ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1026/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. marts 1997)

Om: Foreliggende anmodninger om markedsfoering af genetisk manipulerede foedevarer og dyrefoder

Der foreligger for oejeblikket 10 ansoegninger om markedsfoering af genetisk modificerede produkter i henhold til direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )). Det drejer sig i den forbindelse foerst og fremmest om markedsfoering af genetisk manipulerede foedevarer til menneskefoede samt foderstoffer til dyrefoder.

1. Agter Raadet at stille ansoegningerne om markedsfoeringen i bero, indtil Europa-Parlamentets og Raadets forordning om nye foedevarer og tilsaetningsstoffer til foedevarer (Novel-Food-forordning) er traadt i kraft?

2. Hvorledes begrunder Raadet sin afgoerelse?

3. Da flertallet af ansoegningerne om markedsfoering vel ikke afgoeres inden Novel-Food-forordningens ikrafttraeden, er det vel et spoergsmaal, hvorvidt disse saa automatisk falder ind under Novel-Food-forordningens omraade, saa snart denne forordning er traadt i kraft?

4. Hvorledes begrundet Raadet sin fremgangsmaade, saafremt de foreliggende ansoegninger om markedsfoering ikke falder ind under Novel-Food-forordningen, saa snart denne er traadt i kraft?

Svar (2. juli 1997)

Som det fremgaar af artikel 11-13 i direktiv 90/220/EOEF henhoerer proceduren for udstedelse af tilladelse til markedsfoering af produkter, der bestaar af genetisk modificerede organismer, under den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor ansoegningen om tilladelse er indgivet, og under Kommissionen; andre medlemsstater kan fremsaette bemaerkninger eller goere indsigelser i loebet af denne procedure.

Fastsaettelsen af gennemfoerelsesbestemmelserne for direktiv 90/220/EOEF og forordning 258/97 praeciseres i artikel 1, 3 og 9 i naevnte forordning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1458/97 af Claude Desama (PSE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Valg af oplagringssteder for svagt radioaktivt affald i Belgien

Den belgiske regering har udarbejdet en liste over steder til oplagring af svagt radioaktivt affald. Foer der traeffes endelig beslutning herom, skal Kommissionen saa ikke kontrollere, om bestemmelserne i Euratom-traktatens artikel 34, 35 og 36 om sundhedsbeskyttelse af befolkningen er overholdt?

Har Kommissionen i oevrigt i forbindelse med oplagringssteder, som ligger taet paa graensen til en anden medlemsstat, som f.eks. Bovigny (naer den luxembourgske graense) eller Faweu i naerheden af Verviers (naer den tyske graense), kontrolleret, at den belgiske regering har overholdt Euratom-traktatens artikel 37 og i givet fald har nedsat den i Euratom-traktatens artikel 31 naevnte ekspertgruppe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (14. maj 1997)

Medlemsstaterne skal soerge for, at de fuldt ud overholder samtlige forpligtelser i henhold til Euratom-traktatens artikel 34, 35 og 36. Kommissionen vil foerst gribe ind, saafremt den har paalidelig dokumentation for at en medlemsstat ikke har opfyldt disse forpligtelser. Hvad angaar de lokaliteter, der fra belgisk side er planlagt til bortskaffelse af lavradioaktivt affald, foreligger der ingen beviser for, at et saadant projekt i givet fald udgoer »et saerlig farligt eksperiment« som anfoert ordret i artikel 34, og ej heller, at Belgien eventuelt maatte undlade at indfoere fyldestgoerende anlaeg til miljoekontrol og meddelelse af oplysninger (som kraevet i henhold til artikel 35 og 36), hvad angaar enhver lokalitet, der udnyttes med henblik herpaa.

