ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2257/00

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(11. juli 2000)

Om: Transport af levende husdyr

Erfaringen viser, at lange transporter ofte afstedkommer betydelige velfærdsproblemer for husdyr. Desuden tyder videnskabelig forskning på, at lange transporter bør undgås. I et dokument om transport af får udarbejdet af forskere ved Bristol universitet konkluderes det, at transportafstand og -tid ud fra et velfærdssynspunkt bør holdes på et minimum. Den Videnskabelige Veterinærkomité har konkluderet, at

det af hensyn til velfærden for slagtesvin vil være bedst, at transporten er så kort som mulig. Desuden understregede Den Videnskabelige Veterinærkomité helt tilbage i 1992, at velfærden kan højnes betydeligt ved slagtning tæt på opdrætnings- og transportstedet for kødet.

Deler Kommissionen den opfattelse, at mange af de med langdistancetransport forbundne velfærdsproblemer kunne undgås med et gennemgribende politisk kursskifte, således at langdistancetransport af levende husdyr så vidt muligt blev afskaffet og erstattet af handel med kød?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(12. september 2000)

Rådets direktiv 91/628/EØF af 19. november 1991 om beskyttelse af dyr under transport og om ændring af direktiv 90/425/EØF og 91/496/EØF(1), ændret ved Rådets direktiv 95/29/EC af 29. juni 1995(2), indeholder bestemmelser om transporttid, hvileperioder, fodring og vanding af dyr under transport.

Fællesskabslovgivningen vedrørende beskyttelse af dyr under transport er udarbejdet på grundlag af resultaterne af videnskabelig forskning og praktisk viden, som viser, at transport af dyr kan foregå på en måde, der tager hensyn til dyrens velfærd, hvis specifikke regler vedrørende dyrebeskyttelse overholdes.

Som det er bestemt i artikel 13 i Rådets direktiv 91/628/EØ har Kommissionen til hensigt at forelægge Rådet en rapport om de erfaringer, som medlemsstaterne har gjort i forbindelse med anvendelsen af fællesskabslovgivningen på dette område. Rapporten forelægges også Parlamentet.

Under udarbejdelsen af rapporten har Kommissionen kunnet konstatere, at det på adskillige områder er vanskeligt at håndhæve de gældende love. Man undersøger på nuværende tidspunkt langsigtede initiativer samt tekniske løsninger.

Efter man har forelagt rapporten, fremlægger Kommissionen specifikke forslag med henblik på at løse problemerne.

Adskillige grundliggende aspekter af direktivet skal så hurtigt som muligt evalueres på et videnskabeligt grundlag, herunder særligt oplysninger vedrørende transporttid, stress i forbindelse med af- og pålæsning samt lastetæthed. I den forbindelse er det også værd at undersøge forskellige foranstaltninger til fremme af slagtning af dyrene tættere på opdrætningsstedet.

Kommissionen har i den nærmeste fremtid til hensigt at undersøge disse og andre muligheder for forbedringer sammen med eksperter fra medlemsstaterne og de berørte sektorer.

(1) EFT L 340 af 11.12.1991.

(2) EFT L 148 af 30.6.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2061/00

af Per Gahrton (Verts/ALE) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om: Visumkrav for Rumænien og Bulgarien

Fra Kommissionens side har man fra begyndelsen af 2000 planlagt at slække på visumkravet for Bulgarien og Rumænien. Dette skulle være et rigtigt skridt til at hjælpe disse lande med hensyn til en mere positiv udvikling og ikke mindst en tilkendegivelse fra EU's side om, at man ikke agter at fortsætte diskrimineringen af europæiske stater uden EU-medlemskab.

Hvad er resultatet af Kommissionens forslag til medlemsstaterne om at afskaffe visumtvang for Bulgarien og Rumænien? Vil Kommissionen fortsat arbejde for, at diskrimineringen af de to lande ophører?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(27. juli 2000)

Kommissionen vedtog den 26. januar et forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og dem, hvis statsborgere er fritaget for dette krav(1). I forslaget er Bulgarien og Rumænien opført blandt de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget fra visumkravet.

