SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1319/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(3. maj 2000)

Om: EU's skolemælksprogram

Kommissionen har til hensigt at ændre skolemælksprogrammet radikalt. I øjeblikket subsidierer Den Europæiske Union udleveringen af mælk i skolerne med det fulde beløb. Fremover vil denne finansiering blive halveret. Den anden halvdel skal så finansieres af medlemsstaterne, man kan væltes over på mælkeproducenterne og/eller mejeribranchen. Dette radikale forslag støder på megen modstand, bl.a. på grund af de negative følger for mælkeforbruget.

1. Kan Rådet tilslutte sig Kommissionens argumenter for at halvere støtten til skolemælksprogrammet? Hvad er i benægtende fald Rådets holdning til finansieringen af EU-skolemælksprogrammet, og hvilket alternativt finansieringsforslag kan Rådet fremsætte?

2. Har Rådet gennemført en grundig undersøgelse af virkningen af Kommissionens forslag på mælkeforbruget i skolerne? I benægtende fald, hvorfor ikke, og agter Rådet at gennemføre en undersøgelse i betragtning af de sandsynligvis negative virkninger på mælkeforbruget? Hvilke er i bekræftende fald de forventede virkninger, og hvilke konklusioner drager Rådet af resultaterne af denne undersøgelse?

3. Anser Rådet det ikke for mere hensigtsmæssigt at bevare den fulde subsidiering af skolemælksprogrammet i betragtning af mælks positive sundhedsmæssige virkninger? Hvorfor støtter Rådet i benægtende fald Kommissionens forslag om at halvere støtten på trods af mælks positive sundhedsmæssige virkninger? Agter Rådet i bekræftende fald at foreslå, at Den Europæiske Union permanent finansierer skolemælksprogrammet?

Svar

(18.-19. september 2000)

1. Kommissionen forelagde i februar 1999 en rapport med en detaljeret evaluering dels af, hvorledes skolemælksordningen (med 95 % EU-støtte) havde fungeret på EU-plan, og dels af ordningens virkninger. Denne rapport gav ikke Kommissionen grundlag for at forlænge ordningen.

Rådet førte inden for rammerne af prispakken i juni 1999 en dybtgående debat om Kommissionens rapport, hvorefter det vedtog følgende erklæring:

Landbrugsministrene finder, at forbruget af mælk har stor betydning for navnlig børn og unge i betragtning af mælkens høje næringsværdi. De er derfor af den opfattelse, at det bør overvejes nærmere, hvordan dette forbrug kan fremmes på en omkostningseffektiv måde, idet der tages hensyn til de samlede midler, der er til rådighed på budgettet.

2. På denne baggrund besluttede Kommissionen i december 1999 at tage sin holdning op til fornyet overvejelse, og den forelagde et forslag til forordning, der tager sigte på at videreføre ordningen på grundlag af en delt finansiering med 50 % fra Fællesskabet og 50 % fra medlemsstaterne.

3. Rådet havde på samlingen den 20.-21. marts 2000 en bred orienterende drøftelse om Kommissionens forslag i afventen af Europa-Parlamentets udtalelse; det fremgik især af drøftelserne, at der fortsat er meget kraftige indvendinger vedrørende den finansieringsordning, som Kommissionen foreslår; desuden fremsattes bemærkninger om tekniske spørgsmål.

Rådet er klar over den politiske og sociale betydning af det spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem rejser, og vil snarest genoptage drøftelserne på grundlag af den udtalelse, som Europa-Parlamentet afgav den 3. maj 2000, hvori det udtrykker sin støtte til Kommissionens forslag, navnlig for så vidt angår den ændrede finansieringsordning.