ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2469/98

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Direktivet om havnestatskontrol

Foeler Kommissionen sig overbevist om, at direktivet om havnestatskontrol kan gennemfoeres i tilstraekkelig grad i det omraade, der hoerer under Londons havnemyndigheder i betragtning af, at deres seneste lodsvejledning nr. 5 markant har reduceret antallet af fartoejer, der kontrolleres af havneembedsmaend.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(14. september 1998)

Kommissionen har ingen vidnesbyrd, som lader formode, at det faktum, at faerre lodser gaar om bord paa fartoejer medfoerer i Londons havn vil foere til nogen naevnevaerdig nedgang i havnestatskontrolinspektionerne. De beslutninger, der traeffes fra havnestatskontrollens embedsmaends side om inspektion af et bestemt fartoej, baseres paa en lang raekke andre kriterier, navnlig tidligere inspektioner af skibet, dets alder og type samt den rolle, status, hvad angaar opfyldelse af kravene, den stat har under hvis flag fartoejet er indregistreret.

Desuden indebaerer det forhold, at man i en given havn i en medlemsstat nedskaerer antallet af havnestatskontrolinspektioner, ikke automatisk, at der samtidig bliver tale om en nedgang i antallet af inspicerede fartoejer paa landsplan, og dette kan ikke i sig selv anses for at vaere nogen overtraedelse af Raadets direktiv 95/21/EF(1).

(1) EFT L 157 af 7.7.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1680/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Phare-midlernes anvendelse i Letland

Uddannelsessamarbejdet er en af de vigtigste samarbejdsformer paa graesrodsplan mellem EU og de lande, som soeger om medlemskab af EU.

Kan Kommissionen oplyse, hvor meget og hvor stor en del af de midler, der er blevet afsat til Letland, i 1997 er blevet anvendt til dette formaal?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2242/98

af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: Menneskerettigheder i Guatemala

I april 1998 blev Monsignore Juan Gerardi, guatemalansk hjaelpebiskop og koordinator for aerkebiskoppens menneskerettighedskontor, myrdet to dage efter offentliggoerelsen af Nunca Jamas, en rapport, som gav militaeret skylden for 80 % af de grusomheder, der blev begaaet under den guatemalanske borgerkrig.

Har Kommissionen gjort en indsats for at foelge med i efterforskningsarbejdet vedroerende Monsignore Gerardis doed paa baggrund af de ovenstaaende oplysninger og Den Europaeiske Unions generelle forpligtelse til at beskytte menneskerettighederne?

Hvorledes goer Kommissionen sin indflydelse gaeldende for at sikre, at de indgaaede fredsaftaler efterleves i Guatemala?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(8. september 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2191/98 fra Glyn Ford(1).

(1) EFT C 13 af 19.1.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1538/98

af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen

(18. maj 1998)

Om: Ernaering

Hvornaar vil Kommissionen forelaegge resultaterne af undersoegelsen af direktivet om maerkning af naeringsvaerdi?

Hvilken forskning har Kommissionen gennemfoert for at vurdere, hvorledes forbrugerne kan sikres en omfattende maerkning af naeringsvaerdien paa en forstaaelig maade?

Agter Kommissionen at goere maerkning af naeringsvaerdi obligatorisk?

Vil bestemmelserne omfatte kontrol af paastande om naeringsvaerdi?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(23. juni 1998)

Kommissionen er for oejeblikket ved at undersoege, hvilke retlige skridt der skal tages i de kommende aar, for saa vidt angaar levnedsmiddellovgivningen. Efter afslutningen af denne undersoegelse vil Kommissionen derpaa udarbejde prioriteringsrangfoelgen for de forskellige foranstaltninger, der skal traeffes.

Kommissionen udforsker sagen i faellesskab med de involverede parter og droefter paa internationalt plan inden for rammerne af Codex Alimentarius, paa hvilken maade man bedst kan informere forbrugerne om de enkelte levnedsmidlers ernaeringsmaessige kendetegn.

