ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0039/98 af Giacomo Leopardi (PPE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Laegemiddeludgifter: tvungne tilbageholdelser og foreneligheden med Den Europaeiske Unions principper

I forbindelse med lovforslaget om finansloven for 1998 har det italienske parlamentet vedtaget et aendringsforslag fra den italienske regering, ifoelge hvilket det paalaegges de laegemiddelproducerende virksomheder, en gros-distributionsvirksomhederne og apotekerne at indbetale et bidrag til det nationale sundhedsvaesen paa 60% af overskuddet af det beloeb til farmaceutiske midler, der er bevilget for 1998, idet denne afgift er opdelt paa grundlag af de priskvoter, der paahviler koeberne af laegemidler (artikel 31, stk. 15, i lovforslag nr. 4354 fra senatet).

Kan Kommissionen oplyse, om dette lovforslag, som paalaegger en tvungen tilbageholdelse af de kvoter, der overstiger laegemiddeludgifterne, og for hvilke apotekerne, producenterne og en gros-distributionsvirksomhederne ikke kan paalaegges noget ansvar, kan anses for forenelige med Den Europaeiske Unions principper om fri bevaegelighed for virksomheder, idet apotekerne allerede skal indbetale en vis procentsats til det nationale sundhedsvaesen, som varierer mellem 3,75% og 12,5% af den laegemiddelpris, der indbetales til den italienske stat til fordel for de forsikrede?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (6. april 1998)

Det bidrag til det nationale sundhedsvaesen, det aerede medlem henviser til, maa anses for at vaere en afgift paa laegemiddelforbruget, uanset om andre personer end forbrugerne er udpeget som afgiftspligtige. Hvorvidt et saadant bidrag er lovligt, maa derfor i foerste omgang vurderes paa grundlag af EF-bestemmelserne om indirekte beskatning.

Kommissionen skal bemaerke, at naevnte bidrag i den henseende ikke giver anledning til nogen indvendinger, da der er tale om en afgiftsart, der ikke harmoniseres paa EF-plan, og som desuden ikke kan give anledning til afgiftsmaessig forskelsbehandling til skade for varer fra andre medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0359/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Forlaengelse af fristen for at stille forslag i forbindelse med programmet for bosniske flygtninges hjemvendelse

Under den workshop, der blev afholdt i Bruxelles den 23. januar 1998 om programmet for flygtninges hjemvendelse til Bosnien-Hercegovina i 1998, anmodede Kommissionen ngo'erne om at indgive deres forslag senest den 19. februar 1998.

Eftersom forslagene vil omfatte genopbygning eller nyopfoerelse af boliger, lokale vandforsyningsnet, elforsyning m.m. samt de dermed forbundne sociooekonomiske aktiviteter, bedes Kommissionen oplyse foelgende: Overvejer Kommissionen at forlaenge fristen, idet forelaeggelsen af paalidelige programmer kraever et vist tidsrum til forberedelse og undersoegelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (18. marts 1998)

Kommissionen overvejer ikke muligheden for at forlaenge fristen for indgivelse af ansoegninger om projekter vedroerende bistandsprogrammet til fordel for flygtninges og fordrevne personers hjemvenden til Bosnien og Hercegovina.

Det informationsdokument paa 600 sider, der blev udsendt til deltagerne i workshoppen vedroerende ovennaevnte program (der blev afholdt i Bruxelles den 23. januar 1998), indeholdt materiale om forberedelsen af projekterne samt et skoensomt udvalg af projekter, og paa de opfoelgende seminarer blev der givet yderligere vejledning. For dem, der allerede har erfaring med genopbygnings- og hjemsendelsesprogrammer, skulle denne frist ikke rejse noget problem.

Paa baggrund af behovet for at indlede genopbygningen ved byggeperiodens start i de foerste dage i april maaned 1998 kan Kommissionen ikke gaa med til en laengere forberedelsestid. De mellemliggende uger inden april maaned skal bruges til udvaelgelse af de bedst egnede projekter og indgaaelse af kontrakter samt de uundgaaelige administrative procedurer med henblik paa at opnaa medlemsstaternes (og Kommissionens) godkendelse af programmet.

Der vil dog blive lagt visse ekstra midler til side til opfoelgning af eventuelle politiske gennembrud i dette spoergsmaal, saaledes som De Forenede Nationers Hoeje Repraesentant har ytret oenske om.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0759/98 af Christa Randzio-Plath (PSE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Oplysninger om omfanget af de EU-midler, Hamburg har modtaget siden 1995

Fra hvilke programmer og fonde har Hamburg siden 1995 modtaget hvilke EF-midler

1. Til fremme af beskaeftigelsen i Hamburg

a) fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling

b) fra Den Europaeiske Socialfond

c) fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og andre EU-midler

d) saerlige kvindefremmende initiativer?

