ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2461/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(4. september 2002)

Om: Ubehandlet affald

Vil Kommissionen udarbejde en oversigt over mængden af ubehandlet affald, der udledes i EU's farvande og floder, baseret på de seneste foreliggende data sammenlignet med de data, der forelå for henholdsvis fem og ti år siden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. oktober 2002)

Informationer om urensede spildevandsudledninger på europæisk plan bliver blandt andet nu evalueret via det fælles spørgeskema for år 2002 fra Eurostat og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). Med denne evaluering bliver det muligt at beregne de nuværende mængder urenset spildevand og sammenligne de nyeste data med tilsvarende data fra for ti år siden eller endnu længere tilbage.

Desuden er en kommissionsrapport om rensning af byspildevand baseret på Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand(1), som ændret ved Rådets direktiv 98/15/EF af 27. februar 1998(2) under forberedelse. Den vil indeholde oplysninger om den aktuelle situation for spildevandsrensning sammenlignet med de tidligere år, idet der også tages hensyn omtrentlige overslag over de fortsatte mængder af ubehandlet spildevand.

I henhold til vandrammedirektivet(3) skal der for de enkelte flodområder foretages en analyse af menneskelige aktiviteters belastning af overfladevand og grundvand frem til 2004. Denne analyse, som medlemsstaterne skal gennemføre, skulle resultere i yderligere oplysninger om de urensede mængder spildevand i fremtiden.

Inden for rammerne af konventionerne om havmiljø, som for eksempel Oslo-Paris-kommissionen (Ospar), Helsinki-Kommissionen (Helcom), er der ikke på indeværende tidspunkt planer om udførelse af andre beregninger.

(1) EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40.

(2) EFT L 67 af 3.7.1998, s. 29.

(3) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger, EFT L 327 af 22.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2142/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Kiribati

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Kiribati, der godkendtes til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede støtte i 2000 til dette land på alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2536/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. september 2002)

Om: Opbringning af britiske fiskerfartøjer med galicisk kapital opbringningen for nyligt af fiskerfartøjet Hermanos Yañez

Fiskerfartøjet Hermanos Yañez under britisk flag og med galicisk kapital blev for nylig opbragt af patruljeskibe fra den britiske marine, da det fiskede i EU-farvand, og ført til havnen i Falmouth, tilsyneladende for at kontrollere fangsten. Siden juli er der allerede blevet opbragt fire fartøjer under britisk flag og med galicisk kapital, som er blevet tvunget til at sejle til en britisk havn. Opfører de britiske myndigheder sig på samme måde over for fartøjer, der er britisk ejet? Mener Kommissionen, at de britiske myndigheder optræder vilkårligt ved kontrollen af fartøjer under britisk flag, der fisker i nære fællesskabsfarvande, ved at optræde forskelligt alt efter, hvem fartøjerne tilhører, således at de galiciske fartøjer kunne være udsat for forskelsbehandling? Har Kommissionen foretaget nogen undersøgelser for at kontrollere, om der foreligger en sådan forskelsbehandling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. oktober 2002)

Kommissionen har den 16. august 2002 fået oplysninger om, at det i Det Forenede Kongerige indregistrerede fartøj med fiskelicens Hermanos Yañez (registreringsnr. AR870) på grund af manglende overholdelse af artikel 19 b, c og e, i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik(1) med ændringer er blevet tilbageholdt. De britiske myndigheder er forpligtet til i henhold til fællesskabsbestemmelserne at foretage kontrol og opfølgning af enhver overtrædelse af bestemmelserne i den fælles fiskeripolitik, begået af fartøjsførere.

Kommissionen er ikke bekendt med tilfælde af forskelsbehandling fra de britiske overvågnings- og kontrolmyndigheders side i forbindelse med inspektion og tilbageholdelse af visse fællesskabsfiskefartøjer under britisk flag.

Fra januar til juni 2002 udførte Kommissionens fiskeriinspektører syv kontrolbesøg i Det Forenede Kongerige for på stedet at kontrollere de britiske myndigheders gennemførelse af fællesskabsbestemmelserne. Formålet med disse kontrolbesøg var at kontrollere gennemførelsen af afsnit II i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 (om registrering og meddelelse af fangster). Kommissionens fiskeriinspektører har ikke rapporteret nogen form for forskelsbehandling fra de britiske myndigheders side.

