ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1300/96 af Gerhard Botz (PSE) til Kommissionen (31. maj 1996)

Om: Kommissionens deltagelse i det norske forskningsprojekt »Maricult« om goedskning af havet med kvaelstof

I udgave 9/1996 af det tyske ugemagasin »Der Spiegel« af 26.2.1996 oplystes det paa side 223, at Europa-Kommissionen deltager i det norske forskningsprojekt »Maricult« med en andel paa 1,8 mio ecu. Som led i dette norske forskningsprojekt goedskes havet bl.a. med kvaelstof.

Kommissionen bedes oplyse, om den rent faktisk deltager i dette projekt. Hvis dette er tilfaeldet, opfordres Kommissionen desuden til at erklaere, med hvilken berettigelse den deltager i saadanne projekter, der udgoer en trussel mod miljoeet.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (den 25. juli 1996)

Maricult er et langfristet forskningsprogram, som er udarbejdet af norske forskere med international ekspertbistand i en fleraarig proces. Maricult-programmets hovedformaal er at forbedre den endnu meget ufuldstaendige forstaaelse af hav-oekosystemer og at skabe grundlaget for fremtidens ledelsesmaessige beslutninger. Maricult udfoeres som en raekke forskellige nationale eller internationale projekter.

Som et led i havforsknings- og teknologiprogrammet (MAST) deltager Kommissionen med 1,85 mio. ECU over 3 aar i projektet Comweb (Comparative analysis of food webs based on flow networks: Effects of nutrient supply on the structure and function of coastal plankton communities). Projektets hovedformaal er at udvikle analytiske og numeriske metoder, samt forsoegsmetoder, som skal benyttes, naar der over de kommende tiaar skal traeffes beslutninger om, hvorvidt det ud fra miljoemaessige hensyn er muligt, realisabelt og acceptabelt at forbedre havbrugsproduktionen. Paa denne maade bidrager Comweb til at naa de maal, som er formuleret under Maricult-programmet.

Comweb stoettes paa baggrund af en anbefaling fra eksterne specialister og inden for rammerne af den normale stoetteprocedure. Det er fastlagt i kontrakten, at alle relevante nationale og internationale miljoekrav skal overholdes ved projektets gennemfoerelse. Eksperter anser truslen mod miljoeet for at vaere lille og kontrollerbar, da det meste af projektarbejdet gennemfoeres i form af laboratorieforsoeg, og der kun tilfoeres meget begraensede maengder naeringsstoffer i forbindelse med markforsoegene. 7 partnere fra 5 europaeiske lande (Belgien, Tyskland, Spanien, Norge og Finland) deltager i projektet, og de tre norske partnere modtager tilsammen kun 23% af stoetten.

Der henvises i oevrigt til Kommissionens svar paa Fru Alvoets skriftlige forespoergsel nr. E-748/96 ((EFT C 322 af 28.10.1996, s. 6. )) om samme emne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1201/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Foraeldet oliekaj i det vestlige industriomraade, Canvey, Essex

Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen traeffe for at fjerne den en mil lange oliekaj i det vestlige industriomraade i Canvey, Essex? Kajen, som blev opfoert for 20 aar siden og kostede 9 millioner £, er aldrig blevet taget i brug. Kan Kommissionen medgive, at dette skaemmende anlaeg staar som et symbol paa den industrielle tilbagegang i South Essex, og at fjernelsen heraf er en noedvendig forudsaetning for at genskabe investorernes tillid til den oekonomiske udvikling? Har Kommissionen til hensigt at undersoege spoergsmaalet naermere og traeffe specifikke foranstaltninger paa baggrund heraf?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (17. juli 1996)

Kommissionen kan ikke bruge Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) til foranstaltninger vedroerende oliekajen i det vestlige industriomraade i Canvey, som det aerede medlem henviser til.

Det paagaeldende omraade er ikke stoetteberettiget under strukturfondenes maal 2. Endvidere yder EFRU kun stoette til sanering af tidligere industriomraader i de britiske maal 2-regioner, hvis dette kan knyttes direkte sammen med skabelse af ny oekonomisk aktivitet og beskaeftigelse.