Kommissionen vil beslutte sig for, hvorvidt den vil fremsaette forslag om, at oplysninger om naeringsvaerdien paa emballagen boer goeres obligatorisk som saadanne, naar det ovenfor omtalte forberedende arbejde er tilendebragt.

Kommissionen orienterer sine overvejelser i retning af at skabe juridiske rammer for sundheds- og ernaeringsanprisninger i forbindelse med en revision af Raadets direktiv 79/112/EOEF af 18. december 1978 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maerkning af og praesentationsmaader for levnedsmidler bestemt til den endelige forbruger(1) samt om reklame for saadanne levnedsmidler.

(1) EFT L 33 af 8.2.1979, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1101/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(8. april 1998)

Om: Stoette til dagblade

Det er kendt, at Kommissionen er meget interesseret i sin politiks virkning udadtil, og at den derfor laegger stor vaegt paa mediearbejdet. I OEstrigs dagblade findes der i oejeblikket en del artikler, der isaer vedroerer udvidelsen mod oest. Disse artikler er forsynet med en henvisning om, at de er udarbejdet med saerlig stoette fra den nationale kommissionsrepraesentation.

1. Hvilken form for "stoette" er der tale om?

2. Er der tale om finansiel stoette, hvor hoej er denne da?

3. Hvilken form for artikler, hhv. hvilke centrale spoergsmaal stoettes?

4. Hvilke kriterier maa artiklerne overholde for at opnaa stoette fra Kommissionen?

5. Er denne stoette speciel for OEstrig, eller gives der tilsvarende stoette i alle EU-lande?

6. Hvor hoej er denne stoette i bekraeftende fald for de enkelte lande og de enkelte dagblade?

7. Hvorledes udvaelges de enkelte medier?

8. Er Kommissionen medbestemmende om, hvad artiklerne skal handle om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(25. juni 1998)

Kommissionens repraesentation i OEstrig har ydet tilskud til en artikelraekke i den oestrigske avis Der Standard, som er et anset dagblad med opinionsledere som laeserskare. Artikelraekken omhandlede udvidelsen af Faellesskabet.

Artiklerne fyldte ti hele sider plus to interviews med medlemmer af Kommissionen samt et interview med direktoeren for Kommissionens repraesentation i OEstrig.

Tilskuddet bestod i et oekonomisk bidrag paa 660 000 oestrigske schilling (inklusive reklameafgift og moms). Dette bidrag udgjorde 50 % af avisens samlede omkostninger i forbindelse med artikelraekken.

Repraesentationen stoettede artikelraekken som en del af debatten i OEstrig om udvidelsen af Faellesskabet. Dette politiske spoergsmaal er et af de vigtigste emner i Kommissionens oplysningsindsats i aar. Der Standard blev valgt, fordi den var ideel til at naa opinionslederne i denne medlemsstat.

Emnet for artikelraekken blev bestemt i faellesskab af avisen og Kommissionens repraesentation i OEstrig. Udarbejdelsen af artiklerne var udelukkende avisens ansvar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1636/98 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Mobil- og trådløs kommunikation



EF-Tidende nr. C 050 af 22/02/1999 s. 0059



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1636/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (29. maj 1998) Om: Mobil- og traadloes kommunikation Forespoergslen vedroerer meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionaludvalget om den videre udvikling inden for mobil- og traadloes kommunikation - udfordringer og valg for Den Europaeiske Union (KOM(97) 0217 endel. og meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: strategi og politisk orientering vedroerende den videre udvikling inden for mobil- og traadloes kommunikation (UMTS) - resultat af den offentlige hoering og forslag til skabelse af et gunstigt miljoe (KOM(97) 0217 endel. og KOM(97) 0513 endel.). Agter Kommissionen med hensyn til bestemmelserne at anmode medlemsstaterne om at traeffe alle de noedvendige foranstaltninger for at supplere gennemfoerelsen og anvendelsen af faellesskabslovgivningen og afgoerelser vedroerende tildelinger af frekvenser, der er vedtaget i Den Europaeiske Radiospredningskomite? Det drejer sig navnlig om at uddybe spoergsmaalet om fordeling af daekningen mellem UMTS og de eksisterende andengenerationssystemer (f.eks. GSM, DTS-1800, PSC-1900).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2256/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Frankrig 1986-1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Frankrig har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i aarene 1986-1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1922/98

