ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3155/98

af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Raadet

(19. oktober 1998)

Om: Naturgasforbruget

Nye oplysninger viser, at naturgasforbruget i oejeblikket falder betydeligt i medlemsstater saasom Tyskland, Nederlandene, Belgien, Frankrig, Finland og OEstrig, hvorimod det stiger kraftigt i Graekenland og Spanien. Har Raadet en sociooekonomisk forklaring paa dette faenomen? Hvilke udsigter mener Raadet i den forbindelse, at der er for naturgasforbruget i Extremadura?

Svar

(20./21. december 1998)

Naturgasforbruget har vaeret svingende gennem aarene, og det vil fortsat vaere tilfaeldet paa grund af forskellige faktorer, saasom vejret. Den generelle tendens i Det Europaeiske Faellesskab tyder dog paa fortsat vaekst. Raadet forventer, at denne tendens styrkes, naar direktivet om naturgas traeder i kraft.

Raadet har ikke droeftet naturgasforbruget i nogen bestemt region.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2430/98

af Frédéric Striby (I-EDN) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Vejtransport - harmonisering af konkurrencevilkaarene

Den franske transportminister indgav den 19. november 1997 et "memorandum" til Kommissionen med anmodning om en harmonisering af koere- og hviletiden og medtagelse af anden tid end koeretiden i Raadets forordning (EOEF) 3820/85(1).

Har Kommissionen gennemgaaet disse forslag? Hvordan er EU-reglerne paa dette omraade i oejeblikket?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(16. oktober 1998)

Den 19. november 1997 indgav den franske regering et memorandum til Raadet om en europaeisk harmonisering af de sociale bestemmelser inden for vejtransport. I dette memorandum blev der fremsat en raekke forslag vedroerende tre omraader: bestemmelser for alle aktivitetsperioder inden for vejtransport, navnlig for erhvervschauffoerernes vedkommende, indfoerelse af tvungen faglig oplaering for alle erhvervschauffoerers samt harmonisering af gennemfoerelsesbestemmelser og straffeforanstaltninger.

Kommissionen har taget forslagene til efterretning og er rent faktisk i gang med at tage sig af alle tre omraader. For det foerste er Kommissionen i mangel af en aftale mellem arbejdsmarkedets parter om arbejdstid ved at udarbejde sine egne forslag til faellesskabsbestemmelser om "mobile" arbejdstagere inden for vejtransport. Kommissionen vil ogsaa foreslaa arbejdstidsdirektivet (93/104) udstrakt til yderligere at omfatte ikke-mobile arbejdstagere. For det andet er den ved at forberede en meddelelse om uddannelse af erhvervschauffoerer. For det tredje er Kommissionen i gang med at indhente oplysninger fra medlemsstaterne, som skal danne grundlag for en rapport om effektiviteten og de praktiske virkninger af haandhaevelsen af bestemmelserne gennemfoerelsesniveauerne og de nugaeldende straffeforanstaltninger.

(1) EFT L 370 af 31.12.1985, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2790/98 af Graham WATSON til Kommissionen. Europæiske sportsligaer



EF-Tidende nr. C 135 af 14/05/1999 s. 0116



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2790/98 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (17. september 1998) Om: Europaeiske sportsligaer Hvad agter Kommissionen at goere for at fremme oprettelsen af europaeiske ligaer inden for forskellige sportsgrene? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (16. november 1998) De fleste stoerre sportsforbund har laenge afholdt europaeiske konkurrencer. Fodbold, fx, har mesterholdenes turnering, og basketball har sin europaeiske liga. Hvis det aerede medlems spoergsmaal drejer sig om oprettelse af europaeiske ligaer uden for forbundene, har Kommissionen ingen planer om en saerlig indsats for at opmuntre til saadanne skridt. Dette er en sag for sportsorganisationerne. Kommissionen har hverken juridisk grundlag for eller politisk interesse i at blande sig i det. Ikke desto mindre skal Kommissionen understrege betydningen af at opretholde en aegte solidaritet mellem eliteidraet og breddeidraet. Og hvor eksisterende eller nye sportsorganisationers regler eller handlinger falder ind under EF-traktatens konkurrenceregler, har Kommissionen desuden pligt til at drage omsorg for, at disse regler overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1452/98

af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: EF-finansiering af vandbygningsarbejder i Spanien

