ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0271/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (15. februar 1996)

Om: Raadgivningskontoret Euro-Info Center, EIC, Centre for European Business information

Epimelitirio Dodekanisou, handelskammeret for Dodekaneserne, som isaer har aktiviteter paa Dodekaneserne, hvor forholdene er vanskelige paa grund af dette oeomraades geografiske karakter og afsides beliggenhed, manglende infrastrukturer samt vanskelige adgang til information, har i 1989 anmodet om at blive optaget i det europaeiske net for raadgivningskontorer (Euro-Info Centre).

Svaret loed paa, at EOMEX Mitilinis var blevet optaget fra dette omraade, og at det derfor ikke var muligt at optage en anden organisation fra samme omraade. Det er imidlertid nu blevet kendt, at to raadgivningskontorer fra Graekenland (fra Mitilini og Alexandroupoli) har standset deres virksomhed.

Agter Kommissionen paa denne baggrund at tage anmodningen fra Epimelitirio Dodekanisou om optagelse i Euro-Info Center-nettet op til fornyet overvejelse, idet dette vil bidrage til at fremme virksomheder paa Dodekaneserne, som til trods for sin karakter af oeomraade paa regionalt plan udviser den stoerste erhvervsaktivitet i Graekenland (20.000 virksomheder, hovedsagelig smaa og mellemstore virksomheder)?

Skriftligt svar afgivet af Christos Papoutsis paa Kommissionens vegne (den 8. marts 1996)

Euro-Info-Center-nettet (EIC) er en vaesentlig del i Raadets afgoerelse af 14. juni 1993 om et fleraarigt faellesskabshandlingsprogram til styrkelse af de prioriterede omraader og med henblik paa at sikre kontinuiteten og konsolideringen af erhvervspolitikken, navnlig for smaa og mellemstore virksomheder, i Faellesskabet ((EFT L 161 af 2.7.1993.G)) i perioden indtil 31. december 1996.

Et tredje, fleraarigt program for perioden 1997-2000 er under udarbejdelse. Det er sandsynligt, at Kommissionen i et nyt forslag til Raadets afgoerelse, som vil blive fremsendt til Raadet, Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, vil stille sig positivt over for en intensivering af EIC-nettets rolle. Kommissionen kan i oevrigt fremsaette forslag til en aendring af nettets opbygning.

Vurderingen af ansoegere fra forskellige medlemslande, heriblandt Graekenland, boer ske under hensyntagen til den stoerre sammenhaeng i dette program. Det dodekanesiske handelskammers kandidatur vil derfor kunne komme i betragtning under hensyntagen til den specifikke geografiske placering og opfyldelsen af virksomhedernes aktuelle informationsbehov gennem nettet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0316/96 af James Moorhouse (PPE) til Raadet (27. februar 1996)

Om: Brug af Ioannina-kompromiset i Raadet

Ioannina-kompromiset fra marts 1994 har ifoelge pressen hidtil kun vaeret anvendt af én medlemsstat ved én lejlighed, nemlig af Det Forenede Kongerige i oktober 1995 i forbindelse med et forslag fra Kommissionen om at tillade de enkelte medlemsstater at udligne landbrugeres indkomsttab som foelge af valutakurssvingninger.

1. Kan Raadet oplyse, hvor mange og hvilke medlemsstater, repraesenterende hvor mange stemmer i Raadet, der var imod forslaget, foerst under den oprindelige droeftelse og senere da Det Forenede Kongerige tog kompromiset i brug?

2. Hvor mange og hvilke medlemsstater, repraesenterende hvor mange stemmer i Raadet, stemte imod forslaget eller afholdt sig fra at stemme ved forslagets endelige vedtagelse?

3. Hvilke aendringer blev der foretaget ved forslaget mellem det tidspunkt, hvor Ioannina-kompromiset blev brugt, og forslagets endelige vedtagelse?

