ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2199/00

af Frédérique Ries (ELDR) til Kommissionen

(3. juli 2000)

Om: Ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse

Under drøftelsen i Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder om betænkningen af Buitenweg (A5-0136/2000) om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse indgav Willy de Clerq og jeg

ændringsforslag 72 med følgende ordlyd: I dette direktiv betyder princippet om ligebehandling, at ingen må udsættes for direkte eller indirekte forskelsbehandling på grund af etnisk eller racemæssig oprindelse herunder tilskyndelse til forskelsbehandling, tilskyndelse til had eller til vold på grundlag af etnisk, religiøs eller racemæssig oprindelse, såsom benægtelse af Shoah.

Under drøftelsen i udvalget satte Kommissionen ikke spørgsmålstegn ved dette ændringsforslag principielle berettigelse, men af juridiske grunde fandt den, at en sådan bestemmelse burde indgå i en særskilt lovtekst.

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den agter at følge op på indholdet i dette ændringsforslag og navnlig princippet om, at benægtelse af Shoah betragtes som tilskyndelse til forskelsbehandling? Hvad vil være de overordnede linjer i den særskilte lovgivningstekst, som Kommissionen bebudede under udvalgsdrøftelsen? Hvilken tidsplan er der fastsat herfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(13. september 2000)

Artikel 13 i EF-traktaten giver Rådet mulighed for at vedtage foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling. Kommissionens forslag på grundlag af artikel 13 til et direktiv om fastsættelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse(1) forbyder forskelsbehandling på dette grundlag inden for en række områder med enkelttilfælde af forskelsbehandling. Kommissionen mener, at det ændringsforslag, som de ærede medlemmer har foreslået til udkastet til direktivet der siden er blevet vedtaget af Rådet den 29. juni 2000(2) ikke drejede sig om enkelttilfælde af forskelsbehandling, som falder ind under direktivets vigtigste dækningsområde, men snarere om former for racistisk adfærd i mere bred forstand, som ligger uden for dækningsområdet i artikel 13.

Kommissionen var derfor ikke i stand til at acceptere det foreslåede ændringsforslag. Den konstaterede dog, at der i artikel 29 i traktaten om Den Europæiske Union er fastsat beføjelser til at reagere mod former for racisme og fremmedhad i mere bred forstand. Kommissionen skal minde om, at Rådet i 1996 på grundlag af den daværende artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union vedtog en fælles aktion(3) om politisamarbejde og retligt samarbejde til bekæmpelse af racisme og fremmedhad, herunder også tilskyndelse til racehad og vold samt benægtelse af Holocaust. Gennemførelsen af den fælles aktion skal revideres for anden gang til sommer. I lyset af denne gennemgang vil Kommissionen overveje, hvilke aktioner der ville være hensigtsmæssige i henhold til artikel 29 i traktaten om Den Europæiske Union for at tackle de spørgsmål, det ærede medlem har rejst.

(1) KOM(1999) 566 endelig udg.

(2) EFT L 180 af 19.7.2000.

(3) EFT L 185 af 24.7.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1322/00

af Bertel Haarder (ELDR) til Kommissionen

(17. april 2000)

Om: Manglende udbetaling af lovet støtte til B'Tselem

I april 1998 besluttede Kommissionen at støtte B'Tselems (The Israeli Information Center for human Rights in the Occupied Territories), Generating Commitment for Human Rights-projekt (projektnummer 98mas15 B7-7050 i MEDA's demokratiprogram). I 1999 blev B'Tselem bevilliget endnu et beløb i sin egenskab af deltager i et projekt med fire andre israelske menneskerettighedsorganisationer (projektnummer 1998/281A B7-7050 i MEDA's demokratiprogram). På foranledning af flere Europaparlamentarikeres forespørgsel vedrørende B'Tselem 1998-bevilling svarede kommissær Manuel Marín, at kontrakten på beløbet ville blive formaliseret i begyndelsen af 1999. Til dato er der ikke blevet fremsendt en kontrakt for nogen af de to projekters vedkommende.

Kan Kommissionen svare på, hvornår B'Tselem vil modtage de lovede kontrakter på de bevilligede beløb til deres to projekter?

Kan Kommissionen svare på, hvorfor de bevilligede beløb endnu ikke er kommet til udbetaling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. maj 2000)

Alle kontrakter under MEDA-demokratiprogrammet for 1998, ca. 40 projekter, herunder B'Tselem-projektet, er nu blevet undertegnet af Kommissionen og sendt til de respektive støttemodtagere med henblik på deres kontrasignatur. Trods denne beklagelige forsinkelse vil disse projekter, herunder det med B'Tselem indgåede projekt, i det store og hele starte som planlagt.

