ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0415/98 af Yvan Blot (NI) til Kommissionen (16. februar 1998)

Om: Betalingsfrister ved handelstransaktioner

Kommissionen har fremsendt en meddelelse om betalingsfrister, hvori den gengiver de forslag, der blev fremsat i den undersoegelse, den havde bestilt fra inkassofirmaet »Intrum Justicia«, som baade er dommer og part i denne sag. I ovennaevnte meddelelse og i det forslag til direktiv, Kommissionen har bebudet, har den til hensigt at bringe inkassoforetagender og advokater i inkassosager i konkurrence.

1. Kan Kommissionen noejagtigt oplyse, hvad der er aarsagerne til denne konkurrence samt hvilke forbedringer, den forventer sig heraf under hensyntagen til, at det ikke er advokaternes kvalitet og kompetence, det drejer sig om, men om de langsomme juridiske procedurer paa nationalt plan?

2. Finder Kommissionen, at der kan gives de retsundergivne de samme garantier, naar man forudser indgriben fra kommercielle selskabers side, som ikke er underlagt erhvervsmaessige eller deontologiske bestemmelser?

3. Kan Kommissionen naermere angive, hvilket retsgrundlag den har til hensigt at basere sit forslag til direktiv paa?

Overskrider Kommissionen ikke sine befoejelser ved at foreslaa en tekst, som radikalt aendrer den juridiske organisation og procedureretten i visse medlemsstater, hvad der med al tydelighed ikke hoerer under dens kompetence?

4. Kommissionen bedes udtoemmende redegoere for, hvilke alternative metoder man kunne forudse med henblik paa at forbedre fristerne for indfrielse af gaeld?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (5. maj 1998)

Kommissionen vil gerne med det samme slaa fast, at den udarbejdede sin rapport om betalingsforsinkelser i handelsforhold ((EFT C 216 af 17.7.1997. )) efter at have afholdt omfattende hoeringer. 80% af de organisationer, der fremsatte kommentarer, gik ind for EF-lovgivning vedroerende betalingsforsinkelser. Der afholdtes bl.a. en aaben hoering, hvor repraesentanter for en raekke erhverv, herunder jurister, gav deres mening til kende. Kommissionen har henvist til statistiske oplysninger fra diverse undersoegelser, men eksterne organisationer har ikke deltaget i beslutningsprocessen.

Kommissionen deler det aerede medlems opfattelse af, at der ikke skal stilles spoergsmaalstegn ved advokaternes dygtighed og kompetence. Den oensker udelukkende at sikre, at kreditorer har hurtige, effektive og ikke saerlig omkostningskraevende retsmidler til raadighed med henblik paa at opnaa betaling og erstatning af misligholdte fordringer.

Kommissionen har valgt ikke at behandle spoergsmaalet vedroerende konkurrencen mellem advokater og inkassobureauer i forslaget til direktiv om bekaempelse af overskridelse af betalingsfrister i handelstransaktioner ((KOM(98) 126 endelig udg. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0784/98 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Italienske handelsregler

Det seneste lovdekrekt om handelsregler, der vedtoges af det italienske ministerraad den 16. januar 1998 (gennemfoerelse af bemyndigelsen i artikel 4 i lov nr. 59/97) foreskriver en fuldstaendig afskaffelse af naeringsbrev til smaa handelsvirksomheder paa op til 300 kvadratmeter (artikel 4), afskaffelse af opfoerelse i registeret over handelsdrivende for at kunne drive virksomhed (artikel 5) og sammenlaegning af de nuvaerende 14 varetabeller til kun to, nemlig foedevarer og ikke-foedevarer (artikel 5, stk. 1).

