ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3585/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Gennemfoerelsen af handlingsprogrammet "Naturgas"

Den 2. EU-stoetteramme for Graekenland omfatter handlingsprogrammet "Naturgas", hvortil der er opfoert 747 mio ecu. Dette program har foelgende underprogrammer: 1. "Hoejtryksledning"; 2. "Net med jaevnt tryk"; 3. "Net med lavt tryk"; 4. "Ekspropriation, overjordiske installationer og telekontrol- og fjernbetjeningssystemer"; 5. "Teknisk bistand".

Da der allerede i 1994 blev fastlagt en tidshorisont for underprogrammerne, bedes Kommissionen give foelgende oplysninger:

1. Hvorledes skrider hvert enkelt af underprogrammerne frem, og hvor stor en del af bevillingerne har man anvendt?

2. Hvad er hovedaarsagerne til en eventuel forsinket anvendelse af midlerne til de forskellige underprogrammer?

3. Blev der ved den sidste revision af den 2. EU-stoetteramme for Graekenland foretaget aendringer i det paagaeldende program, hvor store beloeb drejer det sig i givet fald om, og hvilke foranstaltninger vedroerer de?

4. Da der af forskellige aarsager (budgetmaessige, fald i de internationale oliepriser, nedskaering af mervaerdiafgiften paa stroem osv.) er sket et betragteligt fald i prisen paa de konkurrencedygtige energikilder (olie og elektricitet), og da de forhold, der dannede grundlag for projektet, har aendret sig, bedes Kommissionen oplyse, om den mener, at det er noedvendigt at traeffe foranstaltninger, der vil sikre projektets overlevelse, og i givet fald hvilke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(28. januar 1999)

Paa grundlag af den sidste finansieringsplan, som Kommissionen godkendte den 5. december 1997, andrager udnyttelsesprocentsatsen for de bevillinger, der er programmeret til den 31. december 1998, for hvert af de fem underprogrammer i det operationelle program (OP) "Naturgas", der finansieres over EU-stoetterammen for Graekenland, for tiden 100 % for det foerste underprogram, 72 % for det andet underprogram, 56 % for det tredje underprogram, 79 % for det fjerde underprogram og 100 % for det femte underprogram. Der er saaledes ikke tale om nogen stoerre forsinkelse i udnyttelsen af bevillingerne bortset fra det tredje underprogram, hvor vedtagelsen af rammebestemmelserne for ivaerksaettelsen af koncessionerne for bynettene kraevede en lang forberedelsesperiode.

OP undergik ikke nogen aendring ved den sidste revision af EU-stoetterammen.

Indfoerelsen af naturgas i Graekenland er med hensyn til saavel spredning af energiforsyningen som miljoebeskyttelse af meget stor betydning. En analyse af blot rentabiliteten kan ikke danne basis for en vurdering af et saadant projekt. De nuvaerende internationale priser paa naturgassens konkurrerende energikilder aendrer ikke noget ved dens relevans.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3788/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: HIV/AIDS

Har Kommissionen, i betragtning af at det i FN's nylige rapport om aids anfoeres, at der hvert minut smittes 11 personer med HIV/AIDS, planer om at tage sine udviklingspolitikker op til fornyet vurdering i et forsoeg paa at haandtere de hermed forbundne problemer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(2. februar 1999)

EF har stoettet aids-politikker og -programmer i udviklingslandene siden 1987 og var klar over, at situationen med hensyn til udbredelse af aids bliver stadig vaerre i disse lande, allerede foer FN's (UNAIDS) rapport forelaa. EF's holdning til de problemer, som opstaar som foelge af aids i udviklingslandene, blev diskuteret i Parlamentet og Raadet i 1997. Resultatet af disse diskussioner blev en nyvurderet politik, som fokuserer paa de socio-oekonomiske aarsager og konsekvenser af aids og tager sigte paa forebyggende tiltag.

