ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1591/00

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(19. maj 2000)

Om: Projektet Red Canaria de Transporte (det kanariske transportnet)

Er der ved behandlingen af projektet Red Canaria de Transporte, som generaldirektoratet for transport under De Kanariske Øers regionalregering har forelagt, taget hensyn til øernes fjerne beliggenhed, jf. EF-traktatens artikel 299, stk. 2?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(11. juli 2000)

1999- forslagsindkaldelsen for tilskud på transportområdet(1) skal udvælge de mest lovende projekter, som Kommissionen medfinansierer. Derfor fastsætter forslagsindkaldelsen en række målsætninger, som projekterne skal opfylde, herunder fremme af sikkerheden, en uddybning af Kommissionens oplysninger og dataindsamling inden for alle transportsektorer. Forslagsindkaldelsen specificerer også anvendelsesområde, forventede resultater og udvælgelseskriterier for projekterne.

Spørgsmålet om fjernereliggende egne er godt repræsenteret i aktiviteter som led i den europæiske transportpolitik, f.eks. de transeuropæiske nets fællesskabsaspekter. I forslagsindkaldelsen er den fjerne beliggenhed dog ikke et prioriteret udvælgelseskriterie. Til gengæld understreges det i forslagsindkaldelsen, at projekterne skal have en betydelig fællesskabsdimension og -værdi for at kunne antages. Da projektet fra myndighederne på De Kanariske Øer blev evalueret fandt man det interessant men med en utilstrækkelig fællesskabsdimension.

(1) EFT C 41 af 16.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1938/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Budgetkonto A-3022

Der tildeles 1 500 000 til europæiske studie- og forskningscentre over budgetkonto A-3022. Kommissionen bedes anføre, hvorledes disse centre udvælges, og hvilke studie-/forskningsaktiviteter, disse centre gennemfører.

Hvilke særlige mål fastsætter Kommissionen for centrene, som skal gøre dem berettiget til et tilskud fra Fællesskabet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(13. september 2000)

Over konto A-3022 i EU's almindelige budget ydes der støtte til europæiske integrationsaktiviteter, som tilrettelægges af studie- og forskningscentre med henblik på at bevidstgøre civilsamfundet.

For at sikre et godt resultat er udvælgelsesproceduren tilrettelagt således, at man forsøger at tage hensyn til alle aspekter. Indkaldelsen af forslag blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(1), som har et stort oplag, og der blev særlig lagt vægt på formidling via Internettet. Under udvælgelsesproceduren er projekterne blevet evalueret af en uafhængig ekspertgruppe, bestående af universitetslærere.

Kommissionens målsætning er at støtte europæiske integrationsaktiviteter, som tilrettelægges af studie- og forskningscentre.

Indkaldelsen af forslag til projekter indeholder også flere mere specifikke mål, som f.eks. at opnå en multiplikatorvirkning ved at støtte aktiviteter af høj kvalitet samt undersøgelser og debatter, tilrettelagt af universitetskredse og med adgang for civilsamfundet. I forbindelse med de vigtigste emner (udvidelsen, euroen, regeringskonferencen samt EU og verdenshandelen) blev der taget sigte på at nå målet om effektiv anvendelse af budgetmidler. Endvidere havde man bl.a. sat som mål at udvælge ansøgere med faglige og finansielle forudsætninger for at styre projekter og udnytte og støtte netværk bestående af undervisere, studerende og universiteter med en national eller international kontaktflade.

(1) EFT C 61 af 3.3.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1941/00

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Budgetkonto A-3025

Der tildeles 250 000 EUR til Journalister i Europa over budgetkonto A-3025. Kommissionen bedes præcisere, hvorledes disse midler anvendes, og til hvem de tildeles.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(13. september 2000)

Det beløb, der fremgår af budgetkonto A-3025, skal dække Kommissionens finansielle bidrag til foreningen Journalister i Europa.

Foreningen har til formål at fremme kendskabet til Europa, de forskellige europæiske lande, de fælles institutioner og til Europas historie blandt journalister fra hele verden.

