ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1225/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Nedskaering af faellesskabsbevillinger

Ifoelge det graeske tidsskrift »IKONOMIKOS TACHIDROMOS« kan der forventes en nedskaering af EU's bevillinger til de transeuropaeiske net (TEN).

Dette skulle have til formaal at aflaste faellesskabsbudgettet og give plads til de stigende udgifter, der er forbundet med bekaempelsen af kogalskab. Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. Har den saadanne hensigter?

2. Hvilke bestemmelser vil man i givet fald fastlaegge med henblik paa at beskytte de projekter, der vedroerer Graekenland, som er et land med en saerlig perifer beliggenhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (11. juli 1996)

Bevillingerne til landbrugsudgifter og bevillingerne til de transeuropaeiske net (TEN) hoerer ind under to forskellige udgiftsomraader (udgiftsomraade 1: Landbrugsudgifter og udgiftsomraade 2: Interne politikker) i de finansielle overslag, der er bilagt den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren.

Der kan ikke overfoeres bevillinger fra det ene udgiftsomraade til det andet, derfor kan en budgetpost, der hoerer under et bestemt udgiftsomraade, ikke finansieres af bevillinger fra et andet udgiftsomraade. Med mindre der sker aendringer i de finansielle overslag, kan bevillingerne altsaa ikke overfoeres til eller erstatte bevillinger i et andet udgiftsomraade.

For Kommissionen vil det derfor ikke komme paa tale at nedskaere bevillingerne til TEN for at give plads til de stigende udgifter, der er forbundet med bekaempelsen af kogalskab. Faktisk beder Kommissionen i sit forslag til revision af de finansielle overslag ((SEK(96) 492. )), fremlagt ultimo marts 1996, om en ekstrabevilling til transport-sektionen i det transeuropaeiske net paa 1000 mio. ECU for perioden 1997-1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1615/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Gennemfoerelse af 20:20-forslaget i Latinamerika

I hvilket omfang har Kommissionen forsoegt at gennemfoere 20:20-forslaget i forbindelse med udviklingsbistanden i Latinamerika som fremfoert paa FN's sociale topmoede i Koebenhavn, et forslag der blev stoettet af den interparlamentariske konference mellem EU og Det Latinamerikanske Parlament?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke resultater disse bestraebelser har haft i praksis og hvilke yderligere initiativer der er planlagt paa dette omraade for de naeste to aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (10. juli 1996)

Kommissionen deler Parlamentets opfattelse af relevansen af 20:20-forslaget som maal for den fremtidige udviklingsbistand. I henhold til dette forslag boer donorlandene, dvs. de hoejt industrialiserede lande, anvende 20% af deres udviklingsbistand til projekter i den sociale sektor i modtagerlandene, som saa til gengaeld skal indvillige i at bidrage med 20% af deres budget til foranstaltninger paa de samme omraader.

Det boer dog anfoeres til orientering, at det i artikel 46 i slutakten til den XXI. tvaerparlamentariske konference mellem Faellesskabet og Latinamerika konstateres, at dette forslag ikke blev vedtaget af deltagerne i topmoedet i Koebenhavn. Desuden boer det understreges, at selv om 20:20-forslaget unaegteligt ogsaa vedroerer Faellesskabet, er det snarere rettet til medlemsstaterne.

Den del af Faellesskabets budget, der inden for rammerne af udviklingssamarbejdet med Latinamerika tager sigte paa den sociale sektor, saaledes som den blev defineret paa konferencen i Koebenhavn, langt overstiger de 20% og dermed ligger helt paa linje med henstillingerne fra topmoedet.

De paa dette moede udarbejdede henstillinger er der i hoej grad taget hensyn til i Kommissionens meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om Den Europaeiske Union og Latinamerika, de nuvaerende forbindelser og perspektiverne i forbindelse med en styrkelse af partnerskabet i aarene 1996-2000. Heri fastlaegges de generelle retningslinjer for samarbejdet med dette delkontinent igennem de kommende fem aar.

