ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1749/02

af Ian Paisley (NI) til Kommissionen

(19. juni 2002)

Om: Evalueringskriterier for medicinsk udstyr

1. Hvilke kriterier anvendes til evaluering af kunstigt medicinsk udstyr (f.eks. hjerteklapper), som fremstilles i USA eller uden for EU til anvendelse i EU?

2. Hvorfor skal dette udstyr anvendes i EU, før det er godkendt i USA eller i oprindelses- eller fabrikationslandet?

3. Hvilken analyser/prøver er der blevet foretaget i forbindelse med den silzone-coatede kunstige mekaniske hjerteklapprotese fra medicinalfirmaet St. Jude Medical's Masters Series?

4. Hvorfor er denne kunstige hjerteklap blev accepteret og godkendt i Europa over et år, inden den blev godkendt af det amerikanske kontor for kontrol med fødevarer og medicin (Food and Drug Administration)?

5. I betragtning af at EU-borgere ikke kan søge om pønalt begrundet erstatning (punitive damages), hvilke skridt kan der da tages for at sikre, at disse borgere ikke bruges som menneskelige forsøgskaniner med henblik på at stille billige afprøvningsfaciliteter til rådighed for disse prototyper?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(15. juli 2002)

Medicinsk udstyr, som indføres fra et tredjeland til markedsføring i Fællesskabet, skal opfylde de samme krav som udstyr, der er fremstillet i Fællesskabet til markedsføring i Fællesskabet. Kravene er fastsat i Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993 om medicinsk udstyr(1) (herefter benævnt direktivet om medicinsk udstyr) og har at gøre med risikovurdering af stofferne og overensstemmelsesvurdering.

Udstyr skal ikke være godkendt i USA efter de amerikanske krav for at kunne få adgang til det europæiske marked. Det er fabrikanten, der afgør, hvor han ønsker at afsætte sit produkt først, og som siden hen skal sikre, at hans produkter opfylder alle foreskrevne krav, der gælder på det pågældende marked.

Kommissionen må formode, at alle undersøgelser og afprøvninger, der er foreskrevet for hjerteklapper efter direktivet om medicinsk udstyr, er blevet gennemført. Det er medlemsstaternes opgave at sikre, at de produkter, der markedsføres, også er i overensstemmelse med de relevante krav i direktivet.

(1) EFT L 169 af 12.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0313/02

af John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(4. februar 2002)

Om: AVS-beslutning om handicappede og ældre menneskers rettigheder i AVS-staterne

Hvilke skridt har Kommissionen taget i forbindelse med beslutningen om handicappede og ældre menneskers rettigheder (ACP-EU/3313/01), som blev enstemmigt vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU under den tredje samling i oktober 2001, eller mere præcist, har Kommissionen nu udpeget en tjenestemand med særligt kendskab til dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(26. februar 2002)

Det generelle mål for EU's udviklingssamarbejdspolitik er at tilskynde til bæredygtig udvikling, som kan føre til nedbringelse af fattigdommen i udviklingslandene.

Kommissionen ser socialpolitik og bedre adgang til basale sociale infrastrukturer og ydelser samt bedre kvalitet (navnlig på sundheds- og uddannelsesområdet) som et af de bedste midler, når der skal tages hensyn til de særlige behov hos de mest sårbare og tilsidesatte grupper.

Kommissionen finder, at handikappedes og ældre menneskers rettigheder bør tages i betragtning i den forbindelse. Men den indsætter dog ikke specifikt disse grupper som målgrupper for udviklingssamarbejdsaktiviteter. Kommissionen har dog finansieret særlige programmer for handikappede, navnlig i særlige situationer og lande efter krisers ophør.