Derudover har EF udviklet systemer til at sikre, at hiv/aids-vurderinger bliver indkluderet i alle relevante udviklingsprogrammer og -projekter. I juli 1998 vedtog Kommissionen en meddelelse til Parlamentet og Raadet(1) om oeget solidaritet med henblik paa bekaempelse af aids i udviklingslande. I oevrigt er en raekke aktivitetsrapporter om EF's indsats for at takle hiv/aids problemet i udviklingslandene blevet forelagt Parlamentet inden for de seneste aar.

(1) KOM(98) 407 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3683/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Flyrejser i Europa

Er Kommissionen bekendt med, at flytarifferne for visse europaeiske straekninger bevidst saettes op i spidsbelastningsperioder, f.eks. i skoleferier? Kan Kommissionen forklare, hvorfor en saadan prispolitik er tilladt for flyselskaberne, naar saadanne foranstaltninger ikke ville blive tolereret, hvis andre former for offentlig transport var involveret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(16. februar 1999)

Anvendelse af forskelligede priser paa forskellige tidspunkter og rejsedage er normal handelspraksis for at imoedekomme efterspoergslen. Luftfartsselskaberne er ikke de eneste transportvirksomheder, der regulerer deres takster paa grundlag af efterspoergselsmoenstrene. For eksempel kan passagerbilletter til faerger og tog og endog motorvejsafgifter variere alt efter rejseperioden. En saadan praksis tjener som middel til at afboede overbelastningen i de mest populaere ferieperioder.

Liberaliseringsprocessen inden for de senere aar har aabnet for stoerre konkurrence inden for lufttransportsektoren. Dette har samtidig betydet en lettere adgang til markedet for nye lavprisluftfartsselskaber. Naar forbrugerne faar stoerre valgmulighed, bliver luftfartsselskaberne samtidig tvunget til at tilbyde et produkt, som imoedekommer hver enkelt passagers specielle oensker til en konkurrencedygtig pris, hvilket tjener til forebyggelse af misbrug med hensyn til prisfastsaettelse.

Med henblik paa at goere det muligt for flyselskaberne at reagere hurtigt i dette mere dynamiske miljoe har liberaliseringen ogsaa indfoert princippet om fri prisfastsaettelse. Dog har flyselskaberne ikke lov til at praktisere overdrevent hoeje grundtakster. Parter med en legitim interesse heri kan anmode den eller de paagaeldende medlemsstat(er) eller Kommissionen om at se naermere paa meget hoeje takster i lyset af de gaeldende bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4024/98

af Ben Fayot (PSE) til Kommissionen

(8. januar 1999)

Om: Konkurrencefordrejning til skade for de luxembourgske SMV'er

I Tyskland er der siden 1997 indfoert nye administrative og officielle hindringer, som udsaetter luxembourgske haandvaerksvirksomheder, der oensker at drive virksomhed i Tyskland, for ligefrem direkte konkurrencefordrejninger.

Saaledes forpligter den tyske lov om udstationering af arbejdstagere fra 1997 luxembourgske byggerivirksomheder, som har deres virke i Tyskland, til at indbetale 14,25 % af de bruttoloenninger, de udbetaler under udstationeringen i Tyskland som feriepenge til en tysk kasse, selvom der i Luxembourg, det udstationerede land, findes lignende forpligtelser (lovbestemt ferie og obligatoriske feriepenge paa 11,97 % af bruttoloennen). Denne dobbelte belastning af luxembourgske virksomheder er i strid med de i det indre marked gaeldende bestemmelser for konkurrenceevne og udgoer en afskaermning af det tyske marked.

Agter Kommissionen i dette tilfaelde energisk at gaa ind for bestemmelserne for det indre marked og at arbejde henimod, at luxembourgske og andre europaeiske virksomheder, som udoever virksomhed inden for byggebranchen i Tyskland, fritages for omtalte ekstra finansielle byrde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(25. februar 1999)

Det aerede parlamentsmedlem henvises til det svar, Kommissionen gav paa skriftlig forespoergsel E-3110/98 af Viviane Reding(1). Desuden skal Kommissionen goere opmaerksom paa, at den i november 1998 fremsendte en aabningsskrivelse til den tyske regering.

