ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1581/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Raadet (12. maj 1997)

Om: Dublin-erklaeringen om beskaeftigelsen

Erklaeringen understreger endnu en gang, hvor vigtigt problemet vedroerende beskaeftigelsen er. Erklaeringen stoetter de vigtigste beskaeftigelsesmaessige prioriteringer, der blev aftalt i Essen i december 1994, med saerlige henstillinger om at forbedre situationen paa de europaeiske arbejdsmarkeder.

I notatet om de mest saarbare grupper er foelgende medtaget: arbejdsloese kvinder, arbejdsloese unge og langtidsarbejdsloese (selv om man af erfaring ved, at foranstaltninger til fordel for arbejdsloese paa lang sigt er tilboejelige til at favorisere de unge, hvis andet ikke er naermere praeciseret).

Det er en stor skuffelse, at de aeldre arbejdstagere ikke er medtaget paa listen over de mest saarbare grupper, der har behov for bistand.

Raadet bedes oplyse, hvorfor dette er sket, og om det er muligt at afhjaelpe denne uheldige situation.

Svar (28. oktober 1997)

Raadet er ikke enig med det aerede medlem i, at spoergsmaalet om de aeldre lediges forhold er forsvundet fra Faellesskabets sociale dagsorden.

Som det aerede parlamentsmedlem ved, har den faelles strategi for beskaeftigelse i Den Europaeiske Union, som Det Europaeiske Raad i Essen ivaerksatte, og som blev bekraeftet og udbygget i Dublin-erklaeringen om beskaeftigelse (december 1996), som en af sine prioriteter situationen for aeldre ledige arbejdstagere, hvilket har givet sig udslag i en bekraeftet vilje til at bekaempe langtidsledighed. Der er udtrykkeligt henvist til denne prioritet i Kommissionens meddlelse »Indsatsen for beskaeftigelsen i Europa: en tillidspagt« og i den faelles rapport om beskaeftigelse, som Det Europaeiske Raad fik forelagt i december 1996 i Dublin.

Endelig vedtog Det Europaeiske Raad den 16. juni 1997 i Amsterdam en resolution om vaekst og beskaeftigelse og besluttede at afholde et ekstraordinaert moede om bekaempelse af arbejdsloesheden i november i aar, som skal give ny impuls til jobskabelsen. Kommissionen og Raadet opfordrede til i samarbejde med EIB at udarbejde en situationsrapport om spoergsmaalet. Ogsaa andre europaeiske institutioner, som f.eks. Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg er ved at udarbejde indlaeg med henblik paa droeftelserne paa det ekstraordinaere moede i Det Europaeiske Raad.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2385/97 af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: THERMIE-programmet

Kommissionen har under THERMIE-programmet ydet stoette til foerste fase af Colón-Solar-projektet i Huelva (Spanien), som gaar ud paa produktion af elektricitet med brug af en kombination af solvarme i stor stil og gas ved hjaelp af ny teknologi.

Har Generaldirektorat XVII og XII i forbindelse med forsoeget paa at fremme vedvarende energi, som er en af Kommissionens prioriteter, soerget for stoette til anden fase af dette projekt og andre lignende projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (16. september 1997)

Kommissionen laegger meget stor vaegt paa udvikling af ny teknologi paa omraadet vedvarende energikilder.

I 1995 finansierede Kommissionen som led i aktionerne til fremme af en teknisk-oekonomisk undersoegelse vedroerende industriel udnyttelse af solenergi med henblik paa elproduktion i Middelhavsomraadet.

I 1996 finansierede Kommissionen foerste fase af to demonstrationsprojekter (det ene i Spanien og det andet i Graekenland) vedroerende industriel udnyttelse af solenergi kombineret med konventionelt braendsel elproduktion.

Da gennemfoerelsen af denne foerste fase endnu er i gang og de foerste resultater heraf endnu ikke foreligger, har Kommissionen i forstaaelse med Thermie-udvalget udsat finansieringen af de foelgende faser.

Dog har Kommissionen som en opmuntring til den paagaeldende industrisektor bevilget en supplerende stoette paa 1,2 mio. ECU til det spanske projekt.

Den endelige finansiering af solenergiprojekterne afhaenger af de opnaaede resultater i den indledende fase samt af resultaterne af en teknisk-oekonomisk projektevaluering, som Thermie-udvalgets medlemmer har anmodet om, og som skal vaere gennemfoert inden udgangen af 1997.

