ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1221/97 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: Situationen for den ungarske landbrugssektor

Ungarske landmaend har for nylig klaget over, at de er truet paa deres levebroed af billigimport fra Den Europaeiske Union. Hvilke skridt har Kommissionen taget for at sikre, at landbruget i de central- og oesteuropaeiske overgangsoekonomier kan overleve og tilpasse sig de nye vilkaar? Deler Kommissionen den opfattelse, at en overmaade stor afhaengighed af importerede foedevarer ville vaere en uoensket udvikling?

Vil Kommissionen helt og holdent affeje kritikken fra de ungarske landmaends side, eller har den planer om at tage den nuvaerende politik op til fornyet overvejelse for saaledes at reagere paa den aabenbart berettigede bekymring?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. maj 1997)

Kommissionen er klar over, at landbrugsoekonomien i Ungarn som i andre central- og oesteuropaeiske lande har vaeret igennem en overgangsperiode. Denne situation har medfoert en recession. Der har dog vaeret tegn paa et fornyet opsving i Ungarn siden forrige aar.

EU stoettede Ungarns landbrug i overgangsperioden gennem Phare-programmet. I perioden 1990-1995 blev der i alt afsat 78,5 mio. ECU til at stoette landbrugsoekonomiens overgang til en markedsorienteret oekonomi. Der er navnlig ydet stoette til at oprette en laanegarantifond for landbruget, til at indfoere en laaneordning for landbruget og til matrikulation.

Desuden har EU og Ungarn som led i Europaaftalen givet hinanden indroemmelser med hensyn til landbrugsprodukter og levnedsmidler, men paa en maade, der tilgodeser Ungarns interesser. Dette betyder, at ungarske producenter har gunstige adgangsbetingelser til EU-markederne, hvor priserne er hoejere.

Kommissionen er helt enig i, at en for stor afhaengighed af importerede levnedsmidler ville vaere en uoensket udvikling. Ungarn er imidlertid nettoeksportoer af landbrugsprodukter og levnedsmidler. Desuden har landets handelsbalance med EU for de paagaeldende produkter altid vaeret positiv (i 1994 350 mio. ECU og i 1995 492 mio. ECU i Ungarns favoer).

I Europaaftalen er der dog fastsat procedurer for afhjaelpning af eventuelle markedsproblemer, der skyldes oeget import af et givet produkt, og Kommissionen kan forsikre det aerede medlem om, at den altid er rede til at undersoege disse tilfaelde og soege at finde frem til loesninger sammen med medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1326/97 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Gennemfoerelse af Raadets forordning (EF) nr. 2200/96 om den faelles markedsordning for frugt og groentsager

Med forordning 2200/96 ((EFT L 297 af 21.11.1996, s. 1. )) er reformen af markedsordningen for frugt og groentsager blevet gennemfoert. Ifoelge denne forordning kan producentorganisationer via de saakaldte aktionsbevillinger faa EU-stoette paa indtil 50% til visse af deres omkostninger, bl.a. til afsaetning af egne produkter.

Producentorganisationerne kan ogsaa udfoere saakaldte »andre aktiviteter«, bl.a. afsaetning af andre producentorganisationers frugt og groentsager eller produkter, der er importeret fra tredjelande.

Paa baggrund heraf kan den nye markedsordning under visse omstaendigheder foere til en forvridning af den loyale konkurrence mellem producentorganisationerne paa den ene side og eksisterende handelsorganisationer paa den anden side. De »andre aktiviteter«, som ikke er stoetteberettigede, kan indirekte faa del i EU-stoetten til de stoetteberettigede aktiviteter.

1. Hvorledes agter Kommissionen at forhindre en saadan forvridning af den loyale konkurrence mellem produktion og handel?

2. Hvorledes vil Kommissionen kunne garantere, at EU-stoetten i praksis kun udbetales for producentorganisationernes egne produkter uden skjult »krydsning« med andre f.eks. importerede produkter?

