ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0482/03

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(20. februar 2003)

Om: Bifangst af hvaler og delfiner

Er Kommissionen klar over hvilke lidelser, der påføres hvaler og delfiner, der fanges som følge af tvillingetrawlfiskeri navnlig efter havaborrer og især i Den Engelske Kanal? Siden begyndelsen af januar er over 120 delfiner blevet skyllet op på strandene i min valgkreds.

Det fremgår af et begrænset observationsprogram, der blev iværksat af det britiske ministerium for levnedsmidler, miljø og landbrugsanliggender i 2001, at der indgik delfiner i bifangsterne i forbindelse med fiskeri efter havaborre, der er en luksusspise, ikke et hovednæringsmiddel.

Det er vigtigt at gøre noget, hvis ikke hvalerne og delfinerne skal forsvinde fra vore kyster. De er i øjeblikket helt unødvendige ofre for bestræbelserne på at efterkomme efterspørgslen efter luksuslevedsmidler.

Da jeg mødtes med kommissær Fischler for at drøfte dette problem i efteråret, forsikrede han mig om, at foranstaltninger fra Kommissionens side var umiddelbart forestående. Hvilke foranstaltninger er der truffet siden da? Hvilke skridt har Kommissionen til hensigt at tage for at regulere fiskeriet efter havaborre med tvillingetrawl? Vil Kommissionen, hvis der ikke kan gennemføres en tilfredsstillende regulering, så bekræfte, at denne form for fiskeri vil blive forbudt, indtil de nødvendige foranstaltninger er på plads?

Hvornår har Kommissionen tænkt sig at oprette et observationsprogram for disse trawlere, der driver fiskeri i internationale farvande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(25. marts 2003)

Kommissionen er fuldt ud klar over problemet med døde delfiner, der bliver skyllet op på strandene i nogle medlemsstater, og at navnlig den sydlige del af Det Forenede Kongerige er blevet ramt i denne vinterperiode.

For så vidt angår forespørgslerne om eventuelle foranstaltninger til regulering af tvillingetrawlfiskeri efter havaborrer eller til behandling af problemet med fiskeriets utilsigtede bifangster af hvaler i et bredere forum, opfordrer Kommissionen det ærede medlem til at henvise til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-0500/03 af Chris Davies(1).

Prioriteten for Kommissionens indsats er at løse problemet med bifangst af hvaler i nabofarvandene til EU's fastland. Det geografiske anvendelsesområde for de forslag, der er under behandling, afhænger af, hvilken form for fiskeri der er tale om, omfanget af tilgængelige oplysninger om fiskeriets eventuelle indvirkning på hvaler og den foreslåede form for foranstaltning.

På grundlag af de oplysninger om utilsigtede bifangster af hvaler, der foreligger på nuværende tidspunkt, prioriterer Kommissionen det imidlertid ikke højt at udsende observatører til fællesskabsfartøjer, der anvender tvillingetrawl i internationalt farvand. Hvis en sådan foranstaltning blev iværksat, måtte den desuden koordineres på internationalt plan inden for rammerne af den regionale fiskeriorganisation, der omfatter det pågældende hav.

(1) EFT C 222 E af 18.9.2003, s. 209.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0681/03

af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen

(7. marts 2003)

Om: Ukorrekt gennemførelse af fugledirektivet i spansk lovgivning

Kommissionen har indledt overtrædelsesprocedure mod Spanien for ukorrekt gennemførelse og anvendelse af direktiv 79/409/EØF(1) om beskyttelse af vilde fugle. De uregelmæssigheder, Kommissionen havde konstateret, vedrørte i første række syvende tillægsbestemmelse til lov 4/1989 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, i henhold til hvilken myndighederne i den pågældende

autonome region med de nødvendige begrænsninger til beskyttelse af arten kan tillade jagt på agerhøns med levende lokkefugl, hvor dette har været sædvane. På baggrund af denne uregelmæssighed, som Kommissionen havde konstateret, ændrede Spanien med lov 53/2002 den gamle lov med det formål at tilpasse den til EU-lovgivningen om fugle.