Kommissionen har ikke haft lejlighed til at studere omraadet i detaljer og kan derfor ikke udtale sig om dets lokale virkning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0592/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Genanvendelse af cadmium

Det fremgaar af Europaraadets brochure om cadmium i foedevarer, at genanvendelsen af cadmium i Europa kun udgoer omkring 5% mod 15-20% i De Forenede Stater.

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor denne procentsats er saa lav, samt om den har nogen forslag til, hvordan genanvendelsen af cadmium kan oeges?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (24. maj 1996)

I sin meddelelse til Raadet fra 1987 ((KOM(87) 165 endelig udg. )) havde Kommissionen allerede fastslaaet, at baade mennesker og miljoe i hoejere grad end foer udsaettes for cadmium, og at denne udvikling visse steder har naaet et foruroligende omfang, hvorfor det var noedvendigt at begraense cadmiumforureningen.

Kommissionen raader ikke over detaljerede oplysninger om genanvendelsen af cadmium.

Kommissionen er ikke overbevist om, at ansporing til genanvendelse af cadmium er noget effektivt middel til beskyttelse af miljoeet. Der synes ikke at findes videnskabeligt paalidelige metoder, der goer det muligt at skelne mellem genbrugscadmium og nyt cadmium. Faellesskabsbestemmelserne med sigte paa at begraense anvendelsen af cadmium i produkter kan derfor alt for nemt omgaas gennem uautoriseret benyttelse af nyt cadmium. Genbrug af cadmium i produkter bliver foerst acceptabelt, naar disse indgaar i handelen i form af et lukket kredsloeb. I denne forbindelse boer det bemaerkes, at genanvendelse af cadmium allerede praktiseres i forbindelse med batterier i medfoer af Raadets direktiv nr. 91/157/EOEF af 16. marts 1991 om batterier og akkumulatorer, der indeholder farlige stoffer ((EFT L 78 af 26.3.1991, s. 38. )).

Kommissionen har derfor ikke nogen generel politik for ansporing til genanvendelse af cadmium. Dog vil den i henhold til Parlamentets og Raadets direktiv nr. 94/62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballageaffald ((EFT L 365 af 31.12.1994, s. 10. )) naermere undersoege muligheden for en harmonisering af de enkelte landes bestemmelser vedroerende genbrug af forskellige ind-pakninger, for eksempel oelkasser, der indeholder cadmium, og den vil i 1998 naermere undersoege mulighederne for genanvendelse af visse produkter med indhold af cadmium, hvis udnyttelse nu er begraenset af Raadets direktiv nr. 91/338/EOEF ((EFT L 186 af 12.7.1991, s. 59; om aendring af Raadets direktiv nr. 76/769/EOEF af 27.7.1976 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begraensning af markedsfoering og anvendelse af visse farlige stoffer og praeparater - EFT L 262 af 27.9.1976, s. 201. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1063/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Katastrofer og konsistens

I henhold til en kort meddelelse, som sandsynligvis stammer fra Kommissionen (Europe, spansk udgave, nr. 3673 af 26.1.1996, s. 11), agtede Kommissionen at kontakte Europa-Parlamentets myndigheder for at raade bod paa disses inkonsekvente optraeden ved at anmode om noedhjaelp i forbindelse med naturkatastrofer efter at have slettet den relevante budgetpost.

Har en saadan henvendelse fundet sted, og hvad var i givet fald resultatet heraf?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (28. juni 1996)

I december 1995 vedtog Parlamentet ved anden behandling kun at bevilge et »pm« paa budgetpost B4-3400 »Noedhjaelp til katastroferamte befolkninger i Faellesskabet« for 1996. Paa den anden side har Parlamentet siden begyndelsen af 1996 vedtaget flere resolutioner, hvori de beder Kommissionen om at bevilge noedhjaelp til befolkninger i flere medlemsstater, der har vaeret ofre for oversvoemmelseskatastrofer.