Kommissionen har ikke til hensigt at udpege en tjenestemand med specielt kendskab til dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1364/02

af Ian Hudghton (Verts/ALE) til Kommissionen

(14. maj 2002)

Om: Revision af den fælles fiskeripolitik

Kan Kommissionen oplyse, hvordan fiskeripolitikken vil blive reguleret inden for EU's farvande, dersom der ikke opnås enighed om revisionen af den fælles fiskeripolitik inden den 31. december 2002?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-1332/02, E-1346/02, E-1364/02 og P-1387/02

(29. maj 2002)

Hvis reformen af den fælles fiskeripolitik ikke bliver vedtaget før den 31.12.2002, med som den eneste undtagelse reglerne for adgang til medlemsstaternes tolvmile-zone, vil de eksisterende regler fortsat gælde, medmindre Kommissionen vedtager andre forordninger om ændringer før eller efter denne dato.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0924/02

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(5. april 2002)

Om: Udsendelse af en vicegeneraldirektør for Kommissionen til Miami

Oktobernummeret fra 2001 af University of Miami's tidsskrift Euroforum indeholder følgende artikel om en vicegeneraldirektør for Kommissionen:

North-South Center er et organ, der anerkendes bredt og støttes af Den Europæiske Union. Der er tale om et officielt program, som sponsoreres og helt finansieres af Europa-Kommissionen. Inden for rammerne af dette program formidles højtstående EU-tjenestemænds ophold ved amerikanske universiteter. Den oprindelige fortegnelse over universiteterne (begrænset til højest otte forskningscentre) er undtagelsesvis blevet udvidet, idet der er blevet fremsat en anmodning om et toårigt ophold for Santiago Gómez-Reino, vicedirektør for eksterne forbindelser (en udvidelse af det etårige grundprogram). Santiago Gómez-Reino skal opholde sig på North-South-Center og stå til rådighed for EU-Centeret og Jean Monnet-fakultetet ved læreanstalten for internationale studier. Santiago Gómez-Reino har blandt andet erfaringer som grundlægger af og første direktør for EU's Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) og som direktør for al virksomhed i Sydamerika og Vestindien.

1. Kan Kommissionen bekræfte, at der i dette tilfælde er tale om en særlig foranstaltning til fordel for en vicegeneraldirektør, som afviger fra de bestemmelser, der ellers gælder for programmet (begrænset til otte universiteter og maksimalt et års kontinuerligt ophold)?

2. I bekræftende fald bedes oplyst, hvad der berettiger til disse undtagelsesbestemmelser?

3. Er de blevet godkendt af Kommissionens næstformand med ansvar for personale?

4. Kan Kommissionen fremsende en kopi af de relevante bestemmelser for udsendelser inden for rammerne af dette program?

5. Kan Kommissionen sætte tal på de yderligere omkostninger, som er opstået for Fællesskabets budget på grund af denne udsendelse fra Bruxelles til Miami?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(26. juni 2002)

1. Kommissionen kan bekræfte, at efter optagelsen af North-South Center under Miami Universitet i Kommissionens stipendieprogram blev der bevilget Gomez Reino et stipendium for en etårig periode, der kan fornys på hans anmodning.

2. Denne individuelle beslutning blev truffet efter skøn fra den bevilgende myndighed, der tog hensyn til Gomez Reino's erhvervsmæssige situation og profil og Institutionens interesser.

3. Kommissionen kan bekræfte, at denne beslutning blev taget på passende niveau i overensstemmelse med de beføjelser, som Kollegiet vedtog i marts 2001.

4 En kopi af brochuren om stipendier sendes direkte til det ærede medlem og EU-parlamentets sekretariat.

5. Kommissionens udgifter til et etårigt stipendium i USA anslås til ca. 50 000 EUR.

De samlede udgifter til Gomez Reino's stipendium fra den 8. august 2001 til den 28. februar 2002 andrager 37 428 EUR. Udgifterne fra den 1. marts 2002 til den 1. august 2002 anslås til 21 500 EUR. Beløbet for et år vil derfor andrage ca. 59 000 EUR.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0954/02

af Pat Gallagher (UEN) til Kommissionen

(9. april 2002)

