ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2288/02

af Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Rådet

(25. juli 2002)

Om: Valg til Europa-Parlamentet i 2004

Vil den reducerede tildeling af pladser i Europa-Parlamentet (som vedtaget i Nice) blive indført i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet i 2004? Vil Det Forenede Kongeriges andel derfor blive reduceret fra 87 pladser til 72 pladser i juni 2004?

Hvis tildelingen af pladser til Det Forenede Kongerige nedskæres, hvordan bliver så det regionale grundlag for omfordelingen af pladserne?

Svar

(16.-19. december 2002)

Rådet henviser det ærede medlem til sit svar på forespørgsel E-1706/02 fra Andrew Duff.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1866/02 af James Fitzsimons (UEN) til Rådet. ILO's rapport om børnearbejde.



EU-Tidende nr. 052 E af 06/03/2003 s. 0112 - 0112



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1866/02 af James Fitzsimons (UEN) til Rådet (28. juni 2002) Om: ILO's rapport om børnearbejde Kan Rådet oplyse, hvordan det agter at reagere på Den Europæiske Unions vegne på Den Internationale Arbejdsorganisations første globale rapport om børnearbejde, hvori det ganske foruroligende skønnes, at næsten 180 millioner eller 73 % af et samlet antal børnearbejdere på 246 millioner i alderen mellem 5 og 17 år nu er involveret i de værste former for børnearbejde, herunder farefuldt arbejde og endog seksuel udnyttelse, slavearbejde, ulovlig handel og gældsslaveri? Svar (5. november 2002) Rådet henviser til sit svar på et tilsvarende spørgsmål fra det ærede medlem i maj 2002 (H-0377/02).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1690/02

af Ioannis Souladakis (PSE) til Rådet

(12. juni 2002)

Om: Beskyttelse af eddikeproduktion

I forordningen om den fælles markedsordning for vin (EF) 1493/1999(1) skelnes der ikke mellem eddike fremstillet af soltørrede druer og eddike produceret på basis af vin. I samme forordning sidestilles derimod alkohol fremstillet af vin med alkohol fremstillet ved destillation af tørrede druer. Visse kredse af eddikeproducenter har for nylig forsøgt at få EU til at indføre en begrænsning af markedsføringen af eddike fremstillet af tørrede druer med den begrundelse, at dette produkt ikke er omfattet af den ovennævnte forordning.

1. Har Rådet fået kendskab til eventuelle foranstaltninger, som nogle af dens tjenestegrene forsøger at indføre med henblik på at forbyde markedsføring af eddike fremstillet af rosiner?

2. Har man i tilstrækkeligt omfang undersøgt de forskellige varianter af eddike, som produceres i medlemslandene med henblik på beskyttelse og standardisering af disse varianter?

3. Agter Rådet at gøre forordningen klarere, så der ikke længere hersker tvivl med hensyn til de forskellige eddikesorter i EU?

4. Hvilke skridt agter Rådet at tage for at fjerne enhver mulighed for, at disse uretfærdige planer føres ud i livet?

(1) EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1.

Svar

(5. november 2002)

Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin nævner ikke andre former for eddike end vineddike, såsom eddike fremstillet af tørrede druer eller spisedruer. I bilag I til forordningen defineres vineddike således som eddike, som udelukkende fremstilles ved eddikesyregæring i vin.

I samme forordning defineres vin som det produkt, som fremstilles udelukkende ved alkoholisk gæring af friske druer, persede eller upersede, eller af druemost. Vin kan således ikke fremstilles ved alkoholgæring af tørrede druer, og eddike af tørrede druer, der pr. definition ikke er fremstillet af vin, er ikke omfattet af nævnte forordnings bestemmelser.

Dette er ikke til hinder for, at alle typer eddike er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om generelle regler for mærkning og præsentationsmåder for levnedsmidler, hvorved Fællesskabet tilstræber at sikre en korrekt information af forbrugerne om disse produkter.