I denne forbindelse har Kommissionen henvendt sig til Parlamentet for at faa klarhed over Parlamentets oensker vedroerende noedhjaelp. Kommissionen har foreslaaet budgetmyndigheden undtagelsesvis at afsaette 1 mio. ECU paa budgetpost B4-3400, saaledes at der i 1996 kan ydes hjaelp til et meget beskedent antal saerlig alvorlige tilfaelde med vidtraekkende konsekvenser. Kommissionen afventer i oejeblikket Raadets og Parlamentets godkendelse af denne overfoersel, og Parlamentets budgetudvalg har i oevrigt foreslaaet, at beloebet reduceres til 300.000 ECU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0932/96 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Foderstoffer

Hvilke EU-bestemmelser findes der om fodring af:

1. droevtyggende husdyr

2. andre husdyr

3. fjerkrae

4. dambrugsfisk

med biprodukter fra dyr og fjerkrae?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. juni 1996)

Handelen med foderstoffer inden for EF er underkastet strenge regler med hensyn til maerkning, brug af tilsaetningsstoffer og raavarer, tilstedevaerelse af forurenende stoffer samt godkendelse og inspektion af foderstoffabrikker. Disse regler gaelder for alle foderstoffer, der fremstilles til dyrearter bestemt til konsum.

Hvad dyre- og folkesundheden angaar, er kravene til fremstilling af foderstoffer fastsat i forskellige EF-forskrifter:

- Raadets direktiv 90/667/EOEF ((EFT L 363 af 27.12.1990. Direktivet er senest aendret ved akten vedroerende OEstrigs, Finlands og Sveriges tiltraedelse.)) om sundhedsmaessige bestemmelser for bortskaffelse, forarbejdning og afsaetning af animalsk affald og for beskyttelse mod forekomst af patogener i foder fremstillet af dyr, herunder fisk. Dette direktiv stiller noeje hygiejnekrav til indsamling og transport af animalsk affald, hygiejnekrav til destruktionsanstalter og mikrobiologiske krav vedroerende produkterne efter forarbejdning.

- Kommissionens beslutning 92/562/EOEF ((EFT L 359 af 09.12.1992. Direktivet er senest aendret ved akten vedroerende OEstrigs, Finlands og Sveriges tiltraedelse.)) om godkendelse af alternative varmebehandlingssystemer til forarbejdning af hoejrisikostoffer.

- Kommissionens beslutning 94/382/EOEF ((EFT L 172 af 07.07.1994.)) (senest aendret ved beslutning 95/29/EF ((EFT L 38 af 18.02.1995.))) om godkendelse af alternative varmebehandlingssystemer til forarbejdning af animalsk affald fra droevtyggere med henblik paa inaktivering af spongiform encephalopati-agenser. Denne beslutning forbyder isaer benyttelse af et bestemt afsmeltningssystem (kontinuerligt tilsat fedtstof) og giver nye tids- og temperaturparametre for alle de oevrige systemer, der er godkendt efter beslutning 92/562/EOEF til forarbejdning af droevtyggermateriale.

- Kommissionens beslutning 94/381/EF ((EFT L 172 af 07.07.1994.)) om bestemte beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til bovin spongiform encephalopati og opfodring af protein af pattedyr. Denne beslutning forbyder opfodring af protein af pattedyrsvaev til droevtyggere.

- Kommissionens beslutning 91/516/EOEF ((EFT L 281 af 09.10.1991.)) om listen over raavarer, som det er forbudt at anvende i foderblandinger. Listen omfatter materiale som faeces, urin, laeder og laederaffald.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1833/96 af Antonio Graziani (PPE) til Kommissionen (28. juni 1996)

Om: Skybrud i den italienske provins Lucca

Hvilke initiativer agter Kommissionen at traeffe som foelge af det voldsomme skybrud, der den 19. juni 1996 ramte omraaderne Versilia og Garfagnana i den italienske provins Lucca?

Et stort geografisk omraade er blevet ukendeligt, og oedelaeggelserne, som i oejeblikket er vanskelige at evaluere, beloeber sig til omkring mange hundrede milliarder lire. Ni personer mistede livet, men dette tal er desvaerre kun midlertidigt.

