ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0556/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Ulovlig import i Italien af kamphunde med henblik paa ulovlige vaeddemaal

Politiet i Trieste og Udine er ved at foretage en undersoegelse vedroerende hundekampe, der er blevet afholdt i de forskellige provinser med henblik paa vaeddemaal, hvilket er i strid med italiensk lov. Nogle af disse kamphunde, som kan koste op til 5 millioner lire stykket, skulle vaere kommet fra Slovenien og Kroatien.

Har Kommissionen kendskab til ovennaevnte?

Agter Kommissionen at udvirke, at de italienske myndigheder standser selv midlertidig import fra tredjelande af hunde af typen Rottweiler, Pittbull og andre racer, der almindeligvis anvendes af forbryderorganisationer til hundekampe?

Hvilke forholdsregler kan Faellesskabets veterinaerinspektorat tage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (1. april 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til politiundersoegelser vedroerende hundekampe, der arrangeres med henblik paa vaeddemaal i smug i Italien. Spoergsmaal om hundes generelle velfaerd henhoerer i modsaetning til hundes velfaerd under transport fortsat under medlemsstaternes ansvar.

Kommissionen beklager enhver form for dyremishandling og ganske saerligt organiserede hundekampe. Den har dog ikke planer om at forelaegge forslag til at forbyde indfoersel af nogen saerlige hunderacer.

Kommissionen kan kun gentage sin tidligere opfordring til medlemsstaterne til at faa afskaffet saadanne skandaloese arrangementer (jf. Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel nr. 2995/92 fra Muscardini ((EFT C 86 af 26.03.1993. ))).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1264/96 af James Moorhouse (PPE) til Raadet (30. maj 1996)

Om: Referater af moeder i Det Europaeiske Raad (stats- og regeringscheferne)

Raadet anfoerte i sit svar af 15. januar 1996 paa min skriftlige forespoergsel E-2482/95 af 13. september 1995 ((EFT C 66 af 4.3.1996, s. 14. )) om den eventuelle eksistens af referater fra Det Europaeiske Raads moeder foelgende: 1) »der udarbejdes ikke referat af indlaeggene paa moederne i Det Europaeiske Raad«, 2) »der tages udelukkende haandskrevne noter af de tjenestemaend fra Generalsekretariatet for Raadet, der er til stede under moedet«, og 3) »disse noter anvendes til at bistaa formandskabet for Det Europaeiske Raad, naar det skal udarbejde konklusioner; noterne renskrives ikke, og de opbevares heller ikke«.

Vil Raadet paa den baggrund forklare, hvordan og hvorfor det er muligt for undertegnede at vaere i besiddelse af et 70-siders maskinskrevet referat af et moede i Det Europaeiske Raad, indeholdende detaljerede gengivelser paa fransk og engelsk af de successive indlaeg fra forskellige stats- og regeringschefer samt fra Kommissionens formand under det paagaeldende moede?

Da det forekommer temmelig usandsynligt, at en enkelt stats- eller regeringschef eller for den sags skyld udenrigsminister ville tage hele 70 siders noter paa to forskellige sprog, vil Raadet da medgive, at det paagaeldende dokument maa vaere blevet udarbejdet af en central myndighed, det vaere sig Raadets sekretariat eller formandskab?

Vil Raadet endvidere forklare, hvorfor der skulle udarbejdes referater af en saadan karakter efter hver moede i Det Europaeiske Raad, som det at doemme efter ovennaevnte dokument faktisk er tilfaeldet, blot for at blive smidt vaek ved foerstgivne lejlighed, saadan som det synes at fremgaa af Raadets svar?

Vil Raadet endelig besvare det spoergsmaal, jeg stillede, men ikke fik besvaret ved ovennaevnte lejlighed, nemlig hvorvidt der efter Raadets opfattelse ville blive overtraadt love, det vaere sig europaeiske eller nationale, hvis en tredjepart saasom undertegnede foretog en uautoriseret offentliggoerelse af et saadant dokument, og hvilke love det i givet fald ville dreje sig om?

