ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3920/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (11. december 1997)

Om: Afbildning af de graeske oeer paa EURO-moenterne og -sedlerne

Kommissaer De Silguy oplyste i sit svar paa min tidligere skriftlige forespoergsel (E-0885/97) ((EFT C 319 af 18.10.1997, s. 186. )), at afbildningerne af Europakortet paa EURO-moenterne og -pengesedlerne var midlertidige, og at de i deres endelige form ogsaa ville komme til at omfatte de graeske oeer, som var blevet udeladt i det udkast til den nye europaeiske moent, som var blevet offentliggjort.

Kan Kommissionen oplyse, om De Silguys loefte er blevet opfyldt ved den endelige udformning af de afbildninger, der kommer til at vaere paa EURO-moenterne og -sedlerne, idet dette spoergsmaal selvsagt optager folk i Graekenland og er en forudsaetning for den psykologiske accept af den nye og foerste faelles moent for det europaeiske kontinent, som selvsagt boer vaere tilstede hos de europaeiske folk?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (29. januar 1998)

Bestyrelsen for Det Europaeiske Monetaere Institut godkendte i maj 1997 de endelige tegninger paa europengesedlerne. AEndringerne af tegningerne vedroerte bl.a. Europa-kortet, som blev rettet, saaledes at det gengiver Europas geografi paa rette vis. Bl.a. gengives alle oeer, oegrupper og omraader med et arel paa over 400 km2.

Ved afslutningen af Det Europaeiske Raad i Amsterdam bebudede Kommissionen, at de tegninger, der var blevet udvalgt til den faelles side af euromoenterne, ville blive aendret lidt, for at Europa-kortet kunne blive rigtigt.

AEndringerne er nu gennemfoert paa grundlag af angivelserne fra myndighederne i de femten medlemsstater, og de endelige tegninger blev godkendt paa moedet i Raadet (oekonomi- og finansministrene) den 17. november 1997.

Under hensyn til de tekniske begraensninger, der saettes af moenternes stoerrelse, er de graeske oeer gengivet paa grundlag af et kriterium vedroerende et mindsteareal paa 2 500 km2. Anvendelsen af dette kriterium har bl.a. medfoert, at Kreta er kommet paa tegningen paa moenterne fra 10 cent til 2 euro.

I oevrigt er gengivelsen af Graekenland aendret paa grundlag af angivelser fra de graeske myndigheder, der bl.a. har medfoert, at gengivelsen af Peloponnes og halvoeen Khalkidike er blevet rettet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3463/97 af Rijk van Dam (I-EDN) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: Adgang til de franske indre vandveje

1. Ifoelge en artikel i »de Scheepvaartkrant« af 30. september 1997 holdes udenlandske skippere i Frankrig udenfor i forbindelse med rejser inden for Frankrig. F.eks. i Sydfrankrig skulle cabotage efter forlydende vaere saa godt som umulig. Desuden forlyder det, at skipperboerserne i Frankrig kategorisk afviser at arrangere transport inden for Frankrig med ikke-franske skibe. Kan Kommissionen bekraefte disse oplysninger?

2. I bekraeftende fald, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe mod denne tilsidesaettelse af det frie markedsprincip og navnlig mod overtraedelse af cabotageforordningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (8. december 1997)

Kommissionen er bekendt med paastande om diskriminering mod ikke-franske skibsejere i forbindelse med »tour de rôle« i de indre franske vandveje. En saadan fremgangsmaade ville klart vaere i strid med faellesskabsretten, navnlig bestemmelserne i Raadets forordning (EOEF) nr. 3921/91 af 16. december 1991 om betingelserne for transportvirksomheders adgang til at udfoere intern godstransport og personbefordring ad indre vandveje i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehoerende ((EFT L 373 af 31.12.1991. )).

Kommissionen har taget kontakt med de franske myndigheder med henblik paa at konstatere, om den paastaaede diskrimination faktisk finder sted.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3719/97 af Stelios Argyros (PPE) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Oplysende udgivelser fra det faelles forskningscenter

Det europaeiske forskningscenter (Europa-Kommissionen Generaldirektorat XII) har for nylig udgivet en mangesidet oplysende tryksag i A4 x 8-format om de faelles forskningscentre. Denne tryksag er trykt paa begge sider og trykt med illustrationspapir, hvis overflade indeholder plasticstoffer.