4. Hvilke konklusioner uddrager Raadet eventuelt af denne erfaring med den praktiske anvendelse af Ioannina-kompromiset?

Svar (11. juni 1996)

Som det aerede parlamentsmedlem anfoerer, er det korrekt, at Raadets afgoerelse af 29. marts 1994 om Raadets vedtagelse af afgoerelser, som skal vedtages med kvalificeret flertal (94/C 105/01), som aendret ved afgoerelse af 1. januar 1995 (95/C 1/01), det saakaldte Ioannina-kompromis, til dags dato kun har vaeret anvendt ved en enkelt lejlighed, nemlig paa Raadets samling den 24. og 25. oktober 1995 i forbindelse med vedtagelsen af Raadets forordning nr. 2611/95 om mulighed for national stoette til udligning af indkomsttab i landbruget foraarsaget af valutabevaegelser i andre medlemsstater (EFT nr. L 268 af 10.11.1995, s. 3).

Saaledes som det fremgaar af Raadets pressemeddelelse nr 10469/95, afholdt den britiske delegation sig fra at stemme og den italienske delegation stemte imod ved vedtagelsen af naevnte forordning. Begge disse medlemmer af Raadet repraesenterer 10 stemmer, saaledes som forstaaet i EF-traktatens artikel 148, stk. 2.

Det var saaledes muligt at finde en loesning paa det af Det Forenede Kongerige rejste spoergsmaal paa selve raadssamlingen, paa hvilken afgoerelsen af 29. marts 1994 blev anvendt. Efter Raadets opfattelse viser denne erfaring, at denne afgoerelse ikke er til hinder for, at Raadet fungerer tilfredsstillende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1099/96 af Nel van Dijk (V) og Claudia Roth (V) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Forbud mod indgaaelse af aegteskab mellem to personer af samme koen og EU-bestemmelserne

Den 16. april 1996 vedtog det nederlandske parlaments andetkammer en beslutning, hvori det henstilles, at det lovbestemte forbud i Nederlandene mod indgaaelse af aegteskab mellem to personer af samme koen ophaeves. Den nederlandske regering anmodes om at paabegynde det lovforberedende arbejde paa omraadet saa hurtigt som muligt, i hvilken forbindelse der ligeledes skal tages hoejde for de internationale aspekter, navnlig i EU-sammenhaeng.

Er Europa-Kommissionen enig i, at der paa grundlag af EU-bestemmelserne ikke findes nogen hindringer for en ophaevelse af det lovbestemte forbud mod indgaaelse af aegteskab mellem to personer af samme koen i Nederlandene og eventuelt andre medlemsstater?

Hvis Europa-Kommissionen ikke er af denne opfattelse, kan man i saa fald oplyse, hvilke hindringer der findes for ophaevelse af et saadant forbud paa grundlag af EU-bestemmelserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (10. juni 1996)

Familieret, og saerlig lovgivning om personers evne til at indgaa aegteskab, falder uden for Faellesskabets kompetenceomraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0830/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (28. marts 1996)

Om: Pensionsfond i Gibraltar

De britiske myndigheder og myndighederne i Gibraltar blev for nogle aar siden enige om at oploese den sociale sikringsfond »Gibraltar Social Insurance Fund« pr. 31. december 1993, hvilket indebar, at tusinder af spanske pensionister mistede deres ret til at oppebaere pension. Dette er i modstrid med Raadets forordninger 1408/71 ((EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2. )) og 574/72 ((EFT L 74 af 27.3.1972, s. 1. )) og EF-traktatens artikel 48, 51 og 227.

Europa-Parlamentet har gentagne gange fordoemt denne handling, og Kommissionen har udtalt, at den ville indhente oplysninger fra Det Forenede Kongerige med henblik paa at traeffe de fornoedne foranstaltninger.

Kommissionen bedes i betragtning af, at der nu er gaaet mere end to aar, uden at der er taget skridt til at afhjaelpe denne situation, besvare foelgende spoergsmaal:

Hvilke foranstaltninger har den truffet over for Det Forenede Kongerige, og hvilke resultater har dette til dato foert til?

Hvornaar paaregner den, at faellesskabsretten vedroerende vandrende arbejdstageres frie bevaegelighed og sociale sikring igen bringes i anvendelse i fuldt omfang, og hvornaar vil de spanske pensionister generhverve deres rettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af P. Flynn (13. maj 1996)

Kommissionen kan oplyse det aerede parlamentsmedlem om, at den med hensyn til oploesningen af »Gibraltar Social Insurance Fund« har fremsat en begrundet udtalelse over for Det Forenede Kongerige, som det er fastsat i EF-traktatens artikel 169.

