DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/322

(2004/C 88 E/0327)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0303/03

af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen

(10. februar 2003)

Om: Maltas tiltrædelse af EU

Vil Kommissionen udtale sig om forlydender, hvorefter 900 åndsfriske ældre borgere er slettet af valglisterne på Malta og ikke vil få lov til at stemme ved den kommende folkeafstemning om Maltas tiltrædelse af EU?

Vil Kommissionen yderligere kommentere forlydender om, at det nationale pro-EU-parti har anvendt ukorrekte og udemokratiske metoder for at fremme deres kampagne og lægge hindringer i vejen for nej-kampagnen, f.eks. ved at gøre statsansatte forudindtagede, begrænse det antal massemøder, som nej-Labour-partiet kan afholde, og sammenligne nej-tilhængerne med nazister?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(13. marts 2003)

Det ærede medlem rejser spørgsmål om vigtige demokratiske rettigheder. Artikel 6, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union fastsætter, at Unionen bygger på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. De grundlæggende rettigheder hører imidlertid ikke generelt under Unionens kompetence, og den kan kun gribe ind i tilfælde af krænkelse af de grundlæggende rettigheder inden for EU-lovgivningens anvendelsesområde.

Valgrelaterede spørgsmål og hermed kriterier for retten til at vælge ved nationale folkeafstemninger hører under medlemsstaternes kompetence. Der findes ingen EU-lovgivning herom. I 1993 blev medlemsstaterne enige om de såkaldte Københavnskriterier i forbindelse med tiltrædelse. Ifølge disse kriterier kræver medlemskab, at kandidatlandet bl.a. har opnået »institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder og respekt for og beskyttelse af mindretal.« Det ærede medlems spørgsmål angående Malta kan betragtes ud fra denne synsvinkel.

Maltas almindelige valglov fastsætter, at beslutninger om at overføre eller slette vælgere af listerne eller rette i dem kun kan træffes af en valgkommission, der omfatter udnævnte fra de to politiske partier. I tilfælde af indsigelse mod en borgers ret til at stemme på grund af psykisk handicap kan valgkommissionen desuden træffe beslutning om at slette en person, der er opført på valglisten, men kun hvis det udpegede lægeråd tidligere enstemmigt har besluttet, at vælgeren er sindsforvirret. Dette lægeråd er sammensat af en som formand udpeget læge og to læger, der er udpeget af hvert af de politiske partier. Denne retlige procedure sikrer, at en borger ikke slettes af valglisten ulovligt.

Selv om begge partier har gjort indsigelser mod visse borgeres ret til at stemme på grund af psykisk handicap, kan en person, der er opført på valglisten, således kun slettes ved lovfæstede procedurer. Kommissionen er ikke bekendt med, at dette har ført til, at flere hundrede borgere er blevet slettet af valglisterne. Kommissionen har også noteret sig, at nationalistpartiet har frafaldet sine indsigelser mod visse borgeres ret til at stemme på grund af psykisk handicap og givet dem, der uretmæssigt var gjort indsigelse mod, undskyldninger.

Kommissionen mener, at den politiske kampagne, der føres på Malta i forbindelse med folkeafstemningen om tiltrædelse, indtil nu har været i overensstemmelse med grundlæggende demokratiske regler. Så vidt den ved, har der ikke været sat nogen begrænsning for labour-partiet og »nej-siden« til at holde møder. Den er ikke bekendt med noget forsøg på at »gøre statsansatte forudindtagede«.

Kommissionen vil imidlertid gerne understrege, at spørgsmålet om EU-tiltrædelse har historisk betydning for Malta og giver anledning til heftige diskussioner i et land, der allerede ansøgte om medlemskab i 1990.