ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1479/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Delprogram nr. 3 for De Ioniske OEer, foranstaltning nr. 2, sundhed og forsorg, under den anden faellesskabsstoetteramme

Til foranstaltning nr. 3.2 under faellesskabsstoetterammen er der afsat bevillinger til sundhed og forsorg, som vedroerer regionen. Denne foranstaltning tager sigte paa:

- forbedringer og udvidelse af hospitaler samt opfoerelse af et nyt hospital paa Korfu og foroegelse af antallet af hospitalssenge,

- forbedring af sundhedsforsorgscentre og landklinikker, forbedring af infrastruktur og oprettelse af nye landklinikker og

- udrustning af de ovennaevnte med det noedvendige elektromekaniske og medicinske udstyr.

Ved fordelingen af bevillingerne blev der afsat 2.320.000 ecu for 1994 og 4.350.000 ecu for 1995.

1. Hvad har udnyttelsesgraden vaeret for 1994 og 1995?

2. Har der vaeret forsinkelser i udnyttelsen? Hvad var hovedaarsagerne?

3. Kan der oplyses noget om den udvikling, der faktisk er sket?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1479/96, E-1480/96, E-1481/96, E-1482/96, E-1484/96 og E-1485/96 (8. november 1996)

Som supplement til svaret af 26. juni 1996 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 126. )) er Kommissionen nu i stand til at give foelgende oplysninger.

For programmet vedroerende sundhed og forsorg under de paagaeldende operationelle programmer er det afsatte budget for 1994 og 1995 paa 72,10 mio. ECU. Den reelle udnyttelse i disse to foerste aar er paa 10,13 mio. ECU. Da programmerne blev indledt i slutningen af 1994, er udnyttelsen i realiteten sket i 1995.

De programmer, der er blevet finansieret som led i denne foranstaltning, vedroerer hovedsagelig store hospitaler, for hvilke programmering, undersoegelser og forberedende arbejder af betydeligt omfang er noedvendige, inden et eventuelt byggeri eller indkoeb af udstyr. Dette forklarer forsinkelsen i udnyttelsen i 1995.

I 1996 er en betydelig del af disse forberedende arbejder blevet afsluttet, og opfoerelsen af visse hospitaler er blevet paabegyndt, og der kan derfor forventes en hurtigere udnyttelse af bevillingerne. Kommissionen foelger meget noeje gennemfoerelsen af denne foranstaltning i de regionale operationelle programmer og i det operationelle program for sundhed og omsorg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2554/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: Foelger for miljoeet som foelge af destruktion af overskudsproduktion af frugt og groentsager

Revisionsretten har i sin aarsberetning for regnskabsaaret 1994 givet udtryk for sin foruroligelse over de miljoeproblemer, der opstaar som foelge af destruktion af de produkter, der traekkes tilbage fra markedet. Revisionsretten goer opmaerksom paa, at raadden frugt i mange tilfaelde har forurenet arealer og grundvand i en raekke regioner.

I sit svar til Revisionsretten, udtalte Kommissionen, at den er opmaerksom paa disse alvorlige miljoeproblemer, og at den er i faerd med at loese disse ved at finde andre afsaetningsmuligheder for disse produkter.

Kan Kommissionen give oplysning om resultaterne af disse undersoegelser samt de eventuelle alternative afsaetningsmuligheder for disse produkter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (31. oktober 1996)

Kommissionen skal henvise det aerede medlem paa dens faelles svar paa skriftlig forespoergsel E-1901/96, 1902/96 og 1903/96 fra Wolfgang Kreissl-Doerfler ((EFT C 60 af 26.2.1997.)). Den kan tilfoeje, at den nye faelles markedsordning for frugt og groentsager indeholder foelgende bestemmelser:

- producentorganisationerne, som er ansvarlige for tilbagekoeb, skal give de nationale myndigheder meddelelse om, hvilke foranstaltninger de har truffet for at sikre, at der tages miljoehensyn i forbindelse med tilbagekoeb; de nationale myndigheder meddeler disse foranstaltninger til Kommissionen;

