ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1197/97 af MaLou Lindholm (V) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Beskaeftigelsespolitikken paa De Kanariske OEer

Som det fremgaar af traktaten er en af Den Europaeiske Unions vigtigste maal oprettelse af et indre marked ved fjernelse af hindringerne for den frie bevaegelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital (traktat om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, artikel 3) inklusive fjernelse af enhver forskelsbehandling over for arbejdstagere i medlemsstaterne (artikel 48);

- De Kanariske OEers regionalregering har for nylig indtraengende opfordret erhvervsfolk, der arbejder paa De Kanariske OEer, til at ansaette lokale indbyggere, saaledes at al nybeskaeftigelse, der skabes i regionen, kun besaettes med folk fra De Kanariske OEer, og ved at goere dette vil den lokale arbejdsloeshedsrate blive reduceret (den lokale presse den 5. januar 1997);

- det kanariske arkipelag er et af de spanske maal 1-regioner, der modtager europaeisk strukturstoette, som betales af alle europaeiske skatteborgere.

Hvad er Kommissionens holdning til ovennaevnte initiativ fra den kanariske regionalregering? Er dette initiativ ikke i modsaetning til princippet om arbejdstagernes frie bevaegelighed inden for Den Europaeiske Union?

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger mod denne foreslaaede diskrimination over for andre europaeiske arbejdstagere? Kan Kommissionen oplyse naermere, hvilke foranstaltninger den vil traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (20. maj 1997)

Kommissionen har kendskab til, at visse medlemmer af De Kanariske OEers regionalregering i pressen har tilskyndet kanariske virksomheder til at foretraekke kanariske arbejdstagere ved ansaettelse.

Efter en analyse af de presseinformationer, der er modtaget i Kommissionen, synes den kanariske regionalregering ikke at have vedtaget nogen bindende lovgivningsmaessige foranstaltninger for at begunstige beskaeftigelsen af oeernes indbyggere paa bekostning af andre arbejdstagere i Faellesskabet.

Kommissionen vil fortsat interessere sig for dette spoergsmaal for at sikre sig, at princippet om, at der ikke maa diskrimineres med udgangspunkt i nationalitet, respekteres fuldt ud paa De Kanariske OEer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 851/97 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Artikel 10, EFRU - regional innovation og strategier for informationssamfundet



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0177



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0851/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Artikel 10, EFRU - regional innovation og strategier for informationssamfundet Tre portugisiske institutioner har forelagt projekter under artikel 10. Hvilke er blevet godkendt? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0848/97 og E-0851/97 (17. april 1997) Den oenskede liste bliver sendt direkte til det aerede parlamentsmedlem og til Parlamentets generalsekretariat. Med hensyn til antallet af forelagte projekter henvises det aerede parlamentsmedlem til svaret paa spoergsmaal E-0849/97 ((Se side 178 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0442/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Kinesisk medicin og udryddelsestruede dyrearter

Hvad har Kommissionen overvejet at goere for at tilskynde den kinesiske regering til at erstatte den traditionelle medicin, der fremstilles paa basis af dyr, isaer udryddelsestruede dyrearter saasom tigeren, med medicin, der er fremstillet paa basis af planter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. april 1997)

Brugen af naesehornshorn, tigerknogler og bjoernegaldeblaerer, men ligeledes af visse udryddelsestruede plantearter inden for traditionel oestasiatisk laegekunst, er fremdeles et problem, der giver anledning til bekymring. Det har nu over en laengere aarraekke vaeret med paa dagsordenen til partskonferencen for konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES). I 1995 vedtog man her flere resolutioner om bevarelse af naesehorn og tigre. Paa det kommende moede (i Harare, fra den 9. til den 20. juni 1997) vil CITES-partskonferencen tage stilling til et debatoplaeg om dette emne, som er forelagt af Det Forenede Kongerige.

Det Forenede Kongerige fremsaetter heri forslag til en raekke konkrete aktioner og initiativer, som CITES-parterne, vil kunne tage med henblik paa at bistaa med at loese de mange aspekter i forbindelse med denne handel (biologiske, sociale, kulturelle samt rent proceduremaessige). Ét af disse forslag vedroerer specielt det spoergsmaal, som det aerede medlem her har bragt paa bane, nemlig at anspore til at efterforskne og bruge erstatninger og alternativer (ikke noedvendigvis af vegetabilsk art).