Foreningen organiserer således undervisningsprogrammer og programmer, der skal fremme kendskabet til og forståelsen for Europa, inden for såvel det økonomiske, sociale som det kulturelle og politiske område, ligesom den arrangerer møder og offentliggør dokumenter til opfyldelse af foreningens målsætning. Foreningen uddeler stipendier, således at journalister får mulighed for at deltage i foreningens aktiviteter.

Fonden har siden oprettelsen i 1974 taget imod 707 journalister fra 98 lande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1215/00

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(14. april 2000)

Om: Personer, som er økonomisk afhængige af Europa-Parlamentet

Hvor mange britiske politikere, med undtagelse af EP-medlemmer, modtager penge fra EU, det være sig pensionsbeløb eller beløb fra andre kilder?

Hvem drejer det sig om? Hvor store beløb er der tale om i hvert enkelt tilfælde? Hvilket krav stilles der til sådanne personer med hensyn til at støtte deres tidligere arbejdsgivers politik?

Svar fra Neil Kinnock på Kommissionens vegne

(25. maj 2000)

Kommissionen går ud fra, at det ærede medlem med britiske politikere mener tidligere medlemmer af Kommissionen.

Følgende tidligere britiske medlemmer af Kommissionen modtager i øjeblikket en pension, der kom til udbetaling, da de nåede pensionsalderen: George Thompson, Roy Jenkins, Stanley Clinton Davis, Francis Cockfield, Ivor Richard, Bruce Millan og Ralf Dahrendorf. De samlede årlige udgifter hertil er for tiden ca. 245 000 £ netto. Den overgangsydelse, som Sir Leon Brittan har ret til, blev efter ønske fra ham selv suspenderet fra 1. januar 2000.

Der stilles ikke krav om, at de tidligere kommissionsmedlemmer støtter deres tidligere arbejdsgivers politik. De er bundet af traktatens artikel 213 og ved edsaflæggelse til efter tjenesteperiodens ophør at udvise hæderlighed og tilbageholdenhed med hensyn til overtagelse af visse hverv. Overtrædes disse forpligtelser kan Domstolen på begæring af Rådet eller Kommissionen alt efter omstændighederne afskedige den pågældende fra hans stilling mldr eller fratage ham retten til pension eller tilsvarende fordele. Der er ligeledes pligt til at underrette Kommissionen om alle ændringer, der har betydning for denne ret (vedtægtens artikel 43 og Rådets forordninger nr. 422/67/EØF og 5/67/Euratom af 25. juli 1967 om lønningsregulativ for Kommissionens formand og medlemmer og for Domstolens præsident, dommere, generaladvokater og justitssekretær(1).

(1) EFT L 187 af 8.8.1967 med ændringer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1882/00

af Emilio Menéndez del Valle (PSE) til Rådet

(13. juni 2000)

Om: Konflikter i Afrika

På samlingen i Bruxelles den 22.-23. maj 2000 lagde Rådet (almindelige anliggender) i forbindelse med drøftelsen af konflikten i De Store Søers Område meget relevant vægt på de meget komplekse faktorer, der er tilstede.

I udkastet til pressemeddelelse henviser Rådet til faktorer af politisk, økonomisk og social art.

Mener Rådet ikke, at det ligeledes bør medtage den kulturelle faktor blandt de faktorer, som er bestemmende for de konflikter, som hærger Afrika?

Svar

(10. oktober 2000)

Rådets konklusioner giver sig ikke ud for at være fuldstændige og omfatte alle de faktorer, der bidrager til de pågældende konflikter. Kulturelle faktorer spiller naturligvis også en rolle.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1690/00 af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen. Udgifterne til drik mælk-kampagnen.