Denne tryksag er paa grund af formatet af tvivlsom praktisk anvendelighed og paa grund af sammensaetningen af papiret, kan den ikke genbruges, og den er saaledes heller ikke miljoevenlig.

Det drejer sig imidlertid om en utvivlsom meget dyr udgave til trods for forsoegene paa at nedskaere udgifterne for de faelles forskningscentre som led i en generel oekonomisk sparepolitik i forbindelse med faellesskabets forskningspolitik.

Kommissionen bedes oplyse:

- hvad kostede produktionen af den omtalte tryksag?

- hvilken tjenestegren godkendte denne udgift?

- hvad mener den kan vaere hensigten og det tilstraebte formaal med denne udgave?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (7. januar 1998)

Det Faelles Forskningscenter spiller en afgoerende rolle gennem dets videnskabelige bistand til faellesskabspolitikkerne.

Centrets aktiviteter paa konkurrenceomraadet rummer desuden et betydeligt potentiel hvad angaar innovation inden for europaeisk industri, men dette potentiel udnyttes ikke tilstraekkeligt i oejeblikket.

Derfor goer Det Faelles Forskningscenter nu en aktiv indsats for fremme teknologioverfoersel, forskningssamarbejde og uddannelse for at oege mervaerdien for borgerne og den europaeiske industri.

Den nye fremgangsmaade indebaerer ligeledes, at forskningscentrets aktiviteter bliver mere synlige og gennemskuelige. Tryksagen, som det aerede medlem henviser til, er produceret med dette for oeje. Prisen for 10 000 eksemplarer var 6 114 ECU.
C 187/60 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Kan Kommissionen give de yderligere oplysninger som nævnt i afsnit 1 og 2 i svaret af 28.1.1997?
Mener Kommissionen på baggrund af disse nye oplysninger, at de i ovennævnte forespłrgsel nævnte direktiver
er blevet overtrådt, og anvendes disse geværer i andre europæiske lande i strid med fællesskabsdirektiverne?
(1) EFT C 186 af 18.6.1997, s. 41.
(2) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard
(16. december 1997)
I sit svar på den tidligere skriftlige forespłrgsel nr. 3175/96 om samme emne fra det ærede medlem fremfłrte
kommissionsmedlem Ripa di Meana, at man afventede en rapport fra de italienske myndigheder i overensstem-melse med artikel 9 i Rådets direktiv 79/409/EØF (
1).
Denne rapport for perioden 1996-1996 blev endelig forelagt i slutningen af maj 1997, og man blev for nylig
blevet færdig med at analysere den. Rapporten nævner intet om den aktion, som det ærede medlem nævner.Derfor vil Kommissionen bede de italienske myndigheder om yderligere oplysninger.
De oplysninger, som medlemsstaterne sender Kommissionen, indeholder ingen meddelelser om brug af
lasergeværer, der ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 79/409/EØF.
Hvis ansatte i »Sammenslutningen af Social Solidaritet i Modena« skulle være blevet bedt om at anvende farligt
arbejdsudstyr, såsom lasergeværer, uden passende beskyttelse, burde det meddeles de italienske myndighedermed ansvar for kontrol og tilsyn som fastsat i artikel 4, stk. 2, i Rådets direktiv 89/391/EØF, af 12. juni 1998 omiværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (
2), dvs.
det på stedet ansvarlige arbejdstilsyn.
(1) EFT L 103 af 24.5.1979, ændret med Østrigs tiltrædelse (EFT L 1 af 1.1.1995).
(2) EFT L 183 af 29.6.1989.
(98/C 187/95) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3801/97
af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen
(26. november 1997)
Om: Ligestilling af eksamensbeviser
Siden 1993 har grænserne været åbne, hvad angår eksamensbeviser, men i en række lande, fłrst og fremmest
Italien, findes der eksamensbeviser, der ikke anerkendes i de andre EU-medlemsstater. Kan Kommissionenoplyse, om den agter at opfordre medlemsstaterne til at ligestille eksamensbeviser, således at man endelig langtom længe kan opnå bevægelighed på arbejdsmarkedet i Europa?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti
(6. januar 1998)
Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespłrgsel E-85/95 (
1).
(1) EFT C 190 af 24.7.1995
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3567/97 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: Kommissionens meddelelse om skattesamordning (KOM(97)0495)

