ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3207/98

af Livio Filippi (PPE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Solvay-lukning i Ferrara

Firmaet Solvay har besluttet at lukke en virksomhed, som beskaeftiger 200 arbejdstagere i Ferrara, og dette har givet anledning til berettigede protester fra fagforeningerne og de lokale institutioner.

Det sker alt for ofte, at multinationale virksomheder, uden at bekymre sig om de sociale foelgevirkninger, afskediger personale eller lukker fabrikker.

Vil kommissaer Flynn undersoege, om virksomheden har opfyldt sin pligt med hensyn til at konsultere arbejdstagerne i henhold til direktivet om et europaeisk samarbejdsudvalg, og hvad agter Kommissionen at goere for at udvirke, at de grundlaeggende arbejdsrettigheder overholdes med det formaal at beskytte beskaeftigelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(16. november 1998)

Kommissionen er bekendt med problemerne i forbindelse med lukningen af Solvay-fabriksanlaegget i Ferrara (Italien).

Med artikel 13 i Raadets direktiv nr. 94/45/EF om indfoerelse af et europaeisk samarbejdsudvalg eller en procedure i faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner med henblik paa at informere og hoere arbejdstagerne(1) fik arbejdsmarkedets parter mulighed for at indgaa en frivillig aftale om indfoerelsen af et europaeisk samarbejdsudvalg for at imoedekomme kravene i direktivet. I Solvaykoncernen eksisterer der en saadan artikel 13-aftale, men Kommissionen ligger ikke inde med oplysninger om, hvorvidt denne aftale fuldt ud blev respekteret i forbindelse med lukningen af fabriksanlaegget i Ferrara. Der indhentes i oejeblikket yderligere oplysninger herom.

Det skal fremhaeves, at det i foerste omgang er de enkelte medlemsstater, der er ansvarlige for gennemfoerelsen, anvendelsen og haandhaevelsen af faellesskabsdirektiverne.

(1) EFT L 10 af 16.1.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3328/98

af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: En europaeisk garantifond for pensioner

De vedholdende gisninger om pensionernes fremtid har faaet nogle medlemsstater til at oprette en reservefond til at finansiere pensioner paa mellemlang og lang sigt.

Denne fond traeder i funktion, naar fordelingssystemet fra Den Sociale Sikring viser sig utilstraekkeligt paa grund af befolkningens aldring og skal daekke mulige fremtidige misforhold mellem indbetalinger og ydelser.

Mener Kommissionen ikke, at den boer undersoege, hvordan der paa faellesskabsplan kan oprettes en faelles fond for hele Den Europaeiske Union, der ligesom de naevnte nationale fonde skal soerge for at undgaa eventuelle fremtidige misforhold paa alle planer med hensyn til pensioner, der maatte vaere i Unionens medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(16. december 1998)

Paa omraadet social sikring staar det medlemsstaterne frit for at fastsaette deres egen politik vedroerende tilrettelaeggelse og drift af sociale sikringsordninger, naar blot disse ordninger respekterer faellesskabsrettens bestemmelser om ligebehandling af maend og kvinder og om vandrende arbejdstageres sociale sikring.

Derfor kan medlemsstaterne, hvis de oensker det, enes om oprettelse af en offentlig reservefond til finansiering af pensioner paa mellemlang og lang sigt. Kommissionen overvejer ikke at fremme tanken om en saadan faelles fond for hele Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2266/98

af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen

(13. juli 1998)

Om: Forbuddet mod eksport af tekstilaffald til genanvendelse

I henhold til forordning (EOEF) 259/93(1) maa virksomheder ikke eksportere farlige affaldsstoffer til lande, som ikke er medlem af OECD. I december 1996 blev forordningens anvendelsesomraade udvidet til at omfatte eksport af affaldsstoffer til genanvendelse. Brugt toej kan naevnes som eksempel paa et produkt, som nu er omfattet af eksportforbuddet.

Det skaber store problemer for virksomheder, som eksporterer brugt toej til genbrug eller genanvendelse.

