ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1161/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. marts 1997)

Om: Fremtiden for New Holland Tractor Plant (Basildon, Det Forenede Kongerige)

Kan Kommissionen - paa baggrund af bekymringer hos fagforeningsfolk i New Holland traktorfabrikken i Basildon i min egen valgkreds (del af FAIT-gruppen) - bekraefte, at FAIT skal hoere sit samarbejdsudvalg i henhold til EU-direktivet forud for enhver stoerre investering eller planlagt lukning? Vil Kommissionen noeje foelge udviklingen i denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (22. april 1997)

Direktivet om indfoerelse af europaeiske samarbejdsudvalg ((EFT L 254 af 30.9.1994 )) (94/45/EF), som blev vedtaget den 22. september 1994, tager sigte paa at forbedre arbejdstagernes ret til information og hoering i virksomheder og koncerner, som omfatter virksomheder i flere medlemsstater. Formaalet er blandt andet at tage hoejde for begivenheder, der har betydelige tvaernationale virkninger for arbejdstagernes interesser. Dette direktiv daekker dog ikke Det Forenede Kongerige, for det blev vedtaget under protokollen om socialpolitikken i bilaget til EF-traktaten.

Virksomheder og koncerner, der arbejder i flere medlemsstater, havde lejlighed til inden den 21. september 1996 at indgaa en aftale om tvaernational information og hoering af arbejdstagerne. Naar dette er sket, gaelder direktivets krav ikke for virksomhederne. I de tilfaelde, hvor det ikke er sket, havde repraesentanter for arbejdsgiverne i mindst to medlemsstater daekket af direktivet mulighed for efter den 22. september 1996 at anmode om aabning af forhandlinger med det sigte at naa frem til en aftale, der er i overensstemmelse med direktivet.

I forbindelse med Fiat blev det rapporteret, at der var indgaaet en frivillig aftale den 18. marts 1996. Om Fiat havde pligt til at informere og hoere i forvejen i forbindelse med begivenheder i Basildon, afhaenger af denne aftales ordlyd.

I den udstraekning, arbejdsgiveren paa denne fabrik overvejer kollektive afskedigelser, fastsaettes det i direktiv 92/56/EOEF om kollektive afskedigelser ((EFT L 245 af 26.8.1992 )), som ogsaa gaelder for Det Forenede Kongerige, at arbejdstagernes repraesentanter skal hoeres i god tid med det formaal at naa frem til en aftale. En saadan hoering skal i det mindste dreje sig om mulighederne for at undgaa kollektive afskedigelser eller nedsaette antallet af beroerte arbejdere. Dette krav gaelder, uanset om beslutningen om kollektive afskedigelser traeffes af arbejdsgiveren eller af en virksomhed, som kontrollerer arbejdsgiveren. Medlemsstaterne har pligt til at sikre, at der findes juridiske eller administrative procedurer til overholdelse af de krav, der stilles i dette direktiv, og at disse procedurer staar til raadighed for arbejdstagerne eller deres repraesentanter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0668/97 af Nel van Dijk (V) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Lufthavnen Schiphols planer om at slette de korte flyvninger

Er Kommissionen bekendt med, at lufthavnen Schiphol, som er i fare for at overskride de af den nederlandske regering fastsatte graenser for stoejgener, overvejer at slette flyvningerne mellem Schiphol og de naermeste europaeiske destinationer og at den i stedet for vil stimulere togtransporten?

Er der det EU-direktiv eller en EU-forordning, der forhindrer, at denne tanke kan gennemfoeres?

Kan Kommissionen garantere, at den i betragtning af den tiltagende forurening, som foelger med den voksende lufttrafik, vil goere alt for at fremme gennemfoerelsen af denne idé, som er det mest miljoevenlige af alt, hvad Schiphols direktion har udtaenkt i de seneste aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne (28. april 1997)

Kommissionen ved, at man i Nederlandene arbejder med at gennemfoere foranstaltninger, der skal sikre, at de generelle stoejgraenser i Schiphol lufthavn overholdes. Nederlandene har imidlertid ikke officielt underrettet Kommissionen om de saerlige foranstaltninger, som er blevet udarbejdet i denne forbindelse, heller ikke om planer af den type, som det aerede medlem omtaler.

