ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3639/02

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(17. december 2002)

Om: Toscana

Kan Kommissionen bekræfte, at EU har bevilget Toscana 322 millioner EUR til etablering af små og mellemstore virksomheder i 2002-2006? Kan Kommissionen gøre rede for alle disse penge? Har Kommissionen noget kendskab til et projekt med opførelse af en stor polyurethan-skumfabrik i nærheden af Crossetto med anvendelse af disse penge? Man er bekymret for, at det firma, som bygger denne fabrik, ikke skulle have adgang til EU-midler i dette område, fordi det kommer fra en anden region, og at ekspropriationen af jord fra lokale derfor var ulovlig (kun begrundet med den teoretiske ret til EU-midler). Kan Kommissionen fjerne frygten for, at dette er tilfældet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(30. januar 2003)

Ved beslutning af 27. september 2001(1) godkendte Kommissionen enhedsprogrammeringsdokumentet for Toscana 2000-2006, som beløber sig til i alt 1 113,57 mio. EUR. EU's støtte til dette program udgør 322,5 mio. EUR. Enhedsprogrammeringsdokumentet for Toscana omfatter 27 foranstaltninger, hvoraf kun 6 kan betragtes som værende direkte rettet mod små og mellemstore virksomheder.

Til disse seks foranstaltninger regner man med investeringer på i alt 366,07 mio. EUR, hvoraf de 87,18 mio. EUR dækkes via EU-støtte, hvilket svarer til 23,82 % af investeringsomkostningerne.

Det skal præciseres, at Kommissionen godkender foranstaltningerne i enhedsprogrammeringsdokumentet, men at valget af projekter helt og holdent sorterer under regionen. Kommissionen holdes informeret om anvendelsen af de midler, der er afsat til programmet, via et nationalt, regionalt og lokalt overvågningssystem; desuden udarbejdes der hvert år en gennemførelsesrapport, og to gange

om året modtager Kommissionen situationsrapporter i forbindelse med overvågningsudvalgenes møder. I den aktuelle fase af gennemførelsen af enhedsprogrammeringsdokumentet er der ikke noget EU-medfinansieret projekt, som svarer til det beskrevne projekt. Alligevel har Kommissionen anmodet forvaltningsmyndighederne om nærmere oplysninger på baggrund af det ærede medlems forespørgsel.

De projekter, som medfinansieres gennem EU-programmer, skal altid gennemføres i et interventionsområde; i dette tilfælde i et mål 2-område. Virksomhedens hovedafdeling kan imidlertid ligge i et andet interventionsområde end det, der modtager støtte. Hovedsagen er, at det omtalte program bidrager til at finansiere projekter, som reelt skaber aktivitet og arbejdspladser i det pågældende interventionsområde.

(1) Kommissionens beslutning af 27. september 2001 om godkendelse af enhedsprogrammeringsdokumentet for EF-strukturinterventioner i regionen Toscana, der er omfattet af mål 2 i Italien, EFT L 241 af 9.9.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3792/02

af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(17. december 2002)

Om: Anvendelse af bestemmelsen om ex officio frigørelse

I henhold til artikel 31, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999(1) om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene skal den del af en forpligtelse, som ikke er opfyldt ved et acontobeløb, eller som Kommissionen ikke har fået forelagt nogen gyldig betalingsanmodning for () frigøres ex officio af Kommissionen; fondenes deltagelse i denne intervention reduceres tilsvarende.

For forpligtelser i det første år af den nye programmeringsperiode 2000-2006, vil bestemmelsen blive anvendt (på de vilkår og med de tidsfrister, som er fastsat i meddelelse fra Kommissionen C (2002) 1942, vedtaget den 27. maj 2002), idet der tages hensyn til alle de betalingsanmodninger, der er sendt til Kommissionen senest den 31. december 2002.

Kommissionen vil generhverve de pågældende beløb, som vil være definitivt tabt for modtagerne.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse, hvilken del af strukturfondmidlerne de områder, der er bagefter i udvikling, risikerer at miste som følge af den snarlige anvendelse af ovennævnte bestemmelse?

(1) EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(31. januar 2003)

På dette stadium vides det ikke, i hvilket omfang midler, som medlemsstaterne har fået tildelt under strukturfondene, atter er blevet frigivet, fordi Kommissionens tjenestegrene stadig er i færd med at behandle betalingsanmodningerne fra de nationale myndigheder.

De oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, tyder dog på, at det beløb, der muligvis vil blive frigivet, er meget begrænset og under alle omstændigheder næppe vil overstige 0,4 % af de samlede forpligtelser for strukturfondene for året 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3085/02

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. oktober 2002)

Om: Konkurrencesituationen på foderstofmarkedet i Sverige

En del landmænd i Sverige frygter, at konkurrencen på det svenske foderstofmarked bliver sat ud af kraft, når Svenska Lantmännen overtager en minoritetspost på 49 % i Svenska Foder. Svenska Lantmännen anfører ganske vist, at det bliver den danske andelsejer DLG, der får det operative ansvar, men Lantmännen får to bestyrelsesposter. En fusion mellem Svenska Lantmännen og DLG er heller ikke usandsynlig i fremtiden. På landbrugsområdet vil samarbejdet mellem de to selskaber kunne intensiveres.

Agter Kommissionen at undersøge denne sag for at se, om konkurrencesituationen på det svenske foderstofmarked nu risikerer at blive forringet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(6. december 2002)

Ifølge en pressemeddelelse fra den danske grovvarekoncern DLG har DLG faktisk, i henhold til en aftale med den svenske grovvarekoncern Svenska Lantmännen, erhvervet en andel på 51 % i Svenska Foder AB, et svensk selskab, der blandt andet opererer på markedet for dyrefoder i det sydlige Sverige. I henhold til den samme aftale erhverver Svenska Lantmännen 49 % af Svenska Foder.

DLG meddeler også i denne pressemeddelelse, at det i overensstemmelse med konkurrencereglerne vil anmelde de relevante aftaler til de svenske konkurrencemyndigheder.

Det ser således ud til, at de svenske myndigheder vil undersøge denne transaktion på grundlag af den relevante nationale lovgivning og vurdere, om der nu er risiko for en forringelse af konkurrencen på det svenske foderstofmarked.

Skulle det imidlertid vise sig, at kriterierne for fællesskabsdimension er opfyldt, vil Kommissionen undersøge sagen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3449/02

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(6. december 2002)

Om: Licenser til bioteknologer

Har Kommissionen i betragtning af den øgede risiko for skader som følge af de nyeste fremskridt inden for bioteknologi planer om at kræve, at beskæftigede inden for områder får en licens efter at have indvilget i at skrive under på et lægeløfte, der forpligter dem til at arbejder efter fastlagte normer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(22. januar 2003)

Det Europæiske Råd i Stockholm har anmodet Kommissionen om at undersøge de nødvendige foranstaltninger til fuldt ud at udnytte bioteknologi, samtidig med at det sikres, at det foregår på en måde, som er sund og sikker for forbrugerne og miljøet og under fuld overholdelse af den eksisterende retsramme.

Både Kommissionen og medlemsstaterne har sikkerhedsbestemmelser, eller er ved at vedtage sådanne sikkerhedsbestemmelser i takt med teknologiens udvikling for at sikre, at bioteknologier anvendes på en måde, der er sikker for forbrugeren og for miljøet. Det gælder f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF(1).

Kommissionens meddelelse om biovidenskab og bioteknologi en strategi for Europa(2) understreger behovet for at sikre, at biovidenskab og bioteknologi udvikles i harmoni med etiske værdier og samfundsmæssige mål. Det foreslås bl.a. at udarbejde etiske retningslinjer/standarder eller bedste praksis for stamcelleforskning, xenotransplantation osv. Sådanne retningslinjer kan i hensigtsmæssigt omfang udformes som selvregulerende initiativer i videnskabssamfundet og industrien. For at sikre, at der tages hensyn til etiske spørgsmål i bioteknologisk forskning, der modtager støtte fra Fællesskabet, har man defineret en etisk ramme i beslutningerne, der vedtager det sjette rammeprogram samt særprogrammerne. Endvidere har Kommissionen truffet initiativ til at sikre, at analyse af etiske, retlige og sociale aspekter bliver en integreret aktivitet i forskning, der støttes af Fællesskabet, under prioritet 1 vedrørende biovidenskab, genforskning og bioteknologi, samt prioritet 5 vedrørende fødevarekvalitet og fødevaresikkerhed.

Kommissionen er meget opmærksom på de sikkerhedsmæssige og etiske aspekter forbundet med bioteknologisk forskning og eventuel anvendelse af bioteknologi. Kommissionen undersøger løbende behovet for eventuelle initiativer til at regulere anvendelsen af nye teknologier. Det er Kommissionens opfattelse, at det på forskningsområder, som er under konstant udvikling, er mere hensigtsmæssigt at regulere anvendelsen af bioteknologi end at regulere brugerne af bioteknologi og forskere.

(1) EFT L 106 af 17.4.2001.

