ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3278/98

af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Kommissionen

(30. oktober 1998)

Om: Kommissionens anvendelse af artikel 171, stk. 2

Kommissionen bedes redegoere for anvendelsen af artikel 171, stk. 2, herunder i hvor mange og hvilke tilfaelde Kommissionen har gjort brug heraf til dags dato?

Hvor mange boeder har Kommissionen idoemt, og hvor mange penge har Kommissionen indkasseret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(30. november 1998)

Indtil nu har Domstolen ikke afsagt nogen dom, som paalaegger en medlemsstat at betale tvangsboeder paa grund af manglende efterkommelse af en foerste dom fra Domstolen. Kommissionen har dog 12 gange besluttet at foreslaa Domstolen at idoemme en medlemsstat en tvangsboede.

I seks tilfaelde har Kommissionens beslutning om at foreslaa tvangsboeder faaet den paagaeldende medlemsstat til at efterkomme dommen, og sagen har kunnet afsluttes, inden den blev indbragt for Domstolen:

- Italien - Beskyttelse mod straaling. Den tvangsboede, som Kommissionen havde til hensigt at foreslaa Domstolen, var paa 159 300 ECU pr. dag.

- Italien - Affaldsforvaltningsplan. Den tvangsboede, som Kommissionen havde til hensigt at foreslaa Domstolen, var paa 123 300 ECU pr. dag.

- Tyskland - Grundvand. Den tvangsboede, som Kommissionen havde til hensigt at foreslaa Domstolen, var paa 264 000 ECU pr. dag.

- Belgien - Vilde fugle. Den tvangsboede, som Kommissionen havde til hensigt at foreslaa Domstolen, var paa 7 750 ECU pr. dag.

- Graekenland - Frontistiria, krav om statsborgerskab for aabning af privatskoler. Den tvangsboede, som Kommissionen havde til hensigt at foreslaa Domstolen, var paa 61 500 ECU pr. dag.

- Frankrig - Defekte produkter. Den tvangsboede, som Kommissionen havde til hensigt at foreslaa Domstolen, var paa 158 250 ECU pr. dag.

I ét tilfaelde har Kommissionen endnu ikke indbragt sagen for Domstolen, da overtraedelsen er ved at blive bragt i orden:

- Graekenland - Offentlige indkoeb af tjenesteydelser. Den tvangsboede, som Kommissionen har til hensigt at foreslaa Domstolen, er paa 39 975 ECU pr. dag.

I to tilfaelde har Kommissionen indbragt sagen for Domstolen, men den paagaeldende medlemsstat har bragt forholdene i orden, inden Domstolen naaede at afsige dom:

- Tyskland - Overfladevand - Sag C-122/97. Den tvangsboede, som Kommissionen havde foreslaaet Domstolen, var paa 158 400 ECU pr. dag.

- Tyskland - Vilde fugle - Sag C-121/97. Den tvangsboede, som Kommissionen havde foreslaaet Domstolen, var paa 26 400 ECU pr. dag.

Endelig er de tre foelgende sager indbragt for Domstolen; overtraedelsen er endnu ikke bragt i orden, og der afventes en dom fra Domstolen:

- Graekenland - Affald - Landsby paa Kreta - Sag C-387/97. Den tvangsboede, som Kommissionen har foreslaaet, er paa 24.600 ECU pr. dag.

- Graekenland - Eksamensbeviser for videregaaende uddannelser - Sag C-197/98. Den tvangsboede, som Kommissionen har foreslaaet, er paa 41 000 ECU pr. dag.

- Frankrig - Vilde fugle. Den tvangsboede, som Kommissionen har til hensigt at foreslaa Domstolen, er paa 105 500 ECU pr. dag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2401/98

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen

(27. juli 1998)

Om: Obligatoriske vinterdaek i Finland og trafiksikkerheden

I Finland er det obligatorisk med vinterdaek, der indebaerer, at alle registrerede koeretoejer i Finland om vinteren skal anvende enten pigdaek eller friktionsdaek, der er beregnet til vinterkoersel. Finland har imidlertid ikke ret til under vinterdaekspaabuddet at forhindre, at koeretoejer uden vinterdaek kommer ind i Finland, hvis koeretoejet er indregistreret i andet land. Eksempelvis kan Tyskland naegte en bil, der er indregistreret i Finland, at komme ind i Tyskland, hvis den har pigdaek.

