ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/61

(2004/C 88 E/0066)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2055/03

af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen

(20. juni 2003)

Om: Fagforeningsrettigheder for politibetjente i Letland

1. Har det sin rigtighed, at politibetjente i Letland ikke har organisationsfrihed?

2. Er denne situation ikke i modstrid med ILO's konventioner, Europarådets socialpagt og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder?

3. Har Kommissionen drøftet denne situation med regeringen i Letland? I benægtende fald hvorfor ikke? I bekræftende fald hvad var resultatet af denne drøftelse?

4. Hvorfor er dette spørgsmål ikke blevet taget op i Kommissionens årlige beretninger om kandidatlandenes fremskridt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. august 2003)

Det er rigtigt, at den lettiske politilov, der blev vedtaget i 1991, forbyder politibetjente at danne fagforeninger.

Ifølge konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, især artikel 11, stk. 2, sidste punktum, kan der imidlertid fastsættes lovmæssige restriktioner for foreningsfrihed inden for politiet. Visse artikler i ILO-konventionen tillader også sådanne restriktioner.

Europarådets socialpagt, som Letland ratificerede i 2002, giver også de kontraherende parter ret til ved national lovgivning at bestemme, i hvilket omfang retten til at organisere sig skal gælde politiet.

Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der ikke indeholder nogen form for restriktion af denne art, er endnu ikke et juridisk bindende dokument. Men selv om det var tilfældet, ville det ikke finde anvendelse på områder, der ikke hører under EU's kompetence.

Inden for rammerne af sine beføjelser følger Kommissionen fortsat dette og andre spørgsmål, der har relation til sociale grundlæggende rettigheder og menneskerettigheder, under hele tiltrædelsesprocessen.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/294

(2004/C 78 E/0295)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3503/03

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(24. november 2003)

Om: Herreløse hunde og De Olympiske Lege

Ifølge oplysninger fra nyhedsbureauet Associated Press blev der i august 2003 alene i Attika dræbt 3 000 herreløse hunde for at »rense« vejene med henblik på De Olympiske Lege i 2004. Det er tredje gang i år efter hændelserne omkring nytår og i april, at der begås sådanne grusomheder.

Agter Kommissionen på et tidspunkt at sørge for, at de herreløse husdyrs liv beskyttes tilstrækkeligt og på lang sigt i Grækenland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(22. december 2003)

Kommissionen vil gerne henvise til sit svar af 27. februar 2003 på skriftlig forespørgsel E-0177 fra Mihail Papayannakis (1) om samme emne.

Derudover kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret under et kontrolbesøg i Grækenland i september 2003 fik at vide af de ansvarlige myndigheder, at der nu var indført et officielt program med det formål at løse problemet med herreløse dyr i Athen på en måde, der sikrer dyrenes velfærd.

(1) EUT C 161 E af 10.7.2003, s. 189.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/128

(2004/C 88 E/0136)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3032/03

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. oktober 2003)

Om: Tyrkiet og krænkelser af landets mindretal

Der sker fortsat krænkelser af menneskerettighederne i Tyrkiet, selv om Tyrkiet har foretaget en vis tilpasning af den nationale lovgivning til EU's normer. Et eksempel på de fortsatte menneskeretskrænkelser i Tyrkiet er, at det tyrkiske undervisningsministerium den 14. april 2003 udsendte et dekret til alle landets skoler om, at der skal arrangeres stilekonkurrencer og foredrag med det formål at fornægte det folkedrab, der fandt sted i 1914 og de efterfølgende år mod de armenske og assyrisk-syriske befolkningsgrupper. Til gengæld anklages de armenske og assyrisk-syriske befolkningsgrupper for at have begået forræderi over for det ottomanske imperium. Assyrisk-syriske og armenske børn udsættes daglig for forskelsbehandling, især fordi de tvinges til at deltage i disse foredrag, som krænker deres etniske og religiøse identitet.