Paa OEKOFIN-moedet den 13. oktober 1997 blev denne meddelelse fra Kommissionen droeftet for foerste gang. I dokumentet forelaegges der en pakke til tackling af saakaldt »skadelig skattekonkurrence«. Raadet opfordrede Kommissionen til at forelaegge en ny meddelelse senest den 12. november under hensyntagen til de resultater, der blev opnaaet paa OEKOFIN-moedet og paa moedet i Skattepolitikgruppen den 20. oktober. Ministrene understregede enstemmigt, at de havde til hensigt at naa til politisk enighed om dette spoergsmaal paa OEKOFIN-moedet den 1. december.

Hvad angaar beskatning af kapitalindkomst, fastslaar meddelelsens punkt 19.III, at »alle medlemsstater boer enten have en minimumskildeskat eller levere oplysninger om renteindkomst til andre medlemsstater«.

1. Hvordan agter Kommissionen at sikre, at de oplysninger, der udveksles, er ensartede og sammenlignelige?

2. Hvordan agter Kommissionen at garantere, at en saadan informationsudveksling sker under sikkerhedsmaessigt set betryggende forhold?

3. Hvilke undersoegelser har Kommissionen gennemfoert for at beregne, hvilke omkostninger der vil vaere forbundet med at udvikle og indfoere et saadant system?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-3563/97, E-3564/97, E-3565/97, E-3566/97 og E-3567/97 (3. februar 1998)

Opmaerksomheden henledes paa Kommissionens nye meddelelse af 5. november 1997 ((KOM(97) 564 endelig udg. )) og konklusionerne af OEKOFIN-moedet den 1. december 1997 om skattepolitikken.

Inden for rammerne af disse konklusioner godkendte Raadet en tekst om beskatning af kapitalindkomst med fire punkter, der vil kunne danne grundlag for et nyt direktivforslag.

Som anfoert i ovennaevnte meddelelse agter Kommissionen at forelaegge et forslag meget hurtigt, principielt inden april 1998.

Ifoelge Kommissionen er det paa nuvaerende tidspunkt for tidligt at kommentere de foelsomme og delikate spoergsmaal, der rejses af det aerede medlem.

