ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2391/98 af John McCARTIN til Kommissionen. Prisfastsættelsespolitikken i forbindelse med motorkøretøjer



EF-Tidende nr. C 118 af 29/04/1999 s. 0068



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2391/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (27. juli 1998) Om: Prisfastsaettelsespolitikken i forbindelse med motorkoeretoejer Er Kommissionen klar over den hoeje motorkoeretoejsafgift, som den irske regering belaegger private motorkoeretoejer med, og mener Kommissionen, at denne afgift forvrider markedet for saadanne koeretoejer og bringer mange virksomheder i Irland i en virkelig ufordelagtig situation sammenlignet med konkurrenter fra andre lande? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (26. oktober 1998) Kommissionen er bekendt med den motorkoeretoejsafgift, som den irske regering belaegger motorkoeretoejer med (registreringsafgift paa mellem 23,2 % og 29,25 % af "markedsprisen"). Da der ikke er indfoert en afgiftsharmonisering for Faellesskabet, er det de nationale lovgivninger, der bestemmer, hvilken afgiftstype der skal anvendes. Kommissionen er af den opfattelse, at som faellesskabsretten er nu, og saa laenge der ikke er konstateret nogen som helst forskelsbehandling, kan stoerrelsen af denne afgift som saadan ikke stoede med faellesskabsbestemmelserne paa afgiftsomraadet
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2442/98

af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Fare for mindesmaerkerne i Kosovo

Ifoelge den europaeiske presse (Le Soir fra den 30. juni 1998) er enestaaende skatte i den europaeiske og den internationale kulturarv ubeskyttede og trues af total oedelaeggelse i Kosovo. De romanske mindesmaerker, de kristne klostre og kirker, de byzantinske ikoner fra det 14. aarhundrede og sjaeldne haandskrifter samt muslimske moskeer af saerlig arkitektonisk vaerdi er umiddelbart truet i konfliktomraaderne.

Kommissionen bedes undersoege muligheden for at sende eksperter af sted, som skal vurdere situationen og traeffe foranstaltninger til at redde disse mindesmaerker, som er saa vigtige for den europaeiske kulturarv.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(20. oktober 1998)

Kommissionen er bekendt med avisartiklerne vedroerende beskyttelsen af og truslen mod kulturelle mindesmaerker og kunstgenstande i Kosovo, og den naerer stor bekymring for dem. Den har imidlertid ikke befoejelse til at sende eksperter af sted for at vurdere skaderne paa disse mindesmaerker og kunstgenstande eller til at soerge for, at de beskyttes.

Kommissionen mener, at spoergsmaalet boer droeftes af de paagaeldende ministre i Raadet, men den er parat til inden for rammerne af sit samarbejde med UNESCO og Europaraadet eventuelt at tilbyde sin hjaelp, saafremt disse organisationer tager skridt i retning af den beskyttelse, det aerede medlem omtaler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2983/98 af John McCARTIN til Kommissionen. De ekstremt høje bilforsikringspræmier i Irland



EF-Tidende nr. C 135 af 14/05/1999 s. 0149



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2983/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: De ekstremt hoeje bilforsikringspraemier i Irland Er Kommissionen bekendt med de ekstremt hoeje bilforsikringspraemier i Irland og mener den, at dette skyldes manglende konkurrence paa det irske marked?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2634/98 af Otto von HABSBURG , Hiltrud BREYER , Charles GOERENS , Klaus-Heiner LEHNE , Claudia ROTH , Wilmya ZIMMERMANN , Karl HABSBURG-LOTHRINGEN til Rådet. Visumkrav for Bulgarien og Rumænien - ekspertberetninger