1. Kan Kommissionen opstille en oversigt over de EFRU-midler, der er anvendt pr. ultimo 1997 inden for den spanske faellesskabsstoetteramme til foranstaltning 6.1. Vandbygningsplan sammenholdt med de midler, der er anvendt til store vandbygningsarbejder i Portugal?

2. Kan Kommissionen ligeledes udarbejde en sammenlignende opstilling over de krav til udbetaling af stoette, som EFRU har stillet til hver af disse to medlemsstater?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1447/98 og P-1452/98

(20. maj 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2783/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(14. september 1998)

Om: Europaeiske virksomheders overtraedelse af WHO/UNICEF-adfaerdskodeksen for markedsfoering af modermaelkserstatninger

Kender Kommissionen rapporten "Breaking the rules - Europe" om overtraedelse af WHO/UNICEF-adfaerdskodeksen for markedsfoering af modermaelkserstatninger, og kender Kommissionen den kritik, der i rapporten rettes mod fabrikanterne i den Europaeiske Union?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke dele af Raadets beslutning om salgsmetoder for modermaelkserstatninger Kommissionen har gennemfoert, og hvilke konsekvenser dette har haft for ovennaevnte overtraedelser?

Kan Kommissionen bekraefte, at den nederlandske regering allerede to gange har bedt om naermere oplysninger om dette spoergsmaal, og kan Kommissionen oplyse, hvorfor den nederlandske regering stadig ikke har faaet noget svar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(22. oktober 1998)

Kommissionen kender udmaerket den paagaeldende rapport, som er udarbejdet af en nederlandsk ikke-statslig organisation (NGO). Denne rapport vedroerer markedsfoeringspraksis i en raekke medlemsstater samt enkelte tredjelande. Raadets resolution af 18. juni 1992(1) om forhandling af modermaelkserstatninger i tredjelande fra producenter i Faellesskabet gaelder ikke for nogen saadan praksis i medlemsstaterne.

Med denne resolution udpegede Faellesskabet Kommissionen og dennes delegationer til at fungere som kontaktpunkter og modtage eventuelle klager eller kritik fra myndighederne i tredjelande, for saa vidt angaar den markedsfoeringspraksis, der udfoldes af producenter fra Faellesskabet. Kommissionen og dens delegationer har ikke hidtil modtaget klager eller kritik fra myndighederne i noget tredjeland, som kunne have medfoert nogen form for aktion i henhold til Raadets ovennaevnte resolution.

Den nederlandske regering har rent faktisk soegt at faa kastet naermere lys over denne sag ved to forskellige lejligheder. En foerste skrivelse fra 1997 blev besvaret paa samme tidspunkt. En senere skrivelse fra sommeren 1998 besvares i loebet af ganske kort tid.

(1) EFT C 155 af 20.6.1992, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3122/98

af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Kommissionens manglende opfyldelse i forbindelse med EUF-projektet vedroerende udbedring af vejen mellem Goma og Rutsuhuru (foerste del) og vejen mellem Bukavu og Kavumu (anden del) i Den Demokratiske Republik Congo (det tidligere Zaire)

Paa grund af borgerkrigen, som i de forloebne aar har besudlet Den Demokratiske Republik Congo med blod, beordrede Kommissionen i november 1996, at gennemfoerelsen af EUF-kontrakten vedroerende udbedring af vejen mellem Goma og Rutsuhuru (foerste del) og vejen mellem Bukavu og Kavumu (anden del) blev indstillet.