(2) KOM(2002) 27 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3568/02

af Luisa Morgantini (GUE/NGL) til Rådet

(5. december 2002)

Om: Den religiøse og kulturelle mangfoldighed i Israel i fare

I maj 2001 trængte de israelske væbnede styrker med magt ind på det armenske apostolske klosters grund i Baron Der nær ved Beith Jala og anrettede ødelæggelser på klostrets økologiske, historiske og arkæologiske kulturarv. Ødelæggelserne anslås til over 300 000 EUR. Siden da har stedet været besat af de væbnede styrker.

Det armenske patriarkat i Jerusalem har, ligesom højtstående åndelige og politiske personligheder, herunder pave Johannes Paul II og Abdelfattah Amor, FN's specialrapportør vedrørende religiøs intolerance, gentagne gange forgæves forsøgt at finde en forhandlingsløsning.

Som reaktion på det armenske patriarkats anmodninger har de israelske militære og politiske myndigheder beordret ejendommen beslaglagt. I april 2002 begyndte israelerne at rejse en mur, der skal adskille Israel fra Vestbredden. I den forbindelse har de israelske væbnede styrker anlagt en vej tværs over grunden og har planer om at opføre muren langs med denne vej, hvorefter grunden vil blive opdelt i to dele uden indbyrdes forbindelse.

Patriarkatets seneste appel, en klage til den israelske højesteret, har ikke givet nogen resultater.

Det armenske samfund i Europa har rettet henvendelse til Javier Solana, som imidlertid ikke har reageret.

Tilsyneladende har Israel med denne sag sat det internationale samfund på en prøve. Hvis Israel får gennemført sit forehavende, kan man kun udtrykke bekymring for, at ikke alene de græske og latinske institutioner, men også alle de lokale mindretal, vil få deres kultur kvalt og deres kulturarv konfiskeret.

Vil Rådet gribe ind i sagen om det armenske klosters grund i Baron Der og minde Israel om dets forpligtelser på menneskerettighedsområdet samt kræve, at det respekterer den kulturelle og religiøse mangfoldighed i de forskellige dele af det israelske samfund?

Mener Rådet, at den omtalte fremfærd udgør en overtrædelse af associeringsaftalen(1) mellem EU og Israel, særlig betragtningerne og artikel 2? Vil Rådet i bekræftende fald ophæve aftalen?

(1) EFT L 147 af 21.6.2000.

Svar

(4. marts 2003)

Rådet har ikke specielt drøftet dette spørgsmål. Det har dog under de møder med Israel, der finder sted inden for rammerne af associeringsaftalen, altid understreget, at forbindelserne med Israel bygger på den fælles respekt for de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder, hvilket er en væsentlig bestanddel af aftalen i henhold til artikel 2 heri. Rådet har erindret om, at fremme af de grundlæggende frihedsrettigheder- hvortil regionsfriheden hører er et væsentligt mål for EU's udenrigspolitik. EU gør sit yderste for at skabe tillid mellem parterne og igen få dem til forhandlingsbordet, bl.a. via kvartetten, som generalsekretæren/den højtstående FUSP-repræsentant Javier Solana, deltager i.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2348/02

af Bastiaan Belder (EDD) til Rådet

(24. juli 2002)

Om: Laskar Jihads aktiviteter i Papua

Der går flere og flere rygter om Laskar Jihads tiltagende aktiviteter i Papua (Indonesien). Selv om det kun drejer sig om rygter, bliver de stadig mere og mere hårdnakkede. I betragtning af, at Laskar Jihad spiller en stadig større rolle på Molukkerne og Sulawesi, er det absolut nødvendigt, at disse rygter tages alvorligt. Der bør foretages en tilbundsgående, uafhængig undersøgelse af denne organisations aktiviteter i Papua. Hvis man bliver ved at mane disse rygter i jorden, viser det sig måske først for sent, at rygterne taler sandt.

Rådet bedes redegøre for de indonesiske myndigheders rolle med hensyn til følgende:

- Er Indonesien rede til at foretage en uafhængig og tilbundsgående undersøgelse af denne organisations aktiviteter i Papua?

- Er de indonesiske myndigheder rede til at træffe de nødvendige foranstaltninger, såfremt det viser sig, at Laskar Jihad er ved at forberede aktioner mod kristne i Papua?

- Agter Rådet indtrængende at opfordre Indonesien til at gøre alt, hvad der står i dets magt, for at forhindre en optrapning af situationen i Papua?