Den tyrkiske menneskeretsorganisation IHD har reageret skarpt på dekretet og har for nylig indledt en kampagne sammen med menneskeretsadvokater for at forsøge at overtale den tyrkiske regering til at ophæve dekretet og bringe disse menneskeretskrænkelser til ophør. Undervisningsministeriets dekret af 14. april 2003 står i skarp kontrast til de krav, der stilles til Tyrkiet bl.a. ifølge den europæiske menneskerettighedskonvention.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at gennemføre for at forsøge at få den tyrkiske regering til at ophæve dekretet og ophøre med at udsætte disse etniske og religiøse minoriteter for menneskeretskrænkelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(24. november 2003)

Kommissionen kender til det tyrkiske undervisningsministeriums dekret af 14. april 2003 om, at skolerne skal arrangere stilekonkurrencer og foredrag med det formål at fornægte »de armenske påstande, den græske Pontus-påstand og de assyriske påstande«.

Kommissionen har taget dette spørgsmål op med de tyrkiske myndigheder under den regelmæssige dialog. Kommissionens også berørt det i sin overvågningsrapport fra den 5. november 2003 (1).

Kommissionen er generelt bekendt med minoriteternes vanskeligheder i Tyrkiet, og den vil fortsat følge den behandling, de får.

(1) KOM(2003) 676 endelig udg.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/518

(2004/C 78 E/0538)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3306/03

af Gary Titley (PSE) til Kommissionen

(10. november 2003)

Om: Flourid i drikkevand

Ifølge direktivet om kvaliteten af drikkevand (98/83/EF (1)) er den højst tilladte værdi for fluorid på 1,5 mg/l i drikkevand.

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange medlemsstater — eller regioner inden for medlemsstater — der på nuværende tidspunkt tilsætter flourid i drikkevandet? Hvilke rettigheder har EU-borgerne angående tilsætning af flourid i deres drikkevand?

Forventer Kommissionen en ændring af parameterværdierne for flourid i forbindelse med den planlagte revision af direktiv 98/83/EF

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(16. december 2003)

Tilsættelse af fluorid til drikkevandet er i øjeblikket tilladt i fire medlemsstater (Tyskland, Spanien, Det Forenede Kongerige og Irland); i de tre første lande er beslutningen om at tilsætte fluorid overladt til de lokale/regionale myndigheder. I Italien er der ingen specifik lov om forbud mod eller tilladelse til tilsættelse af fluorid. Situationen på regionalt plan har Kommissionen ikke kendskab til. Spørgsmålet om unionsborgernes rettigheder vedrørende tilsættelse af fluorid til drikkevandet ligger uden for det formelle anvendelsesområde for direktivet om kvaliteten af drikkevand; spørgsmålet om tilsættelse af fluorid til drikkevandet henhører under medlemsstaternes ansvar.

Overensstemmelse med normerne fastsat i direktiv 98/83/EC (2) skulle være nået pr. 25. december 2003; det er på nuværende tidspunkt således for tidligt at drøfte ændringer af parameterværdien.

(1) EFT L 330 af 5.12.1998, s. 32.

(2) Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand, EFT L 330 af 5.12.1998.
—

ledende embedsmænd, berømtheder og forretningsfolk blev brugt til at udsende det vigtige »Ja«-budskab over statens radio- og tv-stationer i de 30 timers spærretid op til folkeafstemningen og i løbet af de to afstemningsdage; endvidere anvendte de vigtige politiske budskaber for at overtale de stemmeberettigede til ikke blot at møde op, men også at stemme »Ja«;
1.