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler P-1833/96 og P-1898/96 (30. juli 1996)

Kommissionen naerer stor medfoelelse med de italienske befolkningsgrupper, der blev ramt saa haardt af uvejrsstormen i provinsen Lucca den 19. juni, 1996, og med ofrenes familier.

Blandt kilderne til finansiel stoette i saadanne tilfaelde har EU's »Noedhjaelp til katastroferamte befolkninger i Faellesskabet« netop til formaal at yde oejeblikkelig hjaelp til unionsborgere, der er haardt ramt af dens slags usaedvanlige og alvorlige katastrofer. Kommissionen beklager imidlertid, at der paa den paagaeldende budgetpost (B4-3400) i indevaerende budgetaar ikke er bevillinger til raadighed, fordi den i forbindelse med Parlamentets vedtagelse af budgetttet blev opfoert med »p.m.«. Kommissionen har for nylig stillet forslag til budgetmyndigheden om en ekstraordinaer bevillingsoverfoersel paa 1 mio. ECU, som Parlamentet har oensket at reducere til 300 000 ECU.

Hvad angaar mulighederne for stoette fra strukturfondene i omraader, der er berettiget under maal 5b, boer det bemaerkes, at bevillingerne for perioden 1994-99 allerede er blevet afsat til bestemte formaal. Det samlede programmeringsdokument for de omraader i regionen Toscana, som henhoerer under maal 5b, som der for perioden 1994-99 er afsat 133 mio. ECU til, kan derfor kun faa tildelt de supplerende bevillinger (p.t. 2,8 mio. ECU), som hidroerer fra indekseringen. For at boede paa de skader, der er forvoldt i 5b-omraaderne i provinsen Lucca, er Kommissionen rede til, inden for rammerne af partnerskabet og tilsynsudvalget for det paagaeldende programmeringsdokument, at behandle forslag fra de italienske myndigheder med henblik paa finansiering af udbedringen af det skadtelidte landbrugs- og skovbrugsmaessige potentiale, af miljoebeskyttelse og af forbedring af infrastrukturen i landdistrikterne, enten gennem hel eller delvis tildeling af indekseringsbeloebet eller ved at aendre programmeringsdokumentet, saa der overfoeres midler fra det tildelte beloeb til de eksisterende foranstaltninger.

For saa vidt som skaderne er sket i omraader, der er stoetteberettiget under maal 2 (kommunerne Carrara, Massa og Montignoso), er Kommissionen ligeledes rede til i partnerskab med de italienske myndigheder at undersoege muligheden for at intervenere inden for rammerne af de paagaeldende programmer, afhaengigt af om de tilsvarende midler staar til raadighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1306/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (31. maj 1996)

Om: Forordning om oekologisk landbrug og afsaetning af genteknisk aendret saasaed

1. Hvordan vurderer Kommissionen det problem, at stadig flere ansoegninger om afsaetning af genmanipuleret saasaed uden maerkning imoedekommes, idet dette indebaerer en risiko for gennemfoerelsen og anvendelsen af forordning EOEF 2092/91 ((EFT L 198 af 22.7.1991, s.1 ))?

2. Hvordan kan EU's oekologiske landbrugsbedrifter undgaa at anvende uoensket saasaed, hvis den genteknisk aendrede saasaed ikke maerkes? Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at loese dette problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. juli 1996)

1. I artikel 6, stk. 2, i Raadets forordning (EOEF) nr. 2092/91 om oekologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf paa landbrugsprodukter og levnedsmidler, senest aendret ved Raadets forordning (EF) nr. 1935/95 ((EFT L 186 af 5.8.1995. )), fastsaettes det princip, at saasaed, der anvendes i oekologisk produktion, skal komme fra moderplanter, der i en generation er dyrket i overensstemmelse med reglerne for oekologisk produktion (som fastsat i artikel 6, stk. 1, litra a) og b), og de tilhoerende bilag i forordning (EOEF) nr. 2092/91). Da saadant materiale imidlertid for oejeblikket kun foreligger i meget ringe omfang, fastsaettes der ogsaa i forordningen en bred undtagelsesbestemmelse, som goer det muligt indtil aar 2001 at anvende traditionel saasaed under visse betingelser.