Af hvilke noejagtige grunde mener Kommissionen, at brugt toej henhoerer under affaldsstoffer?

Er Kommissionen bekendt med udtalelsen fra OESU (10/95), der kritiserer det totale forbud mod eksport af produkter til genanvendelse i betragtning af genanvendelsens oekonomiske og oekologiske betydning?

Hvilke indvirkninger har forbuddet paa beskaeftigelsen baade inden for og uden for Unionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(7. oktober 1998)

Grundene til, at brugte tekstiler betragtes som affaldsstoffer, fremgaar af Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-107/98 fra fr. Oomen-Ruijten(2).

Kommissionens aendrede forslag til Raadets forordning om faelles regler og procedurer for forsendelser af visse typer affald til lande, der ikke er medlemmer af OECD(3), indebaerer anvendelse af en kontrolprocedure (forudgaaende samtykke) paa eksport af ikke-farligt affald ud fra forsigtighedsprincippet og et forbud mod eksport af saadant affald med henblik paa genanvendelse til ikke-OECD-lande, der har meddelt, at de ikke oensker at modtage denne form for import.

Kommissionen er opmaerksom paa Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse, som det aerede medlem henviser til, og paa de oekonomiske og oekologiske konsekvenser. Det er af disse aarsager, Kommissionen har foreslaaet en kontrolprocedure snarere end et totalt forbud, som vil kunne faa de stoerste virkninger i nogle af verdens fattigste lande med de skroebeligste oekonomier. Kommissionen har dog ikke foretaget nogen vurdering af indvirkningen paa beskaeftigelsen.

(1) EFT L 30 af 6.2.1993, s. 1.

(2) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 22.

(3) KOM(94) 678 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3101/98

af Maren Guenther (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Kommissionens udvaelgelsesprocedure

Den seneste udvaelgelsesprocedure for tjenestemaend i Kommissionen maatte annulleres paa grund af grove uregelmaessigheder.

l. Hvem haefter for de skader, som deltagerne har lidt som foelge af tabt arbejdsfortjeneste og rejseudgifter, endog fra USA?

2. Hvilke disciplinaere foranstaltninger traeffes der mod de ansvarlige tjenestemaend i Kommissionen, der ikke har taget de noedvendige skridt til at sikre en korrekt afholdelse af udvaelgelsesproceduren?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2687/98

af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Udledning af urenset spildevand i Lissabon

Er Kommissionen bekendt med portugisiske presseforlydender om, at mange nyetablerede restauranter i havneomraadet i Lissabon udleder spildevand i Tejo-floden, der ikke er renset paa nogen maade, og som ledes uden om det kommunale kloaknet, og hvilke foranstaltninger har Kommissionen i sinde at traeffe for at begraense den fortsatte forurening af Tejo-flodmundingen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(5. oktober 1998)

I henhold til artikel 3, 4 og 5 i Raadets direktiv 91/271/EOEF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand(1), aendret ved Kommissionens direktiv 98/15/EF af 27. februar 1998(2), skal medlemsstaterne sikre, at kloaknet opsamler alt spildevand fra bysamfundene og foerer dette helt frem til rensningsanlaeggene, saa spildevandet renses, inden det udledes til vandrecipienterne. Sidste frist for etablering af kloaknet er den 31. december 1998 for saa vidt angaar bysamfund paa over 10 000 personaekvivalenter (en personaekvivalent er en maaleenhed, svarende til den gennemsnitlige maengde organisk stof, der produceres af en person pr. dag), hvorfra byspildevandet udledes til vandrecipienter, der af medlemsstaterne betragtes som foelsomme, den 31. december 2000 for saa vidt angaar bysamfund paa over 15 000 personaekvivalener, hvorfra byspildevandet udledes til vandrecipienter, der ikke betragtes som foelsomme, og den 31. december 2005 for saa vidt angaar de mindste bysamfund.