EF-Tidende nr. C 135 af 14/05/1999 s. 0084



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2634/98 af Otto von Habsburg (PPE) , Hiltrud Breyer (V) , Charles Goerens (ELDR) , Klaus-Heiner Lehne (PPE) , Claudia Roth (V) , Wilmya Zimmermann (PSE) og Karl Habsburg-Lothringen (PPE) til Raadet (1. september 1998) Om: Visumkrav for Bulgarien og Rumaenien - ekspertberetninger I den seneste tid har adskillige ekspertkommissioner aflagt besoeg i Bulgarien og Rumaenien og ved den lejlighed beskaeftiget sig med visumproblematikken. Hidtil er der ikke offentliggjort beretninger herom. Kan Raadet oplyse, hvornaar det vil forelaegge Europa-Parlamentet saadanne ekspertberetninger, saafremt de allerede eksisterer? Hvilke konklusioner er Raadet naaet frem til i dette anliggende? Saafremt denne/disse beretning/er endnu ikke er udarbejdet, hvornaar vil det da ske? Svar (16. november 1998) Da Raadet ikke deltager i de ekspertkommissioner, det aerede medlem naevner, er det ikke klar over, om der eventuelt foreligger rapporter udarbejdet af disse kommissioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2276/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: OEkonomiske aktiver hidroerende fra kriminalitet

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at udnytte den enestaaende mulighed for at indkredse oekonomiske aktiver, der hidroerer fra kriminalitet, ved konverteringen fra nationale valutaer til euroen?

Foreligger der planer om at udvide Europols sagsomraade til at omfatte en oekonomisk enhed, som kan staa for koordinering og samarbejde navnlig vedroerende narkopenge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(25. september 1998)

Alle medlemsstaterne har indfoert mekanismer for at undgaa hvidvaskning af penge fra kriminelle aktiviteter via det finansielle system. Disse mekanismer er bl.a. baseret paa Raadets direktiv 91/308/EOEF om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge(1). Paa nuvaerende tidspunkt forbyder direktivet udelukkende hvidvaskning af penge fra narkotikahandel. Alle medlemsstater har imidlertid forbudt hvidvaskning af penge, der stammer fra en lang raekke kriminelle aktiviteter. Kommissionen er ved at undersoege muligheden for en ajourfoering og udvidelse af direktivets anvendelsesomraade.

De forpligtelser, der foelger af direktivet, vil fortsat vaere fuldt gaeldende, naar euroen indfoeres, og de vil gaelde for veksling af moenter og sedler i national valuta til euro. Kommissionen forventer, at bankerne bevarer deres saedvanlige opmaerksomhed i perioden op til indfoerelsen af euromoenter og -sedler og i vekselperioden for at opspore alle mistaenkelige transaktioner. Kommissionen fortsaetter sine overvejelser om euroens foelger for bekaempelsen af hvidvaskning af penge, og spoergsmaalet vil blive droeftet i det kontaktudvalg, der er nedsat ifoelge ovennaevnte direktiv.

For at beskytte euroen skal der indfoeres foranstaltninger til forebyggelse og bekaempelse af falskmoentneri. Der paagaar i oejeblikket et arbejde i den henseende i Raadet, som Kommissionen bidrager aktivt til; formaalet er at fastlaegge en faelles tilgang for de forskellige aktoerer, som f.eks. Europol, Den Europaeiske Centralbank og Kommissionen, saerlig Enheden for Koordinering af Bedragerisager. Kommissionen vedtog i den henseende den 22. juli 1998 en meddelelse til Raadet, Europa-Parlamentet og Den Europaeiske Centralbank om beskyttelse af euroen mod falskmoentneri(2), hvori der foreslaas forskellige muligheder.

(1) EFT L 166 af 28.6.1991.

(2) KOM(98) 474 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2727/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Beskatning af renteindtaegter fra opsparing (KOM(98) 295)

Efter en samling i Raadet (almindelige anliggender) i juli 1998 citeres Jacques Poos for at have foreslaaet, at et uafhaengigt firma skulle gennemfoere en undersoegelse af den potentielle indvirkning paa kapitalmarkederne af indfoerelsen af foranstaltningerne i dette forslag.