De nugaeldende bestemmelser i forordning (EOEF) nr. 2092/91 udelukker ikke anvendelse af saasaed fra en sort, der er opnaaet ved genmanipulation, saafremt en saadan sort kan afsaettes i det traditionelle landbrug i overensstemmelse med gaeldende EF-bestemmelser. I forbindelse med vedtagelsen af forordning (EOEF) nr. 1935/95 var Raadet og Kommissionen imidlertid enige om, at spoergsmaalet om anvendelse af genteknisk aendrede organismer i det oekologiske landbrug skulle undersoeges yderligere, og at Kommissionen skulle udarbejde en rapport herom. Kommissionen er i gang med det forberedende arbejde med henblik herpaa.

2. Officiel accept af saasaed af genteknisk aendrede sorter og spoergsmaal i forbindelse med afsaetning af saasaed droeftes for oejeblikket i Raadet paa grundlag af et forslag fra Kommissionen ((EFT C 29 af 31.1.1994. )) om aendring af de forskellige raadsdirektiver om afsaetning af saasaed. Parlamentets udtalelse om dette forslag afventes stadig. Kommissionen er overbevist om, at risikoen for utilsigtet anvendelse af saasaed af genteknisk aendrede sorter med gennemfoerelse af de foreslaaede foranstaltninger vil blive reduceret betydeligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1959/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Smugleri med vildsvinekoed, der er smittet med svinepest

1. Har Kommissionen kendskab til, at der muligvis i stort omfang er blevet indsmuglet vildsvinekoed i EU, der er smittet med svinepest?

2. Har Kommissionen kendskab til, at toldpolitiet i Lindau allerede har ivaerksat undersoegelser paa dette omraade?

3. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe?

4. Hvor meget svinekoed, der var camoufleret som hjortekoed, blev der importeret fra OEsteuropa til EU i det forgangne aar?

5. Finder denne import fra OEsteuropa sted via OEstrig over graenseovergangen i Lindau?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (13. september 1996)

1. Kommissionen er bekendt med, at vildsvinekoed er blevet illegalt importeret til Tyskland fra Polen.

2. Den er blevet underrettet af de tyske myndigheder om, at toldundersoegelserne vedroerende denne sag fortsaetter.

3. Kommissionen har underrettet de polske toldmyndigheder, der foretager undersoegelser paa stedet. De tyske toldmyndigheder har allerede underrettet de medlemsstater, der kan vaere beroert af denne handel.

4. Det vides endnu ikke, hvor store maengder illegalt importeret vildsvinekoed der er tale om. Da undersoegelsen paabegyndtes, blev der beslaglagt 6 t.

5. Importen var fordelt paa flere graenseovergange.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2139/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (3. august 1996)

Om: Faglige videreuddannelsesinstitutioner for medicin og kirurgi i Italien (gennemfoerelse af direktiv 82/76/EOEF)

I Italien har overtagelsen af faellesskabsdirektiverne vedroerende specialisering i fagomraaderne for medicin og kirurgi vaeret genstand for forbehold og indsigelser, saerlig hvad angaar overensstemmelsen mellem de italienske lovbestemmelser og faellesskabsdirektiverne 75/362/EOEF ((EFT L 167 af 30.6.1975, s. 1. )), 75/363/EOEF ((EFT L 167 af 30.6.1975, s. 14. )) og 82/76/EOEF ((EFT L 43 af 15.2.1982, s. 21. )).

Det er saerlig fra flere sider blevet understreget, at de laeger, der specialiserer sig, i de ovennaevnte direktiver omtales som arbejdstagere, der foelger saerlige videreuddannelseskurser, mens de i den italienske lovgivning betegnes som »studerende«, idet de dog er underkastet de typiske forpligtelser i arbejdskontrakter, selv om de ikke kan nyde godt af de heraf foelgende rettigheder.