For saa vidt angaar resultatet af de foranstaltninger, Kommissionen hidtil har ivaerksat paa dette omraade, henvises det aerede medlem dels til rapporten om gennemfoerelsen heraf og de opnaaede resultater af de blandede udvalgt arbejde, der oversendes til Parlamentet, saaledes som det fastsaettes i artikel 30 i slutakten fra ovennaevnte konference, dels til diverse evalueringsrapporter samt den aarlige beretning fra Kommissionens direktorat for Latinamerika, som staar til raadighed for det aerede medlem, saafremt det maatte oenskes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1431/96 af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen (29. maj 1996)

Om: Salg af finansielle tjenesteydelser

Under forhandlingerne om fjernsalg i december 1995 forpligtede Kommissionen sig til at udarbejde en meddelelse og en handlingsplan inden februar 1996. Jeg har forstaaet, at Kommissionen nu endelig er naaet til enighed om en groenbog i stedet for en meddelelse, og at denne groenbog ikke indeholder nogen handlingsplan. Er dette ensbetydende med, at Kommissionen ikke finder det paakraevet at traeffe foranstaltninger paa dette omraade? I saa fald hvorfor ikke?

Er Kommissionen paa baggrund af groenbogen af den opfattelse, at det Forligsudvalg, som skal indkaldes om direktivet om fjernsalg, ikke skal tage stilling til direktivets mulige anvendelse paa finansielle tjenesteydelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (1. juli 1996)

Den 22. maj 1996 vedtog Kommissionen en groenbog med titlen »Finansielle tjenesteydelser: opfyldelse af forbrugernes forventninger« ((KOM(96) 209 endelig udg. )), der behandler spoergsmaalet om forbrugerpolitikken inden for den finansielle sektor, herunder ogsaa fjernsalg af finansielle tjenesteydelser. Groenbogen er blevet forelagt for Europa-Parlamentet, Raadet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Det Europaeiske Monetaere Institut.

I groenbogens del III giver Kommissionen udtryk for, at forbrugernes stilling i forbindelse med udbredelsen af fjernsalg boer undersoeges naermere. Dette betyder ikke, at det er udelukket, at der vil blive grebet ind, f.eks. i form af bindende lovgivning. Det er Kommissionens faste forsaet at sikre, at forbrugerne af finansielle tjenesteydelser i forbindelse med fjernsalg ydes en beskyttelse, der svarer til den, de nyder, naar de koeber andre varer og tjenesteydelser.

Kommissionen har planer om at arrangere en hoering blandt interesserede parter i efteraaret 1996. Udfaldet af denne hoeringsproces vil danne grundlaget for Kommissionens vurdering af, om det er noedvendigt at traeffe yderligere foranstaltninger, herunder lovgivningsinitiativer.

Ved afstemningen under Europa-Parlamentets andenbehandling af direktivforslaget om fjernsalg i december 1995 ((EFT C 17 af 22.1.1996. )) opnaaede Europa-Parlamentets forskellige aendringsforslag om inkludering af finansielle tjenesteydelser i direktivets anvendelsesomraade ikke det fornoedne kvalificerede flertal. Efter Kommissionens opfattelse kan dette spoergsmaal ud fra en juridisk betragtning ikke behandles under forligsproceduren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1172/96 af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Emballagedirektivet

Direktiv 94/62/EF ((EFT L 365 af 31.12.1994, s. 10.)) om emballage og emballageaffald skal vaere gennemfoert af medlemsstaterne senest den 30. juni 1996. Formaalet med emballagedirektivet er at gennemfoere et indre marked med fri bevaegelighed for emballager - for at producenter, butikker og forbrugere har stoerst mulig valgfrihed til at vaelge den emballage, de oensker - samtidig med, at medlemsstaterne skal fremme systemer for haandtering af emballage og emballageaffald paa en miljoemaessig forsvarlig maade. I den forbindelse bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Er Kommissionen blevet underrettet om, hvad de danske myndigheder agter at goere for at gennemfoere direktivet - specielt med henblik paa en eventuel ophaevelse af det danske forbud mod daaser som emballage for oel og laeskedrikke?