(1) EFT L 261 af 20.10.1993, ændret ved et forslag til Rådets forordning, EFT C 213 E af 31.7.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1873/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Gabón

Kan Kommissionen gøre rede for, hvilke projekter der blev finansieret over Den Europæiske Unions budget i 2000? Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede støtte til landet har været i 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2582/02

af Jan Dhaene (Verts/ALE) til Kommissionen

(10. september 2002)

Om: Obligatorisk dødvinkelspejl på lastbiler

I Belgien dræbes der hver måned en cyklist, ofte et ungt menneske, i ulykker, som skyldes den døde vinkel der findes i lastbilchaufførernes synsfelt. EU har vedtaget et direktiv, ifølge hvilket alle nye lastbiler skal være udstyret med et system, så den døde vinkel elimineres. EU vedtog også, at denne forpligtelse ikke skulle gælde for lastvogne, som allerede var taget i brug; der var således ikke noget krav om såkaldt efterfølgende montering. Denne afgørelse koster menneskeliv.

Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål:

- Hvornår vil den indføre efterfølgende montering af et system med dødvinkelspejle på lastvogne?

- Vil Kommissionen på kort sigt med afgiftslettelser tilskynde til, at lastbiler udstyres med dødvinkelspejle? Hvornår vil det i bekræftende fald ske?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(18. oktober 2002)

Det problem, det ærede medlem omtaler, har alvorlige færdselssikkerhedskonsekvenser. Kommissionen har allerede taget et initiativ for at råde bod herpå ved at foreslå en ændring af et allerede eksisterende direktiv om typegodkendelse af motorkøretøjer, så det fremover er lovpligtigt at forsyne alle nye lastbiler og busser med spejle eller kameraer, som forbedrer førernes indirekte synsfelt(1).

Det forventes, at dette forslag bliver godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet før udgangen af 2002. Dog forholder det sig sådan, at en betydelig del af de eksisterende lastvogne endnu ikke er udstyret med sådanne systemer og kan forårsage yderligere ulykker, inden de er blevet udskiftet. Kommissionen overvejer muligheden af i begyndelsen af 2003 at udarbejde et forslag til retsakt om obligatorisk efterudstyring af alle eksisterende lastvogne og busser med spejlsystemer, som eliminerer den døde vinkel.

På den anden side har Kommissionen ingen kompetence vedrørende afgiftsmæssige foranstaltninger, der kan tilskynde til en hurtigere efterudstyring af de eksisterende lastbiler med sådanne systemer. Medlemsstaterne må selv tage initiativ på dette område.

(1) EFT C 126 E af 28.5.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2523/02 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen. Landbrug.



EU-Tidende nr. 092 E af 17/04/2003 s. 0180 - 0180



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2523/02 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen (11. september 2002) Om: Landbrug Hvem er de 10 største modtagere af EU's landbrugsmidler i hvert af de 15 medlemslande, og hvor stor en procentdel af landbrugsstøtten (i %, samt reelle beløb i euro) blev udbetalt til disse modtagere i 2000 og 2001? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Fischler (7. oktober 2002) Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-1949/02 fra Poignant(1). (1) Se side 123.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2145/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Lesotho

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Lesotho, der godkendtes til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001, og oplyse om størrelsen af den samlede investering det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2134/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Guyana

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Guyana, der er finansieret over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede støtte i 2000 til dette land på alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1228/02

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(29. april 2002)

Om: Bilaterale aftaler med Schweiz

Hvornår vil de bilaterale aftaler mellem Den Europæiske Union og Schweiz helt præcist træde i kraft?

Hvilke yderligere aftaler kan der forventes, og hvad er nærmere bestemt udsigterne til Schweiz' tiltrædelse af Schengen-aftalen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. juni 2002)

De syv bilaterale aftaler, som EU undertegnede med Schweiz den 21. juni 1999, træder i kraft den 1. juni 2002. Disse aftaler er blevet offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(1).

For øjeblikket forhandler Kommissionen med Schweiz om bilaterale aftaler i forbindelse med samarbejdet om bekæmpelse af bedrageri og på det statistiske område, om schweizisk deltagelse i Det Europæiske Miljøagentur og om ændring af protokollen om frihandelsaftalen for forarbejdede landbrugsvarer. Endvidere ønsker Kommissionen straks at indlede forhandlinger med Schweiz om beskatning af opsparing.

Der overvejes yderligere aftaler i fremtiden. I denne forbindelse har Kommissionen fremsat henstillinger til Rådet med henblik på at opnå tilladelse til at indlede forhandlinger med Schweiz om frihandel for tjenesteydelser, schweizisk deltagelse i Media-programmer og schweizisk tiltrædelse på områder, der er dækket af Schengen- og Dublin-reglerne.

For øjeblikket er det ikke muligt at udtale sig om udsigterne til schweizisk tiltrædelse af Schengen og Dublin.