Kommissionen er i fuld gang med at undersoege, hvilke kriterier de enkelte medlemsstater benytter, herunder ogsaa Portugal ved bestemmelse af, hvilke omraader der skal betragtes som foelsomme med hensyn til vandkvaliteten. I den forbindelse vil den blandt andre sikre sig, at klassificeringen af Tejo-mundingen stemmer overens med normerne, idet denne af de portugisiske myndigheder ikke betragtes som et foelsomt omraade.

Kommissionen er ikke blevet underrettet om, at der foretages direkte udledninger af urenset spildevand i Tejo-floden fra en raekke restauranter i Lissabon. Den vil til sin tid undersoege, hvorvidt bestemmelserne i ovennaevnte direktiv overholdes, for alle de paagaeldende bysamfund, herunder ogsaa Lissabon, for saa vidt angaar opsamling og rensning af byspildevand.

(1) EFT L 135 af 30.5.1991.

(2) EFT L 67 af 7.3.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2628/98

af Frédéric Striby (I-EDN) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Oplysningskampagne om euroen

Europa-Kommissionen finansierer aktioner til orientering af Unionens befolkning om euroen.

Hvilke aktioner er blevet finansieret siden 1997? Hvilke sammenslutninger har modtaget finansiel stoette?

Hvilke beloeb er blevet investeret? Hvorledes er de fordelt?

Efter hvilke kriterier er disse aktioner og sammenslutninger blevet udvalgt? Hvem foelger og kontrollerer deres projekter?

Hvilke resultater er der opnaaet? Hvorledes vurderes resultaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(10. november 1998)

Faellesskabet financierer rent faktisk aktioner til orientering af befolkningen om euroen som led i det prioriterede informationsprogram "euroen, en valuta for Europa" (budgetpost B3 306: informationsprogram for europaeiske borgere (Prince)). Denne aktion gennemfoeres som led i et interinstitutionelt partnerskab med Parlamentet. Den var genstand for en meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Parlamentet i februar i aar(1).

Udgifterne til aktionen omfatter samfinansiering med medlemsstaterne af faelles planer om meddelelse om euroen fastsat ved konvention, tildeling af finansielle bidrag til organer i civilsamfundet, der udvikler oplysningsinitiativer, som bidrager til fremme af aktionens maalsaetninger samt gennemfoerelse af direkte kommunikationsaktioner og udvikling og udbredelse af informationsredskaber og -vaerktoejer om euroen.

Paa grund af det meget store antal partnere i disse aktioner sender Kommissionen separat den fuldstaendige liste over dem til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.

For 1997 har disse udgifter andraget 30,96 mio. ECU, heraf 15,62 mio.ecu til konventioner med medlemsstaterne, 9,74 mio. ECU til finansielle bidrag og 5,6 mio. ECU til informations- og fjernsynskampagner samt direkte aktioner.

Med henblik paa tildelingen af finansielle bidrag undersoeger Kommissionen alle de partnerskabsforslag, der tilflyder institutionen. En observatoer fra Parlamentet inviteres regelmaessigt til at deltage i dens arbejde. Aktionens gennemfoerelse evalueres af en raadgivende arbejdsgruppe fra Parlamentet og Kommissionen og udmoentes i periodiske situationsrapporter.

Alle traktaternes og finansforordningens bestemmelser om baade intern og ekstern kontrol finder naturligvis anvendelse paa denne aktion, som regelmaessigt er blevet undersoegt af Revisionsretten.

Kommissionen koordinerer og evaluerer regelmaessigt arbejdet, og stikproever og periodiske analyser giver mulighed for at maale udviklingen og indvirkningen paa offentligheden af oplysning om euroen.