Svar (14. oktober 1996)

Raadet bekraefter sit svar til det aerede medlem af 15. januar 1996 om, at hverken Raadet eller Generalsekretariatet udarbejder referater af indlaeggene paa samlingerne i Det Europaeiske Raad.

I forbindelse med samlingerne i Det Europaeiske Raad er der fastsat en raekke interne mekanismer, der skal soerge for, at de nationale delegationer og Kommissionen regelmaessigt holdes underrettet om droeftelsernes forloeb.

Hvis der er blevet udarbejdet dokumenter paa grundlag af saaledes indhentede oplysninger, er der ikke tale om raadsdokumenter, og Raadet kan derfor ikke udtale sig om omstaendighederne ved eller konsekvenserne af deres offentliggoerelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0784/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. april 1996)

Om: Koordinering af politikkerne for forskning og teknologisk udvikling

Der findes en meddelelse fra Kommissionen med titlen »Forskning og teknologisk udvikling - samordning gennem samarbejde« (KOM(94)0438), som blev forelagt den 19. oktober 1994.

I denne meddelelse erkender Kommissionen knapheden af de midler, der er afsat til programmerne for forskning og teknologisk udvikling i Unionen, samt deres spredning mellem de forskellige beslutningsniveauer og vedgaar, at der er behov for oeget koordinering af disse programmer for at begraense de negative virkninger af spredningen og styrke programmernes indvirkning og effektivitet.

Vil Kommissionen paa denne baggrund snarest muligt ivaerksaette en systematisk udveksling af oplysninger om aktiviteter inden for forskning og teknologiske nyskabelser i Unionen?

Et saadant system for forhaandsudveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne skulle bestaa i et net af aabne og let tilgaengelige databaser med oplysninger om nationale projekter inden for forskning og nyskabelse. Fastlaeggelsen af en saadan strategi burde overlades til forsknings- og erhvervsraad, der til dels skal bestaa af CREST-medlemmer, og som skal gennemfoere strategien sammen med Europa-Parlamentet efter en procedure med faelles beslutningstagning og paa grundlag af principperne om et effektivt og saa gennemskueligt arbejde som muligt.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (22. maj 1996)

Som foelge af Parlamentets beslutning af 15. juni 1995 ((EFT C 166 af 3.7.1995. )) om koordinering af politikkerne for forskning og teknologisk udvikling (FTU) har Kommissionen ivaerksat et system til udveksling af oplysninger om de nationale FTU-aktiviteter via ad hoc-udvalg bestaaende af repraesentanter for medlemsstaterne. Systemet tager sigte paa de FTU-omraader, hvor en oeget koordinering kan vise sig nyttig, og det goer det ogsaa muligt paa et tidligt tidspunkt at faa kendskab til de initiativer og aktiviteter, der saettes i gang i medlemsstaterne.

Ad hoc-udvalgene aflaegger aarligt rapport til CREST, som paa basis deraf udarbejder henstillinger vedroerende saavel fastlaeggelsen af strategiske prioriteter inden for faellesskabets FTU-politik som de fremtidige retningslinjer for udveksling af oplysninger om nationale aktiviteter. Parlamentet vil loebende blive informeret om dette arbejde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1663/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Forskellig beskatning i visse regioner

Den autonome baskiske regions kompetenceomraader har medfoert, at dens institutioner har fastsat en selskabsskat, der er lavere end den, der er gaeldende i andre regioner, der graenser op til Baskerlandet.

Denne forskellige beskatning beroerer virksomheder, der hoerer hjemme i disse tilgraensende regioner (Cantabria, La Rioja), og den kan give anledning til en egennyttig bortledning af produktionsinvesteringer, fristet af den forskellige beskatning.