Den 27. august 2003 udtalte Rådets artikel 133-udvalg sig positivt om den liste over beskyttede oprindelsesbetegnelser, som EU i nær fremtid vil forelægge for Verdenshandelsorganisationen (WTO) med dets formål er at forbyde misbrug af disse navne på internationalt plan. Denne liste rummer 41 navne, heriblandt to græske, nemlig »Feta« og »Ouzo«.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/429

(2004/C 78 E/0448)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2790/03

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2003)

Om: Regler for opsparing af kvoter ved emissionshandel i EU: uændrede AAU- (BSA-) kvoter

I EU's direktiv om emissionshandel (endnu ikke offentliggjort i EU-Tidende) gør det muligt at træffe nationale afgørelser om aktørers mulighed for opsparing af emissionskvoter i løbet af EU's interne handelsordning (2005-2007) og den første Kyoto-periode (2008-2012). I alle medlemsstater kan der findes virksomheder, som f.eks. på grund af store svingninger i deres årlige produktion ønsker at opspare emissionskvoter, selv om deres hjemland ikke tillader opsparing. På denne måde opstår et incitament til midlertidigt at overføre disse emissionskvoter til et andet medlemsland.

De grænseoverskridende overførsler, der er gennemført i løbet af den interne ordning for emissionshandel, fører imidlertid ikke til en ændring af den landebaserede emissionskvote (AAU eller B SA), hvilket vil ske fra begyndelsen af den første Kyoto-periode.

Mener Kommissionen, at overførsel af emissionskvoter til et andet land udelukkende med henblik på opsparing (banking) er et problem, og at tilbagelevering til oprindelseslandet i løbet af Kyoto-perioden på urimelig vis ændrer den samlede emissionskvote i det land, der har tilladt opsparingen, og gør det muligt for oprindelseslandet at opnå en dobbelt så stor emissionskvote i forhold til de opsparede emissionskvoter? Bør bestemmelserne for ændring af AAU og BSA ændres i forbindelse med revisionen af EU's direktiv om emissionshandel i 2004 eller 2006, inden de første overførsler med henblik på opsparing mellem medlemsstater finder sted?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/255

(2004/C 78 E/0256)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3293/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(7. november 2003)

Om: Strukturfondene

Har Kommissionen en fortegnelse eller en oversigt over, hvilke beløb og hvilke former for strukturfond-støtte der er givet til valgkredse, regioner eller byer i EU, og som medlemmer af EP har adgang til? Findes der for eksempel centralt opbevarede fortegnelser over sådanne midler for London i Det Forenede Kongerige, og specielt for London-distrikterne Islington, Hackney og Waltham Forest?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(19. december 2003)

Af de programmer, der finansieres under strukturfondene i perioden 2000-2006, er det navnlig dem, som samfinansieres under mål 1 og 2, der har et geografisk sigte. Under mål 2, som omfatter London, er støtten koncentreret i de dårligst stillede områder i regionen. I Londons tilfælde dækker mål 2-programmet 95 wards (bydistrikter) i 13 London Boroughs (distrikter), herunder dele af Waltham Forest og Hackney. Der er ingen områder i London Borough of Islington, som er omfattet af mål 2-programmet.

I overensstemmelse med rammeforordningen (1) forvaltes, kontrolleres og evalueres mål 2-programmet under ét, og Kommissionen har derfor ingen oplysninger om fordelingen af strukturfondsmidler på de enkelte boroughs.

Det ærede parlamentsmedlem kan rette henvendelse til forvaltningsmyndigheden for mål 2-programmet for London (2) og eventuelt her få mere detaljerede oplysninger om fordelingen af støtte inden for den pågældende region.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene, EFT L 161 af 26.6.1999.

(2) Government Office for London — European Unit — Riverwalk House — 157/161 Millbank — London SW1P 4RR - tlf.: 0044-207-217-3067 - fax: 0044-207-217-3461.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/100

(2004/C 78 E/0100)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2277/03

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. juli 2003)