Der er ved Raadets direktiv 92/14/EOEF fastsat ensartede regler for flystoej i Faellesskabets lufthavne ((EFT L 76 af 25.3.1992. )). Dette direktiv omfatter imidlertid ikke foranstaltninger som f.eks. ophaevelse af alle flyvninger til bestemte destinationer uanset de anvendte flytypers stoejemission. Paa den anden side kan en medlemsstat, ifoelge Raadets forordning (EOEF) nr. 2408/92 om EF luftfartselskabers adgang til luftruter inden for Faellesskabet ((EFT L 240 af 24.8.1992. )), naar der er tale om alvorlige miljoeproblemer, begraense adgangen til en lufthavn for at faa disse problemer loest. Saadanne begraensninger skal imidlertid overholde forordningens procedurer og bestemmelser. Da der ikke foreligger nogen detaljeret anmeldelse, kan Kommissionen ikke paa nuvaerende tidspunkt tage stilling til, om de overvejelser, det aerede medlem omtaler, ville vaere forenelige med bestemmelserne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0855/97 af Klaus Haensch (PSE) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: Den sjaeldne sygdom galaktosaemi

Sygdomsbilledet galaktosaemi, en maelkesukkerintolerans, forekommer meget sjaeldent og er naesten ikke udforsket. Efter hvad man har kendskab til i dag, er de syge resten af livet afhaengige af kun at spise levnedsmidler, der ikke indholder maelkesukker. Ellers risikerer de meget alvorlige skader paa oejne, hjerne og indre organer.

Derfor er det livsnoedvendigt for dem at vide helt bestemt, om levnedsmidler indeholder maelkesukker. Hidtil har kun ganske faa levnedsmidler vaeret forsynet med saadanne livsvigtige oplysninger.

1. Har Kommissionen allerede beskaeftiget sig med de saerlige farer ved galaktosaemi?

2. Er Kommissionen rede til at foreslaa en ordning for obligatorisk maerkning af levnedsmidler, der indeholder maelkesukker?

3. Er Kommissionen rede til med midler fra Den Europaeiske Union at stoette galaktosaemiforskningen og udviklingen af teknik til registrering af farlige stoffer i levnedsmidler?

4. Hvad agter Kommissionen at goere for at forbedre laegers og videnskabsmaends internationale udveksling af erfaringer om sjaeldne sygdomme, saasom galaktosaemi, og bringe resultaterne ud til offentligheden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (14. maj 1997)

Kommissionen kender udmaerket til stofskiftesygdommen galaktosaemi og de alvorlige problemer, denne sygdom medfoerer for de beroerte.

1. & 4. Der findes i oejeblikket ingen faellesskabsaktioner vedroerende galaktosaemi eller nogen andre sjaeldne sygdomme, men Kommissionen har foejet sjaeldne sygdomme til prioritetslisten for programmer i forbindelse med rammeprogrammet til indsats til fremme af folkesundheden ((KOM(93) 559. )). Forslag om et saadant program saavel som om medicinalprodukter mod sjaeldne sygdomme er under forberedelse.

2. Kommissionen undersoeger aktivt, om det er noedvendigt at aendre faellesskabsreglerne om maerkning af levnedsmidler med henblik paa at sikre en passende information til forbrugerne vedroerende tilstedevaerelsen af ingredienser, som kan vaere kilde til foedevareallergi eller -intolerens, og i saerdeleshed ingredienser, der indeholder galaktose.

Paa Kommissionens foranledning udarbejdede Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler en rapport om foedevareallergi og -intolerens, i hvilken problemet om galaktosaemi beroeres. Konklusionen paa rapporten diskuteres i oejeblikket med medlemsstaterne. Desuden finder der en diskussion om maerkning af varer, der kan foraarsage overfoelsomhed, sted paa internationalt plan inden for rammen af Codex Alimentarius.

3. Kommissionen finansierer ikke i oejeblikket forskningsprojekter vedroerende galaktosaemi inden for rammen af forskningsprogrammet for biomedicin og sundhed (Biomed). Dog indeholder Biomeds arbejdsprogram forskning i sjaeldne sygdomme, herunder galaktosaemi, og Kommissionen vil se positivt paa forskningsprojekter vedroerende galaktosaemi, hvis disse lever op til kravene om videnskabelig kvalitet, fornyelse og europaeisk dimension.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0659/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Udnyttelse af ECVAM-budgettet

Kan Kommissionen bekraefte, at den direkte grund til, at der ikke blev afholdt et moede af de nationale kompetente myndigheder mellem 1994 og 1996, var personalemangel og budgetmaessige problemer inden for Kommissionens tjenester? Hvilke skridt har Kommissionen i bekraeftende fald eventuelt taget for at rette op paa det forsoemte?

