ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1503/02

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(29. maj 2002)

Om: Stipendier i forbindelse med Erasmus-Sokrates-programmer

Ved undersøgelse af den finansielle støtte til studerende, der deltager i et Erasmus-Sokrates-program, har jeg konstateret, at denne varierer betydeligt for studerende fra de forskellige lande. Således får en studerende fra Italien for et 6-måneders studieophold i Würzburg et stipendium på 720 EUR, mens en tjekkisk eller finsk studerende for et ophold ved samme universitet får 2 100 EUR for 6 måneder.

Derfor spørger jeg:

- Hvordan beregnes størrelsen af et stipendium i forbindelse med et Erasmus-Sokrates-program?

- Hvad er forklaringen på i den grad store finansielle forskelle, selv om både den studerendes studiested og hjemsted (i dette tilfælde Finland) ligger i Den Europæiske Unions medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(5. juli 2002)

Kommissionens tilskud til studenters mobilitet under Erasmus i de 18 lande (medlemsstaterne + de 3 lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS)) fordeles på grundlag af en godkendt standardberegning, der omfatter faktorer som antal studerende, leveomkostninger og rejseafstand. Tilskuddet til kandidatlandene beregnes ved at anvende en matematisk formel på tilskuddene til de 18 lande.

Størrelsen af det tilskud, der i de enkelte tilfælde tilbydes studerende, er en beslutning, der udelukkende træffes af det deltagende land, som skal finde en balance mellem at tilbyde så stort et tilskud som muligt fra et meget begrænset budget og at opnå deltagelse fra så mange studerende som muligt. Kommissionen angiver, hvor stort et beløb der maksimalt må tildeles studerende fra Kommissionens tilskud.

Men landene kan dog fortsat yde finansiel støtte, som en studerende i forvejen var berettiget til. I en del lande udbetaler staten et nationalt supplerende stipendium til studerende, der rejser til udlandet under mobilitetsprogrammer. I mange tilfælde yder videregående uddannelsesinstitutioner samfinansiering til deres Erasmus-studerende. Dette kan forklare forskellene i de mobilitetstilskud, der ydes til studerende fra forskellige lande ved det samme værtsuniversitet.

De gennemsnitlige Erasmus-tilskud fra EU findes i en tabel, som sendes direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0989/02

af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen

(12. april 2002)

Om: Evaluering af radioaktiv stråling

Kan Kommissionen oplyse, på grundlag af hvilke konkrete retsregler og tekniske retningslinjer evalueringen af den radioaktive stråling fra atomkraftværker og atomare oparbejdningsanlæg sker i Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. maj 2002)

De pågældende Euratom-bestemmelser om beskyttelse af befolkningens sundhed mod de risici, der er forbundet med ioniserende stråling, findes i Euratom-traktatens afsnit II, kapitel 3. Af disse bestemmelser vedrører følgende vurderingen af udsættelse for ioniserende stråling som følge af aktiviteter i almindelighed og aktiviteter i kernekraftværker/oparbejdningsanlæg i særdeleshed.

I henhold til Euratom-traktatens artikel 35 skal hver medlemsstat oprette de nødvendige anlæg til gennemførelse af en permanent kontrol med radioaktivitetsmængden i atmosfæren, i vand og i jord, samt til gennemførelse af kontrol med overholdelsen af de grundlæggende normer.

Rådets direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1996 om fastsættelse af grundlæggende sikkerhedsnormer for beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, der er forbundet med ioniserende stråling(1), rummer bestemmelser om vurdering af indvirkningen fra almindelige aktiviteter på befolkningen.

Direktivets afsnit V, som vedrører vurdering af effektiv dosis, henviser til de værdier og sammenhænge, der er anført i direktivets bilag II (for ekstern bestråling), og de dosiskoefficienter, der er anført i direktivets bilag III (for intern bestråling), og som skal anvendes til vurdering af de effektive og ækvivalente doser.

Afsnit VIII omhandler strålebeskyttelse af befolkningen under normale forhold. I henhold til direktivets artikel 45 er medlemsstaterne navnlig forpligtet til at sikre, at skøn over de pågældende doser foretages på et så realistisk grundlag som muligt for befolkningen som helhed og for referencegrupper i befolkningen; til at bestemme, hvor hyppigt disse vurderinger skal foretages, samt til at sikre, at skønnene over de af befolkningen modtagne doser også omfatter vurderingen af de doser, der skyldes ekstern bestråling, såvel som vurdering af indtaget af radionuklider. I henhold til direktivets artikel 47 skal medlemsstaterne påse, at en ansvarlig virksomhed godkender ibrugtagningen af udstyr og fremgangsmåder til måling og vurdering af bestråling og radioaktiv forurening af miljøet og befolkningen.