Kan Kommissionen bekraefte, at en saadan undersoegelse vil blive bestilt? Kan den i modsat fald goere rede for aarsagen til, at den ikke betragter denne undersoegelse som vaerende noedvendig eller nyttig?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2765/98

af Giacomo Santini (PPE) til Raadet

(11. september 1998)

Om: Anvendelse af interne afgifter "sovrapprezzo" paa sukker der er importeret fra Faellesskabet

Med dom af 21.5.1980 i sag 73/79 har Det Europaeiske Faellesskabers Domstol fastslaaet, at den italienske stat har kraenket EF-traktatens artikel 95 ved at laegge interne afgifter paa sukker, der er importeret fra Faellesskabet, med anordning fra det interministerielle prisudvalg (CIP nr. 3661 af 22.6.1968). Det skoennedes, at disse afgifter skabte diskriminering mellem importoerer og interne producenter, og som saadan medfoerte en utilstedelig forvridning af princippet om fri konkurrence. Anvendelsen af "sovrapprezzo'en" blev derfor fastslaaet som vaerende uberettiget, fordi den udgjorde en afgift, som "skoent den opkraeves med samme sats paa det i Italien producerede sukker og det fra andre medlemsstater hidroerende sukker, ikke hviler paa disse produkter paa en ensartet maade".

Raadet bedes oplyse:

1. om det stadig finder "sovrapprezzo'en" ulovlig, som den er blevet opkraevet af den italienske stat i medfoer af anordning CIP 3661 af 22.6.1968?

2. skal den "sovrapprezzo", som de italienske importoerer har betalt som told, tilbagebetales, eftersom den blev ulovligt opkraevet, og ikke kunne tilbagekraeves?

3. kan udligningsfonden for sukker (Cassa Conguaglio Zucchero) eventuelt anmode importoeren om at betale den eventuelle forskel mellem den sovrapprezzo, der er betalt som told, og det beloeb, som den italienske stat lovligt har givet som stoette?

4. kan staten helt autonomt og uden at vaere paalagt nogen form for kontrol fra andre myndigheders side fastlaegge beloebet for den direkte og indirekte stoette, der gives til industrien?

5. kan udligningsfonden for sukker under henvisning til, at loven er med tilbagevirkende kraft, anmode om tilbagebetaling af de beloeb, som er ulovligt opkraevet, hvis de allerede er betalt tilbage til importoeren?

6. paahviler det importoererne at vise, at "sovrapprezzo'en" ikke er blevet overfoert til andre markedsdeltagere med henblik paa at sikre retten til tilbagebetaling som fastsat i lov 429/90?

7. om det selv i tilfaelde af, at sovrapprezzo'en er overfoert til forbrugeren, kan anses for at opveje ulovligheden af disse afgifter?

Vil Raadet opfordre den italienske regering til at annullere/ophaeve stk. 2 og 7 i artikel 29 i naevnte lov 128/90?

Svar

(3. november 1998)

Det tilkommer ikke Raadet at udtale sig om, hvordan Italien har opfulgt Domstolens dom af 21. maj 1980 i sag 73/79. Hvis denne dom ikke efterkommes i fuld udstraekning, paahviler det i overensstemmelse med traktatens artikel 171 Kommissionen at traeffe de noedvendige initiativer til at sikre dommens opfyldelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2010/98 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Samhørighedsberetningen og undersøgelser vedrørende regionalindkomsten



EF-Tidende nr. C 118 af 29/04/1999 s. 0014



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2010/98 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (30. juni 1998) Om: Samhoerighedsberetningen og undersoegelser vedroerende regionalindkomsten Hvorfor offentliggoer Kommissionen ikke undersoegelserne vedroerende regionalindkomsten, som den udarbejdede for samhoerighedsberetningen? Kan Kommissionen fremsende en kopi i tilfaelde af, at den har gjort det?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2172/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Kraenkelse af EF-retten under castor-transporter

Vil Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den vil traeffe i anledning af medlemsstaternes kraenkelse af EU's bestemmelser om straalingsbeskyttelse som fastsat i Raadets direktiv 92/3/Euratom(1) og 96/29/Euratom(2) i forbindelse med castor-transporter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(3. september 1998)

Det skal bemaerkes, at Raadets direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1996 om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, der er forbundet med ioniserende straaling, foerst traeder i kraft til maj i aar 2000. Raadets direktiver 80/836/Euratom af 15. juli 1980(3) og 84/467/Euratom af 3. september 1984(4) er stadig gyldige indtil dette tidspunkt. Kommissionen har imidlertid ikke dokumentation for overtraedelse af bestemmelserne i noget af disse tre direktiver eller af Raadets direktiv 92/3/Euratom af 3. februar 1992 om overvaagning af og kontrol med overfoersel af radioaktivt affald mellem medlemsstaterne samt ind i og ud af Faellesskabet.