Kommissionen er stadig paa overvejelsesstadiet men vil noeje praecisere sin holdning i et kommende direktivforslag.
C 187/118 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
På baggrund af de langt stłrre belłb, der ydes i henhold til olie-for-fłdevarer-bestemmelserne, vil EUs
fremtidige bistand afhænge af effektiviteten af gennemfłrelsen af olie-for-fłdevarer-ordningen og mulighedenfor at łge oliesalget og efterfłlgende indkłb af medicin og fłdevarer. Et forslag om at łge Iraks oliesalg er iłjeblikket under overvejelse hos FNs generalsekretær og skal forelægges FNs sikkerhedsråd.
(98/C 187/182) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4060/97
af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen
(14. januar 1998)
Om: Forslag om at slå mål nr. 2 og nr. 5b sammen
Kommissionen har foreslået, at man slår de eksisterende mål nr. 2 og nr. 5b sammen til et enkelt mål nr. 2 i
perioden efter år 2000 til dækning af omstilling i industri-, land- og byregioner samt regioner, som er afhængigeaf fiskeri.
Kan Kommissionen bekræfte, at der vil være separate helt adskilte finansielle tildelinger til hvert enkelt område
inden for det nye mål? Og kan Kommissionen også bekræfte, at hvert område vil sikre programfinansiering i heledet næste finansielle overslags syvårige periode? Kan Kommissionen garantere, at overgangsordningerne for detidligere mål nr. 5b- og mål nr. 2-regioner er de samme som for mål nr. 1?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies
(5. februar 1998)
Kommissionen foreslår i Agenda 2000 (
1), at det nye mål 2 »skal tage sigte på områder, der er præget af
łkonomiske forandringer (industri og tjenesteydelser), landdistrikter i tilbagegang samt fiskeriafhængigeområder og byområder i krise«.
Hvert af de forskellige områder, som det nye mål 2 tager sigte på, skal opfylde relevante sociołkonomiske
kriterier. Kommissionen betragter det dog ikke som hensigtsmæssigt at indfłre et så stift system som det, derville blive resultatet af adskilte finansielle tildelinger til hvert enkelt område.
Da der er tale om et samlet mål, skal programmeringsperioden for de nye programmer være af samme varighed
for alle de områder, som dækkes.
Kommissionen foreslår, at overgangsordningerne for de tidligere mål 1-regioner på den ene side og de tidligere
mål 2 og 5b-regioner på den anden side skal afspejle de forskellige forhold. Omfanget af finansielle overfłrslerpr. indbygger til mål 2 og 5b-regioner er betydeligt lavere end til mål1, som omfatter de mindst udviklederegioner og således udgłr Fællesskabets topprioritet inden for strukturpolitikkerne.
I Agenda 2000 foreslår Kommissionen fłlgelig, at de tidligere mål 2 og 5b-regioner skal modtage »begrænset
finansiel stłtte« i overgangsperioden.
(1) KOM(97) 2000 endelig udg.
(98/C 187/183) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4066/97
af Nel van Dijk (V) til Kommissionen
(15. december 1997)
Om: Anvendelse af sprłjtegift rammer også borgerne
I landsbyen Orgiva i provinsen Granada i Sydspanien sprłjtes oliventræsplantager med plantebeskyttelsesmidler
fra små fly. Det drejer sig om plantebeskyttelsesmidlet dimethoat, som er fosforsyrerester.
16. 6. 98 DA C 187/99 De Europæiske Fællesskabers Tidende
(98/C 187/149) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3945/97
af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen
(4. december 1997)
Om: Statsstłtte til virksomheder i forfaldne kvarterer i byerne
I oktober 1996 vedtog Kommissionen en ny referenceramme for statsstłtte til virksomheder i ugunstigt stillede
kvarterer i byerne. Som bekendt gav de foregående bestemmelser ikke medlemsstaterne mulighed for på fuldttilfredsstillende vis at tage hensyn til de utallige sociale og łkonomiske problemer, som kvartererne i de storeeuropæiske byers udkant lider under. Maksimalsatsen for investeringsstłtte var fastsat til 26% netto, mensstłtten til hver ny arbejdsplads, der oprettedes, maksimalt kunne udgłre 10.000 ecu. Med det nye initiativ håberKommissionen at kunne bidrage positivt til at få ny gang i beskæftigelsen i kvartererne i byernes udkant, somgenerelt er kendetegnet ved hłj arbejdslłshed.
Selv om Kommissionen henstillede til medlemsstaterne at drage nytte af de nye rammebestemmelser, som vil
gælde i fem år og blive gennemfłrt ved hjælp af særlige stłtteprogrammer, har den italienske regering efter overet år stadig ikke vedtaget alle de fornłdne foranstaltninger med henblik på iværksættelse af nævnte programmer.
Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse:
1. hvorledes den vurderer den italienske regerings forsinkelse med at efterkomme de nye europæiske
rammebestemmelser, især eftersom bestemmelsernes gyldighedsperiode er begrænset til kun fem år at regnefra 1996?
2. hvilke medlemsstater der i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse allerede har iværksat
stłtteprogrammer til fordel for kvartererne i de store byers udkant?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel Van Miert
(13. januar 1998)
Som Kommissionen allerede anfłrte i sit svar på det ærede medlems skriftlige forespłrgsel P-2628/97 (
1) er
formålet med EF-rammebestemmelserne for statsstłtte til virksomheder i dårligt stillede byområder, somKommissionen vedtog den 2. oktober 1996 (
2), at præcisere, hvilke regler der skal fłlges ved bestemmelsen af,
hvilke byområder der kan karakteriseres som dårligt stillede byområder, og som derved på visse betingelser oginden for visse grænser kan tildeles statsstłtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. Der ersåledes tale om nogle opklarende retningslinjer for medlemsstaterne og ikke en opfordring til at yde en sådanstłtte. Det er en beslutning, medlemsstaterne selv træffer. Hvis de beslutter at yde stłtte, skal de foretageanmeldelse af eventuelle planer i den henseende til Kommissionen med henblik på godkendelse.
Hvad angår situationen i medlemsstaterne er det efter Kommissionens oplysninger kun Frankrig, der hidtil har
ydet en sådan stłtte.
(1) EFT C 82 af 17.3.1998, s. 117.
(2) EFT C 146 af 14.5.1997.
(98/C 187/150) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3946/97
af Johannes Swoboda (PSE) til Kommissionen
(12. december 1997)
Om: Ytringsfrihed for »Open Society Institute-Croatia«
Ifłlge forlydender i aviserne er Open Society Institute-Croatia kommet under stærkt pres fra præsident
Tudjmans, hhv. fra regeringens side (International Herald Tribune, 25.11.1997, s. 6: »Tudjmans Vendetta«).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3228/97 af Daniel Féret (NI) til Kommissionen (9. oktober 1997)

