ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2523/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Transport af afsjaelede legemer med passagerfly

Kan Kommissionen paa baggrund af den makabre haendelse for nylig i forbindelse med luftfartsselskabet SABENAs transport af en aaben kiste, hvorom pressen har berettet udfoerligt, og som fremboed adskillige ulemper for flypassagererne, oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet eller har til hensigt at traeffe med henblik paa at beskytte den offentlige sundhed mod utilboerlig transport af afsjaelede legemer med passagerfly?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (1. oktober 1997)

For oejeblikket omfattes transport af afsjaelede legemer ikke af nogen national, international eller EU-lovgivning, og der forventes ingen initiativer til lovgivning paa dette omraade.

Den internationale luftfartsorganisation (IATA) har opstillet retningslinjer for transport af kister som en del af organisationens transportkonditioner. Disse anvendes af luftfartsselskaber og rejsebureauer, og af denne grund anses det ikke for paakraevet at udvikle faellesskabslovgivning paa omraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2967/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Hjaelp i hjemmet til personer med saerlige behov

Paa de graeske oeer Leros og Kalymnos lever ca. 700 personer med fysiske og psykiske handicap - heriblandt 25 tidligere svampefiskere - under frygtelige forhold uden at faa nogen hjaelp fra deres familier eller nogen proffessionel hjaelp, men ogsaa uden oekonomisk hjaelp, som kunne goere det muligt for dem at leve et vaerdigt liv. Programmet »hjaelp i hjemmet« blev skabt af disse grunde, men de ovennaevnte personer er ikke medtaget i det.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Hvor langt er man kommet med dette program?

2. Af hvilke grunde er de ovennaevnte personer ikke omfattet af programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (28. oktober 1997)

Indtil videre er der ikke udbetalt faellesskabsmidler til »Hjaelp i hjemmet«-programmet, som det aerede parlamentsmedlem omtaler.

Kommissionen kan derfor ikke oplyse det aerede parlamentsmedlem om programmets gennemfoerelse. Kommissionen henstiller til medlemmet at rette henvendelse til de graeske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2994/97 af Anne Poisson (UPE) til Kommissionen (16. september 1997)

Om: Dyrkningen af haard hvede i Den Europaeiske Union og isaer i regionen Ile de France

Situationen inden for den paagaeldende sektor er overordentlig foruroligende for hele Den Europaeiske Union. Tallene er alarmerende, idet der mellem 1992 og 1993 registreredes en produktionsnedgang paa mere end 17% i Europa og naesten 60% i Frankrig. Den Europaeiske Union er dermed blevet importoer i stedet for, som tidligere, eksportoer.

Hvad agter Kommissionen at goere i lyset af hvedegrynsfabrikanternes bekymringer og Nordamerikas foerende stilling inden for den paagaeldende sektor for paa ny at faa gang i dyrkningen af haard hvede i Den Europaeiske Union og isaer i regionen Ile de France, som altid har vaeret producent af haard hvede af en meget hoej kvalitet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. oktober 1997)

Faellesskabets produktion af haard hvede modtager kompensationsudbetalinger efter forordning (EOEF) nr. 1765/92 om indfoerelse af en stoetteordning for producenter af visse markafgroeder ((EFT L 181 af 1.7.1992. )).

Produktionen af haard hvede i de traditionelle dyrkningsomraader nyder godt af et tillaeg til kompensationsudbetalingen paa 358,6 ECU per hektar. Disse traditionelle dyrkningsomraader udgoer 90% af faellesskabsarealet.

Yderligere udbetales der en saerlig stoette paa 138,9 ECU per hektar, dog for hoejst 50 000 hektar, til produktionen i visse franske departementer, herunder Essonne, Seine-et-Marne og Yvelines i Ile de France regionen.