Kommissionen er for oejeblikket i faerd med at se paa briternes svar paa denne begrundede udtalelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0943/96 af Jean-Pierre Bazin (UPE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: EU-stoette til MTW-Wismar-skibsvaerftet

Kan Kommissionen bekraefte forlydender i dele af pressen i EU om, at 730 millioner D-Mark i stoette til MTW-Wismar-skibsvaerftet skal vaere forsvundet, og at Kommissionen i oejeblikket undersoeger dette spoergsmaal? Pressen bringer ligeledes forlydender om en mulig nationalisering af dette skibsvaerft.

Kan Kommissionen i denne vanskelige situation, der forvaerres Bremer Vulkans fallit, holde Europa-Parlamentet loebende underrettet om situationen i Wismar og Kommissionens anvendelse for dette konkrete skibsvaerft af direktiv 92/68/EOEF af 20. juli 1992 ((EFT L 219 af 4.8.1992, s. 54. ))?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (22. maj 1996)

Kommissionen besluttede den 28. februar 1996 at indlede den formelle undersoegelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 93, stk. 2, vedroerende den afsmittende virkning paa op til 475,7 mio. DEM, som stoetten til omstruktureringen af MTW-vaerftet har paa andre dele af Bremer Vulkan-koncernen, samt vedroerende en ikke godkendt udbetaling af en investeringsstoette paa 112,4 mio. DEM til MTW, som senere ogsaa er blevet anvendt til andre dele af Bremer Vulkan-koncernen ((Denne beslutning vil inden laenge blive offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. )).

MTW-Schiffswerft GmbH blev udskilt fra Bremer Vulkan-koncernen i begyndelsen af april 1996 og ejes nu af et »Auffanggesellschaft« (et midlertidigt holdingselskab) under statskontrol. Den tyske regering har meddelt Kommissionen, at der er taget skridt til snart at privatisere vaerftet paany.

Den tyske regering og delstaten Mecklenburg-Vorpommern har endnu ikke taget stilling til, hvorledes omstruktureringen af MTW og de andre tidligere Bremer Vulkan-selskaber i Mecklenburg-Vorpommern skal afsluttes. Kommissionen har derfor endnu ikke modtaget nogen anmeldelse af stoetteprogrammet. Kommissionen vil undersoege en eventuel anmeldelse paa grundlag af de gaeldende bestemmelser for skibsbygningsindustrien og underrette offentligheden om resultatet heraf i overensstemmelse med saedvanlig praksis i statsstoettesager.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 989/96 af Richard HOWITT til Kommissionen. Molens år



EF-Tidende nr. C 280 af 25/09/1996 s. 0111



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0989/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996) Om: Molens aar Er Kommissionen klar over, at 1996 er »Molens aar«, og verdens laengste mole til fritids- og turistformaal er beliggende i min valgkreds i Southend? Vil Kommissionen overveje et initiativ til at markere denne vigtige begivenhed for at fremme turismen i Den Europaeiske Union og i forlaengelse heraf overveje at afholde en saadan begivenhed eller initiativ i Southend? Svar afgivet af Christos Papoutsis paa Kommissionens vegne (7. juni 1996) Kommissionen har bemaerket sig, at 1996 er »Molens aar«, og er bekendt med molen i Southend's betydning. Til trods for Kommissionens interesse i at fremme alternativ turisme, beklager Kommissionen, at det paa grund af yderst begraensede ressourcer og de deraf foelgende prioriteringer for 1996, ikke har vaeret muligt at ivaerksaette nogen form for saerlige aktiviteter eller begivenheder i forbindelse med moler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0880/96 af Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) til Kommissionen (17. april 1996)

Om: Spillelidenskab

Den 13. december 1989 erklaerede Kommissionen som svar paa en raekke forespoergsler af det socialistiske medlem af Europa-Parlamentet Llewellyn Smith om afhaengighed af spil (baade boerns og andres), at den ikke paa davaerende tidspunkt havde i sinde at traeffe nogen foranstaltninger paa dette omraade ((EFT C 303 af 3.12.1990, s. 6. )).

Efterfoelgende har der vaeret flere forespoergsler om spil, tipning og lotterier, som dog altid har vedroert forholdet til det indre markeds regler og konkurrencereglerne og ikke den afhaengighedsskabende virkning.

