ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0675/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under "maal 1-regioner" og nyder godt af betydelig faellesskabsstoette.

For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Raadets forordning, KOM(98) 0131(1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre aar, hvor der foreligger tal fra Eurostat.

For oejeblikket foreligger der kun data for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Kan Kommissionen oplyse data for disse aar for Melilla?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-0657/99, E-0658/99, E-0659/99, E-0660/99, E-0661/99,E-0662/99, E-0663/99, E-0664/99, E-0665/99, E-0666/99, E-0667/99, E-0668/99,E-0669/99, E-0670/99, E-0671/99, E-0672/99, E-0673/99, E-0674/99 og E-0675/99

(23. april 1999)

Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1003/99

af Ian White (PSE) til Kommissionen

(20. april 1999)

Om: Regionale lufthavne

EU stoetter regionsprincippet. For at faa udviklet de regionale omraader i EU er det vigtigt, at de regionale lufthavne faar ruter til de vigtige lufthavne (fx Frankfurt). Regionale lufthavne har svaert ved at faa tildelt brugbare ankomst- og afgangstidspunkter i disse lufthavne, eftersom der ikke er noget oekonomisk incitament for de store lufthavne til at lade mindre fly lande paa bekostning af de stoerre og mere indbringende fly, som medbringer flere passagerer. Dette er i klar konflikt med oensket om regionalisering og vil sandsynligvis foere til, at de regionale lufthavne fortsat ikke bliver udnyttet fuldt ud.

Hvordan paataenker Kommissionen saa at loese dette problem? En mulig loesning ville vaere at tvinge de store lufthavne til at stille et begraenset antal brugbare ankomst- og afgangstidspunkter til raadighed for de regionale lufthavne og luftfartsselskaber. Det er fremgangsmaaden i USA, hvor verdens travleste lufthavn (Chicago O'Hare) er forpligtet til at tildele 20 % af ankomst- og afgangstidspunkterne paa denne maade.

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-1000/99, E-1001/99, E-1002/99 og E-1003/99

(6. maj 1999)

Kommissionen er klar over, at luftfartsselskaber, der flyver mellem regionale lufthavne, finder det stadig mere svaert at sikre passende ankomst- og afgangstidspunkter i overbelastede hovedlufthavne.

Kommissionen forbereder et forslag til aendring af Raadets forordning (EOEF) 95/93 af 18. januar 1993 om faelles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Faellesskabets lufthavne. I den sammenhaeng er man i gang med at undersoege, om der kan indfoeres passende mekanismer for at tage hoejde for de regionale ruters specifikke situation.

Den nuvaerende forordning goer det muligt at forbeholde ankomst- og afgangstidspunkter paa vigtige ruter til og fra regionale lufthavne, hvor der er indfoert forpligtelse til offentlig tjeneste i henhold til Raadets forordning (EOEF) 2408/92 af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Faellesskabet(1). Medlemsstaterne er saaledes i stand til at forbeholde ankomst- og afgangstidspunkter for at sikre flyforbindelserne mellem regionale lufthavne og hovedlufthavne. Kommissionen overvejer om disse bestemmelser skal beholdes eller styrkes.

I forbindelse med situationen i Sydvestengland og i alle andre EF-regioner, er det ikke Kommissionen men den beroerte medlemsstats myndigheder, som skal beslutte, hvorvidt de vil indfoere forpligtelse til offentlig tjeneste i overensstemmelse med regionale og transport politikker, men dog paa betingelse af, at de forudsete forpligtelser for hver enkelt flyrute respekterer forordningens diverse kriterier.

(1) EFT L 240 af 24.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1005/99

af Ian Hudghton (V) til Kommissionen

(20. april 1999)

Om: Forskning i syntetiske og organiske hormonprodukter

Kan Kommissionen paa baggrund af den polemik omkring dyrs velfaerd, der er i forbindelse med produktionen af substitutionsbehandlingshormonet Premarin, angive, om EU i oejeblikket stoetter forskning i produktion af alternative syntetiske og organiske hormonprodukter, og om der er planer om at oege stoetten til denne forskning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(7. maj 1999)

Kommissionen stoetter paa nuvaerende tidspunkt forskning i sikkerhedsaspekterne ved postmenopausal behandling, men ikke forskning i produktion af alternative syntetiske og organiske hormonprodukter.