Kommissionens forslag er fremsendt til Rådet og Parlamentet med henblik på behandling i overensstemmelse med de relevante procedurer.

(1) KOM(2000) 27 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1718/00

af Raffaele Costa (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Vittorio Sgarbi (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Giuseppe Nisticò (PPE-DE), Marcello Dell'Utri (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Umberto Scapagnini (PPE-DE), Pier Casini (PPE-DE) og Raffaele Lombardo (PPE-DE) til Rådet

(7. juni 2000)

Om: Eurokrisen

Den ubestridelige eurokrise har skabt og skaber stadig bekymring i alle de lande, der har tilsluttet sig den fælles mønt, og mere generelt i Den Europæiske Union.

Kan Rådet hurtigt give Europa-Parlamentet og mere generelt de europæiske borgere relevante nærmere oplysninger om, hvilke initiativer der er taget eller vil blive igangsat for at undgå en fortsættelse af denne situation, som vi alle håber er forbigående, men nu alligevel har varet i mange måneder?

Svar

(28. september 2000)

Euro 11-Gruppen fremsatte den 8. maj følgende erklæring:

Euro 11-ministrene og kommissæren samt formanden for Den Europæiske Centralbank er enige om, at væksten er meget solid i euroområdet, og at der er ved at blive skabt stadig flere arbejdspladser. ECB

arbejder på at sikre, at denne vækst ikke fører til inflation. Ministrene er besluttet på at fremskynde den igangværende fiskale konsolidering og strukturreformerne i retning af en vidensbaseret økonomi med fuld beskæftigelse i overensstemmelse med de retningslinjer, som blev udstukket af Det Europæiske Råd i Lissabon, hvorved vækstpotentialet i vore økonomier kan øges.

Vi deler bekymringen over euroens nuværende niveau, der ikke afspejler det stærke økonomiske fundament i euroområdet.

Selv om Rådet ikke selv har taget stilling til den seneste udvikling i euroens eksterne værdi, skal det i denne forbindelse påpeges, at Rådet i de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker for 1999-2000, der blev vedtaget den 12. juli 1999(1) understregede, at en kraftig og vedholdende vækst og beskæftigelse er hovedprioriteten, samt at en vækst- og stabilitetsorienteret makroøkonomisk politik og omfattende og koordinerede økonomiske reformer er de vigtigste midler.

(1) EFT L 217 af 17.8.1999, s. 34.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1696/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Kartoffelklassificering og det svenske klima

Har Kommissionen tilpasset kartoffelklassificeringen til det svenske klima? Svenske kartofler er på grund af klimaet som bekendt mindre, men mere velsmagende end de kartofler, der dyrkes længere sydpå i Europa. En del af den svenske kartoffelhøst har efter Sveriges tiltrædelse af EU måttet sorteres fra og laves til mos, når de størrelsesmæssigt ikke har passet ind i de fire klasser, som kartofler er inddelt i. Har Kommissionen i retsforskrifterne taget hensyn til dette skandinaviske aspekt ved kartoffelproduktionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. juli 2000)

Formålet med handelsnormerne er bl.a. at holde produkter, der ikke har en tilfredsstillende kvalitet for forbrugeren, ude fra markedet. En af de foranstaltninger, der træffes i det øjemed, er fastlæggelse af mindstestørrelser, der gør det muligt at udelukke produkter, der ikke har nået en tilstrækkelig udviklings- eller modenhedsgrad. For jordbærs vedkommende er mindstestørrelsen på basis af de anerkendte internationale normer fastsat til 22 millimeter (mm).

Det har for to sorter (Primella og Gariguette) vist sig, at frugterne kan have en tilfredsstillende kvalitet ved en størrelse på under 22 mm. Kommissionen har derfor for disse to sorter besluttet at nedsætte mindstestørrelsen til 18 mm.