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(18. juni 1998)

Om: Tredje SLIM-fase

Det er glaedeligt, at Kommissionen for nylig har indledt en ny fase i SLIM-initiativet (Simpler Legislation for the Internal Market). Forenklede EU-retsforskrifter er en afgoerende forudsaetning for at forbedre netop de smaa og mellemstore virksomheders konkurrenceevne i det indre marked. Derfor fortjener aktionen "Mindre, men bedre regulering" ogsaa fuld stoette.

Kan Kommissionen vedroerende den tredje SLIM-fase oplyse, hvornaar man vil afslutte den aktuelle gennemgang af omraaderne koordinering af socialsikringsbestemmelserne samt EMC-direktivet og forsikringslovgivningen? Hvilke omraader vil blive behandlet i den naeste fase, og hvornaar vil den blive indledt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(29. juli 1998)

De saakaldte SLIM-teams startede arbejdet med tredje fase af SLIM (elektromagnetisk kompatibilitet, forsikring og samordning af sociale sikringssystemer) i april 1998 og forventer at forelaegge deres rapporter for Kommissionen ved udgangen af september 1998. Henstillingerne i disse rapporter vil danne grundlag for en meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet i november 1998. Denne meddelelse vil afspejle Kommissionens holdning til disse henstillinger og foreslaa konkrete initiativer for at gennemfoere dem.

I den naeste fase af SLIM (fjerde fase) skal emnerne selskabsret, forpakning og lovgivning om farlige stoffer undersoeges. SLIM-teams starter arbejdet med fjerde fase i september 1998 og forelaegger deres rapporter i foraaret 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1166/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Regionale lufthavne og adgang til centrale lufthavne

Har Kommissionen planer om at give luftfartsselskaber, der opererer paa regionale lufthavne, adgang til centrale lufthavne?

Eftersom det er rentabelt for centrale lufthavne at give den hoejstbydende adgang til stoersteparten af afgangs- og ankomsttider, gaar Kommissionen da ind for indfoerelsen af begrebet "udvalgte regionale lufthavne", som vil have adgang til et begraenset antal afgangs- og ankomsttider i centrale lufthavne til en fast pris og med den samme andel i trafikken paa spidsbelastningstidspunkter?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-165/98 og E-1166/98

(29. maj 1998)

Kommissionen er klar over, at luftfartsselskaber, der flyver mellem regionale lufthavne finder det stadig mere svaert at sikre passende ankomst- og afgangstidspunkter i overbelastede hovedlufthavne. Kommissionen kan bekraefte, at siden ikrafttraedelsen af Raadets forordning (EOEF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om faelles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Faellesskabets lufthavne(1), den saakaldte slot forordning, er presset paa tildelingssystemet i Faellesskabets lufthavne steget, isaer p.g.a. trafiktilvaekst. De regionale lufthavnes situation tages i betragtning i den igangvaerende forberedelse af forbedringen og opdateringen af forordning nr. 95/93.

Et af de store problemer inden for tildeling af slots er at finde den rette balance mellem de interesserede parter. De store flyselskaber mener, at forslaget skulle lette arbejdet med integrerede eger- og navsystem. Regionale luftfartsselskaber og lufthavne mener, at regionale luftfartsselskaber skal have en bedre eller endda garanteret adgang til overbelastede lufthavne. Generelt er lufthavnene interesserede i at tjenesterne er stabile, at antallet af passagerer oeges, og at der opnaas en bedre balance mellem det regionale marked og langdistance markedet. Disse oensker kolliderer ofte. Det er derfor svaert at indfoere aendringer i de nuvaerende parametre, som vil prioritere en kategori af selskaber over en anden.