(1) EFT L 159 af 29.6.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0950/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(9. april 2002)

Om: Grækenlands manglende overholdelse af Fællesskabets retsakter om det indre marked

Kan Kommissionen oplyse, hvor ofte Grækenland øjensynlig har misligholdt Fællesskabets retsakter om det indre marked, samt hvilke spørgsmål disse misligholdelser vedrører?

I hvor mange og i hvilke tilfælde vil Kommissionen i givet fald indbringe Grækenland for De Europæiske Fællesskabers Domstol?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(11. juni 2002)

Hvad angår kontrol med gennemførelsen af EU-retten, er der for nærværende indledt 70 sager (klager, rutinemæssige sager eller manglende meddelelse om nationale foranstaltninger til gennemførelse af direktiver) mod Grækenland, som vedrører det indre marked. Blandt disse sager er der indledt flere overtrædelsesprocedurer, hvoraf blandt andet to har ført til en åbningsskrivelse på grund af manglende meddelelse om nationale foranstaltninger til gennemførelse af direktiver, ni til en begrundet udtalelse og seks til sagsanlæg for EF-Domstolen. En oversigt over disse 17 overtrædelsesprocedurer sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Der henvises endvidere til Kommissionens attende beretning om kontrollen med gennemførelsen af EU-retten (2000)(1). Kommissionen offentliggør ligeledes de nyeste beslutninger vedrørende overtrædelser samt statistikker, der opdateres regelmæssigt, på adressen http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_fr.htm

infractions

(1) KOM(2001) 309 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1448/02

af Samuli Pohjamo (ELDR) til Kommissionen

(23. maj 2002)

Om: Samme status for små EU-projekter

I tyndtbefolkede områder er kommunerne, virksomhederne og organisationerne små og ressourcemæssigt begrænsede. De er imidlertid centrale aktører ved gennemførelse af projekter, der finansieres af EU.

Det er et problem for disse aktører, at projekter under strukturfondene forventes at være store. Da betalingen for projekter sker efterfølgende, er det allerede generelt vanskeligt at iværksætte projekter.

Små projekter har en helt særlig betydning for disse områder og deres aktører.

Projekternes størrelse er af mindre betydning end projekterne kontinuitet, der medfører, at projekternes virkninger bliver mere langsigtede og skaber mere permanente resultater. På denne måde bliver aktørerne ikke tvunget til at anvende deres begrænsede menneskelige og fysiske ressourcer til at etablere kunstige samarbejdsmønstre.

Hvordan agter Kommissionen at sikre under den næste strukturfondsperiode, at regionale aktørers små, men lokalt set betydningsfulde projekter, får samme status i forhold til store regionale projekter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(4. juli 2002)

Det hedder i artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1), at regionale og lokale myndigheder og øvrige kompetente offentlige myndigheder, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer og andre relevante kompetente organer skal deltage i forberedelse, finansiering, overvågning og evaluering af interventionerne. De organisationer og institutioner, som det ærede medlem nævner, kan derfor indsende projekter, uanset størrelse, og har mulighed for at blive regelmæssigt informeret om programmeringens udvikling i deres region.

Det hedder for øvrigt i Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1784/1999 af 12. juli om Den Europæiske Socialfond(2), artikel 2, stk. 2(5), at lokale beskæftigelsesinitiativer skal fremmes, og artikel 4, stk. 2(6) omtaler mindre tilskud til lokale partnerskaber. Kommissionen tilskynder således til udvikling af beskæftigelse på lokalt plan, hvor lokale aktører spiller en vigtig rolle.

For den kommende programmeringsperiode igangsatte Kommissionen en debat om den fremtidige samhørighedspolitik med vedtagelsen af den anden rapport om økonomisk og social samhørighed(3) og den første situationsrapport(4). Disse to dokumenter drøftes på tematiske og horisontale seminarer, hvor alle parter i regionalpolitikken kan give udtryk for ønsker og anmodninger med hensyn til denne politiks fremtid. Kommissionen vil lave et sammendrag af debatten og fremlægge sine forslag i forbindelse med offentliggørelsen af den tredje rapport om social og økonomisk samhørighed ved udgangen af 2003.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.