Som helhed svarer disse stoetteforanstaltninger til fordel for produktionen til den hjaelp, som produktionen modtog foer reformen af den faelles landbrugspolitik i 1992, og de er med til at sikre forsyningerne til den europaeiske industri, dog med forbehold af vejrbetingelserne. I oevrigt har Kommissionen i »Agenda 2000« ((Dok. KOM(97) 2000 endelig udg. )) anfoert, at den ikke har til hensigt at aendre stoetteordningerne for produktionen af haard hvede.

Kommissionen mener, at den aktuelle situation paa markedet, som er karakteriseret ved meget hoeje priser, er et resultat af usaedvanlige vejrforhold, som har paavirket den europaeiske produktions kvantitet og kvalitet saavel som maengden produceret i andre produktionsregioner saasom Nordafrika.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2482/97 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Stoette til de aktiviteter, som udfoeres af sammenslutningen af maritime regioner i Europa paa kulomraadet og i tekstilindustrien

Hvert aar vedtager Europa-Parlamentet under budgetdebatten et aendringsforslag i forbindelse med kapitel B5-411 - Den industrielle konkurrencepolitik i Den Europaeiske Union (sektion III - Kommissionen - del B. Aktionsbevillinger), hvori det hedder, at EP stoetter de aktiviteter, der udfoeres af sammenslutninger af maritime regioner i Europa i kul- og tekstilindustrien som f.eks. EUROACOM og ACTE.

Kan Kommissionen give praecise oplysninger om de udgifter, som den har godkendt i de seneste tre aar (1995, 1996 og 1997), om godkendte aktiviteter, om godkendelseskriterierne og den fremgangsmaade, der skal foelges ved ansoegning om finansiering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (29. september 1997)

Kommissionen har som koordinator for bevillingerne over budgetlinje nr. B5-411 taget Europa-Parlamentets aendringsforslag til efterretning, der blev indgivet under droeftelserne af budgettet for 1995, og har taget hensyn hertil under anvendelsen af de bevilgede midler. Foelgelig har Kommissionen hvert aar kunnet imoedekomme anmodningen fra sammenslutningen af Europas maritime regioner (Association of Maritime Regions In Europe - AMRIE) om en stoette paa 100.000 ECU i 1995 og 100.000 ECU i 1996. For 1997 er det beloeb, der skal bevilges, ved at blive forhandlet mellem AMRIE og Kommissionen. Stoettebeloebet vil muligvis komme til at ligge over beloebet for aarene foer.

For saa vidt angaar tekstil- og beklaedningssektoren, har Kommissionen i loebet af de seneste tre aar vaeret med til at finansiere fire forskellige projekter, som var ivaerksat af sammenslutningen af europaeiske tekstilkollektiver (Association des Collectivités Textiles Européennes - ACTE) og af de enkelte lokale kollektiver, som er ACTE-medlemmer, for et samlet beloeb paa taet ved 140.000 ECU.

For saa vidt angaar det andet aspekt af aendringsforslaget for kulmineregionerne, er Kommissionen indstillet paa at behandle de anmodninger om finansiering af aktioner favorabelt, der tilrettelaegges af European Association of Coal Mining Areas (EUR-ACOM) fra nu af og frem til udgangen af 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2400/97 af Monica Baldi (UPE) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Undervisningsfrihed

Italien er det eneste europaeiske land, der til skade for borgerne har opretholdt en alvorlig diskriminering for saa vidt angaar undervisningsfrihed, idet italienerne ikke gives mulighed for frit at vaelge mellem statsskoler og private skoler som foelge af de store udgifter til sidstnaevnte og mangelen paa finansielle midler til daekning heraf.

1. Er Kommissionen bekendt med denne situation?

2. Mener Kommissionen - paa baggrund af de grundlaeggende principper, hvorpaa unionstraktaten hviler, og paa baggrund af udtalelser og konventioner fra internationale organer, isaer Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 1984 om undervisningsfrihed i Det Europaeiske Faellesskab - at der her er tale om en kraenkelse af de grundlaeggende menneskerettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (15. september 1997)

Domstolen sikrer overholdelsen af menneskerettighederne paa grundlag af de almindelige principper i faellesskabsretten og navnlig den europaeiske menneskerettighedskonvention og dennes tillaegsprotokoller.