Om: En europaeiske vignet paa motorveje med brugerbetaling

Visse medlemsstater har indfoert en europaeisk vignet paa deres motorvejsnet, hvorved lastvogne paalignes en ensartet fordelagtig tarif.

Andre medlemsstater som f.eks. Frankrig afviser af give vognmandsselskaberne denne oekonomiske fordel.

Denne situation skaber en uheldig konkurrenceforvridning paa det europaeisk motorvejsnet, hvilket giver sig udslag i transportomkostningerne.

Mener Kommissionen ikke, at det ville vaere hensigtsmaessigt og noedvendigt at foreslaa indfoerelsen af en faelles europaeisk vignet, som kan goere det nemmere for vejgodstransportoererne at anvende motorvejsnettet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (18. november 1997)

Kommissionen mener, at parallel gennemfoerelse af afgifter i nogle medlemsstater og et faelles maerkat i andre medlemsstater ikke udgoer konkurrenceforvridning. Alle brugere af en medlemsstats vejnet underkastes samme system, som det, der gaelder for medlemsstaternes indbyggere.

De to systemer (afgifter og afgiftsmaerkater) findes begge i direktiv 93/89/EOEF ((Om opkraevning i medlemsstaterne af afgifter paa visse koeretoejer, der anvendes til vejgodstransport, samt af vejafgifter og brugsafgifer for benyttelse af visse infrastrukturer; EFT L 279 af 12.11.1993. )) som fastsaetter de generelle betingelser for gennemfoerelse.

Kommissionen mener dog, at vejafgifter (som bygger paa koerte kilometer) bedre afspejler de reelle omkostninger ved anvendelse af infrastrukturen end brugerafgifter (vignet) som bygger paa, hvor laenge, vejene maa benyttes, og ikke den reelle brug af vejene.