Om: Sundhed og sikkerhed inden for landbruget

På baggrund af at midtvejsevalueringen af Agenda 2000 snart vil finde sted, og fordi landbruget i sig selv er en aktivitet med uløseligt forbundne sikkerhedsrisici, bedes Kommissionen oplyse, om den vil støtte Europa-Parlamentets opfordring til at indarbejde en foranstaltning i den del af den fælles landbrugspolitik, der vedrører udvikling af landdistrikter, for at give landmænd incitamenter til at forbedre sikkerheden på landbrug og gårdspladser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. maj 2002)

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring over de mange ulykker, der registreres på bedrifter, og mærker sig hans anmodning om, at der indføres en ny foranstaltning under 2. søjle (landdistriktsudvikling) i den fælles landbrugspolitik for at give landbrugerne incitamenter til at forbedre sikkerheden på bedrifterne.

Kommissionen vil gerne henlede det ærede medlems opmærksomhed på de allerede foreliggende muligheder for EU-støtte til foranstaltninger til forbedring af sikkerheden på bedrifterne i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL)(1).

To af de foranstaltninger, der tilbydes i henhold til ovennævnte forordning, er særligt relevante. Det drejer sig for det første om foranstaltningen for støtte til erhvervsuddannelse af landbrugerne og andre personer, der er involveret i landbrugsvirksomhed, hvorunder der vil kunne ydes støtte til uddannelse, der tager sigte på at øge landbrugernes viden om sundhed og sikkerhed på bedriften, og for det andet om foranstaltningen for støtte til investering på landbrugsbedrifter, ifølge hvilken der kan ydes støtte til investeringer til forbedring af leve- og arbejdsvilkårene på bedriften, der også kan omfatte investering til forbedring af sundhed og sikkerhed.

EU's politik for udvikling af landdistrikterne gennemføres på en decentraliseret måde i tråd med subsidiaritetsprincippet og for at tage hensyn til de forskelligartede situationer i EU's landdistrikter. Det er derfor op til medlemsstaterne at beslutte, hvilke af de toogtyve foranstaltninger for udvikling af landdistrikterne, som tilbydes i forordning (EF) nr. 1257/1999, der passer bedst til de særlige behov i deres landdistrikter, og hvor mange finansielle ressourcer de vil afsætte til hver foranstaltning (herunder fx eventuelle målrettede ordninger for forbedring af sundheden og sikkerheden på bedrifterne) inden for den finansieringsramme, de har til rådighed EU-plan.

Kommissionen modtager gerne forslag om en eventuel supplerende foranstaltning, som måtte være påkrævet på EU-plan for at forbedre sikkerheden på bedrifterne. Med de muligheder, medlemsstaterne allerede har ifølge EU's politik for udvikling af landdistrikterne, mener Kommissionen dog ikke, at der for øjeblikket er behov for at indføre en særskilt og specifik foranstaltning for sikkerheden på bedrifterne inden for 2. søjle i den fælles landbrugspolitik.

(1) EFT L 160 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0616/02

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(5. marts 2002)

Om: Interreg III

I henhold til Inferegio/News fra januar 2002 har Kommissionen godkendt 36 Interreg III-programmer. Blandt disse nævnes et spansk/fransk program, hvortil der er afsat 84,3 mio. EUR.

Kan Kommissionen gøre nærmere rede for dette programs mål, samt hvilket område det omfatter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(3. april 2002)

Kommissionen godkendte den 13. december 2001(1) EF-initiativprogrammet Interreg III A Spanien/Frankrig, hvortil Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) bidrager med 84,3 mio. EUR.

Programmet vedrører de spanske grænseprovinser Girona, Guipúzcoa, Huesca, Lleida og Navarra og de franske departementer Ariège, Haute-Garonne, Hautes-Pyrénées, Pyrénées-Atlantiques og Pyrénées-Orientales. Endvidere kan følgende områder, der ikke er grænseområder, og hvori de foranstaltninger, der skal finansieres, ikke udgør over 20 % af den samlede udgift til programmet, også nyde godt af dette program: Barcelona, Tarragona, Zaragoza, Rioja, Vizcaya og Alava i Spanien og Aude, Tarn, Tarn-et-Garonne, Gers og Landes i Frankrig.