Den nye lov forbyder ganske vist jagt i brunst- og yngletiden eller trækperioden (artikel 34 og 38), men lovgiveren har ordret bevaret indholdet af syvende tillægsbestemmelse til lov 4/1989, i henhold til hvilken den kompetente myndighed (i de autonome regioner) undtagelsesvis kan tillade jagt på agerhøns med levende lokkefugl, hvor dette har været sædvane, og det kan derfor udledes, at lovgivningen om fugle stadig er gennemført ukorrekt og ufuldstændig.

Mener Kommissionen, at den nye lov 53/2002 gennemfører direktivet om beskyttelse af vilde fugle korrekt, når myndighederne i de autonome regioner stadig har beføjelse til at gøre de nævnte undtagelser?

Tror Kommissionen, at der er tilstrækkelig sikkerhed for gennemførelsen af EU-bestemmelserne på dette område, når centralregeringen uddelegerer beføjelser til at gøre undtagelser til myndighederne i de autonome regioner?

Har Kommissionen fulgt sin åbningsskrivelse nr. 4720 fra 1999 til Spanien op?

Hvad vil Kommissionen gøre for at sikre korrekt gennemførelse af direktiv 79/409/EØF, så der ikke kan gøres de undtagelser, som Spanien tillader?

(1) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(8. april 2003)

Som led i den overtrædelsesprocedure, det ærede medlem omtaler, har Kommissionen fremsat en begrundet udtalelse over for Spanien som følge af, at den har konstateret en ukorrekt gennemførelse og anvendelse af Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle. Med denne begrundede udtalelse opfordrer Kommissionen Spanien til at træffe de nødvendige forholdsregler for at efterkomme bestemmelserne i dette direktiv.

Kommissionen har endnu ikke modtaget de spanske myndigheders svar på den begrundede udtalelse. Dog er den ved at undersøge overensstemmelsen mellem den spanske lov 53/2002 og bestemmelserne i direktiv 79/409/EØF.

Hvorom alting er, vil Kommissionen træffe alle de foranstaltninger, der er hjemlet i traktaterne, for at sikre en korrekt gennemførelse og anvendelse af direktiv 79/409/EØF fra de spanske myndigheders side.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0988/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Prato Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Prato Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Prato Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

2. om Prato Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 og E-0990/03

(25. april 2003)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0530/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. februar 2003)

Om: Vikaransatte i DEI's elproduktionsanlæg i Ptolemaida

Elproduktionsanlæggene i Ptolemaida har i en årrække beskæftiget adskillige arbejdstagere ansat gennem en vikarvirksomhed (en formidlende arbejdsgiver), der har udlånt dem til DEI (det offentlige elektricitetsselskab). Vikarvirksomheden kan i hele perioden enten være den samme eller skiftende fysiske personer, men arbejdstagerne er beskæftiget i det samme arbejde, som altid bestemmes af DEI og ikke af vikarvirksomheden. Eftersom de pågældende arbejdstagere udfører det samme arbejde som de fastansatte i DEI, bedes Kommissionen oplyse følgende: For hvor lang en periode vil disse arbejdstagere henhøre under kategorien vikaransatte med færre arbejds- og forsikringsrettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(20. marts 2003)

Det ærede medlem spørger Kommissionen om situationen for vikaransatte, som i årtier er blevet rekrutteret gennem et vikarbureau, som udsender dem til Grækenlands offentlige elektricitetsselskab (DEI), hvor de udfører opgaver, som er identiske med de opgaver, som virksomhedens fastansatte arbejdstagere udfører, men uden at vikarerne nyder samme beskyttelse og har de samme rettigheder.

Det skal nævnes, at Kommissionen ikke kan tage stilling i en sag, hvis nærmere undersøgelse er et nationalretligt anliggende.

Der kan dog passende henvises til to typer af EU-bestemmelser, som kan have relevans for den beskrevne situation. Det drejer sig først og fremmest om § 5 i Rådets direktiv 1999/70/EF af 28. juni 1999 om rammeaftalen vedrørende tidsbegrænset ansættelse, der er indgået af EFS, UNICE og CEEP,(1) ifølge hvilken medlemsstaterne skal træffe de fornødne foranstaltninger for at forhindre misbrug i form af gentagen anvendelse af tidsbegrænsede ansættelseskontrakter eller arbejdsforhold. Desuden kan der henvises til Kommissionens direktivforslag af 20. marts 2002 om vikaransattes arbejdsforhold(2) samt det ændrede forslag af 28. november 2002(3). I kraft af disse teksters artikel 5 indføres et grundlæggende princip om, at vikaransatte skal behandles på lige fod med brugervirksomhedens arbejdstagere. I det ændrede forslag defineres princippet således: De væsentlige arbejds- og ansættelsesforhold, der gælder for vikaransatte under deres mission, skal mindst svare til dem, der ville være gældende, hvis de var ansat direkte af brugervirksomheden til udførelse af samme arbejde. Europa-Parlamentet har allerede ved førstebehandlingen afgivet positiv udtalelse om denne tekst (udtalelse af 21. november 2002), som nu drøftes i Rådet.