(1) KOM(98) 39 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2796/98

af Leonie van Bladel (UPE) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: Journalisters bevaegelsesfrihed i Kosovo

De stridende parter i Kosovo laegger regelmaessigt hindringer i vejen for journalisternes arbejde. Nogle har faaet prygl, og andre er blevet beskudt. Et tysk TV-hold blev for kort tid siden udvist af myndighederne. Det nylige besoeg, som kommissionsmedlem Bonino aflagde i det af Kosovos befrielseshaer UCK kontrollerede omraade, kunne ikke daekkes af jugoslaviske journalister, da ingen kunne garantere for deres sikkerhed. Under dette besoeg lagde UCK hindringer i vejen for udenlandske journalisters arbejde, og to TV-hold fik beslaglagt deres optagelser.

To dage senere i det samme omraade blev Djuro Slavuj, der er reporter ved Radio Pristina, og hans chauffoer Ranko Perinic bortfoert. Paa nuvaerende tidspunkt er der stadig intet spor af dem. Djuro Slavuj, der tidligere var ansat ved Radio Dvor na Uni i Kroatien, har siden 1995 selv opholdt sig som flygtning i Kosovo.

Er Kommissionen villig til at rette en indtraengende anmodning til begge konfliktens parter om at goere det muligt for journalister at udfoere deres arbejde uhindret og at opstille regler til sikring heraf?

Er Kommissionen villig til at rette en indtraengende anmodning til de albanske ledere om omgaaende loesladelse af Djuro Slavuj og hans chauffoer Perinic eller i paakommende tilfaelde at soerge for, at deres jordiske rester ufortoevet overdrages til deres familier?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2503/98

af Yvan Blot (NI) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Situationen i Kosovo og beskyttelse af kulturarven

Europa-Parlamentets medlemmer har for nylig modtaget en skrivelse, der indtraengende goer opmaerksom paa farerne for oedelaeggelse af Kosovos arkitektoniske og kulturelle arv i tilfaelde af en konflikt.

Ifoelge ophavsmanden til denne skrivelse, som ogsaa har skrevet til Unescos generaldirektoer paa vegne af den forening, han er leder af, ville det vaere et vigtigt middel til at hindre en yderligere forvaerring af situationen, hvis Kosovos monumenter, baade de orthodokse og de muslimske, fik World Heritage-status.

1. Hvad er Raadets holdning til at give Kosovos monumenter World Heritage-status?

2. Hvis Raadet er velvilligt indstillet over for en saadan status, har det da til hensigt at henvende sig til UNESCO?

Svar

(3. november 1998)

1. I artikel 128 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab hedder det bl.a.:

"'Faellesskabet og dets medlemsstater fremmer samarbejdet med tredjelande og med de internationale organisationer, der beskaeftiger sig med kulturelle forhold [...]'"

For at denne bestemmelse kan gennemfoeres, skal Kommissionen forelaegge et forslag for Europa-Parlamentet og Raadet. Da Parlamentet og Raadet ikke har faaet forelagt et saadant forslag vedroerende det aerede medlems spoergsmaal, kan de formelt ikke foretage sig noget i den forbindelse.

2. Raadet er dog bevidst om de trusler, den arkitektoniske og kulturelle arv i Kosovo udsaettes for. Den Europaeiske Union er flere gange i sine forslag om Kosovos fremtidige status, navnlig som led i kontaktgruppens arbejde, kommet ind paa spoergsmaalet om beskyttelse af steder og monumenter af stor kulturel og/eller religioes vaerdi. Raadet haaber, at disse henvendelser vil bidrage til at loese den oejeblikkelige krise og beskytte den arkitektoniske og kulturelle arv i Kosovo.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2556/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Den forvaerrede situation i det tidligere Vestpapua, nu den indonesiske provins Irian Jaya

Er Kommissionen bekendt med den forvaerrede situation i Irian Jaya (Indonesien), hvor der naermere bestemt i Biak og Sorong siden den 1. juli 1998 er blevet draebt syv mennesker af det indonesiske militaer, og hvor i snesevis af borgere er blevet behandlet paa lokale sygehuse, efter at de havde demonstreret for mere autonomi og stoerre uafhaengighed i deres omraade?

