ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0693/96 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Ufrivillig barnloeshed

Gennem en aarraekke har ufrivillig barnloeshed ramt flere og flere mennesker over hele Europa!

I den anledning kunne det vaere interessant at hoere, om Kommissionen har overvejet at undersoege, hvad aarsagerne er, eventuelt goer det allerede, og hvad der kan goeres ved det?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. maj 1996)

Den populaere og videnskabelige presse har i flere artikler antydet, at der skulle vaere en sammenhaeng mellem infertilitet og formodet udsaettelse for »pseudoendokriner« eller »xenooestrogener« i kemiske stoffer, der er frigivet i miljoeet. Der har vaeret mange spekulationer om den kvalitative og kvantitative saedforringelse. De undersoegelsesresultater, som har fremhaevet disse tendenser, er imidlertid blevet kritiseret, men langt fra alle undersoegelser drager saadanne konklusioner. Desuden er det lang fra sikkert, at en formodet forringelse af saedkvaliteten er ensbetydende med en fertilitetsforringelse. Der kan dog foerst drages endelige konklusioner om en eventuel sammenhaeng mellem sundhedspaavirkning og udsaettelse for kemiske stoffer, naar der foreligger yderligere videnskabelige forskningsresultater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0691/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. marts 1996)

Om: Social udelukkelse og isolation af afsidesliggende oeer

Det er konstateret, at et af hovedproblemerne i det udstrakte graeske oeomraade og isaer paa de mest afsidesliggende oeer er den sociale udelukkelse og isolation af indbyggerne. Det er karakteristisk, at de graeske landsdaekkende radio- og tv-stationer er ude af stand til at sende til mange af disse oeer. Det ville dog paa grund af det relativt begraensede antal indbyggere oekonomisk set ikke kunne betale sig at bygge radio- og tv-kaedestationer paa visse af disse oeer. Ifoelge vurderinger ville saadanne radio- og tv-kaedestationer imidlertid kunne bidrage til at ophaeve denne isolation.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Kan saadanne aktioner indgaa under faellesskabsstoetterammen eller andre EU-programmer? Hvilke?

2. Hvis ja, agter Kommissionen i samarbejde med de graeske myndigheder at undersoege mulighederne for medfinansiering af saadanne programmer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (19. april 1996)

Faellesskabet er klar over, at visse graeske oeer er isolerede, og har foerst og fremmest gennem strukturfondene bidraget til at ophaeve denne isolation, navnlig ved forbedring af infrastrukturerne inden for transport- og telekommunikation. I princippet og under forudsaetning af, at der ikke foreligger konkurrenceproblemer, er foranstaltninger som de af det aerede medlem naevnte stoetteberettigede. Kommissionen kan dog for oejeblikket ikke udtale sig om det paagaeldende projekt, da den ikke raader over alle dossierets elementer eller over en ansoegning fra de graeske myndigheder. Hvis en saadan ansoegning indgives, siger det sig selv, at den vil blive behandlet med den stoerste opmaerksomhed.

Kommissionen oensker i oevrigt at goere opmaerksom paa, at udtrykket »social udelukkelse« er malplaceret i denne forbindelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0241/96 af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen (9. februar 1996)

Om: »EU-Nachrichten«, saernummer i december 1995

Europa-Kommissionens repraesentation i Tyskland udsendte i december 1995 et saernummer af »EU-Nachrichten«, hvori euro'en blev hilst velkommen.

Dette initiativ giver anledning til foelgende spoergsmaal:

1. Hvilke omkostninger var der forbundet med fremstillingen af dette saernummer?

2. Hvor mange modtagere blev dette saernummer udsendt til?

3. Hvilke omkostninger var der forbundet med udsendelsen af saernummeret?

4. Hvordan vurderer Kommissionen udgifterne i forhold til saernummerets informationsvaerdi?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (3. april 1996)

1. og 3. Omkostningerne til tidsskriftet »EU-Nachrichten« androg 892 DM til trykning, 816 DM til udsendelse og 3 923 DM til porto.