Spillelidenskaben udgoer et alvorligt problem, som foerer til dannelse af talrige foreninger i hele Europa. Spanien indtager tredjepladsen efter De Forenede Stater og Filippinerne paa listen over de lande, hvor der aarligt bruges flest penge paa hasardspil, og alene i Katalonien er mere end 160.000 personer ramt af denne psykopatologiske forstyrrelse.

Finder Kommissionen ikke, at det paa baggrund heraf nu er paa tide, at faellesskabsinstitutionerne tager problemet med den sygelige trang til spil op ved at undersoege aarsager, forebyggelse og behandling af spillelidenskaben som en alvorlig lidelse, der rammer mange mennesker, med alvorlige sociale konsekvenser for den enkelte og dennes familie, i stedet for blot at behandle hasardspillet i forhold til de oekonomiske regler i det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (22. maj 1996)

Kommissionen er opmaerksom paa problemerne i forbindelse med spillelidenskab og klar over, at denne lidelse i de alvorligere tilfaelde har konsekvenser for baade den ramte person og dennes familie.

Paa nuvaerende tidspunkt er det imidlertid ikke muligt for Kommissioznen at inkludere dette problem i sundhedsprogrammerne, idet de prioriterede omraader for disse blkev fastlagt i Kommissionens meddelelse ((KOM(93) 559 endelig udg. )) om en handlingsplan inden for folkesundhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0263/96 af Irini Lambraki (PSE) til Raadet (2. februar 1996)

Om: Tyrkiets overtraedelse af folkeretten

Den 28. januar 1996 blev det tyrkiske flag paa en provokerende maade hejst paa den graeske oe Imia, som ligger i Dodekaneserne. Dette fandt sted efter en raekke provokerende erklaeringer fra Tyrkiets politiske ledere.

Kan Raadet oplyse, hvilke foranstaltninger det har til hensigt at ivaerksaette med henblik paa at imoedegaa den stadig mere provokerende holdning hos den tyrkiske regering, som ikke bare fortsaetter de aabenbare overtraedelser af menneskerettighederne men ogsaa efter indgaaelsen af Toldunionen med EU nu paa skamloes maade overtraeder folkeretten og tilsidesaetter Den Europaeiske Unions eksterne graenser og saaledes saetter freden i AEgaeerhavet paa spil?

Samlet svar (11. juni 1996)

Raadets formandskab gav en redegoerelse den 14. februar 1996 i Europa-Parlamentet for konflikten i AEgaeerhavet mellem Graekenland og Tyrkiet. Af denne redegoerelse fremgaar det, at Unionen ikke kan undgaa at vaere beroert af de seneste uoverensstemmelser, der paa den ene side involverer en medlemsstat, som vi grundlaeggende er solidariske med, og paa den anden side et naboland, som spiller en afgoerende rolle i regionen, og som i Europa i aartier har haft gode forbindelser med paa grundlag af dialog og samarbejde.

Formandskabet bemaerkede, at spoergsmaalet ikke officielt var blevet forelagt for Den Europaeiske Union. Unionen havde derfor ikke taget nogen formelle skridt. Formandskabet havde imidlertid besluttet - samtidig med at den fornoedne kontakt med Athen blev opretholdt i fuldt omfang - at aabne en kommunikationsvej gennem dertil egnede ambassader, som skulle give det mulighed for at holde en taet kontakt med Tyrkiet allerede fra krisens foerste stadier. Formandskabets maal var at fremme en fredelig loesning paa konflikten og en normalisering af de bilaterale forbindelser, det foerskte skridt ville vaere at opnaa enighed om en procedure, der kunne foelges frem imod dette maal, og navnlig undersoege muligheden for at indbringe spoergsmaalet for Den Internationale Domstol i Haag - eller international voldgift - eller en kombination af disse eller andre midler.

Derudover ville Italien bestraebe sig paa at imoedekomme Graekenlands anmodning om at fremskaffe de relevante juridiske tekster, som gaar tilbage til 1932 og 1947, ud fra et oenske om at vise stoerst mulig solidaritet med et andet medlem af Den Europaeiske Union.

