SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0396/98 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Stoette til graenseomraader

I forbindelse med udvidelsen mod oest maa OEstrig, som det land, der har den laengste graense til de kommende medlemsstater, kaempe med de saerlige nye forhold i et udvidet Europa. Dette er en af grundene til, at kravet om saerlig stoette til graenseomraaderne til udligning af de forventede ulemper fremsaettes med stadig hoejere roest i OEstrig.

Har OEstrig allerede officielt praesenteret kravet om saerlig stoette til graenseomraaderne i OEstrig for Den Europaeiske Union?

Hvilke forestillinger og hvilken opfattelse har Kommissionen i denne forbindelse?

Hvordan kunne en saadan stoette til graenseomraaderne efter Kommissionens opfattelse se ud?

Hvor stor skulle stoetterammen vaere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (18. marts 1998)

De oestrigske myndigheder har forelagt et forslag for Kommissionen til et saerligt program for stoette til de omraader af Faellesskabet, der graenser op til de central- og oesteuropaeiske lande.

De omraader, der graenser op til de central- og oesteuropaeiske lande, vil maaske maerke virkningerne af aabningen af markederne og udvidelsen hurtigere og mere end andre omraader, men de vil ogsaa faa udbytte af at vaere taet paa nye markeder, der giver dem nye muligheder. Disse nye markeders store betydning for Faellesskabets producenter ses af den hurtige fremgang i handelen mellem Faellesskabet og de central- og oesteuropaeiske lande og det voksende overskud paa Faellesskabets handelsbalance i forhold til dem. Selv om loenningerne i de central- og oesteuropaeiske lande er betydeligt lavere end i OEstrig, kommer det ikke direkte til udtryk i produktomkostningerne, eftersom oestrigske arbejdstagere formentlig er mere produktive. Desuden vil virkningerne af udvidelsen, isaer paa foelsomme omraader, blive afboedet af overgangsordninger.

Mange af graenseomraaderne faar allerede stoette fra strukturfondene. De nye tyske delstater og Burgenland er i oejeblikket, og vil sandsynligvis blive ved med at vaere, maal 1-omraader. Stoersteparten af de oevrige graenseomraader i Tyskland, OEstrig og Italien modtager stoette under maal 5b. Da medlemsstaterne i henhold til det nye maal 2 kan anvende nationale kriterier til afgraensning af en betydelig del af deres stoetteberettigede omraader, kan de heri inkludere graenseomraader, hvis de mener, at disse har saerlige problemer.

Kommissionen foreslaar endvidere, at man viderefoerer EF-initiativet Interreg, der sammen med det graenseoverskridende samarbejdsprogram under Phare er et passende instrument til haandtering af problemerne i de omraader, der graenser op til de central- og oesteuropaeiske lande. Man har ikke lagt sig fast paa Interregs praecise udformning i den nye programmeringsperiode, men der vil vaere tilstraekkeligt spillerum til at imoedekomme graenseomraadernes behov, i og med at medlemsstaterne kan foreslaa, hvilke omraader der skal medtages, og hvilke projekter der skal stoettes.

Graenseomraader vil saaledes blive saerligt beroert af udvidelsen af Faellesskabet, men de strukturpolitiske instrumenter, der er foreslaaet i forbindelse med »Agenda 2000« ((KOM(97) 2000. )), er tilstraekkeligt rummelige og smidige til at haandtere disse spoergsmaal.