2. Publikationen blev sendt til ca. 6 000 abonnenter. Det drejer sig hovedsagelig om meningsdannere inden for medieverdenen og politik.

4. Det er altid vanskeligt at kvantificere cost-benefit til public relations. Kommissionen ansaa det imidlertid for vigtigt, at de vigtigste beslutninger, der blev truffet af Det Europaeiske Raad i Madrid om indfoerelsen af euro'en, blev fremlagt og kommenteret i koncentreret form.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0422/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Landbruget og aftalen med Marokko

Er Kommissionen i besiddelse af nogen undersoegelse af de eventuelle foelgevirkninger for Faellesskabets landbrug af den nye associeringsaftale, der er indgaaet med Marokko, hvori der for nogle landbrugsprodukter er fastsat visse indroemmelser til dette land?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. marts 1996)

Kommissionen har vurderet virkningen paa Faellesskabets landbrug af den nye associeringsaftale med Marokko under hensyntagen til baade Faellesskabets indroemmelser og de marokkanske modydelser.

En undersoegelse, der kun omfattede landbrugssektoren som naevnt af de aerede medlemmer, ville kun inddrage en del af aftalens virkninger paa Faellesskabets oekonomi. Som foelge af antallet af beroerte produkter og de synergivirkninger, der vil kunne foelge af ivaerksaettelsen af denne aftale, er det imidlertid noedvendigt at vurdere virkningerne af en saadan aftale i sin helhed (landbrugs- og industrisektorerne).

Hvad mere specielt angaar de to parters gensidige landbrugsindroemmelser i denne nye aftale med Marokko, anser baade Kommissionen og Raadet dem for afbalancerede. Det er muligt, at der vil forekomme en marginal foroegelse af den konkurrence, Faellesskabets landbrug er udsat for, men den udlignes stort af navnlig princippet om indroemmelsernes gensidighed, som vil goere det muligt at opretholde den traditionelle eksport af Faellesskabets landbrugsprodukter til Marokko.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0159/96 af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen (1. februar 1996)

Om: Sicilianske citrusfrugter

EU's import af citrusfrugter fra tredjelande reguleres efter kontingenter, der er fastlagt i samarbejdsaftalerne med de paagaeldende lande, men nogle medlemslande, f.eks. Spanien, opkoeber citrusfrugter i Marokko eller Sydafrika og afsaetter dem paa det europaeiske marked under eget maerke, hvorved de omgaar de fastsatte kontingenter og volder producentlandene, hvoriblandt Italien (siciliansk citrusfrugtavl), betydelig skade, baade hvad kvalitet og produktionskapacitet angaar. Hvad agter Kommissionen at goere for at forhindre dette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. marts 1996)

Kommissionen skal minde det aerede medlem om, at toldkontingenterne kun har til formaal at afgraense de toldindroemmelser, der gaelder for visse lande, og ikke kvantitativt at begraense importen fra noget tredjeland.

Kommissionen kan konstatere, at udvidelsen af samhandelen mellem medlemsstaterne er en forudset foelge af indfoerelsen af enhedsmarkedet, som er en garanti for fremgang og forbedring af de europaeiske virksomheders konkurrenceevne.

Ifoelge reglerne skal produkternes geografiske oprindelse angives, naar frugterne overgaar til detailsalg. Kommissionen har ikke kendskab til nogen overtraedelser i det anfoerte tilfaelde, og medmindre det aerede medlem fremkommer med praecise oplysninger, er den af den opfattelse, at der ikke er grund til at foretage yderligere undersoegelser i det foreliggende spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0100/96 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (26. januar 1996)

Om: Forfalskning af vinavl

De europaeiske vindyrkningsomraader anmoder i en enstemmigt godkendt resolution fra november 1995 Unionen om at bekaempe den nuvaerende tendens til forfalskning af vinprodukter, specielt produkter, som sidestilles med mousserende vine, og som saelges i landene i det tidligere Sovjetunionen. I naevnte resolution haevdes det, at denne svindel, som skader producenternes og forbrugernes interesser, noedvendigvis maa bekaempes med alle midler, herunder strafforanstaltninger, og at Unionen meget hurtigt maa tage de noedvendige lovmaessige foranstaltninger for at undgaa, at den gentager sig.