- medlemsstaterne skal fastsaette nationale bestemmelser vedroerende udarbejdelse af de betingelser, der skal overholdes i forbindelse med miljoevenlige tilbagekoebsmetoder;

- disse forslag til bestemmelser indsendes til Kommissionen, som kan anmode om aendring inden tre maaneder, hvis den konstaterer, at disse projekter ikke goer det muligt at naa maalene i EF-traktatens artikel 130 R og i Det Europaeiske Faellesskabs femte program for politik og handling i forbindelse med miljoeet og baeredygtig udvikling ((Dok. KOM(94) 453 endelig udg.)).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3018/96 af Cristiana Muscardini (NI), Spalato Belleré (NI) og Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Undersoegelse og forebyggelse af astma

Det vides, at Europa-Kommissionen har ydet et finansielt bidrag til en omfattende undersoegelse af astma foretaget af EFA (Den Europaeiske Sammenslutning af Astma- og Allergiforeninger).

Det vides, at WHO (Verdenssundhedsorganisationen) via epidemiologiske undersoegelser har fundet frem til, at astma i dag med hensyn til hyppighed, alvorlighed og doedelighed er en af de mest udbredte kroniske sygdomme.

Kommissionen bedes foreslaa samtlige medlemsstater foelgende:

1. Der oprettes et epidemiologisk observatorium, der skal forske i astma og forebyggelse af aandedraetssygdomme paa undervisningsinstitutioner og arbejdspladser i forbindelse med luftforurening i hjemmet (aktiv og passiv rygning), i byerne og fra industrien.

2. Alle patienter der er ramt af aandedraetssygdomme, faar ret til gratis medicinsk behandling.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. december 1996)

1. Kommissionen har overvejet de konklusioner, der drages i de undersoegelser, der er omtalt i forespoergslen.

Kommissionen forbereder i oejeblikket et forslag til Parlamentets og Raadets afgoerelse om et program om sygdomme, der skyldes forurening, inden for rammerne af aktionen om folkesundhed, som skal daekke aandedraetssygdomme, herunder astma. Oprettelse af et epidemiologisk observatorium til at forske i aandedraetssygdomme eller for den sags skyld et mere generelt sundhedsobservatorium skal overvejes i sammenhaeng med Faellesskabets handlingsprogram om sundhedsovervaagning ((KOM(95) 449; aendret forslag KOM(96) 222. )).

2. Eftersom Faellesskabets aktion paa folkesundhedsomraadet gennemfoeres paa grundlag af artikel 129 i EF-traktaten, er Kommissionen ikke i stand til at foreslaa foranstaltninger vedroerende organisation eller finansiering af sundhedstjenester.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2593/96 af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Budgettet for deltagelse i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter (UNICE, CEEP og ESF)

Med ikrafttraedelsen af den sociale protokol i bilaget til Maastricht-traktaten blev der foretaget en omdefinering af de europaeiske arbejdsmarkedsparter UNICE's, CEEP's og EFS' rolle. Der kan saaledes indgaas europaeiske kollektivoverenskomster, som derefter faar lovkraft ved en raadsafgoerelse. I den forbindelse faar arbejdsmarkedsparterne godtgjort deres omkostninger for deltagelse i moederne.

1. Hvor stor er denne godtgoerelse?

2. Ydes der ud over denne godtgoerelse finansielle bidrag fra faellesskabsbudgettet til de europaeiske arbejdsmarkedsparter UNICE, CEEP og ESF?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (28. november 1996)

1. Inden for rammerne af gennemfoerelsen af aftalen om socialpolitikken i bilaget (protokol nr. 14) til EF-traktaten hoerer Kommissionen regelmaessigt en lang raekke organisationer (ca. 30) om Faellesskabets forslag paa det socialpolitiske omraade.

Efter en af disse hoeringer er der indtil nu gennemfoert én europaeisk forhandling. Det drejer sig om den om forening af familielivet og arbejdslivet, hvor Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i De Europaeiske Faellesskaber (UNICE), Det Europaeiske Center for Offentlige Virksomheder (CEEP) og Den Europaeiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) indledte en forhandling, som efter syv moeder, der fandt sted mellem juli og november 1995 med gennemsnitligt ca. 40 deltagere, mundede ud i en aftale om foraeldreorlov.