3. Hvilke konkrete foranstaltninger vil Kommissionen ivaerksaette, hvis det skulle vise sig, at der i saerlige tilfaelde bliver tale om en konkurrenceforvridning, som beskrevet ovenfor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (30. maj 1997)

1. Ifoelge forordning (EF) nr. 2200/96 kan en producentorganisation modtage EF-stoette til en driftsfond, der kun omfatter de frugter og groentsager, som producentorganisationen er blevet anerkendt for. En producentorganisation kan hverken direkte eller indirekte modtage EF-stoette for produkter, for hvilke den ikke er blevet anerkendt og under ingen omstaendigheder for frugt og groentsager, der er indfoert fra tredjelande.

2. De almindelige gennemfoerelsesbestemmelser for driftsprogrammer og tilbagekoeb, som EF kan finansiere i forbindelse med en driftsfond, er fastsat i kapitel IV i forordning (EF) nr. 411/97 ((EFT L 62 af 4.3.1997. )) og omfatter bestemmelser om kontrol af, at betingelserne for stoetteydelse er blevet overholdt.

3. Bestemmelser om sanktioner i tilfaelde af overtraedelse af Faellesskabets bestemmelser om EF-finansiering i forbindelse med en driftsfond er fastsat i artikel 13 i forordning (EF) nr. 411/97.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1078/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Atomkraftvaerk i Akkuyu i Tyrkiet

Ifoelge oplysninger i den tyrkiske presse har udviklingen af Tyrkiets atomkraftprogram et militaert formaal. Mere konkret refereres synspunkter af tyrkiske professorer som Kilic og Kadiroglu gaaende ud paa, at det omtalte program skal give teknisk knowhow og midler til at producere atomvaaben, og at det gennem en saerlig metode er muligt at oege den producerede maengde plutonium i de reaktorer af canadisk oprindelse (»Candu«), som Tyrkiet forbereder sig paa at installere paa sit omraade.

Canadas premierminister, Chretien, har truffet initiativ til ogsaa at fremme salget af disse reaktorer til andre lande som Korea og Thailand osv., selvom det ifoelge de nyeste oplysninger fremgaar, at der er sikkerhedsproblemer i forbindelse med disse reaktorer, og at deres sikkerhedsstandarder ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i den canadiske miljoelovgivning.

Kommissionen bedes oplyse, om den har kendskab til sagen, hvilken officielle oplysninger den har faaet om problemet, og hvilke umiddelbare foranstaltninger den vil traeffe for at forhindre Tyrkiets atomkraftprogram, som rummer en fare for sikkerheden og miljoebeskyttelsen i omraadet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (15. maj 1997)

Fristen for det internationale udbud, som de tyrkiske myndigheder har offentliggjort om opfoerelsen af anlaegget i Akkuyu, udloeber inden udgangen af juni 1997.

Ifoelge de oplysninger, som Kommissionen har indhentet, bliver resultatet af evalueringen af tilbuddene meddelt inden udgangen af 1997. Tilbuddene skal omfatte den fuldstaendige gennemfoerelse af projektet samt forslag til 100% daekning af de laan, der er noedvendige for dets finansiering. De tyrkiske myndigheder har endnu ikke truffet noget afgoerelse om, hvilken type reaktor de vil vaelge til dette projekt.

Kommissionen tager det aerede medlems bekymring til efterretning, men denne sag falder uden for dens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0947/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (17. marts 1997)

Om: Mellemoesten

Hvilke forholdsregler traeffer Raadet som led i fredspolitikken i Mellemoesten med hensyn til den erklaering, det iranske parlaments formand Nateq-Nouri fremsatte den 7. februar 1997: »Israel is a bastard state, adding: »May Allah give you Palestinians victory. I hope one day we will celebrate the destruction of Israel.«?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0946/97, E-0947/97 og E-0948/97 (1. juli 1997)

1. Den Europaeiske Union har foert sin kritiske dialog med Iran i overensstemmelse med Det Europaeiske Raads beslutning i Edinburgh i 1992. Formaalet med den kritiske dialog var at tilskynde Iran til at spille en mere positiv og konstruktiv rolle i omraadet. Unionen har gjort det klart, at forbindelserne mellem EU og Iran ikke kan udvikle sig normalt, hvis der ikke goeres fremskridt paa de omraader, der er omfattet af den kritiske dialog.

