ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1090/99

af Francis Decourrière (PPE) til Kommissionen

(21. april 1999)

Om: Maal nr. 1 - Virksomhedsflytninger inden for Den Europaeiske Union

Virksomheden Pontiac Coil, der fremstiller solenoider (magnetspoler), besluttede i februar 1998 at etablere sig i Fonds Saint-Jacques-industrizonen ved Feignies.

For at kunne modtage Pontiac Coil opfoerte kommunesammenslutningen i Val de Sambre (CCVS) for virksomhedens regning en bygning, som til dels finansieredes med stoette under maal nr. 1, naermere bestemt med 1,6 mia. FF fra omraade 1 (oekonomisk nyaktivering), underomraade 1 (industriel konkurrence), foranstaltning 3 (modtagelsesfaciliteter og bygninger til virksomheder).

Pontiac Coil selv modtog fra Den Europaeiske Union 2,8 mio. FF i stoette under RFSMV/Resider til indkoeb af produktionsmateriel (en udgift paa 15 mio. FF).

Uden at de lokale ansvarlige og personalet (10 ansatte, heraf 2 med tidsubestemt kontrakt og 8 med loefte om ansaettelse efter laerlingetidens udloeb) blev orienteret, flyttede Pontiac dette materiel i loebet af en weekend for at samle virksomhedens aktiviteter i England.

1. Hvad foreslaar Europa-Kommissionen gjort for at afhjaelpe denne situation, som er til enorm stor skade for CCVS, der ikke raadede over budgetmidler til den bygning, der opfoertes for Pontiac Coils regning?

2. Hvorledes kan CCVS faa del i stoettemidlerne?

3. Hvilke foranstaltninger agter Europa-Kommissionen at traeffe for at faa Pontiac Coil til at tilbagebetale de modtagne beloeb?

4. Hvad vil Europa-Kommissionen goere for at soerge for og for at garantere, at en virksomhed, der handler saa uanstaendigt, ikke vil kunne nyde godt af EU-finansiering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monica Wulf-Mathies

(6. maj 1999)

Efter at have undersoegt sagen vedroerende flytningen af virksomheden Pontiac Oil fra Feignies (regionen Nord Pas de Calais) til England og situationen vedroerende den stoette fra Faellesskabet, som den maatte have modtaget, fremgaar det, at stoetten fra Udviklingsfonden for smaa og mellemstore industrier, som oprindeligt var fastsat til 2,8 mio. FF ud af de samlede omkostninger paa 9,33 mio. FF, til dato ikke er udbetalt. Denne operation vil blive deprogrammeret i det naeste overvaagningsudvalg.

Vedroerende stoetten til opfoerelse af virksomheden til et beloeb af 1,6 mio. FF ud af et samlet beloeb paa 7,87 mio. FF er modtager kommunesammenslutningen i Val de Sambre, som kan beholde den i haabet om, at sammenslutningen kan finde nogen til at overtage den.

Generelt vil der i udarbejdelsen af de lovgivningsmaessige dokumenter for den naeste programmeringsperiode - 2000-2006 - blive taget hensyn til spoergsmaalet med virksomhedsflytninger for at forbedre stoetteordningen for regioner. Disse nye bestemmelser, isaer indfoerelsen af en klausul vedroerende investeringernes varighed, har til formaal at undgaa konkurrence og overbudspolitik mellem omraader og koncentrere budgetmidlerne i de omraader, der har mest brug for dem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0729/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

I oejeblikket foreligger der kun tal for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Hvilke regioner i Tyskland mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for maal 1-regioner i denne periode?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0412/99

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Anvendelse af betegnelsen "PORT" for vine fremstillet i USA

Saa vidt jeg ved findes der en aftale mellem Portugal og USA fra 1910, som forbyder betegnelsen "PORTO" for vine fremstillet i sidstnaevnte land. Saa vidt jeg ved er det ogsaa korrekt, at USA ved ikke at bruge "PORTO", men derimod "PORT" anser aftalen med Portugal for at vaere overholdt, selv om der benyttes en "halvgenerisk" betegnelse (en geografisk betegnelse anvendt for en vare, der ikke har oprindelse det paagaeldende sted).