(1) EFT L 175 af 10.7.1999.

(2) EFT C 203 E af 27.8.2002.

(3) KOM(2002) 701 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0235/03

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Rådet

(4. februar 2003)

Om: Det græske formandskabs planer vedrørende regionerne i den yderste periferi

Da ministeren med ansvar for regionalpolitikken i EU i januar i år gav møde i Europa-Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik, Transport og Turisme, blev det fastslået, at der var behov for at skabe afklaring om regionernes mangfoldighed i EU.

Rådet bedes derfor svare på, hvilke planer det græske formandskabs arbejdsprogram indeholder om regionerne i EU's yderste periferi?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-0235/03 og P-0352/03

(13. maj 2003)

For så vidt angår Kommissionens beretning(1) om foranstaltninger til gennemførelse af EF-traktatens artikel 299, stk. 2: regionerne i den yderste periferi, er det planen, at Rådet i første halvår af 2003 skal behandle Kommissionens forslag om henholdsvis ændring af POSEI-forordningerne(2) og ændring af forordningen(3) om en ordning for godtgørelse af meromkostningerne ved afsætning af visse fiskerivarer fra regionerne i den yderste periferi. Disse forslag er imidlertid endnu ikke officielt forelagt for Rådet.

Rådet skal herudover behandle Kommissionens anden interimsrapport om økonomisk og social samhørighed, der indeholder en ajourføring og en analyse af situationen og tendenserne i regionerne samt de væsentligste emner i debatten om, hvordan samhørighedspolitikken skal se ud efter udvidelsen.

(1) KOM(2002) 723 endelig.

(2) Forordning nr. 1452/2001, 1453/2001 og 1454/2001.

(3) Forordning nr. 579/2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1167/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Perugia Kommunes udnyttelse af midler fra Tempus III-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Perugia Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte til unge universitetsstuderende inden for det transeuropæiske samarbejde og kulturel og videnskabelig udveksling som led i universitetsuddannelsen.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Perugia Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Tempus III-programmet?

2. om Perugia Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 og E-1170/03

(8. maj 2003)

Som hovedregel omfatter et projekt, som finansieres under Tempus-programmet, flere universiteter både i EU og i partnerlandene.

Det er meget vanskeligt at identificere de beløb, som det europæiske universitet har beholdt, og som på grund af projektet blev tildelt til universiteterne i partnerlandene.

Til orientering anføres dog de beløb, som er tildelt til Tempus III-projektet, for så vidt angår institutionerne i følgende kommuner: Frosinone, Ancona, Firenze, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa og Siena. Nærmere supplerende oplysninger sendes direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets sekretariat.

1. Universitetet i Ancona modtog i 2002 et beløb på 1 739 EUR til et Tempus-projekt (stipendium).

2. Institutionerne i Firenze modtog i 2002 og 2003 et beløb på 832 014,98 EUR til Tempus-projekter.

3. Universitetet i Macerata modtog i 2002 et beløb på 112 257,80 EUR til et Tempus-projekt.

4. Universitetet i Perugia modtog i 2002 og 2003 et beløb på 546 452,10 EUR til Tempus-projekter.

5. Universitetet i Pisa modtog i 2002 og 2003 et beløb på 285 178,80 EUR til Tempus-projekter.

6. Universitetet i Siena modtog i 2002 et beløb på 63 050 EUR til et Tempus-projekt.

7. I Frosinone og Pesaro blev der ikke gennemført Tempus III-projekter.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1164/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Ancona Kommunes udnyttelse af midler fra Tempus III-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Ancona Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte til unge universitetsstuderende inden for det transeuropæiske samarbejde og kulturel og videnskabelig udveksling som led i universitetsuddannelsen.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Ancona Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Tempus III-programmet?