2. Paa baggrund af de konklusioner, som Berliner Kammergericht er naaet frem til i den saakaldte Mykonos-sag, udsendte formandskabet den 10. april 1997 en erklaering paa Den Europaeiske Unions vegne, hvori det fordoemte de iranske myndigheders indblanding. Den Europaeiske Union bemaerkede, at der under de nuvaerende omstaendigheder ikke var grundlag for at fortsaette den kritiske dialog.

3. Paa samlingen den 29.-30. april 1997 i Luxembourg havde Raadet en omfattende droeftelse af Den Europaeiske Unions forbindelser med Iran. Det enedes om en raekke foranstaltninger over for Iran og besluttede at overvaage forbindelserne med Iran noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0244/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (13. februar 1997)

Om: Maerkning af genetisk modificeret soja og majs

1. Anvendes den nyligt vedtagne Novel-Food-forordning i forbindelse med den genetisk modificerede majs fra firmaet Ciba Geigy, som der allerede er givet tilladelse til salg og dyrkning af inden for EU?

2. Hvis dette ikke er tilfaeldet, hvordan bedoemmer Raadet saa den juridiske situation, at to genetisk modificerede nytteplanter og tusindvis af hidtil ukendte levnedsmidler ikke falder ind under Novel-Food-forordningen?

3. Hvis den genetisk modificerede majs og soja ikke falder ind under Novel-Food-forordningen, er Raadet saa enig i, at en national maerkning af GMO i saa fald er mulig, eftersom dette spoergsmaal bevidst er blevet holdt aabent i direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s.15. ))?

Svar (16. juni 1997)

Bestemmelserne vedroerende de nye levnedsmidler traeder i kraft den 14. maj 1997 ((EFT L 43 af 14.2.1997. )). Der er visse gennemfoerelsesbestemmelser, der stadig ikke er fastlagt. Det er derfor ikke paa nuvaerende stadium muligt at svare paa de specifikke spoergsmaal, som det aerede parlamentsmedlem stiller. Under alle omstaendigheder paahviler det Kommissionen under Domstolens kontrol at drage omsorg for den korrekte gennemfoerelse af faellesskabsrettens bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1119/97 af Corrado Augias (PSE) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Omlaegning af Enel-centralen i Stanic-kvarteret i Bari

Har Kommissionen kendskab til den aftale, der blev undertegnet den 1. august 1996 mellem kommunen Bari, aktieselskabet Enel og aktieselskabet Elettroambiente med henblik paa omlaegning af Enel-centralen i Stanic-kvarteret i Bari til et termoforbraendingsanlaeg for kommunalt affald?

Har Kommissionen kontrolleret, at denne installation ikke er i modstrid med Unionens politik for affaldsdeponering? Kan Kommissionen garantere, at alle paakraevede gennemskuelighedskriterier for tilfaelde af denne art er blevet overholdt?

Kan Kommissionen endelig garantere, at man har foretaget alle de miljoerisikovurderinger, der paakraeves i tilfaelde af vigtige aendringer af anlaeg af denne art?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (6. maj 1997)

Kommissionen kender intet til den hensigtsprotokol, det aerede medlem naevner.

Paa grundlag af de oplysninger, det aerede medlem har fremlagt, kan Kommissionen paa indevaerende tidspunkt endnu ikke fastslaa, hvorvidt det paagaeldende projekt er en aendring af et varmevaerk med en varmeproduktion paa mindst 300 MW, eller om det drejer sig om et anlaeg til bortskaffelse af industri- og husholdningsaffald. Hvorom alting er, er der tale om en type projekter, som figurerer i bilag II til Raadets direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985. )) om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet.