Som mulige fremtidige aktioner vil Kommissionen meget gerne henvise det aerede medlem til sin udtalelse paa Europa-Parlamentets plenarforsamling den 17. juni 1998(5).

(1) EFT L 35 af 12.2.1992, s. 24.

(2) EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1.

(3) EFT L 246 af 17.9.1980, s. 1.

(4) EFT L 265 af 5.10.1984, s. 4.

(5) Fuldstaendige referater af forhandlingerne i Europa-Parlamentet for den 17. juni 1998, foreloebig udgave, s. 20.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2527/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Politisk undertrykkelse i Burma

Da det militaere diktatur i Burma har begaaet talrige grusomheder mod det burmesiske folk og befolkningen i landet lever i stor fattigdom paa trods af en overflod af naturlige ressourcer, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen da at traeffe?

Kan Kommissionen anbefale indfoerelse af oekonomiske og finansielle sanktioner mod den burmesiske regering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(28. september 1998)

Kommissionen fortsaetter med at tilskynde sine partnere til at laegge pres paa Burmas regering, saa den indleder en serioes dialog med oppositionen. Dette spoergsmaal har indtaget en vigtig plads i den seneste tids droeftelser med Burmas ASEAN-partnere.

I medfoer af den faelles holdning er samarbejdet med Burma fortsat suspenderet, og dette vil ogsaa fremover vaere tilfaeldet, indtil landet har gjort vaesentlige fremskridt hen imod en demokratisering og overholdelse af menneskerettighederne. Der vil kun blive ydet oekonomisk stoette til humanitaere bistandsprogrammer.

Desuden boer det - ud over de rent politiske tiltag - erindres, at Unionen midlertidigt har tilbagetrukket Burmas adgang til de generelle toldpraeferencer, der indroemmes inden for rammerne af de generelle toldpraeferenceordninger (GSP), som foelge af, at landet benytter sig af slavearbejde (Raadets forordning (EF) 552/97 af 24. marts 1997(1)).

Unionen har besluttet loebende at overveje, om der skal traeffes yderligere forholdsregler samtidig med en forlaengelse af gyldighedsperioden for den faelles holdning vedroerende Burma. En eventuel beslutning om ivaerksaettelse af yderligere sanktioner over for den burmesiske regering skal traeffes inden for rammerne af den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), og ikke af Kommissionen alene.

(1) EFT L 85 af 27.3.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2141/98

af Graham Watson (ELDR) til Raadet

(14. juli 1998)

Om: International krigsforbryderdomstol

Vil Raadet under de igangvaerende forhandlinger om oprettelse af en permanent krigsforbryderdomstol stoette bestraebelserne paa at faa fastlagt, at rekruttering og indsaettelse af boern under 15 aar som soldater skal gaelde som en krigsforbrydelse?

Svar

(22. oktober 1998)

1. Den Europaeiske Union udtrykker dyb tilfredshed med det vellykkede udfald af Rom-konferencen om oprettelse af en international straffedomstol; der er tale om et resultat af historisk tilsnit, som sender et signal om, at verden kan goeres til et sikrere og retfaerdigere sted at leve.

Den Europaeiske Union stoetter helt og fuldt resultatet af Rom-konferencen, som det kommer til udtryk i den statut, der blev vedtaget den 17. juli 1998 af et overvaeldende flertal blandt de deltagende stater; med denne statut er der lagt et grundlag for en effektiv og trovaerdig domstol, en institution, der dels skal hindre, at de mest grufulde forbrydelser kan begaas ustraffet, dels afskraekke folk fra at begaa dem. Raadet haaber, at man hurtigt naar op paa de tres noedvendige ratifikationer, saaledes at domstolen kan indlede sit virke.