Til gengaeld kan der i medfoer af i artikel 24, stk. 4, i aftalen om handelsrelaterede aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPs) fortsat anvendes en geografisk oprindelsesbetegnelse for vine, der ikke har oprindelse i det paagaeldende omraade, naar disse er blevet anvendt "i god tro" og /eller i mindst ti aar inden den 15. april 1994. Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Har den kendskab til den ovenfor omtalte tosidede aftale mellem Portugal og USA? Finder den, at anvendelsen af betegnelsen "PORT" i stedet for "PORTO" er sket i god tro, jf. artikel 24, stk. 4, i TRIPs-aftalen?

2. Gaelder der ifoelge TRIPs-aftalen en overgangsperiode for den med artikel 24, stk. 4, indfoerte mulighed? Hvor lang er denne periode i bekraeftende fald for vine fremstillet i USA under betegnelsen "PORT"?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. april 1999)

1. Kommissionen er bekendt med den bilaterale aftale mellem Portugal og USA fra 1910, som det aerede medlem henviser til. Den bekraefter, at betegnelsen "Porto" i USA er forbeholdt vine, der stammer fra det paagaeldende omraade i Portugal. Betegnelsen "Port" (uden bogstavet "o") betragtes derimod i den amerikanske lovgivning som en "halvgenerisk" betegnelse, der kan anvendes til produkter, som ikke stammer fra Portugal. USA har erklaeret, at anvendelsen af den halvgeneriske betegnelse i USA er i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 24 i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS), herunder de af det aerede medlem omtalte bestemmelser.

2. I TRIPS-aftalen er der ikke fastsat nogen overgangsperiode for anvendelsen af denne betegnelse, jf. artikel 24, stk. 4, i aftalen. Det skal imidlertid understreges, at Kommissionen har til hensigt at indgaa en bilateral beskyttelsesaftale med USA ud fra et oenske om at oege beskyttelsesniveauet for geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for vine, herunder isaer at bringe anvendelsen af generiske og halvgeneriske faellesskabsbetegnelser til ophoer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0033/99

af David Hallam (PSE) til Kommissionen

(20. januar 1999)

Om: Veterinaerkontrol af EU i virksomheder for forarbejdning af fjerkraekoed i tredjelande

I lyset af det klare behov for at overholde sundhedskravene til alle de koedprodukter, der kommer ind i EU fra tredjelande, bedes Kommissionen bekraefte, at det i forbindelse med fjerkraekoed er EU's veterinaere myndigheder og ikke myndigheder i tredjelande, der nu har ansvaret for at kontrollere og godkende alle forarbejdningsanlaeg, inden de kan godkendes til at eksportere til EU?

Kan Kommissionen ogsaa i denne forbindelse angive det noejagtige antal af anlaeg til forarbejdning af fjerkraekoed i baade Thailand og Brasilien, der har faaet tilladelse til at eksportere til EU, og oplyse hvor mange af disse anlaeg, der er blevet kontrolleret af EU's veterinaerinspektoerer inden for de seneste tre aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(9. marts 1999)

I Raadets beslutning 95/408/EF(1) er der fastsat betingelser for opstilling i en overgangsperiode af midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne kan indfoere visse animalske produkter, herunder fjerkraekoed og fjerkraekoedprodukter.

Kommissionen er ansvarlig for de foerste inspektioner i tredjelandet og navnlig af landets veterinaerkontroltjeneste. Medlemsstaterne droefter deres rapporter med Den Staaende Veterinaerkomité, og hvis Komitéen afgiver positiv udtalelse, fastlaegges den foerste liste over virksomheder ved en kommissionsbeslutning. Beslutninger om at tilfoeje, slette eller aendre i den oprindeligt godkendte liste traeffes af Kommissionen efter proceduren i Raadets beslutning 95/408/EOEF.