Om: Sjusk i forbindelse med bygning af Ionia-vejen

Om få måneder er broen mellem Rio og Antirrio, der skal forbinde den sydlige og den nordlige del af det vestlige Grækenland, færdig. Ved denne bro mødes den hovedvej, der fører fra det sydlige Peloponnes til Patras, og hovedvejen Athen — Korinthos — Patras. Fra broen (Antirrio) udgår også hovedvejen til Epirus og grænsen til Albanien, som på et vist punkt krydser Egnatia-vejen. Det fremgår klart, hvilke udviklingsmæssige virkninger, dette nye projekt i teorien kan få for hele det vestlige Grækenland og i bredere forstand. Hovedvejen fra Antirrio og til grænsen er dog i realiteten en provinslandevej, der slet ikke slår til, og som slet ikke vil kunne spille den rolle, som den er tiltænkt.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan og hvornår denne hovedvej (Ionia-vejen), som også giver reel mening til investeringen i broen, rent faktisk vil stå klar til brug? Er det sandt, at EU allerede har finansieret nogle afsnit af denne vej, og at omkørselsvejen ved Agrinion fungerer dårligt, og at omkørselsvejen ved Arta er totalt ubrugelig på grund af alvorligt sjusk med anlæggelsesarbejdet? Vil Kommissionen forsøge at rette op på situationen og eventuelt finde frem til de ansvarlige for dette sjusk?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(22. august 2003)

Det ærede medlem henvises til de svar, der er givet på K. Hatzidakis’s skriftlige forespørgsel E-1799/03 (1) og I. Averoffs skriftlige forespørgsel P-0386/03 (2), hvad angår spørgsmålene om medfinansiering via EU-fonde og anlæggelse af omkørselsvejene ved Agrinio og Arta og af hele Ionia-vejen.

Ud fra de oplysninger, som Kommissionen råder over, skulle arbejdet med omkørselsvejene ved Agrinio og Arta være i gang. De er endnu ikke færdige og klar til brug. De nationale myndigheder har ikke rapporteret om fejl eller særlige problemer for disse projekters vedkommende.

Kommissionen vil blive underrettet, hvis der skulle ske noget nyt med hensyn til disse projekter og hele Ionia-vejen, og vil på grundlag heraf og ud fra eventuelt andre relevante oplysninger se på, hvad der skal gøres, sådan som det er fastsat i gældende forordninger om strukturfondene og Samhørighedsfonden.

(1) EUT C 58 E af 6.3.2004, s. 97.

(2) EUT C 222 E af 18.9.2003, s. 194.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/664

(2004/C 88 E/0682)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3992/03

af Giles Chichester (PPE-DE) og Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Kommissionen

(7. januar 2004)

Om: Forelæggelse af peer-review om Kozloduy-atomkraftværket

Under henvisning til skrivelse af 24. oktober 2002 fra Bulgariens præsident, Georgi Parvanov, til Rådet og Kommissionen med anmodning om en sikkerhedsmæssig peer-review vedrørende Kozloduy-atomkraft-værkets atomreaktor 3 og 4, under hensyn til, at kommissoriet for denne peer-review blev udstedt til Kommissionen den 28. januar 2003, og under henvisning til, at denne peer-review så fandt sted den 16. og 17. november 2003, kan Kommissionen da nu bekræfte, at de forventede positive resultater af denne peer-review uden yderligere spild af tid vil blive sendt til både Rådet og den bulgarske regering med anbefaling om, at anmodningen om nedlukning af de pågældende atomreaktorer, som nu ikke længere har nogen teknisk eller økonomisk berettigelse, bliver trukket tilbage, og at der ikke bør være nogen forhåndsbetingelse for Bulgariens tiltrædelse af EU i form af nedlukning af atomkraftværket?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/375

(2004/C 78 E/0397)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1595/03

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(6. maj 2003)

Om: Grænseoverskridende betalinger i euro

I forbindelse med den forespørgsel, jeg fremsatte den 31. januar 2003 (P-0327/03 (1)), og som Kommissionen ikke har givet noget klart svar på, vil jeg atter gerne bede om at få afklaret, om et elektronisk kort, der i Portugal er et kombineret hæve- og kreditkort, kun kan bruges som kreditkort i de andre lande i euroområdet.

