SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3014/00

af Christos Zacharakis (PPE-DE) og Antonios Trakatellis (PPE-DE) til Kommissionen

(26. september 2000)

Om: Krænkelse af religionsfriheden i Tyrkiet: nægtelse af at genåbne den teologiske uddannelsesinstitution på Halki

På grundlag af skrivelsen fra Verheugen (26. juli 2000) til formanden for PPE-Gruppen, Poettering, vedrørende spørgsmålet om religionsfrihed i Tyrkiet, hvoraf det udtrykkeligt fremgår, at de tyrkiske myndigheders nægtelse af at genåbne den teologiske uddannelsesinstitution på Halki klart udgør en krænkelse af Lausanne-traktaten, og hvori det kræves, at Tyrkiet respekterer de forpligtelser, der er nedfældet i Lausanne-traktaten, hvad angår de græske og armenske mindretals rettigheder,

bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Indgår respekten for og beskyttelsen af religionsfriheden som en udtrykkelig forudsætning som led i København-kriterierne, eller er dette ikke tilfældet?

2. Vil det blive krævet, at de tyrkiske myndigheder genåbner den teologiske skole på Halki? Hvis de nægter at gøre dette, hvilke foranstaltninger vil der så blive truffet?

3. Hvordan vil det være muligt at tilskynde og støtte udvidelsesstrategien for Tyrkiets vedkommende samt partnerskabsforbindelserne med Tyrkiet, hvis de tyrkiske myndigheder nægter at respektere menneskerettighederne og religionsfriheden?

4. Kan Kommissionen godkende bevillinger til Tyrkiet på grundlag af forordning 764/2000 om iværksættelse af foranstaltninger til udbygning af toldunionen EF-Tyrkiet(1) og godkende den kommende forordning om foranstaltninger med henblik på den økonomiske og sociale udvikling i Tyrkiet, selvom der er tale om overtrædelse af EU-Traktaten (artikel 6) og de internationale konventioner samt krænkelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder?

(1) EFT L 94 af 14.4.2000, s. 6.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(10. november 2000)

Overholdelse af religionsfriheden er et af de politiske kriterier, der blev fastlagt på topmødet i København, og som alle ansøgerlande skal opfylde, inden der kan indledes tiltrædelsesforhandlinger med dem.

For så vidt angår Tyrkiet, således som det fremgår af Kommissionens analyse i forbindelse med dens periodiske rapporter fra 1998 og 1999, opfylder dette land endnu ikke de politiske kriterier. I Kommissionens analyse fremhæves bl.a. de forskellige begrænsninger, der sættes for den fri religionsudøvelse i Tyrkiet, og som skal være ryddet af vejen inden tiltrædelsen af EU. Selv om spørgsmålet om en genåbning af det teologiske fakultet på Halki ikke udtrykkeligt er nævnt i Kommissionens analyse, hører det dog hjemme i denne sammenhæng.

Med hensyn til den førtiltrædelsesstrategi, som Det Europæiske Råd vedtog i Helsingfors, tager den netop sigte på at tilskynde Tyrkiet til at vedtage de nødvendige politiske reformer. Tiltrædelsespartnerskabet, som udgør det centrale element i denne strategi, indebærer fastlæggelsen af en række prioriterede opgaver på kort og mellemlang sigt, som Tyrkiet skal have løst for at opfylde kriterierne fra København.

Siden Tyrkiets status som ansøgerland blev bekræftet, er Fællesskabets finansielle bistand til landet i det store og hele centreret om forberedelsen af den kommende tiltrædelse.