Spoergsmaalet om anvendelse af traktatens artikel 37 i forbindelse med Bovigny er allerede behandlet i svaret paa skriftlig forespoergsel nr. E-1135/97 fra Fr. Ben Fayot ((Se side 75. )). Dette svar gaelder i lige saa hoej grad for andre tilsvarende lokaliteter, uanset om disse befinder sig taet paa en graense eller ej.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1358/97 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (10. april 1997)

Om: Finansiering af offentlige radio- og fjernsynsstationer

Vil Kommissionen oplyse, hvornaar den agter at offentliggoere sin beslutning om finansiering af offentlige radio- og fjernsynsstationer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (30. april 1997)

Kommissionen har paa nuvaerende tidspunkt ikke til hensigt at offentliggoere en beslutning om finansiering af offentlige radio- og fjernsynsstationer i almindelighed.

Kommissionen har offentliggjort et resumé af beslutningen om finansiering af det offentlige fjernsyn i Portugal ((EFT C 67 af 4.3.1997. )). Naar Kommissionen eventuelt har taget andre beslutninger om finansiering af det offentlige fjernsyn i andre medlemsstater, vil den ikke undlade at offentliggoere disse beslutninger - eller eventuelt resuméer af dem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0312/97 af Yannos Kranidiotis (PSE) til Raadet (14. februar 1997)

Om: Cillers forbindelse med narkotikasmuglere

Ifoelge erklaeringer fra den tyske dommer, Rolf Schwalbe, yder den tyrkiske udenrigsminister beskyttelse til narkotikasmuglere, som er ansvarlige for salg af heroin fra Tyrkiet til Vesteuropa.

Rolf Schwalbe har fremsat disse erklaeringer i forbindelse med en strafferetssag, hvor tre tyrkiske statsborgere blev kendt skyldige i indsmugling af heroin til Frankfurt fra Tyrkiet. Under retssagen fremkom der beviser for, at store narkotikasmuglere i Tyrkiet har forbindelser og nyder beskyttelse fra landets udenrigsminister.

Kan Raadet anmode strafferetten i Frankfurt om at fremsende oplysningerne vedroerende Ciller?

Svar (5. juni 1997)

Raadet har ingen kompetence paa det omraade, det aerede parlamentsmedlem omtaler i sin forespoergsel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1251/97 af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (2. april 1997)

Om: Femte oversigt over statsstoetteniveauet i EU

Det maa konstateres, at den nationale statsstoette til industrien i EU's medlemslande er stigende, hvorved den ansvarlige tjenestegren i Kommissionen i de seneste aar har faaet langt flere sager at behandle end tidligere, ligesom det maa fastslaas, at et velfungerende indre marked forudsaetter en strengere kontrol med statsstoette med henblik paa at nedbringe stoetteniveauet.

Hvordan forestiller Kommissionen sig, at forslaget om at undtage en raekke typer statsstoette fra anmeldelse (stoette til SMV, forskning og udvikling, beskaeftigelse og miljoebeskyttelse) skulle kunne foere til mindre statsstoette?

Kan der opstilles klare og sikre kriterier for, hvad f.eks. miljoe- og beskaeftigelsesstoette er, saaledes at det nye system ikke misbruges til at give skjult driftsstoette?

Vil det foreslaaede system ikke meget nemt kunne foere til, at de fleste af de sager, som generer SMV, ikke skal anmeldes mere og derfor kommer uden for Kommissionens raekkevidde?

Ville det ikke vaere en bedre loesning at tilfoere den ansvarlige tjenestegren flere ressourcer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (16. maj 1997)

Kommissionens femte statsstoetteoversigt viser, at tendensen gaar i retning af en stabilisering af den samlede stoette til industrien og et fald i den horisontale stoette til forskning og udvikling, smaa og mellemstore virksomheder, miljoebeskyttelse og energibesparelser.