(2) EFT L 213 af 13.8.1999.

(3) KOM(2001) 24 endelig udg.

(4) KOM(2002) 46 endelig udg.

(5) EFT L 213 af 13.8.1999.

(6) EFT L 213 af 13.8.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1521/02

af Ioannis Averoff (PPE-DE) til Kommissionen

(27. maj 2002)

Om: De miljømæssige virkninger af bygningen af vandkraftværker i regionen Epiros

I Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-3174/01 af 13. november 2001(1) om de miljømæssige virkninger af bygningen af vandkraftværker i regionen Epiros står, at den ville sende en skrivelse til de græske myndigheder med anmodning om oplysninger, ud fra hvilke den vil undersøge påstandene om, at projekterne er uforenelige med en række af Fællesskabets retsforskrifter.

Kommissionen bedes oplyse, hvilket svar den har modtaget fra de græske myndigheder, og hvorledes den vurderer dette.

(1) EFT C 134 E af 6.6.2002, s. 207.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(17. juni 2002)

På grundlag af de forhold, det ærede medlem omtaler, har Kommissionen indledt en rutinemæssig undersøgelse for at verificere, om de pågældende anlægsarbejder er i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne på miljøområdet.

Kommissionen har rettet henvendelse til de græske myndigheder og anmodet dem om at oplyse, hvorvidt Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet(1), som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997(2), har været overholdt, og hvorvidt der er taget hensyn til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(3) i forbindelse med planlægningen og godkendelsen af anlægsarbejderne.

Sagen er blevet drøftet på mødet om anvendelsen af fællesskabslovgivningen på miljøområdet i Grækenland (det såkaldte pakkemøde), som fandt sted mellem Kommissionen og de græske myndigheder i februar 2002.

På dette møde erklærede de græske myndigheder, at der kun er truffet beslutning om godkendelse af de miljømæssige betingelser i forbindelse med et enkelt vandkraftværk med en beskeden kapacitet i Anilio. Ifølge de græske myndigheder foreligger der ikke noget projekt om opførelse af et vandkraftværk i Vovoussa i og med, at der ikke er indgivet nogen undersøgelsesrapport om forhåndsgodkendelse af placeringen eller miljøindvirkningsvurdering til de græske myndigheder. De har endvidere oplyst, at der i forbindelse med et projekt vedrørende et vandkraftværk i Agios Nikolaos ved floden Arachthos i nærheden af kommunen Dafnoti er blevet indgivet en undersøgelsesrapport til myndighederne om forhåndsgodkendelse af placeringen, og at disse er i gang med at analysere den.

De græske myndigheder har svaret officielt med et brev fra Grækenlands Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union. I dette brev bekræftes de informationer, der blev givet på det omtalte pakkemøde, ligesom det indeholder omfattende bilag. Kommissionen er i gang med at granske de græske myndigheders officielle svar med henblik på at beslutte, hvad der yderligere skal ske i denne sag.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985.

(2) EFT L 73 af 14.3.1997.

(3) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1267/02

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) til Kommissionen

(6. maj 2002)

Om: Fiskeri

Torsdag den 18. april 2002 gav Domstolen Spanien medhold i en række sager mod de udvekslinger af kvoter for ansjos, som Portugal og Frankrig under henvisning til forskellige rådsforordninger om fiskeri har foretaget siden 1996, hvorved den franske fiskerflåde har fået en større andel af fiskeriet efter denne art i Biscayabugten.

Domstolen medgiver, at Spanien som følge af Portugals overdragelse af kvoter til Frankrig ikke har fået de 90 % af fiskerimulighederne i Biscayabugten, som er fastsat i tiltrædelsesakten, hvorved fordelingen af ansjos i dette område uden nogen begrundelse er blevet ændret til skade for Spanien.

Inden for hvilken tidsfrist vil Kommissionen ændre de ovenfor nævnte forordninger for at bringe denne situation til ophør i henhold til Domstolens afgørelse?

Hvorledes vil Kommissionen kompensere alle de familier, der gennem de seneste 8 år er blevet skadet som følge af denne situation?

Vil Frankrig blive pålagt nogen form for sanktion for at have fulgt denne EF-retsstridige praksis?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(14. juni 2002)

Som følge af EF-domstolens seneste dom på dette område vil Kommissionen foreslå, at den fodnote, der tilader overførsel af ansjos mellem ICES område IX og VIII, slettes i forbindelse med den første ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2555/2001 af 18. december 2001 om fastsættelse for 2002 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger(1).