Rådet har i øvrigt ikke kendskab til omstændigheder som dem, det ærede parlamentsmedlem nævner, og har ikke fået forelagt nogen anmodninger i forbindelse med sådanne vanskeligheder. Under alle omstændigheder kan Rådet kun træffe afgørelse, hvis Kommissionen fremsætter et forslag, fordi den finder den nuværende lovgivning utilstrækkelig og mener, at det er nødvendigt og hensigtsmæssigt at indføre særlige bestemmelser for eddike. Der er på nuværende tidspunkt ikke planer om noget forslag på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2599/02

af Janelly Fourtou (PPE-DE) til Kommissionen

(18. september 2002)

Om: Varemærkeret i Polen

Sejm (det polske parlaments underhus) skal snart udtale sig om en ændring af loven om definition af og betegnelser for alkoholholdige drikkevarer, som vil ændre det polske vodkamærke Wyborowa (som producenten Pomos Poznan, der ejes af Pernod Ricard SA, i mange år har haft behørigt registreret ved det polske varemærkekontor) til en generisk betegnelse. Hvis denne lovændring vedtages, vil Sejm gå imod regeringens oprindelige lovforslag og ikke følge henstillingerne fra det polske EU-integrationsministerium, det polske varemærkekontor og det polske senat. Kommissionens tjenestegrene er åbenbart også af den opfattelse.

En vedtagelse af lovændringen vil bevirke, at mærket vil miste sin specifikke karakter, således at de eksklusive rettigheder, der er knyttet hertil, forsvinder, hvorved enhver får mulighed for at fremstille alkoholholdige drikkevarer, som bærer betegnelsen Wyborowa. En sådan situation ville dermed skade den beskyttelse, som navnet Wyborowa nyder, i stedet for at øge den.

Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage over for Sejm for at undgå en så åbenbar krænkelse af den intellektuelle ejendomsret i et EU-kandidatland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(31. oktober 2002)

Det ærede medlem gør opmærksom på muligheden for, at det polske parlament vedtager en lov, der ændrer det polske vodkamærke Wyborova til en generisk betegnelse.

I Polen som i andre kandidatlande til tiltrædelse af EU overvåger Kommissionen nøje den gradvise tilpasning af nationale love og bestemmelser til fællesskabslovgivningen. Denne tilpasning er imidlertid en enorm opgave, og i mange tilfælde er det nødvendigt at overvinde modstanden hos interessegrupper og udvise store overtalelsesevner.

I det tilfælde, som det ærede medlem henviser til, var de polske myndigheder blevet behørigt informeret om risikoen for, at vedtagelsen af en lov med bestemmelser, der er i strid med fællesskabslovgivningen, kunne få alvorlige konsekvenser. Det er derfor med tilfredshed, at Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at det polske parlament har indtaget samme holdning som regeringen og det polske senat, og at den lov, der blev endelig vedtaget den 13. september 2002, er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2007/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Niger

Kan Kommissionen for Nigers vedkommende udarbejde en opstilling over de projekter, som var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001 og angive størrelsen af det samlede investerede beløb i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0776/02

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(18. marts 2002)

Om: Præsidentvalg i Madagaskar

1. Hvorledes forholder Kommissionen sig til præsidentvalget i Madagaskar?

2. Hvilke beviser har Kommissionen modtaget gennem sin repræsentation eller direkte, der tilkendegiver, at den fratrædende præsident, Didier Ratsarika, har gjort sig skyldig i valgsvindel eller politisk magtmisbrug?

3. Hvilken støtte har Madagaskars regering modtaget fra (a) EU's medlemsstater og (b) EU?

4. Er der ydet støtte til valgbistand?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(25. april 2002)

Kommissionen beklager voldshandlingerne i efterspillet af præsidentvalget i december 2001. Den støtter de mæglingsbestræbelser, som Organisationen for Afrikansk Enhed og De Forenede Nationer udfolder, og har afgivet erklæringer, hvori den ansporer de involverede parter til at indlede en demokratisk dialog og udvise mådehold.

Kommissionen holdes dagligt underrettet om den politiske udvikling gennem sin delegation i Antananarivo. Det ser af valgobservationsrapporter, som Kommissionens delegation har fået forelagt af det lokale valgkonsortium, ud til, at der er forekommet uregelmæssigheder i valghandlingen. Konsortiets tal svarer imidlertid ikke overens med de officielle data. De er desuden ikke udtømmende.

Det har ikke været muligt at drage nogen endelig konklusion af valgresultaterne, fordi der ikke blev foretaget nogen ekstern valgovervågning.

