ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2478/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Natura 2000

1. Har Kommissionen droeftet, hvordan generaldirektoraterne skal samarbejde om anvendelsen af strukturmidler og den faelles landbrugspolitik til finansiering forvaltningsplanerne og beskyttelse af vigtige omraader?

2. Hvor langt er ansoegerlandene kommet i deres bestraebelser paa at omsaette og gennemfoere direktivet om levesteder og Natura 2000, eftersom et af de stoerste problemer i forbindelse med de central- og oesteuropaeiske landes tiltraedelse af EU er, hvordan deres naturarv skal beskyttes mod oedelaeggelse? Hvordan vil Kommissionen sikre, at der afsaettes tilstraekkelige ressourcer til disse lande, for at de kan fortsaette processen, efter at de er blevet medlemmer, idet Phare-programmet (som for oejeblikket finansierer omsaettelsen og gennemfoerelsen) ophoerer paa tidspunktet for deres tiltraedelse af Unionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. september 1997)

1. Raadets direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ((EFT L 206 af 22.7.1992. )), benaevnt Habitat-direktivet, fastsaetter, at medlemsstaterne skal sende Kommissionen deres overslag over de beloeb, de behoever til bevaring af de prioriterede naturtyper og arter, som findes paa Natura 2000-omraaderne. Endnu ingen af medlemsstaterne har sendt Kommissionen disse overslag, der skal tjene som grundlag for en plan for EU-samfinansiering.

Kommissionen har imidlertid allerede haft kontakter for at undersoege mulighederne for at finansiere Natura 2000-nettet med eksisterende stoetteordninger, som i oevrigt allerede omfatter mange landbrugsmiljoemaessige foranstaltninger, bl.a. til beskyttelse af naturomraader af saerlig betydning.

2. Efter at 10 central- og oesteuropaeiske lande har ansoegt om tiltraedelse af EU, overvaager Kommissionen noeje, hvordan lovgivningen i disse lande tilnaermes EU-lovgivningen, herunder EUs miljoebestemmelser. Kommissionens udtalelse ((KOM(97) 2001 til 2010. )) indeholder en vurdering af de associerede landes stilling med hensyn til EU-lovgivningen. I de fleste af disse lande er der en lang tradition for naturbeskyttelse, og der er sket gode fremskridt med vedtagelsen af love til gennemfoerelse af Habitat-direktivet.

I Kommissionens meddelelse »Agenda 2000: styrkelse og udvidelse af Unionen« ((KOM(97) 2000. )), som den netop har fremlagt, foreslaar den, at foer-tiltraedelsesstoetten udvides fra aar 2000. Der vil udover PHARE blive tale om stoette til udvikling i landdistrikter og stoette til strukturelle foranstaltninger. De nye medlemsstater vil fra tiltraedelsestidspunktet kunne faa stoette fra de forskellige EU-stoetteordninger til beskyttelse af deres naturarv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3022/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Forbedring af produktionen og afsaetningen af honning

Vil Kommissionen med hensyn til forslag til Raadets forordning (EF) om almindelige regler for anvendelsen af foranstaltninger til forbedring af produktionen og afsaetningen af honning (KOM(96)0596 - 96/0282 CNS) ((EFT C 378 af 13.12.1996, s. 20. )), og idet de til honningsektoren afsatte midler anses for utilstraekkelige, sikre, at forslaget kommer til at indeholde bestemmelser om indfoerelse af en symbolsk stoette til bistader til fordel for baade erhvervsdrivende og ikke-erhvervsdrivende biavlere?

mangler

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-3019/97, E-3020/97, E-3021/97 og E-3022/97 (29. oktober 1997)

Kommissionen oensker foerst og fremmest at goere det aerede medlem opmaerksom paa, at Raadets forordning (EF) 1221/97 om almindelige regler for anvendelsen af foranstaltninger til forbedring af produktionen og afsaetningen af honning ((EFT L 173 af 1.7.1997. )) blev vedtaget den 25. juni 1997.