I henhold til dette direktiv skal saadanne projekter goeres til genstand for en miljoerisikovurdering (VVM-undersoegelse), naar medlemsstaterne skoenner, at dette er paakraevet paa grund af deres saerlige kendetegn, herunder deres art, dimensioner eller placering.

Kommissionen vil nu rette henvendelse til de italienske myndigheder for at faa opklaret, hvorvidt det paagaeldende projekt allerede er gjort til genstand for en saadan undersoegelse fra de ansvarlige myndigheders side med henblik paa at faa fastslaaet, om projektet paa grund af sine saerlige karakteristika burde vaere gjort til genstand for en VVM-undersoegelse eller ej.

Desuden skal genudnyttelse og endelig bortskaffelse af alt husholdningsaffald opfylde kravene i Raadets direktiv 75/442/EOEF ((EFT L 194 af 25.7.1975. )) som aendret ved Raadets direktiv 91/156/EOEF ((EFT L 78 af 26.3.1991. )) om affald.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0939/97 af Spalato Belleré (NI) til Kommissionen (13. marts 1997)

Om: Administrationen af lufthavnen Capodichino-Napoli

Napoli kommune og provins har bekendtgjort, at de har indgaaet en aftale med BAA (British Airport Authority), der gaar ud paa, at BAA erhverver aktiemajoriteten i Gesac (det selskab, der administrerer lufthavnen i Napoli-Capodichino) via en kapitaludvidelse og en andel paa 65%.

Denne aftale mellem parterne har udelukket de andre selskaber, der administrerer lufthavne, idet disse ikke har haft mulighed for at deltage i nogen forhandlinger.

Kan Kommissionen meddele, hvad den mener derom, og om der i den paagaeldende situation er tale om overtraedelser af faellesskabsbestemmelserne om udbud og klare fordrejninger af EU-traktaternes konkurrencebestemmelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (6. maj 1997)

Overfoersel eller koeb af aktier selskaberne imellem udgoer ikke noget brud paa faellesskabsretten, saafremt dette finder sted i fuld overensstemmelse med Faellesskabets lovgivning om virksomhedsfusioner.

I dette tilfaelde, hvor en del af selskabet GESAC's aktier opkoebes af BAA, skal en officiel meddelelse om overfoerslen tilstilles enten de beroerte nationale myndigheder eller Kommissionen, alt afhaengigt af, hvor omfattende den paagaeldende transaktion er.

Da det her kun drejer sig om ejerforholdet til det selskab, der staar for driften af selve lufthavnen, gaelder de paagaeldende udbudsbestemmelserne ikke i denne forbindelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1307/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe

Forslaget til Raadets direktiv om etablering af harmoniserede sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe med en laengde paa 24 meter og derover (KOM(96)0255 - 96/0168(SYN) ((EFT C 292 af 4.10.1996, s. 29. )) - (CES 1392/96/0168(SYN)) udgoer et af elementerne i Unionens politik til forbedring af sikkerheden inden for skibsfart. Formaalet med direktivforslaget er at indfoere en raekke harmoniserede sikkerhedsbestemmelser for fiskeskibe, der sejler under medlemsstatsflag, og for tredjelandsskibe, der opererer i farvande inden for en medlemsstats basislinje eller i en medlemsstats territorialfarvande eller lander deres fangst i en EU-havn.

Gennemfoerelsen af maalsaetningen om ogsaa at goere de for faellesskabsskibe gaeldende krav obligatoriske for tredjelandsskibe, der agter at drive fiskeri inden for EU's basislinjer eller i EU's territorialfarvande eller at lande deres fangster i en faellesskabshavn, vil blive vanskelig at kontrollere. Vil Kommissionen i dette oejemed opfordre medlemsstaterne til at skaerpe kontrolforanstaltningerne paa saavel landjorden som paa havet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-1306/97, E-1307/97 og E-1308/97 (22. maj 1997)

I begrundelsen til sit forslag til Raadets direktiv om etablering af harmoniserede sikkerhedsforskrifter for fiskeskibe med en laengde paa 24 m og derover ((EFT C 292 af 4.10.1996. )) naevnte Kommissionen, at den vil undersoege, om der for fiskefartoejer med en laengde paa under 24 m er behov for foranstaltninger, som kan supplere dem, der allerede findes i Raadets direktiv 93/103/EF af 23. november 1993 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed under arbejdet om bord paa fiskefartoejer ((EFT L 307 af 13.12.1993. )). Kommissionen har planer om at foretage en undersoegelse af dette spoergsmaal i anden halvdel af 1997.