I 2001 modtog Madagascar 46,5 mio. EUR i udviklingsbistand fra medlemsstaterne (Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige) og 96,1 mio. EUR fra Fællesskabet (heraf 23 mio. EUR fra Den Europæiske Investeringsbank).

To af medlemsstaterne, nemlig Tyskland og Det Forenede Kongerige, bevilgede bistand til valgprocessen gennem støtte til det lokale valgkonsortium.

Kommissionen har ikke bevilget støtte til valgprocessen. Men den overvejer muligheden af at yde støtte, hvis der afholdes et nyt valg. I den forbindelse vil den foreslå, at Madagascar bliver betragtet som en prioriteret land med hensyn til valgoberservation under 2002-budgetposten.

Kommissionen udsendte på baggrund af det ovenfor anførte en mission til Madagascar i februar 2002 til at vurdere behovet for bistand til navnlig indenlandske observatører. Unionens valgobservationsmission vil naturligvis eventuelt blive udsendt efter de gældende procedurer med en forudgående valgundersøgelsesmission.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0554/02

af Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen

(20. februar 2002)

Om: Bistand til udviklingslande: SHARE India

Agter Kommissionen fortsat at lægge hovedvægten på fødevaresikkerhed og udvikling af landdistrikter i programmer for bistand til udviklingslande? Er Kommissionen enig i, at mikrofinansieringsprogrammer, som hjælper de allerfattigste, bør indgå i Den Europæiske Unions udviklingsplaner? Er Kommissionen i denne forbindelse f.eks. klar over, at SHARE India er et særlig slående eksempel på en organisation, som effektivt bekæmper fattigdom?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(22. marts 2002)

Udvikling af landdistrikterne og fødevaresikkerhed er to vigtige områder i Kommissionens bistand til udviklingslandene. Samarbejdet med Indien fokuserede oprindelig i stor udstrækning på disse to sektorer. Inden for de sidste ti år er de sociale områder sundhed og uddannelse imidlertid blevet højest prioriteret i Fællesskabets udviklingssamarbejde med Indien. Kommissionen er enig i, at mikrofinansieringsprogrammer og udviklingen af finansielle tjenesteydelser generelt også i vid udstrækning kan bidrage til at bekæmpe fattigdommen.

Kommissionen lægger i sin meddelelse Det Europæiske Fællesskabs udviklingspolitik(1) særlig vægt på lokal udvikling og specielt på mikrovirksomhedernes rolle i forbindelse med udviklingen af den private sektor. Med henblik på at skabe gunstige betingelser for udviklingen af mikrovirksomheder fokuseres der i meddelelsen specielt på to aspekter: udviklingen af forretningstjenesteydelser og en levedygtig finansiel sektor.

Mikrofinansieringsaktioner indgår således i mange af EU's projekter i Indien og i andre dele af verden, som f.eks. Afrika og Latinamerika. Nærmere oplysninger om principperne for EU's støtte til

mikrofinansieringsaktioner findes i EU's publikation Micro-finance Methodological considerations(2). For så vidt angår fødevaresikkerhed betragtes Indien ikke som en prioritet på budgetposten for fødevaresikkerhed, da landet ikke har været udsat for akut fødevaremangel i mange år og endog er overskudsproducerende. Der foregår derfor kun sporadiske finansieringer til Indien over denne budgetpost og fortrinsvis via organisationen EuronAid til enkelte lokale ngo'er. Da Indien endvidere ikke har fastlagt en fødevarestrategi med Kommissionen og for at koncentrere EU's indsats om andre områder, vil der ikke længere blive finansieret projekter i Indien via denne budgetpost.

Kommissionen har aldrig finansieret eller samfinansieret projekter med SHARE og kan derfor ikke udtale sig om denne organisations effektivitet.

(1) KOM(2000) 212 endelig udg.

(2) ISDN 92-828-8998-1 (EN, FR).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0979/02

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(12. april 2002)

Om: Tjenesterejser for tjenestemænd i Kontoret for Bekæmpelse af Svig OLAF

Kan Kommissionen fremskaffe en statistik, hvoraf det fremgår, hvor mange dage hver enkelt tjenestemand i OLAF har været på tjenesterejse siden den 1. januar 2001?