2. Til bekaempelse af langtidsarbejdsloeshed?

3. Til fremme af forskning og udvikling

a) til Hamburgs Universitet

b) til Hamburgs Tekniske Hoejskole

c) til Hoejskolen for OEkonomi og Politik

d) til virksomheder i Hamburg?

4. Til fremme af forbindelserne og handlen med de central- og oesteuropaeiske lande og SNG-republikkerne?

5. Fra programmerne inden for energisektoren og miljoesektoren?

6. Fra programmerne inden for ungdomsomraadet (Youth for Europe og voluntoertjeneste)?

7. Fra programmerne inden for uddannelsesomraadet (Sokrates, Erasmus, Lingua, Leonardo da Vinci, Tempus m.fl.)?

8. Til kvindeprojekter?

9. Til fremme af medierne og kulturelle projekter?

10. Hvordan vurderer Kommissionen foranstaltningernes succes i Hamburg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (19. marts 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0416/98 af Freddy Blak (PSE) til Raadet (25. februar 1998)

Om: SAFE-direktivet

Har formandskabet planer om at faa SAFE-direktivet, som har ligget syltet i saa lang tid, vedtaget i dets formandsperiode?

Svar (18. maj 1998)

Kommissionen forelagde i 1995 Raadet et forslag til afgoerelse om vedtagelse af et EF-handlingsprogram med henblik paa at forbedre sikkerheden, hygiejnen og sundheden paa arbejdspladsen (Safe-programmet). Forslaget blev aendret i marts 1997, og arbejdet er fortsat i indevaerende aar i Raadets organer. Det maa dog konstateres, at der hidtil ikke har kunnet opnaas enstemmighed, hvilket er noedvendigt for at vedtage afgoerelsen (hvis retsgrundlag er artikel 235 i TEF).

Da der ikke foreligger noget nyt i sagen, har det britiske formandskab ikke til hensigt at optage spoergsmaalet paa dagsordenen for samlingen i Raadet (arbejds- og socialministrene) i dette halvaar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0494/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Raadet (27. februar 1998)

Om: De tyrkiske myndigheders gennemfoerelse af Lausanne-traktatens artikel 14

Den kraenkelse af kirken Evangelismos tis Theotokou paa Imvros, der fandt sted den 3. februar 1998, og hvis gerningsmaend heller ikke denne gang arresteres, er et led i en vedholdende, systematisk politik, der har til formaal at terrorisere den graeske befolkning paa Imvros. Denne politik kan enten ses som et direkte led i proceduren for udarbejdelse af et matrikelkort over Kallipoli-omraadet (forespoergsel E-0375/96 ((EFT C 122 af 25.4.1996, s. 39. )) og E-3973/96 ((EFT C 186 af 18.6.1997, s. 146. ))), eller ogsaa som en indirekte foelge af de tyrkiske myndigheders oproerende passivitet og manglende interesse i at arrestere de skyldige i kriminelle handlinger paa bekostning af det graeske mindretal og den ortodokse kirke.

Lausanne-traktatens artikel 14 fastlaegger, at oeerne Imvros og Tenedos, der forbliver under tyrkisk overherredoemme, skal have deres egen administration, der sammensaettes af lokale medlemmer, og den lokale ikke-muslimske befolkning skal garanteres lokal selvforvaltning og beskyttelse af personer og ejendom. Overholdelse af ro og orden skal forestaas af et politi, der er udvalgt af oeernes egen befolkning og underlagt den lokale administration og dens bestemmelser.

Hvilke foranstaltninger agter Raadet at traeffe for at tvinge Tyrkiet til at gennemfoere disse bestemmelser indeholdt i Lausanne-traktaten, som har til formaal at beskytte det graeske mindretals menneskerettigheder og religionsfrihed paa Imvros og Tenedos?

Svar (28. maj 1998)

Raadet beklager den seneste udvikling og er fuldt paa det rene med, at den tyrkiske regering i henhold til Lausanne-traktaten af juli 1923, har paataget sig forpligtelser over for det ikke-muslimske mindretal med hensyn til beskyttelse af personer og ejendom.