Det forudses, at de aendrede bestemmelser i den nuvaerende slot forordning vil fastholde muligheden for at reservere slots til og fra regionale lufthavne, hvor der er indfoert forpligtelse til offentlig tjeneste i henhold til Raadets forordning 2408/92. Det er derfor fortsat stadig muligt for medlemsstaterne at reservere slots for at sikre forsat tjeneste mellem regionale lufthavne og hovedlufthavne.

(1) EFT L 14 af 22.1.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1729/98

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Omstrukturering af kulsektoren

Kan Kommissionen oplyse, hvilke former for hjaelp der er under overvejelse med henblik paa programmet om omstrukturering af kulminesektoren i Spanien, navnlig i betragtning af dens betydning for bestemte regioner i Spanien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(17. juli 1998)

Den planlagte stoette i forbindelse med programmet for omstrukturering af den spanske kulsektor kan opdeles i to kategorier:

For det foerste den stoette, der hidroerer fra medlemsstternes statsstoetteordninger til fordel for kulindustrien, og som er underlagt Kommissionens beslutning nr. 3632/93/EKSF af 28. december 1993(1). Hvad denne stoette angaar, gav Kommissionen den 3. juni 1998 Spanien tilladelse til at yde en samlet stoette paa 438 104 millioner pesetas med det hovedformaal at bidrage til loesningen af de sociale og regionale problemer, som foelger af omstruktureringen.

For det andet stoette til regional omstilling. Da Spanien gav Kommissionen meddelelse om sin plan for 1998-2002 vedroerende modernisering, rationalisering og strukturomlaegning samt endelig aktivitetsindskraenkning inden for kulindustrien, meddelte landet samtidig, at det havde til hensigt at gennemfoere en alternativ udviklingsplan for minedistrikterne, hvis vaesentligste maalsaetning var at tilvejebringe de noedvendige betingelser for skabelsen af nye arbejdspladser. Kommissionen bidrager hertil via de operationelle programmer under strukturfondene og RECHAR.

(1) EFT L 329 af 30.12.1993, s. 12.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1650/98

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Permethrin, der anvendes til traebehandling

Permethrin er et vandbaseret traebehandlingsmiddel som normalt anvendes i hjemmene. Har Kommissionen gennemfoert en undersoegelse om de kroniske virkninger af kemikaliet? I benaegtende fald, hvorfor ikke? Kan Kommissionen, hvad dette angaar, goere rede for uoverensstemmelsen mellem Det Forenede Kongeriges sundheds- og sikkerhedsanbefalinger (hvor en ejendom, som er blevet behandlet med permethrin, kan betraedes igen efter kun otte timer) og Tyskland (hvor behandlede hjem skal renses, inden de kan betraedes)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(15. juli 1998)

Permethrin anvendes baade som biocid (f. eks.til traebehandling) og som pesticid i landbruget.

Pesticider, der anvendes til landbrugsformaal, er reguleret paa faellesskabsniveau ved Raadets direktiv 91/414/EOEF om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler(1), der harmoniserer reglerne for deres godkendelse, saaledes at der efter direktivet kraeves risikovurdering paa faellesskabsniveau for de aktive stoffer, der indgaar i plantebeskyttelsesmidler og risikovurdering paa medlemsstatsplan for de produkter, som indeholder dem.

Permethrins virkninger paa sundheden og miljoeet er for tiden ved at blive evalueret i henhold til direktiv 91/414/EOEF. Rapporten om dette aktive stof blev forelagt Kommissionen af Irland (referentmedlemsstaten) den 10. juni 1998. Der vil snart blive indledt en detaljeret videnskabelig og teknisk evaluering af rapporten paa faellesskabsniveau.