Mener Kommissionen ikke, at forbud og fritagelser i samme omfang burde gaelde for alle EU-lande, og at disse skulle kunne fastsaettes af alle lande? Hvert enkelt land burde have ret til at fastsaette bestemmelser for egne borgeres sikkerhed og have ret til at kraeve, at EU-borgere, der befinder sig paa landets territorium, overholder disse bestemmelser. Hvordan vil Kommissionen redegoere for den forskelsbehandling, som for oejeblikket findes mellem landene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(6. oktober 1998)

Obligatorisk brug af vinterdaek i Finland af sikkerhedsmaessige grunde under saerlige vejrforhold er et anliggende, som sorterer under landets egen kompetence. Som det aerede medlem bemaerker, er denne pligt paalagt alle trafikanter uden hensyn til, i hvilken medlemsstat deres koeretoej er indregistreret, og udgoer derfor ikke nogen form for forskelsbehandling. I den forbindelse boer det her naevnes, at der i visse regioner i andre medlemsstater gaelder krav om at alle motorkoeretoejer skal vaere forsynet med snekaeder af hensyn til sikkerheden.

At forbyde pigdaek til vinterkoersel paa landeveje henhoerer ligeledes under den nationale myndigheds kompetenceomraade, som er ansvarlig for faerdselssikkerheden. Grunden til dette forbud er det enorme slid, vejene udsaettes for paa grund af disse daek.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2406/98

af Leonie van Bladel (UPE) og James Janssen van Raay (UPE) til Raadet

(28. juli 1998)

Om: Trinidad/Tobagos naegtelse af at opfylde Wien-konventionen

1. Er Raadet bekendt med, at regeringen i Trinidad/Tobago naegter at overholde artikel 6 i Wien-konventionen og efterkomme den nederlandske regerings anmodning om anholdelse og udlevering af den surinamske ex-diktator og nuvaerende statsraadgiver Desi Bouterse, der mistaenkes for storstilet international narkotikahandel?

2. Hvilke politiske konsekvenser vil Raadet drage af Trinidad/Tobagos naegtelse af i henhold til Wien-konventionen at anholde og udlevere den surinamske ex-diktator og nuvaerende statsraadgiver Desi Bouterse, der mistaenkes for storstilet international narkotikahandel?

3. Hvilke oekonomiske sanktioner vil Raadet foreslaa mod Trinidad/Tobago som foelge af landets naegtelse af i henhold til artikel 6 i den internationale Wien-konvention at anholde og udlevere den surinamske ex-diktator og nuvaerende statsraadgiver Desi Bouterse, der mistaenkes for storstilet international narkotikahandel?

Svar

(7. december 1998)

Spoergsmaal vedroerende forholdet mellem en medlemsstat og tredjelande paa udleveringsomraadet henhoerer ikke under Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2927/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Aflønning af formanden for Den Europæiske Centralbank



EF-Tidende nr. C 118 af 29/04/1999 s. 0169



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2927/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (2. oktober 1998) Om: Afloenning af formanden for Den Europaeiske Centralbank Kan Kommissionen i lyset af den gennemsigtighed, som er et grundlaeggende princip for faellesskabsinstitutionerne, give oplysning om den loen og de samlede godtgoerelser, der udbetales til formanden for Den Europaeiske Centralbank? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (6. november 1998) I henhold til statutten for Det Europaeiske System af Centralbanker (ESCB) og Den Europaeiske Centralbank (ECB), der er fastlagt i en protokol knyttet til traktaten, aftales ansaettelsesvilkaarene for direktionens medlemmer, isaer deres afloenning, pensioner og andre sociale ydelser, i kontrakter med ECB. Vilkaarene fastsaettes af ECB's Styrelsesraad efter forslag fra en komité, der bestaar af tre medlemmer udnaevnt af Styrelsesraadet og tre medlemmer udnaevnt af Raadet. Direktionens medlemmer har ikke stemmeret i disse spoergsmaal. Da Kommissionen ikke har kompetence paa dette omraade, kan den ikke give oplysninger om den loen og de samlede godtgoerelser, der udbetales til formanden for Den Europaeiske Centralbank.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3099/98

af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Det professionelle forhold mellem professionelle fodboldspillere