EF-Tidende nr. 081 E af 13/03/2001 s. 0072 - 0072



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1690/00 af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen (29. maj 2000) Om: Udgifterne til drik mælk-kampagnen Kan Kommissionen oplyse, hvilke udgifter der er budgetteret til kampagnen tjekkede tøser drikker mælk, der startede i november 1999 for at øge mælkeforbruget i EU-landene? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. juli 2000) EU finansierede ikke kampagnen tjekkede tøser drikker mælk. Der kan findes yderligere oplysninger om EU-finansierede salgskampagner for mælk og mejeriprodukter på Kommissionens internetadresse http://europa.eu.int/comm/dg06/prom/index_en.htm
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0862/00

af Marielle De Sarnez (PPE-DE) til Kommissionen

(22. marts 2000)

Om: Kommissionens holdning til reklamer i de offentlige uddannelsesinstitutioner

Vi har gennem flere år været vidne til virksomhedernes øgede tilstedeværelse i de offentlige uddannelsesinstitutioner gennem reklamer, sponsorvirksomhed, mærker og fjernundervisning. Denne metode, der har det formål at gøre de unge elever til forbrugere, antager i dag et bekymrende omfang i Frankrig og i flere andre lande i den Europæiske Union. Den skader det lighedsprincip, der gælder i den offentlige undervisning. Således drager de private virksomheder ofte fordel af, at underviserne mangler midler til at fuldføre deres undervisning.

Da dette problem bliver mere og mere almindeligt og udbredt i Unionen som helhed, vil jeg dels gerne høre Kommissionens mening herom og dels spørge, hvorvidt der på nuværende tidspunkt er ved at blive forberedt en lovtekst, der begrænser kommercielle aktiviteters rolle i de offentlige skoler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(27. juli 2000)

Kommissionen er bekendt med betydningen af det af det ærede medlem frembragte emne samt de både positive og negative følger af denne kommercielle praksis, som man kan konstatere ved bl.a. at læse undersøgelsen Marketing i skolen, som er finansieret af Kommissionen og siden 1998 har ligget på Internettet(1).

Hvis denne praksis betyder, at der formidles urigtige reklamer eller skjulte reklamebudskaber, finder bestemmelserne i Rådets direktiv 84/450/EØF af 10. september 1084 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om vildledende reklame(2) anvendelse.

I lyset af subsidiaritetsprincippet og additionalitetsprincippet finder Kommissionen imidlertid ikke, at vedtagelsen af mere præcise lovtekster på EF-plan er det bedste initiativ for at finde en løsning på problemet. I den sammenhæng har Kommissionen kontaktet de berørte parter, herunder forbrugerorganisationer, for at tilskynde dem til at indlede en dialog med henblik på at få vedtaget ikke-strammende regler for kommerciel praksis, som er rettet mod børn og unge.

(1) http://europa.eu.int/comm/dg24/library/surveys/sur03_en.html.

(2) EFT L 250 af 19.9.1984.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1757/00

af Alejandro Cercas (PSE) til Kommissionen

(31. maj 2000)

Om: Opretholdelse af støtten til sektoren for tørrede frugter og johannesbrød

Kommissionen har erkendt, at det er nødvendigt at yde støtte til sektoren for tørrede frugter og johannesbrød ved hjælp af instrumenterne i forordningen om udvikling af landdistrikter, fordi virkningerne af importen stadig gør sig gældende. Sektoren for tørrede frugter og johannesbrød mener ikke, at dette er tilstrækkeligt, fordi medlemsstaterne allerede har udarbejdet deres regionale udviklingsprogrammer, og disse ikke har tilstrækkelige budgetbevillinger til at sikre sektorens overleven. Desuden er det et markedsproblem, og det bør behandles med markedsforanstaltninger, som kan anvendes homogent i alle de områder, der producerer disse afgrøder, således at der ikke opstår konkurrenceforvridning mellem producenterne.

Mener Kommissionen ikke, at der på denne baggrund er vægtige grunde til at fortsat at yde støtte til sektoren for tørrede frugter og johannesbrød?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. juli 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-524/00 fra Giovanni Pittela m.fl.(1), P-989/00 fra Miguel Martinez(2), E-1356/00 fra Jorge S. Hernández Mollar(3) samt til dens svar på mundtlig forespørgsel H-428/00 fra Pere Esteve fremsat i spørgetiden på Parlamentets samling i maj 2000(4).

(1) EFT C 26 E af 26.1.2001, s. 57.