Kommissionens erfaringer viser ogsaa, at medlemsstaterne almindeligvis yder denne form for stoette i fuld overensstemmelse med kriterierne i Kommissionens retningslinjer vedroerende horisontal stoette. Da dette netop er tilfaeldet, er Kommissionen i faerd med at undersoege, om det vil vaere muligt for den at effektivisere sin statsstoettekontrol ved at forenkle overvaagningsprocedurerne paa disse omraader. En saadan forenkling vil betyde, at den vil kunne frigoere ressourcer til behandling af stoerre og konkurrencefordrejende sager, hvilket igen vil kunne bidrage til at nedbringe det samlede stoetteniveau.

Forenklingen af overvaagningsprocedurerne forbundet med horisontal stoette kunne - uden at aendre ved det nuvaerende kontrolniveau - tilvejebringes ved at udstede gruppefritagelsesforordninger paa basis af EF-traktatens artikel 94. Der kan i gruppefritagelsesforordninger fastlaegges klare og sikre kriterier, som kan benyttes til at hindre misbrug af stoette til ulovlige formaal. Der kunne udstedes gruppefritagelsesforordninger for f.eks. smaa og mellemstore virksomheder, forskning og udvikling, miljoebeskyttelse, beskaeftigelse og efteruddannelse.

Kommissionen har ingen intentioner om at slaekke paa sin statsstoettekontrol. Tvaertimod kunne gruppefritagelsesforordninger bidrage til at goere statsstoettekontrollen strengere og mere effektiv, og dét uafhaengigt af en eventuel beslutning om at tilfoere den ansvarlige tjenestegren flere ressourcer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1122/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Investeringer samfinansieret af Samhoerighedsfonden i Algarve i Portugal

Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. Oprensning/regulering af Ria Formosa: Har Kommissionen paa noget tidspunkt modtaget nogen ansoegning om finansiering via Samhoerighedsfonden?

I bekraeftende fald hvornaar og hvilken beloebsstoerrelse? Hvilke krav stilles der - hvis Kommissionen ikke har truffet afgoerelse herom - for en eventuel finansiering via Samhoerighedsfonden?

2. Odelonca-daemningen: Er projektet blevet offentliggjort, eller indgaar det i planen for vandforsyningen til Barlavento i Algarve? Hvilke krav stiller Kommissionen for finansiering via Samhoerighedsfonden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (15. april 1997)

Der er paa intet tidspunkt blevet indgivet ansoegninger til Samhoerighedsfonden vedroerende projekter til oprensning eller regulering af Ria Formosa.

Samhoerighedsfonden har finansieret projektet vedroerende udnyttelse af vandressourcer i forbindelse med Odelouca/Funcho-nettet (projekt nr. 93/10/61/006-015). Dette projekt, som omfatter forskellige arbejder, men ikke bygningen af Odelouca-daemningen, har til formaal at sikre vandforsyningen til syv kommuner (med omkring 120 000 indbyggere) i Barlavento Algarvio, hvor der navnlig om sommeren er mangel paa vand. Bestemmelserne i direktiv 80/778/EOEF om kvaliteten af drikkevand ((EFT L 229 af 30.8.1980. )) vil saaledes blive overholdt. Nettet vil endvidere goere det muligt at kunstvande 14 700 ha.

Samhoerighedsfonden finansierer i oevrigt andre projekter, hvis hovedformaal er at forsyne Barlavento Algarvio med vand. I ingen af projekterne indgaar der imidlertid finansiering af bygningen af Odelouca-daemningen.

I forbindelse med ydelse af stoette fra Samhoerighedsfonden anvender Kommissionen bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhoerighedsfonden ((EFT L 130 af 25.5.1994. ))
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1107/97 af Pierre Bernard-Reymond (PPE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Den Europaeiske Unions delegationer i tredjelande

Kan Kommissionen bekendtgoere listen over lande, hvori Den Europaeiske Union er repraesenteret ved en delegation, samt oplyse, hvor mange tjenestemaend, der er ansat ved hver delegation?

Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (11. april 1997)

Kommissionen sender en liste med de oenskede oplysninger direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.