Kommissionen gaar derfor ind for en generaliseret anvendelse af vejafgifter for lastbiler i henhold til metoder, som sikrer ikke-diskriminering og frie trafikstroemme, navnlig ved anvendelse af elektroniske systemer, som ikke kraever, at koeretoejerne standser.
C 187/108 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
På młdet den 13. og 14. december 1996 i Dublin udtrykte Det Europæiske Råd tilfredshed med de modeller til
euro-sedler, det fik forelagt af Det Europæiske Monetære Institut.
Den Europæiske Centralbank træffer de endelige afgłrelser, når den er blevet oprettet i overensstemmelse med
traktaten.
(98/C 187/165) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3994/97
af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Kommissionen
(11. december 1997)
Om: Indfłrsel af regelsæt for fangst og opdræt af den europæiske ål
Kommissionen bedes redegłre for, hvornår der fremsættes et forslag til et regelsæt for fangst og opdræt af
europæiske ål (Anguilla anguilla L.).
Kommissionen bedes herunder beskrive indholdet af eventuelle genudsætningsprogrammer.Kommissionen bedes ligeledes redegłre for, om det overvejes at indfłre et eksportforbud for at stabilisere det
europæiske marked.
(98/C 187/166) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4001/97
af Rijk van Dam (I-EDN) til Kommissionen
(14. januar 1998)
Om: ¯lefiskeri i Europa
En gruppe forskere (EC Concerted Action AIR A94-1939) har for nylig registreret den europæiske ålebestands
omfang og tilstand. I den afsluttende rapport konkluderer de, at det står dårligt til med ålene i Europa. Detteskyldes bl.a., at antallet af glasål, der svłmmer ind fra havet, falder stærkt. Desuden påpeger forskerne, atfiskeriet af glasål opfisker 97% af alle unge ål, så snart de når europæiske farvande; stłrstedelen opfiskes medhenblik på salg til Kina.
1. Er Kommissionen ikke enig i, at ålebestandens situation i Europa giver anledning til bekymring?2. Er Kommissionen ikke enig i, at åleproblemets internationale karakter kræver koordinerende foranstalt-
ninger på europæisk plan?
3. Er Kommissionen ikke enig i, at den storstilede eksport af glasål til tredjelande udgłr en trussel for
ålebestanden i Europa?
4. Er Kommissionen i bekræftende fald rede til på kort sigt at forbyde salg af glasål til tredjelande og at
fremme udsættelse af glasål i europæiske farvande?
Samlet svar
afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino
på skriftlige forespłrgsler P-3994/97 og E-4001/97
(30. januar 1998)
Kommissionen er helt klar over, at åleopdrætten er et værdifuldt og stadigt stigende bidrag til det europæiske
landbrug, og over, hvor stor betydning ålefiskeriet har i medlemstaterne. Afhængigheden af forsyningerne medvildåleyngel vil fortsætte, så længe det er umuligt at afslutte denne arts livscyklus i fangenskab. ¯leyngelanvendes også til udsætning og er vigtig for det kommercielle fiskeri.
C 187/124 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Manuel Mar ·n
(17. februar 1998)
Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekre-
tariat.
(98/C 187/193) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4091/97
af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen
(16. januar 1998)
Om: Bevillinger til Hertfordshire fra 1994-1997 fra udviklingsfonden for skovbrug og bevillingerne fra den
fælles landbrugspolitik
Kan Kommissionen oplyse, hvor store belłb Hertfordshire har modtaget fra udviklingsfonden for skovbrug og
fra den fælles landbrugspolitik i 1994, 1995, 1996 og 1997?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler
(5. februar 1998)
Kommissionen er ikke i stand til at fremskaffe de oplysninger, der bedes om, idet den ikke råder over en opdeling
af udgifterne for hvert enkelt county.
(98/C 187/194) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4110/97
af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen
(16. januar 1998)
Om: Biologisk rensningsanlæg i Patras
I området Kokkinos Milos i sognet Paralia Patron er man i færd med at opfłre et anlæg til rensning af affald fra
Patras kommune (et biologisk renseanlæg). Beboerne i området har klaget over uregelmæssigheder i forbindelsemed projektet og dets indvirkninger på miljłet.
Kan Kommissionen oplyse, om den er bekendt med disse klager, om der er foretaget den nłdvendige
undersłgelse af indvirkningerne på miljłet, og om der findes en alternativ lłsning?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard
(12. februar 1998)
Det er Kommissionen, der finansierer projektet for renseanlægget i Patras via Samhłringhedsfonden (projekt nr.
94/09.61.029) -1).
Ud fra de oplysninger, som de græske myndigheder har oversendt til Kommissionen, er der foretaget en
evaluering af indvirkningerne på miljłet, som blev afsluttet ved ministeriel beslutning nr. 30339 af 20. juli 1994.Spłrgsmålet om en alternativ lłsning błr eventuelt behandles som led i en sådan evaluering. Det tilkommerimidlertid de nationale myndigheder at træffe beslutningen om valg af stedet.
Kommissionen har indtil i dag ikke modtaget nogen klager over det pågældende projekt