Det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002) indeholder bestemmelser om stoette til forskning i udvikling af nye terapeutiske stoffer, herunder rekombinant syntetiske terapier og hormoner, som specifikt naevnes i arbejdsprogrammet under noegleaktionen "cellefabrikken", pkt. 3.1: "Nye og innovative sundhedsprocesser og -praeparater".
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0079/99

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Rapporten fra Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel om velfaerdsaspekterne ved produktion af foie gras fra aender og gaes

Denne rapport, udfaerdiget af Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel i GD XXIV's regi, blev vedtaget den 16. december 1998.

Hvilke skridt agter Kommission at tage paa baggrund af denne rapport?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0820/99

af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen

(6. april 1999)

Om: Fremtiden for medicinsk gynaekologi

Kan Europa-Kommissionen praecisere, om medicinsk gynaekologi, saadan som den praktiseres i Frankrig, er ved at forsvinde som foelge af harmoniseringen af medicinske specialer?

Burde man ikke snarere overveje at udbrede dette fagomraade til hele Europa i betragtning af, hvor vigtigt det er for kvinders sundhed?

Fagomraadet, der er et supplement til obstetrisk gynaekologi, som er mere teknisk og kirurgisk, fordi det er rettet mod foedsler og kirurgi, goer det faktisk muligt at behandle foelgende omraader mere effektivt:

- svangerskabsforebyggelse

- forebyggelse af visse former for kraeft

- loebende kontrol med seksuelt overfoerte sygdomme

og lytte mere opmaerksomt til kvindernes problemer

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(28. april 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3227/96 fra Francesco Baldarelli(1).

(1) EFT C 138 af 5.5.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 307/99 af David BOWE Radioaktivt affald



EF-Tidende nr. C 341 af 29/11/1999 s. 0088



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0307/99 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (17. februar 1999) Om: Radioaktivt affald Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at forbedre koordineringen mellem medlemsstaterne af herreloest radioaktivt affald? Mener den ikke, at der burde goeres en indsats for at koordinere og dele tekniske informationer i lighed med det amerikanske tekniske samarbejdsprojekt, der stod bag det nylige fund af radioaktivt affald i Georgia?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0866/99

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Nye angreb paa spansk frugt og groentsager

Den 15. marts 1999 blev en lastbil med jordbaer fra Spanien angrebet af en gruppe maskerede maend, som tvang chauffoeren ud paa vejen og gjorde ca. 17 tons jordbaer uspiselige. Paa trods af at der i 1998 ikke fandt saadanne angreb sted, er den seneste haendelse led i en lang raekke angreb i de seneste aar fra franske aktivisters side, som direkte eller indirekte stoetter de landmaend, som er staerke modstandere af import af spansk frugt og groentsager.

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger for at forhindre yderligere gentagelser af saadanne haendelser, som er en kraenkelse af den frie bevaegelighed og loyal konkurrence, som er gundlaeggende principper i Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. april 1999)

Det er almindeligt kendt, at Kommissionen konstant har givet udtryk for sin misbilligelse over voldelig modstand mod princippet om varers fri bevaegelighed og over, at den paagaeldende medlemsstats ansvarlige myndigheder har afholdt sig fra at skride ind for at genoprette den lov og orden. I den overtraedelsesprocedure, Kommissionen indledte mod Frankrig, udtalte Domstolen i sin kendelse af 9. december 1997 i sag C-265/95, Kommissionen mod Frankrig, at "Den Franske Republik har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til EF-traktatens artikel 30, sammenholdt med artikel 5, og de faelles markedsordninger for landbrugsprodukter, idet den har undladt at traeffe alle noedvendige og adekvate foranstaltninger med henblik paa, at private aktioner ikke hindrer den frie bevaegelighed for frugt og groentsager".