Rutinemaessige aendringer af listerne og kontrolbesoeg i tredjelandene, deres veterinaertjenester og forarbejdningsvirksomheder foretages af Kommissionen.

I baade Brasilien og Thailand findes der for tiden 22 virksomheder, som er godkendt til at udfoere frisk fjerkraekoed til EF. Med hensyn til fjerkraekoedprodukter er der 30 godkendte virksomheder i Thailand og 24 i Brasilien.

I sidste tre aar har Kommissionen aflagt ét kontrolbesoeg i Thailand, hvor fem virksomheder blev kontrolleret.

Kommissionen har aflagt tre kontrolbesoeg i Brasilien (i 1995, 1997 og 1998), hvor 15 fjerkraevirksomheder blev kontrolleret.

(1) EFT L 243 af 11.10.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0502/99

af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Den Internationale Sammenslutning til Fremme af Samarbejdet med Forskere fra Lande i det Tidligere Sovjetunionen (INTAS)

Hvad er forholdet mellem Den Europaeiske Union og Den Internationale Sammenslutning til Fremme af Samarbejdet med Forskere fra Lande i det Tidligere Sovjetunionen? Modtager den midler fra Faellesskabet, og i givet fald hvor mange?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(16. april 1999)

Efter oploesningen af det tidligere Sovjetunionen oenskede Faellesskabet at yde oejeblikkelig stoette til de beroerte forskere ved at fremme samarbejdet med forskere fra medlemsstaterne.

Det tredje rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU), som var gaeldende paa det tidspunkt, indbefattede ikke oejeblikkelig stoette. I 1993 blev det derfor besluttet at oprette INTAS som et pilotprojekt uden for programmet, i form af et mellemstatsligt non-profit-foretagende ("association sans but lucratif" (ASBL)) under belgisk lov. De nuvaerende medlemmer af INTAS er Faellesskabet, medlemsstaterne, Norge, Schweiz, Island og Israel.

I det fjerde og det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling naevnes INTAS som et af de instrumenter, der kan benyttes med henblik paa gennemfoerelsen af saerprogrammet for samarbejde med tredjelande og internationale organisationer.

INTAS skal foreloebig fungere indtil den 31. december 2002. Kommissionens opgave bestaar hovedsagelig i at skaffe midlerne til finansiel bistand til projekterne og til sekretariatets drift, overvaage og kontrollere alle juridiske og finansielle aspekter i overensstemmelse med EF's forskrifter, lede INTAS' generalforsamling, hvor Faellesskabet har vetoret, og stille en tjenestemand fra Kommissionen til raadighed som sekretaer (enkelte andre tjenestemaend er ligeledes blevet stillet til raadighed som sekretaerer).

Det samlede INTAS-budget for 1993-1998 var paa 121 mio. [fmxeuro], hvoraf 111,5 mio. [fmxeuro] skulle anvendes til forskning, hvorefter der blev 7,85 % tilbage til administration. Ca. 95 % af budgetmidlerne hidroerer fra den anden aktion under det fjerde rammeprogram (INCO-programmet). De resterende 5 % af midlerne hidroerer fra det aarlige bidrag fra Schweiz samt fra de supplerende frivillige bidrag fra INTAS-medlemslandene. I Faellesskabets femte rammeprogram om forskning og teknologisk udvikling har INTAS fra INCO 2-programmet (internationalt samarbejde) afsat 70 mio. [fmxeuro] af de 112 mio. [fmxeuro], der skal anvendes til foranstaltninger til fordel for staterne i det tidligere Sovjetunionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0085/99

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Pakkedirektivet

Vil der komme en redegoerelse for eller en evaluering af pakkedirektivets effektivitet (f.eks. opfyldelse af maal, osv.), og hvornaar vil den i saa fald komme?

