ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3195/98

af Heidi Hautala (V) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Reglerne for anvendelse af medicin i forbindelse med afvaenning af stofmisbrugere og forskellige terapier i EU

I Den Europaeiske Union har man antaget to indbyrdes naesten modsatte holdninger i forbindelse med afvaenning af stofmisbrugere.

For det foerste er der den normative metode, som satser paa institutionsbehandling og som indebaerer kontrol fra myndighedernes side og kontrolleret dosering af medicin.

Den anden metode bygger paa interaktitivitet, idet der fokuseres paa patienten og laegges vaegt paa en friere tildeling af medicin, en aaben dialog og patientens ret til frit at vaelge laege og behandlingssted.

Der er ogsaa store forskelle med hensyn til adgangen til de laegemidler, der anvendes til afvaenningen. F.eks. kan buprenorphin (Subutex), som i Frankrig anvendes som afvaenningmiddel, ikke faas paa recept i Finland, fordi de finske myndigheder betragter dette afvaenningsmiddel som naert beslaegtet med heroin, og det maa kun gives stofmisbrugere paa bestemte behandlingssteder, hvor der foeres omhyggelig kontrol med saavel patienten som medicinen. Hver maaned rejser mindst 80 stofmisbrugere fra Finland til Frankrig for at hente denne medicin.

1. Forbereder Kommissionen lovgivning om medicin, som anvendes til afvaenning og behandling af stofmisbrugere?

2. Agter Kommissionen at indlede undersoegelser af effektiviteten af de forskellige afvaenningsterapier og medicin til behandling af stofmisbrugere i de forskellige stadier af sygdommen?

3. Agter Kommissionen at rette op paa det forhold, at stofmisbrugere i privatbehandling i flere medlemsstater maa rejse til en anden medlemsstat for at kunne faa buprenorphin/Subutex til behandlingen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(11. december 1998)

1. og 3. Buprenorfin er sammen med metadon et af de medikamenter, der anvendes til behandling af alvorlig farmakoafhaengighed af opiater. Markedsfoering, anvisninger, regler og teknikker for tildeling af disse saakaldte substitutionsprodukter henhoerer under de nationale myndigheders kompetence, og Kommissionen har ingen planer om at lovgive paa dette omraade.

2. Evaluering af behandling af afhaengighed af rusgifte er et prioriteret arbejdsomraade i Det Europaeiske Overvaagningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, som i marts 1997 med deltagelse af repraesentanter for Verdenssundhedsorganisationens program om narkotikamisbrug og programmet COST A-6 afholdt en work-shop om dette emne, under hvilken der blev fastlagt en definition af referencetermer paa mellemlang sigt. Faellesskabets handlingsprogram for forebyggelse af narkotikamisbrug(1) stoetter i tilknytning hertil fastlaeggelsen af minimumskriterier for evaluering af psykologisk- medicinsk behandling og behandling af unge.

(1) Afgoerelse nr. 102/97/EF - EFT L 19 af 22.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3256/98 af Bill MILLER til Kommissionen. Forstyrrelser ombord på fly og færger



EF-Tidende nr. C 142 af 21/05/1999 s. 0112



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3256/98 af Bill Miller (PSE) til Kommissionen (28. oktober 1998) Om: Forstyrrelser ombord paa fly og faerger I lyset af det stigende antal af forstyrrende adfaerd som foelge af berusede passagerer ombord paa fly og faerger mener Kommissionen da, at beslutningen om at fritage varer for punktafgift, naar de bliver konsumeret ombord paa fly eller faerger, er hensigtsmaessig? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (7. december 1998) Der er ikke paa faellesskabsplan truffet nogen beslutning om at fritage varer for punktafgift, naar de forbruges umiddelbart om bord paa fly eller faerger. I henhold til artikel 23, stk. 5, i Raadets direktiv 92/12/EOEF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, oplaegning og omsaetning heraf samt om kontrol hermed(1) er den punktafgiftsmaessige behandling af varer, der forbruges om bord paa faerger og fly et spoergsmaal, der fortsat henhoerer under de enkelte medlemsstaters befoejelser. (1) EFT L 76 af 23.3.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3268/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. oktober 1998)

Om: Pilotprojekter vedroerende miljoemaessig beskyttelse af oversvoemmelsestruede omraader

I De Europaeiske Faellesskabers Tidende nr. C 185 af 18.6.1997 blev der offentliggjort en indkaldelse af forslag til pilotprojekter vedroerende miljoemaessig beskyttelse af oversvoemmelsestruede omraader.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Har medlemsstaterne indsendt saadanne forslag og i givet fald hvor mange?