Kan Kommissionen oplyse, om den er bekendt med denne problematik, og om den har vedtaget at indfoere foranstaltninger, som kan saette en stopper for dette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. februar 1996)

Kommissionen er bekendt med den foruroligende situation som foelge af den af det aerede medlem naevnte stigende afsaetning af alkoholholdige drikkevarer, der efterligner mousserende vine. Det er Kommissionens opfattelse, at forekomsten af disse produkter skaber forvirring og vil kunne vildlede forbrugeren med hensyn til produktets virkelige art og oprindelse.

Forudsat at der er tale om produkter, der ikke frembyder nogen sundhedsfare (og dette synes at vaere tilfaeldet), og som er fremstillet i overensstemmelse med de gaeldende bestemmelser vedroerende produktion af levnedsmidler, er der ingen grund til at forbyde fabrikation af saadanne produkter. For at beskytte forbrugeren og sikre fair konkurrence maa det imidlertid kraeves, at disse produkter ikke etiketteres og praesenteres paa en saadan maade, at der kan opstaa forveksling med mousserende vine.

Dette er grunden til, at Kommissionen i januar 1996 forelagde Raadet et forslag til forordning om aendring af Raadets forordning (EOEF) nr. 2333/92 om betegnelse og praesentation af mousserende vine ((KOM(96) 34. )). Denne aendring skulle imoedekomme det aerede medlems bekymringer. Det foreslaas at forbyde anvendelse af flasker af champagne-typen til de paagaeldende produkter og foreskrive en etikettering og praesentation, der udelukker enhver forveksling med mousserende vine.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0129/96 af Andrea Manzella (PSE) og Giorgio Ruffolo (PSE) til Raadet (7. februar 1996)

Om: AAbningen af det italienske formandskab

Hvad er aarsagen til, at Europa-Parlamentets formand ikke var indbudt til den hoejtidelige aabningsceremoni for det italienske formandskab paa Kapitol i Rom?

Svar (20. maj 1996)

Paa moedet den 8. januar 1996 paa Kapitol moedtes formandskabet, som det er saedvane, med Kommissionen for at udveksle synspunkter om den Europaeiske Unions politik i aarets foerste halvdel.

Moedet med Europa-Parlamentet fandt i overensstemmelse med den normale procedure sted den 17. januar 1996, da det italienske formandskab fremlagde sit arbejdsprogram,
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0460/96 af Robert Sturdy (PPE) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Indkomststoette til humleproduktion

Udbetalingen af indkomststoette til humleproducenter i Den Europaeiske Union sker fortsat med forsinkelse; kan Kommissionen goere rede for, hvordan den agter at loese dette problem? Er Kommissionen enig i, at en forskudsbetalingsordning (i lighed med den, der anvendes inden for faare- og oksekoedssektoren), og som de selv har foreslaaet, vil forbedre humleproducenternes finansielle situation?

Agter Kommissionen at undersoege problemet i forbindelse med de forsinkede udbetalinger inden for humlesektoren, og, i bekraeftende fald, hvornaar agter den at aflaegge beretning herom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. marts 1996)

Kommissionen er udmaerket klar over humleproducenternes interesse i at faa udbetalt indkomststoetten snarest muligt efter den 30. juni. Der udfoldes derfor enhver taenkelig bestraebelse paa at have rapporten om humleproduktion og -afsaetning klar omkring den 30. april som anfoert i forordning (EOEF) nr. 1696/71 om den faelles markedsordning for humle ((EFT nr. L 175 af 4.8.1971 (senest aendret ved forordning (EF) nr. 3290/94, EFT nr. L 349 af 31.12.1994. )). Kommissionen behoever dog oplysninger fra producentmedlemsstaterne for at kunne udarbejde rapporten, og disse oplysninger indgaar ikke altid til tiden.

