ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3265/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det finske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3004/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: HCFC-emissioner

Hvad bliver der gjort for at mindske emissionerne af HFC-23 som biprodukt fra HCFC-22-produktionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. december 1996)

Under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaaendringer er der ved at blive udarbejdet en protokol, der skal vedtages paa parternes konference, som finder sted i Japan i december 1997, og som forhaabentlig vil indeholde retligt bindende kvantitative maal for begraensningen og reduktionen af emissioner af drivhusgasser samt forpligtelser med hensyn til politik og foranstaltninger. Faellesskabet har allerede fremlagt forslag til faelles eller samordnede foranstaltninger for blandt andet industrilande. Et af forslagene i denne forbindelse daekker emissioner af hydrofluorcarboner (HFC). Dette forslag er endnu ikke helt finpudset, men et af dets vigtigste traek bliver mindskelse af emissionerne af HFC-23, som har et af de hoejeste potentialer for global opvarmning blandt de forskellige drivhusgasser.

Begraensning af emissionerne af HFC-23 som biprodukt fra produktionen af hydrochlorfluorcarbon (HCFC)-22 er en af de mest effektive metoder til at mindske emissionerne af fluorcarboner paa kort sigt. Nogle af producenterne af HCFC-22 forskellige steder i verden har allerede truffet foranstaltninger til at mindske deres emissioner af HFC-23 som biprodukt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3451/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Racistisk graensekontrol

I fortsaettelse af min forespoergsel E-1595/96 ((EFT C af 15.10.1996, s. 113. )) om en gruppe studerende fra East Birmingham College, der blev udsat for racistisk graensekontrol i Frankrig, vil jeg gerne komme med yderligere oplysninger om de paagaeldende haendelser: den foerste af dem fandt sted ved graensen mellem Ostende og Dunkirk den 27. april omkring kl. 5.00, og den anden fandt sted, da gruppen var ved at gaa om bord paa en faerge i Dunkirk (for at rejse til Dover) omkring kl. 20.00. I forbindelse med begge haendelser blev kun de sorte medlemmer af gruppen fjernet fra bussen til forhoer og udsat for krops- og bagagevisitationer, hvad der helt klar var racistiske handlinger.

Efter at vaere kommet med de oenskede oplysninger, vil jeg vaere taknemlig for at vide, hvilke foranstaltninger Kommissionen agter at traeffe for at sikre, at intet land udfoerer graensekontrol af racistisk karakter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (31. januar 1997)

Kommissionen er i faerd med at undersoege de naevnte forhold i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3010/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Videnskabeligt samarbejde med Taiwan

Alt tyder paa, at Taiwan ikke alene er et af de lande i verden, der har stoerst fremgang, men ogsaa at denne fremgang i hoejere grad skyldes kreativitet og arbejdsomhed end anvendelsen af dets knappe raastoffer.

I oejeblikket foelger Taiwan en kurs, der indebaerer fuldstaendig udvikling af landets videnskabelige og teknologiske kapacitet med meget stor vaegt lagt paa hoejteknologien. Modsat Europa har Republikken Kina forstaaet at afpasse baade landets egen og den erhvervede innovation og forskning efter industrien og markedet.

Vil Kommissionen orientere om EU's videnskabelige og teknologiske forbindelser med Taiwan, og om hvad der kan goeres for at sikre, at dette lands udadvendthed foerer til fornuftigt samarbejde med de europaeiske forskere og bliver til gavn for den industrielle modernisering i Europa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (12. december 1996)

Hovedparten af Faellesskabets programmer for forskning og udvikling (F& U) staar aabne for eventuel deltagelse af forskere og ingenioerer fra Taiwan, ligesom for forskerhold fra andre tredjelande, ifoelge de bestemmelser, Raadet fastsatte i forbindelse med vedtagelsen af disse programmer.

Saaledes samarbejder et forskerhold fra Taiwan med et europaeisk konsortium som led i et forskningsprojekt inden for informationsteknologi.

Desuden skal det naevnes, at en delegation i slutningen af oktober 1996 aflagde besoeg i Taiwan med henblik paa at vurdere mulighederne for videnskabeligt og teknisk samarbejde med dette land. En analyse af konklusionerne af dette besoeg er i fuld gang. Den skal goere det muligt at udstikke retningslinjer for de videnskabelige og tekniske relationer fremover.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2305/96 af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Udryddelse af »Caulerpa Taxifolia«

Siden 1992 har man paa Mallorca konstateret tilstedevaerelsen af »Caulerpa Taxifolia«, en pantropisk alge med oprindelse i havene omkring Kina og Filippinerne, som er saerlig oedelaeggende for den miljoemaessige ligevaegt i Middelhavets oekosystemer ved kysterne, og som har bredt sig til hele den sydlige del af Frankrig, en del af Italien og omraader ved Kroatien. Ifoelge visse oplysninger konstateres der en udvikling af »Caulerpa Taxifolia« i forskellige oestlige omraader ved Mallorca, som daekker over 60.000 m2.

