SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0628/00

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Rådet

(2. marts 2000)

Om: Kosovo: Fastslåelse af sandheden om massemordene i januar 1999 i Racak ifølge en rapport fra Helena Ranta, EU-observatør i Pristina

1. Kan Rådet huske den rapport, ifølge hvilken den serbiske armé den 15. januar 1999 rykkede ind i Kosovo-landsbyen Racak og derefter bortførte 45 mænd, der tilhørte den albanske befolkningsgruppe, og hvis lig blev fundet senere, og at denne rædselsgerning bl.a. har været anledning til den krig om Kosovo, der blev ført senere i 1999?

2. Har Rådet kendskab til pressemeddelelsen fra marts 1999 af Helena Ranta, medlem af det team af retsmedicinske eksperter fra Den Europæiske Union, som på anmodning af OSCE blev inddraget i Pristina, og som den 22. januar 1999 undersøgte 40 lig, hvori hun giver udtryk for alvorlig tvivl med hensyn til troværdigheden af den på daværende tidspunkt verserende version af de i spørgsmål 1 nævnte massemord?

3. Er Rådet i besiddelse af en mere detaljeret rapport fra Helena Ranta og hendes hold eller fra anden officiel kilde om dette anliggende? Er denne rapport eller disse rapporter til rådighed for offentligheden?

4. Kan Rådet oplyse, om den udtrykkelige henstilling i Helena Rantas rapport om, at man først bør foretage en tilbundsgående politisk undersøgelse, før man kan danne sig et samlet billede af, hvad der er sket i Racak, blevet efterkommet?

5. Hvis svaret på spørgsmål 4 er bekræftende, er resultaterne heraf tilgængelige? I benægtende fald, hvorfor er disse henstillinger ikke blevet fulgt op?

6. Rådet kopier af autopsirapporterne over de civile ofre i Racak, som nævnes i Helena Rantas rapport?

7. Er Rådet, bl.a. af hensyn til en mindskelse af spændingerne i det pågældende område, rede til at gå ind for, at undersøgelsen af de virkelige begivenheder i forbindelse med massemordet i Racak fortsættes i så stor udstrækning som muligt, og at resultaterne heraf offentliggøres, selvom disse resultater måske afviger en del fra den version, som er blevet offentliggjort på det tidspunkt, hvor ofrene blev opdaget?

Svar

(8. juni 2000)

Rådet udtrykte i sin tid sin dybtfølte harme over massakren i Racak. Det har noteret sig pressemeddelelserne fra marts 1999, som understregede, at der ikke var nogen tegn på, at ofrene var andet end ubevæbnede civile borgere.

Den 29. september 1999 udtalte den nyudnævnte anklager ved Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien Carla Del Ponte, at krigsforbryderdomstolen vil fortsætte sine undersøgelser af forbrydelser begået under den væbnede konflikt i Kosovo, og at hun er fast besluttet på at anlægge sag mod de ansvarlige ved retten i første instans i Haag.

Så vidt formandskabet er orienteret, omfatter tiltalen mod Forbundsrepublikken Jugoslaviens (FRJ) præsident Slobodan Milosevic, Serbiens præsident Milan Milutinovic, FRJ's vicepremierminister Nikola Sainovic, stabschef i den jugoslaviske hær Dragoljub Ojdanic og Serbiens indenrigsminister Vlajko Stojiljkovic for mord, forfølgelse og deportation i Kosovo, som blev bekræftet den 24. maj 1999 af Den Internationale Krigsforbryderdomstol, også massakren i Racak.

Rådet understreger, at EU-medlemsstaterne er fast besluttet på at samarbejde i fuldt omfang med Den Internationale Krigsforbryderdomstol og opfylde deres forpligtelser i henhold til de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd. Som krigsforbryderdomstolens præsident udtalte den 31. maj 1999, medfører disse forpligtelser også, at alle de stater og organisationer, som er i besiddelse af oplysninger vedrørende forbrydelser, der angives at være begået inden for domstolens kompetenceområde, skal stille oplysningerne til rådighed for anklageren. Rådet modtog rapporten fra de retsmedicinske eksperter og opfyldte sin forpligtelse ved at videregive autopsirapporterne vedrørende massakren i Racak til Den Internationale Krigsforbryderdomstol under Tysklands formandskab i første halvdel af 1999. Rådet finder det ikke passende at udtale sig yderligere om en verserende retssag.