Kommissionen har til hensigt at undersoege problemet med forsinkede udbetalinger i humlesektoren som led i en global revision af den faelles markedsordning for humle, som skulle finde sted i 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0677/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende forbindelserne med medlemsstaterne, aabenhed og kommunikation

Hvor mange forslag til love og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt med hensyn til forbindelserne med medlemsstaterne, aabenhed og kommunikation?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0666/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 paa fiskeriomraadet

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen forelagt i 1994 paa fiskeriomraadet?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0690/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende budgetanliggender

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt vedroerende budgetanliggender?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3612/95 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (12. januar 1996)

Om: Faellesskabstilskud til foreninger, NGO og andre organer

Kan Kommissionen fremlaegge en fuldstaendig fortegnelse over de foreninger og andre organer, der har modtaget faellesskabstilskud fra bevillingerne paa den nye konto B3-1010 (Ungdom for Europa II), og oplyse den noejagtige stoerrelse af disse tilskud i det sidste afsluttede regnskabsaar?

Samlet og supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-3611/95 og E-3612/95 (29. marts 1996)

Under de centraliserede aktioner udbetaltes der til 473 projekter med 344 modtagere et stoettebeloeb paa 6,7 mio. ECU. Disse projekter drejede sig om aktioner vedroerende ungdomsinitiativer (aktion A.II.1), indlaeringsperioder til volontoertjeneste (aktion A.II.2), europaeisk samarbejde mellem uddannelsesstrukturer for ungdomsledere (aktion B.II), udvekslinger med tredjelande (aktion D), oplysning af unge (aktion E.I) samt europaeiske ungdomsorganisationers multilaterale aktiviteter ((Listen oversendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. )). Der tildeltes 264.321 ECU til 15 projekter om samarbejde mellem strukturer for ungdomsarbejde i medlemsstaterne1 og 557.814 ECU til projektet Eurodesk, som er et tvaernationalt net til oplysning af unge.

Under de decentraliserede aktioner tildeltes der 2,5 mio. ECU til de nationale agenturer, dels til disses drift og dels til de noedvendige ledsageforanstaltninger i forbindelse med programmets gennemfoerelse (programmets igangsaetning i de forskellige medlemsstater, temamoeder). De nationale agenturer modtog i direkte stoette 12,4 mio. ECU til aktiviteter vedroerende udveksling af unge indenfor Faellesskabet (aktion A.I) og til stoette for uddannelsen af ungdomsledere i forbindelse med udvekslingerne (aktion B.I). For disse bevillinger skal der indsendes faerdige rapporter om gennemfoerelsen til Kommissionen inden den 31. maj 1996. Kommissionen raader endnu ikke over lister over de projekter, der modtager stoette, inddelt efter medlemsstater.
Nr. C 200/44 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 7. 84 
BERIGTIGELSER 
Berigtigelse til svar på skriftlig forespørgsel nr. 1750/83 af 31. januar 1984 
(De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. C 141 af 28. maj 1984) 
(84/C 200/86) 
Side 22: 
Sidste afsnit i svaret skal lyde som følger (ændringen med kursiv): 
»Under sidstnævnte forudsætning kan det ikke på forhånd udledes af Domstolens dom af 15. februar 1976, 
at importafgifterne ikke skal opkræves i et lignende tilfælde. Denne dom vedrører således varer med 
oprindelse i et tredjeland, som regelmæssigt var ekspederet til fri omsætning i den importerende 
medlemsstat før videreforsendelse til en anden medlemsstat, hvor de blev angivet på grundlag af en falsk 
oprindelseserklæring, hvilket i det foreliggende tilfælde ikke havde en unddragelse af betalingen af 
importafgifter til følge.«
Nr. C 295/36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 11.81 
BERIGTIGELSER 
Berigtigelse til svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Tugendhat på skriftlig fore­
spørgsel nr. 348/81 af Cornelis Berkhouwer til Kommissionen for De europæiske Fællesskaber 
(De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. C 267 af 19. oktober 1981) 
Side 11, venstre spalte, svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Tugendhat, første 
linje: 
i stedet for: »Selv om goder kan indføres ...« 
læses: »Selv om bøger kan indføres ...«
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/88

