyx cerdo samt Vertigo moulinsiana.

Kommissionen har endnu ikke analyseret nogen lokalitet af fællesskabsbetydning fra forslaget vedrørende Middelhavsregionen.

Det biogeografiske seminar vedrørende Middelhavsregionen skal efter planerne finde sted i juli 2002. På dette møde vil alle de lokaliteter, medlemsstaterne har foreslået, blive undersøgt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2386/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(20. august 2001)

Om: Annuiteter

Mener Kommissionen, at EU-markedet for annuiteter (regelmæssige ydelser for resten af et liv) fungerer nogenlunde tilfredsstillende? Har den kendskab til eventuelle konkurrencefordrejninger som følge af lovgivningskrav, og er den sikker på, at disse krav ikke indebærer forskelsbehandling i forhold til andre medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. oktober 2001)

Annuiteter er et særligt produkt, der sælges af livsforsikringsselskaber og sammensættes i henhold til forsikringsteknikker, hvorefter forsikringsgiveren skal foretage tilstrækkelige forsikringsmæssige hensættelser for at kunne opfylde de kontraktlige forpligtelser ifølge forsikringspolicen. Gennem Fællesskabets forsikringslovgivning samordnes medlemsstaternes bestemmelser om at påbegynde og drive livsforsikringsvirksomhed inden for Fællesskabet. Udover en administrativ godkendelse af et livsforsikringsselskab omfatter samordningen af nationale regler beregningsmetoderne for forsikringsmæssige hensættelser, som skal være tilstrækkelige, og dækning af sådanne forsikringsmæssige hensættelser ved passende, fordelte og tilsvarende aktiver samt et minimumsniveau for solvensmargen. Ifølge Fællesskabets lovgivning kan forsikringsselskaber, der ønsker det, drive livsforsikringsvirksomhed i samtlige medlemsstater og derfor markedsføre annuitetspolicer i medfør af etableringsretten og friheden til at udbyde tjenesteydelser.

Indholdet og vilkårene for annuitetspolicer afhænger ofte mere af særlige faktorer i medlemsstaterne på forskellige områder som for eksempel social- eller skattelovgivningen end af selve forsikringsretten. Disse faktorer, især skatteret, forklarer betydningen af annuitetsprodukter i visse medlemsstater frem for andre. Der er en tendens til at medlemsstaterne giver særligt favorabel skattebehandling, når de særlige betingelser i skatteretten er opfyldt, men ikke når der er tale om forsikringspolicer med engangsbeløb. På det nuværende stadium i fællesskabslovgivningen er medlemsstaterne berettiget til at fastsætte betingelserne for beskatning af forskellige livsforsikringsprodukter. Når de udøver disse beføjelser, må medlemsstaterne imidlertid ikke fastlægge regler, som strider imod fællesskabsretten, især hvad angår reglerne om fri bevægelighed for personer og tjenesteydelser.

Kommissionen har for nylig offentliggjort en meddelelse om afskaffelse af skattemæssige hindringer for grænseoverskridende ydelser af arbejdsmarkedsorienteret pension(1). Det er Kommissionens opfattelse, at diskriminerende skattebehandling af pensions- og livsforsikringspolicer, der indgås med udbydere i andre medlemsstater, strider imod de fundamentale friheder i EF-traktaten. Kommissionen vil overvåge de relevante nationale regler og tage de nødvendige initiativer for at sikre, at de fundamentale friheder i EF-traktaten bliver overholdt.

(1) KOM(2001) 214 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2232/01

af Torben Lund (PSE) til Kommissionen

(26. juli 2001)

Om: Stråforkortende kemikalier

Vil Kommissionen svare på, om der på EU-niveau eller på nationalt plan i et eller flere medlemslande findes forbud mod, eller om der er initiativer på vej til at forbyde, landbrugets anvendelse af stråforkortende kemikalier?