2. Hvilken information har Kommissionen modtaget fra de danske myndigheder som dokumentation for det danske daaseforbuds miljoekonsekvenser - hvilke krav vil Kommissionen i denne sammenhaeng stille til metoder til miljoevurdering af forskellige emballagetyper (standarder for livscyklusanalyser)?

3. Vil det ikke vaere i strid med emballagedirektivets formaal, hvis de danske myndigheder oensker at opretholde et forbud mod en bestemt type emballage, naar meningen med direktivet er at afskaffe nationale saerordninger paa emballageomraadet, for saa vidt en saadan saerordning ikke er miljoemaessigt begrundet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. juni 1996)

Direktiv nr. 94/62/EF om emballage og emballageaffald skal vaere omsat til national lovgivning senest den 30. juni 1996.

Kommissionen har taget kontakt med de danske myndigheder om direktivets gennemfoerelse, men hidtil har man fra dansk side hverken meddelt Kommissionen udkast til de foranstaltninger, Danmark agter at traeffe, eller allerede eksisterende lovgivning, som falder inden for direktivets anvendelsesomraade.

Med direktivet er der skabt et notifikationssystem, hvorved Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne kan analysere de foranstaltninger, der skal traeffes, og indkredse eventuelle problemer med hensyn til disses overensstemmelse med faellesskabslovgivningen, inden de traeder i kraft.

Indtil den 30. juni 1996 vurderes medlemsstaternes lovgivning fortsat paa grundlag af EF-traktaten. Efter denne dato skal den stemme overens med direktivet.

De danske myndigheder har ikke givet Kommissionen oplysning om de miljoemaessige virkninger af det danske forbud mod drikkevarer paa daase. Det er paa indevaerende stadium ikke muligt at udtale sig om Kommissionens holdning i tilfaelde af, at dette forbud opretholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1413/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Salg af en kirke i den besatte del af Cypern

Ifoelge en offentliggoerelse i en engelsksproget tyrkisk-cypriotisk avis vil den tyrkisk-cypriotiske besaettelsesmagt saelge Panajia Hrisotrimithiotissa-kirken i den besatte del af Cypern.

Paa baggrund af den generelle europaeiske holdning i den slags spoergsmaal vedroerende kulturarv samt manglen paa en konkret, omgaaende og utvetydig reaktion fra Den Europaeiske Union paa de gentagne tyrkiske provokationer paa alle fronter, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

Hvilke omgaaende skridt agter den at tage for at faa den tyrkiske besaettelsesstyrke og de illegale tyrkisk-cypriotiske myndigheder til at afstaa fra disse provokationer og indstille plyndringen af oeens kulturrigdomme?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-1413/96 og E-1432/96 (5. juli 1996)

Kommissionen har ingen konkrete oplysninger om de af det aerede medlem rejste spoergsmaal.

Den skal naevne, at Faellesskabets politik vedroerende det cypriotiske spoergsmaal paa ny blev slaaet fast ved det sidste moede i Associeringsraadet med Cypern. Forhandlingerne om Cyperns tiltraedelse af Unionen vil blive indledt paa basis af Kommissionens forslag seks maaneder efter afslutningen af regeringskonferencen og under hensyntagen til resultaterne heraf. Faellesskabet har desuden udtrykt sin stoette til en komplet loesning af det cypriotiske spoergsmaal i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsraads resolutioner paa basis af tanken om en cypriotisk foederation bestaaende af to samfund og to zoner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1190/96 af Anita POLLACK til Kommissionen. 1997, det europæiske år mod racisme