2. Statuttens definition af krigsforbrydelser omfatter forbud mod brug af boern i saavel internationale som interne vaebnede konflikter. I henhold til denne definition er udskrivning og hvervning af boern under 15 aar til nationale vaebnede styrker i tilfaelde af internationale vaebnede konflikter eller til vaebnede styrker eller grupper i tilfaelde af vaebnede konflikter, der ikke har international karakter eller det at lade boern deltage aktivt i fjendtligheder en krigsforbrydelse, som Domstolen har kompetence til at behandle. EU-medlemsstaterne bifalder dette resultat, idet de har stoettet et klart og omfattende forbud mod brug af boern i vaebnede konflikter.

3. Spoergsmaalet om inddragelse af boern i vaebnede konflikter boer prioriteres saerlig hoejt paa den internationale dagsorden. I den forbindelse gaar EU staerkt ind for det arbejde, som udfoeres af FN-generalsekretaerens saerlige repraesentant for boern i vaebnede konflikter. EU opfordrer alle stater til fuldt ud at gennemfoere gaeldende internationale standarder og haaber, at der kan goeres vaesentlige fremskridt med hensyn til den frivillige protokol om inddragelse af boern i vaebnede konflikter.

4. Mere generelt er det ét af de vigtigste maal for EU's menneskerettighedspolitik at sikre fuld beskyttelse af boern. Konventionen om barnets rettigheder er et staerkt og universelt grundlag for en saadan beskyttelse. EU soeger konsekvent at fremme konventionens gennemfoerelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2555/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Den forvaerrede situation i det tidligere Vestpapua, nu den indonesiske provins Irian Jaya

Er Raadet bekendt med den forvaerrede situation i Irian Jaya (Indonesien), hvor der naermere bestemt i Biak og Sorong siden den 1. juli 1998 er blevet draebt syv mennesker af det indonesiske militaer, og hvor i snesevis af borgere er blevet behandlet paa lokale sygehuse, efter at de havde demonstreret for mere autonomi og stoerre uafhaengighed i deres omraade?

Er Raadet villig til at anmode den indonesiske regering om naermere oplysninger om disse voldshandlinger og at aflaegge beretning til Europa-Parlamentet herom?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2238/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Brande i Graekenland og paa Sicilien

Kommissionen bedes paa grundlag af den saerdeles vanskelige situation, som er opstaaet i Graekenland og paa Sicilien som foelge af de seneste brande (begyndelsen af juli), oplyse foelgende:

1. Agter Kommissionen bl.a. paa grundlag af forordning (EOEF) 4256/88, hvori der er fastlagt godtgoerelsesforanstaltninger i tilfaelde af naturkatastrofer, at yde ekstraordinaer katastrofehjaelp til de nu ramte omraader?

2. Hvor langt er man naaet med oprettelsen af det nationale matrikelkontor i Graekenland, og hvad skyldes ifoelge Kommissionen de forsinkelser, der er opstaaet i forbindelse hermed?

3. Har de ansvarlige graeske myndigheder inden den 1. november (artikel 4 i forordning (EOEF) 2158/92) forelagt deres projekter eller programmer til oeget beskyttelse af skove mod brande, og hvilke var der tale om for indevaerende aar?

4. Har den i de seneste fem aar finansieret foranstaltninger til genplantning af skove i Graekenland, og i bekraeftende fald i hvilken udstraekning og i hvilke omraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. september 1998)

Kommissionen raader ikke over supplerende finansielle midler til at kunne hjaelpe de katastroferamte omraader. Paa forslag fra de graeske myndigheder kan der imidlertid ved omprogrammering af foranstaltningerne under EU-stoetterammerne ydes bevillinger til projekter, der er stoetteberettigede under disse rammer.