Disse bestemmelser vil foere til ren og skaer anarki paa markedet og alvorlig uligevaegt med skadelige virkninger for de smaa forretningsdrivende, som udgoer ca. 900.000 smaa virksomheder. De vil endvidere foere til tab af ca. 60.000 arbejdspladser. Endvidere skal det understreges, at den nuvaerende vaerdi af naeringsbrevene (som i mange tilfaelde er af betydelig stoerrelse) med dette lovdekret bliver reduceret til nul, hvilket betyder et oekonomisk tab for dem, som tidligere har erhvervet dem og muligvis udgoer en overtraedelse af EF-traktatens artikel 85. De nye virksomheder vil saaledes faa mere fordelagtige kaar og kan paafoere de andre en urimelig konkurrence, fordi de ikke som de andre har maattet betale for et naeringsbrev. Endelig vil liberaliseringen vedroerende forretningsarealer op til 300 kvadratmeter foraarsage en alt for stor udbredelse af mini-supermarkeder, varehuse og discountbutikker paa et marked som det italienske, hvor det gennemsnitlige butiksareal ligger paa omkring 100-120 kvadratmeter. Paa denne baggrund anmodes Kommissionen om at oplyse foelgende:

1. Anser Kommissionen ikke disse foranstaltninger for at vaere i strid med bestemmelserne i direktiv 64/223/EOEF ((EFT C 56 af 4.4.1964, s. 863.)) og 68/363/EOEF ((EFT L 260 af 22.10.1968, s. 1.)) om detail- og engroshandel?

2. Anser den ikke disse foranstaltninger for at stride imod udtalelserne i »Groenbog om handel« (EU-bulletin - tillaeg 2/97), hvori der dels udtrykkes haab om en stoerre liberalisering af sektoren, dels understreges noedvendigheden af at beskytte arbejdspladserne?

3. Er der ikke risiko for, at disse bestemmelser skader den frie konkurrence?

4. Vil Kommissionen udtale sig generelt om spoergsmaalet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (28. maj 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele hende udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 470/98 af Richard HOWITT til Kommissionen. Artikel 10



EF-Tidende nr. C 310 af 09/10/1998 s. 0070



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0470/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. februar 1998) Om: Artikel 10 Kan Kommissionen paa grundlag af budgetbevillingerne 1994-98 oplyse om, hvor stor en procentdel af strukturfondsudgifterne, der hidtil er blevet anvendt paa artikel 10 under den igangvaerende programmeringsperiode? Hvilket beloeb vil vaere noedvendigt paa budgettet for 1999 for at sikre, at man generelt naar op paa den foerste ene procent? Er Kommissionen indstillet paa at opfoere et saadant beloeb i sit foreloebige budgetforslag for 1999? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. april 1998) I indevaerende programmeringsperiode 1994-1999 er der afsat 450 mio. ECU til udgifter vedroerende artikel 10 i forordningen om Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) ((EFT L 193 af 31.7.1993. )). Det svarer til ca. 0,56% af EFRU. For at naa op paa 1% skulle beloebet vaere paa ca. 800 mio. ECU. Kommissionen har dog ikke til hensigt at foreslaa en foroegelse ud over de 0,56% for 1999-budgettets vedkommende.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 912/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Import af frosset tun og bonit fra tredjelande



EF-Tidende nr. C 323 af 21/10/1998 s. 0095



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0912/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Import af frosset tun og bonit fra tredjelande Vil Kommissionen oplyse om omfanget af importen af frosset tun og bonit fra tredjelande med angivelse af oprindelsesland for de maengder, der indfoeres i Den Europaeiske Union? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 og E-0915/98 (30. april 1998) Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0486/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. februar 1998)

Om: Haandhaevelse af retningslinjer, som vedtaget paa det uformelle raadsmoede i Irland (november 1996), i strukturfondsprogrammer