Det skal imidlertid understreges, at Kommissionen er repraesenteret i de naevnte 128 lande og byer enten ved delelgationer eller ved kontorer eller repraesentationer. Mht. antallet af tjenestemaend indeholder listen ligeledes en oversigt over de stillinger, der endnu er ledige ved redaktionen af dette svar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0648/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Opfoerelse af et naturgaskraftvaerk

For nylig blev der i Graekenland indviet et net til forsyning af naturgas fra Rusland. Dette projekt vil bidrage positivt til en begraensning af de industrielle omkostninger, forbedret luftkvalitet og til Graekenlands selvforsyning med energi.

Der er stillet forslag om opfoerelse af to naturgaskraftvaerker med kombineret produktionssystem, det ene i naerheden af den graesk-albanske graense (med henblik paa at daekke forsyningen i Albanien) og det andet ved graensen til Bulgarien. Sidstnaevnte har foersteprioritet, da det skal substituere energiproduktionen fra det overordentlig farlige atomkraftvaerk i Kozloduy.

Ovennaevnte projekter falder ind under EU's maalsaetninger, der tager sigte paa at stoette udviklingen i landene paa Balkan og fremme miljoebeskyttelsen i omraadet.

Kan Kommissionen oplyse, om den har til hensigt - og i givet fald paa hvilken maade - at stoette opfoerelsen af de to ovennaevnte kraftvaerker, da de forfoelger EF's maalsaetninger om at fremme selvforsyningen med energi gennem det transeuropaeiske energinet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (17. april 1997)

Det boer for det foerste understreges, at planlaegningen af investeringer i elvaerker er et anliggende, som sorterer under medlemsstaterne og elforsyningsselskaberne.

Imidlertid modtager Kommissionen i starten af hvert aar oplysninger om planlaegningen af disse investeringer. I det foreliggende tilfaelde har den ikke modtaget nogen meddelelse om projekter vedroerende nye gasdrevne kraftvaerker i Graekenland med henblik paa eksport af elektricitet til Albanien og Bulgarien.

Det nuvaerende naturgasprojekt i Graekenland indebaerer anvendelse af naturgas i kraftvaerkerne i Attika samt i OEstmakedonien og Thrakien. I sidstnaevnte region er der planlagt opfoerelse af et kraftvaerk i Komotini, som faar stoette fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling, og som skal bidrage til at udbygge elforsyningen i denne perifert beliggende region i Graekenlands nordoestlige del og herigennem fremme regionens oekonomiske udvikling.

Det skal ligeledes oplyses, at Kommissionen har modtaget en ansoegning om finansiel stoette til en undersoegelse vedroerende udvidelse af det graeske gasforsyningsnet til Vestmakedonien og Albanien. Denne ansoegning er blevet positivt modtaget og en beslutning om at stoette undersoegelsen forventes truffet inden for de kommende maaneder som led i programmet for de transeuropaeiske net. Undersoegelsen vil bl.a. omfatte en analyse af efterspoergslen efter gas i det nordvestlige Graekenland og Albanien, bl.a. med henblik paa elproduktion.

Derudover stoetter Kommissionen under SYNERGY-programmet en undersoegelse vedroerende oprettelse af et regionalt elmarked i Balkanlandene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0210/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (5. februar 1997)

Om: Behandling og fjernelse af affald i Casares, Spanien

Har Kommissionen kendskab til planerne om at opfoere et anlaeg i stil med det, der opfoeres i Villarrasa i Casares, lige op til Sierra Bermeja-naturreservatet?