Det Europaeiske Raad sluttede sig paa moedet den 12.-13. december 1997 i Luxembourg til den holdning, som Raadet gav udtryk for i Associeringsraadet EF-Tyrkiet den 29. april 1997, og mindede om, at styrkelsen af Tyrkiets forbindelser med Den Europaeiske Union ogsaa afhaenger af fortsat reformer og navnlig af, at normer og praksis paa menneskerettighedsomraadet bringes paa linje med Den Europaeiske Unions normer og praksis, og at mindretal, herunder ogsaa religioese mindretal, respekteres og beskyttes.

Raadet forventer, at alle lande, der oensker medlemskab af Den Europaeiske Union, overholder folkeretten og deres traktatmaessige forpligtelser, samt at de tiltraeder Unionens maalsaetninger.

Demokrati og menneskerettigheder i Tyrkiet er spoergsmaal, der staar hoejt paa Raadets dagsorden. De bliver rejst med jaevne mellemrum under kontakter med de tyrkiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0130/98 af Kirsten Jensen (PSE) til Kommissionen (30. januar 1998)

Om: GMO

Kan Kommissionen bekraefte, at en gensplejset tomat, der skal have opnaaet laengere holdbarhed og dermed raadner langsommere end naturlige tomater, er paa vej til at blive godkendt i EU?

Mener Kommissionen, at det er forsvarligt at lade dette produkt komme paa markedet set i lyset af, at tomaten indeholder et antibiotika-resistensgen, der muligvis kan overfoeres til mennesker?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. marts 1998)

I slutningen af november 1997 modtog Kommissionen en ansoegning vedroerende genetisk modificerede tomater fra de spanske myndigheder i medfoer af artikel 12, stk. 2, i Raadets direktiv 90/220 om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer (GMO) ((EFT L 117 af 8.5.1990. )). Proceduren i direktivets artikel 13 er sat i gang. Tomaten indeholder et gen for antibiotikaresistens, der anvendes som et markoer-gen, og et delvis endogent polygalacturonase-gen (PG), som haemmer forraadnelse.

I direktiv 90/220/EOEF hedder det, at der inden markedsfoering af et GMO-produkt skal der foretages en vurdering af potentielle risici for menneskers sundhed og miljoeet. Alle notifikationer af GMO-produkter vurderes derfor fra sag til sag, ogsaa med hensyn til de gener, der er indsat i den paagaeldende organisme.

Kommissionen har ikke til dato modtaget oplysninger om markedsfoering af genetisk modificerede tomater som nye levnedsmidler eller nye levnedsmiddelingredienser i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Raadets forordning EF nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser ((EFT L 43 af 14.2.1997. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0428/98 af Spalato Belleré (NI) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Kommissionens repraesentationer

I mange lande rundt om i verden og ved de internationale institutioner repraesenteres EU af Kommissionen, som paa sin side betror hoejtstaaende embedsmaend, der har status af ambassadoerer, at repraesentere EU.

EU har fortrinsvis politiske, oekonomiske og handelsmaessige forbindelser med disse lande, hvortil der i nogle omraader skal foejes samarbejds- og stoetteaftaler, der har form af fleraarige saerprogrammer.

Ambassadoeren indtager en central rolle i disse forbindelser mellem EU og tredjelande.

Kan Kommissionen oplyse om regler og kriterier for overdragelse af diplomatiske befoejelser?

Kan Kommissionen oplyse, hvilken enhed eller afdeling der foerer tilsyn med de aktiviteter, der udfoldes af EU's repraesentationer, og generelt orientere om, hvad de diplomatiske befoejelser omfatter, og hvordan de forvaltes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (17. marts 1998)

Cheferne for Kommissionens delegationer udvaelges i henhold til Kommissionens regler for udnaevnelse af ledende tjenestemaend. Endvidere bliver forslagene til saadanne udnaevnelser forelagt »Antici-gruppen« (Raadet), hvor medlemsstaterne kan udtale sig. Saafremt der ikke foreligger indsigelser, indgives en anmodning om godkendelse til regeringen i det land, hvor delegationschefen skal goere tjeneste. Foerst naar der er opnaaet godkendelse, og akkreditiverne er overrakt statsoverhovedet, kan den nye delegationschef udoeve sin funktion fuldt ud.