Til trods for, at Kommissionen allerede den 15. december 1997 definitivt haevede kontrakten med tilbudsgiveren (firmaet Astaldi S.p.A.), har den endnu ikke betalt den skadeserstatning, som tilkommer tilbudsgiveren.

Vil Kommissionen redegoere for aarsagerne til denne forsinkelse og oplyse, hvornaar og paa hvilken maade den agter at yde tilbudsgiveren, firmaet Astaldi S.p.A., en rimelig erstatning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(10. november 1998)

Kommissionen vil gerne goere det aerede medlem opmaerksom paa, at der er tale om en saerlig situation, som omhandles i artikel 63 i finansforordningen for Den 7. Europaeiske Udviklingsfond (EUF) af 29. juli 1991, hvor den nationale anvisningsberettigede for EUF traeder i stedet for den ledende anvisningsberettigede for EUF. Kommissionen har fungeret som ordregiver i kontrakten, men det var ikke i eget navn og for egen regning, men i stedet for den paagaeldende stat.

Dermed har Kommissionen overholdt reglerne for denne kontrakt med firmaet Astaldi.

Der skal dog ogsaa goeres opmaerksom paa, at det ikke er Kommissionens beslutning, men firmaet Astaldis, der ved en skrivelse af 9. januar 1998 ophaevede kontrakten, og Kommissionen har hverken da eller senere modtaget nogen ajourfoering af de opgoerelser, som firmaet havde forelagt den 2. maj 1997.

I betragtning af situationen i Den Demokratiske Republik Congo for oejeblikket vil der, saa snart omstaendighederne tillader det, sammen med firmaet blive aflagt et besoeg paa stedet for at faa udarbejdet den endelige afregning for arbejdet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2303/98

af Fernand Herman (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Ligebehandling af Den Europaeiske Unions borgere

Under en grupperejse, som for nylig blev arrangeret af en aeldreforening, konstateredes der en overtraedelse af princippet om ligebehandling af europaeiske borgere i forbindelse med opkraevning af entré til museer, naermere betegnet Dogepaladset i Venedig. Der var gratis adgang for italienske pensionister, men ikke for pensionister med belgisk statsborgerskab.

Der er saaledes tale om et aabenlyst og klart bekendtgjort tilfaelde af nationalitetsbestemt forskelsbehandling, hvilket er i modstrid med traktaten. Hvad agter Kommissionen i sin egenskab af traktaternes vogter at foretage sig for at bringe denne forskelsbehandling til ophoer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. september 1998)

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at det ikke kan afvises, at saerbehandlingen af italienske borgere i forhold til borgere fra de oevrige medlemsstater i forbindelse med opkraevning af entré til museer kan indebaere forskelsbehandling, der er i strid med EF-traktatens artikel 6 og 59. Kommissionen vil derfor tage kontakt til de italienske myndigheder for at faa naermere oplysninger herom.

Domstolen har allerede i en tilsvarende sag haft lejlighed til at konstatere, at en medlemsstat misligholdt sine forpligtelser i forbindelse med opkraevning af entré til de nationale museer(1).

(1) Kommissionen/Spanien, Sag C-45/93, dom af 15.3.1994 (Sml. I-1994, s. 911)
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2312/98

af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Direktiv 93/42/EOEF

Den 15. juni 1998 traadte direktiv 93/42/EOEF(1) om medincinske anordninger i kraft; den italienske regerings fortolkning vedroerende anvendelsen af disse bestemmelser vedroerende optikere er foelgende: "bestemmelserne herfor gaelder ikke optikerassistenter" (cirkulaere udstedt af sundhedsministeriet den 12.6.98) hvilket er i klar modstrid med dette ministeriums hidtidige fortolkning. Optiskerassistenter henhoerer under dette direktiv, eftersom dette i alle henseender er i overensstemmelse med betegnelsen "fabrikant" en fagmand, som udelukkende fremstiller anordninger efter maal under eget ansvar for at markedsfoere det; alle lande, med undtagelse af Belgien, har fortolket direktiv 93/42/EOEF og anerkendt optiker som fabrikant eller samler af produkter.