Kan et kort, der i Portugal giver mulighed for at hæve euro i pengeautomater uden nogen form for gebyr, give adgang til samme service i andre lande i euroområdet, men således at denne operation uden forudgående varsel betragtes som en »cash advance« med de deraf forbundne gebyrer?

I denne forbindelse bedes Kommissionen ligeledes oplyse, hvad den forstår ved »kort med forskudt debitering«, der nævnes i punkt 23 i Kommissionens beslutning (2002/914/EF (2)) af 24. juli 2002, samt hvilken fordel forbrugerne har af denne mulighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(20. juni 2003)

Kommissionen er stadig i gang med en undersøgelse af det problem, det ærede medlem henviser til. Det ærede medlem vil blive informeret om resultatet så snart som muligt.

(1) Se side 354.

(2) EFT L 318 af 22.11.2002, s. 17.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/599

(2004/C 88 E/0612)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0796/03

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(14. marts 2003)

Om: Bureaukrati og EUF

Flere ikke-statslige velgørenhedsorganisationer har for nylig påtalt, at et beløb på 11,2 mia. EUR af EUF's midler til projekter med henblik på bekæmpelse af aids, tuberkulose og malaria er blevet blokeret på grund af administrative problemer.

Kan Kommissionen bekræfte, at det forholder sig således, samt at beløbet er korrekt?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget eller er i færd med at tage for på den ene side at bringe denne situation til ophør og på den anden at sikre, at der ikke bliver tale om en gentagelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(28. april 2003)

Dette spørgsmål giver Kommissionen en kærkommen lejlighed til at udrede noget, som er kommet frem i pressen, og som må betegnes som en stor misforståelse af den måde, de Europæiske Udviklingsfonde (EUF) fungerer på.

De Europæiske Udviklingsfonde etableres af EF til fordel for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) i kraft af femårige finansprotokoller. Inden for rammerne af 6., 7. og 8. EUF, som stadig var operationelle indtil 9. EUF's ikrafttræden den 1. april 2003, blev der bevilget i alt 32,4 mia. EUR til AVS-landene (1). Ved udgangen af februar 2003 var der ud af dette beløb indgået forpligtelser for 29,7 mia. EUR (92 %) og udbetalt 21,3 mia.EUR (66 %). Det betyder, at der stadig kunne indgås forpligtelser for 2,7mia.EUR (hvilket forventes at ske primært i løbet 2003) og udbetales 11,1 mia. EUR.

I strid med de oplysninger, det ærede medlem henviser til, var midlerne fra disse fonde ikke øremærkede til projekter, der skulle bidrage til at bekæmpe aids, tuberkulose og malaria. Midlerne fra 6., 7. og 8. EUF blev bevilget til nationale programmer, forskellige horisontale instrumenter (strukturtilpasningsstøtte, gælds-nedsættelse, nødhjælp osv.) og til regionalt samarbejde og regional integration.

En mindre del af de midler, der er afsat til regionalt samarbejde, var i 2002 øremærkede i form af et bidrag på 60 mio. EUR fra EUF til den globale fond til bekæmpelse af hiv/aids, tuberkulose og malaria. Det beløb er ganske rigtigt ikke udbetalt endnu, fordi den globale fond og Kommissionen er i færd med at føre forhandlinger om aftalen om bidraget. I overensstemmelse med Cotonou-aftalens bestemmelser skal det i aftalen om bidraget med den globale fond sikres, at bidraget fra EU vil blive anvendt til gavn for AVS-landene. Vi forventer, at bidrag saftalen snart bliver indgået.

Der er også blevet bevilget et bidrag på 60 mio. EUR til den globale fond over EF-budgettet.

(1) Det beløb, der i alt var til rådighed under 6., 7. og 8. EUF, som også omfatter samarbejde med oversøiske lande og territorier, var 32,8 mia. EUR.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/464

(2004/C 88 E/0477)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3497/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(24. november 2003)

Om: Georgien — Parlamentsvalg

Ifølge forlydender i pressen beskylder den georgiske opposition regionale regeringsansvarlige for at have manipuleret med resultatet af parlamentsvalget for nylig. Tusindvis af personer demonstrerede i den anledning.