Kan Kommissionen endvidere fremskaffe en liste over samtlige tjenesterejser i stater uden for EU samt opgive varighed og formål samt de dermed forbundne omkostninger for hver enkelt af disse tjenesterejser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(2. juli 2002)

Det hedder i artikel 12, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)(1) og i Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 af 25. maj 1991(2), at Direktøren aflægger regelmæssigt rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten om resultaterne af kontorets undersøgelser under overholdelse af undersøgelsernes fortrolighed, de berørte personers legitime rettigheder og eventuelt de nationale bestemmelser vedrørende retlige procedurer.

For så vidt angår det ærede medlems forespørgsel om statistikker over antallet af dage, hver enkelt ansat i OLAF har været på tjenesterejse siden 1. januar 2001, er Kommissionen ikke i stand til at give sådanne oplysninger, da det eventuelt ville skade igangværende undersøgelser eller rettighederne for økonomiske beslutningstagere og/eller enkeltpersoner, mod hvilke der allerede er foretaget eller foretages undersøgelser med henblik på opklaring af uregelmæssigheder.

Af de samme grunde som ovenfor anført kan Kommissionen heller ikke som det ærede medlem anmoder om fremskaffe en liste over samtlige tjenesterejser i stater uden for EU eller opgive varighed og formål samt de dermed forbundne omkostninger for hver enkelt af disse tjenesterejser.

Kommissionen kan imidlertid meddele det ærede medlem, at OLAF's tjenestemænd i alt brugte 2 244,5 dage på tjenesterejser i 2001, og at de samlede omkostninger i forbindelse hermed beløb sig til 743 690,84 EUR. Hver enkelt tjenestemand i OLAF tilbragte således i gennemsnit 15 dage på tjenesterejser i 2001. I dette tal er inkluderet det antal dage, de tilbragte med tjenesterejser i lande uden for EU.

(1) EFT L 136 af 31.5.1999.

(2) EFT L 136 af 31.5.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1031/02

af Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) til Rådet

(15. april 2002)

Om: Menneskerettigheder

Kan Kommissionen, eftersom der i samarbejdet mellem EU og Middelhavspartnerlandene mangler en særlig menneskerettighedsmekanisme til trods for den erklærede hensigt om at basere samarbejdet på menneskerettigheder, oplyse, hvorledes den agter at behandle sådanne menneskerettighedsspørgsmål generelt og i Algeriets tilfælde specielt?

Svar

(5. november 2002)

Rådet skal meddele det ærede parlamentsmedlem, at spørgsmålene vedrørende respekt for menneskerettighederne i Euro-Middelhavs-partnerskabet tages op i form af nationale og regionale indlæg på møderne mellem de højtstående embedsmænd, der skal varetage opfølgningen af Barcelona-processen. Disse drøfter iværksættelsen af de internationale konventioner på området. Ifølge Valencia-handlingsplanen, der blev vedtaget den 23. april, skal denne dialog fortsætte, og de højtstående embedsmænd anmodes om at undersøge, hvordan den kan struktureres bedre og uddybes for at øge effektiviteten i partnerskabet.

Som led i de bilaterale forbindelser, som Rådet har etableret med Middelhavslandene, især i form af Euro-Middelhavs-associeringsaftaler, tager det jævnligt disse spørgsmål op, både principielt og, hvis det er relevant, vedrørende specifikke tilfælde. Respekten for menneskerettighederne er et væsentligt element af disse aftaler, der skal ligge bag parternes interne og internationale politik. Desuden institutionaliserer de en regelmæssig politisk dialog på forskellige niveauer om alle emner af fælles interesse.

En sådan aftale blev undertegnet med Algeriet den 22. april 2002 i Valencia, og den skal træde i kraft, når Europa-Parlamentet har afgivet samstemmende udtalelse, og medlemsstaternes parlamenter har ratificeret den. Indtil da fortsætter Rådet den politiske dialog med Algeriet, som det indledte for tre år siden, på ministerplan. I dette forum hvor Rådet er repræsenteret af trojkaen tager det regelmæssigt spørgsmål vedrørende respekten for menneskerettighederne op med de algeriske myndigheder og understreger kraftigt, at selv den mindste krænkelse og ethvert misbrug, også i forbindelse med terrorismebekæmpelse, skal undgås. Rådet har mange gange tilkendegivet, at det er bekymret over forlydenderne om vilkårlige tilbageholdelser, udenretslige anholdelser, brug af tortur og forsvundne personers skæbne. På mødet under den politiske dialog den 5. december 2001 i Bruxelles bad Rådet Algeriet om at oplyse, hvad der er blevet af flere forsvundne personer, og opfordrede landet til at samarbejde med FN's mekanismer og ngo'erne på menneskerettighedsområdet. Der fandt et møde af samme type sted den 5. juni 2002 i Algier, og der blev her på ny lejlighed til at fortsætte drøftelsen om disse spørgsmål med de algeriske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2290/02

af Elizabeth Lynne (ELDR) til Rådet

(25. juli 2002)