Kommissionen har ingen oplysninger om andre sorter jordbær, der dyrkes i Sverige eller andre steder i Fællesskabet, og som med en frugtstørrelse på under 22 mm alligevel når en tilfredsstillende udviklings- eller modenhedsgrad.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2357/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. juli 2000)

Om: Beretning fra Kommissionen om skoleundervisningens kvalitet

I en beretning fra Kommissionen om skoleundervisningens kvalitet får Belgien i forhold til andre EU-stater dårlige karakterer for de unges tolerance over for udlændinge. For så vidt angår indlæring af fremmedsprog er landet endog i ringeste gruppe. For så vidt angår forældrenes engagement, matematik og naturvidenskaber gengiver Kommissionen tal fra det flamske sprogsamfund. På disse områder ligger det flamske sprogsamfund i toppen.

Da Kommissionen helt undlader at tage hensyn til kompetencefordelingen i Belgien (undervisning henhører entydigt under sprogsamfundenes kompetence), tegner beretningen et ukorrekt billede. For 9 af 16 indikatorer anvendes tal for hele Belgien, for de øvrige (matematik, naturvidenskaber, integration af IT i undervisningen, undervisningssystem, forældres engagement, antal elever pr. computer og undervisningsudgifter pr. elev/student) anvendes tal fra sprogsamfundene. Beretningens resultater kan derfor ikke tolkes entydigt.

1. Erkender Kommissionen, at dens metodeologi (den manglende opdeling af data på det flamske og det franske sprogsamfund) giver et fortegnet og dermed ukorrekt billede af undervisningssituationen i Belgien? Hvorledes vil den i benægtende fald forsvare sit valg af metode, da undervisning i Belgien entydigt henhører under sprogsamfundenes kompetence?

2. Erkender Kommissionen mere specifikt, at dens metodeologi (den manglende opdeling af data på det flamske og det franske sprogsamfund) giver et fortegnet og dermed ukorrekt billede af de flamsk- og fransktalende unges holdning til udlændinge? Hvilke argumenter anfører Kommissionen i benægtende fald for ikke at opdele dataene om holdningen til udlændinge?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding på skriftlige forespørgsler E-2357/00 og E-2358/00

(11. september 2000)

Den metodologi, som blev anvendt ved udarbejdelsen af beretningen med henblik på at fremlægge data for Belgien, var baseret på følgende principper: I de tilfælde, hvor der forelå kvalitative data for både det franske og flamske sprogområde, præsenteredes disse datasæt særskilt, såfremt de varierede. Hvis dataene imidlertid var identiske, præsenteredes de under en enkelt overskrift, nemlig Belgien. Dette var tilfældet med Eurydice-dataene.

I de tilfælde, hvor visse data ikke var tilgængelige, blev kun de tilgængelige data fremlagt. Dette gælder, hvor IEA (International association for the evaluation of educational achievement) blev brugt som kilde; denne uafhængige, internationale organisation gennemfører verdensomspændende undersøgelser, der finansieres via bidrag fra de lande, som indvilligede i at deltage. I indikatorer baseret på IEA-kilder optræder således kun lande, som har deltaget i undersøgelsen.

Når dataene stammer fra en Eurostat-kilde, følges Eurostats generelle fremgangsmåde med at fremlægge statistik på medlemsstatsplan. Dette var også tilfældet i den pågældende beretning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0982/00

af Hartmut Nassauer (PPE-DE) til Kommissionen

(31. marts 2000)

Om: Retspolitiske udviklinger i nogle ansøgerlandes formueret

Mener Kommissionen, at den lov, der gælder i Den Tjekkiske Republik om restitution af eksproprieret formue samt det af den polske regering for nylig vedtagne udkast til en reprivatiseringslov navnlig hvad angår de faktiske omstændigheder i forbindelse med udelukkelse, især bestemmelser om statsborgerskab, er forenelig med fællesskabsretten?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen på skriftlige forespørgsler E-0980/00, E-0981/00 og E-0982/00

(15. maj 2000)

Det fastslås i EF-traktaten, at de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne ikke på nogen måde berøres af traktaten (artikel 295 tidligere artikel 222). Derfor har Kommissionen ingen beføjelse til at gribe ind i spørgsmål vedrørende tilbagegivelse af ejendom i en nuværende eller kommende medlemsstat.