Ifølge denne dom skal Kommissionen ikke yde nogen form for erstatning. Spanien gjorde ikke gældende, at der var lidt skade. Dommen fastslog det heller ikke.

Hvad angår eventuelle mulige sanktioner over for Frankrig, skal det bemærkes, at Frankrig handlede i overensstemmelse med Rådets forordninger. En ophævelse af disse forordninger betyder ikke, at eventuelle franske handlinger på grundlag af en sådan forordning retroaktivt kan betragtes som værende i modstrid mod EU-retten.

(1) EFT L 347 af 31.12.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0425/02

af Carmen Cerdeira Morterero (PSE) til Rådet

(11. februar 2002)

Om: Racistisk inspireret drab i Spanien

Den 27. januar blev liget af den unge ecuadorianer, Wilson Pacheco, fundet i Barcelonas havn. Tilsyneladende var den unge mand blevet gennempryglet af udsmiderne i en bar, hvorefter de havde smidt ham i vandet, hvor han druknede, uden at de hjalp ham. Mange mennesker var vidne til episoden, men de forholdt sig passivt over for dette brutale overgreb.

Vil Rådet analysere årsagerne og motiverne til den tiltagende vold i EU, som er inspireret af racisme og fremmedhad? Påtænker Rådet at gennemføre foranstaltninger eller tage initiativer i overensstemmelse med de konklusioner, der vedtoges på det Det Europæiske Råds møde i Tampere? Vil Rådet gennemføre en særlig oplysningskampagne henvendt til offentligheden i medlemsstaterne?

Svar

(22. juli 2002)

Rådet kender ikke noget til de forhold, det ærede parlamentsmedlem nævner i sin forespørgsel. Rådet har imidlertid i de seneste måneder været i færd med at gennemgå en række initiativer, som tager sigte på at undgå, at der forekommer sådanne ulykkelige hændelser som dem, det ærede parlamentsmedlem omtaler.

Således vedtog Rådet (retlige og indre anliggender) på samlingen den 25. og 26. april 2002 konklusioner om bekæmpelse af racisme, antisemitisme og fremmedhad, hvori det især understreger betydningen af Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad.

I øvrigt er Rådet for øjeblikket i gang med at gennemgå et initiativ fra Kongeriget Spanien med henblik på at kontrollere uddannelsesniveauet og andre aspekter i forbindelse med private vagtselskaber i EU.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1014/02

af Gary Titley (PSE) til Kommissionen

(5. april 2002)

Om: Konkurrencepolitik på energimarkedet

Kommissionen har haft stor succes med at anvende sine monopolbekæmpelsesbeføjelser til liberalisering af telekommunikationssektoren. Agter Kommissionen med disse positive erfaringer som grundlag at anvende sine beføjelser til liberalisering af energimarkedet? Hvis EU skal sikre virkeliggørelse af de økonomiske reformmål fastlagt på Lissabon-samlingen, er det afgørende, at de europæiske energimarkeder liberaliseres helt og holdent, og at Kommissionen ligeledes er parat til at bruge sine monopolbekæmpelsesbeføjelser i det tilfælde, at de på Barcelona-samlingen beskrevne forventninger ikke opfyldes inden for en overskuelig fremtid?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. maj 2002)

Kommissionen mener, at Rådets og Europa-Parlamentets vedtagelse og korrekt gennemførelse fra medlemsstaternes side af Kommissionens forslag til retsakter af marts 2001 stadig er den bedste og mest hensigtsmæssige løsning med henblik på at færdiggøre åbningen af Fællesskabets energimarkeder. Parlamentets afstemning nogle dage før Det Europæiske Råd i Barcelona (15. og 16. marts 2002) samt konklusionerne fra dette møde har givet et vigtigt skub fremad mod opnåelsen af dette mål.