Hvis ikke EU er på vej med lovforslag på dette område, agter man da at tage initiativ hertil?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. oktober 2001)

I Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler er der fastsat regler om markedsføring og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler(1). Det er fastsat, at plantebeskyttelsesmidler ikke kan markedsføres i Fællesskabet, medmindre de forinden er blevet godkendt af den medlemsstat, på hvis område de skal markedsføres. Direktivets anvendelsesområde omfatter markedsføring og anvendelse af vækstregulatorer, og medlemsstaterne har, siden direktivet trådte i kraft i juli 1993, skullet anvende disse regler, navnlig direktivets artikel 4, når de udsteder godkendelse til særlige anvendelsesformål.

På EU-niveau findes der ingen specifikke forskrifter, der forbyder anvendelse af plantebeskyttelsesmidler som vækstregulatorer i korn, og der er heller ikke nogen aktuelle planer om at indføre sådanne.

Hvad det nationale plan angår, er Kommissionen bekendt med lovgivningen i Sverige. På mødet den 16. juni 2000 i Den Stående Komité for Plantesundhed og under behandlingen af Kommissionens direktiv 2000/50/EF af 26. juli 2000 om optagelse af et aktivt stof (prohexadion-calcium) i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler(2), afgav Sverige følgende erklæring:

I Sverige har det ikke siden 1987 været tilladt at anvende plantevækstregulatorer i korn, undtagen i rug, hvor der for øjeblikket ikke findes sorter med kort strå (modstandsdygtige over for nedslag). Disse bestemmelser bygger på en generelt restriktiv national holdning til anvendelsen af alle agrokemiske produkter og er også i overensstemmelse med Rådets resolution om det femte miljøhandlingsprogram(3). Vi nærer også frygt for, at en tilladelse til plantevækstregulatorer indirekte vil øge risikoen for kvælstofeutrofiering.

(1) EFT L 230 af 19.8.1991.

(2) EFT L 198 af 4.8.2000.

(3) EFT C 150 af 31.5.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3407/01

af Kyösti Virrankoski (ELDR) til Kommissionen

(5. december 2001)

Om: Anvendelsesområdet for direktiv 2000/76/EF af 4.12.2000 om forbrænding af affald

Anvendelse af olieaffald til kraftvarme er i EU begrænset til anvendelse i mindre varmeværker. Grunden er, at det ikke har været muligt at forbrænde olieaffald i mindre varmeanlæg inden for rammerne af de gældende emissionsnormer. Nu findes der imidlertid på markedet

oliebrændere, som anvender olieaffald beregnet til opvarmning af enfamiliehuse. Grundige undersøgelser har vist, at disse brændere med lethed kan opfylde alle gældende emissionsnormer, og at deres forbrænding af olieaffald er mærkbart renere end ved anvendelse af de gængse brændere til let fyringsolie.

I betragtning af ovenstående bedes Kommissionen oplyse, om direktiv 2000/76/EF(1) om forbrænding af affald af 4. december 2000, som træder i kraft i 2005, kommer til at omfatte de omtalte teknologisk avancerede oliebrændere med en effekt på 30-50 kW, som er udviklet til opvarmning af enfamiliehuse. Disse er udviklet til olieaffald og forbrænder højst 5 liter olieaffald i timen.

(1) EFT L 332 af 28.12.2000, s. 91.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(28. januar 2002)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrænding af affald 2000/76/EF af 4. december 2000 gælder i forbindelse med olieaffald, når dette benyttes som regulært eller supplerende brændstof i brændere. Der findes ingen kapacitetstærskel, under hvilken brug af olieaffald som brændstof til opvarmning i olieaffaldsbrændere falder uden for direktivets anvendelsesområde. Derfor henhører brændere med en effekt på 30-50 kilowatt (kW), som benyttes til udvinding af varme eller energi og anvender olieaffald som regulært eller supplerende brændstof, under direktivets anvendelsesområde og vil blive behandlet som kombinerede forbrændingsanlæg som defineret i direktivets artikel 3, stk. 5.

I henhold til artikel 20 gælder direktiv 2000/76/EF for nye anlæg fra den 28. december 2002 og for bestående anlæg fra den 28. december 2005.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2933/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(24. oktober 2001)

Om: Kontrol i forbindelse med BSE i Grækenland foretaget af inspektører fra Kommissionen

I september 2001 foretog veterinærinspektører fra Kommissionen nogle undersøgelser i Grækenland for at kontrollere gennemførelsen af foranstaltningerne til imødegåelse af BSE på de græske slagterier. Kommissionens veterinærinspektører havde gennemført en tilsvarende undersøgelse i februar 2001, hvor de havde konstateret adskillige mangler og overtrædelser.