For oevrigt vedtog Raadet den 7. december 1998 forordning (EF) 2679/98 af 7. december 1998 om det indre markeds funktion med hensyn til fri bevaegelighed for varer mellem medlemsstaterne(1). Heri fastlaegges Kommissionens muligheder for at gribe ind, saa medlemsstaterne, der har eneansvaret for oprettelsen af lov og orden, hurtigt raader bod paa alvorlige hindringer af varers fri bevaegelighed paa grund af enkeltpersoners aktioner.

Kommissionen foerer meget noeje tilsyn med, at den nuvaerende afsaetningsperiode for frugt og groentsager afvikles korrekt; den er indstillet paa om noedvendigt at anvende ovennaevnte muligheder for at faa de franske myndigheder i overensstemmelse med medlemsstatens forpligtelser til at traeffe de foranstaltninger, der skal til for at sikre, at princippet om varers fri bevaegelighed overholdes.

(1) EFT L 337 af 12.12.1998.
Kommissionen kender intet til brugen i forarbejdede levnedsmidler af forstadier til nandrolon, som er en
anabolisk steroid.
I henhold til Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med
hormonal og thyreostatisk virkning og af β-agonister i husdyrbrug og om ophævelse af direktiverne 81/
602/EØF, 88/146/EØF og 88/299/EØF (2) er det forbudt at give stoffer med androgen virkning, f.eks.
nandrolon på nogensomhelst måde til husdyr og akvakulturdyr. Såfremt der findes rester af nandrolon ilevnedsmidler, skal disse omgående fjernes fra markedet og destrueres.
(1) EFT L 33 af 8.2.1979.
(2) EFT L 125 af 23.5.1996.
(2000/C 27 E/183) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1612/99
af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen
(15. september 1999)
Om: Błrnearbejde
Kan Kommissionen oplyse, hvilke europæiske lande der endnu ikke har ratificeret ILO-konventionen om
beskyttelse mod ekstreme former for błrnearbejde?
Kan den oplyse, hvilke AVS-lande, der endnu ikke har ratificeret den?Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe med sigte på at fremme denne ratificering?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou
(27. oktober 1999)
Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) har vedtaget en konvention om forbud mod og omgående
indsats for at afskaffe de værste former for błrnearbejde (Konvention 182). Konventionen er hidtil kun
blevet ratificeret af Øn ILO-medlemsstat, nemlig Republikken Seychellerne. Det skal dog bemærkes, atkonventionen endnu ikke er trådt i kraft. Det sker tolv måneder efter, at generaldirektłren for ILO harregistreret de fłrste to ratifikationer. Kommissionen stłtter i hłj grad de principper, der ligger til grund forkonventionen, og håber, at mange lande vil ratificere den.
Kommissionen finansierer fortsat flere projekter, særlig i udviklingslandene, som tager sigte på at forbedre
den meget vanskelige situation, som mange błrn befinder sig i. Projekterne har til formål at indfłreledsageforanstaltninger, som tager sigte på juridisk beskyttelse, reintegration i skolen eller en bevidstgłrelseaf samfundet om błrns rettigheder. Siden 1997 er der finansieret projekter af denne art i Pakistan, SriLanka, Filippinerne, Togo, Nepal og Ghana.
(2000/C 27 E/184) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1617/99
af Gary Titley (PSE) til Kommissionen
(7. september 1999)
Om: Det forestående direktiv om metrologi
Kommissionen er så vidt vides i færd med at udarbejde et nyt direktiv om metrologi.Frankrig er den eneste EU-medlemsstat, der kræver, at alle måleinstrumenter, som f.eks. afstandsmålere,
godkendes af en national myndighed, i dette tilfælde »Direction rØgionale de lindustrie, de la recherche ogde lenvironnement« (DRIRE). Godkendelse kræver såvel et kontor som et lager i Frankrig, hvor inspektłrerfra DRIRE kan aflægge besłg for at inspicere hvert enkelt instrument.C 27 E/150 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0511/99

af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen

(8. marts 1999)