I hvilket omfang mener Kommissionen, at disse retningslinjer er obligatoriske for medlemsstaterne og de enkelte projektforvaltningskomitéer, naar de udarbejder strukturfondsprogrammer, og i hvilket omfang mener Kommissionen, at disse retningslinjer kun er vejledende? Hvilke mekanismer raader Kommissionen over til at haandhaeve retningslinjerne, og hvilke sanktioner bruger den og kan den bruge, naar retningslinjerne ikke bliver fulgt? Planlaegger Kommissionen nogen aendringer paa dette omraade i forbindelse med den nye programmeringsperiode for strukturfondene 1999-2006?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (6. april 1998)

Kommissionen har gjort det klart, at formaalet med retningslinjerne er at fastlaegge de generelle politiske rammer, inden for hvilke der kan foretages justeringer i de igangvaerende programmer. Det er ikke hensigten at gribe ind over for projekter, der allerede er ivaerksat og forloeber tilfredsstillende. Denne fremgangsmaade blev godkendt paa det uformelle moede, der blev holdt i Irland den 14. og 15. november 1996 for de ministre, som er ansvarlig for regionalpolitik og fysisk planlaegning.

I del IV af Kommissionens dokument ((Prioriteter for tilpasning af strukturfondsprogrammer indtil udgangen af 1999 - Kommissionens retningslinjer. )) om dette emne anfoeres det ogsaa, at det er overvaagningskomitéerne og de relevante myndigheder som skal afgoere, hvilke tilpasninger der er noedvendige for at opnaa det stoerst mulige udbytte af offentlige midler for perioden indtil udgangen af 1999. I Kommissionens forslag til den nye programmeringsperiode for strukturfondene er det fastsat, at der skal opstilles retningslinjer ved starten af forberedelsen af den nye periode for at sikre, at Kommissionens prioriterede omraader i regionalpolitikken er saa bekendt, at de kan inddrages i programmeringsprocessen paa nationalt plan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0627/98 af Christian Cabrol (UPE) til Raadet (16. marts 1998)

Om: Forebyggelse af boligbrande

Hvert andet minut opstaar der brand i en bolig paa fransk territorium. I Frankrig registreres der aarligt 250.000 tilfaelde af boligbrande, hvoraf 77.000 medfoerer, at brandvaesenet saettes ind. 90% af doedsfald som foelge af brand kan foeres tilbage til boligbrand, og brand er den andenhyppigste aarsag til, at boern under 5 aar mister livet ved en ulykke. 70% af boligbrandene registreres mellem kl. 22.00 og kl. 6.00, og ifoelge en undersoegelse for nylig mener 88% af franskmaendene, at det ville vaere »en god idé« at installere roegdetektorer i alle hjem. Imidlertid findes de kun i 2% af de franske hjem.

1. Raader Raadet over paalidelige tal for samtlige Den Europaeiske Unions medlemslande vedroerende ulykker foraarsaget af boligbrande, omstaendighederne omkring dem, aarsagerne hertil, ofrene og udgifterne for samfundet? Har det allerede faaet gennemfoert en analyse af disse data for hvert enkelt lands vedkommende, saaledes at man kan sammenligne resultaterne af de forskellige nationale lovgivninger, der er gennemfoert for at forebygge saadanne ulykker?

2. Finder Raadet det ikke hensigtsmaessigt, ja endog paakraevet, at der paa unionsniveau indledes principielle overvejelser om dette spoergsmaal, og er det - saafremt det skoennes noedvendigt efter en saadan undersoegelse - rede til at foreslaa passende regler til forebyggelse af boligbrande med efterfoelgende menneskelige tragedier og meget store udgifter for samfundet til behandling af ofrene og erstatning for oedelagt ejendom og f.eks. foreskrive installering af roegdetektorer i alle boliger, saaledes som det er tilfaeldet i andre dele af verden?

Svar (13.-14. juli 1998)

Raadet raader ikke over detaljerede oplysninger vedroerende samtlige Den Europaeiske Unions medlemslande for saa vidt angaar ulykker foraarsaget af boligbrande.