(2) EFT C 53 E af 20.2.2001, s. 50.

(3) EFT C 81 E af 13.3.2001, s. 29.

(4) Europa-Parlamentets forhandlinger (maj 2000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2308/00

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(11. juli 2000)

Om: Gennemførelse af bevillingerne på budgetpost B7-546

Kan Kommissionen på grundlag af de seneste oplysninger, den råder over, gøre rede for gennemførelsen af såvel forpligtelses- som betalingsbevillingerne på budgetpost B7-546?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(28. juli 2000)

Pr. 9. juli 2000 var situationen for anvendelse af bevillingerne på budgetpost B7-546 Hjælp til genopbygning af Kosovo således, at de disponible forpligtelsesbevillinger (herunder overførsler) var udnyttet 95 %, og regnskabsårets betalingsbevillinger var udnyttet 71 %.

Som aftalt med budgetmyndigheden under vedtagelsen af budgettet for 2000 vil Kommissionen snarest udarbejde en anmodning om overførsel for at afslutte mobiliseringen af yderligere 40 mio. i form af forpligtelsesbevillinger, som blev bebudet i begyndelsen af året. Der vil blive fremsat en anden anmodning om overførsel med henblik på at styrke betalingsbevillingerne, idet det kan forudses, at disse vil være opbrugt før september måned.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0878/00

af Ole Krarup (EDD) til Kommissionen

(22. marts 2000)

Om: EU's forsvarspolitiske ambitioner

På EU-topmødet i Helsinki i december blev det besluttet at opruste Unionen til at kunne håndtere civil og militær krisestyring, bl.a. gennem etableringen af en udrykningsstyrke på 60 000 mand. Det portugisiske formandskab har i denne forbindelse udtalt, at opbygningen af EU's fremtidige kapacitet vil påvirke såvel vore forsvarsbudgetter som den offentlige mening (citat fra formandskabets invitation til medlemslandenes regeringer vedrørende diskussionen af Unionens forsvarspolitiske ambitioner, 28. februar 2000).

På denne baggrund skal jeg anmode EU-Kommissionen om at oplyse, hvor store stigninger i medlemslandenes forsvarsbudgetter opbygningen af EU's militære kapacitet forventes at medføre. Af beregningen skal den samlede procentvise stigning fremgå, samt en udregning opgjort i forhold til merudgifterne for det enkelte medlemsland.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(3. maj 2000)

Det militære hovedmål, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Helsinki, vil sikkert kræve en betydelig indsats fra medlemsstaternes side. Det bør imidlertid bemærkes, at militærudgifter udelukkende påhviler medlemsstaterne selv. Spørgsmål vedrørende de nationale forsvarsbudgetter bør derfor rettes til medlemsstaterne.

For sit vedkommende og inden for sit særlige kompetenceområde vil Kommissionen fuldt ud bidrage til at nå de mål, som ESDP har sat sig for, herunder gennemførelsen af hovedmålene. Dette er yderst passende, eftersom der er en klar og tydelig forbindelse mellem de militære og ikke-militære aspekter af konfliktforebyggelse, konfliktløsning og krisestyring. Kommissionen har en betydelig erfaring og et vidtgående ansvar på det ikke-militære område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1779/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(8. juni 2000)

Om: EU's fiskeriaftaler med Marokko

Er Europa-Kommissionen klar over, at kystfarvandet syd for breddegrad 27°4' ligger ud for et omstridt område?

Erkender den derfor, at det hverken er ret eller rimeligt at medtage disse kystfarvande i EU-fiskeriaftaler med Marokko?

Vil den derfor acceptere, at territorialfarvandet syd for breddegrad 27°4' ikke bør indgå i den nuværende EU-fiskeriaftale, der forhandles med Marokko?

Svar afgivet af Franz Fischler på Kommissionens vegne

(7. juli 2000)

Kommissionen vil under de eventuelle forhandlinger med Marokko henvise til Marokkos fiskeriområde, idet dette område defineres som farvande under Marokkos højhedsområde eller jurisdiktion.