Kan Kommissionen fremsaette oplysninger om den nuvaerende situation vedroerende »Caulerpa Taxifolia« i Middelhavet og saerlig paa Balearerne?

Kan den oplyse, om der findes planer om udryddelse af »Caulerpa Taxifolia«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (14. november 1996)

Faellesskabet har fra 1992 til 1995 vaeret med til at finansiere en international aktion inden for rammerne af LIFE-instrumentet med henblik paa at studere problemerne i forbindelse med udbredelsen af Caulerpa taxifolia i Middelhavet. Denne aktion afsluttedes den 15.-17. december 1994 med et internationalt symposium i Barcelona, hvorunder man gjorde status over udbredelsens omfang og den sidste nye viden om denne algeart. Rapporten fra symposiet og yderligere oplysninger kan faas ved henvendelse til aktionens koordinator (dennes navn og adresse er tilsendt det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat).

Der indledtes i 1996 en opfoelgningsaktion heraf, som Faellesskabet ligeledes er med til at finansiere via LIFE-instrumentet; formaalet hermed er at opstille en matematisk model for udbredelsen, afproeve og forbedre udryddelsesteknikken med henblik paa en effektiv udryddelsesplan samt at uddanne videnskabsfolk fra den sydlige del af Middelhavsomraadet, hvortil denne algeart forventes at naa frem om faa aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3278/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Ret til brug af offentlige tjenester og beregning af det offentlige underskud

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Kan der foretages en beregning af de beloeb, der er indkommet fra tilladelserne til brug af offentlige tjenester?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3276/96, E-3277/96, E-3278/96 og E-3279/96 (21. januar 1997)

I tilfaelde af privatisering eller andre former for salg af aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser bliver statens indtaegter registreret som finansielle transaktioner. De har derfor ingen direkte indvirkning paa det offentlige underskud, som i traktaten defineres som saldoen for ikke-finansielle transaktioner. Denne regel gaelder baade det offentliges direkte salg og indirekte salg (f.eks. gennem et holdingselskab).

Derimod betragtes det offentliges salg af rettigheder og licenser i princippet som ikke-finansielle transaktioner. Det registreres paa kapitalkontoen og bliver saaledes taget i betragtning, naar det offentlige underskud skal beregnes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2870/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Thermie 1993

Opfoelgning af forespoergsel E-0627/96 af 29. april 1996 (forespoergsel/svar, punkt 6) ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 81. )).

1. Hvorfor blev den af udvalget og Kommissionen godkendte liste af 19. juli 1993 forkastet og erstattet eller aendret ved Kommissionens afgoerelse af 13. december 1993?

2. Hvorfor blev der ikke ydet stoette til de oevrige projekter fra reservelisten i henhold til udvalgets udtalelse men i stedet truffet en helt ny afgoerelse for tre projekter, der ikke stod paa reservelisten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. januar 1997)

1. I 1993 blev de paagaeldende Thermie-projekter udvalgt efter to forskellige forslagsindkaldelser ((Hhv. EFT C 179 af 16.7.1992 og EFT C 171 af 22.6.1993. )).

Indkaldelsen af 16. juli 1992 var en generel indkaldelse af forslag for samtlige de omraader, der er omfattet af artikel 2 i forordning (EOEF) nr. 2008/90 (Thermie-forordningen) ((EFT L 185 af 17.7.1990, s. 1. )) (fornyende projekter og projekter vedroerende udbredelse), mens forslagsindkaldelsen af 22. juni 1993 kun vedroerte omraadet fast braendsel i medfoer af forordningens artikel 4 (maalrettede enkeltprojekter) som ovenfor anfoert.

Afgoerelsen af 19. juli 1993 er saaledes hverken blevet opgivet, erstattet eller lavet om med afgoerelsen af 13. december 1993, idet den anden supplerer den foerste.

2. Den anden afgoerelse, som svarer til den anden forslagsindkaldelse som anfoert ovenfor, vedroerte de maalrettede projekter inden for sektoren fast braendsel. Hermed blev det ligeledes muligt at berigtige stoetten til tre forskellige projekter inden for sektoren fast braendsel, men denne afgoerelse vedroerte ikke noget projekt fra den reserveliste, der vedfoejedes som bilag til afgoerelsen af 19. juli 1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3102/96 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Koereproever

EF-direktiv 91/439/EOEF( ((EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1 ))) fastsaetter, at personer, der ansoeger om et koerekort til motorcykel skal aflaegge proeve paa en motorcykel uden sidevogn. Denne proeve klassificeres som en Kategori »A« eller minimums koereproeve. Direktivet traadte i kraft i 1991 med et krav om en gennemgang efter fem aar.