2. om Ancona Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 og E-1170/03

(8. maj 2003)

Som hovedregel omfatter et projekt, som finansieres under Tempus-programmet, flere universiteter både i EU og i partnerlandene.

Det er meget vanskeligt at identificere de beløb, som det europæiske universitet har beholdt, og som på grund af projektet blev tildelt til universiteterne i partnerlandene.

Til orientering anføres dog de beløb, som er tildelt til Tempus III-projektet, for så vidt angår institutionerne i følgende kommuner: Frosinone, Ancona, Firenze, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa og Siena. Nærmere supplerende oplysninger sendes direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets sekretariat.

1. Universitetet i Ancona modtog i 2002 et beløb på 1 739 EUR til et Tempus-projekt (stipendium).

2. Institutionerne i Firenze modtog i 2002 og 2003 et beløb på 832 014,98 EUR til Tempus-projekter.

3. Universitetet i Macerata modtog i 2002 et beløb på 112 257,80 EUR til et Tempus-projekt.

4. Universitetet i Perugia modtog i 2002 og 2003 et beløb på 546 452,10 EUR til Tempus-projekter.

5. Universitetet i Pisa modtog i 2002 og 2003 et beløb på 285 178,80 EUR til Tempus-projekter.

6. Universitetet i Siena modtog i 2002 et beløb på 63 050 EUR til et Tempus-projekt.

7. I Frosinone og Pesaro blev der ikke gennemført Tempus III-projekter.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0265/03

af Herbert Bösch (PSE) til Rådet

(6. februar 2003)

Om: Dårlig forvaltning hos Europol

I sin internetudgave af 22. januar 2003 kunne nyhedsmagasinet Stern berette om dårlig forvaltning og overtrædelse af finansielle bestemmelser hos Europol. En tidligere ledende medarbejder hos Europol skulle bl.a. have modtaget en fratrædelsesgodtgørelse på 280 000 EUR, uden at retsgrundlaget herfor var i orden.

Kan Rådet oplyse, hvilken medlemsstat denne medarbejder repræsenterede hos Europol?

Er det korrekt, at der inden for denne ledende medarbejders ansvarsområde blev konstateret eksempler på svig og dokumentfalsk i forbindelse med køb af computersystemer?

Har Rådet på trods af den dårlige forvaltning, som Europols ledelse ifølge finansinspektørernes rapport er ansvarlig for, givet decharge? I bekræftende fald af hvilken grund?

Kan Rådet fremsende en kopi af finansinspektørernes rapport, som indtil nu har været fortrolig, da der åbenbart er visse journalister, der er kommet i besiddelse af den?

Svar

(13. maj 2003)

Artikel 36-Udvalget besluttede på sit møde i januar 2003, inden det forelagde Rådet spørgsmålet om decharge til Europol for 2001-budgettet, at anmode Europol om at forelægge nærmere oplysninger om bemærkningerne i den revisionsberetning, det ærede medlem henviser til. Europols repræsentant gav disse oplysninger på udvalgets møde den 19.-20. februar 2003. Da Europols ledelse har givet tilsagn om at forbedre forvaltningssystemet med henblik på at undgå nye økonomiske uregelmæssigheder, har Artikel 36-Udvalget besluttet at henstille til Rådet, at det meddeler decharge til Europol for 2001-budgettet.

På samlingen den 18. marts 2003 meddelte Rådet decharge til Europols direktør for gennemførelsen af Europols budget for 2001.

Rådet skal dog påpege, at Europols budget finansieres af medlemsstaterne, og at Europol kun er ansvarlig for sin finansielle forvaltning over for repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0539/03

af Lennart Sacrédeus (PPE-DE) til Rådet

(26. februar 2003)

Om: Fri bane for alkoholreklamer

Sverige har i lang tid ført en restriktiv alkoholpolitik, som har indvirket positivt på den svenske folkesundhed og medført et lavere gennemsnitligt alkoholforbrug sammenlignet med resten af Europa. Den svenske alkoholpolitik er nu truet. Den svenske markedsdomstol fastslår i en dom i den såkaldte Gourmetsag, at det svenske forbud mod alkoholreklamer i aviser og tidsskrifter er i strid med EU's regler om fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser. Det hævdes derfor, at den svenske Rigsdag må ændre alkolhollovgivningen. Det vil ubønhørligt føre til øget alkoholforbrug i Sverige i og med, at dette netop er reklamens opinionsdannende formål.