Om: Modtagelsesforholdene for asylansøgere i Det Forenede Kongerige

Mener Rådet, at den britiske regerings planer om at bygge et indkvarteringscenter for 750 asylansøgere i Throckmorton, som er en tidligere flyveplads, der blev anvendt som begravelsesplads for dyr under mund- og klovsygekrisen, i nærheden af en lille landsby med 160 indbyggere og med 2 593 indbyggere i de omkringliggende fire sogne, giver tilstrækkelig mulighed for at sikre adgang til alle goder, som det fastlægges i det kommende direktiv om minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne?

Mener Rådet, at et sådant sted egner sig til at sikre et harmonisk forhold mellem lokalsamfundene og asylansøgerne (betragtning 16), adgang til skolesystemet på samme betingelser som deres egne statsborgere for mindreårige børn (artikel 12, stk. 1), eller mulighed for at kommunikere med familie, juridiske rådgivere (artikel 16, stk. 2)?

Mener Rådet, at medlemsstaterne ikke bør føre en individuel asylpolitik, som er i modstrid med Den Europæiske Unions politik og lovgivning, der snart gennemføres?

Svar

(16.-19. december 2002)

Rådet råder ikke over oplysninger om planerne om at bygge et indkvarteringscenter som det, det ærede medlem nævner i sin forespørgsel.

Hvad angår forslaget til Rådets direktiv om minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne, skal Rådet minde det ærede medlem om, at det, når først direktivet er vedtaget, er op til Kommissionen at drage omsorg for dets gennemførelse i de forskellige medlemsstater, jf. artikel 211 i TEF.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1012/02

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen

(4. april 2002)

Om: Forsinkelse i besvarelsen af spørgsmål om budget for og udgifter til konventet

Inden for den i reglerne fastsatte tidsfrist på seks uger er der ikke fremkommet noget svar fra Kommissionen på spørgsmålene vedrørende budget for og udgifter til konventet om Europas fremtid (skriftlig forespørgsel E-0337/02). Burde disse regler ikke iagttages under henvisning til betydningen af Kommissionens troværdighed?

Spørgsmålene gentages derfor: Hvad udgør tilstedeværelsesgodtgørelsen for medlemmerne af konventet om Europas fremtid? På hvilket grundlag er den beregnet, og hvem har foretaget beregningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(15. maj 2002)

Kommissionen har ventet med at bevare skriftlig forespørgsel E-0337/02 fra det ærede medlem(1), fordi man fandt det hensigtsmæssigt at formulere et fælles svar på denne forespørgsel og skriftlig forespørgsel E-0139/02 fra Salvador Garriga Polledo(2) og E-0419/02 fra Jonas Sjöstedt(3) samt at ajourføre besvarelsen på grundlag af udviklingen efter godkendelsen af den interinstitutionelle aftale af 28. februar 2002 om finansiering af konventionen om Unionens fremtid.

Ved brev af 13. marts 2002 oversendte generalsekretæren for Den Europæiske Konvention til konventionens budgetudkast til Parlamentet, Rådet og Kommissionen. Kommissionen godkendte det den 3. april 2002, og Parlamentet godkendte det den 10. april 2002. Kommissionens budget for 2002 blev godkendt den 18. april 2002 af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer.

Med hensyn til tilstedeværelsesgodtgørelsen er det Kommissionens opfattelse, at der i konventionens budget kun er afsat godtgørelse for medlemmerne af konventionens præsidium. Konventionens generalsekretariat er ansvarlig for udarbejdelse af forslag til konventionens budget og kan derfor om nødvendigt supplere oplysningerne eller fremlægge yderligere oplysninger.

(1) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 15.

(2) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 15.

(3) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 15.