Efter forordningen hoerer teknisk bistand til landbrugerne til blandt de vigtigste foranstaltninger, hvilket goer det muligt at inkludere uddannelse af unge landbrugere, som interesserer sig for biavl. Formaalet med forordningen er at forbedre produktionen og oege afsaetningen af honning. Det drejer sig saaledes ikke om et sundhedsprogram til udryddelse af sygdomme. Efter forordningen skal der ydes EF-stoette til de nationale programmer, og den gaelder i princippet for alle biavlere uden forskel.

Hvad angaar import og kvalitetskriterierne for den honning, som afsaettes i Faellesskabet, gaelder Raadets direktiv 74/409/EOEF om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning vedroerende honning ((EFT L 221 af 12. 8. 1974. )). Et forslag om aendring af dette direktiv er for oejeblikket til behandling i Parlamentet og Raadet.

Honning fra tredjelande er underlagt de samme kontrolregler som produkter fra Faellesskabet, jf. Raadets direktiv 89/397/EOEF om offentlig kontrol med levnedsmidler ((EFT L 186 af 30. 6. 1989. )). Det er de nationale myndigheders ansvar at traeffe alle de noedvendige foranstaltninger, for at kontrollen kan udfoeres i overensstemmelse med ovennaevnte forordning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3038/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Diskriminering paa grund af alder

Der burde paa regeringskonferencen have vaeret fastlagt bestemmelser mod diskriminering paa grund af alder og indfoejet en artikel 6A i den nye traktat. Af dokumenter i min besiddelse synes det at fremgaa, at dette ikke er sket. Til trods herfor eksisterer problemet, og hver dag stoeder vi i dagliglivet paa tilfaelde af diskriminering, og dette vel at maerke i en tid, hvor den europaeiske borgers gennemsnitsalder hele tiden stiger i naesten eksponentiel grad.

Vil Kommissionen gribe ind paa dette omraade, navnlig med henblik paa en harmonisering af bestemmelserne vedroerende udvaelgelsesproever og den senere overholdelse af disse bestemmelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (24. november 1997)

Kommissionen skal meddele det aerede parlamentsmedlem, at der med Amsterdam-traktaten er indfoert et nyt retsgrundlag (ny artikel 6A i EF-traktaten) for vedtagelse af de faellesskabsforanstaltninger, der er noedvendige for at bekaempe bl.a. enhver form for diskrimination paa grund af alder.

Kommissionen undersoeger eventuelle hensigtsmaessige foranstaltninger paa dette omraade, naar Amsterdam-traktaten er ratificeret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3286/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Anmodning om ekstraordinaer bistand til de jordskaelvsramte regioner Umbria og Marche

Det voldsomme jordskaelv, som ramte Italien i sidste uge af september, har forvoldt alvorlige skader, navnlig i regionerne Umbria og Marche.

Jordskaelvet har dels paralyseret hele boligomraader og skabt alvorlige gener for befolkningen, dels forvoldt alvorlige skader paa den kulturelle arv, navnlig i byen Assisi.

Har Kommissionen paa denne baggrund mulighed for at bevilge ekstraordinaere oekonomiske midler til:

1. den beroerte befolkning,

2. genopbygningen af de ramte byomraader, og

3. restaureringen af de beskadigede kunstvaerker?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler P-3220/97 og P-3286/97 (4. november 1997)

Kommissionen oensker at give udtryk for sin dybe deltagelse over for ofrene for de jordskaelv, der siden slutningen af september med saa voldsom kraft har ramt de italienske regioner Umbria og Marche. Kommissionen er klar over, at befolkningen i disse egne har vaeret vidner til oedelaeggelser af usaedvanligt omfang og ligeledes, at omraadets kulturarv, hvis vaerdi ikke kan goeres op i penge, har vaeret udsat for omfattende oedelaeggelser.

Hvad angaar Faellesskabets noedhjaelp til katastrofeofre maa Kommissionen goere det aerede medlem opmaerksom paa, at der paa 1997-budgettets konto B4-3400 ikke er afsat tilstraekkelige bevillinger til, at der umiddelbart kan ivaerksaettes hjaelpeforanstaltninger til de beroerte omraaders befolkning.

Med hensyn til spoergsmaalet om stoette under strukturforanstaltningerne kan det oplyses, at disse jordskaelv har ramt udpraegede landomraader, som Kommissionen tillaegger stor betydning, og som naesten i fuldt omfang er daekket af maal 5b.