Kommissionen stoetter de forslag, Det Forenede Kongerige har fremsat, og vil i lyset af resultaterne af juni-moedet tage stilling til, hvilke muligheder der bestaar for at bistaa ved den praktiske gennemfoerelse af de vedtagne rekommandationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0072/97 af José Barros Moura (PSE) til Raadet (24. januar 1997)

Om: Formaalet med strukturfondene

I sin tale den 19. september 1996 i Montpellier udtalte medlem af Kommissionen, Wulf-Mathies: Jeg har allerede koncentreret midlerne om prioriterede politiske omraader som kampen mod ledigheden, forbedring af konkurrenceevnen, navnlig i de smaa og mellemstore virksomheder, stoette til forskning og udvikling og kvalificering af arbejdskraften, forbedring af miljoebeskyttelsen og af miljoeet samt ligebehandling af maend og kvinder.

Det fremgaar imidlertid ikke, hvad der bliver af den oekonomiske og sociale samhoerighed, navnlig maalet om en mindskelse af de sociale og oekonomiske uligheder mellem medlemsstaterne, regioner og grupper i samfundet.

Imidlertid er maalsaetningerne for strukturfondene fastlagt i traktaten og den afledte ret, og de er ikke i overensstemmelse med kommissionsmedlemmets »prioriterede politiske omraader«.

Hvordan vurderer Raadet paa baggrund af faellesskabsretten denne definition af »prioriterede omraader«?

Svar (30. maj 1997)

Som det understreges af det aerede parlamentsmedlem, er maalsaetningerne for strukturfondene fastlagt i traktaten og i den afledte ret, og det er Kommissionens opgave at realisere dem.

Det maa i den forbindelse vaere relevant at minde om, at Raadet i den faelles 1996-rapport om beskaeftigelse i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Firenze har understreget muligheden af i hoejere grad at rette strukturpolitikkerne ind mod jobskabelse uden at anfaegte de grundlaeggende principper, de nuvaerende lovgivningsmaessige rammer og de beloeb, der er afsat til strukturfondene. I overensstemmelse med konklusionerne fra dette Europaeiske Raad boer der i de nye programmer for regioner i industriel tilbagegang (maal 2 1997-99) tages hensyn til de fleraarige programmer for at sikre, at strukturfondene stoetter gennemfoerelsen af beskaeftigelsesstrategien i traad med principperne for oekonomisk og social samhoerighed.

Endelig minder Raadet om, at den gaeldende lovgivning indeholder naermere bestemmelser om, hvilke revisioner eller tilpasninger der eventuelt vil kunne foretages af Faellesskabets stoetterammer. De vil under alle omstaendigheder skulle foretages under fuld overholdelse af partnerskabsprincippet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1248/97 af Kirsten Jensen (PSE) til Kommissionen (2. april 1997)

Om: Danmark og ligeloensdirektivet

Ifoelge en artikel i den danske avis Politiken den 10.3.1997 tjener maend gennemsnitligt 60.000 Dkr. mere i loen om aaret end kvinder i Danmark? Dette gaelder inden for alle aldersgrupper. I 1992 tjente kvinder i gennemsnit 120.000 Dkr. om aaret, mens maend i gennemsnit havde en aarsindtaegt paa 180.000 Dkr. Hvad agter Kommissionen at goere, naar Danmark ikke overholder ligeloensdirektiv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (14. maj 1997)

Siden begyndelsen har EF-lovgivning vaernet om princippet om lige loen til maend og kvinder for samme arbejde (artikel 119 i Romtraktaten). Princippet blev udvidet med direktivet om lige loen ((Raadets direktiv 75/117/EOEF af 10. februar 1975 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivninger om gennemfoerelse af princippet om lige loen til maend og kvinder - EFT L 45 af 19.2.1975. )), hvormed begrebet lige loen for arbejde af samme vaerdi blev introduceret. Alle medlemsstaterne, herunder ogsaa Danmark, har gennemfoert ovennaevnte EF-lovgivning fuldt ud. Hvad angaar Domstolen, har den bidraget betydeligt til gennemfoerelsen og tolkningen af faellesskabsforskrifterne om lige loen.