Mener Kommissionen, at den italienske lovgivning paa dette omraade er i overensstemmelse med faellesskabsbestemmelserne, og agter den i modsat fald at tage saerlige initiativer i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. september 1996)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlige forespoergsler E-2821/94 og E-3105/95 fra Giovanni Burtone ((EFT C 139 af 5.6.1995. )) og Lilli Gyldenkilde ((EFT C 79 af 18.3.1996. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1799/96 af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Sloejfning af blaa flag paa Balearernes strande

Den Europaeiske Union beloenner de strande og lystbaadhavne, hvis vand, miljoe eller sikkerhed for brugerne er af saerlig hoej kvalitet, med blaa flag. EU har saaledes i aar haedret i alt 45 strande og 18 lystbaadhavne paa Balearerne med blaa flag.

Disse tal vidner imidlertid om, at oegruppens strande har mistet otte blaa flag i forhold til sidste aar, mens der er uddelt et mere end sidste aar til lystbaadhavnene.

Vil Kommissionen oplyse de konkrete aarsager til tabet af det blaa flag for hver af de otte strande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. august 1996)

Kommissionen minder det aerede medlem om, at kampagnen med 'det blaa flag' ledes af en ikke-statslig organisation ved navn »Foundation for Environmental Education in Europe« (FEEE) med saede i Danmark. Denne organisation staar for koordineringen af et net af nationale instanser, som staar for kampagnen i deres respektive medlemsstat. De blaa flag tildeles af en europaeisk jury - hvori ogsaa Kommissionen er repraesenteret - til de strande, der opfylder kampagnens kriterier. Kun strande, som er foreslaaet af hver enkelt medlemsstats nationale jury, kan komme i betragtning.

For saa vidt angaar strandene paa De Baleariske OEer, er der i forhold til aaret foer tale om, at 14 strande har mistet deres 'blaa flag', mens 6 nye strande har faaet tildelt flaget; dette giver sammenlagt et fald paa 8 badestrande. Begrundelsen for, at visse strande i aar ikke er blevet foreslaaet som af den spanske jury, kan faas oplyst ved henvendelse til den spanske organisation, der er ansvarlig for kampagnen, nemlig »Asociación de Educación Ambiental« (ADEAC).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1563/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Raadet (25. juni 1996)

Om: Overvaagningscenter for racisme og fremmedhad

Er det Raadets hensigt inden for en naer fremtid at stoette oprettelsen af et overvaagningscenter for racisme og fremmedhad som vedtaget af Europa-Parlamentet paa moedet den 9. maj 1996 (A4-0135)?

Mener Raadet, at det er noedvendigt at indfoere aendringer i traktaten, der vil goere det muligt at vedtage konkrete foranstaltninger paa faellesskabsplan for at bekaempe racisme og fremmedhad, som der desvaerre er en stigende tendens til i nogle europaeiske lande, og som udgoer en uacceptabel kraenkelse af menneskets grundlaeggende rettigheder?

Svar (14. oktober 1996)

1. Raadet har maerkdet sig Europa-Parlamentets beslutning af 9. maj 1996 vedroerende Kommissionens meddelelse om racisme, fremmedhad og antisemitisme.

2. Det Europaeiske Raad den 21.-22. juni 1996 i Firenze godkendte princippet om oprettelsen af et observatorium for racisme og fremmedhad og anmodede Raadet om at undersoege de juridiske og budgetmaessige vilkaar for et saadant fremtidigt observatorium samt forbindelserne mellem det og Europaraadet, og om at give Den Raadgivende Kommission for Bekaempelse af Racisme og Fremmedhad mandat til at fortsaette sit arbejde, indtil observatoriet er oprettet.

3. Den regeringskonference, der er indkaldt i henhold til artikel N i traktaten om Den Europaeiske Union, droefter et forslag til aendring af traktaten, saa der udtrykkeligt gives Faellesskabet kompetence til at bekaempe racisme og fremmedhad.