Desuden vil Raadet erindre om, at ethvert medlem af Raadet eller Kommissionen i givet fald kan anmode om, at dette spoergsmaal saettes paa dagsordenen for dets samlinger.

Det er inden for de her skitserede rammer, at Raadet bedst kan bidrage til at genopbygge tillidsforholdet mellem en medlemsstat og en naer samarbejdspartner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1022/96 af David Thomas (PSE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Udskaenkningssteder, der er kontraktligt forpligtede til at foretage indkoeb hos ét enkelt bryggeri

Vil Kommissionen paa baggrund af den betydning, kontraktforpligtede udskaenkningssteder har for bryggeriindustrien ikke blot i Det Forenede Kongerige, men ogsaa i andre dele af EU, oplyse, hvor mange og hvilken type henvendelser den har modtaget vedroerende groenbogen om gruppefritagelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (23. maj 1996)

Kommissionens forordning (EOEF) nr. 1984/83 ((EFT 173 af 30.6.1983. )) af 22. juni 1983 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, paa kategorier af eksklusive koebsaftaler indeholder generelle regler om eksklusive koebsaftaler og saerlige bestemmelser for aftaler om salg af oel og aftaler om servicestationer. Denne forordning samt forordning nr. 1983/831 om eneforhandlingsaftaler udloeber begge i december 1997. Endvidere udloeber gruppefritagelsesforordningen ved udgangen af 1999.

Kommissionen fandt det derfor hensigtsmaessigt, om man eventuelt ivaerksaetter en hoering om anvendelsen af Faellesskabets konkurrenceregler paa vertikale bindinger (det faelles element i de to ovennaevnte gruppefritagelser), og saaledes med henblik herpaa udarbejder en groenbog om vertikale bindinger, hvori der vil blive foreslaaet en raekke valgmuligheder. Kommissionen er for oejeblikket i faerd med at udarbejde denne groenbog, og den har derfor endnu ikke modtaget nogen bemaerkninger hertil.

Men i forbindelse med udarbejdelsen af udkastet til groenbogen har Kommissionen dog haft uformelle kontakter med alle industrisektorer. Hvad angaar oelfremstilling havde Kommissionen kontakter med de europaeiske sammenslutninger af oelbryggerier (som har anmodet om en fornyelse af den nuvaerende gruppefritagelse) samt med forbrugere og forpagtere. Herudover har Kommissionen haft kontakt med individuelle bryggerier og United Kingdom Brewers, og sammenslutningen af godkendte detailforhandlere har ogsaa for deres vedkommende fremsat en anmodning om fornyelse af gruppefritagelsen for oelsalg.

Hoeringen om groenbogen er derfor endnu ikke begyndt. Men det er Kommissionens hensigt at give alle interesserede parter en frist paa flere maaneder til at fremkomme med deres bemaerkninger til groenbogen, naar foerst den er offentliggjort, samt deres bemaerkninger til de valgmuligheder, som man foreslaar i groenbogen hvad angaar den fremtidige anvendelse af Faellesskabets konkurrenceregler paa vertikale bindinger, som eksklusive aftaler om oelsalg udgoer en del af.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0867/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Import af mexicanske avocadoer til Den Europaeiske Union

Importen af avocadoer fra Mexico til EU er i den senere tid vokset i alarmerende grad og udgoer en alvorlig fare for udviklingen i EU's produktionssektor. Imidlertid er avocadoer ikke medtaget blandt produkterne i bilag 1 om kvalitetsbestemmelserne i forslaget til aendring af den faelles markedsordning for frugt og groentsager.

Denne situations fortsatte bestaaen vil vanskeliggoere kontrol med importen af produkter fra Mexico, der altid sker under gunstigere prisbetingelser, og hvis store omfang kun vil kunne kontrolleres ved at goere denne import betinget af kvalitetsnormer svarende til normerne for EU-produktionen.

