SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1333/02

af María Herranz García (PPE-DE) til Kommissionen

(8. maj 2002)

Om: Salgsfremstød for vin

Forbruget af vin i Spanien og i de andre vigtigste producentlande er fortsat faldende, samtidig med at indførslen stiger, især fra Amerika. Alene i Spanien faldt forbruget fra 1999 til 2001 med mere en million hektoliter. I de lande, hvor forbruget af vin er en del af den kulturelle tradition, er det paradoksalt at observere, hvordan forbruget af landets egne vine falder til fordel for andre vine, som er fremstillet uden for EU. Ifølge oplysninger fra kooperativerne er det eneste producentland, hvor der finder en stigning i forbruget sted, Tyskland, men forøgelsen skyldes forbruget af vine fra den nye verden. Folk i branchen har i årevis været af den opfattelse, at den eneste løsning på problemet er iværksættelse af effektive salgsfremmende foranstaltninger i et forsøg på at genvinde tabte markedsandele.

Kan Kommissionen gøre rede for de præcise årsager til faldet i vinforbruget, og kan den også forklare, hvilke salgsfremmende foranstaltninger, der vil blive gennemført både i og uden for EU, og hvor store beløb der tænkes afsat hertil?

Da der er tale om et generelt salgsfremstød, mener Kommissionen da, at dette vil have samme effekt som de individuelle foranstaltninger, hvor der tages hensyn til de enkelte vines særlige karakteristika?

Er det Kommissionens opfattelse, at de salgsfremmende kampagner, som støttes af EU, vil være på niveau med den pr-indsats, som tredjelande gennemfører i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. juni 2002)

Kommissionen råder kun over samlede informationer fra medlemsstaterne om udviklingen i forbruget af vin på deres territorium. På grundlag af de nuværende informationer kan Kommissionen generelt konstatere, at der er tale om en relativt betydelig nedgang i forbruget i de vinproducerende medlemsstater, særlig i Frankrig, Italien og Spanien.

Det synes indlysende, at denne nedgang for en stor del må tilskrives overvejende strukturelle årsager i og med, at de yngre generationer konsumerer mindre vin end de ældre, hvilket især gælder bordvin til de daglige måltider. I perioden 1996-2001 er forbruget af vin i Italien faldet fra 34,7 til 31,7 mio. hektoliter (hl) og for Frankrigs vedkommende fra 35,1 til 34,7 mio. hl.

Derimod stiger vinforbruget i de lande, der ikke selv producerer vin, men i betragtning af det forholdsvis beskedne udgangspunkt, kan denne stigning ikke udligne faldet i de vinproducerende lande. I perioden 1996-2001 er vinforbruget i Det Forenede Kongerige steget med 1,9 mio. hl, samtidig med at forbruget er faldet med 3,0 mio. hl i Italien.

I en periode, hvor verdenshandelen i stadig højere grad globaliseres og de handelsmæssige barrierer forsvinder mere og mere, er det ikke overraskende at konstatere, at vine fra tredjelande trænger ind på et marked, som tidligere udelukkende forsynedes med vine produceret i Fællesskabet. I perioden 1996-2001 steg vinimporten fra 5,8 til 8,8 mio. hl (+ 51 %) og forbruget af disse vine fra den nye verden, steg i Det Forenede Kongerige fra 3,6 til 6,2 liter pr. indbygger (+ 72 %).

Kommissionen minder om, at de planlagte salgsfremstød fra Fællesskabets side kun skal supplere de private initiativer og være af generel og ikke kommerciel karakter. Disse salgsfremmende foranstaltninger sigter bl.a. mod at henlede opmærksomheden på de særlige karakteristika ved vin produceret i Fællesskabet og på denne vins bånd til de vinproducerende regioners jordbundsforhold, historie og kultur.

De samlede finansielle midler, der er til rådighed til disse salgsfremmende foranstaltninger, er relativt beskedne. I mangel af konkrete tal vedrørende de salgsfremstød, der gennemføres af tredjelande, kan Kommissionen ikke vurdere, hvor omfattende de er i forhold til Fællesskabets.