Denne definition foregriber på ingen måde farvandene syd for breddegrad 27°4', da dette spørgsmål reguleres af international ret, og mere specifikt i FN's forskellige resolutioner, som EU konstant har støttet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1811/00

af Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. juni 2000)

Om: Klimaændringsafgift

Betragter Kommissionen vandkraftproduceret elektricitet som elektricitet, der er fremstillet ved hjælp af en vedvarende energikilde? Hvis vandkraftproduceret elektricitet er vedvarende energi, er der så nogen grund til at diskriminere imod den i en klimaændringspolitik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(18. juli 2000)

Det ærede medlem spørger om diskriminering mod vandkraft i forbindelse med klimaændringspolitikken. I denne sammenhæng skal det nævnes, at Kommissionen den 10. maj 2000 vedtog et forslag til direktiv om fremme af elektricitet fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet(1). Dette forslag afspejler Kommissionens sædvanlige holdning til vandkraft: den er helt klart en vedvarende energikilde, men elektricitet fra større vandkraftanlæg (f.eks. med en kapacitet på over 10 megawatt (MW)) er som regel konkurrencedygtige og behøver ikke særlig støtte. Medlemsstaterne kan derfor medregne el produceret af større vandkraftanlæg til opnåelse af deres nationale mål for forbrug af el frembragt ved vedvarende energikilder, som anført i bilaget til forslaget. Alle former for vandkraft er således også omfattet af bestemmelserne om oprindelsescertificering, da forbrugerne bør have ret til at vide, om deres elektricitet er produceret fra vedvarende energikilder. I tilfælde af vandkraftanlæg skal garanticertifikaterne imidlertid specificere, om kapaciteten er på over eller under 10 MW. Større vandkraftanlæg nyder desuden ikke godt af de mere tekniske bestemmelser i forslaget, f.eks. fortrinsret til levering til distributionsnettet, eftersom dette

ikke er nødvendigt for at sikre deres økonomiske levedygtighed på markedet. Kommissionen diskriminerer altså ikke mod vandkraft i sin energipolitik, men søger at fokusere offentlig støtte på de typer vedvarende energikilder, hvor det er mest nødvendigt og økonomisk berettiget.

(1) KOM(2000) 279 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1710/00

af Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Våbeneksport

Er Kommissionen klar over, at der inden for EU er blevet givet udtryk for foruroligelse over omgåelse af restriktionerne af våbeneksporten til lande såsom Sudan? Problemet vedrører tilladelse til våbenfremstilling til producenter i tredjelande. Tager Kommissionen skridt til at holde sig informeret om denne risiko og træffe forebyggende foranstaltninger? Hvis ikke, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Cristopher Patten

(13. juli 2000)

Medlemsstaterne har hidtil på grundlag af artikel 296 (tidl. artikel 223) i EF-traktaten undtaget handel med våben fra traktatens anvendelsesområde. Kommissionen har derfor hverken bemyndigelse eller midler til at kontrollere våbeneksporten eller give tilladelse til våbenfremstilling.

Våbenhandel behandles for øjeblikket inden for rammerne af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), som Kommissionen deltager fuldt ud i. Under FUSP vedtog EU i juni 1998 en adfærdskodeks for våbeneksport, hvis kriterier medlemsstaterne er forpligtet til at overholde.

Kommissionen har fuld forståelse for den bekymring, som det ærede medlem har givet udtryk for vedrørende tilladelse til våbenfremstilling i tredjelande. En sådan praksis er undertiden ensbetydende med en skjult eksport til lande, hvor den sædvanlige eksportkontrol normalt ikke tillader dette. For øjeblikket er det imidlertid i henhold til EU's adfærdskodeks for våbeneksport eksporttilladelser der forbydes, snarere end aftaler om licensfremstilling af våben.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1877/00

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(9. juni 2000)