Har Kommissionen kendskab til denne situation, og har den i bekraeftende fald undersoegt, om denne forskellige beskatning kan indebaere en forvridning af konkurrencen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (17. juli 1996)

Den spanske regering har ikke anmeldt skattemaessig stoette svarende til oplysningerne i forespoergslen. Kommissionen foelger udviklingen i situationen, saerlig gennem pressen, og holder under alle omstaendigheder kontakt til den spanske regering.

Det aerede medlem henvises i oevrigt til det svar, Kommissionen gav paa Joaquin Sisó Cruellas' skriftlige forespoergsel E-1951/94 ((EFT C 30 af 6.2.1995. )) vedroerende skattefordele i visse spanske regioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1602/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Opfoelgning af HELIOS-programmet

Hvor mange af de nationale eller europaeiske evalueringsundersoegelser vedroerende HELIOS-programmet er foretaget af uafhaengige eksperter, der selv er handicappede?

Kan Kommissionen bekraefte, at den, naar den forelaegger forslag til et europaeisk observationscenter for handicappede, kun vil rekruttere akademikere og eksperter, der selv er handicappede, og at det uafhaengige europaeiske forum for handicappede vil blive hoert om det generelle arbejdsprogram?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. juli 1996)

I overensstemmelse med principperne for Helios II-programmet tilskynder Kommissionen massivt til handicappedes deltagelse i alle aktioner, der nyder godt af faellesskabsstoette. Kommissionen kraever dog ikke, at de handicappede registreres med dette formaal. Inden for rammerne af Kommissionens projekt om oprettelse af et tilsynsorgan for handicappolitikken vil den sikre sig, at de personer, der faar tildelt forsknings- og analyseopgaver, har den noedvendige kompetence og uafhaengighed.

Ansoegninger fra handicappede, der kan opfylde disse krav, modtages gerne.

Endelig vil Kommissionen fortsaette sin dialog med handicaporganisationerne om det forskningsarbejde, der kan blive tale om at indlede.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1624/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Forsinkelser med hensyn til vedtagelsen af udviklingsprojekter i Latinamerika

Hvilket EU-udviklingsprojekt i Latinamerika vedtaget i det seneste aar har vaeret laengst undervejs fra det oejeblik, Kommissionen modtog den foerste ansoegning, og hvor langt et tidsrum var der tale om?

Hvilke yderligere EU-udviklingsprojekter i Latinamerika vedtaget i det seneste aar kraevede det stoerste antal underskrifter for godkendelse, og hvor hoejt var dette tal?

Har Kommissionen forslag til forbedring af effektiviteten, fleksibiliteten og den decentraliserede beslutningstagning med hensyn til udviklingssamarbejdet i denne region?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (15. juli 1996)

Kommissionen er bekendt med at der er forsinkelser i sagsbehandlingen. AArsagen hertil er de administrative procedurer, som skal sikre at de ivaerksatte foranstaltninger har den fornoedne kvalitet, og at de standarder der er sat for en rationel og klar forvaltning af Faellesskabets midler, overholdes. Ydermere er der kun et begraenset personale til at behandle samarbejdsansoegningerne, hvorimod antallet af disse er steget eksponentielt i de seneste aar.

I Kommissionens generelle retningslinjer for samarbejdet med Latinamerika for tidsrummet 1996-2000 ((KOM(95) 495 endelig udgave. )) indgaar forslag om indfoerelse af et mere innoverende og fleksibelt samarbejde, og Kommissionen har fastlagt en strategi for hvordan denne maalsaetning skal foeres ud i livet. Den har saaledes bestemt at der med regelmaessige mellemrum skal foretages en undersoegelse af hvordan projekterne og programmerne gennemfoeres, og at de tvaergaaende aarsprogrammer der bygger paa en decentraliseret forvaltning, skal udvides. Kommissionens og Latinamerikas repraesentanter skal ogsaa have en stoerre rolle at spille i forvaltningen af projekter og programmer paa lokalt niveau.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1088/96 af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Ulovlige, parallelle aktsamlinger for tjenestemaend

Under henvisning til Liikanens svar af 9. april 96 paa min skriftlige forespoergsel E-0612/96 ((EFT C 183 af 24.6.1996, s. 42.)), skal jeg med den praecisering, at der i forespoergslen anvendtes ordet »utilfredsstillende« og ikke »inadaekvat«, blot rette foelgende spoergsmaal til kommissionsmedlemmet:

1. Fungerer alt virkelig paa bedste maade og under de bedst mulige forhold, selv om dette helt klart ikke er synspunktet i dommen af 11. oktober 1995 afsagt af Retten i Foerste Instans?