(1) EFT C 135 af 14.5.1999, s. 168.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2572/98 af John McCARTIN Fiskeriaftalen med Comorerne 1994-1997



EF-Tidende nr. C 320 af 06/11/1999 s. 0008



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2572/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (1. september 1998) Om: Fiskeriaftalen med Comorerne 1994-1997 Kan Kommissionen oplyse antallet af fiskerfartoejer, der var omfattet af EU's fiskeriaftale med Comorerne 1994-1997, hvad fartoejernes tonnage var, og hvor mange dage de fiskede under fiskeriaftalen?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3421/98 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Europæisk tekstilindustri



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0066



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3421/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. november 1998) Om: Europaeisk tekstilindustri Kommissionen har forelagt Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en handlingsplan til fremme af den europaeiske tekstil- og beklaedningsindustris konkurrenceevne (KOM(97) 0454). Vil Kommissionen i denne forbindelse fremme anvendelse af de EU-midler, der allerede afsaettes til denne sektor (via strukturfondene og Leonardo-programmet), til forbedring af personalets kvalifikationer og til fremskyndelse af udbredelsen af ny teknologi i de smaa og mellemstore virksomheder, haandvaerksvirksomhederne og underleverandoererne generelt?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3934/98

af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Anvendelse af atomenergi til afsaltning af havvand i lande med toert klima

Den internationale Atomenergiorganisation (IAEA), der hoerer under FN, har paa sin seneste konference foreslaaet, at man snarest udvikler programmer for afsaltning af havvand med smaa atomreaktorer.

Organisationen anmodede under sin seneste forsamling i september sin direktoer om at prioritere dette maal og fremme det internationale samarbejde herom.

Hvad er EU's standpunkt i denne sag, navnlig hvad angaar mulighederne for billig, atomkraftbaseret afsaltning i Nordafrika (Maghreb og Machrek) i henhold til den undersoegelse, IAEA har foretaget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(3. februar 1999)

Kommissionen har igennem en laengere aarraekke fulgt med i det arbejde, der udfoeres af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), for saa vidt angaar den mulige anvendelse af atomreaktorer til afsaltning af havvand.

Kommissionen er endvidere af den opfattelse, at brug af kernekraft kraever hoeje niveauer med hensyn til sagkundskab, praktisk erfaring samt sikkerhed. Det forudsaetter ligeledes, at der gives solide garantier om ikke-spredning, og at der eksisterer staerke og uafhaengige kontrolmyndigheder. Samtlige disse betingelser synes for oejeblikket ikke at vaere tilstede i den region, det aerede medlem naevner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3626/98

af Hartmut Nassauer (PPE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Uafklarede formuespoergsmaal mellem Forbundsrepublikken Tyskland og Den Tjekkiske Republik

Det er kendt, at Forbundsrepublikken Tysklands regering altid har kritiseret tyskernes forvisning fra Tjekkoslovakiet og inddragelsen af tysk formue uden udbetaling af erstatning for at vaere i strid med folkeretten. Den tyske regering har altid understreget dette standpunkt. Den tyske regering har over for Tjekkiet helt op til i dag gjort det klart, at formuespoergsmaalene fortsat vil forblive uafklarede. Dette har den tyske forbundskansler konstateret efter undertegnelsen af den tysk-tjekkiske erklaering om de gensidige forbindelser og deres fremtidige udvikling af 21. januar 1997.

Hvordan bedoemmer Kommissionen i betragtning af tiltraedelsesforhandlingerne mellem Den Europaeiske Union og Den Tjekkiske Republik disse fortsat uafklarede formuespoergsmaal?

Er Kommissionen af den opfattelse, at disse fortsat uafklarede formuespoergsmaal vil kunne paavirke de forestaaende tiltraedelsesforhandlinger?

Har Kommissionen under sine hidtidige forberedelser af de forestaaende tiltraedelsesforhandlinger taget disse fortsat uafklarede formuespoergsmaal ad notam eller agter den at goere dette fremover?