Hvad angaar det professionelle forhold mellem foldboldspillere og sportspromotorer og promotorer generelt, kan barrierer, som hindrer den frie konkurence, ikke tolereres inden for et kompliceret erhverv som fodbold, der er i konstant udvikling.

Det system, der er blevet indfoert af FIGC (Det Italienske Fodboldforbund), og som omfatter udarbejdelse af en saerlig liste, er ikke i overensstemmelse med italiensk lovgivning, da det ikke opfylder de kriterier, der kraeves for professionelle organisationer.

Man kan ikke forhindre det private initiativ i at udvise opfindsomhed, kreativitet, forskningslyst, initiativ og fantasi inden for konkurrencesporten, eftersom denne bestaar af industrielle og kommercielle tiltag som enhver anden sektor.

1. Kan Kommissionen oplyse, om begrebet sportspromotor, som defineret af FIGC, er i faellesskabsretten vedroerende erhvervsmaessig virksomhed?

2. Kan Kommissionen oplyse, om FIGC-reglerne om sportspromotorer udgoer en hindring for den frie udveksling af tjenesteydelser, isaer for saa vidt angaar erhvervsmaessig virksomhed, der udfoeres i faellesskab, set i forhold til anvendelsesomraadet for bestemmelserne i den italienske lov nr. 287/90?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. januar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2849/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Stoejforurening i Rom

I en by som Rom antager problemet vedroerende stoejforurening betydelige dimensioner. Der er f.eks. stoej fra jernbanen, motorcykler og knallerter, larm fra koeretoejer samt diverse arbejdsmaskiner, der anvendes under aaben himmel, osv. Til alle disse stoejproblemer skal der nu foejes en ny stoejforureningskilde, nemlig "Sommer i Rom", en raekke kulturelle begivenheder, underholdning, lege, gastronomi og sport, som i en raekke aar har fundet sted i Rom med stoette fra Roms kommune, regionen Lazio og provinsen Rom. Foelgerne af disse begivenheder for beboerne i de tilstoedende omraader har vaeret en raekke foruroligende sundhedsproblemer som foelge af stoejforureningen fra aftenkoncerter, friluftsdiskoteker og den kraftige biltrafik i kvarteret til langt ud paa natten. I italiensk lov er der fastlagt bestemmelser om beskyttelse mod stoejforurening i henhold til rammelov nr. 447 af 26. oktober 1995. Men eftersom lov nr. 447/95 er en rammelov, kan den kun gennemfoeres i fuldt omfang, hvis der vedtages de relevante lovbestemmelser, ministerdekreter og regionale love til gennemfoerelse deraf. Desvaerre har vedtagelsen af disse ministerielle bestemmelser endnu ikke fundet sted, der foreligger ikke nogen regional lovgivning.

Som foelge heraf kan kommunalforvaltningen i Rom ikke vedtage bestemmelser om beskyttelse mod stoejforurening.

1. Kan Kommissionen oplyse, om der findes europaeiske direktiver om stoejforurening og beskyttelse af borgernes helbred?

2. Skal arrangementer som f.eks. "Sommer i Rom" underkastes en vurdering af miljoeindvirkningen i overensstemmelse med bestemmelserne om stoejforurening?

3. Skal anmodninger om licens eller tilladelse til stoejende arrangementer som ovennaevnte ledsages af dokumentation om vurdering af miljoeindvirkningerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(27. oktober 1998)

Det aerede medlem henvises til det svar, som Kommissionen har givet paa hendes skriftlige forespoergsel nr. E-2076/98(1).