Bestemmelserne i Kommissionens forslag vil give medlemsstaterne juridisk myndighed til at underkaste fiskefartoejer, der foerer tredjelandes flag og driver fiskeri i medlemsstaternes indre farvande eller territorialfarvand eller lander deres fangst i medlemsstaternes havne, kontrol for at godtgoere, om de overholder dette direktivs sikkerhedsstandarder. Logistiske midler, baade i land og ud for kysten, hvormed denne kontrol kan udfoeres, er allerede blevet indfoert paa grundlag af Raadets direktiv 95/21/EF om havnestatskontrol ((EFT L 157 af 7.7.1995. )) og den faelles fiskeripolitiks kontrolsystem.

Med hensyn til indsamlingen af data om ulykkestilfaelde og arbejdsulykker om bord paa fiskefartoejer henviser Kommissionen det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel E-2721/96 fra Bartho Pronk ((EFT C 105 af 3.4.1997. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1212/97 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Raadet (2. april 1997)

Om: Raadets manglende stillingtagen til forbudet mod drivgarn

Patijn, formand for Raadet, har over for Europa-Parlamentet haevdet, at der ikke er kvalificeret flertal i Raadet for et tre aar gammelt forslag fra Kommissionen, der sigter mod at forbyde anvendelsen af drivgarn.

Europa-Parlamentet har stoettet dette forslag og gentagne gange stoettet forbud mod anvendelse af drivgarn, da de vanskeliggoer bevarelsen af fiskeressourcerne og i alvorlig grad er skadelige for pattedyr og fugle.

Hvilke medlemsstater gaar imod Kommissionens forslag?

Med hvilken begrundelse?

Svar (5. juni 1997)

Da Raadets droeftelser er fortrolige, er det ikke muligt at oplyse, hvilke holdninger de enkelte medlemmer af Raadet har indtaget til dette spoergsmaal.

Med hensyn til spoergsmaalets substans henvises det aerede parlamentsmedlem til Raadets svar af 12. marts 1997 paa mundtlig forespoergsel fra Miguel Arias Cañete om samme emne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1399/97 af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen (22. april 1997)

Om: FN's tiaar for verdens oprindelige befolkninger

Kan Kommissionen i lyset af FN's tiaar for verdens oprindelige befolkninger, hvoraf den foerste fjerdedel naesten er gaaet, oplyse, gennem hvilke projekter den har stoettet de oprindelige befolkninger i Finland i 1995 og 1996?

Kan Kommissionen opstille en liste med navnene paa projekterne? Kan den for hvert af de forskellige finansielle instrumenter, der staar til dens raadighed, oplyse stoerrelsen af den finansielle bistand, som den har ydet for at stoette de oprindelige befolkninger i Finland?

Mener Kommissionen, at den har reageret passende paa de resolutioner, som FN's Generalforsamling har vedtaget, og som opfordrer stater og mellemstatslige organisationer til at fremme rettighederne og interesserne for de oprindelige befolkninger, som bor paa deres territorier, saaledes som tiaarets titel siger: »De oprindelige befolkninger: partnere i aktion«?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-1398/97, E-1399/97 og E-1401/97 (29. maj 1997)

Kommissionen yder sit bidrag til det internationale samfunds indsats til fordel for respekten for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder i forbindelse med de oprindelige befolkninger.

I 1996 har den bl.a. ydet stoette til det nyhedsbrev, der udsendes af »European alliance with indigenous peoples«, der tager sigte paa at informere den maalgruppe af personer, der er beroert af Faellesskabets foranstaltninger vedroerende de oprindelige befolkninger. I denne informationsbulletin blev der i oktober og november 1996 offentliggjort to artikler specielt omkring de oprindelige befolkningers situation i henholdsvis Fransk Guyana og i Finland.