Vil Kommissionen opgive kravet om motorcykel uden sidevogn, saaledes at en motorcykel med sidevogn kan anvendes ved proeven? En medlemsstat har tilsyneladende fortolket direktivet saaledes, at en motorcykel med sidevogn kan anvendes ved koereproeven. Kan Kommissionen ligeledes goere rede for fremskridtene med hensyn til gennemgangen af direktivet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (3. december 1996)

Raadets direktiv 91/439/EOEF om koerekort fastsaetter, at kategori A-koerekort gaelder for motorcykler med eller uden sidevogn. Raadet har ikke accepteret en saerlig kategori for motorcykler med sidevogn. Dette betyder, at en person, som oensker at koere motorcykel med sidevogn maa ansoege om et kategori A-koerekort og bestaa proeven i henhold til bestemmelserne i artikel 2, punkt 8, dvs. paa en motorcykel uden sidevogn.

Medlemsstaterne kan tillade anvendelse af sidevogn under proeven i henhold til en undtagelse, der tillades i artikel 4, stk. 2 i direktivet, for at give mobilitet for personer, som ikke kan bestaa proeven under normale forhold, f.eks. mennesker med fysisk handicap.

Hvad angaar en fornyet gennemgang af direktivet, fastsaetter artikel 11: »Raadet foretager fem aar efter direktivets ivaerksaettelse og paa forslag af Kommissionen en gennemgang af de nationale bestemmelser om de valgfri underkategorier, som maatte vaere indfoert i medfoer af artikel 3, med henblik paa eventuel harmonisering eller ophaevelse af disse.« En motorcykel kombineret med en sidevogn er ikke en valgfri underkategori, og omfattes derfor ikke principielt af gennemgangen.

I betragtning af at direktivet foerst traadte i kraft den 1. juli 1996, mener Kommissionen, at det er for tidligt at udtale sig om gennemgangens eventuelle indhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2783/96 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: ESF, Maal 3, det samlede programmeringsdokument (Det Forenede Kongerige)

Har Kommissionen kendskab til, at de sociooekonomiske organisationer i Det Forenede Kongerige er saerdeles bekymrede over, at forsinkelserne i forbindelse med undertegnelsen af det samlede programmeringsdokument maaske vil foere til forsinkelser i godkendelsen og paabegyndelsen af samt udbetalingen af stoette til projekter til fordel for de arbejdsloese?

Hvad er grundene til denne forsinkelse, og hvornaar forventer Kommissionen, at der vil blive indgaaet en aftale med den britiske regering paa dette punkt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (14. januar 1997)

Kommissionen og de britiske myndigheder naaede den 4. november 1996 til enighed om det samlede programmeringsdokument for maal 3 for 1997-1999 for Det Forenede Kongerige. Den 13. december 1996 blev det godkendt af ESF's raadgivende udvalg og den 16. december 1996 vedtaget af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2386/96 af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Target-systemet

Vil Kommissionen bekraefte, at traktatens bestemmelser mod diskriminationsforbud ogsaa gaelder det planlagte betalingsformidlingssystem Target, saaledes at der ikke kan opstaa konkurrenceforvridning mellem banker inden for og uden for Den OEkonomiske og Monetaere Unions deltagerkreds?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (5. november 1996)

Target-systemet (Transeuropean automated gross settlement express transfer), der er ved at blive indfoert under Det Europaeiske Monetaere Institut (EMI), er af vaesentlig betydning for den faelles pengepolitik. Det er gennem Target, at Den Europaeiske Centralbank og de nationale centralbanker i euroomraadet i praksis vil foere pengepolitik ved udpumpning eller opsugning af likviditet. Det er ogsaa gennem Target, at forretningsbankerne ved at udnytte arbitragemulighederne mellem de forskellige finanscentre vil sikre ensartede korte renter og i sidste instans en faelles pengepolitik. I denne forstand er Target derfor hovedsagelig et pengepolitisk instrument for euroomraadet.

Det er desuden formaalet med Target at oprette et sikkert og effektivt system til afvikling af graenseoverskridende intradag-betalinger. Indfoerelsen af Target vil medfoere betydelige forbedringer i forhold til den nuvaerende situation, idet systemet straekker sig langt videre end maalsaetningerne i direktivet om graenseoverskridende betalinger. Target vil saaledes formindske systemrisikoen inden for EU og lette transaktionerne inden for det indre marked. EMI har i sin aarsrapport fra 1995 klart fastslaaet, at realtidsbruttoafregningssystemerne i de udenforstaaende lande ogsaa vil kunne knyttes til Target, men udelukkende for transaktioner i euro.