Offentlige arrangementer henhoerer ikke under anvendelsesomraadet for direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet(2).

(1) EFT C 96 af 8.4.1999, s. 31.

(2) EFT L 175 af 5.7.1985.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2118/98

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Udvaelgelse af konsulentvirksomheder

Hvordan traeffer Kommissionen afgoerelse med hensyn til udvaelgelsen af konsulentvirksomheder til at bistaa med projekter under Phare- og Tacis-programmerne og Lomé-konventionen?

Er der loft over antallet af konsulentvirksomheder, der kan udvaelges fra de enkelte medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(30. september 1998)

Indkoeb af tjenesteydelser i forbindelse med Phare og Tacis sker i overensstemmelse med finansforordning nr. 2334/95 af 18. december 1995(1) og Phare- og Tacis-forordningerne(2). Disse forskriver begraenset udbud som den normale procedure i forbindelse med tjenesteydelser. Alle fysiske og juridiske personer i medlemsstaterne og i modtagerstaterne kan deltage paa lige vilkaar i udbudsprocedurerne. Procedurerne er udformet saaledes, at der er den bredest mulige adgang paa lige betingelser og med stor aabenhed.

Udbudsmeddelelser om tjenesteydelser offentliggoeres paa Internet, og Tacis-projekter offentliggoeres tillige i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Efter praekvalifikation af de indkomne interessetilkendegivelser lanceres der et begraenset udbud for tjenestekontrakter. Udbudsevalueringen sker efter forhaandskriterier og -procedurer, som garanterer, at det oekonomisk mest fordelagtige tilbud (kvalitets-/prisforholdet) foreslaas med henblik paa kontrakttildeling. Projekter vedroerende leverancer og bygge- og anlaegsarbejder offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende med henblik paa aabent udbud i overensstemmelse med finansforordningen og Phare- og Tacis-forordningerne.

Der er i forbindelse med Phare og Tacis ingen graense for antallet af konsulenter fra de enkelte medlemsstater. Desuden er kontrakter, der finansieres via Tacis, aabne paa lige vilkaar for alle fysiske og juridiske personer i medlemsstaterne og Tacis-partnerlandene. Fysiske og juridiske personer fra lande, der opnaar bistand fra Phare, og i specifikke tilfaelde Middelhavslande med traditionelle oekonomiske, handelsmaessige eller geografiske forbindelser kan ogsaa komme i betragtning, hvis Kommissionen fra sag til sag bestemmer, at de paagaeldende programmer kraever en form for bistand, der specifikt er til raadighed i disse lande.

Under Lomé-konventionen er reglen ogsaa begraenset udbud med mulighed for undtagelser i visse tilfaelde. De enkelte eksperter udvaelges ved underhaandsaftale efter begraenset konsultation eller ud fra en database, der oprettes efter indkaldelse af ansoegninger(3).

Der kraeves statsborgerskab i Unionens lande og landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS). Der findes ingen kvoteordning, skoent Kommissionen saa vidt muligt sigter mod at ramme en balance i deltagelsen mellem eksperter og konsulentfirmaer i alle medlemsstaterne og alle de beroerte AVS-lande med udgangspunkt i de formelle kvalifikationer som omhandlet i artikel 178 i Lomé-konventionen.

(1) EFT L 240 af 7.10.1995.

(2) EFT L 375 af 23.12.1989 og EFT L 165 af 4.7.1996.

(3) EFT C 342 af 12.11.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2512/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Flyulykke i Blagnac (Frankrig)

Den 30. juni 1994 styrtede et A330 - fly fra Airbus Industrie ned ved Blagnac, Toulouses lufthavn, hvorunder de 7 ombordvaerende personer blev draebt. Blandt de 7 omkomne var der to italienske piloter - Alberto Nassetti og Pier Paolo Racchetti - som var ansat ved flyselskabet Alitalia og paa davaerende tidspunkt var paa et fem-dages praktikophold ved Airbus Industrie i Toulouse.