Produkter til traebeskyttelse (efter savvaerket) vil blive omfattet af direktiv 98/8/EF om markedsfoering af biocidholdige produkter(2), som blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Raadet den 16. februar 1998 med frist for medlemsstaterne til at gennemfoere det senest den 13. maj 2000. Direktivet fastsaetter, at et aktivt stof, der skal indgaa i et biocidholdigt produkt, foerst skal godkendes paa faellesskabsplan og opfoeres paa en positivliste (bilag I, IA og IB til direktivet). Der kraeves undersoegelser paa lang sigt om mutagenicitet, carcinogenicitet, reproduktionstoksicitet sammen med andre toksikologiske og oekotoksikologiske undersoegelser. I lyset af konklusionerne af risikovurderingen traeffer Kommissionen beslutning om, hvor vidt et aktivt stof kan optages i bilag I. Hvis det konkluderes, at de risici, der er forbundet med et stof, er acceptable for mennesker, dyr og miljoeet, vil det aktive stof blive opfoert paa positivlisten med krav vedroerende anvendelse og eventuelt begraensninger. Hvis det derimod paavises, at risiciene er uacceptable, vil det aktive stof blive forbudt.

(1) EFT L 230 af 19.8.1991.

(2) EFT L 123 af 24.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1779/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Ansaettelser i Det Europaeiske Miljoeagentur (EEA)

Kommissaer Bjerregaard var saa venlig den 13.5.1998 at fremsende mig svar paa min forespoergsel (E-1007/98)(1) om ansaettelser i EEA. Som svar paa mit spoergsmaal i punkt 4 fremsendes en tabel, hvoraf det fremgaar, at af i alt 56 ansatte i EEA er der kun 1 graeker, hvorimod der er ansat 7 belgiere, 4 portugisere, 3 finner, 7 hollaendere og kun 1 irer.

Dette er meget forbavsende, da indbyggertallet i Graekenland er mindst ligesaa stort som Belgiens og Portugals og stoerre end Finlands, og selvom det er mindre end Hollands, kan det ikke begrunde, at der er 7 gange saa mange hollandske ansatte. Det samme er tilfaeldet for antallet af irske ansatte i EEA, som ikke svarer til dette lands indbyggerantal i forhold til de oevrige af EU's medlemsstater.

Kan Kommissionen oplyse hvorledes og hvornaar denne indlysende uligevaegt i fordelingen af ansatte pr. nationalitet vil blive udbedret, saadanne, at der sikres en tilstraekkeligt graesk repraesentation blandt de ansatte i EEA?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(13. juli 1998)

Vedtaegten for tjenestemaend og oevrige ansatte i Det Europaeiske Faellesskab gaelder for Det Europaeiske Miljoeagentur. Artikel 27 indeholder grundprincipperne for ansaettelse og lyder:

"Det skal ved ansaettelsen tilstraebes, at institutionen sikres medarbejdere, der opfylder de hoejeste krav til kvalifikationer, indsats og integritet; de skal udvaelges paa et saa bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgere i Faellesskabernes medlemsstater."

Det aerede medlem vil skoenne paa, at der ikke er nogen formel fordeling af stillinger efter geografiske eller demografiske kriterier. Derimod sker ansaettelse principielt efter fortjeneste og er baseret paa aabne og gennemsigtige ansaettelsesproever, der har dette maal for oeje.

I en mindre organisation som Det Europaeiske Miljoeagentur, der er placeret i Nordeuropa, vil der uundgaaeligt vaere praktiske vanskeligheder forbundet med at forene behovet for de bedste kandidater og behovet for en god geografisk spredning. Dette betyder, at der vil vaere en mere ioejnefaldende uligevaegt, som det er tilfaeldet med Agenturet.

Kommissionen mener, at Agenturet har overholdt de overordnede principper for ansaettelse af personale, og at det har bestraebt sig paa at naa en bedre ligevaegt gennem ansaettelse af nationale eksperter.

Kommissionens repraesentant i Agenturets bestyrelse vil goere den administrerende direktoer og bestyrelsen som helhed opmaerksom paa det aerede medlems bekymringer.

(1) EFT C 402 af 22.12.1998, s. 56.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2252/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Italien 1986-1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Italien har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i aarene 1986-1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).