På grundlag af den rapport, som inspektørerne har udarbejdet, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Foretages der tilstrækkelig kontrol med kvæget med henblik på konstatering af sygdommen?

2. Overholdes foranstaltningerne til beskyttelse af kvæget mod BSE?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(21. november 2001)

Inspektører fra Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor aflagde et kontrolbesøg i Grækenland fra den 17. til den 21. september 2001 for at evaluere gennemførelsen af en række forbedrede foranstaltninger til beskyttelse mod bovin spongiform encephalopati (BSE).

Dette kontrolbesøg var også en opfølgning af et tidligere kontrolbesøg, der fandt sted i februar 2001 (referencenummer GD(SANCO)/3234/2001). Rapporten fra kontrolbesøget i februar 2001 er blevet fremsendt til Europa-Parlamentet og kan også ses på webstedet for Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse: http://europa.eu.int/comm/food/fs/inspections/vi/reports/greece/index_en.html.

Med hensyn til kontrolbesøget i september 2001 foreligger der endnu ikke nogen rapport. Når den er blevet afsluttet i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i Kommissionens beslutning 98/139/EF af 4. februar 1998 om visse regler for veterinærkontrol på stedet foretaget af Kommissionens eksperter i medlemsstaterne(1), vil også den blive fremsendt til Europa-Parlamentet og offentliggjort på Internettet.

Indtil denne rapport er afsluttet, er det ikke muligt at give et præcist eller endeligt svar på de spørgsmål, der er rejst.

I lyset af de foreløbige oplysninger, der foreligger efter kontrolbesøget, synes der dog at være visse tegn på, at der er gennemført nogle forbedringer med hensyn til gennemførelsen af foranstaltninger vedrørende den epidemiologiske overvågning af sygdommen og fjernelse og bortskaffelse af specificeret risikomateriale.

(1) EFT L 38 af 12.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3595/01

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Kontrol med statistiske oplysninger om arbejdsløshed og beskæftigelse i Grækenland

De græske myndigheder har forpligtet sig til at udvikle et moderne system for statistisk overvågning af beskæftigelsen og arbejdsløsheden.

Under henvisning til at Kommissionen har konstateret forsinkelser, at arbejdstagerne på det nationale statistiske kontor har fremsat klager gående ud på, at oplysningerne bliver forfalsket, samt under henvisning til Kommissionens svar på min tidligere forespørgsel E-2419/01(1) at Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 6, i forordning nr. 577/98(2) kan anmode om detaljerede oplysninger, som medlemsstaterne er forpligtede til at stille til rådighed, om kriterierne for stikprøvens udformning og omfang, bedes Kommissionen oplyse, om den har foretaget en sådan anmodning?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt der er sket med hensyn til moderniseringen af det græske statistiske system, herunder også inden for rammerne af fællesskabsstøtterammen?

(1) EFT C 40 E af 14.2.2002, s. 244.

(2) EFT L 77 af 14.3.1998, s. 3.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(7. februar 2002)

Kommissionen har efter anmodning modtaget oplysninger fra de græske statistikmyndigheder, hvoraf det fremgår, at:

- der siden primo 1998 har været gennemført en løbende undersøgelse af arbejdsstyrken (med interview hvert kvartal af omkring 30 000 husstande i de forskellige regioner på NUTS 2-niveau)

- beregningerne af arbejdsløsheden som offentliggjort af de græske statistikmyndigheder (ikke indberettet til Eurostat) for tredje og fjerde kvartal 2000 er blevet gennemført ved hjælp af en stikprøve på 8 % af spørgeskemaerne

- indberetningen af resultaterne af arbejdsstyrkeundersøgelsen vil blive fremskyndet i meget nær fremtid, idet resultaterne fra fjerde kvartal 2001 vil blive indberettet til Eurostat i marts 2002 (i overensstemmelse med de fastsatte frister).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2753/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Datomærkning af æg

Angivelse af 21 dages holdbarhed for æg i EU er rimelig syd for Danmark, hvor æg ikke opbevares på køl. Sverige har fremsat ønske om angivelse af en holdbarhed på 28 dage, når æggene opbevares på køl. Men det forslag er lagt på is i EU. I Sverige hævder forslagets tilhængere, at det skyldes, at en kort holdbarhedstid gavner EU-landene, idet det mindsker USA's muligheder for at eksportere friske æg til Europa.