Alligevel er opnaaelse af lige loen for maend og kvinder endnu ikke en realitet, hvilket bl.a. skyldes den horisontale og vertikale opdeling kvinder konfronteres med paa arbejdsmarkedet, lav vaerdiansaettelse af traditionelle kvindeerhverv og forskelle i beskaeftigelsesstrukturer og afloenningssystemer.

For at mindske forskellene mellem maends og kvinders loen vedtog Kommissionen i juli 1996 et regelsaet for dette omraade ((KOM(96) 336. )). Regelsaettet sigter mod at give praktiske raad til arbejdsgiverne, parterne i loenforhandlinger og enkeltpersoner med henblik paa, at sikre princippet om lige loen til maend og kvinder i alle loenaspekter, der udfoerer arbejde af samme vaerdi. Regelsaettet blev udarbejdet i taet samarbejde med brugergruppen og vedtagelsen blev hilst velkommen af Parlamentet. Hvad angaar regelsaettets ivaerksaettelse i praksis, finansierer Kommissionen allerede nu to projekter, dels om regelsaettets udbredelse, dels om evaluering af dets virkninger baade paa nationalt plan og paa faellesskabsplan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1530/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Oplysninger om stoerrelsen af de EF-stoettemidler der fra januar 1994 til december 1994 blev givet til Rheinland-Pfalz

Til hvilke foranstaltninger blev der i 1994 givet EF-midler til Rheinland-Pfalz, og hvor store var beloebene fra:

1. Den Europaeiske Socialfond

2. det fjerde forskningsrammeprogram

3. Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling

4. Faellesskabets miljoe- og energiprogrammer

5. Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget - Udviklingssektionen og Garantisektionen

6. andre faellesskabsprogrammer?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-1530/97, E-1531/97 og E-1532/97 (28. maj 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0603/97 af Alex Smith (PSE) til Raadet (27. februar 1997)

Om: Planlagte moeder i Raadet

Hvilke raadsmoeder under det hollandske formandskab er aabne for offentligheden og pressen?

Agter Raadet at fremskynde udarbejdelsen og uddelingen af de planlagte dagsordener for raadsmoeder i forhold til nu?

Svar (20. maj 1997)

1. Nedenfor foelger til det aerede parlamentsmedlem en liste over de spoergsmaal, som er blevet droeftet eller vil kunne droeftes under en aaben debat paa raadssamlingerne i foerste halvaar af 1997.

Allerede afholdte aabne debatter

>TABLE>

Planlagte aabne debatter (listen kan blive aendret)

>TABLE>

2. I henhold til artikel 2 i Raadets forretningsorden udarbejder formandskabet den foreloebige dagsorden for hver samling. Den sendes til Raadets oevrige medlemmer og til Kommissionen senest fjorten dage foer samlingens begyndelse. Det er dog altid muligt at aendre denne efter faelles aftale indtil selve samlingen. Naar den foreloebige dagsorden har faaet en tilstraekkeligt fast form, udsendes den i en pressemeddelelse, som Generalsekretariatets Pressetjeneste soerger for bliver offentliggjort saa hurtigt som muligt.

Ud over at de paagaeldende meddelelser udsendes til pressen, fremsendes de ogsaa til de oevrige institutioners informationstjenester, herunder til Europa-Parlamentet. Samtidig stilles de til raadighed for offentligheden ad elektronisk vej, bl.a. i den interinstitutionelle database »Rapid«, som der er adgang til via Internet.