Hvilke midler og hvor meget personale (i fuldtidsjobs) har Kommissionen afsat til

a) de nationale kompetente myndigheders moeder?

b) overvaagning af gennemfoerelsen og anvendelsen af direktiv 86/609/EOEF ((EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. ))?

Hvor stor en del af de midler, der er bevilget til disse formaal, bliver i oejeblikket ikke anvendt til disse saerlige formaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (25. april 1997)

Kommissionen henviser det aerede medlem til de svar, som den har afgivet paa skriftlige forespoergsler E-713/96 ((EFT C 183 af 24.6.1996. )) og E-1500/96 ((EFT C 345 af 15.11.1996. )).

Kommissionen kan bekraefte, at der i loebet af 1997 er planlagt to moeder mellem de kompetente myndigheder vedroerende raadsdirektiv 86/609/EOEF om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal, foruden et arbejdsgruppemoede, som allerede har fundet sted i februar 1997.

Hvad angaar budgettet, vil Kommissionen gerne henlede opmaerksomheden paa to punkter. For det foerste er henvisningen til Det Europaeiske Center for Validering af Alternative Metoder (ECVAM) i overskriften ikke relevant for de moeder, som Kommissionen afholder mellem de kompetente myndigheder for direktiv 86/609. For det andet har Kommissionen et globalt budget for moedevirksomhed i al almindelighed, saa derfor afsaettes der ingen saerlige bevillinger til de kompetente myndigheders eller andre udvalgs og komiteers moeder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1050/97 af Jesús CABEZÓN ALONSO , Manuela FRUTOS GAMA til Kommissionen. Tobaksimport



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0225



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1050/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Manuela Frutos Gama (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997) Om: Tobaksimport Hvilke fordele forventer Kommissionen at opnaa ved at soege at fjerne tobaksproduktionen i visse europaeiske regioner for blot at erstatte den med import af tobak fra tredjelande? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. april 1997) Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at den er helt klar over den sociale og oekonomiske betydning af tobaksdyrkningen i de omraader, hvor den finder sted. Kommissionen har derfor ingen planer om at foreslaa at afskaffe stoetten til tobaksdyrkning i producentregionerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0980/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - Frankrig

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som Frankrig i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1467/97 af Giovanni Burtone (PPE) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Overtraedelse af TEU's artikel 48

I Faellesskabets direktiv 82/76/EOEF ((EFT L 43 af 15.2.1982, s. 21. )) fastlagdes reglerne vedroerende uddannelse af speciallaeger med henblik paa at harmonisere den faglige standard og den medicinske specialisering i hele Faellesskabet. Dette direktiv gennemfoertes af Italien i form af love om reform af den offentlige sundhedsordning og skoler for medicinske specialer (artikel 15, stk. 3, Dgls 517/93, Dgls 257/91).

Formaalet med faellesskabslovgivningen er at sikre den frie bevaegelighed for Faellesskabets speciallaeger inden for de forskellige medlemsstaters sundhedstjenester.

En raekke lovbestemmelser og administrative bestemmelser udstedt af den italienske regering (D.L. 478/96, L. 4/97) og regionen Sicilien (D.A. 17.10.1996 og andre administrative bestemmelser) har i alvorlig grad overtraadt faellesskabslovgivningen og ovennaevnte harmoniseringsprincipper. Regionen Sicilien har paa grundlag af en

tvetydig (og ulovlig, selv efter italiensk lov) lov om lovliggoerelse af tidligere eksisterende dispensationsordninger besat stillinger inden for sundhedssektoren (sygdomsforebyggelse), som i henhold til Faellesskabets direktiv kun kan tildeles personer, der har et diplom som speciallaege fra en undervisningsinstitution, der overholder de normer, der er fastlagt i direktivet i de forskellige medlemsstater.

Dette betyder et enormt spild af Faellesskabets midler, der er bevilget til uddannelse af speciallaeger (hygiejne, pediatri, osv.). Der er ogsaa tale om en kraenkelse af retten for speciallaeger, der har diplomer udstedt af europaeiske undervisningsinstitutioner i overensstemmelse med Faellesskabets bestemmelser, til at besaette poster inden for sundhedssektoren i regionen Sicilien, for saa vidt som regionen Sicilien gennem love og administrative bestemmelser har forbeholdt alle disponible stillinger inden for sundhedssektoren for laeger, som ikke er besiddelse af det af Faellesskabet kraevede diplom eller specialisering. Dette udgoer derfor en overtraedelse af princippet om fri bevaegelighed for kvalificerede faellesskabslaeger.