2. Deltager Graekenland i det paagaeldende program?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(30. november 1998)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at der efter indkaldelsen af forslag til pilotprojekter vedroerende miljoemaessig beskyttelse af oversvoemmelsestruede omraader(1) er blevet foreslaaet i alt 19 pilotprojekter, hvoraf man har udvalgt tre. Graekenland har ikke foreslaaet noget projekt i den sammenhaeng.

Dog maa det understreges, at Kommissionen som led i gennemfoerelsen af Faellesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse, som Raadet vedtog den 19. december 1997(2), vil yde et finansielt bidrag til det graeske indenrigsministerium med henblik paa afholdelsen af en workshop vedroerende etablering af et varslingssystem ved risiko for alvorlige oversvoemmelser.

Desuden vil den graeske civilbeskyttelsestjeneste blive naert tilknyttet arbejdet med opfoelgning af pilotprojekterne.

(1) EFT C 185 af 18.6.1997.

(2) EFT L 8 af 14.1.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2970/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Overtraedelse af direktivet om offentlige tjenesteydelsesaftaler

Under henvisning til min forespoergsel E-4217/97(1), Kommissionens svar af 16.2.1998 og notat nr. 4833 fra GD XV til oppositionens gruppeledere i Mantovas kommunalbestyrelse, hvori det meddeles, at Kommissionen agter af arkivere sagen, og paa baggrund af oplysninger fra den italienske regering, anmodes Kommissionen om at oplyse foelgende:

1. Har Kommissionen kendskab til de oplysninger, som oppositions formand efterfoelgende har forelagt til stoette for yderlige efterforskning?

2. Finder Kommissionen ikke, at de seneste oplysninger indebaerer, at de oplysninger, regeringen har modtaget maa betragtes som ufuldstaendige og ikke i overensstemmelse med virkeligheden?

3. Finder Kommissionen ikke, at det er forkert at lade en alvorlig overtraedelse af direktiv 92/50(2) koere videre, naar den kan komme til at danne en praecedens, der kan skade den noeje overholdelse af reglerne for offentlige tjenesteydelsesaftaler, der ellers er behov for?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(4. december 1998)

1. Kommissionen har gennemgaaet brevet fra kommunal-bestyrelsesmedlemmerne i Mantova, som Kommissionen har modtaget som opfoelgning paa meddelelsen om, at man agtede at foreslaa en arkivering af sagen.

2. Kommissionen har efter en noeje gennemgang af ovennaevnte brev ikke fundet, at det indeholdt ny dokumentation, der er i stand til at rejse tvivl om informationerne fra de italienske myndigheder.

3. Kommissionen finder ikke, at der er anledning til at konstatere, at der skulle vaere sket saadanne overtraedelser af Raadets direktiv 92/50/EOEF af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmaaderne ved indgaaelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler(3), som haevdet, og har som foelge deraf besluttet at arkivere sagen 7. oktober 1998.

(1) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 2.

(2) EFT L 209 af 24.7.1992, s. 1.

(3) EFT L 209 af 24.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2673/98

af Gerhard Hager (NI) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Stoette til ansoegerlandenes gennemfoerelse af kontrol ved de ydre graenser

Overtagelsen af den gaeldende EU-lovgivning og dermed EU-normerne for kontrol ved de ydre graenser er til stadighed blevet fremhaevet som en af forudsaetningerne for tiltraedelse. I den senere tid er der blevet fremsat stadig kraftigere kritik af ansoegerlandenes graensekontrol, og der opstaar mere og mere tvivl om, hvorvidt dette kriterium kan opfyldes. Raadets formand opfordrede derfor i sin tale den 15. juli 1998 til Europa-Parlamentet i Strasbourg udtrykkeligt Kommissionen til at finde muligheder for at "hjaelpe" ansoegerlandene "med sikringen af graenserne", idet han understregede, at man boer taenke paa, at disse 11 ansoegerlandes ydre graenser tilsammen udgoer 6.600 km.