Ifoelge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, vil man senere afgoere spoergsmaalet om, hvorvidt der boer fastsaettes saerlige betingelser for de udenforstaaende medlemsstater af hensyn til OEMU-medlemsstaternes pengepolitiske krav. Kommissionen vil undersoege de betingelser, der foreslaas, og vurdere deres konsekvenser paa grundlag af traktatens bestemmelser, isaer bestemmelserne om det indre marked og konkurrencereglerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1480/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Udviklingen i forbindelse med delprogram 3 for Kreta, foranstaltning nr. 3, infrastruktur til sundhedsforsorg, under den anden faellesskabsstoetteramme

Under foranstaltning 3.3 under delprogrammet for Kreta er der fastsat midler til infrastruktur til sundhedsforsorg, som vedroerer den sekundaere sundhedsforsorg i regionen. Formaalet med foranstaltningen er at forbedre infrastrukturen inden for sundhedsvaesenet og hospitalerne (hospitalssenge) paa Kreta.

Ved fordelingen af bevillingerne var der afsat 5.172.000 ecu for 1994 og 13.793.000 ecu for 1995. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvor stor har udnyttelsesgraden vaeret i 1994 og 1995?

2. Hvis der har vaeret forsinkelser i udnyttelsen af bevillingerne, hvad er saa hovedaarsagerne hertil?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1479/96, E-1480/96, E-1481/96, E-1482/96, E-1484/96 og E-1485/96 (8. november 1996)

Som supplement til svaret af 26. juni 1996 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 126. )) er Kommissionen nu i stand til at give foelgende oplysninger.

For programmet vedroerende sundhed og forsorg under de paagaeldende operationelle programmer er det afsatte budget for 1994 og 1995 paa 72,10 mio. ECU. Den reelle udnyttelse i disse to foerste aar er paa 10,13 mio. ECU. Da programmerne blev indledt i slutningen af 1994, er udnyttelsen i realiteten sket i 1995.

De programmer, der er blevet finansieret som led i denne foranstaltning, vedroerer hovedsagelig store hospitaler, for hvilke programmering, undersoegelser og forberedende arbejder af betydeligt omfang er noedvendige, inden et eventuelt byggeri eller indkoeb af udstyr. Dette forklarer forsinkelsen i udnyttelsen i 1995.

I 1996 er en betydelig del af disse forberedende arbejder blevet afsluttet, og opfoerelsen af visse hospitaler er blevet paabegyndt, og der kan derfor forventes en hurtigere udnyttelse af bevillingerne. Kommissionen foelger meget noeje gennemfoerelsen af denne foranstaltning i de regionale operationelle programmer og i det operationelle program for sundhed og omsorg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2592/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Handicappede

Selv om de handicappede udgoer 10% af befolkningen i EU, er der i Maastricht-traktaten ingen saerlig omtale af handicap eller af den sociale, kulturelle, erhvervsmaessige eller oekonomiske forskelsbehandling, der foelger heraf. Under henvisning til den igangvaerende regeringskonference bedes Kommissionen derfor svare paa, om den vil arbejde for, at

1. den snaevert oekonomiske og finansielle dimension i Maastricht-traktaten suppleres med en foranstaltning, der foerst og fremmes skal opgradere socialpolitikken navnlig over for de mest udsatte grupper, hvilket er et emne, der i oevrigt allerede er omtalt i artikel 2 i protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, der er vedlagt traktaten?

2. der foretages aendringer i traktaten med det formaal at sikre lige muligheder og med saerlig omtale af de handicappedes forhold, navnlig hvad angaar retten til bistand, arbejde, genoptraening og reintegrering i samfundet?

3. aftalen om socialpolitik indfoejes i traktaten for at styrke de europaeiske institutioners trovaerdighed og sikre, at integrationen og den oekonomiske udvikling i Europa ledsages af et passende socialt aspekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (5. november 1996)

Kommissionen opfordrer til, at der i EF-traktaten indfoejes almindelige bestemmelser om forbud mod enhver form for diskrimination, inkl. diskrimination begrundet i et handicap, inden for traktaternes anvendelsesomraader.

I den forbindelse er det Kommissionens opfattelse, at protokol nr. 14 om social- og arbejdsmarkedspolitikken, der er knyttet som bilag til traktaten, boer indfoejes heri og udvides ved:

- en tilfoejelse af nogle saerlige bestemmelser om forbud mod enhver form for diskrimination i forbindelse med beskaeftigelse, arbejdsvilkaar og bekaempelse af social udstoedning;

- en forbedring af beslutningsprocessen, saa Faellesskabets indsats bliver mere effektiv og demokratisk paa disse omraader.

Kommissionen vil arbejde videre paa sagen under forhandlingerne, som skal foere til en revision af traktaten.