Raadet betvivler ikke, at der boer udvises saerlig opmaerksomhed over for denne risiko, men har ikke hidtil faaet forelagt noget forslag fra Kommissionen, der specielt omhandler dette spoergsmaal. Raadet vil dog goere det aerede medlem opmaerksom paa, at

- forslaget til afgoerelse om etablering af en generel ramme for Faellesskabets aktiviteter til fordel for forbrugerne omfatter en saerlig foranstaltning vedroerende forbrugernes sundhed og sikkerhed, som i et vist omfang bygger paa det europaeiske overvaagningssystem for ulykker i hjemmet og i fritiden (EHLASS);

- Kommissionen i sit aendrede forslag til afgoerelse om et program til forebyggelse af ulykker har indarbejdet de forslag, som Europa-Parlamentet har fremsat i sin udtalelse, hvorefter EHLASS-systemet skal indarbejdes i dette program.

De to forslag er for tiden under droeftelse i Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0968/98 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (30. marts 1998)

Om: Tyrkernes omdannelse af et kloster i den besatte del af Cypern til et hotel

Ifoelge nogle oplysninger har den tyrkiske besaettelsesmagt i det nordlige Cypern givet tilladelse til at omdanne det armenske kloster Ajios Makarios Pentadaktilos, der ogsaa kendes under navnet Armenomonastiri, til hotel. Er Kommissionen i besiddelse af de samme oplysninger?

Har Kommissionen kendskab til, hvilke oekonomiske interesser der er paa spil i forbindelse med denne sag? Hvis ikke, agter Kommissionen at foretage sig noget for at undersoege denne nye ulovlige handling, der begaas af besaettelsesmagten imod den armenske kirke og det armenske folks ejendom og mindesmaerkerne for den europaeiske kulturarv generelt, idet de systematisk oedelaegges og plyndres i den besatte del af Cypern?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (23. april 1998)

Kommissionen er underrettet om de forhold, som det aerede medlem henviser til. Kommissionen vil i sine kontakter med den nordlige del af Cypern (som begraenser sig til spoergsmaal vedroerende civilsamfundet) bestraebe sig paa at rejse spoergsmaalet og henlede opmaerksomheden paa, at dette monument boer bevares. Hvad angaar Tyrkiets eventuelle indflydelse paa den nordlige del af Cypern i dette spoergsmaal, vil Kommissionen ligeledes rejse spoergsmaalet under sine kontakter med de tyrkiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0607/98 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (9. marts 1998)

Om: OEkonomisk og social samhoerighed

Saavel Det OEkonomiske og Sociale Udvalg som Europa-Parlamentet har foer accepten af de oekonomiske retningslinjer anmodet Kommissionen om garantier for, at disse ikke ville bringe Den Europaeiske Unions udvikling hen imod oekonomisk og social samhoerighed i fare.

De regeringer, der modtager samhoerighedsmidler, naerer frygt for, at en reduktion af overfoerselsbeloebene og solidariteten kan svaekke de resultater, der er opnaaet med hensyn til udligning af det oekonomiske efterslaeb i forhold til de mere udviklede lande og omraader i Den Europaeiske Union.

Hvilken form for vedtagelser eller supplerende forslag agter Kommissionen at fremkomme med for at afklare denne situation, som skaber utilfredshed og utryghed i offentligheden og i de politiske debatter paa nationalt plan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (14. april 1998)

I meddelelsen »Agenda 2000: Styrkelse og udvidelse af Unionen ((KOM(97) 2000 endelig udg. ))« foreslog Kommissionen at fastholde budgetbevillingerne til strukturfondene for perioden 2000-2006 paa 218,3 mia. ECU (1999-priser) for de femten nuvaerende medlemsstater.

Ca. to tredjedele af disse midler vil gaa til tilbagestaaende omraader, der henhoerer under maal 1 i strukturfondsreformen. Bevillingerne vil blive tildelt disse omraader efter objektive kriterier, nemlig stoetteberettiget befolkning, afstand mellem den regionale velstand og EF-gennemsnittet og hoej arbejdsloeshed. Denne fremgangsmaade vil goere det muligt at koncentrere midlerne paa de omraader, der er haardest ramt.