Med hensyn til støtten fra MEDA-demokratiprogrammet for 1999 til fire israelske ngo'er, herunder B'Tselem, blev den godkendt af forvaltningsudvalget for menneskerettigheder i oktober 1999. Kontrakten vil blive undertegnet af Kommissionen og fremsendt til støttemodtageren snarest muligt.

Støttemodtagerens kontrasignatur vil derpå markere projektets start og udbetalingen af de bevilgede midler, i overensstemmelse med de kontraktmæssige betingelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1840/00

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(31. maj 2000)

Om: Skader på tomathøsten i Portugal

De usædvanlige vejrforhold, som har ramt Portugal siden årets begyndelse med lange tørkeperioder efterfulgt af perioder med haglbyger og voldsomme regnskyl, har beskadiget visse afgrøder og kostet landmændene enorme summer. Tomatafgrøden er blevet særligt hårdt ramt med alvorlige konsekvenser for forarbejdningsindustrien. De hårdest ramte områder er Alentejo og Ribatejo, hvor tomatavlen har særlig stor økonomisk og samfundsmæssig betydning. Ifølge tal fra Sammenslutningen af Portugisiske Tomatavlere (APTI) vil tomatproduktionen i år kun udgøre 40 % af normalen. Ifølge Sammenslutningen er mindre end halvdelen af dyrkningsarealerne blevet tilplantet som følge af regnen på et tidspunkt, hvor man skulle have opnået en tilplantningsgrad på 45 %. APTI regner med, at 20 % af høsten vil være tabt.

Landbrugssammenslutningen i Santarèm-distriktet i Ribatejo-regionen her oplyst, at 50 % af det dyrkelige areal er ramt, og at 25 % af høsten sandsynligvis vil gå tabt. De 50 % af arealerne, der ikke er blevet tilplantet, dvs. ca. 4000 ha, repræsenterer et gennemsnitligt tab pr. landbrugsbedrift på 600 000 escudos uden nogen udsigt til kompensation.

Sammenslutningen påpeger, at denne situation kan true forarbejdningsindustriens forsyninger:

1. Hvad agter Kommissionen at foretage for at hjælpe de ramte tomatavlere?

2. Vil den tage hensyn til denne situation i forbindelse med beregningen af Portugals tomatkvote, når den fremsætter sit forslag til reform af den fælles markedsordning, så landbrugerne kvoter og indkomster sikres?

3. Har Kommissionen til hensigt at ændre beregningsmetoden for tomatkvoter i forbindelse med den kommende reform af den fælles markedsordning?

4. Hvordan stiller Kommissionen sit til indførelsen af referencetærskler for tomatproduktionen i de enkelte medlemsstater som foreslået af Europa-Parlamentet? Har den til hensigt at medtage dette forslag i den kommende reform af den fælles markedsordning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. juni 2000)

Den klimatiske situation i dette års første fire måneder har været meget dårlig overalt på Den Iberiske Halvø med regnmangel indtil udgangen af marts måned efterfulgt af voldsomme regnskyl i hele april måned frem til den 10. maj 2000. Siden da har vejrforholdene været normale.

For øjeblikket kan man på grundlag af de oplysninger, Kommissionen ligger inde med, gå ud fra, at høsten vil være normal, og at det middelmådige klima først på året kun kommer til at forårsage en forsinkelse af høsten på mellem tre og fire uger.

For så vidt angår ændringen af den nugældende ordning for industritomater, er Kommissionen ved at undersøge situationen inden for denne sektor, og den vil, når tiden er moden hertil, fremsætte de nødvendige forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1673/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Betaling af kontrahenter og leverandører.



EF-Tidende nr. 072 E af 06/03/2001 s. 0096 - 0096



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1673/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (29. maj 2000) Om: Betaling af kontrahenter og leverandører Vil Kommissionen i fortsættelse af Michaele Schreyers svar på min skriftlige forespørgsel nr. E-0505/00(1) oplyse, hvor store årlige udgifter den har haft til morarenter, siden den i 1997 lagde sin politik om, samt hvor store beløb der er krævet udbetalt? (1) EFT C 46 E af 13.2.2001, s. 10. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer (19. juli 2000) Det ærede medlem gøres opmærksom på, at Kommissionen kun har oplysninger for 1999. I sin meddelelse af 10. juni 1997 besluttede Kommissionen at ændre sin kontraktpolitik ved at indsætte en bestemmelse i kontrakterne, som formaliserer den frist på højst 60 dage, inden for hvilken betalingen skal være foretaget, og som desuden giver mulighed for, at der efter krav fra kreditor kan betales morarenter efter udløbet af denne frist, medmindre fristen er afbrudt på initiativ af Kommissionen. Denne foranstaltning har ikke været uden virkning, idet der alene i 1999 er indgivet 41 anmodninger om morarenter til et beløb på i alt 1 114 870 EUR, hvoraf 932 289 EUR var betalt ved regnskabsårets slutning gennem 282 særskilte betalingsordrer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1596/00

af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen

(19. maj 2000)