Om: Kriterier for evaluering af ikke-konkurrencedygtige investeringer i den fremtidige europaeiske el-sektor

Hvilke kriterier agter Kommissionen at vedtage med henblik paa evaluering af urentable investeringer foretaget af el-sektoren som foelge af den forsyningspligt, der var fastlagt i henhold til de tidligere bestemmelser, som var gaeldende foer liberaliseringen i medfoer af direktiv 96/92/EF(1)? Agter den kun at tage hensyn til de oekonomiske evalueringer, som virksomhederne og medlemsstaterne forelaegger, eller har den til hensigt at sammenholde disse med uafhaengige vurderinger, hvor der er taget hoejde for den vaerdi, saadanne investeringer vil have for markedet? Har Kommissionen tilstraekkelig kapacitet til at undersoege, om en del af disse investeringer i sin tid blev finansieret med offentlige midler?

(1) EFT L 27 af 30.1.1997, s. 20.

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-0510/99 og E-0511/99

(12. april 1999)

Kommissionen er ved at gennemgaa de meddelelser, som forskellige medlemsstater har afgivet om ordninger, som de paataenker at anvende for at opveje de saakaldte "strandede omkostninger", der er paaloebet i forbindelse med Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om faelles regler for det indre marked for elektricitet(1). I de beslutninger, som Kommissionen vil se sig noedsaget til at traeffe i medfoer af ovennaevnte direktiv, og eventuelt EF-traktatens artikel 92 og 93, vil den tage behoerigt hensyn til alle de elementer, der sikrer, at elektricitetsmarkedet fungerer korrekt, herunder naturligvis beskyttelsen af forbrugerne.

Da det drejer sig om et helt nyt omraade, bestraeber Kommissionen sig for oejeblikket paa at faa fastlagt praecise kriterier for vurdering af de strandede omkostninger med hensyn til statsstoette. Disse kriterier skal i oevrigt droeftes med medlemsstaterne. Til orientering kan det dog naevnes, at stoetten skal daekke klart afgraensede omkostninger, der er opstaaet ved forpligtelser indgaaet foer direktivets ikrafttraeden, at den kun kan ydes under overholdelse af noedvendighedsprincippet, at den ikke maa bevirke, at det nationale marked beskyttes mod konkurrence udefra, og at den helst skal falde gradvist over en rimelig periode. Det er alt for tidligt paa nuvaerende stadium at vurdere, om det vil vaere noedvendigt at anvende uafhaengige eksperter til at analysere disse elementer. Kommissionen mener principielt, at den har tilstraekkelig kapacitet til at kunne behandle denne sag korrekt.

Det aerede parlamentsmedlem henvises til det svar, som Kommissionen gav paa hans mundtlige forespoergsel H-0162/99 under spoergetiden under Parlamentets moedeperiode i marts 1999(2), samt til de svar, som Kommissionen gav paa de skriftlige forespoergsler E-204/99 af Frutos Gama(3) og E-264/99 af Cabezón Alonso(4).

(1) EFT L 27 af 30.1.1997.

(2) Europa-Parlamentets forhandlinger (marts 1999).

(3) Se side 35.

(4) EFT C 341 af 29.11.1999, s. 76.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0549/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Standsning af dyrkningen af tobakssorterne "Tsembelia" og "Mavra" i Graekenland

Kommissionen har fremsat forslag om standsning af dyrkningen af tobakssorterne "Tsembelia" og "Mavra", som dyrkes i visse af Graekenlands fattigste og mest ufrugtbare omraader, hvor der ikke findes alternative beskaeftigelsesmuligheder, herunder dyrkning af andre sorter. Hvis forslaget vedtages, vil tobaksdyrkerne i disse omraader blive tvunget til at standse dyrkningen af jorden, eftersom jordbundskvaliteten og de klimatiske og andre forhold goer det umuligt at dyrke andre sorter. Kommissionen haevder, at tobakssorterne "Tsembelia" og "Mavra" ikke kan markedsfoeres, men dette har ikke sin rigtighed, eftersom naesten al denne tobak saelges til oestlige lande.