Svar

(3. marts 2003)

1. Rådet har ikke drøftet de pågældende rygter om Laskar Jihads formodede tiltagende aktiviteter i Papua. Rådet skal dog henvise det ærede parlamentsmedlem til sit svar på spørgsmål H-0968/01 fra Lennart Sacredeus under plenarmødet i februar 2002, som stadig står ved magt.

2. EU's missionschefer rejste imidlertid ved flere lejligheder under deres omfattende besøg i Papua i slutningen af marts 2002 spørgsmålet om stridighederne mellem befolkningsgrupper og mulige løsninger herpå over for de indonesiske myndigheder og repræsentanter for lokalsamfundene. EU har på denne baggrund på ny opfordret Indonesiens regering til at føre den politiske reform, der blev vedtaget med den særlige selvstændighedslov, ud i livet med henblik på i højere grad at respektere de indfødtes rettigheder, undersøge overtrædelser af menneskerettighederne og retsforfølge gerningsmændene.

3. EU drøftede desuden på udenrigsministermødet mellem EU og Indonesien den 24. september i København situationen i en række regioner i Indonesien, herunder Aceh, Papua og Molukkerne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3228/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Rådet

(7. november 2002)

Om: Europols oplysninger om terrororganisationer

Kommissær Vitorino erklærede den 9. oktober 2002 i sit svar på min forespørgsel E-2284/02, at Kommissionen ikke hører til de organisationer, der har adgang til personlige data, som Europol er i besiddelse af.

Rådet har gentagne gange vist, hvor opsat det er på at bekæmpe terrorismen. Derfor bestræbte Rådet sig også umiddelbart efter terrorangrebet på USA den 11. september 2001 på at fastlægge strenge regler på EU-plan for at gøre det muligt at opspore terrororganisationer. Det er ligeledes velkendt, at der på Rådets initiativ er blevet opstillet en liste over terrororganisationer, der er aktive på europæisk område.

For nylig blev der i Grækenland arresteret nogle medlemmer af én af de farligste terrororganisationer, nemlig organisationen 17. november. Råder Europol over data vedrørende de personers bevægelser, der har tilknytning til denne organisation, og hvor langt rækker disse data tilbage i tiden? Er Echelon blevet anvendt til overvågning af disse personer, og er de oplysninger, der er fremkommet, rettidigt blevet tilsendt de græske myndigheder?

Svar

(20. februar 2003)

Rådet har ingen adgang til de personoplysninger, som Europol ligger inde med.

De oplysninger, som Europol af tjenstlige årsager råder over med hensyn til specifikke terrororganisationer, herunder Europols kontakter til medlemsstaternes myndigheder, er principielt ikke offentlige.

Det ærede parlamentsmedlem kan dog eventuelt henvende sig direkte til Europol, der selv har ansvaret for spørgsmål vedrørende adgang til dets dokumenter og informationer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3268/02

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(12. november 2002)

Om: Finansiering af medierne og kontrol af upartiskheden i den information, der udsendes af organisationer, der støttes af Unionen og offentlige institutioner i medlemsstaterne

Overtrædelse af pluralismen og upartiskheden i information er en alvorlig overtrædelse af de demokratiske principper og retsstatsprincipperne.

Kan Kommissionen på grundlag af EU-traktatens artikel 6 og 7 oplyse følgende:

- Har Kommissionen givet EU-støtte fra 1992 til nu til nogen medieorganisationer, f.eks. presse, radio, tv eller online, og i bekræftende fald hvilke? Hvor store støttebeløb drejer det sig om, og hvad var begrundelsen for støtten eller de ikke-tilbagebetalingspligtige støttebeløb, reklameforanstaltninger, institutionel information eller andet?

- Sørger Kommissionen for, at der er pluralisme og upartiskhed i informationen fra de organisationer, der modtager støtte fra Unionen, og i bekræftende fald hvordan?

- Kontrollerer Kommissionen, eller mener den, at den har pligt til at kontrollere den information, der udsendes af de offentlige informationskontorer i medlemsstaterne for at afgøre, om principperne for pluralisme og upartiskhed bliver overholdt eller overtrådt, eftersom overtrædelse af disse principper udgør et alvorligt brud på retsstatsprincippet og dermed EU-traktatens artikel 6, og eftersom Kommissionen i medfør af EU-traktatens artikel 7 har beføjelse til at fastslå en sådan overtrædelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(12. december 2002)

Siden 1992 har Kommissionen stillet midler til rådighed til en række medieorganisationer, fra pressen til fjernsynsprogrammer. På grund af det rejste spørgsmåls omfang vil de undersøgelser, der skal gennemføres for at give et detaljeret svar og som vil inddrage de fleste af Kommissionens tjenestegrene og en række finansieringsinstrumenter efter Kommissionens mening være tidskrævende og muligvis alligevel ikke dække det stillede spørgsmål.