Godtgoerelsen til deltagere, der kom rejsende til Bruxelles, daekkede rejseudgifter paa oekonomiklasse og et fast beloeb paa 110,92 ECU pr. dag.

2. Bortset fra ovennaevnte godtgoerelser er der ikke paa Faellesskabets budget fastsat nogen specifik stoette til UNICE, CEEP eller CES i forbindelse med ovennaevnte moeder.

Kommissionen minder det aerede medlem om, at de eksisterende budgetkonti (1996) med sigte paa fremme af den sociale dialog, erhvervsuddannelse eller information af arbejdsmarkedets parter er foelgende: B3-4000, B3-4001, B3-4002, B3-4003, B3-4004 og B3-4005.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2153/96 af Ian White (PSE) til Raadet (13. august 1996)

Om: Procedure for uopsaettelig behandling af retsakter i Raadet

Raadet kan i henhold til artikel 97, stk. 1, i Europa-Parlamentets forretningsorden anmode Parlamentet om at behandle et spoergsmaal efter proceduren om uopsaettelig forhandling. Boer der, da Raadet og Parlamentet i dag i faellesskab har ansvaret for vedtagelsen af retsakter, som falder ind under den faelles beslutningsprocedure, ikke i Raadets forretningsorden aabnes mulighed for, at Parlamentet i lighed hermed kan anmode Raadet om at behandle et spoergsmaal efter proceduren om uopsaettelighed?

Svar (13. december 1996)

Som det aerede medlem af Europa-Parlamentet maatte have konstateret, er der generelt i traktaterne i deres nuvaerende form ikke fastsat nogen frist med hensyn til foerstebehandlingen af forslag til de retsakter eller udtalelser, som institutionerne eller organerne skal afgive.

Som erkendt i Domstolens retspraksis ((Jf. f.eks. dom af 30.3.1995, Parlamentet mod Raadet »GSP«, sag C-65/93, Saml. I-643. )) og som fastslaaet i Europa-Parlamentets egen forretningsorden, er der i Faellesskabets dagligdag situationer, hvor der kraeves en hasteafgoerelse og hvor Raadet derfor anmoder Europa-Parlamentet om at afgive hasteudtalelse. Raadet vedtog imidlertid den 22. maj 1995 bestemmelser, som blev meddelt Europa-Parlamentet og hvorefter anmodninger om uopsaettelig behandling skal vaere virkeligt ekstraordinaere og behoerigt begrundet.

Raadet er i den henseende ikke i samme situation som Europa-Parlamentet, eftersom det foerst kan traeffe afgoerelse under foerstebehandling, efter at have modtaget Europa-Parlamentets udtalelse. Efter EF-traktatens artikel 139 kan Raadet anmode Europa-Parlamentet om at traede sammen til ekstraordinaer session. Adgangen til at anmode om uopsaettelig forhandling er et middel til, at droeftelserne kan fremskyndes uden at anvende den tunge procedure i artikel 139.

Europa-Parlamentet kan imidlertid, naar det afgiver udtalelse, anmode Raadet om at traeffe afgoerelse eller fastlaegge sin faelles holdning saa hurtigt som muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2488/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (25. september 1996)

Om: AArsberetninger om effektiviteten af de fulgte politikker

I forbindelse med de formelle beretninger om gennemfoerelsen af faellesskabslovgivningen i de nationale lovgivninger ville det vaere oenskeligt, om Kommissionen udarbejdede aarsberetninger om effektiviteten af de fulgte politikker. Saadanne beretninger ville kunne lette den parlamentariske kontrol.

Hvad agter Kommissionen at goere paa dette omraade inden for den naermeste fremtid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (6. november 1996)

Kommissionens aarsberetning om kontrol med gennemfoerelsen af faellesskabsretten - og specielt det indledende afsnit »Situationen i de forskellige sektorer« - giver oplysninger om effektiviteten af gennemfoerelsen, herunder:

- en general evaluering af de store omraader inden for Faellesskabets politikker (for eksempel: det indre marked, socialpolitik, landbrug, miljoe);

- naermere oplysninger om overtraedelsesprocedurer som foelge af kvaliteten af gennemfoerelsen (manglende overensstemmelse) eller ukorrekt gennemfoerelse af direktiver i konkrete sager.