2. Har Kommissionen kun til opgave at forsvare sine tjenestegrenes synspunkter, eller skal den ogsaa varetage rollen som EF-rettens vogter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (10. juni 1996)

1. Kommissionen har i sit svar paa det aerede medlems spoergsmaal E-612/96 ikke gjort andet end at gengive essensen i dommen fra Retten i Foerste Instans, idet denne har omstoedt en administrativ beslutning om ikke at laegge visse dokumenter i en tjenestemands personlige aktmappe.

Retten har tilstaaet tjenestemanden skadeserstatning for den tort, han har lidt og har afvist hans anmodning om skadeserstatning for eventuel integritetskraenkelse, navnlig i karrieresammenhaeng.

Kommissionen har fuldbyrdet Rettens dom.

2. Paa intet stadium i proceduren i denne sag har der vaeret tale om at forsvare den paagaeldende tjenestes synspunkt, og Kommissionen er, som den altid har vaeret det, EF-Rettens vogter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1018/96 af Dominique Baudis (PPE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Klassificering af Lion Bugt som et truet omraade

Paa grund af oedelaeggelsen af Lion Bugt er det ikke laengere muligt at udsaette yngel i fiskedammene.

Som foelge heraf er erhvervsaktiviteten i kystomraadet truet, og Kommissionen bedes oplyse, om den vil vaere rede til at klassificere Lion Bugt som et truet omraade for at sikre dets oekonomiske fremtid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (24. juni 1996)

Begrebet »truet omraade« findes ikke paa EF-niveau. Inddelingerne bestaar af omraader med midlertidige eller permanente restriktioner for fiskeriet, som henhoerer under den faelles fiskeripolitik. Truede omraader, saerlige beskyttelsesomraader eller saerlige bevaringsomraader henhoerer under den faelles miljoepolitik. Udpegning og afgraensning af disse omraader er medlemsstaternes ansvar.

Regioner med sociooekonomiske vanskeligheder kan derimod opnaa stoette fra Den Europaeiske fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europaeiske Socialfond (ESF) via strukturfondenes territoriale maal. Langs den franske kyst i Languedoc-Roussillon er kun to omraader taet paa den spanske graense og omkring Sète klassificeret henholdsvis under maal 5b (udvikling af landdistrikterne) og maal 2 (industriomraader i tilbagegang). Desuden staar det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) til raadighed uden geografiske restriktioner inden for de graenser, der er fastsat ved Raadets forordning (EF) nr. 3699/93 ((EFT L 346 af 31.12.1993. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1241/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Den faelles markedsordning for frugt og groentsager

Mener Kommissionen ikke - i forbindelse med forslag til Raadets forordning (EF) om den faelles markedsordning for frugt og groentsager (KOM(95)0434 ((EFT C 52 af 21.2.1996, s. 1. ))) - at der maa fastsaettes finansielle udligningsforanstaltninger for at opretholde de miljoerelaterede aktiviteter og beskytte beskaeftigelsen inden for landbruget? Der maa desuden tages hensyn til de forpligtelser, der blev indgaaet under forhandlingerne om den faelles markedsordning, navnlig den progressive begraensning af faellesskabspraeferencen. Denne begraensning kan imidlertid ikke komme til at betyde en generel nedskaering i faellesskabsproduktionen af frugt og groentsager til niveauer, der er lavere end 40% af forbruget, idet denne maengde anses for den strategisk rigtige for EU.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. juni 1996)

Kommissionen har i sit forslag til Raadets forordning om den faelles markedsordning for frugt og groentsager medtaget miljoeovervejelser i betydeligt omfang. Ved produktion og afsaetning af frugt og groentsager skal der i fremtiden tages hensyn til miljoeet, baade i forbindelse med dyrkningspraksis og i forbindelse med behandling af brugte materialer og bortskaffelse af produkter, der er taget ud af produktionen. Miljoehensynet skal isaer vedroere beskyttelse af vandkvaliteten, opretholdelse af biodiversiteten og vedligeholdelse af landskabet.