Der findes flere kontrolinstanser i Kommissionen, herunder direktoratet for forvaltning af delegationerne, der foerer tilsyn med, at delegationerne og kontorerne fungerer korrekt i det daglige, de geografisk ansvarlige generaldirektorater, finanskontrollen og endelig kontoret for tilsyn med delegationerne. Endvidere finder der ekstern kontrol sted via Revisionsretten og naturligvis Parlamentet, naar det kontrollerer Kommissionens virksomhed i overensstemmelse med traktatens bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 522/98 af Shaun SPIERS til Kommissionen. Slagtedyrs velfærd



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0125



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0522/98 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (2. marts 1998) Om: Slagtedyrs velfaerd Hvornaar agter Kommissionen at fremsaette forslag om forbedring af slagtedyrs velfaerd? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. marts 1998) Artikel 13 i direktiv 93/119/EF om beskyttelse af dyr paa slagte- eller aflivningstidspunktet ((EFT L 340 af 31.12.1993, s. 21. )) kraever, at Kommissionen forelaegger Raadet en rapport, som er udarbejdet paa grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité og ledsaget af relevante forslag med hensyn til anvendelse af bl.a. pistoler med skarp ammunition, gasarter eller kombinationer heraf til bedoevelse eller aflivning og andre bedoevelses- eller aflivningsmetoder, der er videnskabeligt godkendte. Det er Kommissionens hensigt at fremlaegge rapporten sammen med passende forslag for Raadet i den naermeste fremtid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0258/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Arbejds- og erhvervsudygtighed

Bevarelsen af bruttonationalindkomsten maa dog vaere et vigtigt anliggende for alle EU's medlemsstater. Men det kan kun opnaas, hvis der paa omraadet sundheds-, forbruger- og arbejdstagerbeskyttelse traeffes relevante forebyggende foranstaltninger.

1. Har Kommissionen kendskab til, om arbejds- og erhvervsudygtigheden stiger i de enkelte medlemsstater?

2. Hvis det er tilfaeldet, hvilke foranstaltninger vil Kommissionen da traeffe for at modvirke denne udvikling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (17. april 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele hende udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0615/98 af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen (25. februar 1998)

Om: Undersoegelser af kraeftrisikoen ved tekstiler og laedervarer

Mener Kommissionen at resultaterne af den undersoegelse, som er blevet gennemfoert i henhold til udbud nr. III/96/61, af kraeftrisikoen i forbindelse med tekstiler og laedervarer, som er farvet med azo-farver, boer foranledige EU's fodtoejsindustri og distributoerer til at foretage noget?

Mener Kommissionen, at sundhedsrisiciene er alvorlige nok til at noedvendiggoere lovgivning paa omraadet, og hvis det ikke er tilfaeldet, vil den saa gribe ind for at faa fjernet nationale forbud mod anvendelsen af azo-farver, som er i modstrid med det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (den 25. marts 1998)

Den undersoegelse af kraeftrisiko i forbindelse med tekstil- og laedervarer, der er farvet med azo-farver, er en del af et program, som Kommissionen lancerede for at undersoege, om der var behov for harmoniserede begraensninger af markedsfoering og brug af kraeftfremkaldende azo-farvestoffer, og hvilke oekonomiske og andre foelger der ville vaere forbundet med saadanne begraensninger:

Risikovurderingen er endnu ikke faerdigbehandlet, saa det er for tidligt at drage endelige konklusioner om, hvor vidt der er behov for indgreb inden for bestemte sektorer. Den endelige rapport skulle dog snart foreligge.

Konklusionerne af risikovurderingen vil sammen med resultaterne af undersoegelsen af fordelene og ulemperne ved et forbud mod anvendelse af bestemte azo-farver og produkter, som er farvet med dem, samt af undersoegelsen af, hvilke virkninger et forbud kan faa for leverandoerer i udviklingslandene, give oplysninger om, der er et proportionelt forsvarligt behov for harmoniserede begraensninger. Resultaterne af dette undersoegelsesprogram skal danne grundlag for yderligere droeftelser med eksperter fra medlemsstaterne og et eventuelt forslag fra Kommissionen om indfoerelse af harmoniserede forskrifter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 285/98 af Glenys KINNOCK til Kommissionen. Transport af brevduer



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0069



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0285/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (17. februar 1998) Om: Transport af brevduer Kan Kommissionen oplyse, hvilke eventuelle lovrestriktioner der gaelder for transport af brevduer til startstederne for vaeddeloeb i medlemsstaterne? Gaelder restriktionerne baade i weekenden og paa hverdage? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. marts 1998) Direktiv 91/628/EOEF om beskyttelse af dyr under transport ((EFT L 340 af 11.12.1991. )), aendret ved kapitel II i bilaget til direktiv 95/29/EF ((EFT L 148 af 30.6.1995. )) vedroerer de krav, der stilles, naar det gaelder transport af tamfugle, herunder brevduer. Disse forskrifter gaelder baade for weekender og hverdage.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0427/98 af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Pensionsudgifter til personer ansat i Faellesskabet