Mener Kommissionen ikke, at den boer intervenere for at anmode den italienske regering om en fortolkning af direktiv 93/42/EOEF, der svarer bedre til indholdet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(14. oktober 1998)

Kommissionen er i faerd med at undersoege de naevnte forhold i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.

(1) EFT L 169 af 12.7.1993, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2412/98

af Sir Jack Stewart-Clark (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Afgiftsfritagelse for velgoerende organisationer

I henhold til Raadets forordning (EOEF) 918/83(1) af 28. marts 1993 om en faellesskabsordning vedroerende fritagelse for import- og eksportafgifter kan velgoerende organisationer anmode om fritagelse for betaling af importafgifter for medicinsk udstyr fremstillet uden for EU.

Royal Marsden NHS Trust i min valgkreds East Sussex and Kent South indsendte en ansoegning, der blev imoedekommet af det britiske handels- og industriministerium, men afvist af de hollandske myndigheder.

Er der en tidsgraense for indsendelse af ansoegninger?

Hvor lang er i bekraeftende fald varigheden af denne periode?

Kan der gives fritagelse med tilbagevirkende kraft?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. september 1998)

Bestemmelserne i Kommissionens forordning (EOEF) 2290/83 af 29. juli 1983(2) om fastsaettelse af gennemfoerelsesbestemmelserne til artikel 50 til 59 i Raadets forordning (EOEF) 918/83 om en faellesskabsordning vedroerende fritagelse for import- og eksportafgifter fastsaetter en gyldighedsperiode paa seks maaneder for de bevillinger til afgiftsfri indfoersel af varer, som det aerede medlem henviser til. Som reglerne gaelder i oejeblikket, kan der ikke ansoeges om denne bevilling efterfoelgende, dvs. efter at varerne faktisk er indfoert.

Dog skal det bemaerkes, at hvis naevnte bevilling foreligger paa tidspunktet for indfoersel af varerne, men ikke fremlaegges sammen med toldangivelsen, aabner artikel 256, stk. 1, andet afsnit, i Kommissionens forordning (EOEF) 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EOEF) 2913/92 om indfoerelse af en EF-toldkodeks(3) mulighed for, at det dokument, paa basis af hvilket der kan indroemmes afgiftsfritagelse ved indfoersel, forelaegges inden for en frist paa hoejst tre maaneder efter antagelsen af angivelsen om overgang til fri omsaetning.

(1) EFT L 105 af 23.4.1983, s. 1.

(2) EFT L 220 af 11.8.1983.

(3) EFT L 253 af 11.10.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2042/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Konstante boeder og ekstraudgifter for graeske chauffoerer, der udfoerer international transport

De graeske chauffoerer, der koerer international transport, moeder enorme vanskeligheder paa deres vej gennem FYROM og Albanien. I disse lande paalaegger myndighederne konstant de graeske chauffoerer at betale boeder for overvaegt, hoeje transitafgifter, desinfektionsafgifter m.m. samtidig med, at hundredvis af bulgarske, makedonske og albanske lastbiler (som er i en elendig forfatning) faerdes uantastet paa de graeske landeveje. Kommissionen bedes besvare foelgende:

Agter Kommissionen at tage skridt over for myndighederne i de lande, som konstant skaber problemer for EU-lastbiler (hvoraf de graeske vogne paalaegges saerlige "boeder"), med henblik paa at faa standset denne uophoerlige boedeopkraevning, idet disse lande modtager rundhaandet stoette fra EU og samtidig foerer en provokerende politik imod de EU-transportvirksomheder, der beskaeftiger sig med international transport?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(16. september 1998)

Naar der paalaegges graeske transportvirksomheder transit- og desinfektionsafgifter i Albanien og den tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, sker dette for tiden i henhold til betingelserne i bilaterale aftaler eller ordninger, som er indgaaet mellem de enkelte medlemsstater og det paagaeldende tredjeland.