De to regioners ledere har anmodet Kommissionen om, at der foretages aendringer i udformningen af maal 5b set i lyset af de nye prioriteter og de nye behov, som de kraftige jordskaelv har skabt.

Kommissionen erklaerer sig villig til inden for rammerne af partnerskabet at paabegynde de noedvendige procedurer med henblik paa at styrke enhedsprogrammeringsdokumentet under maal 5b med specifikke foranstaltninger for genopbygning. I den sammenhaeng kan det komme paa tale at vurdere mulighederne for at yde stoette til restauration og genopbygning af den kunstneriske og arkitektoniske kulturarv, af produktionsapparatet samt af landsbyer i landomraaderne.

Hvad angaar restaurering af kulturarven meddelte Kommissionen den 1. oktober 1997, at den ville yde katastrofebistand paa 100 000 ECU fra fonden til bevarelse af kulturarven. Denne katastrofebistand er beregnet paa at daekke visse omkostninger i forbindelse med restaureringen af den hellige Frans af Assisis kirke, navnlig restaureringen at de fresker, der blev beskadiget unde det sidste voldsomme jordskaelv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3260/97 af Clive Needle (PSE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Levnedsmiddelsikkerhed i forbindelse med koele-fryseskabe

Kombinerede koele-fryseskabe, som styres af en enkelt termostat, er kun konstrueret til at vaere i gang ved en omgivende temperatur paa over 10°C.

Det britiske standardiseringsinstitut, den britiske forbrugersammenslutning og forbrugergruppen Consumers in Europe Group er alle foruroligede over dette forhold og mener ikke, at forbrugerne orienteres tilstraekkeligt om de deraf foelgende konsekvenser, naar de vaelger produkt.

Hvis f.eks. et koele-fryseskab automatisk slaar fra om vinteren, hvor temperaturerne ofte falder til under 10°C, og ejeren ikke er til stede, og derefter gaar i gang igen, naar temperaturerne stiger, vil levnedsmidlerne i fryseren kunne toe op og fryse ind igen, uden at ejeren er klar over det. Dertil kommer, at ejeren ikke vil vaere berettiget til erstatning fra forsikringsselskaberne, fordi koele-fryseskabet ikke kan siges at vaere defekt. Dette er udfaldet af en sag foert i Det Forenede Kongerige.

Er Kommissionen bekendt med denne problematik? Hvilke konsekvenser har dette efter Kommissionens opfattelse for levnedsmiddelsikkerheden? Hvilke henstillinger har den rettet til CENELEC for at faa taget dette spoergsmaal op til behandling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (25. november 1997)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3191/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (16. oktober 1997)

Om: Misbrug af dominerende stilling fra UEFA's side

Kan Kommissionen bekraefte, at den er gaaet i gang med en omhyggelig undersoegelse af en klage fra fodboldforbundet, i henhold til hvilken UEFA's beslutning om ikke at give vinderne af Coca-Cola-pokalen adgang til europaeiske pokalturneringer er ensbetydende med »misbrug af en dominerende stilling« i henhold til artikel 85 og 86?

Er Kommissionen klar over, at hvis UEFA faar lov til at foelge denne fremgangsmaade, kunne dette faa katastrofale foelger for smaa fodboldklubber, da sponsorer og tv ikke laengere ville bakke op om dem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (31. oktober 1997)

Ja, Kommissionen er i gang med at undersoege en klage fra fodboldforbundet mod UEFA for at vurdere, om UEFA's beslutninger er i overensstemmelse med EU's konkurrenceregler. Kommissionen har allerede informeret fodboldforbundet om undersoegelsen.