Af denne grund regner Kommissionen ikke med at offentliggøre nogen hvidbog om dette emne.

Af ovennævnte årsager tilkommer det ikke Kommissionen at tage stilling til de specifikke tilfælde, det ærede medlem gør opmærksom på.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1756/00

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(31. maj 2000)

Om: Cypern

Kan Kommissionen i fortsættelse af min skriftlige forespørgsel E-1057/00(1) venligst oplyse, om Denktash-regimet har blokeret eller på anden måde lagt hindringer i vejen for initiativer med henblik på forsoning mellem de to cypriotiske samfund?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, om der er udbetalt EU-midler direkte til Denktash-regimet?

Kan Kommissionen ligeledes oplyse, om der er udbetalt EU-midler direkte til Denktash-regimet uden inddragelse af og/eller godkendelse fra Republikken Cyperns regering?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, om der er udbetalt EU-midler til organisationer eller enkeltpersoner i det besatte Nordcypern og i givet fald,

1. hvem disse midler blev udbetalt til,

2. i hvilken grad Denktash-regimet var involveret i forbindelse med sådanne midler, og

3. om Republikken Cyperns regering var informeret om betalingerne?

(1) EFT C 53 E 20.2.2001, s. 64.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(7. juli 2000)

Som det ærede medlem uden tvivl er vidende om, har den politiske situation på Cypern, som i praksis har været delt siden 1974, gjort gennemførelsen af projekter på tværs af øens to befolkningsgrupper yderst vanskelig. Det har navnlig været tilfældet i perioden mellem afholdelsen af Det Europæiske Råd i

Luxembourg i december 1997 og udgangen af 1999, da forholdet mellem de to parter i denne periode forværredes. Kommissionen har ikke desto mindre i årenes løb forsøgt at fremme bedre forståelse mellem parterne, hovedsageligt gennem afholdelse af møder mellem repræsentanter for det civile samfund fra de to befolkningsgrupper (fagforeningsrepræsentanter, kvindegrupper osv.). Disse møder er hovedsageligt blevet afholdt uden for Cypern. Beløbene til finansiering af disse konferencer er blevet udbetalt direkte til de ngo'er, der stod for afholdelsen. Så vidt Kommissionen er informeret, har der kun fundet udbetalinger sted til Republikken Cypern.

Kommissionen har imidlertid i den omtalte periode inviteret visse repræsentanter (akademikere, studerende, medlemmer af grupper fra civilsamfundet) fra den nordlige del af Cypern til at besøge EU-institutionerne med henblik på at give disse personer en bedre forståelse for, hvordan EU fungerer. I disse tilfælde er gæsterne blevet inviteret direkte af EU-institutionerne. Et eksempel på sådanne invitationer er EUVP's (Den Europæiske Unions besøgsprogram), som Parlamentet og Kommissionen står for i fællesskab.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2707/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Sikkerhedsmærkning af euro-pengesedler

Kan Kommissionen oplyse, om man har valgt at opgive moderne sikkerhedsmærkning, der kunne være inkorporeret i euro-pengesedlernes design, fordi ikke alle de foreslåede trykkerier havde teknisk kapacitet til at producere sådanne pengesedler?

Hvilke sikkerhedsmærkningsforanstaltninger har man i givet fald opgivet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(29. september 2000)

Fastsættelse af pengesedlernes sikkerhedsegenskaber og overvågning af deres fremstilling henhører udelukkende under Den Europæiske Centralbanks beføjelser. Kommissionen kan således ikke besvare spørgsmål desangående.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1645/00

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Videospil og forarmet uran

I videospillet Starcraft, der i Italien markedsføres af Blizzard og som det alt for ofte er tilfældet i sådanne spil er baseret på forestillingen om krig, er det muligt at anvende uran 238 til at gøre projektilerne kraftigere. I den italienske brugsanvisning på side 43 står der: Søg efter U238-projektiler. Denne ammunition af forarmet uran er i stand til at øge Gauss-geværernes rækkevidde. Og på side 41: Bestråling: En fjendtlig enhed, der bliver dette våbens mål, drukner i en højenergivæske af radioaktive partikler, som kan påføre betydelige skader. mldr. Det radioaktive felt kommer til at volde alvorlige problemer. mldr.. Efter nogen tid bliver radioaktiviteten svagere.