Med hensyn til oprettelsen af det nationale matrikelkontor i Graekenland har Kommissionen allerede oplyst, at forsinkelsen af arbejderne skyldtes, at det indledningsvis var noedvendigt at fastlaegge de noedvendige lovgivningsrammer og at etablere en organisationsstruktur for det paagaeldende matrikelkontor (S.A. Ktimalogio).

Hvad angaar EU's indsats til beskyttelse af skovene, blev der i perioden fra 1992 til 1997 ydet en stoette paa 15,5 mio. ECU til 66 graeske projekter, der var forelagt under Raadets forordning (EOEF) 2158/92 af 23. juli 1992 om beskyttelse af skovene i Faellesskabet mod brande, og hvis omkostninger beloeb sig til i alt 37,96 mio. ECU. I forbindelse med en foerste tranche blev der i 1998 bevilliget en stoette paa 2,03 mio. ECU til 11 projekter med en samlet omkostningsramme paa 4,06 mio. ECU.

Det stadigt mindre beloeb, budgetmyndighederne stiller til raadighed til beskyttelse af skovene i Europa (23,5 mio. ECU i 1996 og 16 mio. ECU i 1998), medfoerer, at efterspoergslen og derfor ogsaa behovene er langt stoerre end mulighederne for at yde EU-bidrag til brandforebyggelse.

Efter naturkatastroferne har Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget i de seneste aar medfinansieret genplantning af skove i Graekenland. Gennemfoerelsesrapporten indeholder imidlertid ikke oplysninger, der er saa detaljerede som efterlyst i det aerede parlamentsmedlems spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2050/98

af Rijk van Dam (I-EDN) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Forlaengelse af en gammel forordning

Paa moedet i Udvalget om Transport og Turisme i Europa-Parlamentet den 18.-19. maj i Bruxelles meddelte repraesentanten for Kommissionen paa et spoergsmaal fra forespoergslens stiller, at generaldirektorat VII internt havde vedtaget et forslag om forlaengelse af en gammel forordning om indlandsskibsfarten, som var blevet indfoert ved forordning 1101/89(1) og forlaenget ved forordning 844/94(2). Hvis Kommissionen tiltraeder dette forslag, kan samarbejdsproceduren i henhold til artikel 189C i traktaten tidligst paabegyndes i september 1998. I betragtning af denne procedures varighed forekommer det usandsynligt, at forlaengelsen af den gamle forordning kan ske rettidigt, det vil sige inden den 28. april 1999.

Hvilke foranstaltninger skal der ifoelge Kommissionen traeffes, saafremt forlaengelsen af den gamle forordning for indlandsskibsfarten mod forventning ikke traeder i kraft den 28. april 1999 eller inden da?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(27. juli 1998)

Kommissionen er i gang med at udarbejde et forslag om forlaengelse af "gammelt for nyt"-ordningen for et begraenset tidsrum paa fem aar samt gradvis nedbringning af "gammelt-for-nyt"-kvoten til nul i loebet af samme periode. Derefter vil denne reguleringsmekanisme komme til at fungere som en overvaagningsmekanisme, der kun skal tages i brug i tilfaelde af en alvorlig forstyrrelse af markedet for indlandsskibsfart.

Kommissionen er overbevist om, at dette spoergsmaals vigtighed vil bidrage til at sikre et snaevert samarbejde mellem institutionerne, hvorved det bliver muligt at bringe den nye lovgivning i stand ved udloebet af den nugaeldende.

(1) EFT L 116 af 28.4.1989, s. 25.

(2) EFT L 98 af 16.4.1994, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3178/98

af Christian Rovsing (PPE) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Medicinrester i hestekoed

I lyset af den offentlige bekymring over medicinrester i foedevarer og under hensyntagen til, at dyr, herunder ogsaa sportsheste, har krav paa behandling for sygdomme, bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at sikre, at MRL (Maximum Residue Limits) bliver fastsat for alle noedvendige medicintyper samtidig med, at disse bliver oekonomisk tilgaengelige for alle hesteejere?

2. I betragtning af, at professionelle sportsheste modtager en del medicin i loebet af deres karriere, hvorledes vil Kommissionen sikre, at disse ikke ender som konsumheste?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(11. november 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.