Er Kommissionen af den opfattelse, at de fortsat uafklarede formuespoergsmaal mellem medlemsstater af Den Europaeiske Union kan skade Faellesskabets retsorden?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3628/98

af Hartmut Nassauer (PPE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Benesch-dekreterne

Den Tjekkiske Republiks domstol traf den 8. marts 1995 afgoerelse i sagen "Dreihaler" om, at udvisningen af den tyske befolkning og fratagelsen af deres rettigheder paa grundlag af de saakaldte Benesch-dekreter var i overensstemmelse med retsprincipperne i Europas civiliserede samfund. Ifoelge dette har f.eks. loven af 8. maj 1946 om retmaessigheden af handlinger, som staar i forbindelse med kampen for? af tjekkernes og slovakkernes frihed, fortsat gyldighed. Der er tale om en lov til fritagelse af straf for gerningsmaend, som giver de fortsatte vilkaarlige foranstaltninger et til i dag effektivt retsgrundlag.

Hvordan bedoemmer Kommissionen i betragtning af de forestaaende tiltraedelsesforhandlinger den kendsgerning, at der i Den Tjekkiske Republik gaelder diskriminerende love, som retter sig mod en anden medlemsstat eller af dens borgere?

Er Kommissionen ligeledes af den opfattelse, at den fortsatte gyldighed af disse love er i strid med den europaeiske retsorden?

Anser Kommissionen en tiltraedelse af Den Tjekkiske Republik til Den Europaeiske Union under uindskraenket fortsat gyldighed af disse love for mulig?

Har Kommissionen taget de naevnte love til efterretning under sit hidtidige forberedende arbejde af de forestaaende tiltraedelsesforhandlinger med Den Tjekkiske Republik, eller agter den at goere dette fremover?

Hvilke konkrete skridt agter Kommissionen at ivaerksaette i betragtning af tiltraedelsesforhandlingerne med Den Tjekkiske Republik for at foranledige den tjekkiske regering til at bringe sine love og retsnormer i overensstemmelse i erklaeringen af grundlaeggende rettigheder og frihedsrettigheder?

Mener Kommissionen, det er hensigtsmaessigt i betragtning af tiltraedelsesforhandlingerne at overbevise den tjekkiske regering om, at det er noedvendigt, at den distancerer sig fra de saakaldte Benesch-dekreter med deres ekspropriationsforanstaltninger og foranstaltninger om fratagelse af rettigheder for at sikre, at principperne om retsstatslige menneskerettigheder i den udvidede europaeiske union gaelder uindskraenket?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3009/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Sundheds- og sikkerhedskontrol paa dyrepensioner

Der henvises til en uhyggelig reportage i den italienske presse om en dyrepension, hvor 11 hunde blev fundet doede, og alle de oevrige var i en tilstand af alvorlig underernaering. Hvis det kan ske, at dyr, som er saa heldige ikke at blive overladt til deres skaebne, men overgives til en dyrepensions "omsorg", doer paa grund af manglende pleje og mishandling, mener vi, at det er noedvendigt, at overordnede organer som f.eks. Europa-Kommissionen hurtigst muligt griber ind.

1. Vil Kommissionen oprette en dyremyndighed via et direktiv, der omfatter samtlige medlemsstater?

2. Vil Kommissionen soerge for, at der via et direktiv fastlaegges bestemmelser vedroerende standarden i dyre- og hundepensioner, samt at medlemsstaterne forpligtes til regelmaessigt at kontrollere disse?

Svar afgivet af Franz Fischler paa Kommissionens vegne

(16. november 1998)

Kommissionen beklager enhver form for dyremishandling. Der er vedtaget faellesskabslovgivning, der skal sikre velfaerden for husdyr og laboratoriedyr. Men kaeledyrs velfaerd hoerer stadig ind under medlemsstaternes kompetence.

Kommissionen har ikke for indevaerende planer om at foreslaa lovgivning om kaeledyr.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3661/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: AAr 2000-problemet

Som bekendt er man blevet opmaerksom paa det saakaldte aar 2000-problem paa edb-omraadet, som vil kunne ramme alt lige fra centrale computere til chips.

Det er vigtigt at fastslaa, hvilke risici dette problem indebaerer, fordi edb bruges i udstrakt grad inden for industrien (i de forskellige produktionsprocesser), transportsektoren, den offentlige sektor osv., og fordi edb-systemer er afhaengige af datoen, og det derfor er afgoerende, hvorledes programmeringen af datoen ved aartusindskiftet foretages.