I EU's budget er der ikke daekning for de fremtidige pensionsudgifter for personer ansat i Faellesskabet. Medlemslandene skal dog afholde de paagaeldende udgifter i fremtiden. Hvordan vurderer Kommissionen stoerrelsen af de pensionsudgifter, som der ikke er daekning for, og hvordan kan der i fremtiden bedre blive taget hensyn til dem i de kommende budgetter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (2. april 1998)

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa artikel 83 i Vedtaegten for tjenestemaend ved De Europaeiske Faellesskaber. Af denne artikel fremgaar det dels, at det er medlemsstaterne, der kollektivt garanterer for udbetalingen af pensionsydelser, som saaledes udgoer en udgift paa budgettet, og dels at tjenestemaendene og de oevrige ansatte selv bidrager til ordningen med en tredjedel af beloebet (dette bidrag er i oejeblikket fastsat til 8,25% af grundloennen). De ansattes pensionsbidrag udgoer en indtaegt paa budgettet.

De obligatoriske pensionsudgifters aktuarmaessige indvirkning paa Faellesskabets budget har faaet Revisionsretten til at opfordre Kommissionen til fremover at opfoere disse udgifter paa Faellesskabets balance.

Denne aendring, som skal gennemfoeres fra regnskabsaaret 1997 (pr. 31. december 1997), er en saerlig tung og vanskelig opgave, eftersom det er foerste gang det goeres, og fordi loesningen af opgaven forudsaetter oplysninger fra alle institutioner og kontorer som er med i Faellesskabernes pensionsordning foruden specialviden paa omraadet. Det er baggrunden for, at Kommissionen har bedt en specialiseret virksomhed om at vurdere denne udgift inden for rammerne af en bredere aktuarmaessig undersoegelse, som ogsaa vil beroere generelle problemer vedroerende Faellesskabets pensionsordning og dennes mulighed for at hvile i sig selv paa lang sigt. Eftersom resultatet af undersoegelsen ikke ventes foer i slutningen af september 1998, har Kommissionen forpligtet sig til at anfoere et foreloebigt anslaaet beloeb for det regnskabsmaessige underskud paa balancen pr. 31. december 1997.

Det aerede medlem finder saaledes de oenskede oplysninger i forvaltningsregnskabet og i den balance vedroerende regnskabsaaret 1997, som i oejeblikket er under udarbejdning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0693/98 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Gennemfoerelse af handlingsprogrammet paa omraadet for turisme

Kommissionen havde i sit svar paa min forespoergsel H-0813/96 ((EP's fuldstaendige forhandlingsreferat 4-489 (oktober 1996).)) om gennemfoerelsen af det graeske handlingsprogram for turisme, paapeget den lave udnyttelsesgrad af bevillingerne og kraevet, at de nationale myndigheder paatog sig de resterende forpligtelser.

Endvidere manglede de endelige beslutninger og planer fra de nationale myndigheder med hensyn til marinaerne og omraaderne for integreret udvikling af turismen. Eftersom der nu er gaaet over et aar siden Kommissionens svar, og eftersom handlingsprogrammet udloeber den 31. december 1999, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvad er den nuvaerende udnyttelsesgrad for handlingsprogrammet for turisme?

2. Er placeringen af omraaderne for integreret udvikling af turismen blevet fastlagt?

3. Er det blevet vedtaget, hvilke kategorier af omkostninger, der skal finansieres?

4. Vil disse blive finansieret alene for offentlige arealers vedkommende eller ogsaa for private?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (23. marts 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 289/98 af Blaise ALDO til Kommissionen. Omkostninger ved transport mellem de forskellige øer



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0071



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0289/98 af Blaise Aldo (UPE) til Kommissionen (17. februar 1998) Om: Omkostninger ved transport mellem de forskellige oeer Kan Kommissionen oplyse, hvorfor faellesskabsstoetteordningen for kornforsyning til regioner i Faellesskabets ydre periferi ikke tager hensyn til transportomkostningerne ved distribution af disse produkter mellem de forskellige oeer inden for samme region, f.eks. Azorerne, De Kanariske OEer eller Guadeloupe eller inden for samme geografiske omraade, f.eks. de franske Antiller? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0288/98, E-0289/98, E-0324/98 og E-0400/98 (17. marts 1998) De aerede parlamentsmedlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig spoergsmaal P-327/98 fra Dominique Souchet ((Se side 78. )).