Samtidig har Kommissionen til hensigt fortsat at anvende Fællesskabets konkurrencebestemmelser for aktivt at fremme og bibeholde en konkurrencepræget markedsstruktur. Hindringer, der fjernes ved retlige foranstaltninger bør ikke erstattes med kontraktmæssige ordninger eller praksis eller ved sammenslutninger eller statsstøtte, der hindrer oprettelse af fælles elektricitets- og gasmarkeder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1006/02

af Albert Maat (PPE-DE) til Kommissionen

(12. april 2002)

Om: Gennemførelse af omstruktureringsplanen som følge af den manglende fornyelse af fiskeriaftalen med Kongeriget Marokko

I pressen har der for nylig været meddelelser om, hvor langt man er nået med gennemførelsen af omstruktureringsplanen for den spanske og portugisiske flåde. Det fremgik af disse meddelelser, at man for over halvdelen af de spanske skibe, der drev fiskeri i henhold til denne aftale, allerede havde fundet andre anvendelsesformål. Ifølge disse meddelelser er dog kun 29 fartøjer hidtil blevet taget ud af drift, mens man for ca. 160 fartøjer har fundet andre fiskeriaktiviteter. Disse tal er foruroligende, da omstruktureringsplanens målsætning var bæredygtig omstrukturering af flåden (ophugning og ombygning af 176 skibe).

1. Har Kommissionen kendskab til denne situation?

2. Er Kommissionen enig med forespørgeren i, at formålet med planerne var at sikre en strukturel løsning for et stort antal skibe og fiskere, og at anvendelse af omstruktureringsplanens ophugnings- og udtrædelseskomponent derfor er af afgørende betydning for, om planen vil få den ønskede effekt eller ej?

3. Agter Kommissionen at foretage en (midlertidig) evaluering af gennemførelsen af omstruktureringsplanen? Hvornår kan denne i bekræftende fald forventes forelagt? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. maj 2002)

Kommissionen har fået kendskab til visse artikler i pressen om dette spørgsmål. Faktisk er omstruktureringsforanstaltningen i startfasen, og det er derfor alt for tidligt at evaluere den.

Kommissionen mener, at målsætningerne for omstruktureringen stadig er aktuelle, og at de kan realiseres. Den følger nøje foranstaltningens gennemførelse i samarbejde med de spanske og portugisiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0859/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(27. marts 2002)

Om: Drab begået af Ariel Sharon i Ramallah

Efter drabene i Betlehem dræbte Ariel Sharons tropper den 12. marts 25 palæstinensere i Ramallah.

Hvor længe vil EU vente, inden det på en fast og definitiv måde tager afstand fra denne leder som et nødvendigt skridt til at skabe fred mellem den israelske stat og et Palæstina, der anerkendes som stat?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-0856/02 og E-0859/02

(22. juli 2002)

Rådet vil ikke kommentere den specifikke påstand, som det ærede parlamentsmedlem henviser til, da det ikke har alle de nødvendige oplysninger. Formandskabet understregede i sin erklæring på Den Europæiske Unions vegne af 20. april 2002 vigtigheden af det initiativ, FN's generalsekretær har taget til at indhente præcise oplysninger om begivenhederne i flygtningelejren i Jenin. Den Europæiske Union har desuden indtrængende henstillet, at organisationer, der yder medicinsk og humanitær bistand, øjeblikkeligt får adgang til de palæstinensiske befolkningsgrupper, som fastsat i FN's Sikkerheds resolution 1405 af 19. april 2002. Sikkerhedsrådet giver udtryk for sin bekymring over den frygtelige situation, disse befolkningsgrupper befinder sig i.

EU har flere gange opfordret begge parter til at bryde voldscyklussen. Formandskabet og den højtstående repræsentant opfordrede den 10. april 2002 i en fælles erklæring med FN's Generalsekretær, USA og Rusland bl.a. Israel til at afstå fra overdreven magtanvendelse og til at gøre sit yderste for at sikre civilbefolkningens beskyttelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0531/02

af Charles Tannock (PPE-DE) til Rådet

(25. februar 2002)

Om: Reformen af Kommissionen

Er Rådet tilfreds med de fremskridt, der er gjort med hensyn til reformen af Kommissionen, og hvilke foranstaltninger mener Rådet er nødvendige for denne proces, hvis den skal være effektiv og vinde offentlig støtte?

Svar

(22. juli 2002)

Det tilkommer ikke Rådet at tage stilling til en intern reform af en anden institution. Rådet er derfor ikke i stand til at besvare det ærede parlamentsmedlems forespørgsel.

Mere generelt erindrede Det Europæiske Råd på mødet den 15.-16. juni 2002 i Göteborg om, at EU skal råde over moderne, åbne og borgerorienterede institutioner og vurderede, at de igangværende reformer i EU's institutioner vidner om, at de arbejder hen imod dette mål.