Har Kommissionen foretaget en generel analyse af de forskellige problemer, der vil kunne opstaa, og af de fejl og beskadigelser, datofoelsomme systemer vil vaere udsat for?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(15. januar 1999)

Kommissionen vil gerne henvise det aerede medlem til dens meddelelser(1),(2) om henholdsvis aar 2000-computer-problemet og hvorledes Faellesskabet griber aar 2000-problemet an.

(1) KOM(98) 102.

(2) SEK(98) 2100.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3758/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Naermere oplysninger om private bevaebnede vagtvaern i Italien

Kan Kommissionen under henvisning til den tidligere skriftlige forespoergsel om fastsaettelse af regler vedroerende private bevaebnede vagtvaern i Italien (E-1713/98(1)) oplyse foelgende:

1. Findes der dokumenter fra Kommissionen om anerkendelse af nye erhverv, der ogsaa kan anvendes til anerkendelse af erhvervet som privat bevaebnet vagtvaern, som i oejeblikket i Italien falder ind under kategorien for ufaglaerte arbejdstagere?

2. Boer denne sektors foelsomme karakter, som kommissaer Monti med rette henviser til, ikke medfoere, at private sikkerhedsvagter faar status som offentligt ansatte?

3. Mener Kommissionen ikke, at en manglende anerkendelse af dette erhverv kan skade saavel faguddannelsen til privat sikkerhedsvagt som de paagaeldende arbejdstageres sociale beskyttelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(12. februar 1999)

1. Kommissionen har ikke ivaerksat nogen konkrete undersoegelser af privat vagtvirksomhed. For saa vidt angaar anerkendelse af de paakraevede erhvervsmaessige kvalifikationer i en medlemsstat, henleder Kommissionen det aerede medlems opmaerksomhed paa Raadets direktiv 89/48/EOEF af 21. december 1988 om indfoerelse af en generel ordning for anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregaaende uddannelser af mindst tre aars varighed(2) og Raadets direktiv 92/51/EOEF af 18. juni 1992 om anden generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser til supplering af direktiv 89/48/EOEF(3).

2. Eftersom private vagttjenester udgoer en erhvervsvirksomhed som omhandlet i EF-traktaten, maa medlemsstaterne ikke undtage bestemte erhvervssektorer fra anvendelsesomraadet for princippet om ikke-forskelsbehandling. At der er tale om erhvervsvirksomhed, fremgaar af, at overvaagnings- og beskyttelsesopgaverne er baseret paa private forbindelser, og virksomhederne og personalet har ved udfoerelse af opgaverne ikke befoejelse til at udoeve tvang. Blot at bidrage til, at den offentlige sikkerhed opretholdes, som enhver enkeltperson kan blive noedsaget til, kan ikke ligestilles med udoevelse af tvang og foelgelig heller ikke betragtes som direkte og saerligt forbundet med udoevelse af offentlig myndighed som omhandlet i EF-traktatens artikel 55 og 48, stk. 4. EF-Domstolen har for nylig anerkendt Kommissionens holdning i sagen Kommissionen mod Spanien (dom af 29. oktober 1998, C-114/97).

3. Efter gaeldende EF-ret henhoerer det under medlemsstaternes kompetence at traeffe de fornoedne foranstaltninger for uddannelse og social sikring af medarbejdere i private vagtvirksomheder. Overholder medlemsstaterne princippet om ikke-forskelsbehandling og princippet om anerkendelse af erhvervsmaessige kvalifikationer som fastsat i naevnte direktiver, kan de inden for rammerne af proportionalitetsprincippet traeffe foranstaltninger, der er begrundet i almene hensyn.

(1) EFT C 13 af 18.1.1999, s. 67.

(2) EFT L 19 af 24.1.1989.

(3) EFT L 209 af 24.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3426/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Forbud mod anvendelse af det kurdiske sprog af kurdiske fanger i hollandske faengsler

Den kurdiske statsborger i hollandsk faengsel, HUSEIN BAYBASIN, har indledt en sultestrejke, fordi de hollandske myndigheder har forbudt ham at bruge det kurdiske sprog til at kommunikere med sin familie, med den begrundelse, at det kurdiske sprog i henhold til faengselsbestemmelserne ikke er et af Europas standardsprog.