Kommissionen bedes oplyse, om den agter at tage dette forslag tilbage om standsning af dyrkningen af tobakssorterne "Tsembelia" og "Mavra" i Graekenland, idet det vil ramme tobaksproducenterne haardt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. april 1999)

Kommissionens forslag om omlaegning af visse sortsgrupper, der er vanskelige at afsaette, til andre sorter, som er lettere at markedsfoere, og som vil sikre producenterne en bedre indtaegt, blev fremsat paa grundlag af de paa det tidspunkt foreliggende oplysninger. For oevrigt findes oplysningerne i den beretning(1), som er blevet forelagt Parlamentet og Raadet.

Herudover eksporteres en stor maengde tobak fra gruppe V til de oesteuropaeiske lande, som det aerede medlem paapeger. Det er almindeligt kendt, at produktionen af disse sorter igen er i stigning paa trods af, at der paa lang sigt kun kan paaregnes ringe afsaetningsmuligheder.

Efter at have raadfoert sig med de graeske myndigheder accepterede Kommissionen at stille forslag om en begraenset omlaegning indtil aar 2001 af "Mavra" og "Tsebelia" (nemlig at fortsaette produktionen af 11 000 tons) og at tage spoergsmaalet op igen vedroerende de derpaa foelgende aar.

(1) KOM(96) 554 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0298/99

af Kenneth Coates (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Private faengsler

Opfoerelsen af private faengsler er i De Forenede Stater blevet en meget almindelig politik, som er ved at brede sig til Det Forenede Kongerige.

Hvor udbredt er denne politik i Den Europaeiske Union som helhed? Hvor mange private faengsler er der aabnet i hver enkelt medlemsstat? Hvor stort personale er der ansat i disse private faengsler sammenlignet med personalemaengden i tilsvarende offentlige institutioner? Hvilke statistiske oplysninger foreligger der om selvlemlaestelse og selvmord blandt fanger i disse institutioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(24. marts 1999)

Kommissionen understreger, at i overensstemmelse med Menneskerettighedskonventionen og med de almindelige regler for behandling af indsatte i faengsler, vedtaget af Europaraadet i 1973, skal menneskerettighederne respekteres.