Flyet var endnu ikke godkendt, men floej med et foreloebigt luftdygtighedsbevis. Under testflyvninger kan der ikke medtages nogen passagerer overhovedet, og flyet skal styres af mindst to piloter med et testpilotcertifikat. Paa A330 - flyet var der kun en testpilot og en pilot med et ruteflyvercertifikat. Praktikprogrammet omhandlede ikke nogen flyveture, men udelukkende klassetimer.

4 aar efter denne ulykke har de franske domstole endnu ikke truffet afgoerelse om, hvorvidt der skal indledes en strafferetssag eller ej. Forundersoegelsen, som blev forestaaet af generaldirektoratet for ammunition under Forsvarsministeriet (i henhold til de franske luftfartsbestemmelser), blev afsluttet 7 maaneder efter ulykken. Retsundersoegelsen, som lededes af dommer Billaud, afsluttedes den 28. februar 1998, og den offentlige anklager skulle inden for tre maaneder tage stilling til det spoergsmaal, om sagen skulle henlaegges, eller om der skulle indledes en retssag.

Den offentlige anklager har endnu ikke udtalt sig.

1. Finder Kommissionen det paa denne baggrund ikke hensigtsmaessigt at rette henvendelse til de franske myndigheder for at faa oplyst aarsagerne til denne usaedvanlige og uforklarlige forsinkelse i sagen?

2. Finder den det ikke hensigtsmaessigt at rette henvendelse til de italienske myndigheder for at faa oplyst, hvorfor konsulatet i Toulouse overhovedet ikke har ydet ofrenes familier nogen stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(24. september 1998)

Kommissionen maa meddele det aerede medlem, at den ikke kan henvende sig til myndighederne i en medlemsstat i forbindelse med retssagen efter den naevnte flyulykke under en testflyvning.

I artikel F i EU-traktaten fastsaettes, at Unionen respekterer de grundlaeggende rettigheder, saaledes som de garanteres ved den europaeiske konvention til beskyttelse af menneskerettighederne, og isaer retten til en retfaerdig retsbehandling. Det er derfor den person, der finder, at hans rettigheder er kraenket, der skal henvende sig til den kompetente retsinstans, for at faa denne overtraedelse fastslaaet, og i givet fald klage til Den Europaeiske Menneskerettighedskommission, hvis alle nationale klagemuligheder er udtoemt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2485/98

af Johann Kronberger (NI) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Projektet "Corridoio Adriatico"

1. Hvordan gaar det med projektet "Corridoio Adriatico", dvs. vandvejen til Triest, der skal forbinde Adriaterhavet med de oevrige Middelhavslande og Suez-omraadet?

2. Hvilken betydning tillaegger Kommissionen dette projekt?

3. Hvor langt er man naaet i forhandlingerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(7. oktober 1998)

1. Projektet vedroerende "Den Adriatiske Korridor" udgoer en alternativ trafikfor-bindelse fra EU's centrale egne og Italien til Graekenland og den oestlige del af Middelhavsbaekkenet, hvorved man undgaar vejen over land igennem det tidligere Jugo-slavien. Her integreres jernbane- og vejinfrastruktur, havne, forbindelser til og fra havne-ne samt kombineret transport langs de adriatiske og joniske kyster i hhv. Italien og Graekenland. Inden for rammerne af TEN-T-samfinansieringen (Raadets forordning (EOEF) 2236/95(1)) har Kommissionen ydet finansiel stoette til to gennemfoerligheds-undersoegelser vedroerende den saakaldte "adriatisk-joniske korridor", den ene i Graekenland (finansiel stoette paa 0,34 mio ecu i 1996), den anden i Italien (finansiel stoette paa én mio ecu i 1995). I henhold til oplysninger fra de paagaeldende landes myndigheder er ingen af de to undersoegelser indtil nu blevet fuldstaendigt afsluttet.