1. Hvilke mangler er der efter formandskabets opfattelse i forbindelse med kontrollen ved de ydre graenser, og hvor alvorlige anses disse mangler for at vaere?

2. Hvordan forestiller Raadet sig, at denne hjaelp skal ydes specifikt?

3. Fra hvilke budgetposter skal bevillingerne komme, og hvilket retsgrundlag skal de baseres paa?

4. Hvordan kan man retfaerdiggoere en saadan hjaelp, naar andre medlemsstater i den seneste tid selv har maattet soerge for opfyldelsen af Schengen-kriterierne, selv om f.eks. OEstrig alene har en ydre Schengen-graense paa 2.400 km?

Svar

(18./19. januar 1999)

Raadet er klar over de af det aerede parlamentsmedlem naevnte vanskeligheder med hensyn til effektiviteten af ansoegerlandenes graensekontrol. Det er klart i Den Europaeiske Unions interesse at sikre sig, at ansoegerlandene anvender samme standarder som medlemsstaterne, saaledes som det fremgaar af EU's holdning, der blev meddelt ansoegerlandene i marts 1998 ved indledningen af tiltraedelsesprocessen og tiltraedelsesforhandlingerne. Med henblik herpaa blev der i oktober 1998 afholdt et seminar, som flere ansoegerlande blev indbudt til at deltage i. Dette seminar var det foerste af en raekke arrangementer, der skal give alle ansoegerlandene mulighed for at gennemfoere de vigtigste bestemmelser vedroerende graensekontrol, om fornoedent gradvis, men under alle omstaendigheder inden tiltraedelsen. I tilknytning til Odysseus-programmet er der vedtaget en raekke projekter med henblik paa samarbejde og udveksling af oplysninger om de ydre graenser med ansoegerlandene. I oevrigt er retlige og indre anliggender et af de omraader, der er prioriteret i de tiltraedelsespartnerskaber, som blev vedtaget i marts, samt i de venskabsforbindelser, der er blevet etableret mellem medlemsstaternes og ansoegerlandenes myndigheder.

Raadet kan ikke besvare det aerede parlamentsmedlems andet og tredje spoergsmaal, som snarere falder ind under Kommissionens kompetence i forbindelse med gennemfoerelsen af Phare-programmet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3790/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(4. december 1998)

Om: Programmer og projekter vedroerende smaa og mellemstore virksomheder og turisme i Katalonien

Kommissionen bedes i betragtning af den aabenhedspolitik, som den foerer i forbindelse med sine udgifter, oplyse, hvilke af de projekter, der i perioden 1994-1999 er blevet gennemfoert i Katalonien, har faaet tilskud fra de forskellige stoetteordninger for smaa og mellemstore virksomheder og for turisme.

Kommissionen bedes ligeledes angive, hvilke beloeb der endeligt er blevet bevilliget til de forskellige projekter.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(18. januar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3033/98

af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Alitalias anklager om embedsmisbrug til fremme af private interesser i forbindelse med Malpensa-sagen

Den 20. september 1998 offentliggjorde Alitalia i en raekke italienske dagblade en annonce med overskriften "For at forhindre Malpensa-sagen i at starte er der nogen, der spiller med falske kort", hvori det bl.a. udtales, at "man vil annullere alt efter pres fra visse internationale flyselskaber, som forsoeger at beskytte deres oekonomiske interesser".

Alitalias kritik er tydeligvis rettet mod Kommissionen, der erklaerede Burlando-lovdekretet for at vaere i modstrid med faellesskabsretten. Alitalia haevder saaledes, at Kommissionen har handlet ulovligt (... falske kort) med det formaal at beskytte "visse internationale selskabers oekonomiske interesser".