EF-Tidende nr. C 322 af 28/10/1996 s. 0040



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1190/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996) Om: 1997, det europaeiske aar mod racisme Hvilke organer, som repraesenterer sorte og indvandrere i Europa, var inddraget i planlaegningen af det europaeiske aar mod racisme i 1997? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (7. juni 1996) De europaeiske aar mod racisme er stadig i planlaegningsstadiet. I denne sammenhaeng har Kommissionen udvidet sin dialog med Det Europaeiske Indvandrer Forum, og det vil den fortsat goere. Der overvejes forskellige muligheder for at udvide grundlaget for en saadan dialog ved at lade den omfatte andre organisationer. Endvidere er Kommissionen jaevnligt i kontakt med indvandrerorganisationer og etniske mindretalsgrupper i sammenhaeng med ansoegninger om samfinansiering af projekter, der skal forvaltes af saadanne organisationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1396/96 af Erhard Meier (PSE) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: LEADER II-programmet for Steiermark i OEstrig

Fra forbundsstaten Steiermark er der indgivet fem LEADER II-projekter, herunder LEADER II-projektet Soelktaeler. Ifoelge mine oplysninger blev LEADER II-projekter indgivet til Kommissionen i april 1995.

Repraesentanter for den paagaeldende region, projektledere, interesserede og borgmestre spoerger mig hele tiden om, hvorfor projekterne endnu ikke er blevet godkendt i Bruxelles, og hvorfor der endnu ikke er truffet afgoerelse om den finansielle stoette? Derfor skal jeg spoerge om foelgende:

1. Hvorfor er der endnu ikke truffet afgoerelse om LEADER II-projekterne og om stoetten hertil?

2. Hvornaar kan der regnes med en afgoerelse?

3. Skyldes den manglende beslutningstagning fra EU's side mangelfulde delprojekter fra OEstrigs side (som f.eks. fra forbundsstaten Tyrol)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. juni 1996)

De operationelle programmer for OEstrig i forbindelse med EF-initiativet LEADER II blev forelagt for Kommissionen den 18. juli 1995.

1. Kommissionens kontrol af disse programmer har givet anledning til flere aendringer, supplementer og forbedringer af alle disse operationelle programmer.

2. Hidtil har kun to forbundsstater, nemlig Steiermark og Tyrol, for nylig svaret udtoemmende og fuldstaendigt paa Kommissionens spoergsmaal. Disse to programmer forventes at blive godkendt i meget naer fremtid.

3. Da der ikke traeffes nogen beslutning om godkendelse for hele OEstrig, men hver forbundsstats program er omfattet af sin egen beslutning, skyldes forsinkelsen i godkendelsen af det operationelle program LEADER II for Steiermark udelukkende de aendringer og supplementer, der har vist sig noedvendige for dette program.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0983/96 af Luigi Moretti (ELDR) til Raadet (29. april 1996)

Om: EU's tiltraedelse af den europaeiske konvention om menneskerettighederne

Det fremgaar af de generelle principper i faellesskabsretten, at det er EU's opgave at overvaage respekten for menneskerettighederne, og baade medlemsstaterne og EU's institutioner har da ogsaa ved talrige lejligheder understreget respekten for menneskerettighederne.

Hvilke initiativer agter Raadet i betragtning af Domstolens udtalelse om EU-traktatens uforenelighed med EU's tiltraedelse af den europaeiske konvention om menneskerettighederne at tage for, under hensyn til begraensningerne i artikel 235, at udvirke, at EU faar befoejelse til at lovgive eller indgaa internationale konventioner paa dette omraade?

Svar (7. august 1996)

Det aerede parlamentsmedlem understreger selv, at Domstolen i dom nr. 2/94 af 28. marts 1996 konkluderer, at Det Europaeiske Faellesskab ifoelge gaeldende faellesskabsret ikke har kompetence til at tiltraede den europaeiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder, der blev undertegnet den 4. november 1950 i Rom.