Er Kommissionen villig til at anmode den indonesiske regering om naermere oplysninger om disse voldshandlinger og at aflaegge beretning til Europa-Parlamentet herom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(23. september 1998)

Kommissionen er gennem rapporter fra Kommissionens delegation i Indonesien blevet gjort bekendt med urolighederne i Irian Jaya, som har kraevet menneskeliv og saarede.

Kommissionen vil inden for graenserne af sin kompetence fortsaette med at rejse spoergsmaalet om menneskerettighederne over for den indonesiske regering under bilaterale kontakter samt i internationale fora.

Desuden traf Kommissionen for nylig en beslutning om sammen med Det Forenede Kongerige at stoette en workshop om menneskerettighederne, som efter planen skal finde sted i Jakarta i slutningen af oktober 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2221/98

af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: Den spanske beskaeftigelsesplan

Hvordan vurderer Kommissionen efter at have analyseret den spanske plan til fremme af beskaeftigelsen de vigtigste fornyelser i planen, naar det gaelder jobskabelse, foroegelse af erhvervsfrekvensen og nedsaettelse af ledigheden i Spanien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn

(1. oktober 1998)

I sin meddelelse til Det Europaeiske Raad i Cardiff(1) foretog Kommissionen en foreloebig analyse af de nationale handlingsplaner for beskaeftigelse med henblik paa at vurdere hvordan man paa grundlag af disse har kunnet ivaerksaette den strategi, der er inspireret af retningslinierne for beskaeftigelsen i 1998(2).

Det er ud fra denne synsvinkel, at Kommissionen har konkluderet, at den spanske handlingsplan sammen med den franske, "kommer taettest paa de normer for gennemsigtighed og sammenkaedning, som kraeves i dette tiltag, med hensyn til at definere problemstillingen, saette tal paa indsatsen, finansiere og specificere prioriteterne, navnlig i forbindelse med de operative maal paa EU-plan". Kommissionen tilfoejer i den forbindelse, at medlemslande som Luxembourg, Irland, Finland, Belgien og Det Forenede Kongerige ganske vist ikke har saa mange konkrete tal i deres nationale handlingsplaner, men ogsaa her er der tydeligvis gjort en stor indsats i saa henseende.

En mere dybdegaaende analyse af de forskellige nationalt ivaerksatte strategier vil blive behandlet i den faelles rapport, der skal forelaegges Det Europaeiske Raad i Wien i december maaned. I denne faelles rapport vil Kommissionen og medlemslandene naermere undersoege indholdet i hver af de nationale handlingsplaner i detaljer, herunder hvorvidt hensigts-erklaeringerne er blevet omsat i konkrete foranstaltninger.

Det bliver saaledes i forbindelse med Det Europaeiske Raad i Wien i december, at man vil kunne komme med en udtalelse af mere konkret art, som vil hvile paa et bedre grundlag, om kvaliteten af den spanske handlingsplan samt de fornyende foranstaltninger, som den indeholder.

(1) KOM(98) 316 endelig udg.

(2) Raadets resolution af 15.12.98 - EFT C 30 af 28.1.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2415/98

af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Offentliggoerelse af et dokument om Tyrkiet

Den 9. juli blev en "rapport" fra Kommissionens repraesentant i Ankara laekket til pressen. Indholdet af dette dokument - som ikke er blevet dementeret - rejser mange spoergsmaal om den politik, Kommissionen boer foere, og om dens objektivitet paa dette omraade. I den paagaeldende "rapport" undervurderer og retfaerdiggoer Michael Lake, som nu er blevet overfoert til Budapest, Tyrkiets overgreb mod en medlemsstat - Graekenland. Endvidere negligerer han bevidst overtraedelserne af menneskerettighederne, soeger at overtale Kommissionen til at marginalisere Cypern, angriber skarpt Europa-Parlamentet og praler af, at han var medunderskriver til en tale, som den tyrkiske praesident, Demirel har holdt!