Oppositionsledere i Georgien kræver, at præsident Sjevardnadse stilles for retten, hvis han ikke afskediger de personer, der har gjort sig skyldige i den påståede valgsvindel.

Efter optællingen af 60 % af de afgivne stemmer og i henhold til officielle kilder peger de første delresultater på, at regeringskoalitionen er gået frem med 2 % i forhold til oppositionen.

Kommissionens bedes på den baggrund besvare følgende spørgsmål:

— Hvilke oplysninger råder den over om valgsituationen i Georgien?

— Hvor troværdige er de officielle resultater, der er blevet offentliggjort?

— Hvilken udvikling forudser Kommissionen i den politiske situation i Georgien?

— Hvilken indvirkning kan denne situation få for stabiliteten i regionen?

— Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil træffe for at sikre sikkerheden for EU-borgere i Georgien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. december 2003)

Det ser ud til, at situationen, som den fremlægges i det ærede medlems forespørgsel, er blevet overhalet af begivenhedernes gang.

Den Europæiske Union er bevidst om nødvendigheden af at hjælpe med at sikre, at kommende valg i Georgien, både præsident- og parlamentsvalg, opfylder de internationale standarder, og overvejer derfor også, hvordan den bedst kan samarbejde med Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE)/Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) og det bredere internationale samfund for at nå dette mål.

Kommissionen minder det ærede medlem om, at dens delegation i Georgien ikke har konsulært ansvar for EU-borgere. Spørgsmålet om EU-borgeres sikkerhed henhører under medlemsstaternes ambassader i landet, som Kommissionens delegation har tæt kontakt med.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/453

(2004/C 88 E/0464)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3179/03

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(20. oktober 2003)

Om: Den fastlåste situation i Cambodja

Har Kommissionen lagt pres på de cambodjanske myndigheder for at få løst op for den nuværende fastlåste situation på det forfatningsmæssige område, navnlig i lyset af landets urolige og voldelige historie?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. november 2003)

Kommissionen og de medlemsstater, der er repræsenteret i Phnom Penh, følger den seneste politiske udvikling opmærksomt. Kommissionen repræsentanter har ved flere lejligheder opfordret alle politiske partier til at gøre deres yderste for på fredelig vis at nå til enighed om dannelsen af en ny regering, der afspejler vælgernes ønsker.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/331

(2004/C 78 E/0348)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3884/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om: Alcatel Italia: mistanke om overtrædelse af reglerne for finansieringsbegunstigelse i forbindelse med støtte fra EU

Efter at der i november 2003 blev afholdt et møde i Bruxelles med fagforeningsdelegationer fra Alcatel Italia, er det kommet frem, at Alcatel i forbindelse med projekter, der har modtaget støtte fra EU, har nydt godt af bestemmelserne i den italienske lov 488/92, der drejer sig om finanseringsbegunstigelse med henblik på etablering af produktionsvirksomhed i tilbagestående områder af landet.

Lov 488/92 indebærer bl.a., at en begunstiget virksomhed skal opfylde krav med hensyn til forøgelse af beskæftigelsen som følge af den modtagne finansiering og med hensyn til overholdelse af en flerårig investeringsplan.

Det er desuden kommet frem, at Alcatel Italia har iværksat en eksternaliseringsplan uden at have orienteret arbejdstagerne på behørig vis og i strid med forbuddet mod ændringer i kontrakter, der allerede er sat i gang.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. Hvilken støtte har Alcatel modtaget fra EU?

2. Hvilken investeringsplan har Alcatel forelagt med henblik på at øge produktionen og beskæftigelsen som fastsat i lov 488/92?

3. Er det efter Kommissionens opfattelse muligt at indføje en etisk-social klausul i forbindelse med tildelingen af støtte til virksomheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(29. januar 2004)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.