Det er regeringskonferencen, der i givet fald skal foreslaa aendringer til traktaterne, som kan muliggoere de initiativer, det aerede parlamentsmedlem naevner i sin forespoergsel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1379/96 af Christine CRAWLEY til Kommissionen. Nulmoms på bøger



EF-Tidende nr. C 305 af 15/10/1996 s. 0090



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1379/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (6. juni 1996) Om: Nulmoms paa boeger Kommissionen bedes oplyse, hvor langt den er kommet med behandlingen af hoeringsdokumentet om overgangen fra en midlertidig til en endelig momsordning? Kan Kommissionen ogsaa garantere, at de enkelte medlemsstater fortsat kan fritage produkter som f.eks. boeger, der er af afgoerende betydning for at hoejne niveauet inden for undervisningen, for moms? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (2. juli 1996) Kommissionen har i sinde at fremlaegge et arbejdsprogram om et nyt momssystem for det indre marked samt et udkast til hovedtraekkene i det nye momssystem foer sommerferien 1996. Dette nye momssystem er noedvendigt for gennemfoerelsen af det indre marked, og en yderligere tilnaermelse mellem momssatserne er af afgoerende betydning i denne sammenhaeng. Der er derfor ingen garanti for, at den nulmoms, som medlemsstaterne i henhold til overgangsforanstaltningerne i det sjette momsdirektiv 77/388/EOEF ((EFT L 145 af 13.6.1977. )) for oejeblikket kan anvende, vil kunne viderefoeres. Under udarbejdelsen af det nye momssystem vil der dog ganske vist blive taget hensyn til beskatningssystemets kulturelle og uddannelsesmaessige konsekvenser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0673/96 af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Raadet (18. marts 1996)

Om: Indfoejelse af krav om lukning af atomkraftvaerket i Krsko i associeringsaftalen mellem EU og Slovenien

Kan Raadet bekraefte de seneste Greenpeace-studier om det yderst farlige atomkraftvaerk i Krsko, der er beliggende i den mest jordskaelvsramte zone i landet kun lidt over 100 km fra Trieste, hvor der er registreret mere end 100 jordskaelv mellem 1629 og 1990?

Finder Raadet det ikke af afgoerende betydning, at spoergsmaalet om lukningen af atomkraftvaerket i Krsko, ikke mindst i betragtning af dets foraeldede karakter, indfoejes som en afgoerende klausul i associeringsaftalen mellem EU og Slovenien?

Svar (2. august 1996)

1. Raadet kan ikke udtale sig om de forhold vedroerende atomkraftvaerket i Krsko, som det aerede parlamentsmedlem naevner. Det skal imidlertid understreges, at Slovenien har undertegnet konventionen om sikkerheden i nukleare installationer ((Konventionen er endnu ikke traadt i kraft. )).

2 Raadet tillaegger den nukleare sikkerhed i landene i OEsteuropa stor betydning. I den forbindelse minder det om de konklusioner, som det vedtog den 25. maj 1994, og hvori det endnu engang bekraefter dels sit tilsagn om at ville medvirke til at forbedre den nukleare sikkerhed i landene i Central- og OEsteuropa og i SNG-landene, dels at det er klar over, at saadanne forbedringer maa foretages inden for rammerne af baeredygtige energistrategier for disse lande paa mellemlang og lang sigt.

3. I aftalen mellem Den Europaeiske Union og Slovenien, der blev undertegnet den 10. juni 1996 i Luxembourg, blev der lagt vaegt paa sikkerhedsforanstaltningerne i forbindelse med nuklear sikkerhed. Aftalens artikel 81 henviser udtrykkeligt hertil. Endvidere er aftalens parter i en faelles erklaering i slutakten »enige om indbyrdes at fastlaegge de noedvendige metoder og midler til at oprette et effektivt system for informationsudveksling i tilfaelde af straalingsulykker«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1123/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Udelukkelse af italiensk koed fra EU-oplagring

EU's Forvaltningskomité for Koed accepterede fredag den 12. april 1996 9.200 t oksekoed til offentlig intervention til en kilopris paa 5.800 lire med det resultat, at de 1.366 t, som de italienske producenter havde tilbudt til en kilopris paa 6.500 lire, som i oevrigt var berettiget som foelge af stoerre produktionsomkostninger, ikke accepteredes.