Om: Varetægtsfængsling

Den 6. juli 1997 blev Jean-Jacques Pitalugue, Gilles Benhayoun, Jean-Luc Della Justina og Maxime Briat arresteret for at have fremstillet farvefotokopier af pengesedler til en pålydende værdi af 20 800 FF, hvoraf en del (3 500 FF) trods den dårlige kopikvalitet blev sat i omløb.

Efter anholdelse og efterforskning sidder de nu fængslet i arresthuset i Fresnes i henhold til en tidsbegrænset arrestordre af 6. juli 1997 og en kendelse om forlængelse af varetægtsfængsling af 30. juni 1998 med virkning fra den 6. juli 1998 og en ny forlængelse af 4. januar 1999 med virkning fra den 6. januar 1999.

Den 6. januar 2000 blev alle fire tiltalte stillet for Cour d'Assises for falskmøntneri eller forfalskning af lovlige betalingsmidler i Frankrig ved anklageskrift fra Chambre d'Accusation i Orléans, hvor der imidlertid for hovedgerningsmandens vedkommende blev nedlagt påstand om, at der ikke burde træffe afgørelse. De fire tiltalte er dags dato stadig varetægtsfængslede.

Mener Kommissionen ikke, at almindeligt anerkendte kriterier for varetægtsfængsling ikke er overholdt i denne sag? Mener den i givet fald ikke, at det inden for rammerne af de nye kompetencer på det retlige område, som følger af Amsterdam-traktaten, er nødvendigt at gribe ind for at sikre overholdelse af rimelige frister i forbindelse med varetægtsfængsling og domfældelse eller i mangel heraf løsladelse af de tiltalte, jf. artikel 5, stk. 3, i den europæiske menneskerettighedskonvention?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(3. juli 2000)

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at varetægtsfængsling skal begrænses til det absolut nødvendige og kun benyttes til f.eks. at sikre, at den anklagede er til stede under retssagen. Der findes imidlertid intet retligt instrument på EU-plan, der indeholder almindeligt anerkendte kriterier for varigheden af varetægtsfængsling.

Hvis de regler, som det ærede medlem tænker på, er reglerne i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, hvis artikel 5, stk. 3, det ærede medlem henviser til, skal det påpeges, at det ikke er Kommissionens opgave at skride ind over for påståede overtrædelser af denne Europarådskonvention begået af en EU-medlemsstat, medmindre den pågældende medlemsstats handling er blevet begået som led i anvendelsen af EU-retten og derfor også udgør et påstået brud på de grundlæggende rettigheder, der er omfattet af EU-rettens generelle principper.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1479/00

af Karin Riis-Jørgensen (ELDR) til Kommissionen

(11. maj 2000)

Om: Undersøgelse af energidrikken Red Bull

Det er blevet oplyst af det danske Veterinær- og Fødevaredirektorat, at EU-Kommissionen har sat sagen om Red Bull i bero på baggrund af den konklusion, EU-Kommissionens Videnskabelige Komité for Levnedsmidler nåede til, da den blev bedt om at vurdere anvendelsen af glucuronolacton, taurin og koffein i energidrikke.

Den Videnskabelige Komité udtalte, at der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger til at vurdere, om det er sundhedsmæssigt acceptabelt at tilsætte de nævnte stoffer i de mængder, hvori de tilsættes i energidrikke.

Kan Kommissionen oplyse, om det er korrekt, at der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger til at vurdere, om det er sundhedsmæssigt acceptabelt at tilsætte glucuronolacton, taurin og koffein i energidrikke? Kan Kommissionen endvidere oplyse, om Red Bull-sagen er sat i bero som følge af den konklusion, EU-Kommissionens Videnskabelige Komité for Levnedsmidler er nået frem til?