(1) EFT L 114 af 30.4.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1515/02

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(29. maj 2002)

Om: Undersøgelser om internetsider med børnepornografi

Der har for nylig i de italienske ugeblade været omtale af undersøgelser, som det italienske postpoliti er ved at foretage af internetsider med pædofili og børnepornografi. Sideløbende med kriminalpolitiets indsats er der igangsat en informationskampagne i skolerne for at oplyse børn, forældre og lærere om farerne ved internettet. For et år siden medførte postpolitiets undersøgelser, at en internetside blev lukket efter anklage mod dens indehavere for at fremme prostitution.

Mener Kommissionen ikke på baggrund af de mange forespørgsler, der er stillet om dette emne, at disse erfaringer bør tilskynde til, at der også på fællesskabsplan iværksættes aktioner med henblik på at lukke internetsider med børnepornografi?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(28. juni 2002)

Hovedansvaret for bekæmpelse af ulovligt indhold (herunder børnepornografi) ligger hos de relevante retsmyndigheder i medlemsstaterne, der samarbejder på internationalt plan i kampen mod børnepornografi på internettet via de eksisterende kommunikationskanaler, bl.a. Europol og Interpol.

EU har ført an i kampen mod ulovligt og illegalt indhold siden 1996, med en strategi, der er vedtaget enstemmigt af Parlamentet og Rådet. Handlingsplanen for en mere sikker anvendelse af internettet, der blev vedtaget af Rådet og Parlamentet den 25. januar 1999(1), er et vigtigt element i Kommissionens indsats på dette område. Indsatsen omfatter bl.a. finansiering af et europæisk netværk af hotlines, hvor brugerne kan indberette ulovligt indhold, herunder børnepornografi. Kommissionen foreslog den 22. marts 2002(2) at forlænge den nuværende handlingsplan med to år samt at tilpasse handlingsplanens rækkevidde og praktiske gennemførelse for at tage hensyn til de høstede erfaringer og ny teknologi, og for at sikre, at aktiviteterne under handlingsplanen koordineres med parallelle aktiviteter inden for net- og informationssikkerhed.

Øvrige elementer i EU's strategi til bekæmpelse af børnepornografi omfatter retlige instrumenter og praktiske tiltag mod internetkriminalitet og børnepornografi. Det drejer sig bl.a. om Kommissionens forslag til en rammebeslutning(3) om indbyrdes tilnærmelse mellem medlemsstaternes lovgivning og sanktioner vedrørende seksuel udnyttelse af børn, med særlig henvisning til børnepornografi på internettet, og Rådets henstilling af 24. september 1998(4) om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed samt Rådets afgørelse af 29. maj 2000 om bekæmpelse af børnepornografi på internettet(5).

(1) EFT L 33 af 6.2.1999.

(2) KOM(2002) 152 endelig udg.

(3) KOM(2000) 854 endelig udg.

(4) EFT L 270 af 7.10.1998.

(5) EFT L 138 af 9.6.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2193/02

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(19. juli 2002)

Om: Fiskemelsindustrien i EU

Kan Kommissionen oplyse om produktionen af fiskemel i EU med angivelse, fordelt på stater, af antal fartøjer og forarbejdningsindustrier, som er beskæftiget inden for fiskeri og forarbejdning af fisk udelukkende med sigte på fremstilling af fiskemel?

Kan Kommissionen oplyse om den endelige anvendelse af fiskemelsprodukterne i EU med angivelse af, hvilke procentdele der anvendes til henholdsvis dyrefoder og akvakultur?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(23. september 2002)

Størstedelen af fiskemelsproduktionen i EU er baseret på forarbejdning af helfisk, hvoraf størstedelen stammer fra industrifiskeri, og en anden væsentlig del fra fiskemelsfabrikker, der som råmateriale anvender affald fra fiskeforarbejdningen (ca. 30 % i de seneste år). Forarbejdningen af landinger og industrifisk finder sted i relativt få anlæg i fællesskabet.

Medlemsstaternes procentvise andel af omsætningen inden for industrifiskeriet er for nyligt blevet oplyst (STOA 101/2001) til for Danmarks vedkommende at ligge på 47 %, Sverige 11 %, Det Forenede Kongerige 9 %, Spanien 7 %, Nederlandene 7 %, Irland 5 %, Frankrig 4 %, Finland 3 %, Portugal 3 % og for andre medlemsstater på 4 %. Den samme kilde fremlægger de økonomiske data for denne sektor: samlede landinger på 2 970 000 tons, omsætning på 211 mio. EUR og 4 920 jobs.