Vil Kommissionen - da det italienske marked oversvoemmes af overskudskoed fra de andre lande, mens italiensk koed, som er sundere og sikrere, forbliver usolgt, og hele sektoren gennemlever en krise - straks gribe ind og indfoere en regionsbaseret opkoebspris, som tager hensyn til de forskellige produktionsforhold i medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. juni 1996)

Paa grundlag af den 157. licitation vedroerende opkoeb af oksekoed til offentlig intervention besluttede Kommissionen den 12. april 1996 at opkoebe 7 665 t slagtekroppe af ungt kvaeg ud af en samlet tilbudt maengde paa 9 667 t. Den maksimale opkoebspris blev fastsat til 278 ECU/100 kg, dvs. 80% af interventionsprisen for oksekoed. Dette beloeb svarer til det maksimale stoetteniveau i EF-bestemmelserne, idet offentlig intervention kun kan indledes, naar markedsprisen ligger under dette prisniveau. De af Italien indgivne bud laa imidlertid meget vaesentligt over den maksimale opkoebspris, idet de laa paa mellem 86 og 91% af interventionsprisen, og de blev derfor afvist.

Disse hoeje bud svarer til markedsprisen i denne medlemsstat inden udloesningen af krisen i oksekoedssektoren, men dette prisniveau afspejlede ikke laengere markedssituationen i midten af april.

Kommissionen kan acceptere det aerede medlems synspunkt, at fastsaettelse af en regionaliseret opkoebspris er en mulighed, der ikke kan afvises, forudsat dog, at den kan fastsaettes inden for det tilladte maksimale stoetteniveau.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0786/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (1. april 1996)

Om: OEstrigske foranstaltninger vedroerende landevejstransport

Fra den 1. februar 1996 har OEstrig gennemfoert nye foranstaltninger for at begraense lastbiltrafikken paa dets territorium.

Kan Kommissionen bekraefte eller afkraefte:

1. at disse nye foranstaltninger medfoerer en kraftig forhoejelse af udgifterne for vognmaendene, hvilket vil faa foelger for forhoejelsen af priserne paa de transporterede produkter og dermed for den endelige forbruger og for inflationen?

2. at den har foretaget en evaluering af de negative foelger af disse forhoejelser for transportvirksomhederne og for bevarelsen af arbejdspladser?

3. at de trufne foranstaltninger er forenelige med de gaeldende bestemmelser og tiltraedelsestraktaten?

4. at den i benaegtende fald agter at tage initiativ til at imoedegaa de beklagelige ulemper for alle europaeiske vognmaend?

5. at den oestrigske beslutning ogsaa skyldes mangelen paa egnede foranstaltninger med henblik paa at oege jernbanetransporten for at bidrage til at beskytte miljoeet og varetage befolkningernes oekologiske interesser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (3. juni 1996)

Kommissionen har analyseret de seneste foranstaltninger, de oestrigske myndigheder har vedtaget, og som har medfoert en betydelig forhoejelse af afgifterne ved benyttelse af Brenner-motorvejen, i lyset af de relevante bestemmelser i faellesskabslovgivningen, herunder isaer Raadets direktiv nr. 93/89/EOEF om opkraevning af afgifter paa koeretoejer ((EFT L 279 af 12.11.1993, s. 32. )).

Afgiftsstigningen er blevet analyseret under skyldig hensyntagen til proportionalitets-princippet, eftersom det ovennaevnte direktiv specificerer, at afgifts-satserne skal baseres paa omkostningerne i forbindelse med bygning, drift og udvikling af det paagaeldende infrastrukturnet. Indkomsterne i form af afgifter fra Brenner-motorvejen ligger, paa grundlag af de tal, de oestrigske myndigheder selv har givet meddelelse om, betydeligt hoejere end de dermed forbundne omkstninger.

Kommissionen har derfor opfordret de oestrigske myndigheder til at afgive kommentarer hertil i henhold til den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 169. Kommissionen har truffet denne foranstaltning i fuld overensstemmelse med de gaeldende faellesskabsbestemmelser og for at sikre fuld overholdelse af faellesskabsretten.