Hvad angaar den tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien gaelder dog ogsaa de relevante bestemmelser i aftalen mellem Faellesskabet og den tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien vedroerende transport(1). Aftalen fastsaetter at afgifter paa vejkoeretoejer, vejafgifter og andre former for afgifter skal vaere ikke-diskriminerende. Den fastsaetter ogsaa, at koeretoejer, der ikke opfylder de eksisterende krav i den tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien indtil den 31. december 2002 kan paalaegges en saerlig ikke-diskriminerende afgift, der afspejler den skade, der foraarsages af den yderligere akselvaegt.

Kommissionen overvaager, at disse bestemmelser anvendes korrekt. Ethvert problem, Kommissionen modtager meddelelse om, kan droeftes i de relevante transport- eller samarbejdsudvalg med henblik paa at naa frem til en gensidig acceptabel loesning. Hvis graeske transportvirksomheder har grund til at mene, at disse bestemmelser ikke anvendes korrekt, boer de oejeblikke fremsende detaljerede oplysninger til Kommissionen.

EF's stoette, herunder laan fra Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) gives til den tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, til Albanien og til andre lande i OEsteuropa for at bistaa med forbedring af hovedtransitruterne, saa de kommer op paa faellesskabsstandard med henblik paa at standse enhver form for saerlige afgifter for tunge koeretoejer, naar disse veje har opnaaet en bedre standard.

Hvad angaar koeredygtigheden af koeretoejer fra de lande, det aerede medlem naevner, har myndighederne i enhver stat, hvor disse koeretoejer koerer, ret til at fjerne ethvert koeretoej, der betragtes som usikkert, fra vejene.

(1) EFT L 348 af 18.12.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2704/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Maldiverne

Den 18. juni 1998 og i de efterfoelgende dage begyndte de maldiviske myndigheder at arrestere og forhoere kristne beboere paa oeen. Paalidelige kilder anslaar, at hele 50 maldivere er blevet arresteret siden dette tidspunkt mistaenkt for at vaere kristne.

To af de maldivere, der blev arresteret den 18. juni, er blevet identificeret som Aneesa Hussain, 32 aar, og Aminath Moonisa, 17 aar, begge pareeru-ge, kvinder, Republikken Maldiverne. Disse to kvinder har aabent indroemmet, at de er kristne, hvilket er en lovovertraedelse i henhold til maldivisk ret. Vi er isaer bekymrede over disse kvinders sikkerhed - paalidelige kilder angiver, at Aneesa Hussain er blevet fysisk angrebet og hendes liv er truet.

Eftersom Maldiverne er medlem af FN og derfor i princippet bundet af artikel 18 i FN's erklaering om menneskerettighederne, som fastlaegger religionsfrihed, og eftersom Europa yder et betydeligt bidrag til Maldivernes oekonomi, isaer via turisme, vil Kommissionen da laegge pres paa de maldiviske myndigheder for at faa dem til at frigive Hussain og Moonisa og andre kristne, der vides at vaere i faengsel for deres religioese tro?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(22. september 1998)

Kommissionen er orienteret om arrestationen for nylig af et vist antal kristne i Republikken maldiverne. Kommissionens delegation i Sri Lanka, der er akkrediteret Maldiverne, foelger sagen noeje og har droeftet begivenhederne omkring de to maldiviske kvinder, som det aerede medlem omtaler, med den maldiviske hoejkommissaer i Colombo.

Hoejkommissaeren har meddelt Kommissionens delegation, at de to navngivne kvinder er under arrestation, medens deres sag efterforskes. Kvinderne holdes som fanger paa en oe med et aabent faengel, beliggende 5 km fra Male. Enhver mistanke om, at de udsaettes for trusler eller vold, paastaas at vaere grundloes, og delegationen fik tilbudt muligheden for at besoege kvinderne.

