DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/134

(2004/C 65 E/149)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2333/03

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(16. juli 2003)

Om: Flere fosterskader nær krematorier

Der er større risiko for fosterskader eller dødfødsler hos spædbørn, hvis mødre bor i nærheden af krematorier eller forbrændingsanlæg. Dette fremgår af en undersøgelse, som forleden offentliggjordes af University of Newcastle upon Tyne. De britiske forskere havde undersøgt 245 000 fødsler i Cumbria mellem 1956 og 1993. Det fremgik af undersøgelsen, at risikoen for skader på rygmarven (navnlig spina bifida) var 17 % højere hos kvinder, der under graviditeten havde befundet sig i nærheden af et krematorium. Desuden var der en betydelig højere risiko for hjertesygdomme hos spædbørn.

Har Kommissionen kendskab til denne forhøjede risiko for spædbørn, hvis mor bor i nærheden af et krematorium?

Har Kommissionen allerede foretaget sig noget for at begrænse risikoen, eller hvilke initiativer er der undervejs?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(11. september 2003)

Kommissionen er ikke bekendt med resultaterne af den epidemiologiske undersøgelse, der er gennemført ved Newcastle-upon-Tyne University.

Der er på europæisk plan indført bestemmelser til forebyggelse af bivirkninger ved affaldsforbrændingsanlæg med hjemmel i direktiv 89/429/EØF, 89/369/EØF, 94/67/EF og 2000/76/EF (1). Der er allerede taget en række EU-initiativer på området.

Med hjemmel i Rådets og Europa-Parlamentets afgørelse nr. 1296/99/EF af 29. april 1999 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedrørende forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen inden for folkesundhed (1999-2001) (2) er der ydet støtte til et projekt, som Imperial College of Science Technology and Medicine foreslog under betegnelsen »European Health Information System for Exposure and Diseases Mapping and Risk Assessment« (Euroheis). Målet med projektet er at forbedre sundhedsoplysningen og -analysen for at kunne vurdere sammenhængen mellem miljøforurening og sygdomme og reagere på sundhedsrisici gennem en bedre viden og forståelse af risikostyring. Forbrændingsanlægs virkninger for sundheden var et af de afprøvede scenarier. Der blev dog ikke i denne forbindelse påvist nogen direkte årsagssammenhæng, men det blev konstateret, at mange forskellige forhold, herunder også socioøkonomiske, kan spille en rolle ved sådanne misdannelser og afvigelser hos nyfødte.

Ifølge publikationen »Children's health and environment: a review of evidence«, som Verdenssundhedsorganisationen WHO og Det Europæiske Miljøagentur udgav i 2002, er der hidtil kun påvist få miljøeksponeringer som meget sandsynlige årsager til fosterskader. Forskningen på området støder på mange barrierer, f.eks. samvirkende årsager, og mange af de undersøgelser, der offentliggøres, er præget af en uhensigtsmæssig udformning og mangler den fornødne uvildighed.

Der findes ikke noget endeligt videnskabeligt bevis for, at der er en årsagssammenhæng mellem fosterskader og det forhold, at man bor i nærheden af krematorier. Det forholder sig faktisk sådan, at det ofte slet er ikke muligt at fastslå nogen klar årsagssammenhæng mellem bivirkninger og miljøfaktorer.

Den 11. juni 2003 vedtog Kommissionen en meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om en europæisk strategi for miljø og sundhed (3).

Formålet med denne strategi er at opnå en bedre forståelse af de miljømæssige trusler mod menneskers sundhed, så man kan fastslå, hvor mange sygdomstilfælde i EU der skyldes miljøfaktorer, og udforme politiske svar på den udfordring, der tegner sig.

Strategiens mål er:

— at reducere antallet af sygdomstilfælde i EU, der skyldes miljøfaktorer

— at finde frem til og forebygge nye sundhedstrusler, der skyldes miljøfaktorer

— at styrke EU's kapacitet til at føre en politik på området.

Det endelige mål for den foreslåede strategi er at udvikle en »årsag-virkningsmodel« for miljø og sundhed. Modellen skal tilvejebringe den viden, der er nødvendig for at kunne formulere en fællesskabspolitik, der slår ned på kilderne til sundhedsproblemer og årsagskæden. Dette mål kan kun nås med en integreret strategi. Det ærede medlem kan læse nærmere om strategien på følgende netsted: (http://europa.eu.int/ comm/environment/health/index_en.htm).

(1) Rådets direktiv 89/429/EØF af 21. juni 1989 om nedbringelse af luftforurening fra bestående kommunale affaldsforbrændingsanlæg, EFT L 203 af 15.7.1989. Rådets direktiv 89/369/EØF af 8. juni 1989 om forebyggelse af luftforurening fra nye kommunale affaldsforbrændingsanlæg, EFT L 163 af 14.6.1989. Rådets direktiv 94/67/EF af 16. december 1994 om forbrænding af farligt affald, EFT L 365 af 31.12.1994. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/76/EF af 4. december 2000 om forbrænding af affald, EFT L 332 af 28.12.2000.

(2) EFT L 155 af 22.6.1999.

(3) KOM(2003) 338 endelig.