Forbuddet mod alkoholreklamer i aviser og tidsskrifter påvirker alle alkoholdrikke (spiritus, øl og vin) ens. Det er derfor tvivlsomt, at forbuddet skulle indvirke på den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser. Argumentet bør ikke veje tungt sammenlignet med de negative følger for folkesundheden, som et øget alkoholforbrug vil medføre. Dommen i den svenske Markedsdomstol går desværre i modsat retning.

Mener Rådet, at Sverige skal tvinges til at tillade alkoholreklamer i aviser og tidsskrifter på trods af, at dette vil indvirke negativt på folkesundheden?

Svar

(13. maj 2003)

Rådet kan ikke udtale sig om det ærede parlamentsmedlems forespørgsel om de mulige følger af en dom fra den svensk national domstol.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0041/03

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(21. januar 2003)

Om: Den europæiske bilfri dag

Søndag den 22. september afholdt en række europæiske byer den europæiske bilfri dag.

Hvilke byer i Belgien modtog i sidste ende kvalitetsmærket for den bilfri dag?

Fra hvilke belgiske byer modtog Kommissionen en evalueringsrapport?

Hvordan evaluerer Kommissionen selv den bilfri dag i de belgiske byer?

Hvordan evaluerer Kommissionen den bilfri by i byen Antwerpen?

Hvor meget har kampagnen kostet i 2002?

Hvad er det centrale tema for kampagnen i 2003? Hvor stort er Kommissionens planlagte budget for 2003?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(25. februar 2003)

Ideen med de bilfrie dage opstod i Frankrig og bakkes op af Kommissionens generaldirektorat for miljø. Det må dog her bemærkes, at en eventuel mærkat med vendingen zonder automobiel in de stad (bilfri by) udstedes af de enkelte landes egne myndigheder og ikke af Kommissionen. Ca. 50 byer i Belgien medvirkede ved den bilfrie dag i 2002.

De deltagende byer behøver ikke at forelægge Kommissionen hverken projektforslag eller rapporter til vurdering eller godkendelse. De nationale deltagere og koordinatorer står selv for vurderingen af forslagene.

Budgettet for den europæiske mobilitetsuge beløber sig til i alt 551 573 EUR i form af et tilskud til Eurocities over et tidsrum på 28 måneder, som startede den 1. januar 2002 og omfatter mobilitetsugen i 2002 og 2003. Initiativerne med bilfrie dage har ingen indvirkning på Fællesskabets budget. De lokale og regionale myndigheder samt andre medvirkende parter dækker alle omkostninger i forbindelse med deres arrangementer.

De bilfrie dage har egentlig aldrig haft noget bestemt tema. Eftersom 2003 er det europæiske handicapår, får den europæiske mobilitetsuge i 2003, som varer fra den 16. til den 22. september, adgangsforhold som tema.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0902/03

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(17. marts 2003)

Om: Udgifter til sundhed

Hvor meget brugte Kommissionen i 2002 reelt på sundhed? Kan Kommissionen oplyse, hvor mange foranstaltninger pr. stat samt hvilke enheder (offentlige myndigheder, selskaber, virksomheder og personer), der konkret nød godt af bevillingerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. april 2003)

I 2002 udgjorde forpligtelserne under folkesundhedsprogrammet 44 936 129 EUR til aktionsbevillinger og 1 419 918 EUR til administrationsbevillinger, dvs. i alt 46 356 047 EUR.

Kommissionen råder endnu ikke over statistikker over, hvordan beløbene fordeler sig pr. medlemsstat og pr. type modtager. En stor del af projekterne gennemføres nemlig af koordinatorer for netværk, der omfatter organisationer med forskellig status (offentlige, private) i forskellige medlemsstater. Dette udgør et vigtigt element i projekternes europæiske merværdi.

Det ærede medlem kan på internetadressenhttp://www.europa.eu.int/comm/health/ph_overview/previous_programme/Previous_programme_en.htm finde en beskrivelse af de otte programmer og de projekter, der hører under dem.