Kommissionen bedes derfor oplyse, om den har til hensigt at acceptere, at avocadoer medtages blandt produkterne i bilag 1, der fastsaetter standardiserings- og kvalitetsnormer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. maj 1996)

Kommissionen kan ganske rigtigt konstatere, at importen af avocadoer fra Mexico steg i 1993 og 1994. De stadig kun delvise tal, der foreligger for 1995, synes at bekraefte denne tendens. Det fremgaar imidlertid, at denne fremgang er sket paa bekostning af Faellesskabets andre traditionelle leverandoerer. Den samlede import af dette produkt fra alle oprindelser har vaeret relativt stabil i denne periode, hvilket afspejler en stagnation i tredjelandenes andel paa EF-markedet. Paa denne baggrund mener Kommissionen ikke, at udviklingen i den mexicanske import vil kunne forstyrre EF-markedet.

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at normer er et instrument, der vil kunne bidrage til, at samhandelen sker paa rimelige betingelser, og at markedet bliver gennemsigtigt. Den praeciserer, at eventuel optagelse af avocadoer blandt de produkter, der klassificeres i henhold til et normsystem, for oejeblikket overvejes som led i Raadets arbejde med reform af den faelles markedsordning for forarbejdede frugter og groentsager ((KOM(95) 434 endelig udg. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0317/96 af James Moorhouse (PPE) til Raadet (27. februar 1996)

Om: Brug af Luxembourg-forliget i Raadet

1. Kan Raadet oplyse, ved hvor mange lejligheder medlemsstater har forsoegt at paaberaabe sig Luxembourg-forliget i Raadet, siden

- den europaeiske faelles akt og- Maastricht-traktaten om Den Europaeiske Union traadte i kraft?

2. Hvilken medlemsstat gjorde i hvert af de tilfaelde, der er opregnet som svar paa spoergsmaal 1, brug af forliget?

3. Er Raadet enig med den franske og den britiske regering i, at Luxembourg-forliget stadig udgoer en levende del af beslutningsprocessen i Raadet?

Svar (3. juni 1996)

1. Raadet har ikke nogen opgoerelser om dette emne og kan derfor ikke give de oplysninger, som det aerede parlamentsmedlem beder om i spoergsmaal 1 og 2.

2. Konklusionerne fra Raadets ekstraordinaere samling den 17.-18. og 27.-28. januar 1966 i Luxembourg forhindrer ikke Raadet i at traeffe afgoerelser efter bestemmelserne i EF-traktaten. Selv om der i henhold til EF-traktaten i mange tilfaelde kan traeffes flertalsafgoerelse, hindrer dette ikke Raadets medlemmer i generelt at bestraebe sig paa at tilnaerme de forskellige synspunkter, inden Raadet traeffer afgoerelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1039/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Byggearbejderes status

Har Kommissionen undersoegt byggefirmaers almindelige praksis med at kraeve, at deres arbejdstagere arbejder som selverhvervende?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen, paa baggrund af den store fare for den personlige sikkerhed paa byggepladser, at traeffe for at sikre, at de rettigheder, arbejdstagere har i henhold til gaeldende lovgivning om sundhed og sikkerhed, udvides til ogsaa at omfatte arbejdstagere, der arbejder som selverhvervende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (22. maj 1996)

EF-traktatens artikel 118A omhandler udelukkende beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. Direktiver, der udspringer af denne artikel kan saaledes ikke skabe rettigheder og forpligtelser for for selverhvervende. Det er imidlertid noedvendigt at paafoere selverhvervende visse forpligtelser, naar disse udfoerer arbejder paa samme arbejdsplads som arbejdstagere, der er omfattet af EF-traktatens artikel 118, saaledes at det af de selverhvervende udfoerte arbejde ikke har indflydelse paa de oevrige arbejdstageres sundhed.

Det er isaer tilfaeldet med Raadets direktiv 92/57/EOEF om implementering af minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed paa midlertidige eller mobile byggepladser ((EFT L 245 af 26.8.1992. )), idet dette direktivs artikel 10 paalaegger selverhvervende en raekke forpligtelser med henblik paa at opretholde sikkerheden og sundheden paa en byggeplads.

Kommissionen er opmaerksom paa, at selverhvervendes sikkerhed og sundhed udgoer et saerligt problem. Kommissionen har til hensigt inden for rammerne af faellesskabsprogrammet vedroerende sikkerhed hygiejne og sundhed paa arbejdspladsen (1996-2000) ((KOM(95) 282 endelig udg. )) at undersoege, om der er et behov for et forslag til Raadets henstilling om selverhvervendes sikkerhed og sundhed.