I medlemsstaterne sikres overholdelsen af menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder gennem effektive kontrolsystemer, saavel internt ved den nationale klageadgang som eksternt gennem de mekanismer, der er fastsat i den europaeiske menneskerettighedskonvention, som de alle har ratificeret for laenge siden.

I henhold til artikel 126 i EF-traktaten har medlemsstaterne dog det fulde ansvar for opbygningen af uddannelsessystemerne og undervisningsindholdet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2932/97 af Bartho PRONK til Kommissionen. Gebyrer for en opholdstilladelse for EU- borgere i Nederlandene



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0151



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2932/97 af Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (5. september 1997) Om: Gebyrer for en opholdstilladelse for EU-borgere i Nederlandene Er den begrundede udtalelse om begyret paa NLG 500,- for en opholdstilladelse for EU-borgere, som Kommissionen allerede besluttede at fremsaette den 10.12.1996, blevet sendt til Nederlandene? Hvad er i benaegtende fald grunden til, at dette varer saa laenge? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (17. oktober 1997) Fremsendelsen af den begrundede udtalelse vedroerende det emne, det aerede medlem har rejst, er faktisk blevet forsinket, fordi det var noedvendigt at afklare visse tekniske spoergsmaal. Dette er nu gjort, og den begrundede udtalelse vil blive fremsendt til de nederlandske myndigheder inden for den naermeste fremtid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2659/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Slagteaffald fra kvaeg, som slagtes som led i ordningen for bekaempelse af BSE

Det engelske miljoeagentur (EA) har for nylig gennemfoert en risikovurdering vedroerende affald fra slagtning af kvaeg, der er mere end 30 maaneder gammelt, og som gennemfoeres i England og Nordirland som led i bestraebelserne paa at udrydde BSE. Der er ligeledes foretaget en vurdering af miljoevirkningen af bortskaffelse af andet affald fra kvaeg.

Den 4. juli 1997 anfoeres det i et nyhedsbrev om »BSE: foranstaltninger truffet af UK« (et regelmaessigt nyhedsbrev, som udarbejdes af England til Europa-Kommissionen): Resultatet viser i kvantitativ henseende, at de disponible bortskaffelsesmuligheder ikke indebaere nogen sundhedsmaessig risiko, bortset fra en risikofaktor, som er ubetydelig i forhold til andre risikofaktorer i hverdagen.

Har Kommissionen undersoegt denne evaluering, og kan den i givet fald staa inde for den? Agter Kommissionen at indhente en uafhaengig vurdering af metoderne til bortskaffelse af kvaegaffald i England og Nordirland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. oktober 1997)

Kommissionen har undersoegt den af det aerede medlem naevnte rapport. Rapporten vil nu blive forelagt Kommissionens videnskabelige raadgivere for at faa en udtalelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2751/97 af Kyoesti Virrankoski (ELDR) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Forberedelsen af Natura 2000-programmet for Finland

I Finland har Miljoeministeriets forslag til, hvilke omraader, der skulle optages i Natura 2000-programmet, vaeret fremlagt til gennemsyn for lodsejere og kommuner.

Det fremgaar ikke af forslaget, hvilke begraensninger en optagelse i Natura 2000-programmet ville indebaere for arealanvendelsen, ligesom det ikke defineres, hvilke omraader, begraensningerne ville gaelde for.

Er det Kommissionens opfattelse, at det ikke er noedvendigt klart at goere rede for begraensningerne over for kommunerne eller de enkelte lodsejere eller hvilke omraader, begraensningerne vil gaelde for?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. september 1997)

Natura 2000-nettet oprettes paa grundlag af det saakaldte Habitat-direktiv ((Raadets direktiv 92/43/EOEF, EFT L 206 af 22.7.1992. )). Det skal oprettes i tre etaper:

- hver medlemsstat foreslaar en liste over omraader paa grundlag af de videnskabelige kriterier i direktivets bilag I, II og III (inden juni 1995)

- Kommissionen opstiller i samarbejde med medlemsstaterne en liste over omraader af faellesskabsbetydning (inden juni 1998)

- hver medlemsstat udpeger hurtigst muligt de udvalgte omraader som saerlige bevaringsomraader (senest juni 2006).