Såfremt der hersker tvivl om, hvorvidt de omtalte tilsætningsstoffer i energidrikken er sundhedsmæssigt acceptable, vil Kommissionen da forklare, hvorfor Red Bull stadig findes på markedet ved siden af andre drikkevarer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(26. juli 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel H-323/00 fra Michael Cashman i Europa-Parlamentets spørgetid i mødeperioden i april 2000(1) om samme emne. Herudover skal det præciseres, at Kommissionen har besluttet at udskyde overtrædelsesproceduren indtil videre.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger ( april 2000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1661/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(18. maj 2000)

Om: EM 2000 og spillesteder

Kan Kommissionen oplyse, om de ansvarlige myndigheder, der er indblandede i tilrettelæggelsen af EM 2000, har rettet henvendelse til den og givet udtryk for sine betænkeligheder angående sikkerheden på fodboldstadionet i Charleroi, hvor kampen mellem England og Tyskland skal finde sted den 17. juni?

Ikke alene har eksperter i sikkerhed på fodboldstadioner har givet udtryk for deres alvorlige bekymring over fodboldstadionets størrelse, kapacitet m.h.t. beredskabsforanstaltninger, og lederen af det belgiske politikorps har også udtalt, at de smalle gader omkring fodboldstadionet i allerhøjeste grad vil besværliggøre kontrollen med menneskemængderne.

Selv om det naturligvis er de belgiske myndigheder, der er ansvarlige, så vil fodboldfans fra mange andre medlemsstater også deltage. Vil kommissæren med ansvar for sport derfor indrømme, at i lyset af muligheden for bølleoptøjer under fodboldkampen og for først og fremmest at tage hensyn til sikkerheden, så burde man flytte fodboldkampen til det bedre lokaliserede Kong Baudoin-stadion i Bruxelles? Kunne Kommissionen i givet fald rejse spørgsmålet over for UEFA, inden det er for sent at ændre spillestedet for denne fodboldkamp?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(16. juni 2000)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at ingen kompetente myndigheder over for den har udtrykt bekymring om sikkerheden på stadionet i Charleroi i forbindelse med kampen mellem England og Tyskland.

Ansvaret for publikums og spillernes sikkerhed under EM-kampene ved EURO 2000 hviler på de nationale myndigheder og fodboldforbundene. På basis af de tilgængelige oplysninger har Kommissionen god grund til at antage, at disse myndigheder og fodboldforbund er i stand til at garantere et tilstrækkeligt sikkerhedsniveau. Ifølge Det Europæiske Fodboldforbund (UEFA) er stadionet i Charleroi sikkert og opfylder UEFA's bestemmelser.

Kommissionen ser således ingen grund til at opfordre arrangørerne til at afholde kampen på et andet stadion.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1352/00

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(4. maj 2000)

Om: Situationen for spansk olivenolie i Europa

Den nuværende stagnering i eksporten af spansk olivenolie har ført til, at sektorens virksomhedsledere har afholdt en lang række møder for at finde frem til årsagerne hertil, og måder hvorpå der kan sættes gang i salget i udlandet af olivenolie fra verdens største producent.

I henhold til disse virksomhedsledere er der behov for enorme investeringer og et enkelt varemærke for ikke at forvirre forbrugerne og der må fastlægges en ny strategi, der kan forebygge, at situationen forværres yderligere ved en forøget produktion samtidig med en manglende forøgelse af det eksterne forbrug.

Kan Kommissionen på baggrund af sin stilling inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik oplyse, om den vil iværksætte en så detaljeret og præcis undersøgelse som mulig med henblik på at finde en løsning på den vanskelige situation, som den spanske olivenolie af ovennævnte årsager i øjeblikket befinder sig i?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. juni 2000)

Kommissionen deler ikke påstanden om, at eksporten af olivenolie er stagnerende. I forhold til samme periode i produktionsåret 1998/1999 steg EF's eksport mere end til det dobbelte. Pr. 31. marts 1999 lå den på 35 648 t i forhold til 80 812 t olivenolie, der blev eksporteret fra 1. november 1999 til 31. marts 2000.

Med hensyn til det ærede medlems anmodning om en undersøgelse, som Kommissionen skal foretage for at analysere og samtidig finde løsninger på den blokerede situation på eksportmarkederne for at hjælpe olivenoliebranchen i Spanien, skal det understreges, at en sådan undersøgelse ligger uden for Kommissionens kompetence. Markedsundersøgelser henhører nemlig snarere under den private sektor og skal foretages af denne sektor.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2160/00

af Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) til Kommissionen

(22. juni 2000)

Om: Forslag om fordeling af mulighederne for rejefiskeri i farvandene ved Svalbard

På baggrund af Kommissionens forslag om forvaltning af rejefiskeriet i farvandene ved Svalbard, hvor der er sket en ændring i referenceperioden for tildeling af fiskemuligheder fra årene 1990-1995 til 1995-1999 og på baggrund af, at 1999 var et fuldstændig atypisk år for dette fiskeri samt de særlige omstændigheder, hvorunder dette fandt sted, anmodes Kommissionen om at besvare følgende:

Hvad er årsagerne til, at Kommissionen har ændret referenceperioden, og hvorfor er 1999 medtaget, når man ved, at dette år var fiskeriet ved denne fiskebanke fra flåder med historiske rettigheder af mindre omfang, eftersom fartøjerne ophørte med at fiske på anmodning fra Kommissionen, som ikke ønskede at forstyrre forbindelserne med Norge?