Vil Kommissionen offentliggoere en saadan redegoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(9. marts 1999)

Medlemsstaternes gennemfoerelse af Raadets direktiv 94/62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballageaffald(1), som efter planerne skulle vaere sket den 30. juni 1996, er gennemsnitligt blevet forsinket med over et aar. Dette medfoerer, at der paa nuvaerende tidspunkt kun kan foretages en foreloebig generel vurdering af den praktiske situation i medlemsstaterne og ikke med alle ordninger vedroerende emballageaffaldsforvaltning i fuld drift.

Kommissionen vedtog den 3. februar 1997 Raadets beslutning 97/138/EF om fastlaeggelse af de skemaer, der skal benyttes i forbindelse med databasesystemet for emballage og emballageaffald(2). Formaterne skulle afsluttes paa aarsbasis, idet man begynder med oplysningerne for 1997, og de indsendes til Kommissionen inden 18 maaneder efter udgangen af det paagaeldende kalenderaar. Kommissionen har vedtaget sin beslutning nr. 97/622/EF om spoergeskemaerne til medlemsstaternes rapporter om gennemfoerelsen af visse direktiver om affald(3), hvori der blandt andre indgaar ét, som ligner emballageaffalds-direktivet. Den foerst rapport herom omfatter tidsrummet fra 1998 til og med 2000.

En saerlig undersoegelse vedroerende "European Packaging Waste Management Systems" skal indledes til april 1999, og den endelige rapport herom forventes at foreligge senest til maj 1999. En anden undersoegelse vedroerende "Costs, Benefits and Cost-Effectiveness of Financial Pool Systems" forventes indledt til marts 1999, og den endelige version heraf forventes at foreligge senest til december 1999. Hensigten med disse to undersoegelser er, at de skal vaere frit tilgaengelige.

Paa grundlag af ovenstaaende er det Kommissionens hensigt at udarbejde en rapport inden juli 1999 om medlemsstaternes praktiske erfaringer under forfoelgelse af deres maalsaetninger, samt hvilke konklusioner der maatte vaere draget ved hjaelp af videnskabelig forsknings- og evalueringsteknik som for eksempel oekobalancer.

(1) EFT L 365 af 31.12.1994.

(2) EFT L 52 af 22.2.1997.

(3) EFT L 256 af 19.9.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0438/99

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(4. marts 1999)

Om: Manglende gennemskuelighed ved ansaettelser i Den Europaeiske Centralbank

Kommissaer de Silguy svarede den 8.2.1999 paa min skriftlige forespoergsel E-3485/98(1) vedroerende ansaettelser i Den Europaeiske Centralbank og anfoerte, at dette spoergsmaal "udelukkende hoerte under Den Europaeiske Centralbanks kompetence".

Den Europaeiske Centralbank finansieres imidlertid over faellesskabsbudgettet, den har det grundliggende ansvar for den gode indfoersel af euroen, som Kommissionen fremmer med saa megen vedholdenhed, den stoettes af Kommissionen i forbindelse med anmodninger om oekonomisk stoette, skoent den manglende gennemskuelighed, som karakteriserer den i forbindelse med ansaettelser og den mere generelle drift, meget ofte er blevet kommenteret baade inden for og uden for Parlamentet.

Hvordan kan det sikres, at ansaettelser i Den Europaeiske Centralbank finder sted med fuld gennemskuelighed, og at man undgaar hemmelighedskraemmerier, hvilket helt naturligt skaber mistillid hos de europaeiske borgere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(19. april 1999)

Kommissionen har ikke kompetence til at gribe ind i Den Europaeiske Centralbanks ansaettelsespolitik. Den Europaeiske Centralbank finansieres ikke over faellesskabsbudgettet. Bankens aktiviteter undersoeges og fortolkes af EF-Domstolen.