Med henblik paa en mere detaljeret beskrivelse af effektiviteten af de forskellige politikker i Faellesskabet henvises til andre beretninger og meddelelser, som udsendes af Kommissionen, saasom den almindelige beretning om Den Europaeiske Unions virksomhed, den oekonomiske aarsberetning, aarsberetningen om det indre marked, den aarlige beretning om beskaeftigelsen i Europa, landbrugets stilling i Den Europaeiske Union og beretningen om konkurrencepolitikken.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2623/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Kommissionens manglende initiativ ved ikke at fremsaette noget forslag til faelles aktion inden for rammerne af FUSP

Europa-Parlamentet har i sin beslutning A4-0175/96 beklaget, at Kommissionen til trods for befoejelserne i TEU og navnlig i artikel J.8, stk. 3, ikke har forelagt Raadet noget forslag til faelles aktion.

Som Europa-Parlamentet har gjort klart ved flere lejligheder, mener det, at det er politisk vigtigt, at Kommissionen goer brug af denne initiativret paa omraader, hvor der hovedsageligt er forudset procedurer af mellemstatslig karakter.

Kommissionen bedes oplyse, hvad der er aarsagen til dens inaktivitet paa dette omraade, og hvilken betydning, den tillaegger udoevelsen af den initiativret, som ifoelge artikel J.8, stk. 3, i traktaten om Den Europaeiske Union tilkommer Kommissionen.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (25. november 1996)

Under droeftelsen den 17. juli 1996 af beslutning A4-0175/96 bekraeftede Kommissionen, at den ogsaa fremover vil goere brug af sin initiativret inden for rammerne af artikel J8, stk. 3, i traktaten om Den Europaeiske Union.

Arten af de initiativer, som Kommissionen tager inden for rammerne af den faelles udenrigs- og sikkerhedsplitik (FUSP), er forskellig fra den, der praeger de forslag, den stiller inden for rammerne af Faellesskabet, hvor den raader over en eksklusiv initiativbefoejelse.

Dog opfylder Kommissionen i fuldt omfang den funktion, der er skildret i artikel J5, stk. 3, og i J8, stk. 3, ved at bidrage til arbejdet i FUSP-arbejdsgrupperne under Raadet, og ved at fremlaegge forslag paa dette omraade.

Desuden tilstiller Kommissionen Raadet og Parlamentet en lang raekke dokumenter, der indeholder samlede analyser og initiativer vedroerende forskellige politiske, oekonomiske og handelsmaessige spoergsmaal vedroerende forbindelserne til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2570/96 af Antonio Tajani (UPE) og Riccardo Garosci (UPE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Reduktion af IRI's gaeld

Da den italienske regering har undladt at etablere kontrolmyndigheden vedroerende telekommunikation, er det umuligt i dag at overholde »Andreatta-Van Miert«-aftalen fra 1993 om reduktion af IRI's gaeld.

Den eneste mulige maade at reducere IRI's gaeld paa er netop en privatisering af STET og Società Autostrade samt af SEAT. Hvis man skulle opgive privatiseringerne, og »Andreatta-Van Miert«-aftalen ikke anvendes, maa man foretage nye beregninger af den ydede statsstoette med samtlige renter, hvilket ville indebaere et betydeligt tab for den italienske stat.

Den italienske stat kunne i sin iver efter at privatisere risikere at saelge med tab.

Mener Kommissionen ikke, at:

1. Man boer anmode den italienske stat om oeget omhu med hensyn til at traeffe passende foranstaltninger med henblik paa at kunne overholde »Andreatta-Van Miert«-aftalen?

2. Man boer soerge for, at der i forbindelse med privatiseringerne overholdes grundlaeggende regler saasom gennemskuelighed.

3. Man boer soerge for at beskytte jobbene i de selskaber, som er lige ved at blive privatiseres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (13. november 1996)

Den samtale, som kommissaeren med ansvar for konkurrencepolitikken havde i Rom den 10. september 1996 med de italienske myndigheder, foerte til samme myndigheders faste tilsagn om IRI-sagen.