1. Finder Kommissionen det korrekt, at unge og børn gøres fortrolige med tanken om at anvende nukleart materiale?

2. Mener Kommissionen ikke, at den bør træffe foranstaltninger for at hindre, at nukleart materiale banaliseres inden for den europæiske ungdomskultur?

3. Mener Kommissionen ikke, at det er fornuftigt at dæmme op for den strøm af vold, som de meget unge udsættes for via videospillene?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. juli 2000)

På fællesskabsplan er den vigtigste lovgivningsmæssige bestemmelse i forbindelse med legetøj Rådets direktiv 88/378/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetøj(1). Imidlertid er målet med dette direktiv at definere sikkerhedskravene i forbindelse med de risici, som brugerne af legetøjet står over for, med hensyn til deres fysiske sikkerhed. (Hvadenten egenskaberne er fysiske mekaniske, kemiske, elektriske, etc.).

Børns psykologiske udvikling og den indflydelse, som visse former for spil, der i øjeblikket er på markedet, kan have på den udvikling (udbredelse og bagatellisering af den fiktive anvendelse af atomvåben eller vold), eller mere generelt på moralen, falder i første omgang ind under medlemsstaternes kompetenceområde.

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring. Den konstaterer, at de nationale myndigheder i princippet råder over de nødvendige beføjelser og midler til at beskytte børn. På fælleskabsplan giver artikel 30 (tidligere artikel 36) i EF-traktaten medlemsstaterne mulighed for, hvis der mangler EF-harmoniseringsforanstaltninger, at vedtage nationale foranstaltninger, der skal begrænse markedsføringen af den form for legetøj begrundet i hensynet til den offentlige sædelighed, den offentlige orden, den offentlige sikkerhed, beskyttelse af menneskers liv og sundhed, under forudsætning af at de foranstaltninger, der vedtages, står i forhold til formålet med beskyttelsen.

Med baggrund i den aktuelle udvikling, er der ingen planer om en harmonisering af de bestemmelser, der gælder for beskyttelsen af børns psykologiske eller moralske udvikling i forbindelse med videospil.

(1) EFT L 187 af 16.7.1988.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2196/00

af Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) til Kommissionen

(3. juli 2000)

Om: Forslag om tildeling af fiskemuligheder til EU-fiskerflåden i farvandet ved Svalbard

I Kommissionens forslag til forvaltning af rejefiskeriet i farvandet ved Svalbard er referenceperioden for tildeling af fiskemuligheder ændret fra 1990-1995 til 1995-2000. Som følge heraf må visse EU-lande, som vedvarende og aktivt har fisket i dette område, afgive fiskemuligheder til andre lande, der som for Tysklands vedkommende kun har sendt fartøjer til dette område i 1999.

Det bør erindres, at 1999 var et helt specielt år, hvor Kommissionen bad EU-fiskerflåden om at trække sig tilbage fra denne fiskeplads for ikke at fremprovokere en konflikt med Norge. Konflikten skyldtes, at der pludseligt var dukket tyske skibe op, som i øvrigt tilhører islandske firmaer. Medens en del af EU-fiskerflåden efterkom Kommissionens anmodning, benyttede Tyskland lejligheden til at sende flere skibe, op til 9, og således blev Tysklands resultater for 1999, som man har besluttet at lade indgå i beregningerne, meget gunstigere end for resten af de fiskerflåder, der traditionelt havde fisket i området.

I betragtning af dette misforhold hvordan kan Kommissionen da i sit forslag til fordeling af fiskedage beslutte at belønne Tyskland, som netop var den medlemsstat, der udløste konflikten i 1999, ved at tildele det fiskerimuligheder, som må tages fra de fiskerflåder, der på Kommissionens anmodning trak sig bort fra fiskepladsen med de deraf følgende økonomiske tab?