Disse aktiviteter vil blive udviklet i forbindelse med de operationelle programmer, producentorganisationerne skal saette i vaerk med offentlig finansiering.

Desuden er frugt- og groentsagssektoren lige som alle andre sektorer som led i den faelles landbrugspolitik omfattet af de horisontale bestemmelser vedroerende miljoebeskyttelse. Det drejer sig om Raadets forordning (EOEF) nr. 2078/92 om miljoevenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje ((EFT L 215 af 30.7.1992. )). Med denne forordning indfoertes en stoetteordning for at tilskynde landbrugerne til at indfoere eller fortsat anvende produktionsmetoder, der er forenelige med de oegede krav til beskyttelse af miljoeet og naturressourcerne eller med kravene til bevarelse af det aabne land og landskabet.

Ifoelge de oplysninger, Kommissionen raader over, ligger Faellesskabets selvforsyningsgrad for frugt og groentsager vaesentligt over 40%. Kommissionen forventer ikke et fald i denne selvforsyningsgrad i de kommende aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1313/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Samarbejdet med ikke-statslige handicaporganisationer

Hvilken andel i tal, beloeb og procent af samarbejdet med ikke-statslige handicaporganisationer tildeles pr. medlemsstat i aar og separat pr. handicapsektor (multihandicap, fysisk handicap, sansehandicap, indlaeringsvanskeligheder og mental sygdom)? Vil Kommissionen udforme kriterier med henblik paa at sikre en retfaerdig og afbalanceret tildeling til ikke-statslige handicaporganisationer i alle landene og til gavn for alle personer med et handicap?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (18. juli 1996)

Samfinansieringen af ikke-statslige organisationers aktiviteter finder sted inden for rammerne af Helios II-handlingsprogrammet, der blev ivaerksat ved Raadets afgoerelse af 25. februar 1993. Den finansielle stoette er rettet mod europaeiske samarbejdsaktiviteter, som skal omfatte mindst tre medlemsstater. Naar foerst finansieringen er godkendt, udbetales den i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Kommissionen er derfor ikke i stand til at opgoere, noejagtigt hvor store beloeb der tildeles i de enkelte medlemsstater og til de enkelte handicapsektorer. Kommissionen soerger dog for, at der respekteres en geografisk balance i den samlede finansiering af de ikke-statslige organisationers aktiviteter.

For saa vidt angaar udviklingen af kriterier for at sikre en rimelig og afbalanceret tildeling af midler til de ikke-statslige handicaporganisationer, er Kommissionen allerede klar over behovet for at sikre, at der er et rimeligt forhold imellem de forskellige handicap- og integrationssektorer ved tildelingen af midlerne, og den vil fortsat bestraebe sig paa at opretholde en saadan balance.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1253/96 af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Beslaglagt jord og ejendom i det tidligere Jugoslavien

I forbindelse med Kronenburgs skrivelse af 9. februar, ref. nr. EK/md D(96), foeler jeg mig tilskyndet til at forhoere mig yderligere om jord- og ejendomsejeres rettigheder i det tidligere Jugoslavien.

Princippet om retten til at besidde jord staar paa spil i Bosnien og hele det tidligere Jugoslavien. I bilag 7 til Dayton-aftalen fastsaettes det, at »De har ret til at faa ejendom tilbage, som de er blevet frataget... og til erstatning for enhver ejendom, som ikke kan gives tilbage til dem«. Kronenburg fastslaar i sin skrivelse af 9. februar, at det er det internationale samfunds opgave at kontrollere, at bestemmelserne overholdes.