Desuden foreslaar Kommissionen med hensyn til Samhoerighedsfonden, at de medlemsstater, hvis bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger ligger under 90% af EF-gennemsnittet, fortsat kan faa stoette, hvad enten de deltager i tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union eller ej.

Der skal derfor ikke naeres tvivl om Kommissionens vilje til at fastholde den politiske prioritering af oekonomisk og social samhoerighed og solidaritet med EF's fattigste omraader. Kommissionen bekraeftede denne vilje den 18. marts 1998 ved vedtagelsen af udkastene til forordninger om strukturfondene og af meddelelsen til Raadet og Europa-Parlamentet om udarbejdelse af nye finansielle overslag for perioden 2000-2006.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1065/98 af Glyn FORD til Kommissionen. Støtte til neonazistiske grupper



EF-Tidende nr. C 310 af 09/10/1998 s. 0156



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1065/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (6. april 1998) Om: Stoette til neonazistiske grupper Kan Kommissionen undersoege paastande om, at Society for Biological Anthropology, Eugenics and Behavioural Research, som har saede i Tyskland, har faaet en bevilling paa £ 75.000 fra landbrugsfonden? Hvilke kriterier blev anvendt for at traeffe beslutning om finansiering af en saadan gruppe? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. april 1998) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-4231/97 fra Undine-Uta Bloch von Blottnitz ((EFT C 187 af 16.6.1998, s. 138. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1331/98 af Leonie van Bladel (UPE) og James Janssen van Raay (UPE) til Raadet (28. april 1998)

Om: Flagning den 15. august

Den 15. august 1998 er det 53 aar siden, at den forfaerdelige 2. verdenskrig sluttede, og folkeslagene besluttede aldrig mere at starte en verdenskrig.

Vil Raadet overveje at fejre den 15. august hvert aar som en foreslaaet begyndelse paa den evige fred? Vil Raadet soerge for, at der i aar flages den 15. august i alle Den Europaeiske Unions medlemsstater som symbol paa fred?

Svar (6. juli 1998)

Raadet har ikke behandlet det spoergsmaal, som de aerede parlamentsmedlemmer har rejst.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0925/98 af Carles-Alfred Gasòliba i Boehm (ELDR) til Kommissionen (26. marts 1998)

Om: Oplysninger om omfanget af EU's stoette til hoejere laereanstalter og forskningsinstitutter i Catalonien i 1995, 1996 og 1997

Kan Kommissionen oplyse, hvor store beloeb, der fra EU's side blev bevilget i 1995, 1996 og 1997 til hoejere laereanstalter og forskningsinstitutter i Catalonien, og til hvilke formaal de blev bevilget, som led i:

1. det foerste rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration

2. faellesskabsprogrammerne paa energi- og miljoeomraadet

3. faellesskabsinitiativerne, navnlig Interreg-programmet

4. Sokrates-, Leonardo da Vinci- og Ungdom for Europa-programmet

5. regional- og strukturfondene samt

6. de oevrige faellesskabsprogrammer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (7. maj 1998)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0734/98 af Paul Lannoye (V) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Forbud mod betegnelsen »oekologisk landbrug« i departementerne »Aude« og »Pyrénées Orientales« i Frankrig

Ifoelge afgoerelser truffet af det franske landbrugsministerium og en raekke praefekturer i 1994 skal alle vinavlere isaer i departementerne Aude og Pyrénées Orientales praeventivt behandle alle deres vinmarker mod sygdommen »Flavescence Dorée« (gulfarvning) med brug af syntetiske, kemiske insektbekaempelsesmidler. Kravet omfatter ligeledes oekologiske vinavlere.