Hvad får Kommissionen til at fratage EU-fiskerflåden fiskemuligheder for at favorisere et tredjeland, nærmere bestemt Island, som ejer disse skibe under tysk flag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. juli 2000)

Til dato har Kommissionen ikke fremsat noget forslag vedrørende dette spørgsmål.

Det ærede medlem bør dog mærke sig, at der på et møde mellem repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen den 30. juni 2000 blev aftalt en ikke-lovgivningsmæssig fiskeriplan mellem de pågældende medlemsstater for EF-flådens muligheder for at fiske efter rejer i farvandene ved Svalbard. Ifølge aftalen må EF-fartøjer højst tilbringe 519 dage i dette område, og, med nogle eventuelle mindre undtagelser, må højst fire EF-fartøjer befinde sig i området samtidig. Alle de berørte medlemsstater tilsluttede sig denne plan.

På baggrund af denne aftale har Kommissionen ikke forelagt et officielt forslag om dette spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2445/00

af Toine Manders (ELDR) til Kommissionen

(11. juli 2000)

Om: Overtrædelse af principper på det indre marked i forbindelse med genbrug af glas

I Nederlandene er glas længe blevet genbrugt på grundlag af en aftale fra 1997. Denne ordning har fungeret til alles tilfredshed, og der har ikke være behov for støtte fra myndighederne. Dette i modsætning til ordningen med det grønne punkt, der anvendes i flere medlemsstater, og som har været dyr for myndighederne.

I øjeblikket ødelægges den nederlandske ordning af, at glasmarkedet i landet oversvømmes med billigt genbrugsglas fra omgivende lande, som Tyskland og Belgien. Dette glas kan leveres så billigt på grund af den store offentlige støtte, der ydes hertil af de medlemsstater, der anvender ordningen med det såkaldte grønne punkt.

Efter min mening er udbud af subventioneret glas på det nederlandske marked en form for illoyal konkurrence til skade for den nederlandske genbrugsordning og i strid med bestemmelserne for det indre marked.

Desuden mener jeg, at offentlig støtte til aktiviteter, som bevisligt også kan klare sig uden, bør standses.

Er Kommissionen bekendt med den anførte situation?

Mener Kommissionen i bekræftende fald ikke, at denne praksis er i strid med bestemmelserne for det indre marked? Og hvad har Kommissionen i givet fald til hensigt at gøre med henblik på at løse dette problem?

Hvilke argumenter kan Kommissionen i givet fald anføre herfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(18. september 2000)

Det ærede medlem henviser til indførslen i Nederlandene af glas fra medlemsstater, der anvender ordningen med det grønne punkt. Ifølge det ærede medlem er det indførte glas subventioneret og forårsager derved konkurrenceforvridning på det nederlandske marked.

Kommissionen er ganske enig med det ærede medlem i, at statstilskud til virksomhedsformer, der kan klare sig uden tilskud, bør standses. Dette er nemlig et princip, der ligger til grund for Kommissionens politik vedrørende statsstøtte, og som til stadighed holde i hævd.

Kommissionen er i besiddelse af udførlige oplysninger om den ordning med det grønne punkt, der anvendes i adskillige medlemsstater. Det fremgår ikke af oplysningerne, at der kan være tale om ulovlig statsstøtte i forbindelse med sådanne ordninger. Skulle Kommissionen modtage tilstrækkelig nøjagtige oplysninger om forekomst af ulovlig statsstøtte, vil den naturligvis undersøge sagen.

Kommissionen har modtaget forskellige anmeldelser vedrørende indførelsen af ordninger med det grønne punkt for brugt emballage i adskillige medlemsstater. Når Kommissionen overvejer en negativattest eller fritagelse for visse konkurrencebegrænsende bestemmelser, søger den altid at sikre, at mulige tjenesteydere kan virke sideløbende, og at virksomheder med miljøforpligtelser har et virkeligt valg mellem forskellige midler til at opfylde disse forpligtelser.