Kan Kommissionen undersoege, om ovennaevnte lovgivning og administrative bestemmelser udstedt af den italienske regering og regionen Sicilien danner grundlag for at indlede overtraedelsesprocedure mod den italienske stat i henhold til EF-traktatens artikel 169 med paastand om overtraedelse af direktiv 82/76/EOEF og unionstraktatens artikel 48, stk. 2, ved udstedelse af statslovgivning (D.L. 478/96, L. 4/97) og lovgivningsmaessige og administrative bestemmelser fra regionen Sicilien (D.A. 17.10.1996)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (21. maj 1997)

Kommissionen er i faerd med at undersoege de naevnte forhold i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0888/97 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Fremme og beskyttelse af regionale sprog og kulturer og af mindretallenes sprog og kulturer

Kan Kommissionen oplyse, om den konto til fremme og beskyttelse af regionale sprog og kulturer og af mindretallenes sprog og kulturer, der er oprettet paa budgettet for 1997, kan anvendes til stoette for Esperanto, som fortalerne for dette sprog haevder vil kunne bidrage til at bygge bro mellem borgere fra forskellige kulturer i Europa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (11. april 1997)

Kommissionen forvalter budgetpost B3-1006, aktioner til fordel for regionale eller mindre udbredte sprog og kulturer i Det Europaeiske Faellesskab. I overensstemmelse med indkaldelse af forslag 95/C 322/13 ((EFT C 322 af 02.12.1995 )) kan der ydes stoette til indfoedte sprog, der traditionelt tales af en del af befolkningen i en af Den Europaeiske Unions medlemsstater. Denne definition udelukker saavel sprog, der tales af immigranter, som kunstige sprog.

Ud fra denne betragtning vil der saaledes ikke kunne ydes faellesskabsstoette til Esperanto.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0594/97 af Leen van der Waal (I-EDN) til Kommissionen (25. februar 1997)

Om: Transport af 45 fods containere ad landevejen

Den nederlandske transport- og vandbygningsstyrelse skriver i sin udtalelse om transeuropaeisk intermodal godstransport til den nederlandske trafikminister og minister for offentlige arbejder, at det vil have en negativ indvirkning paa udviklingen af short-sea shipping, hvis 45 fods containere ikke maa transporteres ad landevejen.

1. Er Kommissionen enig i denne opfattelse? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

2. Er Kommissionen i bekraeftende fald villig til at fremsaette forslag for Raadet og Parlamentet, saaledes at transport af 45 fods containere ad landevejen fortsat er mulig?

3. Hvilke andre foranstaltninger traeffes der i oejeblikket paa EU-plan for at fremme udviklingen af intermodal short-sea shipping?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (den 10. april 1997)

Raadets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 (om fastsaettelse af de stoerste tilladte dimensioner i national og international trafik og stoerste tilladte vaegt i international trafik for visse vejkoeretoejer i brug i Faellesskabet ((EFT L 235 af 17.09.1996, s. 59. ))) angiver to begraensninger vedroerende saettevognes laengde. Den foerste er, at den maksimalt tilladelige afstand mellem saettevognskoblingen og saettevognens bagkant er 12 m. Den anden er, at afstanden fra saettevognskoblingen til saettevognens forkant maksimalt maa vaere 2,04 m. Direktivet fastlaegger ogsaa udtrykkeligt, at containere og veksellad er omfattet af ovennaevnte maksimalt tilladte afstande (begraensningerne maa saaledes ikke omgaas med en saettevogn med overhaeng).

Som foelge heraf er det korrekt at sige, at »traditionelle« 45 fods containere ikke opfylder direktivets krav, og derfor ikke maa transporteres ad vej i fremtiden. Det vil dog vaere tilladt at transportere eksisterende 45 fods containere ad vej - hvor national lovgivning tillader dette - frem til 31. december 2006.

Kommissionen er desuden informeret om den nye udformning af en 45 fods container, som har afskaarne hjoerner. Det bevirker muligvis, at den opfylder ovennaevnte krav, og dermed kan transporteres ad vej i faellesskabet i overensstemmelse med direktiv 96/53/EF.