Medlemsstaterne traeffer de noedvendige bevaringsforanstaltninger for de udvalgte omraader, naar de er udpeget som saerlige bevaringsomraader (artikel 6, stk. 1). Da det drejer sig om omraader, der er optaget paa listen over omraader af faellesskabsbetydning, traeffer medlemsstaterne foranstaltninger for at undgaa forringelse af levestederne og forstyrrelser af de fredede arter samt for at underkaste alle planer eller projekter, som kan paavirke et omraade vaesentligt, en konsekvensvurdering (artikel 6, stk. 2, 3 og 4, i forbindelse med artikel 4, stk. 5).

Det er saaledes op til de enkelte medlemsstater at afgoere, hvornaar de oensker af fastsaette eventuelle graenser for anvendelsen af et omraade, forudsat at disse foranstaltninger kan gennemfoeres i overensstemmelse med Habitat-direktivets artikel 4, stk. 5 og 6.

Imidlertid boer opstillingen af disse forvaltningsforanstaltninger under alle omstaendigheder ikke kunne forsinke etape 1, som nu er under gennemfoerelse i Finland, og som udelukkende skal baseres paa videnskabelige kriterier.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2941/97 af Luigi Florio (UPE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Kraenkelse af retsstatslige principper i Italien

En ledende medarbejder ved det italienske finanspoliti ved navn Oscar D'Agostino, der hidtil har gjort tjeneste i regionen Veneto, er for faa dage siden blevet tvangsforflyttet til en anden region, fordi han betragtes som »uforenelig« med det miljoe, han tidligere arbejdede i.

Baggrunden for forflyttelsen er imidlertid, at den omtalte medarbejder, der indtager nogle »ikke sammenfaldende« og »besvaerlige« holdninger, flere gange har klaget over korruption i selve finanspolitiet, og at han ikke har skjult sin sympati for nogle fagforeninger, der er ildeset af den italienske regering og af det venstrefloejsflertal, der stoetter den.

Denne sag er blot en i den uendelige raekke af eksempler paa, hvordan retsstaten igennem laengere tid er blevet undergravet i Italien.

Agter Kommissionen at traeffe konkrete foranstaltninger for at sikre, at de elementaere retsstatslige principper, der er naevnt flere gange i traktaten om Den Europaeiske Union, overholdes overalt i Unionen, idet ogsaa gennemfoerelsen af det indre marked ellers er i fare for at blive alvorligt kompromitteret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (17. oktober 1997)

Faellesskabsretten omfatter baade korruption og beskyttelse af grundlaeggende retsprincipper.

Med hensyn til korruption har Raadet oprettet to instrumenter, som medlemsstaterne har godkendt, nemlig en protokol af 27. september 1996 til konventionen om beskyttelse af Faellesskabets finansielle interesser og konventionen af 26. maj 1997 om bestikkelse af tjenestemaend i EU-institutionerne eller i medlemsstaterne. Derudover anbefaler Kommissionen i sin meddelelse af 21. maj 1997 ((KOM(97) 192. )) til Raadet og Europa-Parlamentet, at der vedtages en samlet politik til bekaempelse af korruption, omfattende strafferetlige foranstaltninger samt en raekke foranstaltninger, som fremmer gennemsigtighed og modvirker korruption, dvs. foranstaltninger vedroerende offentlige indkoeb, beskatning, virksomhedsregnskaber, oprettelse af sortlister og ekstern bistand og samarbejde. I enkelttilfaelde er det dog de nationale myndigheders opgave at traeffe afgoerelse.