Endelig er der netop indgivet et forslag til et forskningsprojekt under JOULE-afsnittet (forskning og udvikling). Dette forslag goeres til genstand for en vurdering efter de foreskrevne procedurer. Resultaterne heraf forelaegges JOULE-udvalget til udtalelse, inden Kommissionen traeffer afgoerelse, hvilket formentlig vil ske i oktober 1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2055/97 af Frode KRISTOFFERSEN til Rådet. De nationale mindretal



EF-Tidende nr. C 082 af 17/03/1998 s. 0026



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2055/97 af Frode Kristoffersen (PPE) til Raadet (18. juni 1997) Om: De nationale mindretal Mener Raadet, at der under den forestaaende revision og gennemfoerelse af Maastricht-traktaten skal tages hensyn til EU-medlemsstaternes forpligtelser til at traeffe foranstaltninger til beskyttelse og fremme af de nationale mindretal? Svar (16. oktober 1997) Raadet henviser medlemmet af Europa-Parlamentet til svaret paa skriftlig forespoergsel nr. E-1621/97 fra Eva KJER HANSEN om mindretals rettigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1009/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Raadet (24. marts 1997)

Om: Konflikten mellem Rwanda og Zaire

Den frygtede totalkrig i regionen omkring de store soeer i Afrika er nu blevet en soergelig realitet med myrderier, racehad og tragiske lidelser for den forsvarsloese befolkning, ikke mindst aeldre, kvinder og boern.

Den Europaeiske Union har ikke haft held til at forhindre den totale krig og har dermed endnu en gang demonstreret sin manglende evne til at tale med én stemme i forbindelse med internationale politiske begivenheder.

Raadet bedes derfor besvare foelgende:

1. Vil det anmode de medlemsstater, der har stoerst indflydelse i denne del af Afrika, om at bruge denne til at faa indkaldt en fredskonference med henblik paa bilaeggelse af konflikten?

2. Vil det i FN-regi anvende disse staters indflydelse til at sikre, at denne konference faar mandat til at opnaa en global politisk aftale for hele regionen omkring de store soeer?

Svar (17. oktober 1997)

Raadet foelger noeje begivenhederne i Rwanda og Zaire og har droeftet situationen i De Store Soeers Omraade paa hver samling, siden konflikten i Zaire broed ud. Raadet skelner ikke mellem sine medlemmer og forventer, at alle goer alt, hvad der staar i deres magt med henlik paa at gennemfoere Raadets afgoerelser og konklusioner. Raadet har gentagne gange givet udtryk for, at det stoetter FN's, OAU's og de regionale lederes maeglingsbestraebelser, og EU's saerlige udsending har deltaget aktivt i indsatsen for at maegle mellem parterne. Raadet har gentagne gange givet udtryk for, at det stoetter afholdelsen af en international konference under FN's og OAU' auspicier med henblik paa at finde en politisk loesning paa de forskellige konflikter i omraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2560/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Euratom-betalinger til atomkraftanlaegget Sellafield i England

Hvor meget har Euratom i de sidste ti aar udbetalt til udviklingen af atomkraftanlaegget Sellafield i Cumbrien, England?

Kan Kommissionen oplyse de noejagtige beloeb, der er udbetalt, og til hvilke formaal betalingerne formodes at blive anvendt af det selskab, der driver Sellafield, namlig British Nuclear Fuels Ltd. (BNFL)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (15. september 1997)

EURATOM har ydet et laan til British Nuclear Fuels Ltd. Der blev indgaaet en laaneaftale for 142 mio. USD (svarende til 100 mio. GBP) den 11.-17. december 1986 om finansiering af en del af udgifterne til opfoerelse i 1987 af et termisk oxidoparbejdningsanlaeg i Sellafield, Cumbria, i forbindelse med braendselsmodtage- og lageranlaegget (den tekniske beskrivelse sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets sekretariat). Den britiske regering stillede garanti for laanet. De samlede udgifter ved opfoerelsen blev anslaaet til 1 550 mio. GBP, og EURATOM finansierede 100 mio GBP. Laanet blev udbetalt den 15. januar l987 og tilbagebetalt med et samlet beloeb den 15. januar 1997. Der er intet udestaaende i forbindelse med laanet, og der foreligger ingen anmodning om et nyt laan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2397/97 af Carles-Alfred Gasòliba i Boehm (ELDR) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Anvendelse af midler fra Samhoerighedsfonden

En tredjedel af den autonome region Valencias omraade gennemlever en kraftig erosion og oerkendannelse, og for at bekaempe denne erosionsproces afsatte den autonome region Valencia i 1996 1932 mio fra Samhoerighedsfonden.