Eftersom short-sea shipping-sektoren saaledes lader til at have fundet frem til 45 fods containere, som overholder direktivets bestemmelser for transport ad vej, mener Kommissionen hverken, at direktivet vil have en negativ indflydelse paa short-sea shipping, eller at det er noedvendigt at overveje en aendring af direktivet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0973/97 af Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: Udstedelse af opholdstilladelser i Nederlandene

Som svar paa min forespoergsel E-3661/95 ((EFT C 122 af 25.4.1996, s. 26. )) om de nederlandske bestemmelser vedroerende gebyrer paa bopaelsattester udstedt til statsborgere fra medlemsstaterne fremfoerte Kommissionen den 7. februar 1996, at de nederlandske myndigheder endnu ikke havde aendret gebyret for udstedelse af det dokument, hvori det fastslaas, at en person har opnaaet »vergunning tot vestiging« (tidsubestemt opholdstilladelse), som fortsat var paa 500 hfl. Endvidere fremfoerte Kommissionen, at den i givet fald ville »tage et passende initiativ for at aendre denne tingenes tilstand«.

Ifoelge de seneste oplysninger fra Federação da Comunidade Portuguesa i Nederlandene er der stadig ikke gjort noget for at loese dette problem.

Kan Kommissionen paa baggrund heraf oplyse, hvilke skridt den har taget eller agter at tage over for de nederlandske myndigheder for endelig at finde en loesning i denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (23. april 1997)

Som det var blevet meddelt i svaret paa skriftlig forespoergsel nr. 3661/95, har Kommissionen henvendt sig til de nederlandske myndigheder for at anmode dem om at fremsende deres bemaerkninger til spoergsmaalet om prisen for udstedelse af dokumentet efter at have konstateret, at en faellesskabsborger har opnaaet »vergunning tot vestiging«.

Da Kommissionen ikke var tilfreds med de nederlandske myndigheders svar paa denne skrivelse, vil den fremsende en begrundet udtalelse til Nederlandene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1154/97 af John Iversen (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Spillerlicens

Hvis en EU- eller EOES-borger opsiger sin kontrakt med en idraetsklub i et EU- eller EOES-land, kan en klub saa holde spillerens licens tilbage i det tilfaelde, spilleren og klubben er uenige om opsigelsesvarslet eller erstatningsbeloebet?

Eller skal klubben udlevere licensen, saa spilleren kan starte i en ny klub, og er der derefter mulighed for, at klubben kan anlaegge et civilt soegsmaal mod spilleren?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (25. april 1997)

De oplysninger, som det aerede medlem fremkommer med, er ikke tilstraekkelige til, at Kommissionen med noejagtighed kan indkredse samtlige foelger af den situation, spoergsmaalet drejer sig om.

Generelt set og uden at betragte de naermere omstaendigheder i foreliggende tilfaelde, vurderer Kommissionen dog, at arbejdstagers frie bevaegelighed ikke er til hinder for arbejdsgivers ivaerksaettelse af lovlige foranstaltninger med henblik paa at beskytte sine egne rettigheder og interesser i tilfaelde af kontraktbrud fra arbejdstagers side. For at vaere i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 48, maa de lovlige foranstaltninger, som arbejdsgiveren traeffer, dog ikke udgoere en uberettiget og urimelig hindring for arbejdstagers frie bevaegelighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3480/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Luftbasen i Aviano - behovet for en miljoeindvirkningsvurdering

Naer landsbyen Aviano (Pordenone) ligger der en militaer luftbase, som De Forenede Stater har brugsretten til. Pentagon har vedtaget at finansiere en udbygning af de eksisterende strukturer.

Uden at oenske at komme ind paa problemets politiske aspekter maa det konstateres, at der ligeledes er tale om alvorlige miljoemaessige problemer som f.eks. kommunale servitutter og stoejforurening. Selv om USA i henhold til historiske og politiske aftaler mellem De Forenede Stater og Italien har brugsretten til anlaegget, er det umuligt at forstaa, hvorledes forpligtelsen til at foretage en miljoeindvirkningsvurdering af naevnte udbygning i overensstemmelse med faellesskabskravene kan omgaas, ogsaa i betragtning af at virkningerne overskrider basens egne graenser.

Har Kommissionen kendskab til ovenstaaende, og mener den, at det er noedvendigt, eller i det mindste oenskeligt, at foretage en miljoeindvirkningsvurdering?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (4. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 20. januar 1997 ((EFT C 83 af 14.3.1997. )) kan Kommissionen oplyse det aerede medlem om foelgende:

For saa vidt angaar udbygningen af de eksisterende strukturer paa den militaere luftbase i Aviano (PN), saa kapaciteten bliver fordoblet, har Kommissionen anmodet de italienske myndigheder om oplysninger vedroerende anvendelsen af direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985. )) i det konkrete tilfaelde.

Kommissionen har indtil nu ikke modtaget noget svar. Den vil derfor paa ny rette henvendelse til de italienske myndigheder.