På grundlag af den territoriale diagnostik og områdets socioøkonomiske karakteristika er de to medlemsstater samt de berørte regioner i partnerskab med Kommissionen blevet enige om at fastlægge følgende tre prioriteter (ud over den faglige bistand) for programmet:

- Grænseområderne skal struktureres og styrkes (herunder samordnet forvaltning af naturområder, forebyggelse af naturrisici, udvikling af byområder og landdistrikter og forbedring af transport og infrastrukturer i grænseområderne).

- Aktiviteterne og beskæftigelsen skal øges (herunder udvikling af den grænseoverskridende turisme, valorisering af lokale produkter, forskning og teknologioverførsel og fremme af økonomiske aktiviteter i grænseområderne).

- Samfundene skal være åbne og solidariske (herunder fremme af fælles uddannelser, udvikling af fælles instrumenter vedrørende beskæftigelse, sundhed, lige muligheder for mænd og kvinder samt en fælles aktion på kulturområdet).

Kommissionen finder, at dette program vil kunne bidrage væsentligt til at styrke det grænseoverskridende samarbejde i Pyrenæerne på det økonomiske, kulturelle og institutionelle plan, og at det har potentiale til at kunne bidrage til løsningen af de vanskeligheder, der undertiden har bremset udviklingen i de pågældende områder.

(1) Kommissionens beslutning K(2001)3616.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2391/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(2. august 2002)

Om: Europæiske midler til Belgien og byen Antwerpen

Kommissionen støtter via sine forskellige fonde prisværdige projekter i EU's medlemsstater. Kan Kommissionen oplyse, hvor meget EU-støtte Belgien modtager, og hvor stor nøjagtig støtten er til byerne Gent og Antwerpen?

Kan Kommissionen oplyse den nøjagtige støtte til Belgien i årene 1999, 2000 og 2001?

Kan Kommissionen oplyse den nøjagtige støtte til projekter i byen Antwerpen i årene 1999, 2000 og 2001?

Kan Kommissionen oplyse den nøjagtige støtte til projekter i byen Gent i årene 1999, 2000 og 2001?

Hvilken form for støtte er der tale om for Antwerpens vedkommende?

Hvilken form for støtte er der tale om for Gents vedkommende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romani Prodi

(26. august 2002)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1070/02

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(17. april 2002)

Om: Skibssikkerhed

I relation til den rapport, udarbejdet af den britiske dommer Justice Colman, som omhandler forliset af MV Derbyshire, og i forbindelse med forliset af det på Cypern indregistrerede massegodsskib Christopher sidste år og den i anden sammenhæng udtrykte bekymring om sødygtigheden for massegodsskibe, der er indregistreret før 1998, bedes Kommissionen redegøre for, hvad den har foretaget sig for at forkorte den periode, inden for hvilken sådanne skibe er gyldigt indregistreret, eller hvilke kontrolforanstaltninger den har indført for disse skibes sejlads i EU-farvand?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(28. maj 2002)

De mange ulykker med bulkskibe i de sidste tiår og de tragiske tab af menneskeliv optager Kommissionen meget. Tidligere deltog Kommissionen i undersøgelsesomkostningerne i forbindelse med forliset af MV Derbyshire og yder p.t. økonomisk bistand til det engelske Royal Institute of Naval Architects, som koordinerer en formel international sikkerhedsvurdering af bulkskibe. Den internationale søfartsorganisation IMO's maritime sikkerhedsudvalg har foranlediget undersøgelsen for at udarbejde anbefalinger til sikrere skibsdesign.

Skibsregistreringer er de enkelte medlemsstaters ansvar, og de skal i henhold til Rådets direktiv 95/57/EF(1), sikre, at deres kompetente myndigheder på passende vis håndhæver de internationale aftalers bestemmelser, herunder især inspektioner og overvågning af skibe, der sejler under deres flag.

