SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1688/97 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Gennemfoerelse af Agenda 21 (eksportstoette)

Paa UNCED-konferencen i Rio for fem aar siden i juni 1992 forpligtede det internationale samfund sig til at opfylde maalsaetningerne i Agenda 21. Ifoelge del I, kapitel 2, i Agenda 21 er det bl.a. vigtigt at afhjaelpe den aktuelle fordrejning i den internationale handel. Til det formaal er det angiveligt isaer noedvendigt med en betydelig og gradvis reduktion af stoetten og bistanden til landbruget.

Som det fremgik af eksportstoetten for oksekoed til Sydafrika, udgoer EU's stoettepolitik endog fem aar efter vedtagelsen af Agenda 21 en trussel for udviklingen i de sydlige lande. Hvordan agter Kommissionen at opfylde sine forpligtelser i Agenda 21 paa dette omraade? Har Kommissionen i den forbindelse gennemfoert en indgaaende undersoegelse af sin eksportstoettepolitik? Hvilke konsekvenser har den draget af disse undersoegelser? Har den offentliggjort sine undersoegelser om dette spoergsmaal, eller agter den at goere det?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (4. juli 1997)

EF har spillet en ledende rolle i FN's konference om miljoe og udvikling i Rio i 1992 og i opfoelgningen vedroerende gennemfoerelsen af Agenda 21. Baade medlemsstaterne og Kommissionen soeger at sikre, at FN's generalforsamlings saerlige session senere i aar yderligere vil stimulere gennemfoerelsen af Agenda 21 paa verdensplan.

Landbrugsdelen af Agenda 21 blev yderligere behandlet paa det tredje moede i kommissionen for baeredygtig udvikling i 1995, som udstedte et afbalanceret saet anbefalinger vedroerende landbrug og udvikling af landdistrikterne i forbindelse med Agenda 21. De omfattede foedevaresikkerhed, fattigdom og udvikling af lokalsamfund, planlaegning af arealanvendelse, situationen for smaalandbrugere paa marginaljorder, beskyttelse af ressourcer, forskning, energi og genressourcer.

Specielt hvad angaar handel med landbrugsprodukter saa kommissionen for baeredygtig udvikling fuld gennemfoerelse af Uruguay-rundens resultater som et vigtigt bidrag til for sektoren og oekonomien som helhed at tilvejebringe politiske rammer uden fordrejninger med henblik paa at opnaa baeredygtig udvikling, samtidig med at virkningen af handelsliberalisering skulle overvaages. Faellesskabet har vedtaget den lovgivning, der er noedvendig for at sikre en korrekt ivaerksaettelse af de forpligtelser til begraensning, som blev indgaaet under Uruguay-runden.

Hertil kommer, at 1992-reformen af den faelles landbrugspolitik medvirkede til at bringe balance paa landbrugsmarkederne og reducere behovet for eksportsubsidier, samtidig med at der blev taget hensyn til kravet om miljoebeskyttelse. Reformen, som er blevet gennemfoert fuldt ud, reducerede prisstoetten og indfoerte en indkomststoette, som ikke er knyttet til produktionen, hvorved de offentlige tilskyndelser til intensiv produktion blev formindsket. Siden 1992 er der gjort yderligere fremskridt med reformer af de faelles markedsordninger for landbrugsprodukter. Markedsordningen for frugt og groentsager blev for nylig aendret i en mere markedsorienteret retning. Der kan forventes en yderligere udvikling, saaledes at 1992-reformen gennemfoeres der, hvor det endnu ikke er sket, og uddybes der, hvor det er noedvendigt. Prisstoette vil derfor sandsynligvis faa mindre betydning i fremtiden. Dette kan ogsaa hjaelpe landbrugerne til at udnytte nye muligheder paa verdensmarkedet. Faellesskabet gaar ind for en fuldstaendig gennemfoerelse af Uruguay-runden og en viderefoerelse af denne proces,

navnlig ved en kvantitativ og budgetmaessig reduktion af eksportrestitutionerne. Liberalisering af markedet og afskaffelse af stoette indebaerer imidlertid ikke en automatisk forbedring af miljoeet, udvikling af landdistrikterne eller hjaelp til de fattige og sultne i u-landene. For at naa disse maal er der behov for ledsagepolitikker, som sikrer landbrugets multifunktionelle karakter.