SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1663/01

af Ulla Sandbæk (EDD) til Kommissionen

(1. juni 2001)

Om: Den danske jobrotationsordning

Kan Kommissionen konkretisere, hvilke problemer den ser i den reviderede danske jobrotationsordning, som trådte i kraft ved årsskiftet?

Kan Kommissionen bekræfte, at den er af den opfattelse, at ordninger, som er rettet mod bestemte grupper som f.eks. de svage ledige, ikke kan godkendes, fordi de er konkurrenceforvridende?

Kan Kommissionen oplyse, hvornår det forventes, at Danmark får svar i sagen?

Jeg vil gerne bede om at få kopi af svaret fra Kommissionen, når det foreligger.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(3. juli 2001)

Ordningen forener ansættelse af en ny medarbejder i en virksomhed med uddannelse af en allerede ansat. Fremgangsmåden er, at en medarbejder i en virksomhed begynder et uddannelsesforløb. Samtidig ansættes en arbejdsløs med henblik på at afløse medarbejderen under uddannelse. Når uddannelsen afsluttes, vender medarbejderen under uddannelse tilbage til et andet arbejdsområde, og den nyansatte fortsætter sit arbejde.

Der foreligger to forskellige former for støtte. For det første modtager arbejdsgiveren støtte til en del af lønudgiften til medarbejderen under uddannelse, hvis denne modtager løn under uddannelsen. Hvis medarbejderen ikke modtager løn under uddannelsen, ydes støtten direkte til denne. For det andet modtager arbejdsgiveren støtte til en del af lønudgiften til den nyansatte. Denne støtte skal kompensere for den nedsatte produktivitet hos de dårligt stillede arbejdstagere, der ansættes under ordningen. Oprindeligt ønskede de danske myndigheder at give ikke dårligt stillede arbejdstagere adgang til at blive ansat indenfor såkaldte flaskehalssektorer, som er sektorer, hvor det er vanskeligt at finde kvalificeret arbejdskraft på trods af den generelle ledighed.

Ifølge Kommissionens retningslinjer for beskæftigelsesstøtte(1) vil Kommissionen være imødekommende overfor støtte til nye arbejdspladser i små og mellemstore virksomheder (SMV) og i regioner berettiget til regionalstøtte. Udenfor disse to områder vil Kommissionen også være positivt indstillet overfor støtte, der tilskynder virksomheder til at ansætte visse grupper af arbejdstagere, som har haft særligt vanskeligt ved at indtræde eller genindtræde på arbejdsmarkedet (afsnit 21, første pind). På den baggrund har Kommissionen gennem uformelle kontakter til de danske myndigheder påpeget, at Kommissionen ikke kunne godkende støtte til virksomheders ansættelse af ikke dårligt stillede arbejdstagere indenfor flaskehalssektorer. Situationen er derfor den modsatte af den, der er forelagt i spørgsmålet. De danske myndigheder har accepteret, at ordningen ændres således, at den kun omfatter dårligt stillede arbejdstagere. Den del af jobrotationsordningen, der vedrører nyansættelse, er således allerede omfattet af en godkendt ansættelsesstøtteordning.

Den 11. april 2001 anmeldte de danske myndigheder den del af ordningen, der vedrører uddannelse. Myndighederne har gjort gældende, at uddannelsesstøtten ikke udgør statsstøtte, da den administreres som en såkaldt generel foranstaltning. En foranstaltning er generel, når den ikke favoriserer bestemte virksomheder eller produktion af bestemte produkter, når der ikke forekommer sektor- eller regionsbestemte begrænsninger, når staten ikke udøver skønsbeføjelser, og når der ikke er budgetrestriktioner. Kommissionen er i færd med at undersøge, om alle disse kriterier er opfyldt i den foreliggende sag, og har anmodet de danske myndigheder om yderligere oplysninger. Når alle oplysninger er fremlagt, og anmeldelsen må anses for fuldstændig, har Kommissionen to måneder til at træffe endelig beslutning i sagen. Beslutningen offentliggøres på dansk på følgende internetadresse: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/.

(1) EFT C 334 af 12.12.1995.