Vedroerende forflyttelsen af den medarbejder, som det aerede medlem omtaler, er det op til ham at foretage sig det noedvendige over for de kompetente nationale myndigheder for at goere det muligt for dem at afgoere, om fundamentale retsprincipper er blevet overtraadt eller ej.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2962/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Mulighederne for, at supermarkeder bringer varer ud til mindre mobile i EU, der bor alene

1. Mener Kommissionen ikke, at der i EU, hvor de demografiske statistikker viser, at befolkningen bliver aeldre - og nogle ogsaa mindre mobile - paa det frie marked maa soeges efter midler til at sikre de aeldres selvstaendighed?

2. Kan Kommissionen give oplysninger og en oversigt over, i hvilken udstraekning supermarkederne i de femten medlemsstaters byomraader har skabt faciliteter til at bringe foedevarer ud til mindre mobile aeldre mod et mindre gebyr?

3. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe i de byomraader, hvor saadanne muligheder endnu ikke findes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (17. oktober 1997)

1. En selvstaendig tilvaerelse for aeldre, der er mindre mobile, er bestemt et prioriteret emne i forbindelse med Kommissionens stoette til EU-projekter inden for aeldre-omraadet og har vaeret det siden Det Europaeiske AAr for AEldre og Solidaritet mellem Generationerne i 1993.

2. Kommissionen raader ikke over detaljerede oplysninger om dette spoergsmaal.

3. Den type problem, som det aerede medlem har rejst, falder ikke ind under Faellesskabets ansvarsomraade. Kommissionen vil dog fortsat stoette tvaereuropaeiske projekter, der bidrager til en selvstaendig tilvaerelse for aeldre, der er mindre mobile, i den udstraekning, budgettet giver mulighed herfor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3033/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Italienske projekter under URBAN-programmet

Den 10. januar 1997 udloeb fristen for indgivelse af byudviklingsprojekter under URBAN-programmet for perioden 1997-1999.

Hvor stort et beloeb har Kommissionen afsat til de italienske projekter, for hvilke der er soegt om programstoette? Hvor stor en del heraf er afsat til projekter i den nordvestlige del af Italien?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3013/97 og E-3033/97 (24. oktober 1997)

Kommissionen traf den 8. maj 1996 beslutning om fordelingen af den finansielle reserve under EF-initiativerne.

Den vejledende tildeling til URBAN-initiativet i Italien udgoer for perioden 1997-1999 11,81 mio. ECU til regioner under maal 1 og 6,40 mio. ECU til regioner uden for maal 1 (1995-priser).

I meddelelsen til medlemsstaterne ((EFT C 200 af 10.7.1996. )), navnlig punkt 20, opfordrede Kommissionen medlemsstaterne til at fremlaegge operationelle programmer under URBAN-initiativet. Bortset fra opdelingen paa regioner under maal 1 og regioner uden for maal 1 foretog Kommissionen ingen geografisk fordeling inden for hver medlemsstat.

De italienske myndigheder har indgivet et forslag med programmer i byerne Trieste, Lecce og Catanzaro.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3347/97 af Frank Vanhecke (NI) til Kommissionen (22. oktober 1997)

Om: Loenudgifter til tjenestemaend

I forbindelse med finansministermoedet i Mondorf den 13. og 14. september 1997 kraevede Nederlandene at faa nedsat sit bidrag til Unionen med den begrundelse, at det i henhold til en intern tabel var Unionens stoerste nettoyder. Hertil svarede den belgiske minister Maystadt, at dette var vanskeligt at beregne. Han naevnte som eksempel loenningerne til EU-tjenestemaend, der blev betragtet som udgifter til fordel for Belgien, til trods for at mange tjenestemaend uden tvivl bruger eller opsparer en del af deres loen i hjemlandet.

Vi ved, at Kommissionen afviser at betragte medlemsstaternes samlede bidrag til Unionen som et beloeb, der mere eller mindre i sin helhed skal tilbagebetales i samme omfang.