Kan Kommissionen give oplysninger om anvendelsen af disse midler i 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (12. september 1997)

Kommissionen er opmaerksom paa problemerne med jorderosion og oerkendannelse i mange dele af Spanien, herunder regionen omkring Valencia. For at yde et bidrag til at loese disse problemer, har Kommissionen godkendt bistand fra Samhoerighedsfonden til et antal projekter i 1995 og begyndelsen af 1996 vedroerende genbeplantning med skov, skovpleje, erosionskontrol og genskabelse af brandbeskadigede arealer i alle stoerre flodbaekkener i Spanien. Nogle projekter, der blev forelagt af de spanske myndigheder i 1996, blev godkendt til bistand i juli 1997. De seneste beslutninger om ydelse af bistand vil kunne omfatte projekter i den autonome region Valencia (Ebro-, Jùcar/Levante og Segura-flodbaekkenerne).

Supplerende oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2527/97 af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Nye overgreb fra franske landbrugeres side

Den 3. juli 1997 var der endnu en gang en lastvogn fra Murcia, der i naerheden af Marseille blev angrebet af franske landbrugere, og der er dermed foejet endnu en episode til den allerede lange raekke af vandalhandlinger, som transporten af spanske gartneriprodukter udsaettes for. De franske landbrugere toemte den paagaeldende bil for sin last bestaaende af paerer, nektariner og ferskner efter at have deltaget i voldsomme protester mod eksport af frugt og groentsager fra Spanien.

Overvejer Kommissionen i lyset af den tilspidsede situation at vedtage mere gennemgribende foranstaltninger for at sikre de frie varebevaegelser og loyal konkurrence mellem producenter af frugt og groentsager?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. september 1997)

Kommissionen fordoemmer paa det kraftigste dette nye angreb paa princippet om frie varebevaegelser. Som Kommissionen mange gange har anfoert, mener den, at det paahviler de franske myndigheder at traeffe de foranstaltninger vedroerende offentlig orden, der er noedvendige for at hindre saadanne tildragelser og en eskalering af volden.

Disse aktioner, der har fundet sted i alt for mange aar, har foranlediget Kommissionen til at indbringe et traktatbrudssoegsmaal rettet mod Frankrig for Domstolen (sag C-265/95). Retsmoedet fandt sted den 10. juni 1997. Den 9. juli 1997 fremsatte generaladvokaten sit forslag til afgoerelse for Domstolen, som stoetter Kommissionens synspunkt. Han anfoerte foelgende:

»Den Franske Republik har tilsidesat de forpligtelser, der paahviler den i henhold til de faelles markedsordninger for landbrugsprodukter og EF-traktatens artikel 30, sammenholdt med traktatens artikel 5, idet den har undladt at traeffe alle noedvendige og rimelige foranstaltninger med henblik paa at undgaa, at private aktioner skaber hindringer for den frie bevaegelighed for frugt og groentsager.«

Indtil Domstolen har truffet endelig afgoerelse, har Kommissionen over for de franske myndigheder insisteret paa, at de traeffer de praeventive og repressive skridt, der er noedvendige for at undgaa, at saadanne tildragelser gentager sig i fremtiden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2522/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Indplacering af nyansatte tjenestemaend i Kommissionen i kategori og loenklasse

Da der er usikkerhed om maaden, hvorpaa Europa-Kommissionen ved ansaettelse af nye tjenestemaend indplacerer disse i kategorier og loenklasser, bedes den give foelgende oplysninger:

1. Hvilke kriterier anvendes der ved indplaceringen af nyansatte tjenestemaend i Kommissionen?

2. Hvilke dokumenter eller akter kan i modsaetning til den uklare tjenestemandsvedtaegt give fuldstaendige oplysninger om maaden, hvorpaa tjenestemaendene indplaceres i kategorier og loenklasser? Er disse dokumenter offentligt tilgaengelige og naturligvis foerst og fremmest for de direkte beroerte?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (22. september 1997)

Indplaceringen i kategori og loenklasse foretages af ansaettelsesmyndigheden efter udtalelse fra et paritetisk indplaceringsudvalg.

De regler, udvalget arbejder efter, har vaeret gaeldende siden oktober 1983. De blev aendret d. 7. februar 1996.

Kommissionen fremsender en kopi af bestemmelserne for nyansattes indplacering i kategori og loenklasse til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat. Dette dokument udleveres ved tiltraedelsen af tjenesten til alle tjenestemaend og midlertidigt ansatte, og de kan endvidere til enhver tid rekvirere det ved henvendelse til den relevante tjenestegren.