Hvilke foranstaltninger, f.eks. sagsanlaeg, overvejer Kommissionen som reaktion paa disse paastande, der giver anledning til formodning om, at Kommissionens afgoerelse vedroerende Malpensa-sagen var udtryk for embedsmisbrug til fremme af private interesser, og at der ogsaa var tale om andre former for lovovertraedelse som f.eks. korruption osv.?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(26. november 1998)

Kommissionen tog i sin beslutning af 16. september 1998 de vaesentlige spoergsmaal op om forskelsbehandling og manglende proportionalitet i forbindelse med de regler for fordeling af lufttrafikken, som den italienske regering paataenkte at benytte. Denne beslutning var baseret paa artikel 8 i Raadets forordning (EOEF) 2408/92 af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Faellesskabet(1). Kommissionens indgriben i forbindelse med Malpensa-sagen var udelukkende motiveret af behovet for at sikre, at faellesskabslovgivningen blev overholdt. Det er dette princip, Kommissionen foelger til enhver tid og i alle sager. Ubegrundede paastande vil ikke afholde Kommissionen fra at opfylde sine forpligtelser i den forbindelse.

(1) EFT L 240 af 24.8.1992, s. 8.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3359/98

af Irene Soltwedel-Schaefer (V) til Raadet

(16. november 1998)

Om: Miljoerevision

1. Siden den 29.6.1993 har der vaeret miljoerevision i EU, som hidtil er blevet gennemfoert i ca. 1.960 virksomheder. I hvilket omfang er der taget hensyn til Raadets forordning (EOEF) 1836/93(1) i forbindelse med Europa-Parlamentets nybyggeri i Bruxelles (rue Wiertz) og i Strasbourg?

2. Hvilke vand- og energibesparende foranstaltninger er der gennemfoert i disse to nybygninger, og hvorledes er dette sket rent teknisk?

3. Hvilke energibesparelser er der opnaaet ved montering af solcelleanlaeg?

4. Hvilke strategier til reducering af affaldsmaengden er der udarbejdet eller gennemfoert i Europa-Parlamentets administration, Afdelingen for Bygninger?

Svar

(25. januar 1999)

Raadet finder, at det er Europa-Parlamentet, der skal besvare de spoergsmaal, det aerede parlamentsmedlem har stillet.

(1) EFT L 168 af 10.7.1993, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3032/98

af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Beskyttelse af Kosovos kulturarv

Den aktuelle konflikt i Kosovo er ikke uden foelger for dette lands kulturarv, hvad enten den er civil eller religioes, muslimsk eller ortodoks.

Kan Kommissionen oplyse, om den planlaegger at tage skridt til at beskytte Kosovos kulturarv og samarbejde med UNESCO for at goere det internationale samfund opmaerksom paa problemet og fremme konsensus mellem de to samfund, der hver isaer har saa rig en kulturarv.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(7. december 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymringer med hensyn til de oedelaeggende konsekvenser af Kosovo-konflikten for baade den civile og gejstlige kulturarv.

Som De ved er Faellesskabet dybt involveret i den internationale indsats for at skabe fred mellem de to samfund. Kommissionen har imidlertid ikke befoejelser til at traeffe foranstaltninger til at beskytte Kosovos kulturarv.

Kommissionen vil gerne overveje et samarbejde med Unesco, hvis denne organisation tager initiativ med hensyn til det spoergsmaal, som De rejser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3727/98

af Jan Andersson (PSE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Social dumping som eventuel aarsag til Ericson-koncernens flytning af produktionsvirksomhed fra Norrkoeping til Skotland

I debatten efter Ericson-koncernens beslutning om at flytte visse dele af produktionsvirksomheden fra Norrkoeping til Skotland er der fremkommet oplysninger om, at denne flytning omkostningsmaessigt kunne begrundes med de ringere sociale rettigheder for arbejdstagere paa de skotske fabrikker og bl.a. i spoergsmaal om overholdelsen af arbejdstidsbestemmelserne. Generelt boer det vaere i Kommissionens interesse, at social dumping bekaempes for saaledes at hindre urimelige konkurrencevilkaar i det indre marked. Paa denne baggrund bedes Kommissionen oplyse foelgende:

Har Kommissionen undersoegt, eller agter den at undersoege, om social dumping er den dybereliggende aarsag til Ericson-koncernens flytning af produktionsvirksomhed fra Norrkoeping til Skotland, og vil Kommissionen redegoere for, hvad den vil goere for at hindre, at uensartet anvendelse af arbejdstidsdirektivet medvirker til urimelige konkurrencevilkaar mellem medlemslandene?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3024/98

af Brian Simpson (PSE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Posttjenester

Kan Kommissionen oplyse, hvornaar den vil vaere i stand til at underrette Parlamentet om forslag vedroerende postsektoren, og om disse forslag vil vaere i overensstemmelse med Parlamentets ofte tilkendegivne holdning om liberalisering af posttjenesterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(6. november 1998)

I henhold til artikel 7 i Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 97/67/EF af 15. december 1997 om faelles regler for udvikling af Faellesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet(1) skal Kommissionen inden udgangen af 1998 forelaegge et forslag til direktiv om viderefoerelse af en gradvis og kontrolleret liberalisering af postmarkedet.

Da dette forslag skal fremsaettes efter en fornyet gennemgang af postsektoren, er det noed-vendigt, at Kommissionen forinden raader over konklusionerne af de igangvaerende undersoegelser vedroerende virkningerne af liberaliseringen af visse posttjenester. Da disse undersoegelser skulle vaere afsluttet hen imod udgangen af oktober 1998, vil Kommissionen kunne fremsende sit forslag til Europa-Parlamentet mod udgangen af 1998.

Selv om Kommissionen paa indevaerende stadium ikke kan oplyse, hvad dens fremtidige forslag indeholder, bl.a. fordi den ikke kender resultatet af de igangvaerende undersoegelser, kan den dog forsikre det aerede medlem om, at den i aller-hoejeste grad vil tage hensyn til Europa-Parlamentets holdning til dette spoergsmaal.

(1) EFT L 15 af 21.1.1998, s. 4.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3494/98 af Peter TRUSCOTT til Rådet. Medlemsstaternes anerkendelse af kvalifikationer



EF-Tidende nr. C 142 af 21/05/1999 s. 0138



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3494/98 af Peter Truscott (PSE) til Raadet (13. november 1998) Om: Medlemsstaternes anerkendelse af kvalifikationer Hvad goer Raadet for at harmonisere anerkendelsen af arbejdstagernes kvalifikationer medlemsstaterne imellem, isaer med hensyn til medlemsstaternes krav om beviser, foer de vil anerkende vandrende arbejdstageres kvalifikationer? Svar (25. januar 1999) Indtil videre er der ikke gennemfoert nogen harmonisering med hensyn til de beviser, medlemsstaterne kraever for at anerkende vandrende arbejdstageres kvalifikationer. Raadet vil dog gerne goere det aerede parlamentsmedlem opmaerksom paa, at Europa-Kommissionens koordinatorgruppe vedroerende anerkendelse af eksamensbeviser, som bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, for nylig har vedtaget en adfaerdskodeks, saaledes at koordinatorerne, der har til opgave at lette gennemfoerelsen af direktiverne om anerkendelse af erhvervskvalifikationer, kan foretage en ensartet evaluering af eksamensbeviserne. Formaalet hermed er at undgaa, at de administrative formaliteter anvendes som en indirekte hindring for fri bevaegelighed for personer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2576/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Svinekoedssektoren

Er Kommissionen klar over den nuvaerende katastrofale situation, svinekoedssektoren befinder sig i, og har Kommissionen fremsat nogen forslag, der kunne bidrage til at undgaa omfattende konkurser inden for svinekoedsindustrien?