Vurderingen skal foretages med noeje kendskab til alle relevante forhold, herunder oplysningerne i anden halvdel af forespoergslen, paa baggrund af den aktuelle oekonomiske situation og under hensyntagen til den beroerte sektors saerlige karakter. Undersoegelsen af klagen foelger de fastsatte procedurer - i det foreliggende tilfaelde Raadets forordning 17/62 om gennemfoerelse af EF-traktatens artikel 85 og 86 ((EFT 13 af 21.1.1962. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2546/97 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Klein Constantia Vin de Constance

Efter modtagelse af Deres svar paa den skriftlige forespoergsel P-1070/97 ((EFT C 319 af 18.10.1997, s. 225. )) talte jeg med den britiske kontrolinstans for vin (British Wine Standards Board), der fortalte mig, at Deres svar var forkert, eftersom artikel 70 i Raadets forordning (EOEF) nr. 822/87 ((EFT L 84 af 27.3.1987, s. 1. )) forbyder indfoersel af produkter fra tredjelande, saafremt de har et totalt alkoholindhold paa mere end 15 %.

Kan Kommissionen oplyse, om dens oprindelige svar var korrekt, og hvorvidt der findes anden gaeldende lovgivning, der tillader salg af Klein Constantia Vin de Constance i Den Europaeiske Union, og hvorvidt dette er aarsagen til, at vinen saelges i Danmark og Tyskland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. oktober 1997)

I fortsaettelse af spoergsmaalet om import af vinen Klein Constantia til EF oensker Kommissionen at praecisere for det aerede medlem, at det svar, som blev givet paa det skriftlige spoergsmaal P-1070/97, omhandlede maerkning af vine, og Kommissionen fastholder sine udtalelser.

Det spoergsmaal som det aerede medlem nu stiller om alkoholindholdet, hoerer ind under reglerne for produktion og fremstilling af vin.

I henhold til artikel 70, stk. 1, litra b), foerste led, i forordning (EOEF) nr. 822/87 maa en importeret vin have et totalt alkoholindhold paa hoejst 15 % vol.(undtaget hedvine, som tilhoerer andre kategorier).

Det er dog muligt at dispensere fra denne regel for vin af hoej kvalitet, der benaevnes ved en geografisk betegnelse, og som er produceret efter en speciel fremgangsmaade (for eksempel vin produceret paa drueskimmel). Raadet har givet en saadan dispensation i forbindelse med bilaterale aftaler for visse vine fra tredjelande, hvor der er en garanti for at alkoholindholdet i paagaeldende vine ikke er haevet. Da der ikke er indgaaet nogen aftale med Sydafrika, vil det efter den 1. september 1997 kun vaere muligt at eksportere vinen Klein Constantia til EF under salgsbetegnelsen vin, hvis denne har et alkoholindhold, der er ikke overstiger 15 % vol.

Kommissionen foretager i de paagaeldene medlemsstater en undersoegelse af de forhold, som det aerede medlem har gjort opmaerksom paa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2917/97 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Raadet (8. september 1997)

Om: Kontrakter om bevogtning af Raadets bygninger

I den flamske presse har der vaeret bragt oplysninger om fusk og mulig korruption i forbindelse med indgaaelsen af kontrakten om bevogtning af Kommissionens bygninger med »Group 4 Securitas i 1992«.

I forbindelse med disse oplysninger beroeres ogsaa baandene til den tidligere hoejre haand for sikkerhedschefen i Raadet. Denne var medansvarlig for opfoelgningen af sikkerhedskontrakten med Groep 4 Securitas. Det forlyder, at han er en kendt skikkelse i hoejreradikale kredse og er tilhaenger af »practical shooting discipline«, en meget kontroversiel praksis.

Denne person haevdes den 28. januar 1997 i Raadets bygninger at have organiseret en studie- og promotionsdag for en speciel art spraengstoffer, der kun anvendes af officielle, militaere anti-terror-enheder. Den paagaeldende person haevdes ogsaa at have misbrugt de saakaldte »diplomattasker«, og han haevdes at traene sikkerhedstropper fra lande, der ikke just har det bedste rygte, for saa vidt angaar respekt for menneskerettighederne.

Desuden er der haardnakkede rygter om, at en raekke personer i Raadets sikkerhedstjeneste er ansat via Hainault-firmaet »Belgian Law Enforcement Agency«. De paagaeldende personer naevnes ogsaa i forbindelse med baandene mellem hoejreradikale kredse og den saakaldte Nivelle-bandes attentater, der dominerede nyhederne i Belgien i 80'erne.