Agter den at undersoege brugen af EU-midler til forbraendingsanlaeg i Andalucia og forvaltningen af Faellesskabets miljoelovgivning i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (21. marts 1997)

Ifoelge subsidiaritetsprincippet er medlemsstaternes myndigheder ansvarlige for planlaegningen og forvaltningen af affaldsbehandlingsprojekter og for bestemmelsen af, hvor saadanne anlaeg kan opfoeres, ligesom de er ansvarlige for, at de er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, herunder navnlig Raadets direktiv 75/442/EOEF ((EFT L 194 af 25.7.1975, s. 47. )) om affald ((EFT L 78 af 26.3.1991, s. 32. )), aendret ved Raadets direktiv 91/156/EOEF

Ifoelge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har de paagaeldende myndigheder foretaget en vurdering af virkningerne paa miljoeet i overensstemmelse med Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )).

De tilskudsberettigede omkostninger i forbindelse med dette anlaeg er paa i alt 16 millioner ECU. For at stoette dette projekt vil Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) finansiere 70 % af de samlede omkostninger eller 11,2 millioner ECU.

Paa indevaerende stadium og ifoelge de modtagne oplysninger er der intet, der tyder paa, at EU-lovgivningen skulle vaere overtraadt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0652/97 af Gerardo Galeote Quecedo (PPE) til Kommissionen (26. februar 1997)

Om: Besoeg af Gibraltars oeverste minister, Caruana, hos hoejtstaaende EF-embedsmaend (sidste uge i januar 1997)

Kan Kommissionen bekraefte, hvorvidt Gibraltars ledende minister, Peter Caruana, under sit besoeg i Bruxelles den sidste uge i januar 1997 blev modtaget af to generaldirektoerer, Mogg (GD XV, det indre marked) og Currie (GD XXI, told og indirekte beskatning) som anfoert i pressen?

I bekraeftende fald bedes Kommissionen forklare, af hvilken grund disse hoejtstaaende embedsmaend modtog Caruana, eftersom han ikke har nogen repraesentative funktioner.

Under formodning af at disse moeder var af rent oplysende karakter, hvad jeg beder Kommissionen bekraefte, har Caruana da givet Mogg oplysninger om, hvilke skridt Kommissionen har taget mod Det Forenede Kongerige paa grund af manglende overholdelse af faellesskabsretten i kolonien Gibraltar og navnlig for ikke at have omsat visse direktiver (f.eks. paa afgiftsomraadet, offentlige indkoeb, vaerdipapirer, forsikringer eller anerkendelse af eksamensbeviser)?

Under henvisning til at omraadet Gibraltar ikke er medlem af toldunionen og staar uden for bestemmelserne vedroerende moms, vil det da vaere muligt at faa at vide, hvad der var formaalet med det besoeg, som Caruana har aflagt hos generaldirektoeren for told og indirekte beskatning, Currie, hvis kompetenceomraade tilsyneladende ikke har nogen forbindelse med kolonien Gibraltar, bortset fra ulovlig handel med varer fra dette omraade? Det vil i denne forbindelse vaere saerlig interessant at faa at vide, hvorledes Currie har forsvaret toldunionens interesser over for denne ulovlige handel.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (28. april 1997)

I overensstemmelse med Kommissionens faste fremgangsmaade med at droefte gennemfoerelsen af faellesskabsretten droeftede generaldirektoeren for GD XV den 28. januar 1997 gennemfoerelsen af direktiverne vedroerende finansielle tjenesteydelser i Gibraltar. Generaldirektoeren for GD XXI moedte ligeledes Gibraltars oeverste minister og benyttede lejligheden til at droefte foranstaltninger med henblik paa at bekaempe bedrageri paa told- og afgiftsomraadet. Repraesentanter for Det Forenede Kongeriges faste repraesentation var til stede ved begge moeder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 812/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. EU-støtte til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0167



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0812/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B7-6005 (Faellesskabsstoette til ikke-statslige organisationers virksomhed i Cambodja) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger, ikke-statslige organisationer eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (4. april 1997) >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0670/97 af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen (26. februar 1997)

Om: Udelukkelse af britiske skilaerere fra franske skiloejper

Er Kommissionen klar over, at myndighederne i de franske Alper til trods for nylige droeftelser mellem tjenestemaend fra Kommissionen og de franske myndigheder i Paris med henblik paa at sikre, at britiske skilaereres kvalifikationer accepteres i Frankrig, fortsat insisterer paa, at de hoejest kvalificerede laerere fra den britiske skilaerersammenslutning skal tage »test de capacité«, inden de kan faa tilladelse til at arbejde.