Kan Kommissionen paa trods heraf oplyse de samlede loenudgifter til tjenestemaend med tjenestested i Bruxelles, der betragtes som udgifter til fordel for Belgien? Hvor mange tjenestemaend af hvor mange nationaliteter drejer det sig om? Kan Kommissionen forelaegge noejagtige tal for aarene 1995, 1996 og 1997?

Kan Kommissionen frigive den af Nederlandene citerede tabel? Raader Kommissionen selv over konkrete oplysninger og beregninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (18. november 1997)

Kommissionens samlede loenudgifter til tjenestemaend med tjenestested i Belgien ser i driftsbudgettet ud som foelgende:

>TABLE>

Kommissionen kan ikke bedoemme, hvor stor en del af loenningerne, der bliver brugt i Belgien. Den har faktisk kun oplysninger om den del af loenningerne, som den efter oenske fra tjenestemaend og oevrige ansatte overfoerer til andre medlemsstater. Disse loenoverfoerslers procentdel af de samlede loenninger var i 1997 paa ca. 7%.

Antallet af tjenestemaend og oevrige ansatte i Bruxelles fordelt paa nationaliteter er som foelgende:

>TABLE>

Kommissionen kender ikke til den af Nederlandene fremlagte tabel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3049/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: Groenbog om handel

Der henvises til groenbog om handel (KOM(96)0530 endel.).

Handelssektoren, som er den naeststoerste sektor i Faellesskabet, staar ved udgangen af dette aartusinde over for talrige udfordringer, som oejeblikkelig boer tages op, hvis handelssektoren fortsat skal kunne yde et bidrag til borgernes oekonomiske og sociale velfaerd.

Vil Kommissionen i denne forbindelse soerge for:

1. at nedsaette et staaende raadgivende udvalg bestaaende af erhvervsfolk og forbrugere under ledelse af GD XXIII/XXIV;

2. at repraesentanter for forbrugerne og handelssektoren deltager i arbejdet i Udvalget for Handel og Distribution og i Det Raadgivende Forbrugerudvalg i de tilfaelde, hvor der er tale om emner af faelles interesse;

3. regelmaessigt at hoere de organer, der repraesenterer handelssektoren og forbrugerne (Eurocommerce, CCD (Udvalget for handel og distribution), De europaeiske forbrugersammenslutninger osv.)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (5. november 1997)

Kommissionen er opmaerksom paa behovet for at inddrage repraesentanterne for handelssektoren og forbrugerne i sit arbejde og har derfor oprettet to raadgivende udvalg. Det drejer sig om Udvalget for Handel og Distribution (CCD), hvis medlemmer er erhvervsfolk fra handelssektoren, og Forbrugerudvalget med repraesentanter for forbrugerne.

I de tilfaelde, hvor det er noedvendigt, at repraesentanter for baade handelen og forbrugerne samtidigt diskuterer emner af faelles interesse, afholder de to udvalg faelles moeder, hvor udvalgsmedlemmerne kan udveksle og faa kendskab til de holdninger og oensker, som hver isaer har.

Dette har vaeret tilfaeldet for alle spoergsmaal vedroerende indfoerelsen af den faelles valuta, for forbrugernes og de handlendes bestraebelser paa at naa frem til faelles standpunkter med hensyn til vigtige emner, som f.eks. dobbelt prismaerkning, dato for overgangen til de faelles moenter og sedler og, mere generelt, forretningernes foranstaltninger vedroerende hjaelp til forbrugerne. Endvidere har de to udvalg diskuteret de juridiske rammer for betalingskort.

Derfor mener Kommissionen ikke, at det er noedvendigt at oprette et nyt udvalg. Derimod har Kommissionen til hensigt at fortsaette den dialog mellem forbrugerne og virksomhederne, som blev paabegyndt i december 1996. I denne forbindelse er der forhandlinger i gang mellem Kommissionen, Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE), Kontoret for de Europaeiske Forbrugerorganisationer (BEUC) og Eurocommerce med henblik paa at opstille rammerne for informationsudveksling og opnaa en stoerre forstaaelse for spoergsmaal af faelles interesse.