1. Kan Raadet oplyse, om ovennaevnte beskyldninger er i overensstemmelse med virkeligheden, og - hvis dette ikke er tilfaeldet - paa hvilke punkter de er ukorrekte eller uden bevis?

2. Kan Raadet desuden - hvis ovenanfoerte beskyldninger er i overensstemmelse med virkeligheden - oplyse, hvilke foranstaltninger det har truffet i denne forbindelse?

3. Vil Raadet endelig venligst give en detaljeret kronologisk oversigt over de foranstaltninger, der er truffet?

Svar (10. november 1997)

Generalsekretariatet for Raadet er bekendt med en artikel i avisen »De Morgen« fra den 20. august 1997, som indeholder implicitte paastande om nogle af de ansatte i Raadets sikkerhedstjeneste.

I betragtning af baade disse paastandes alvorlige karakter og det hensyn, Generalsekretariatet for Raadet maa vise sine egne ansatte, har Generalsekretariatet besluttet at ivaerksaette en undersoegelse for at faa konstateret, om der er grundlag for de paagaeldende paastande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2591/97 af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen (29. juli 1997)

Om: Klage over ordningen med faste priser paa boeger i det tyske sprogomraade

Den oestrigske boghandlerkaede Libro-Diskont har indgivet en klage til Kommissionen over ordningen med faste priser paa boeger i det tyske sprogomraade.

Hvad er den aktuelle situation i denne sag, hvornaar kan der forventes afgoerelser, og hvordan tager Kommissionen i den forbindelse hensyn til traktatens artikel 128, stk. 4?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (1. oktober 1997)

Kommissionen er stadig ved at undersoege anmeldelsen af den tysk-oestrigske ordning med faste bogladepriser baseret paa den saakaldte Sammelrevers-aftale og de klager, der er indgivet i den forbindelse. Kommissionen kan paa nuvaerende tidspunkt ikke oplyse, hvornaar der tages yderligere skridt i sagen.

Paa baggrund af EF-traktatens artikel 128 har Raadet (kultur) under henvisning til EF-traktatens artikel 152 ((EFT C 305 af 7.10.1997. )) anmodet Kommissionen om at undersoege artikel 128, stk. 4's betydning for anvendelsen af traktatens artikler vedroerende graenseoverskridende fastprissystemer og om noedvendigt anfoere, hvilke aendringer der skal foretages, hvis saadanne aftaler om faste bogladepriser fortsat skal kunne anvendes i de enkelte sprogomraader. I overensstemmelse med Raadets opfordring er Kommissionen for oejeblikket ogsaa i faerd med at undersoege disse forhold. Heller ikke i dette tilfaelde kan Kommissionen paa nuvaerende tidspunkt oplyse, hvornaar undersoegelserne vil vaere afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3142/97 af Elisabeth Schroedter (V) til Kommissionen (30. september 1997)

Om: Stoette til brunkul i Brandenburg

1. Har Kommissionen notificeret stoetten til det nye varmekraftvaerk i Frankfurt/Oder?

2. I bekraeftende fald, blev der i notificeringsansoegningen gjort opmaerksom paa, at der anvendes brunkul i dette nye kraftvaerk?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (5. november 1997)

1. Kommissionen har uofficielt faaet kendskab til, at der er ydet investeringsstoette til et kraftvaerk i Frankfurt/Oder, som anvender brunkul. Kommissionen anmodede derfor i et brev af 10. september 1997 de tyske myndigheder om yderligere oplysninger med opfordring til myndighederne om at fremsaette deres bemaerkninger. De tyske myndigheder skulle i deres svar bekraefte, om det drejede sig om en sag, som allerede i 1995 havde givet anledning til en brevveksling mellem forbundsregeringen og Kommissionen.