Hvad agter Kommissionen at goere, hvis Dayton-aftalens bilag 7 ikke gennemfoeres korrekt i henhold til betingelserne i aftalen med henblik paa at sikre, at tidligere jord- og ejendomsejere i Krajinas bliver i stand til fortsat at udoeve deres ejendomsret?

Svar af givet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (5. juli 1996)

Bilag 7 til den generelle rammeaftale om fred i Bosnien og Herzegovina finder ikke anvendelse for det saakaldte Krajinas-omraade i Kroatien. Gennemfoerelsen af bilaget beroerer derfor ikke direkte tidligere jord- og ejendomsejere fra Krajinas. Kommissionen foelger imidlertid noeje udviklingen i Kroatien med henblik paa at overvaage, at de legitime rettigheder for de borgere, der er flygtet fra Krajinas, overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1144/96 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Mindskelse af stoejforureningen paa M20-motorvejen i Kent

AAbningen af sidste del af M20-motorvejen mellem Maidstone og Ashford i Kent, som er delvis finansieret af EU, har skabt problemer for beboerne i omraadet. Stoejforureningen er betragtelig, indvirker paa deres livsstil og skader deres ejendomme.

Den endelige vejoverflade er af kostet beton, som ved brug skaber mere stoej end andre overflader, f.eks. poroes asfalt. De oprindeligt beregnede stoejniveauer laa langt under de faktiske niveauer. Foelgelig kunne der ikke opsaettes fysiske stoejdaempere saasom barrierer eller volde. Beboerne har dog siden da faaet tilbudt opsaetning af dobbelt glas. Dette beskytter ikke miljoeet i bredere forstand, f.eks. haver og aabne arealer, det er ikke effektivt om sommeren og blev ikke tilbudt alle beroerte husstande.

Er Kommissionen i betragtning af, at EU har finansieret en del af dette vejanlaeg, og at det indgaar som led i de transeuropaeiske net, villig til at undersoege sagen naermere og overveje at stille midler til raadighed til bekaempelse af denne stoejforurening?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (7. juni 1996)

Hvad angaar spoergsmaalet om standarder for vejbyggeri med henblik paa mindskning af stoejgener, vil Kommissionen gerne henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa dens svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-403/96 fra Megahy ((EFT C 217 af 26.7.1996. )). Kommissionen oensker navnlig at understrege, at der som led i det fjerde rammeprogram paa forskningsomraadet er et forskningsarbejde i gang vedroerende vejprojektering og -konstruktion, som vil kunne danne grundlag for fremtidige standarder. Dette arbejde vedroerer ogsaa stoejforurening.

Hvad angaar EU-finansiering, har M-20-motorvejsprojektet allerede modtaget finansiel stoette fra Faellesskabet som led i transportinfrastrukturprogrammerne i 1986 og i 1989 (9 mio. ECU i 1986 og 2,8 mio. ECU i 1989 til anlaeggelse af vejafsnittet mellem Maidstone og Ashford).

Som det er det aerede medlem bekendt, kan der i henhold til forordningen om generelle regler for Faellesskabets finansielle stoette inden for transeuropaeiske net ((Raadets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18.9.1995, EFT L 228 af 23.9.1995, s. 1. )) ydes stoette i form af gennemfoerlighedsundersoegelser, laanegarantier, rentelettelser samt undtagelsesvis direkte investeringsstoette. Hensigten med stoetten er foerst og fremmest at overvinde eventuelle finansielle hindringer, som maatte opstaa i den indledende fase af et projekt inden for de transeuropaeiske net. Omkostningerne i forbindelse med arbejder vedroerende bekaempelse af stoejgener og andre former for miljoebeskyttelse kan komme med i betragtning ved tilde-ling af stoette under denne forordning, saafremt de indgaar i et nyt eller revideret projekt.