Danmark er den største producent, og der fremlagdes et informationspapir med titlen Fakta om Industrifiskeriet på den femte internationale konference om beskyttelse af Nordsøen i februar 2002 (CONSSO FEB 02/2/Info-1). Sammenlignelige data er ikke uden videre tilgængelige for andre medlemsstater. Den danske flåde, der helt eller delvis er involveret i industrifiskeri, omfatter over 300 fartøjer og sikrer ca. 1 000 arbejdspladser på søen.

Kilder i fiskeindustrien anfører, at 175 000 tons af det europæisk producerede fiskemel (Det Europæiske Økonomiske Område) er blevet anvendt til produktion af opdrættede fisk i 2001 og 520 000 tons til foder til landdyr (andre arter end drøvtyggere).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1706/02

af Andrew Duff (ELDR) til Rådet

(13. juni 2002)

Om: Pladser i Europa-Parlamentet efter 2004

Forudsat at alle ansøgerlande med undtagelse af Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet deltager i valget til Europa-Parlamentet i juni 2004 og i overensstemmelse med de besynderlige bestemmelser i artikel 2, protokol A, i Nice-traktaten, hvor mange pladser vil der blive tildelt hver af de 25 medlemsstater i valgperioden 2004-2009?

Hvis Malta får tildelt seks pladser og Den Tjekkiske Republik og Ungarn 22 som følge af en rimelig tilpasning i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne, hvor mange pladser får hver af staterne da tildelt?

Svar

(8. oktober 2002)

Rådet minder det ærede parlamentsmedlem om, at Nice-traktaten er ved at blive ratificeret, og at tiltrædelsesforhandlingerne endnu ikke ar afsluttet. I øvrigt deler Rådet ikke den holdning til den pågældende protokol, der er kommet til udtryk.

Rådet plejer ikke at indlede spekulationer på grundlag af uafklarede situationer, hvor Rådet ikke har nogen indflydelse på det endelige resultat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2044/02

af Elizabeth Lynne (ELDR) til Kommissionen

(10. juli 2002)

Om: Synshæmmedes problemer med Microsoft Office XP

Kan Kommissionen i lyset af EU's forpligtelse over for synshæmmede forklare, hvorfor Microsoft ikke traf positive forstaltninger til fordel for disse, inden kontorpakken Microsoft Office XP blev frigivet?

Hvad vil Kommissionen gøre for at tilskynde Microsoft til at tage hensyn til synshæmmede kunders behov?

Kan Kommissionen på baggrund af det store antal synshæmmede, der er ansat i offentlige organisationer i medlemsstaterne, oplyse, hvilken officiel IT-politik EU vil føre med henblik på at sikre, at disse organisationer kun køber IT-software, der er tilgængeligt for alle?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(24. september 2002)

Kommissionen er ikke bekendt med, at synshæmmede oplever særlige problemer med Microsoft Office XP. Kommissionen bemærker, at Microsoft skal tage hensyn til den amerikanske lovgivning, herunder paragraf 508 i resocialiseringsloven, når man udvikler produkter som f.eks. Microsoft Office XP. Paragraf 508 i resocialiseringslovgivningen kræver, at de amerikanske forbundsministerier tager hensyn til adgangen hertil, før de køber, anskaffer og vedligeholder nye elektroniske teknologier og informationsteknologier.

Målet vedrørende e-adgang i handlingsplanen for 2002 under e-Europe-initiativet har til formål at fremme design for alle-tilgange i forbindelse med brugen af informationsteknologier og navnlig vedtagelsen af retningslinjerne fra nettilgængelighedsinitiativet (Web Accessibility Initiative) for offentlige websteder.

I Kommissionens meddelelse(1) og Rådets resolution 7087/02(2) opfordrer man medlemsstaterne til at gennemføre foranstaltninger med henblik på at nå målet vedrørende adgang til offentlige websteder. Dette kan omfatte anvendelse af hensigtsmæssig software med henblik på at skabe indhold, der er adgang til, at forbedre eksisterende websteder og at overvåge overholdelsen samt software, der anvendes til at opnå adgang til Internettet.

I Rådets resolution 292/02 om e-integration opfordrer man medlemsstaterne til at fjerne hindringerne i informationssamfundet ved at løse problemerne vedrørende tekniske hindringer for personer med forskellige handicap, for så vidt angår IKT-udstyr, og ved at fremme udviklingen af specifik software tilpasset de dårligt stillede gruppers særlige behov.

(1) KOM(2001) 529 endelig udg.

(2) Rådes resolution 7087/02 af 25. marts 2002 om e-Europa-handlingsplanen 2002: Adgang til offentlige websteder og deres indhold; EFT C 86 af 10.4.2002.