Om: Udviklingen i projektet med Attikavejen og Athens forstadsjernbane

Attikavejen, som også er kendt som hovedvejen mellem Elefsina, Stavrou og lufthavnen i Spata, er et vigtigt projekt, som hænger nært sammen med ibrugtagningen af den nye lufthavn i Spata samt De Olympiske Lege i 2004. Det oprindelige budget var på 450 mia. drakmer, og fuldførelsen samt den etappevise tilrådighedsstillelse for trafikken var planlagt til 2001-2002. I den senere tid har adskillige flyselskaber truet med ikke at flytte til den nye lufthavn, hvis den ovennævnte hovedvej til lufthavnen ikke er færdig på det tidspunkt. Samtidig er der tegn på, at forstadsjernbanen, som vil forbinde den nye lufthavn i Spata med Athen, ikke vil stå klar i 2004, hvor De Olympiske Lege vil blive indledt, eftersom udbuddet med henblik på udvælgelse af en projektrådgiver skal annulleres.

Kommissionen bedes besvare følgende:

1. Hvor høj har udnyttelsesgraden for bevillingerne til projektet hidtil været, hvor store har forsinkelserne i forbindelse med overdragelsen af projektet været, og vil der blive udbetalt erstatning på grund af forsinkelserne?

2. Hvornår regner Kommissionen med, at projektet vil stå færdigt og kunne stilles til rådighed for trafikken udfra den fart, arbejdet i øjeblikket skrider frem med?

3. Hvilke følger vil det sandsynligvis få, hvis Attikavejen ikke i tide stilles til rådighed for trafikken til og fra Spata-lufthavnen?

4. Hvad skal der helt nøjagtigt ske for at der kan etableres jernbaneforbindelse mellem Athens centrum og den nye Spata-lufthavn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(19. juli 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2588/00

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(1. august 2000)

Om: Stabile valutamarkeder

Hvilke planer har Den Europæiske Union om at stabilisere valutamarkederne og drage dem til ansvar for deres aktiviteter i lyset af den uacceptable spekulation mod euroen og andre valutaer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(20. september 2000)

I artikel 111 (ex artikel 109) i EF-traktaten står der, at Rådet med enstemmighed efter en henstilling fra ECB (Den Europæiske Centralbank) eller Kommissionen og efter høring af Parlamentet kan indgå formelle aftaler om et valutakurssystem for euroen. Der er for indeværende ingen planer om at foreslå et sådant formelt arrangement mellem euroen og større ikke-fællesskabsvalutaer. Selv om et sådant arrangement muligvis ville kunne stabilisere de internationale valutamarkeder, ville de deltagende landes pengepolitik og andre dele af den økonomiske politik blive underlagt eksterne mål, som ville risikere at kunne modarbejde indenlandske målsætninger som f.eks. prisstabilitet og høj beskæftigelse.

Når der ikke findes et sådant valutakurssystem kan Rådet udarbejde generelle retningslinjer for valutakurspolitikken over for ikke-fællesskabvalutaer. Sådanne generelle retningslinjer berører ikke ECB's hovedmålsætning om at fastholde prisstabilitet. Der tages altså hensyn til valutakursudviklingen i det omfang, den påvirker udsigterne for prisstabiliteten. Hvis ECB mener, at valutakursudviklingen kunne komme til at true prisstabiliteten (p.g.a. dens indflydelse på importpriserne og eksportkonkurrenceevnen) kan den imødegå disse udviklinger gennem rentepolitikken og indgreb på udenlandske valutamarkeder. Skønt ministre fra de 11 eurolande, kommissæren med ansvar for økonomiske og finansielle anliggender samt formanden for ECB i maj 2000 alle udtrykte bekymring over euroens niveau, som ikke giver et korrekt billede af den meget positive økonomiske situation i euro-området, har hverken Rådet, Kommissionen eller ECB fundet det hverken nødvendigt eller ønskværdigt at udarbejde sådanne generelle retningslinjer.

Andre økonomiske politikker, navnlig skatte- og strukturpolitik har ligeledes indflydelse på valutakursen. En velafbalanceret blanding af fiskal og monetær politik, strukturreform og et velfungerende arbejdsmarked kan hæve afkastningsforventningerne for investeringer i eurozonen, hvilket igen tiltrækker kapital og styrker eurokursen.