Kommissionen ville derfor, saafremt den italienske regering formelt maatte oenske at ansoege herom, kunne overveje en forlaengelse af den tidsfrist, der er fastsat i aftalen mellem den italienske regering og Kommissionen, til efter 1996 under hensyntagen til markedsvilkaarene, da denne mulighed allerede indgaar i aftalen.

En betingelse for en saadan forlaengelse vil vaere, at den er kortvarig og begrundet i praecise og realistiske forpligtelser, herunder isaer med Stet og Autostrade.

Kommissionen skal endvidere foere tilsyn med IRI-datterselskabernes privatiseringsforloeb, som maa overholde reglerne om ikke-diskriminering og gennemsigtighed.

De italienske myndigheder har forpligtet sig til hurtigt at underrette Kommissionen om deres mere detaljerede privatiseringsplaner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2658/96 af Glyn FORD til Kommissionen. Europol og pædofile



EF-Tidende nr. C 072 af 07/03/1997 s. 0070



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2658/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (15. oktober 1996) Om: Europol og paedofile Finder Kommissionen ikke, at det er en opgave for Europol at udarbejde fortegnelser over tidligere straffede paedofile til brug for myndighederne i alle medlemsstater? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (18. november 1996) Raadet er i faerd med at traeffe afgoerelse om en udvidelse af mandatet for Europols Narkotikaenhed til at omfatte bekaempelse af handel med mennesker og seksuel udnyttelse af boern. Det vil ogsaa inden for den naermeste fremtid vedtage et program, som bl.a. gaar ud paa at undersoege muligheden af at gennemfoere en centraliseret udveksling af oplysninger om forsvundne boern og om personer, som er doemt for paedofile handlinger (Stop-programmet). Oprettelsen af saadanne europaeiske databanker, paa linje med hvad det aerede medlem omtaler, vil kunne diskuteres i forbindelse med udfoerelsen af disse to initiativer. En saadan beslutning henhoerer under Raadet (retlige og indre anliggender), men Kommissionen deler opfattelsen af, at Europols Narkotikaenhed har en vaesentlig en rolle at spille paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2302/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Kommissionens interne gruppe vedroerende handicappede

For nylig har GD V givet tilsagn om at styrke arbejdet i den interne gruppe vedroerende handicappede - kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse, hvornaar den interne gruppe har holdt sit seneste moede, hvad der blev droeftet paa dette moede, hvornaar det naeste gruppemoede vil blive afholdt og med hvilken dagsorden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. oktober 1996)

Det seneste moede i den interne gruppe vedroerende handicappede fandt sted den 29. november 1995. Paa dette moede behandledes forskellige generaldirektoraters aktiviteter, som har virkninger for handicappede, udkastet til en midtvejsrapport til evaluering af Helios II, muligheden for at etablere et europaeisk raadgivende udvalg for handicappede, sektorbestemt kompetence i perioden efter Helios II, udkast til en kodeks for god praksis vedroerende beskaeftigelse af handicappede i Kommissionen samt gensidig anerkendelse af handicappedes parkeringskort.

Det naeste moede i den interne gruppe vedroerende handicappede er fastsat til oktober 1996, og det er planlagt bl.a. at behandle spoergsmaalet om, hvilke aktioner der skal indledes i lyset af Kommissionens meddelelse om lige muligheder for handicappede ((KOM(96) 406. )), som blev vedtaget den 30. juli 1996, og man vil endvidere behandle mulighederne for at styrke aktioner paa dette omraade i forbindelse med den politik og de aktioner, Kommissionen gennemfoerer, i alle tilfaelde, hvor dette spoergsmaal er relevant.

I den mellemliggende periode har der vaeret hyppige bilaterale kontakter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2334/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Pornografisk fjernsyn

Er Kommissionen klar over, at der sendes haarde pornografiske film fra Holland til Det Forenede Kongerige over Eurotica-kanalen?

Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at loese dette problem paa baggrund af EU-direktivet om fjernsyn, hvori det i artikel 22 hedder, at programmerne »ikke indeholder pornografi«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (20. september 1996)

Begrebet pornografi i tv, som det aerede medlem omtaler, er ganske rigtigt omhandlet i artikel 22 i direktiv 89/552 ((Raadets direktiv 89/552/EOEF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende udoevelse af tv-radiospredningsvirksomhed (EFT L 298 af 17.10.1989). )), hvori det fastslaas, at medlemsstaterne traeffer passende foranstaltninger med henblik paa at sikre, at de tv-radiospredningsorganer, som hoerer under deres myndighed, ikke udsender programmer, som i alvorlig grad kan skade mindreaariges fysiske, mentale eller moralske udvikling, herunder navnlig programmer, som indeholder pornografi eller umotiveret vold. Det Forenede Kongerige og Nederlandene har truffet de noedvendige nationale foranstaltninger til at gennemfoere denne bestemmelse i den nationale lovgivning.

Kommissionen vil forhoere sig hos de nationale myndigheder for at faa fastslaaet, om Eurotica-kanalen fuldt ud overholder de bestemmelser, den er undergivet.

Direktivet fastslaar ogsaa, at medlemsstaterne kan begraense retransmission af tv-udsendelser paa deres omraade, hvis reglerne vedroerende beskyttelse af mindreaarige aabenlyst og gentagne gange overtraedes. En saerlig procedure er fastlagt i artikel 2, stk. 2, ifoelge hvilken den beroerte medlemsstat giver meddelelse om, at den har til hensigt at begraense retransmission af udsendelserne. Det er Kommissionens ansvar at sikre, at de foranstaltninger, der traeffes i denne henseende, er i overensstemmelse med EU-lovgivningen. Derimod tilfalder det medlemsstaterne at tage stilling til spoergsmaalet om moralske normer og den maade, hvorpaa disse skal integreres i de nationale ordninger.

Hidtil har Kommissionen ikke modtaget nogen meddelelser fra Det Forenede Kongerige angaaende dette spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2193/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Forbraending af BSE-inficeret materiale

Har Kommissionen kendskab til, om forbraending af BSE-inficeret materiale paa nogen maade kan medfoere fare for menneskers eller dyrs sundhed eller det omliggende miljoe ved overfoersel gennem luft eller vand, ved regelmaessig udsaettelse af mennesker eller dyr for roeg eller affald fra de paagaeldende forbraendingsanlaeg eller ved anvendelse af forbraendingsresterne som opfyldningsmateriale?

Har Kommissionen kendskab til, om der inden for den videnskabelige verden er uenighed om sikkerheden ved forbraending af BSE-inficeret materiale?

Hvilke emissioner kan der forventes fra et forbraendingsanlaeg, som opfylder denne funktion?

Har Kommissionen eller andre organisationer, som Kommissionen har kendskab til, foretaget undersoegelser af virkningerne af forbraending af BSE-inficeret materiale og den efterfoelgende haandtering og bortskaffelse af forbraendingsresterne

- hvad angaar naerliggende bymaessige omraader, herunder navnlig menneskers og dyrs sundhed og sikkerheden for det lokale grundvand,

- hvad angaar naerliggende landbrugsomraader, herunder navnlig menneskers og dyrs sundhed og sikkerheden for landbrugsprodukterne,

- hvad angaar de ansatte paa et BSE-forbraendingsanlaeg,

- hvad angaar grundvandet,

- hvad angaar foedekaeden?

Har Kommissionen eller andre organisationer, som Kommissionen har kendskab til, foretaget undersoegelser af forventelige lugtgener fra forbraending af BSE-inficerede kadavere?

Vil Kommissionen stille eventuelle relevante undersoegelser til raadighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. september 1996)

Kommissionen har ingen oplysninger om risiko eller fravaer af risiko ved de naevnte operationer. Forbraending indebaerer imidlertid opvarmning til over 800oC, saedvanligvis i ovne med en sekundaer forbraending. Temperaturerne vides at denaturere protein fuldstaendigt. Det anses derfor som usandsynligt, at noget infektivt agens kan overleve.

Der er ingen grund til, at lugten af kadavere, som er inficeret med bovin spongiform encephalopati, skulle vaere anderledes end den, der kommer fra forbraending af andet animalsk materiale.