Problemet for bulkskibe er de mange menneskeliv, der går tabt ved forlis som følge af struktursvigt. Det har i første instans foranlediget, at internationale søfartskredse har taget skridt til at styrke tørlastskibes strukturintegritet, og at man især fokuserer på vedligeholdelse og styrkelse af skroget. For at støtte disse tiltag har EU vedtaget en række bestemmelser om havnestatskontrol, som indfører højere vedligeholdelsesstandarder for tørlastskibe(2).

Gennem international forskning har man identificeret andre faktorer, som kan bidrage til struktursvigt, som for høj belastning pga. ukorrekt lastning og fysisk skade på lastrum i forbindelse med lodsning. Direktiv 2001/96/EF er fornyligt vedtaget for at imødegå dette spørgsmål(3).

(1) Rådets direktiv 94/57/EF af 22. november 1994 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed, EFT L 319 af 12.12.1994.

(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/106/EF af 19. december 2001, om ændring af Rådets direktiv 95/21/EF om håndhævelse over for skibe, der anløber Fællesskabets havne og sejler i farvande under medlemsstaternes jurisdiktion, af internationale standarder for skibes sikkerhed, for forureningsforebyggelse samt for leve- og arbejdsvilkår om bord (havnestatskontrol), EFT L 19 af 22.1.2002.

(3) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/96/EF af 4. december 2001, om harmoniserede krav til og procedurer for sikker lastning og losning af bulkskibe. EFT L 13 af 16.1.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0706/02

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(13. marts 2002)

Om: Uregelmæssigheder i Sydkaukasus

Mod den tidligere leder af Kommissionen delegation i Tiblis, Georgien, er der rejst anklager om uregelmæssigheder og dårlig ledelse.

Har Kommissionen kendskab til uregelmæssigheder og dårlig ledelse i forbindelse med denne delegation?

Kan Kommissionen oplyse, om den tidligere leder af delegationen i sin tid udtrådte af Kommissionens tjeneste på grund af alder? Kan Kommissionen i benægtende fald oplyse årsagen til hans pensionering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(14. maj 2002)

Kommissionen foretog en fuldstændig undersøgelse af delegationen i Tbilisi i Georgien mellem 25. september og 3. oktober 2000, og kan bekræfte, at der ikke blev fundet beviser for uregelmæssigheder eller dårlig ledelse. Den foretog tidligere en undersøgelse af delegationen mellem 28. og 31. oktober 1997.

Den tidligere leder af Kommissionens delegation i Tbilisi i Georgien gik på pension den 1. september 2001 efter selv at have anmodet om det flere måneder forinden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1584/02

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(4. juni 2002)

Om: Ambulancetjeneste

Der henvises til Den Europæiske Standardiseringsorganisations (CEN) nye bestemmelser som f.eks. Medicinske køretøjer og disses udstyr ambulancer og Specifikation for bårer og andet patientudstyr, der anvendes i ambulancer, der træder i kraft pr. 6. juni 2002 og de ekstra penge, der skal bruges som følge heraf, således at alle ambulancer kommer til at opfylde alle standardiseringsorganisationens krav. Er Kommissionen enig i, at i områder, hvor producenterne ikke kan fremstille køretøjer, der er fuldstændig i overensstemmelse med CEN's krav og de lokale sygesikringsmyndigheder (NHS) kun kan indkøbe dem i udlandet til en betydelig højere pris (£ 78 000 sammenlignet med £ 62 000), bliver proceduren urimeligt vanskelig, dyr og teknisk? Er Kommissionen tillige af den opfattelse, at for så vidt angår Storbritannien, bør sygesikringens kontrakt om levering af ambulancer, National Contract for Vehicle and Bodybuild Conversions (kontrakt om patientrigtig ombygning af køretøjer) være tilstrækkelig, idet den dog i sidste ende garanterer bedre kvalitet og sikkerhed, selv om den ikke er i overensstemmelse med de nye bestemmelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(9. juli 2002)