Hvorledes forholder Kommissionen sig til ovenstaaende (og til det forhold, at dokumentet er blevet laekket)? Hvad vil den stille op med denne overdrevne og ensidige tjenesteiver hos dens tjenestemand?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(11. september 1998)

Det er ikke usaedvanligt, at afgaaende delegationsledere giver udtryk for deres personlige synspunkter i en uofficiel beretning i forbindelse med, at de forlader deres post.

Michael Lakes beretning falder ind under denne kategori og behoever saaledes ikke noedvendigvis at vaere fuldstaendig paa linje med Faellesskabets holdninger.

Eftersom Faellesskabets holdninger til de spoergsmaal, der tages op i beretningen, er velkendte, er der ingen grund til yderligere kommentarer.

Den ansvarlige kommissaer tog for nylig telefonisk kontakt med den graeske udenrigsminister Theodoros Pangalos for at sikre sig, at der ikke forelaa nogen misforstaaelser om beretningens karakter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2995/98

af Roberto Mezzaroma (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Reform af loven vedroerende repraesentation i den italienske haer

Forsvarsudvalget i det italienske Deputeretkammeret godkendte den 21. juli 1998 et udkast til en reform af loven vedroerende repraesentation i den italienske haer.

Indholdet i denne lovreform viser tydeligt, at der mangler politisk vilje til en egentlig innovativ reform af repraesentationsbestemmelserne, der vil kunne forbedre forholdene i militaeret.

Loven er blevet moedt med en komplet indifferens og udebliven af kritisk reaktion, hvilket vidner om en farlig ligegyldighed blandt militaerets personale over for lovens indhold.

De vaebnede styrker i de europaeiske lande har i mange aar vaeret omfattet af en lov, der sikrer en omfattende beskyttelse af haerens personales grundlaeggende rettigheder. I 1985 og 1997 vedtog Europa-Parlamentet henstillinger, der skulle sikre militaerets personale en effektiv repraesentation. Finder Kommissionen ikke, at der paa denne baggrund - uden at det er hensigten at kraenke det italienske parlaments autonomi - er behov for en saerlig henstilling, der kan sikre, at den nye lov, der er forelagt Senatet til godkendelse, overholder den forfatningsmaessige ret til beskyttelse af de grundlaeggende og umistelige rettigheder, der ogsaa omfatter foreningsfriheden, og at loven bliver bragt i overensstemmelse med tilsvarende love i de oevrige europaeiske lande med henblik paa en faelles forsvarspolitik inden for rammerne af WEU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(6. november 1998)

Foreningsfriheden falder ikke ind under anvendelsesomraadet for artikel 2 i aftalen om socialpolitikken (artikel 137 i den nye traktat). Spoergsmaalet om de vaebnede styrkers personales foreningsfrihed henhoerer udelukkende under medlemsstaternes kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2224/98

af Kirsi Piha (PPE) til Raadet

(16. juli 1998)

Om: Situationen i Tibet og EU's Tibet-politik

I forbindelse med besoeget af Tibets politiske og aandelige leder Dalai-Lama i Finland den 19.6.98 var der vurderinger fremme om EU's muligheder og hensigter for at vedtage en faelles Tibet-politik. Dette ville vaere oenskeligt, for at man effektivt kunne gribe ind over for situationen om menneskerettighederne i Tibet, og at der ogsaa fra EU's side blev lagt pres paa forhandlingerne mellem Kina og Tibet.

Kan Raadet oplyse, om det har planer om at vedtage en faelles EU-Tibet-politik og i givet fald ud fra hvilke retningslinjer?

Svar

(22. oktober 1998)

Som det aerede parlamentsmedlem ved, var en diplomatisk mission af EU-trojkaens ambassadoerer i Beijing ogsaa i Tibet mellem den 1. og 10. maj 1998. En rapport om denne mission blev offentliggjort den 19. juni.

Raadet overvejer nu, hvilke foranstaltninger det boer traeffe som et resultat af missionen.

Raadet vil fortsat inden for rammerne af den bilaterale dialog om menneskerettigheder goere Kina opmaerksom paa sine bekymringer vedroerende de etniske mindretal, herunder i Tibet.