En raekke oekologiske vinavlere har naegtet at foretage en saadan praeventiv behandling, da der ikke er konstateret »Flavescence Dorée« paa deres jord.

DGAL - landbrugsministeriet - har derfor besluttet at forbyde kontrolorganet »Ecocert« at give de paagaeldende vinavleres vinmarker betegnelsen »oekologisk landbrug«, selv om disse omraader ifoelge »Ecocert's« undersoegelser fuldstaendig opfylder bestemmelserne i forordning EOEF nr. 2092/91 ((EFT L 198 af 22.7.1991, s.1 )) om oekologisk produktionsmetode. De paagaeldende vinavlere har derfor maattet opgive enhver henvisning til oekologiske produktionsmetoder.

Forbudet mod betegnelsen »oekologisk landbrug« synes at vaere fuldstaendig i modstrid med bestemmelserne i artikel 9, stk. 2 og 12, i forordning EOEF nr. 2092/91.

Hvilke foranstaltninger overvejer Kommissionen at ivaerksaette for igen at give de paagaeldende vinavlere mulighed for at benytte betegnelsen »oekologisk landbrug«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. april 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0778/98 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Aldersdiskrimination ved ansaettelser i EU

Til min overraskelse har jeg konstateret, at man fortsat diskriminerer paa grundlag af alder, naar man soeger om folk til ansaettelse i EU. I sidste uge blev der i Danmark slaaet et antal stillinger op via Ritzaus telegrambureau - hvor et af kravene til ansoegerne var, at man ikke maatte vaere over 35 aar.

Paa den baggrund bedes Kommissionen forklare:

1. Hvad er baggrunden for at operere med en aldersgraense i det hele taget, og hvorfor er den blevet sat til netop 35 aar?

2. Er Kommissionen af den opfattelse, at folk over 35 generelt er mindre kvalificerede til ansaettelse i EU's institutioner end folk, der er under 35 aar?

3. Er Kommissionen opmaerksom paa, at man i andre sektorer paa arbejdsmarkedet i stigende grad begynder at operere med lignende aldersgraenser, og mener Kommissionen, at en saadan udvikling er oenskelig?

4. Hvilke initiativer planlaegger Kommissionen at tage med henblik paa at stoppe diskrimination paa arbejdsmarkedet paa grundlag af alder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (6. april 1998)

Den 21. januar 1998 ((SEK(97) 2416. SEK(97) 2417. )), har Kommissionen truffet principiel afgoerelse om at afskaffe aldersgraenserne i meddelelserne om udvaelgelsesproever. Dette kommer til at ske gradvis i overensstemmelse med de oevrige faellesskabsinstitutioner. I starten haeves aldersgraensen ved udvaelgelsesproever til den 1. loenklasse til 45 aar i lighed med den ordning, der den 20. oktober 1995 blev truffet afgoerelse om af Parlamentets praesidium. Denne afgoerelse anvendes fremover ved samtlige udvaelgelsesproever til den foerste loenklasse.

Til det aerede medlems orientering har Kommissionen ikke i 1995 offentliggjort en udvaelgelsesproeve med aldersgraenser paa 35 aar.

Kommissionen og de oevrige institutioners praksis med hensyn til at fastsaette aldersgraenser i meddelelserne om udvaelgelsesproever er blevet kritiseret af ombudsmanden og af medlemmer af Parlamentet. Kritikken gaar paa det tilfaeldige og diskriminerende ved aldersgraenser. Anvendelsen af aldersgraenser anses for at svare til andre former for forskelsbehandling.

Spoergsmaalet om aldersgraenser skal i dag ogsaa vurderes i lyset af den ny artikel 6a i Amsterdam-traktaten, i hvilken det er fastsat, at »Raadet med enstemmighed paa forslag af Kommissionen og efter hoering af Europa-Parlamentet kan traeffe hensigtsmaessige foranstaltninger til at bekaempe forskelsbehandling paa grund af koen, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering«.