Mener Kommissionen, at forslaget om angivelse af 28 dages holdbarhed for æg kan gennemføres inden for en overskuelig fremtid?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(7. december 2001)

Rådets beslutning 94/371/EF af 20. juni 1994 om særlige hygiejnebetingelser for afsætning af visse ægtyper(1), præciserer i artikel 3, stk. 1, at æggene skal leveres til forbrugeren senest 21 dage efter lægningen (dette er den sidste salgsfrist). I pkt. 2 i samme artikel suppleres med, at sidste salgsfrist skal svare til datoen for mindste holdbarhed minus 7 dage. I praksis er æggenes holdbarhed således allerede 28 dage efter lægningen, idet der kan medgå 21 dage til levering til forbrugerne og derefter 7 dage i forbrugernes hjem.

De medlemsstater, som på det tidspunkt, da beslutningen blev vedtaget, anvendte særlige krav til temperaturen for transport fra et sted til et andet på deres område, har kunnet opretholde disse krav i forbindelse med EF-traktatens krav.

Kommissionen tager hensyn til parametrene for folkesundhed, både i sin fællesskabspolitik og inden for rammerne af sine forhandlinger med internationale instanser som f.eks. visse udvalg under Codex Alimentarius eller Verdenshandelsorganisationens aftaler om sundhedsmæssige og fytosanitære standarder. De Forenede Stater er blandt Kommissionens regelmæssige samtalepartnere, og veterinære aspekter mellem Unionen og dette land forhandles endog inden for rammerne af en ligevægtsaftale. Kommissionen er således ikke enig i de påstande om eventuelle beskyttelsesforanstaltninger på markedet rettet mod friske æg fra USA, som det ærede medlem henviser til.

(1) EFT L 168 af 2.7.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2883/01

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(22. oktober 2001)

Om: Lovligheden af sprøjtning af afgrøder af insektgiften Lebaycid på Korfu

Er Kommissionen klar over, at de græske myndigheder tillader sprøjtning af afgrøder (oprindeligt med fly og nu, efter offentligt pres, med helikopter) af insektgiften Lebaycid hver 10.-15. dag i sommermånederne i den nordøstlige del af Korfu for at bekæmpe dacusfluen, der spiser oliven, og at denne sprøjtning sættes i forbindelse med en række åndedrætssygdomme, som indbyggerne uden for hovedlandsbyerne Kassopi og Acharavi lider af? En af indbyggerne, Andrew Langton, tog jordprøver fra et område, der benyttes til rekreative formål i vintermånederne, og analysen afslørede spor af fenthion.

Kan Kommissionen oplyse, om denne form for sprøjtning er lovlig i beboede områder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. november 2001)

Kommissionen vil gerne henlede det ærede medlems opmærksomhed på svaret afgivet på skriftligt spørgsmål E-3552/00 af Papayannakis(1), hvori de lovgivningsmæssige bestemmelser vedrørende brugen af plantebeskyttelsesmidler er beskrevet.

Sprøjtning af Lebaycid, en insektgift indeholdende det aktive stof fenthion, fra luften er på nuværende tidspunkt et forhold, som er omfattet af medlemsstaternes nationale lovgivninger. Som det er forklaret nærmere i ovennævnte svar, er brugen af fenthion på nuværende tidspunkt tilladt i henhold til fællesskabslovgivningen, mens man afventer færdiggørelsen af evalueringen i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler(2).

Fællesskabets evaluering af fenthion er næsten færdiggjort, og Kommissionen foreslår så hurtigt som muligt efter høring af Den Videnskabelige Komité for Planter en afgørelse vedrørende fenthion, som også skal omhandle acceptable sprøjtningsmetoder.

(1) EFT C 174 E af 19.6.2001, s. 76.

(2) EFT L 230 af 19.8.1991.