SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4082/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (17. januar 1997)

Om: Strukturfondene

Domstolen konstaterede i sin beretning for 1995 en vaesentlig forskel mellem betalingsbevillinger og de reelle betalinger, en forskel, som hovedsagelig skyldes vanskeligheder i forbindelse med samfinansiering paa grund af de nationale administrationers alt for store arbejdsbyrde og oekonomiske absorberingsproblemer. Med hensyn til Den Europaeiske Socialfond (ESF) var kun 37% af de 850 operationelle programmer for perioden 1990-1993 gennemfoert i begyndelsen af 1996. Situationen skulle have vaeret endnu alvorligere for de nye faellesskabsinitiativer: kun 15% af det samlede antal paa 190 er blevet gennemfoert. De blokerede bevillinger inden for socialfondssektoren i februar 1996 androg 1 mia ecu.

Kommissionen synes desuden at stoede paa alvorlige problemer med hensyn til at afslutte forsinkede projekter (900 mio ecu. til blokerede projekter alene i 1995). Med hensyn til LEADER-initiativet kunne forsinkelserne give mistanke om, at visse foranstaltninger ikke er tilpasset initiativets maalsaetninger. Hvis disse oplysninger er rigtige, er det klart, at borgerne risikerer at faa det indtryk, at Den Europaeiske Union spilder pengene.

Agter Kommissionen derfor at fastlaegge klarere regler vedroerende stoetteberettigelse og overveje tilbagebetaling af uretmaessigt udbetalte beloeb? Kan den desuden gennemfoere en mere streng kontrol, saaledes at forsinkelser vedroerende strukturfondene ikke leder tanken hen paa total ineffektiv gennemfoerelse eller endnu vaerre, at faellesskabsorganisationerne er unoedvendige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (18. april 1997)

Foerst og fremmest boer det aerede medlem vaere opmaerksom paa, at de 37%, der henvises til i Revisionsrettens aarsrapport om slutregnskaberne for Den Europaeiske Socialfond (ESF) for 1990-1993 vedroerer den endelige regnskabsafslutning og ikke budgettets gennemfoerelse. Revisionsrettens bemaerkninger til gennemfoerelsen af budgettet kan findes under afsnit 6.20 i denne rapport.

Som foelge af, at Socialfondens bevillinger ikke var blevet fuldt udnyttet i 1995, gjorde Kommissionen imidlertid en saerlig indsats for at faa udarbejdet mere paalidelige budgetgennemfoerelsesprognoser i medlemsstaterne. Disse bestraebelser tog deres begyndelse den 26. januar 1996 med et brev fra kommissaeren med ansvar for Socialfonden, og der blev i 1996 gennemfoert en omfattende handlingsplan paa dette omraade. En oversigt over denne handlingsplan fremsendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

ESFs budgetgennemfoerelse var i 1996 meget taet paa de 100%. Hvad angaar Italien er der gjort store bestraebelser, men der boer stadig kunne foretages forbedringer. Der fremsendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat en tabel over den finansielle situation i Italien for perioden 1990-1993.

Kommissionen goer det aerede medlem opmaerksom paa, at den i henhold til artikel 23, stk. 1, foerste afsnit i Raadets forordning nr. 4253/88 ((EFT L 374 af 31.12.1988. )), aendret ved Raadets forordning nr. 2082/93 ((EFT L 193 af 31.7.1993. )), har mulighed for at tilbagekraeve beloeb, der paa forkert grundlag er udbetalt til en medlemsstat, som subsidiaert er ansvarlig herfor.

Inden for rammerne af partnerskabet og opfoelgningskomiteerne foelger Kommissionen og medlemsstaten de foranstaltninger, der finansieres gennem Den Europaeiske Socialfond saaledes, at der i de tilfaelde, hvor det viser sig noedvendigt, kan foretages aendringer i programmet med henblik paa at opnaa en optimal anvendelse af faellesskabsmidlerne.

Den finansielle gennemfoerelse af faellesskabsinitiativet Leader stoedte ikke paa naevnevaerdige vanskeligheder i 1995. Hvad angaar »mistanken« om, at »visse foranstaltninger ikke er tilpasset initiativets maalsaetninger«, skal det bemaerkes, at skoent Kommissionen godkender alle programmer, der fremlaegges under Leader-initiativet og i denne forbindelse kontrollerer, at de foreslaaede foranstaltninger falder i traad med initiativets maalsaetning (d.v.s., at programmet skal satse paa nyskabende loesninger, der kan udgoere en model for udviklingen i landomraader med optimal integration mellem de sektorbestemte foranstaltninger) godkender Kommissionen ikke separat de enkelte projekter.

I oejeblikket paagaar der en opfoelgende evaluering af Leader I, hvilket vil give mulighed for at foretage en vurdering af gennemfoerelsen af dette direktiv inden udgangen af 1997. Det kan dog allerede paa nuvaerende tidspunkt med udgangspunkt i forskellige undersoegelser gennemfoert af AEIDL og en undersoegelse om »neteffekten« ved afslutningen af Leader I slaas fast, at Leader-initiativet virkelig har bidraget til udarbejdelsen og gennemfoerelsen af foranstaltninger paa det lokaludviklingsmaessige omraade, og at disse foranstaltninger ikke sjaeldent har spillet en afgoerende rolle i »genoplivningen« af et omraade.

Med henblik paa at forbedre den finansielle forvaltning af foranstaltninger, der medfinansieres af strukturfondene, har Kommissionen i forstaaelse med medlemsstaterne truffet en raekke forholdsregler inden for rammerne af fase III i SEM 2000-programmet. Med hensyn til hvilke udgifter, der kan komme i betragtning, er de droeftelser, der indledtes i september 1994, blevet intensiveret i loebet af 1996, og der blev i foerste omgang fremlagt 22 emneark for gruppen af finansministrenes personlige repraesentanter, der blev oprettet inden for rammerne af SEM 2000-initiativet. Derefter blev disse ark gjort til genstand for udfoerlige droeftelser i strukturfondsudvalgene. Der er saaledes udviklet et reelt partnerskab, og Kommissionen har analyseret en lang raekke bemaerkninger og anmodninger om yderligere oplysninger, som delegationerne er fremkommet med paa disse udvalgsmoeder. Denne fremgangsmaade har givet mulighed for at foretage aendringer i arkene og goere dem til et virkeligt effektivt stykke vaerktoej i effektiviseringen af strukturfondsforvaltningen. Efter den endelige afstemning i udvalgene, der finder sted i marts maaned, bliver arkene til genstand for en beslutning fra Kommissionens side med henblik paa at indarbejde dem i standardklausulerne, der er vedfoejet faellesskabsstoetterammerne og enhedsprogrammeringsdokumenterne. Hvad angaar effektiviteten af kontrollen, er droeftelserne fortsat med henblik paa at udvide de samarbejdsprotokoller, der er indgaaet mellem Kommissionen og de nationale instanser, til at omfatte alle medlemsstater. I denne forbindelse er koordineringen af kontrolprogrammerne mellem Kommissionen og de nationale instanser blevet intensiveret med henblik paa at opnaa synergieffekt mellem de nationale og faellesskabskontrolforanstaltningerne.