Kommissionen raader imidlertid ikke over en udtoemmende database over private faengsler i EU. Den henviser det aerede medlem til andre internationale organisationer, f.eks. Europaraadet, der regelmaessigt offentliggoer statistikker om faengselssituationen i Europa.
Således står sagen, som ikke berłres af de efterfłlgende ordninger i forbindelse med direktiv 90/684/EØF,
som omhandlet i Rådets forordning (EF) 1540/98 af 29. juni 1998 om nye regler for stłtte til skibs-bygning (
3), som det ærede medlem også henviser til. På samme måde vil en hvilken som helst ændring af
Astanos ejerforhold ikke få nogen virkning for begrænsningerne for dets virksomhed.
(1) EFT L 380 af 31.12.1990.
(2) EFT L 148 af 6.6.1997.
(3) EFT L 202 af 18.7.1998.
(2000/C 27 E/080) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1433/99
af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Fordelingen af strukturfondsmidler i Spanien
De strukturfondsmidler, der er afsat til investeringer, navnlig fra EFRU, og som er udbetalt til den spanske
stat til de autonome regioner inden for mål nr. 1, er ikke blevet fordelt ligeligt  ikke en gang over så lang
en tidshorisont som perioden 1994-1999  eller ud fra objektive kriterier så som befolkning og per capitaindkomst. Dette skyldes til dels, at centralregeringen forbeholder sig ret til selv at fordele over 50 % affondenes midler direkte og derefter investerer dem efter kriterier, som ikke er i overensstemmelse medmålsætningen for de egentlige strukturfonde, hvilket bevirker en territorial fordeling, som ikke lever op tildet mål, der er fastsat i fællesskabsretten. Dette forhold skader navnlig autonome regioner som f.eks.Galicia.
Kommissionen bedes derfor besvare fłlgende spłrgsmål: Hvilket grundlag giver EF-forordningerne, som
głr det muligt for den spanske stat at praktisere denne politik?
Hvilken andel af strukturfondsmidlerne blev der i perioden 1994-1999 anvendt i Galicia til investeringer i
produktionsanlæg eller infrastrukturer, navnlig i form af EFRU-midler, dels i relation til hele Spanien ogdels i relation til befolkningen i de spanske autonome regioner under mål nr. 1?
Hvilke kriterier vil der blive fulgt i perioden 2000-2006 ved fordelingen af de strukturfondsmidler, der
udbetales til Spanien, og som er tiltænkt de autonome regioner under mål nr. 1?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies
(9. september 1999)
Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsmålet, og
skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
(2000/C 27 E/081) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1435/99
af GØrard Caudron (PSE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Legetłj indeholdende phtalat, der er giftigt for mindreårige błrn
Hermed tillader jeg mig at forelægge et meget alvorligt problem vedrłrende den offentlige sundhed, som
især rammer mindreårige błrn. Det drejer sig om de risici, der opstår på grund af legetłj og barne-plejeartikler, som indeholder de blłdgłringsmidler, der benævnes phtalater, og især om de genstande, derputtes i munden. Dyreforsłg har afslłret, at disse produkter er giftige og kræftfremkaldende (meget giftige
virkninger for leveren og reproduktionsevnen).
Den franske regering har reageret hurtigt og har vedtaget en lov, der suspenderer markedsfłringen af visse
genstande, der er beregnet til at putte i munden, i en periode på et år.29.1.2000 DA C 27 E/67 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0225/99

af James Janssen van Raay (UPE) til Kommissionen

(3. februar 1999)

Om: Vejbenyttelsesafgifter i Nederlandene

Er Kommissionen rede til efter Nederlandenes gentagne og omfattende overtraedelser af EU-regelvaerket (Securitel!) at undersoege, om den fatale plan om at indfoere vejbenyttelsesafgifter ikke er i strid med EU-bestemmelserne bl.a. i lyset af den skarpe protest fra Nederlandene mod tyske og belgiske betalingsmotorveje, som kun boer kunne indfoeres paa europaeisk plan? Indebaerer de foretagne kontrolforanstaltninger ikke, at man handler i strid med den EU-sikrede beskyttelse af privatlivets fred?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(9. marts 1999)

Den hollandske regering raadfoerte sig med Kommissionen i begyndelsen af 1998 om en eventuel indfoerelse af en vejbenyttelsesafgift i myldretiden i Randstad omraadet. Denne forhandling fandt sted i overensstemmelse med Raadets beslutning 308/62/EOEF af 21. marts 1962, som aendret ved Raadets beslutning 73/402/EOEF af 22. november 1973 om indfoerelse af en fremgangsmaade til forudgaaende undersoegelse og forhandling om visse administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser, som medlemslandene paataenker at udstede paa transportomraadet(1). Den 28. maj 1998 afgav Kommissionen udtalelse om, at det forelagte lovudkast er foreneligt med EF-lovgivning.

I henhold til Raadets direktiv 93/89/EOEF af 25. oktober 1993 om opkraevning i medlemsstaterne af afgifter paa visse koeretoejer, der anvendes til vejgodstransport, samt af vejafgifter og brugsafgifter for benyttelse af visse infrastrukturer(2), kan medlemsstaterne beslutte at introducere vejafgifter paa deres territorium.

Kommissionen har ingen grund til at antage, at den hollandske regerings forventede indfoerelse af vejbenyttelsesafgifter er i strid med den EU-sikrede beskyttelse af privatlivets fred.

(1) EFT L 347, 17.12.1973.

(2) EFT L 279, 12.11.1993.