Pressetjenesten i Generalsekretariatet for Raadet er i oejeblikket ved at udarbejde sit eget Internet-site og vil derefter ogsaa kunne udsende sine pressemeddelelser direkte ad denne vej.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0500/97 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Fastlaeggelse, vedtagelse og opfoelgning af faellesskabsinitiativet RECHAR II

Vil Kommissionen oplyse, i hvilket omfang de lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter har vaeret inddraget i fastlaeggelsen, vedtagelsen og opfoelgningen af RECHAR II-initiativet i de enkelte medlemsstater?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0497/97, E-0498/97, E-0499/97 og E-0500/97 (7. april 1997)

De forskellige lokale myndigheders og de oevrige partneres deltagelse i udarbejdelsen og opfoelgningen af faellesskabsinitiativerne sker som for alle andre operationelle programmer efter reglerne i artikel 4 i grundforordningen for strukturfondene ((EFT L 193 af 31.7.1993. )). Det er derfor hver enkelt medlemsstat, som udpeger de myndigheder og andre partnere, som skal deltage i det partnerskab, der inddrages i strukturinterventionerne, og dette skal ske efter hver medlemsstats eksisterende praksis.

Af hensyn til effektiviteten, sammenhaengen og den bedst mulige udnyttelse af de til raadighed staaende tekniske midler varetages opfoelgningen af faellesskabsinitiativerne i almindelighed af de samme overvaagningsudvalg som dem, der staar for opfoelgningen af de strukturinterventioner, der indgaar i de forskellige operationelle programmer eller samlede programmeringsdokumenter.

De eksisterende forskelle i situationer og praksis og interventionsprocessernes komplicerede karakter vanskeliggoer en detaljeret og kvantitativ analyse pr. medlemsstat af den konkrete deltagelse af de lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter i udarbejdelsen og vedtagelsen af hvert operationelt program eller faellesskabsinitiativ og deres deltagelse i overvaagningsudvalgene. De informationer herom, Kommissionen raader over, findes i 6. og 7. aarsberetning, som er blevet sendt til Parlamentet.

Efter Kommissionens opfattelse er der for disse faellesskabsinitiativer og for de oevrige strukturinterventioner gjort reelle fremskridt med anvendelsen af partnerskabsprincippet. Den erkender imidlertid, at der er forskelle i denne anvendelse fra medlemsstat til medlemsstat.

I den rapport om den oekonomiske og sociale samhoerighed, der for nylig blev vedtaget af Kommissionen, understreges det, at det i fremtiden er noedvendigt at styrke partnerskabet, men det foreslaas ogsaa at forenkle de nuvaerende interventionsprocedurer for at sikre, at dette partnerskab rent faktisk bliver muligt og effektivt.

Paa dette stadium forsoeger Kommissionen gennem fremme af de territoriale pagter for beskaeftigelsen at eksperimentere med nye former for partnerskab, navnlig paa lokalt niveau, med inddragelse af erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0562/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (24. februar 1997)

Om: »Directory of Interest Groups«

Kommissionen boer lykoenskes med udgivelsen af »Directory of Interest Groups«, hvis redaktion blev afsluttet den 30. september 1996, og som jeg netop har modtaget.

Denne prisvaerdige indsats giver imidlertid grundlag for at spoerge, hvorfor det ifoelge den medfoelgende skrivelse har vaeret noedvendigt at slette ikke mindre end 19 grupper, hvoraf mange vedroerte aktiviteter af stor betydning i Europa.

Det kunne ogsaa vaere rart at vide, om Europa-Parlamentets udvalg og delegationer samt de enkelte medlemmer paa forhaand er blevet opfordret til at afgive de oplysninger, som de laa inde med. Paa den maade kunne man uden tvivl have undgaaet, at vejviseren mangler ikke-erhvervsdrivende interessegrupper (dvs. »paneuropaeiske organisationer, som arbejder uden gevinst for oeje« ifoelge teksten paa side XIII) som f.eks. »Fondation Européenne de l'Energie« og »European Forum for Renewable Energy Sources, EUFORES«, der begge ledes af et medlem af Europa-Parlamentet og er taet knyttet til Kommissionens arbejde.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (14. april 1997)

De 19 koder eller sektorer, der er fjernet fra oversigten over aktivitetsomraader, er opfoert under andre koder eller sektorer, paa samme maade som f.eks. sukkersektoren (kode 707) allerede var opfoert under sektoren for andre levnedsmiddelindustrier (kode C57). Organisationer, der repraesenterer de sektorer, der er fjernet, staar altsaa stadig opfoert, men under en anden sektortitel.