Da dette forbud hindrer ham i at kommunikere med sin familie, udgoer det en kraenkelse af Den Europaeiske Menneskerettighedskonvention og er ligeledes i modstrid med reglerne om beskyttelse af mindretalssprog.

Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe, for at kurdiske fanger kan kommunikere med deres familie paa deres modersmaal?

2. Findes der andre faengsler i Europa, som anvender lignende uacceptable regler, og i bekraeftende fald hvilke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(22. januar 1999)

Afsnit VI i Traktaten om Den Europaeiske Union giver ikke Kommissionen befoejelser med hensyn til regler og forhold i faengsler. Det er de kompetente myndigheder i medlemsstaterne der traeffer beslutninger i dette spoergsmaal. Hvis der er tale om overtraedelser af Den Europaeiske Konvention om Menneskerettighederne kan sagen foelges op i Den Europaeiske Menneskerettighedsdomstol.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3034/98

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Ulovlig handel med levende faar til slagterier i Graekenland

Efter en henvendelse fra EFAP (det hellenske antijagtinitiativ) oensker jeg at henlede Kommissionens opmaerksomhed paa problemet vedroerende den ulovlige handel med levende lam til slagterierne i Graekenland.

Det fremgaar af de oplysninger, vi er i besiddelse af, at der fra havnene i Igumentsa og Patrasso ankommer ca. 1.000 lam om dagen til Graekenland. Under transporten af disse lam overholdes de lovfaestede regler vedroerende pauser til vanding og fodring hver 14 timer ikke. Dyrene transporteres i over 60 timer uden vand, foder eller hvile. 25 % er doede ved ankomsten til Graekenland (og der er begrundet formodning om, at disse ogsaa saelges til foedevareforbrug). Nogle lastbiler transporterer over 200 lam, andre med anhaenger, transporterer 400 lam: alle har en fjerde etage under lastbilen udover de tre normale. De lam, der er stuvet sammen mellem hjulene, doer ofte eller bliver vanvittige. Halvdelen af de lam, der blev kontrolleret af EFAP, havde ikke noget oeremaerke, dvs. den oeremaerkning, der garanterer dyrlaegekontrol i oprindelseslandet, dvs. de var af ukendt herkomst. Nogle viste sig at vaere syge. Halvdelen af dyrene havde endvidere horn, hvilket er forbudt ved lov, fordi dyr med horn kan saare hinanden under transporten, og nogle ankommer i stumper og stykker til rejsemaalet. Transportvirksomhederne, der transporterer lammene, er i foelge EFAPs iagttagelser hollandske (Maes og van Veen), men mange af lastbilerne ser ud til at vaere graeske med graeske chauffoerer.

Paa grundlag af disse oplysninger og fordi det graeske politi efter flere henvendelser stadig ignorerer problemet, vil jeg stille Kommissionen foelgende spoergsmaal: Vil Kommissionen undersoege, om direktiv 91/628/EF(1) aendret af direktiv 95/29/EF(2) om beskyttelse af dyr under transport overholdes i Graekenland, og dersom det konstateres, at dette direktiv overtraedes, anser den det ikke for hensigtsmaessigt at indlede overtraedelsesprocedure mod Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. november 1998)

Hvis det aerede medlems oplysninger om transporten er korrekte, mener Kommissionen ogsaa, at der er tale om en overtraedelse af EF-bestemmelserne, herunder Raadets direktiv 91/628/EOEF af 19. november 1991 om beskyttelse af dyr under transport og om aendring af direktiv 90/425/EOEF og 91/496/EOEF(3).

Kommissionen vil tage kontakt med de graeske myndigheder om denne sag. Endvidere anmoder Kommissionen det aerede medlem om at fremsende en kopi af den henvendelse og de oplysninger, der henvises til.

(1) EFT L 340 af 11.12.1991, s. 17.

(2) EFT L 148 af 30.6.1995, s. 52.

(3) EFT L 340 af 11.12.1991.