I skrivende stund har Faellesskabet endnu ikke fastlagt en politik vedroerende de oprindelige befolkninger og udviklingssamarbejdet. Dog er der en lang raekke faellesskabsinstrumenter, der tager sigte paa disse befolkninger og paa noedvendigheden af at fremme disse lokalsamfunds deltagelse i udviklingsprojekterne. Blandt de maal, der er opstillet for bevarelse af de tropiske regnskove, figurerer saaledes en forbedring af de lokale befolkningers levevilkaar, og disse befolkninger er selvskrevne til at medvirke ved bevaringen af disse skove.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1577/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Alzheimers sygdom

I aar indeholder budgettet for foerste gang en saerskilt post om Alzheimers sygdom, og der er afsat 2,5 mio ecu hertil (B3-4307N). Foranstaltningen har til formaal at stoette graenseoverskridende aktiviteter med henblik paa at forbedre livskvaliteten for mennesker, der lider af Alzheimers sygdom eller lignende sygdomme, og for de personer, der plejer disse.

Kommissionen bedes oplyse, hvilken procedure den agter at anvende ved bevillingen af stoetten.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (5. juni 1997)

Kommissionen har offentliggjort en indkaldelse af forslag til aktioner til fordel for personer, som er ramt af Alzheimers sygdom ((EFT S 40 af 26.2.1997. )).

Forslag blev accepteret indtil den 30. maj 1997. Ved udvaelgelsen af projekter bistaas Kommissionen af et ekspertudvalg, som moedes i Luxembourg den 3. og 4. juli 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1272/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Gennemfoerelse i Italien af direktiv 85/337/EOEF om miljoeindvirkningsvurdering

Som svar paa forespoergsel E-1508/96 ((EFT C 356 af 25.11.1996, s. 48. )) oplyste Ritt Bjerregaard paa Kommissionens vegne, at der i forbindelse med projekter henhoerende under bilag II til direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) i den italienske lovgivning ikke er fastsat bestemmelser om vurdering af den miljoemaessige indvirkning i modstrid med artikel 2 i direktivet. I ovennaevnte svar meddeltes det endvidere, at der i denne forbindelse allerede er blevet indledt en overtraedelsesprocedure mod Italien i medfoer af EF-traktatens artikel 169.

Vil Kommissionen oplyse, hvor langt man er naaet i den omtalte procedure i det paagaeldende tilfaelde og dens eventuelle udfald?

Vil Kommissionen oplyse, om godkendelsen af direktiv 97/11/EF ((EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5. )) om aendring af direktiv 85/337/EOEF vil faa nogen virkning paa ovennaevnte procedure?

Vil Kommissionen endvidere generelt give en beskrivelse af resultatet af en overtraedelsesprocedure i medfoer af EF-traktatens artikel 169?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (21. maj 1997)

Overtraedelsesproceduren i forbindelse med Italiens gennemfoerelse af Raadets direktiv 85/337/EOEF befinder sig nu paa det stadium, hvor der skal traeffes beslutning om at indbringe sagen for Domstolen (udsaettelse). Godkendelsen af direktiv 97/11/EF har ingen betydning for ovennaevnte procedure.

Resultatet af en overtraedelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 169 er, at der aabnes mulighed for, at Domstolen afsiger en dom, hvori den fastslaar, at en medlemsstat ikke har overholdt de forpligtelser, der paahviler den i medfoer af et direktiv. Den paagaeldende medlemsstat skal efterkomme denne dom. Den foerste dom kan i tilfaelde af, at medlemsstaten ikke efterkommer den, foelges op af en ny dom, som afsiges efter en ny overtraedelsesprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 171, hvorefter medlemsstaten kan doemmes til at betale et fast beloeb eller en tvangsboede for hver dags forsinkelse i efterkommelsen af Domstolens foerste dom.