Optagelsen af ikke-profitsoegende interessegrupper i denne oversigt er sket ud fra de paagaeldende organisationers eget oenske. De har selv kunnet give deres oenske om optagelse til kende, efter at den forestaaende oprettelse af en saadan oversigt var blevet annonceret i EF-Tidende ((EFT C 126 af 7.5.1994 )); endvidere har Kommissionens egne oplysninger gjort det muligt at finde frem til andre potentielle emner.

Denne foerste udgave af oversigten er derfor ikke udtoemmende, men der paagaar allerede paa nuvaerende tidspunkt en ajourfoering, hvilket er grunden til, at der som bilag til oversigten er vedfoejet en tilmeldingsblanket. Der er i oevrigt blevet gjort megen reklame for denne oversigt, saaledes at organisationer, der ikke allerede er optaget, faar mulighed for at give sig til kende med henblik paa udgivelsen af den naeste udgave, der forventes udsendt senest i slutningen af 1997. Oversigten bliver for oevrigt inden laenge tilgaengelig paa Europa-serveren, hvorefter interesserede organisationer kan optages deri, saa snart de udtrykker oenske derom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3451/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Racistisk graensekontrol

I fortsaettelse af min forespoergsel E-1595/96 ((EFT C af 15.10.1996, s. 113. )) om en gruppe studerende fra East Birmingham College, der blev udsat for racistisk graensekontrol i Frankrig, vil jeg gerne komme med yderligere oplysninger om de paagaeldende haendelser: den foerste af dem fandt sted ved graensen mellem Ostende og Dunkirk den 27. april omkring kl. 5.00, og den anden fandt sted, da gruppen var ved at gaa om bord paa en faerge i Dunkirk (for at rejse til Dover) omkring kl. 20.00. I forbindelse med begge haendelser blev kun de sorte medlemmer af gruppen fjernet fra bussen til forhoer og udsat for krops- og bagagevisitationer, hvad der helt klar var racistiske handlinger.

Efter at vaere kommet med de oenskede oplysninger, vil jeg vaere taknemlig for at vide, hvilke foranstaltninger Kommissionen agter at traeffe for at sikre, at intet land udfoerer graensekontrol af racistisk karakter?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 31. januar 1997 ((EFT C 96 af 24.3.1997. )) har Kommissionen anmodet de franske myndigheder om oplysninger vedroerende den haendelse, som det aerede medlem omtaler.

Kommissionen har endnu ikke modtaget noget svar, men har rykket de franske myndigheder for et.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3624/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Konto B3-1006: Fremme og beskyttelse af regionale sprog og kulturer og af mindretallenes sprog og kulturer

Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto B3-1006: Fremme og beskyttelse af regioanle sprog og kulturer og af mindretallenes sprog og kulturer?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (17. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 14. februar 1997 ((EFT C 105 af 3.4.1997. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3635/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Konto B3-4301: Kraeftbekaempelse

Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto B3-4301: Kraeftbekaempelse?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (17. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 14. februar 1997 ((EFT C 105 af 3.4.1997. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3623/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Konto B3-4003: Det Europaeiske Tekniske Fagforeningsbureau

Kan Kommissionen for de enkelte aktiviteter, fagforeninger, foreninger eller samarbejdsudvalg oplyse, hvor store tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto B3-4003: Det Europaeiske Tekniske Fagforeningsbureau?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (17. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 14. februar 1997 ((EFT C 105 af 3.4.1997. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3606/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Artikel B5-323: Vaekst og miljoe

Kan Kommissionen for regnskabsaaret 1995 og for artikel B5-323 (Vaekst og miljoe) oplyse foelgende:

1. Er der ydet tilskud til foreninger, fagforeninger eller arbejdsgiverorganer?

2. Hvor store er i bekraeftende fald tilskuddene til de enkelte foreninger, fagforeninger, organer eller aktiviteter?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (17. juli 1997)

Som supplement til sit svar af 14. februar 1997 ((EFT C 105 af 3.4.1997. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.