I Kommissionens forbindelser med tredjelande laegger den meget stor vaegt paa, at menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder overholdes. Det bekymrer Kommissionen, at Republikken Maldiverne, der er bundet af artikel 18 i De Forenede Nationers menneskerettighedserklaering, alligevel i sin forfatning forbyder sine borgere at praktisere nogen anden religion end den islamiske.

Kommissionen er af den opfattelse, at det er mest hensigtsmaessigt, at officielle reaktioner og aktioner som svar paa saadanne tildragelser udgaar fra Faellesskabet og dets medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2670/98

af Gerhard Hager (NI) til Raadet

(1. september 1998)

Om: EU-programmer til fordel for tjenestemaend

Der findes paa tjenestemandsomraadet i oejeblikket 11 forskellige programmer til fremme af forskellige former for virksomhed (uddannelse, udveksling af tjenestemaend, udveksling af oplysninger, forbedret samarbejde). Disse mange samarbejdsprogrammer harmonerer ikke med det krav, der til stadighed fremsaettes, om gennemsigtighed, effektivitet og naerdemokrati. Programindholdet kritiseres derfor ogsaa fra mange sider.

1. Hvilke maalsaetninger er der for, og hvilket formaal opfylder de enkelte programmer? Hvorved adskiller det ene program sig fra det andet?

2. Har Raadet planlagt en gennemgang af programmerne under det nuvaerende formandskab?

3. Hvordan skal denne gennemgang, i bekraeftende fald, se ud?

4. Hvilke grunde er der, i benaegtende fald, til ikke at foretage en saadan gennemgang?

5. Da ogsaa ansoegerlandene til dels allerede har adgang til disse programmer, bedes Raadet ydermere detaljeret redegoere for, hvilke af disse programmer de central- og oesteuropaeiske lande allerede deltager i?

Svar

(22. oktober 1998)

Raadet vil gerne goere opmaerksom paa, at de forskellige EU-programmer med aktioner til fordel for tjenestemaend forvaltes af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og de beroerte tredjelande. Det er derfor foerst og fremmest Kommissionens opgave at vurdere, om maalsaetningerne ogsaa svarer til et behov paa det paagaeldende omraade. Kommissionen har ikke paa nuvaerende tidspunkt forelagt Raadet forslag om revision af de paagaeldende programmer med aktioner til fordel for tjenestemaend.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2077/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Militaerpersoners foreningsfrihed

Kan Kommissionen paa baggrund af EP's beslutning og Retsudvalgets betaenkning (1 - 1387/83) om organisationsret for medlemmer af de vaebnede styrker samt EP's aarlige betaenkning om og overholdelsen af menneskerettighederne i Det Europaeiske Faellesskab herunder militaerpersoners foreningsfrihed (artikel 50 - 51), som blev indgivet den 21.3.1997 og ledsaget af en beslutning, der blev vedtaget den 18.3.1997, hvori det paa ny kraever, at medlemmer af de vaebnede styrker faar fagforeningsrettigheder og ytringsfrihed, oplyse foelgende:

1. om militaerpersoners ret til at grundlaegge fagforeninger anerkendes i alle medlemsstater?

2. om Italien har tilsluttet sig ovennaevnte EU-holdninger?

3. om der findes saerlige bestemmelser for militaerpersoners fagforeninger i medlemsstaterne, og i saa fald hvilke?

4. hvorledes stiller Kommissionen sig generelt til dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(30. september 1998)

Organisationsret falder uden for traktatens anvendelsesomraade (artikel 137 i den fremtidige traktat). Derfor henhoerer spoergsmaalet om organisationsret for medlemmer af de vaebnede styrker helt og holdent under de enkelte medlemsstaters kompetence.

Desvaerre er de oplysninger om den konkrete lovgivningsmaessige situation i de enkelte medlemsstater, som det aerede medlem anmoder om, ikke umiddelbart tilgaengelige. Generelt forholder det sig dog saadan, at organisationsretten for medlemmer af de vaebnede styrker er begraenset i et vist omfang paa grund af denne gruppes saerlige funktioner.