(1) EFT C 207 af 21.7.1999, s. 76.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0722/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

I oejeblikket foreligger der kun tal for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Hvilke regioner i Nederlandene mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for maal 1-regioner i denne periode?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0456/99

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Toldunionen med Tyrkiet

Europa-Parlamentet vedtog den 17. september 1998 en beslutning (A4-0251/98)(1) om toldunionen med Tyrkiet med forslag til praktiske foranstaltninger med sigte paa at fremme den oekonomiske og sociale udvikling i Tyrkiet som led i strategien for tilnaermelse og styrkelse af forbindelserne med dette land.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget eller agter at tage til at foelge Parlamentets forslag op, navnlig hvad angaar udformningen af initiativer med henblik paa at styrke den tyrkiske lovgivning vedroerende intellektuel ejendomsret eller tilnaerme den til EF-lovgivningen som led i kampen mod piratkopiering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(13. april 1999)

Kommission foelger opmaerksomt, hvorledes Tyrkiet opfylder sine forpligtelser inden for rammerne af toldunionen, navnlig hvad angaar beskyttelsen af den intellektuelle, industrielle og kommercielle ejendomsret. I sin seneste periodiske rapport om Tyrkiet(2) oplyste Kommissionen, at denne beskyttelse er blevet forbedret i Tyrkiet siden toldunionens ikrafttraedelse, men at der stadig boer traeffes en raekke foranstaltninger inden den 1. januar 1999. Kommissionen undersoeger for oejeblikket de foranstaltninger, som de tyrkiske myndigheder for nylig har vedtaget paa dette omraade.

Hvad angaar piratkopiering, har Kommissionen hidtil kun faaet forelagt ganske faa tilfaelde. Kommissionen er under alle omstaendigheder parat til at undersoege alle specifikke velbegrundede tilfaelde, som den faar forelagt.

(1) EFT C 313 af 12.10.1998, s. 176.

(2) KOM(98) 711 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0419/99

af Markus Ferber (PPE) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Luften i Den Europaeiske Patentmyndigheds bygninger

I flere aar har medarbejderne i Den Europaeiske Patentmyndighed beklaget sig over forurening fra klimaanlaegget og giftkilder paa kontorerne. Efter at flere medarbejdere har beklaget sig, har Den Europaeiske Patentmyndighed ladet foretage forskellige undersoegelser, hvis resultater for stoerstedelens vedkommende ikke er offentligt tilgaengelige.

1. Hvad vil Kommissionen goere for at faa Den Europaeiske Patentmyndighed til at goere undersoegelsesresultaterne om kimbelastningen i de forskellige tjenestegrene og af de beroerte personer tilgaengelige?

2. Kan Kommissionen anmode Den Europaeiske Patentmyndighed om at give oplysning om, hvorvidt klimaanlaeggene i bygningerne tidligere er rengjort med kemikalier (og i givet fald med hvilke)?

3. Hvad vil Kommissionen goere for at faa Den Europaeiske Patentmyndighed til at foretage en standardiseret meningsmaaling blandt samtlige brugere af lokalerne med henblik paa klarlaeggelse af det saakaldte "sick-building"-syndrom?

4. Vil Kommissionen traeffe de noedvendige foranstaltninger med henblik paa at skabe en lovmaessig regulering med sigte paa procedurerne i invaliditetsudvalgene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(12. april 1999)

De internationale bestemmelser paa hygiejne- og sikkerhedsomraadet gaelder for saavel agenturerne som alle andre institutioner.

Kommissionen har dog ingen befoejelser paa dette omraade med hensyn til agenturerne, eftersom disse er uafhaengige organisationer. Kommissionen er derfor ikke i stand til at besvare det aerede medlems forespoergsel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0385/99

af Jan Wiersma (PSE) til Kommissionen

(19. februar 1999)

Om: Den politiske situation i Den Dominikanske Republik

Har Kommissionen kendskab til de problemer, der for nylig er opstaaet i Den Dominikanske Republik, navnlig med hensyn til den maade, hvorpaa regeringen har behandlet oppositionen?

Har man allerede reageret herpaa?

I bekraeftende fald, hvordan?