Der er vedtaget undtagelsesbestemmelser for statsborgere fra de nye medlemsstater. Disse bestemmelser vil ogsaa blive fremsendt til det aerede medlem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1133/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Raadet (24. marts 1997)

Om: NATO's nye organ for forskning og teknologi

Det nye forsknings- og teknologiraad, R& T Board, som i slutningen af november 1996 afholdt sit foerste moede som ledende organ for NATO's forsknings- og teknologiafdeling, erstatter de tidligere ledelser i forsvarsanalysegruppen DRG samt AGARD (den raadgivende gruppe for luftfart, forskning og udvikling).

I betragtning af den betydning som man fortsat oensker, at luftfartsteknologien skal have i det femte rammeprogram, samt det stigende behov for teknologiske vurderinger paa solidt videnskabeligt grundlag i EU, paataenker Raadet da at foelge de rapporter om teknologisk koordinering op, som blev paabegyndt i 1995, og ud fra denne informationskilde, som hovedparten af medlemsstaterne er i besiddelse af, drage konklusioner om de mulige virkninger paa udviklingen af den civile teknologi?

Svar (17. oktober 1997)

Forskning i luftfatsteknologi udgoer et af de omraader, som er af stigende betydning inden for Faellesskabets rammeprogrammer for forskning og teknologisk udvikling. Saadedes finansieres adskillige projekter paa dette omraade nu med midler fra det fjerde rammeprogram.

Finansieringen har alene omfattet luftfartsteknologiens civile aspekter, eftersom der inden for Faellesskabets rammeprogram ikke gives stoette til forskning med militaere formaal, som ikke er omfattet af EF-traktaten. Finansieringen har alene omfattet luftfartsteknologiens civile aspekter, eftersom der inden for Faellesskabets rammeprogram ikke gives stoette til forskning med militaere formaal, som ikke er omfattet af EF-traktaten.

Det aerede parlamentsmedlem skal vide, at der ikke findes noget forum under Raadet - og at der heller ikke er planer om at opratte et saadant forum - til udveksling af synspunkter med NATO-organer om dette emne. Det forventes derfor ikke, at Raadet vil gennemgaa eller foelge de rapporter, som omtales i forespoergslen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2575/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Det Europaeiske Miljoeagenturs arbejde og personale

Det Europaeiske Miljoeagenturs arbejde er meget konkret, og dets opgaver er udelukkende af raadgivende art, som det i oevrigt naevnes i brochuren »putting information to work«, som allerede udkom i 1995. Til trods for dette kan der konstateres en betragtelig foroegelse af det personale, der er beskaeftiget her, og der er afsat betydelige beloeb paa miljoeagenturets budget for 1997 og 1998.

Kan Kommissionen, som overvaager dette miljoeagentur, oplyse, hvorfor der i 1997 er anmodet om mere personale? Hvad er fordelingen efter nationalitet? Praecis hvilke videnskabelige opgaver skal de udfoere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. september 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa hans tidligere skriftlige forespoergsel E-1767/97 ((EFT C 21 af 22.1.1998, s. 93. )), hvori det blev oplyst, at Det Europaeiske Miljoeagentur (EEA) er et uafhaengigt organ, skoent det naesten udelukkende finansieres over faellesskabsbudgettet. Kommissionen foerer ikke tilsyn med agenturets arbejde. Den administrerende direktoer repraesenterer agenturet i retlige anliggender. Han udnaevnes af agenturets bestyrelse, og hans arbejdsomraade, der er fastlagt i artikel 9, i Raadets forordning (EOEF) nr. 1210/90 ((EFT L 120 af 11.5.1990 )), omfatter alle personalespoergsmaal. Derfor maa spoergsmaal om ansaettelsespolitik og -praksis stilles til agenturets administrerende direktoer.

I det foreloebige budgetforslag for 1998 har Kommissionen stillet forslag om en uaendret budgetramme paa 16,5 MECU og en uaendret stab paa 62 personer.

Agenturets arbejdsomraade fastlaegges i forordning (EOEF) nr. 1210/90, og dette bestaar i at tilvejebringe objektive, paalidelige og sammenlignelige oplysninger paa europaeisk plan, som Faellesskabet og medlemsstaterne kan anvende til baade bedoemmelse af og formulering af politiske tiltag til beskyttelse af miljoeet. Disse oplysninger boer ogsaa anvendes, naar offentligheden informeres om miljoeforhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2219/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (30. juni 1997)

Om: Samarbejde mellem EU og Marokko

Er den marokkanske regerings erklaering om ikke at ville forny den gaeldende fiskeriaftale mellem EU og Marokko, som udloeber ved udgangen af 1999, efter Kommissionens opfattelse betinget af, hvorvidt der ydes kompensation paa landbrugsomraadet i forbindelse med forhandlingerne om den samarbejdsaftale, der ligeledes udloeber i 1999?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-2217/97 og E-2219/97 (18. september 1997)

Fiskeriaftalen med Marokko blev indgaaet for en varighed paa fire aar fra den 1. december 1995, og den har saaledes kun vaeret i kraft i ca. halvandet aar. Kommissionen mener derfor, at det er for tidligt at udtale sig om arten af fiskerirelationerne med Marokko fra den 1. december 1999.