I henhold til Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993 om medicinske anordninger(1) skal producenterne erklære, at deres produkter er i overensstemmelse med de væsentlige krav, der er omhandlet i dette direktiv, men ikke med de europæiske standarder. Anvendelsen af standarder er kun en af flere mulige måder, hvorpå direktivets krav kan opfyldes. De CEN-standarder, der henvises til, anvendes af alle nationale standardiseringsorganisationer, herunder også af British Standards Institute (BSI) i Det Forenede Kongerige, som offentliggjorde dem som BSI-standarder: BS EN 1789:1999 (medicinske køretøjer og disses udstyr ambulancer) og BS EN 1865:1999 (specifikation for bårer og andet patientudstyr, der anvendes i ambulancer).

Kommissionen har ingen grund til at antage, at NHS-kontrakter selv om de måtte være forskellige fra de omtalte standarder ikke opfylder forordningerne om medicinsk udstyr fra 1994, som gennemfører direktiv 93/42/EØF i national ret.

(1) EFT L 169 af 12.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1387/02

af Struan Stevenson (PPE-DE) til Kommissionen

(6. maj 2002)

Om: Revision af den fælles fiskeripolitik

Kan Kommissionen oplyse, hvordan fiskeripolitikken vil blive reguleret inden for EU's farvande, dersom der ikke opnås enighed om revisionen af den fælles fiskeripolitik senest den 31. december 2002?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-1332/02, E-1346/02, E-1364/02 og P-1387/02

(29. maj 2002)

Hvis reformen af den fælles fiskeripolitik ikke bliver vedtaget før den 31.12.2002, med som den eneste undtagelse reglerne for adgang til medlemsstaternes tolvmile-zone, vil de eksisterende regler fortsat gælde, medmindre Kommissionen vedtager andre forordninger om ændringer før eller efter denne dato.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1816/02 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Økonomisk integration.



EF-Tidende nr. 301 E af 05/12/2002 s. 0233 - 0234



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1816/02 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (25. juni 2002) Om: Økonomisk integration Kan Kommissionen i form af en procentdel af medlemsstaternes BNP oplyse foreliggende tal for det seneste år, for de forudgående fem år og for de forudgående ti år med hensyn til omfanget af direkte udenlandske investeringer i de enkelte medlemsstater i Den Europæiske Union, og kan den desuden oplyse, hvordan denne procentdel er fordelt mellem direkte udenlandske investeringer fra andre medlemsstater og fra tredjelande? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (26. juli 2002) De ønskede oplysninger foreligger for perioden 1992-2001 og vil blive sendt direkte til det ærede parlamentsmedlem samt til Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0435/02

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(12. februar 2002)

Om: Brochure og tv-kampagne om euroen i Storbritannien

I Den Europæiske Centralbanks navn er der i Storbritannien offentliggjort en brochure med titlen The Euro. Our Money Getting ready for the Euro, og i tv sendes der tilsvarende kampagner.

Kan Kommissionen på baggrund heraf besvare følgende spørgsmål:

a) På hvilket grundlag påtager ECB, en angivelig uafhængig centralbank, sig uopfordret at udsende informationsmateriale om euroen til den britiske befolkning,

b) hvilken institution har betalt for tv-kampagnen og brochuren,

c) hvilket budget er midlerne hertil taget fra, og

d) kan EU-institutionerne retmæssigt blande sig i afgørelsen om at tilslutte sig euroen, eller er dette et rent nationalt anliggende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(20. marts 2002)

Det ærede medlem refererer til et dokument og et tv-indslag, som er produceret på vegne af Den Europæiske Centralbank (ECB) som led i dens informationskampagne om euroen.

De betingelser, en medlemsstat skal opfylde for at kunne tilslutte sig euroen, fremgår af afsnit VII i EF-traktaten.