Er Kommissionen i benaegtende fald villig til at skaffe sig kendskab til situationen i Den Dominikanske Republik og tage eventuelle skridt om noedvendigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(18. marts 1999)

Kommissionen foelger noeje den politiske situation i Den Dominikanske Republik og er klar over spaendingerne mellem regeringen og oppositionen. Disse spaendinger skal ses i en bredere kontekst, men vedroerer i oejeblikket isaer sammensaetningen af "Junta Central Electoral" (den centrale valgkommission).

Kommissionen udsendte for nylig en mission paa hoejt niveau til Den Dominikanske Republik. Missionens deltagere moedtes med Den Dominikanske Republiks praesident samt formaendene for senatet og deputeretkammeret (i oppositionen) og understregede navnlig det ansvar, som alle de statslige institutioner har, og noedvendigheden af, at de alle samarbejder med henblik paa at styrke demokratiet og retsstaten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0509/99

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(8. marts 1999)

Om: Telekommunikationsmarkedet i Estland

Den estiske regering og virksomheden AS Eesti Telefon har indgaaet en eksklusiv koncessionsaftale, som giver den sidstnaevnte et fuldstaendigt monopol til at levere basale telekommunikationstjenester i Estland indtil den 30. december 2000.

Med henvisning til den Europaaftale, der blev indgaaet med Estland, navnlig artikel 63 og 65 samt parternes faelles erklaering, bedes Kommissionen oplyse, hvorvidt:

1. Estland har vaeret forpligtet til at sikre fri konkurrence paa sit telekommunikationsmarked siden den 1. januar 1998, og er Kommissionen tilfreds med Estlands resultater i denne sammenhaeng?

2. Estland siden den 1. januar 1998 har vaeret forpligtet til ikke at indgaa eller opretholde aftaler, hvis formaal og resultat er at begraense konkurrencen paa telekommunikationsmarkedet, og hvordan vurderer Kommissionen Estlands resultater i denne sammenhaeng?

3. Estland er forpligtet til at sikre, at den myndighed, der foerer tilsyn med AS Eesti Telefon, arbejder uafhaengigt, og er Kommissionen tilfreds med Estlands resultater i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(13. april 1999)

I henhold til artikel 65 i Europaaftalen (EA) om oprettelse af en associering mellem Faellesskabet og medlemsstaterne, paa den ene side, og Republikken Estland, paa den anden side, skal Associeringsraadet soerge for, at principperne i EF-traktatens artikel 90 vedroerende offentlige virksomheder og virksomheder, som er indroemmet saerlige eller eksklusive rettigheder, overholdes fra den 1. januar 1998.

I henhold til faelles erklaering nr. 6, der er knyttet til Europaaftalen, anses koncessionsaftalen mellem den estiske regering og det estiske telefonselskab at vaere forenelig med bestemmelserne i denne aftale (artikel 65), under forudsaetning af at lejede ledninger efter anmodning inden for rimelige frister stilles til raadighed til anvendelse for faelles netvaerk og lukkede brugergrupper, herunder telefoni- og datatjenester fra den 1. januar 1998, og at tilsynsfunktionerne fra den 1. januar 1998 overlades til en uafhaengig myndighed.

Den estiske regering har for nylig vedtaget et lovforlag om telekommunikation, der indfoerer et regelvaerk for denne sektor og navnlig opretter en uafhaengig tilsynsmyndighed. Skoent forslaget blev forelagt senere end planlagt, synes det at vaere i overensstemmelse med faellesskabsbestemmelserne paa dette omraade. Kommissionen forventer en hurtig vedtagelse af loven, naar det nyligt valgte estiske parlament paabegynder sit arbejde.

Der er ingen grund til at antage, at Estland ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til artikel 63 i Europaaftalen. Det forekommer ikke sandsynligt, at oprettelsen af en ny tilsynsmyndighed skulle kunne fremskyndes ved anvendelse af artikel 65 i Europaaftalen. Kommissionen vil dog, i forbindelse med forhandlingerne om Estlands medlemskab af Faellesskabet og foertiltraedelsesstrategien, noeje foelge Estlands fremskridt paa dette omraade.