Hvad agter Kommissionen - eftersom britiske skilaerere allerede er blevet forhindret i at udfoere deres arbejde under nogle af de bedste sneforhold i dette aars skisaeson - at goere for at forhindre de franske myndigheders fortsatte kraenkelse af traktatens artikel 59?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (9. april 1997)

Kommissionen har i det seneste aar gjort en stor indsats for at loese de problemer, der er opstaaet for skilaerere fra EU-lande, som oensker at udoeve deres aktivitet i Frankrig. Der er efterhaanden gjort store fremskridt, og fornylig er der sket en vis udvikling med hensyn til de to vigtigste spoergsmaal, nemlig etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser.

For saa vidt angaar etableringsfriheden har de franske myndigheder nu tilkendegivet, at de planlaegger at aendre reglerne om udstedelse af tilladelser til indehavere af eksamensbeviser udstedt i andre medlemsstater med henblik paa at bringe den franske lovgivning i overensstemmelse med EU-retten, herunder isaer direktiv 92/51/EOEF om anden generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser til supplering af direktiv 89/48/EOEF ((EFT L 209 af 24.7.1992. )). De nye bestemmelser traeder i kraft i de kommende maaneder.

Dernaest er der problemet med den frie udveksling af tjenesteydelser, som omfattes af EF-traktatens artikel 59. Kommissionen har ligeledes bestraebt sig paa at fjerne de vanskeligheder, der opstod i de franske alper sidste aar. Efter en raekke lange droeftelser med de franske myndigheder blev der i november 1996 vedtaget et nyt dekret, hvorefter udenlandske skilaerere faar tilladelse til at arbejde som tjenesteydere i Frankrig efter at have afgivet en erklaering til myndighederne. Kun i de tilfaelde, hvor ansoegerens eksamensbevis eller erhvervserfaring adskiller sig vaesentligt fra de franske krav (navnlig med hensyn til ansvaret for sikkerheden), kan de franske myndigheder faa tilladelse til at kraeve, at der skal aflaegges en duelighedsproeve. Kommissionen mener derfor, at den franske lovgivning nu er i overensstemmelse med EU-retten. Formaalet med denne nye procedure er at forene den frie udveksling af tjenesteydelser med sikkerhedskravene, og den synes at vaere en rimelig loesning paa de traditionelle anerkendelsesproblemer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0255/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (7. februar 1997)

Om: Professionel koereundervisning

Kan Kommissionen i betragtning af, at transportsikkerheden fremhaeves som et af de vigtigste maal i den faelles transportpolitik (KOM(92)0494), og at det nye EU-direktiv om koerekort traadte i kraft i Det Forenede Kongerige i januar 1997 oplyse,

1. hvilke medlemsstater der udelukkende har professionel undervisning af koereskoleelever?

2. hvilke skridt den eventuelt vil tage for at faa medlemsstaterne til at fremme en politik, hvor der kun benyttes professionel undervisning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (21. marts 1997)

1. Kommissionen kender kun til én enkelt medlemsstat (nemlig Tyskland), hvor det kraeves, at koereelever skal undervises professionelt (i koereskoler).

2. I Raadets direktiv 91/439/EOEF om koerekort ((EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1. )) er fastlagt alle minimumskriterier for udstedelse af foererbeviser, herunder blandt andet ogsaa minimumskravene for baade teoretiske og praktiske koereproever.

Dog er det op til de enkelte medlemsstater at afgoere, hvorledes der undervises. Kommissionen har paa indevaerende tidspunkt ingen planer om udelukkende at fremme professionel koereundervisning.