Ved tildelingen af midler til medierne respekterer Kommissionen fuldt ud deres redaktionelle frihed og hermed artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union.

Kommissionen bidrager til pluralisme og upartiskhed i informationsformidlingen ved at give alle medier lige muligheder i forbindelse med de normale udbudsprocedurer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3329/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. november 2002)

Om: Undersøgelsesprocedure i forbindelse med statsstøtte til Olympic Airways

Det fremgår af Kommissionens mundtlige svar af 11. juni 2002 på mit spørgsmål (H-0369/02) om udviklingen af den undersøgelsesprocedure, Kommissionen har iværksat vedrørende Grækenlands ydelse af støtte til Olympic Airways, at Kommissionen vil træffe endelig afgørelse efter en nøje gennemgang af de bemærkninger, der er fremsat af de græske myndigheder og de berørte tredjeparter.

Da Kommissionens afgørelse er yderst vigtig og afgørende for Olympic Airways' fremtid, og eftersom det nu allerede er over 6 måneder siden, de berørte parter indgav deres bemærkninger, hvornår kan det da forventes, at Kommissionen formulerer sin endelige mening om den støtte, som er givet til Olympic Airways? Kan den kommentere de oplysninger, den råder over?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(16. januar 2003)

Kommissionen åbnede den 6. marts 2002(1) den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til traktatens artikel 88, stk. 2, angående eventuel statsstøtte til det græske luftfartsselskab Olympic Airways og eventuel misbrug af støtte, der blev godkendt af Kommissionen i 1998(2).

Kommissionen konkluderede den 11. december 2002, at tidligere støtte til Olympic Airways fra den græske stat(3) ikke var forenelig med EF-traktaten. Den støtte, Kommissionen godkendte i 1994 og 1998 er rent faktisk blevet misbrugt, og Olympic Airways har også modtaget ny, ulovlig støtte. Disse støttebeløb har uretmæssigt begunstiget Olympic Airways i forhold til konkurrenterne. Kommissionen har anmodet den græske stat om at forlange tilbagebetaling af uforenelig statsstøtte udbetalt efter 1998.

Kommissionen har dog også besluttet, at andre foranstaltninger, som den græske stat har truffet til fordel for Olympic Airways, ikke er statsstøtte(4). Den har derfor ikke rejst indsigelser mod et lån på 19,5 mio. EUR, som Grækenland gav Olympic Airways i februar 2002. Den har også kunnet konstatere, at selskabet ikke har nydt godt af fordele forbundet med infrastrukturen til brændstoffordeling, at den kompensation, Olympic Airways modtog for at flytte til den nye lufthavn i Spata ikke indeholdt statsstøtteelementer og heller ikke den foranstaltning, som tillader en momsreduktion på 8 % på indenrigsflyvninger samt gælden til Olympic Catering.

(1) EFT C 98 af 23.4.2002.

(2) EFT L 128 af 21.5.1999.

(3) I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

(4) Undersøgelsesproceduren forbundet med disse foranstaltninger blev åbnet den 6. marts 2002 efter to klager i henholdsvil oktober 2000 og juli 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3110/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(29. oktober 2002)

Om: Forbrydelser begået af Israels premierminister, Ariel Sharon

I løbet af de seneste dage har den israelske hær, som er under kommando af landets premierminister, Ariel Sharon, myrdet dusinvis af personer i de besatte palæstinensiske områder, heriblandt børn. Hvornår vil Rådet tage utvetydigt afstand fra den israelske leder på grund af disse forbrydelser mod menneskeheden og tage de nødvendige modforholdsregler?

Svar

(3. marts 2003)

Den Europæiske Union er meget alvorligt bekymret over de fortsatte sammenstød mellem israelere og palæstinensere og er dybt forstemt over de næsten daglige tab af menneskeliv blandt civilbefolkningen. EU vil fortsat henstille til begge parter, at de udviser størst mulig tilbageholdenhed og gør deres yderste for omgående at bringe vold og terror til ophør, og EU vil ikke afholde sig fra at gentage denne henstilling også over for den israelske part.

Samtidig skal det understreges, at det er op til parterne selv at søge en fredsløsning ad forhandlingsvejen. Den Europæiske Union er på sin side rede til i nært samarbejde med kvartetten og alle berørte parter fortsat at bidrage til bestræbelserne på at finde en endelig og retfærdig løsning på konflikten i Mellemøsten.