(2004/C 84 E/0104)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3709/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(10. december 2003)

Om: Opdatering af situationen med hensyn til midlerne fra Altener II-programmet til Macerata Kommune

Under henvisning til den tidligere forespørgsel E-0965/03 (1), hvori Kommissionen blev anmodet om at oplyse, om Macerata Kommune havde forelagt projekter og fået bevilget støtte fra Altener II-programmet, svarede Kommissionen, at der ikke var indgivet forslag.

Kan Kommissionen give oplysninger om eventuelle projekter, der er forelagt efter datoen for dens svar (den 25. april 2003)?

(1) EUT C 268 E af 7.11.2003, s. 169.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3810/02

af Albert Maat (PPE-DE) til Kommissionen

(9. januar 2003)

Om: Transport af dyr

Kommissionens beretning om gennemførelse af transportdirektivet (91/628/EØF(1)) afslørede, at de fleste medlemsstater ikke sørger for en korrekt håndhævelse af reglerne vedrørende transport, hvilket ofte påfører dyr unødige lidelser, særlig når der er tale om længere transport til slagterier. Parlamentet stillede i sin betænkning af november 2001 adskillige forslag om omfattende ændringer af transportdirektivet,

blandt andet vedrørende begrænsning af landevejstransport af slagtedyr til otte timers varighed eller en afstand på 500 km. Denne ændring, som ville betyde færre lidelser for dyrene, bør drøftes i forbindelse med Kommissionens forslag om ændring af direktivet.

Kan Kommissionen gøre rede for årsagen til, at dette forslag endnu ikke er blevet offentliggjort, skønt det blev bebudet for adskillige måneder siden?

(1) EFT L 340 af 11.12.1991, s. 17.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(5. februar 2003)

Kommissionen er bekendt med Parlamentets resolution af 13. november 2001(1) og mener ligesom det ærede medlem, at der er skal gives førsteprioritet til dette spørgsmål.

Inden Kommissionen vedtog sit forslag, måtte den informere sig om de seneste videnskabelige data om transport af dyr. Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel vedtog i marts 2002 en rapport om trivsel for dyr under transport, der indeholder en omfattende videnskabelig undersøgelse af forhold omkring transport af dyr.

Spørgsmålet om transport af dyr, særlig den maksimale varighed af rejsen, blev ligeledes drøftet på Rådets møde (landbrugsministrene) i september 2002. Der var delte meninger med hensyn til rejsens varighed, og Kommissionen fandt det nødvendigt at fortsætte drøftelserne.

Kommissionen rådførte sig derfor med både EU-borgere og relevante organisationer om dette spørgsmål. Begge initiativer har vist sig at være effektive. Mere end 4 000 borgere fra hele Europa gav på internettet udtryk for deres opbakning til de vidtrækkende foranstaltninger, som Kommissionen påtænker at foreslå.

Flere af de foranstaltninger, som fik opbakning fra borgerne, indgår i Parlamentets resolution af november 2001 såsom strengere normer for køretøjer, erhvervsuddannelsesbeviser for førere samt bedre kommunikation mellem de kompetente myndigheder.

Kommissionen regner med, at dens forslag om beskyttelse af dyr under transport vil blive vedtaget i løbet af det første halvår af 2003.

(1) A5-0347/2001.