2. Den tyske forbundsregering havde i sin skrivelse beskrevet de davaerende forhold i Frankfurt/Oder med hensyn til el-fremstilling og forklarede, at det gamle kraftvaerk skulle udskiftes med et kraftvarmevaerk med kombineret forbraending af saavel brunkul som gas. Valget var hovedsageligt begrundet i oekonomiske betragtninger. Forbundsregeringen gjorde gaeldende, at den kombinerede loesning fra et oekonomisk synspunkt var bedst egnet i forhold til byens behov. Muligheden for at anvende saavel brunkul som gas viste, at projektet ikke var udarbejdet udelukkende af hensyn til brunkulsindustrien. Denne industri har derfor ikke nydt nogen vilkaarlig begunstigelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2544/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Forurening af Pagasitikos-bugten

Forureningen af Pagasitikos-bugten er ikke noget nyt faenomen. Pagasitikos-bugten er et af Graekenlands vigtigste kyst-oekosystemer, hvis ligevaegt trues af forurening med fytoplankton, fosfor, tungmetaller, nitrater og kulbrinter i form af olieprodukter, som stammer fra plantebeskyttelsesmidler, kommunalt affald og affald fra skibe m.m. Resultatet af dette faenomen har for det foerste alvorlige konsekvenser for miljoeet, og for det andet opstaar der risici for den offentlige sundhed og turismen rammes, hvilket er til skade for en raekke erhverv, der direkte afhaenger af denne og havet.

I sit svar paa min tidligere forespoergsel H-0539/94 ((Europa-Parlamentets forhandlinger 4-452 (oktober 1994). )) erklaerede Kommissionen paa baggrund af, at der var tale om overtraedelse af en raekke direktiver, at den havde indledt en klageprocedure imod Graekenland paa grund af manglende overholdelse af en raekke forpligtelser indeholdt i direktiv 76/464/EOEF ((EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23. )). Paa grund af situationens alvorlige karakter og den voldsomme vaekst af plankton i omraadet, bedes Kommissionen oplyse foelgende: Hvor langt er man naaet med den procedure, der er indledt over for Graekenland? Hvilke resultater er der opnaaet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (25. september 1997)

Kommissionen har allerede den 5. juli 1995 indbragt sagen for Domstolen (sag nr. C-233/95) mod Graekenland (i henhold til EF-traktatens artikel 169) paa grund af dette lands utilstraekkelige haandhaevelse af Raadets direktiv 76/464/EOEF af 4. maj 1976 om forurening, der er foraarsaget af udledning af visse farlige stoffer i Faellesskabets vandmiljoe.

Mere konkret udtrykt er det Kommissionens opfattelse, at Graekenland ikke har ladet udarbejde de noedvendige rensningsprogrammer med henblik paa at nedbringe vandforureningen i Pagasitikos-Bugten med de stoffer, der er opfoert i direktivets bilag II. Desuden har denne medlemsstat heller ikke truffet foranstaltninger til at goere enhver udledning af affald indeholdende de samme stoffer (fra direktivets liste II) til genstand for en forhaandsgodkendelse.

Den proceduremaessige fase af denne sag er nu blevet afsluttet, og Domstolens kendelse herom forventes at foreligge i loebet af de foelgende maaneder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2881/97 af Brendan Donnelly (PPE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Befolkningskontrolprogrammer

Kan Kommissionen redegoere for de praktiske foranstaltninger, dens tjenestemaend traeffer for at sikre, at bevillinger til befolkningskontrolprogrammer i udviklingslandene ikke gaar til lande eller organisationer, der benytter sig af eller tolererer tvangsforanstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (13. oktober 1997)

I Raadets nye forordning (EF) nr. 1484/97 af 22. juli 1997 om stoette til befolkningspolitik og -programmer i udviklingslandene ((EFT L 202 af 30.7.1997. )) fastslaas det i betragtning nr. 9, at Faellesskabet fordoemmer enhver kraenkelse af menneskerettighederne i form af tvungen abort eller sterilisering, ligesom det fastsaettes i artikel 6, at samarbejdsaktionerne ivaerksaettes i henhold til en dialog med de beroerte nationale, regionale og lokale myndigheder, saaledes at der undgaas programmer, som er tvingende, diskriminerende eller skadelige for de grundlaeggende menneskerettigheder.

De af Kommissionen stoettede foranstaltninger skal overholde disse principper. Det sikrer Kommissionen sig, bl.a. ved hjaelp af en forudgaaende, omhyggelig undersoegelse af forelagte projekter og foranstaltninger og gennem en dialog med Faellesskabets partnere og med de kontraherende parter.