2. Det er fremgaaet af de hidtidige undersoegelser, at der foreligger gode muligheder med hensyn til udvikling af kombineret transport og kystsejlads ad denne korridor. Det forventes derfor, at denne betydningsfulde korridor vil kunne yde et vaesentligt bidrag til forbedret adgang til og fra Faellesskabets vandomraader og Middel-havslandene i forhold til Faellesskabets centrale omraader som led i en baeredygtig mobilitet for personer og varer. Kommissionen er derfor overbevist om denne korridors nyttevaerdi.

3. Baade Adriaterhavet og Det Joniske Hav er ligeledes blevet anerkendt som et vig-tigt transportelement paa den tredje paneuropaeiske transportkonference, som afholdtes i Helsingfors i juni 1997, og hvor man naermere fastsatte det adriatisk-joniske saakaldte "PETrA" (Pan-European Transport Area). Det er hensigten landene i dette omraade skal samarbejde om at etablere en infrastruktur-udviklingsplan for omraadet og dets forbindelser med de paneuropaeiske korridorer og det transeuropaeiske transportnet (TEN). Med opbakning fra Kommissionen har Italien og Graekenland i faellesskab udfoert en del forberedende arbejde og planlaegger nu at indkalde til et faelles moede for samtlige involverede parter, herunder Kommissionen, i den naermeste fremtid.

(1) EFT L 228 af 23.9.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2842/98

af Hedy d'Ancona (PSE) til Raadet

(28. september 1998)

Om: Retssag mod repraesentanter for Det Graeske Regnbueparti

Den 14. oktober vil der blive foert retssag mod Vasilis Romas, Costas Tasopoulos, Petros Vasiliadis og Pavlos Voskopoulos i Florina i Graekenland. Disse ledende medlemmer af det graesk-makedonske Regnbueparti (Venezito) er under anklage, jf. den graeske straffelovgivnings artikel 192. De beskyldes for at have givet anledning til "gensidigt had mellem borgere" i september 1995 ved at haenge et skilt op, hvorpaa partiets navn og den lokale sektion var skrevet paa to sprog (graesk og makedonsk). Efter at skiltet var blevet fjernet af det lokale politi, blev det stedlige partikontor angrebet af maengden under ledelse af Florinas borgmester.

Den officielle anklage lyder paa, at kombinationen af de ord, der blev anvendt, og "det faktum, at de var skrevet paa et fremmed sprog, og navnlig paa et slavisk sprog, virkede provokerende og gav anledning til strid mellem befolkningsgrupperne i omraadet", og det henledte tankerne paa "en fordums terroristorganisation, der bestod af slavisk talende borgere".

Venizito er et officielt anerkendt politisk parti, der to gange har deltaget i valgene i Graekenland, bl.a ogsaa i valget til Europa-Parlamentet i 1994.

Har Raadet kendskab til disse haendelser og den kommende retssag mod dette politiske parti? Mener Raadet, at der i forbindelse med retssagen mod Regnbuepartiet er tale om en kraenkelse af internationale traktatbestemmelser, som Graekenland osaa er bundet af? Hvilke skridt vil Raadet tage for at sikre, at bl.a. den grundlaeggende ret til frit at vaelge sprog bliver haandhaevet i Graekenland?

Svar

(20./21. december 1998)

Det aerede parlamentsmedlem henvises til svaret paa skriftlig forespoergsel E-1998/98.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2151/98 af Ingo FRIEDRICH til Rådet. Illegal formidling af udenlandsk arbejdskraft inden for den tyske byggeindustri



EF-Tidende nr. C 135 af 14/05/1999 s. 0025



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2151/98 af Ingo Friedrich (PPE) til Raadet (14. juli 1998) Om: Illegal formidling af udenlandsk arbejdskraft inden for den tyske byggeindustri Har Raadet kendskab til, at nederlandske virksomheder illegalt formidler engelsk arbejdskraft til tyske byggepladser? Hvilke planer har Raadet om at standse denne praksis? Svar (16. november 1998) Raadet har ikke kendskab til den praksis, der omtales i det aerede medlems forespoergsel.