Forinden er det noedvendigt at se paa, om de maal, de to parter indgik forpligtelse for i den nugaeldende aftale, er blevet opfyldt, og at evaluere udviklingen i deres fiskerisamarbejde, som er et grundlaeggende element i de fremtidige forbindelser mellem Faellesskabet og Marokko.

Med hensyn til Marokkos fiskeriaftaler med andre lande raader Kommissionen ikke over oplysninger om de marokkanske myndigheders planer hvad angaar fornyelse.

Vedroerende Euro-Middelhavsaftalen om en associering mellem Faellesskabet og dets medlemsstater paa den ene side og Marokko paa den anden side skal Kommissionen goere opmaerksom paa, at den er indgaaet for en ubegraenset periode. Det er imidlertid korrekt, at Faellesskabet og Marokko har forpligtet sig til fra den 1. januar 2000 at vurdere situationen for handel med landbrugsprodukter og fiskerivarer med det formaal at opnaa stoerre liberalisering i den indbyrdes samhandel fra den 1. januar 2001.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2361/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: De traditionelle folkedragter i EU's medlemsstater

En vigtig del af enhver regions kulturrigdom er uden tvivl dens traditionelle dragter. I mange af EU's regioner findes der skraeddervaerksteder og smaavirksomheder, der beskaeftiger sig med at fremstille disse dragter, aktiviteter, som i hoej grad bidrager til at holde liv i traditionerne med de lokale folkedragter.

Kan Kommissionen oplyse, om der er mulighed for at skabe oekonomiske incitamenter for disse smaavirksomheder? Inden for hvilke rammer? Hvilke beloeb vil der eventuelt kunne stilles til raadighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (8. oktober 1997)

Kommissionen anerkender den rolle, som de traditionelle haandvaerk og kunsthaandvaerk spiller for den europaeiske kulturarv, og har i aar bl.a. samfinansieret en konference om europaeisk kunsthaandvaerk i aar 2000 (»Tradition and modernity: keys for European arts and crafts in the year 2000«).

I overensstemmelse med artikel 130 i EF-traktaten og det tredje fleraarige program for de smaa og mellemstore virksomheder i Den Europaeiske Union (1997-2000) ((KOM(96) 591. )) har Kommissionen ivaerksat aktioner til fordel for haandvaerksfagene og de smaa virksomheder. Disse aktioner ivaerksaettes foerst og fremmest ved hjaelp af indkaldelser af forslag, der offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Den seneste indkaldelse af forslag til fordel for haandvaerksvirksomheder og smaa virksomheder har foelgende maal: tvaernationalt samarbejde, faelles deltagelse i messer og udstillinger i lande inden for Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES), fremme af virksomhedskultur og ivaerksaetteraand, finansiering og kreditmuligheder, erhvervsuddannelse, adgang til information og tjenesteydelser ved hjaelp af edb samt uddannelse af euroraadgivere.

Der findes ligeledes inden for rammerne af regionalpolitikken en raekke foranstaltninger til stoette for smaa virksomheder og haandvaerksvirksomheder, forudsat at de er beliggende i en region, der er berettiget til regionaludviklingsstoette.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2441/97 af Graham WATSON til Kommissionen. EU's program for skolemælk



EF-Tidende nr. C 082 af 17/03/1998 s. 0080



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2441/97 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (16. juli 1997) Om: EU's program for skolemaelk Hvad foretager Kommissionen sig for at fremme og sikre programmet for skolemaelk, saa alle europaeiske boern, der har status som berettigede modtagere af maelk, kan udnytte denne ret? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. september 1997) Faellesskabets hovedrolle ved gennemfoerelsen af skolemaelksordningen er at tilvejebringe det noedvendige retsgrundlag og de noedvendige budgetressourcer for at lette anvendelsen af ordningen i hele Faellesskabet. Hvorvidt et barn i en given skole har adgang til subsidieret skolemaelk eller ej afhaenger i sidste ende af initiativer truffet af skolen, maelkeleverandoerer eller nationale eller lokale myndigheder til anvendelse af ordningen.