Svar afgivet af Franz Fischler paa Kommissionens vegne

(16. september 1998)

Kommissionen er opmaerksom paa, at de europaeiske svineproducenter efter to aar med usaedvanligt hoeje markedspriser for svinekoed har foroeget deres produktion i 1998, hvilket uundgaaeligt har foert til lavere markedspriser. Der skete en betydelig stigning i produktionen i 1997, som blev opvejet af fjernelsen af et stort antal svin fra markederne paa grund af den klassiske svinepest. Prisfald i en situation med oeget produktion er et typisk cyklisk faenomen inden for svineproduktionen. Paa den anden side vil de lavere priser oege forbruget.

Kommissionen har fulgt situationen noeje og har allerede reageret ved at indfoere eksportrestitutioner for slagtekroppe og ikke udbenede udskaeringer den 14. maj 1998. Den 3. august 1998 blev visse udbenede udskaeringer foejet til listen over produkter, der kan ydes eksportrestitutioner til.

Eksporten til tredjelande har udviklet sig ganske godt. Saaledes steg den samlede eksport til tredjelande i 1997 til en rekord paa 1,07 mio. tons, heraf 78 % uden eksportrestitution. De sidste to aar er Faellesskabets eksport af svinekoed til OEsteuropa og Rusland steget med 25 %. I samme periode steg eksporten til Sydoestasien (herunder Japan) med 51 %. Eksporttallene for foerste kvartal af 1998 tyder paa, at der vil blive tale om en yderligere stigning i eksporten.

Kommissionen er villig til at overveje yderligere foranstaltninger for at stoette markedet, hvis dette skulle vaere noedvendigt og muligt, men den kan intet goere ved det grundlaeggende problem med den stigende produktion. Det er svineproducenterne selv, der maa tage stilling til, om de vil tilpasse produktionen og saaledes bidrage til, at markedspriserne bliver bedre.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2268/98

af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Jagt paa traekfugle i Frankrig

Den franske Nationalforsamling vedtog for nylig at forlaenge jagtsaesonen for traekfugle. Den tilsidesaetter hermed bevidst EF-bestemmelserne og fremfoerer denne aabenlyse tilsidesaettelse af gaeldende retsregler som bevis for Frankrigs uafhaengighed af EF-lovgivningen.

1. Har Kommissionen reageret paa denne tilsidesaettelse af EF-bestemmelserne, og i bekraeftende fald, hvordan? Eller agter den at goere det, og i bekraeftende fald, hvordan og hvornaar?

2. Sagen kan indbringes for EF-Domstolen, hvorefter Frankrig risikerer paalaeggelse af tvangsboeder. Hvordan vurderer Kommissionen chancerne for at vinde en saadan sag, hvor laenge vil proceduren tage, og hvor lang tid vil der gaa, inden en eventuel tvangsboede skal betales.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(21. september 1998)

1. Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel H-726/98 fra hr. Elliott(1).

2. EF-traktatens artikel 169 og 171 vedroerer proceduren ved traktatbrud. De i artikel 171 omhandlede boeder kan foerst idoemmes af Domstolen ved dom nr. 2, hvorved Domstolen konstaterer, at den paagaeldende medlemsstat ikke har opfyldt Domstolens foerste dom for traktatbrud.

Hvis Kommissionen, efter den i ovenstaaende afsnit naevnte begrundede udtalelse, og efter at have gennemgaaet Frankrigs svar, beslutter at indbringe sagen for Domstolen, tilkommer det denne at udtale sig inden for den vanlige frist. Erfaringen viser, at denne frist generelt er paa et til to aar.

Hvis Domstolen konstaterer, at Frankrig har overtraadt bestemmelserne med hensyn til jagtsaesonen for vilde fugle, og hvis Frankrig ikke opfylder dommens betingelser, kan Kommissionen indlede en procedure paa grundlag af EF-traktatens artikel 171. Denne procedure omfatter, ligesom proceduren i traktatens artikel 169, en indledende fase (aabningsskrivelse, begrundet udtalelse) og en egentlig soegsmaalsprocedure. Erfaringerne viser, at hele denne procedure kan vare flere aar.

(1) Parlamentets forhandlinger (september 1998).