Hvis referenceperioden er ændret til 1995-1999, hvordan er det da endvidere muligt, at Danmark har fået tildelt betydelige fiskemuligheder, når dette land kun fiskede i årene 1990 og 1991, og dette meget lidt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(13. juli 2000)

Kommissionen har endnu ikke fremsat et sådant forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2473/00

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. juli 2000)

Om: Informations- eller vidensamfund

I Kommissionens dokumenter forekommer på engelsk både termen information society og knowledge society. Begge termer oversættes på finsk med det samme ord informationssamfund. I oversættelsen skelnes ikke mellem, at der er tale om to forskellige ting. Eller mener Kommissionen, at information virkelig er det samme som viden? I benægtende fald, gør oversætterne sig skyld i en tjenesteforseelse.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(31. juli 2000)

Det ærede medlem fremfører, at de engelske termer information society og knowledge society i de finske udgaver af Kommissionens dokumenter bliver oversat til det samme finske ord tietoyhteiskunta. Han spørger, om Kommissionen virkelig mener information er det samme som viden.

Kommissionen betragter hverken begreberne information og viden som synonymer eller behandler dem som sådanne i de finske oversættelser af Kommissionens dokumenter.

En analyse af de engelske og finske udgaver af flere hundrede kommissionsdokumenter, hvor disse termer forekommer, afslører intet tilfælde, hvor de er anvendt som synonymer.

I næsten alle tilfælde er information society blevet oversat til finsk med tietoyhteiskunta og knowledge society med osaamisyhteiskunta. Dette er også almen standard for oversættelse af disse ord til finsk i Kommissionens dokumenter. Praksis kan variere lidt i de enkelte EF-institutioner.

I nogle få ældre kommissionsdokumenter kan der uforvarende være anvendt andre finske oversættelser, men de to termer er aldrig blevet anvendt som synonymer.

Hvis det ærede medlem har fundet kommissionsdokumenter, hvor det modsatte er tilfældet, er der tale om undtagelser, der ikke repræsenterer Kommissionens gældende oversættelsespraksis.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2060/00

af Arlindo Cunha (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2000)

Om: Kontrakter inden for programmerne Tacis, Phare, MED, EUF og AL (Asien og Latinamerika)

I betragtning af betydningen af EU's udviklingssamarbejde med et stort antal tredjelande bedes Kommissionens oplyse udviklingen med hensyn til kontrakter til virksomheder for hvert enkelt medlemsstat i de

sidste fem år inden for programmerne Tacis, Phare, MED, EUF og AL (Asien og Latinamerika), med følgende oplysninger for hvert år og for hele perioden:

1. Antal kontrakter

2. Samlede værdi af kontrakterne

For hvert af disse punkter ønskes der oplysning om, hvilken del der er tildelt ved direkte kontrakt og hvilken del, der er tildelt ved udbud, samt oplysninger om, hvem der står for udbuddet (Kommissionen eller modtagerlandene).

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(24. juli 2000)

Før Den Fælles Tjeneste for Eksterne Forbindelser (SCR) blev oprettet i 1998, blev EU's bistandsprogrammer for tredjelande forvaltet af fem forskellige generaldirektorater i Kommissionen og var forbundet med yderst komplicerede regler og procedurer.

Denne opdelte forvaltning af bistanden til tredjelande har betydet, at det, bortset fra hvad angår kontrakter finansieret under Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), ikke har været muligt at oprette et samlet edb-system med de oplysninger om kontrakter og finansielle forhold, som det ærede medlem anmoder om. Kommissionen er gået i gang med at udvikle et edb-system, som kan samle disse oplysninger.

Hvis man går ind på SCR's website(1) og klikker på Go directly to tender opportunities and calls for proposals, kan man allerede nu hente de tilgængelige oplysninger vedrørende forhåndsmeddelelser, udbudsbekendtgørelser med udvælgelses- og tildelingskriterier samt meddelelser om resultaterne af udvælgelsesprocedurer, udbud og indkaldelse af forslag.

Kommissionen sender de tilgængelige årsrapporter om kontrakter, der er finansieret under Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

(1) http://europa.eu.int/comm/scr/tender/index_en.htm.