SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1979/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(7. juni 2000)

Om: Kommissionstjenestemænds deltagelse i lokalvalg i Den Belgiske Føderation

I medfør af i EF-traktatens artikel 19 har unionsborgere valgret og er valgbare i Den Belgiske Føderation.

Kommissionen skal imidlertid have udstedt et internt regulativ, som gør det meget uattraktivt for Kommissionstjenestemænd at stille op til valg. De er i forbindelse med en eventuel opstilling til valg tvunget til at tage tre måneders ubetalt orlov.

Denne foranstaltning er i modstrid med bestræbelserne på at integrere unionsborgere og dermed Kommissionstjenestemænd i samfundslivet på deres bopæl. Desuden bevirker den en udhuling af tjenestemændenes muligheder for at deltage i den lokale beslutningsproces.

1. Har Kommissionen udstedt et internt regulativ, som forpligter tjenestemænd ved Kommissionen til at tage tre måneders ubetalt orlov, såfremt de stiller op til valg til kommunalbestyrelser eller socialnævn i Den Belgiske Føderation? Kan Kommissionen i givet fald redegøre nærmere for indholdet i dette regulativ?

2. Erkender Kommissionen, at et sådant regulativ er i modstrid med bestræbelserne på at integrere unionsborgere og dermed også Kommissionstjenestemænd i samfundslivet på deres bopæl? Vil Kommissionen, såfremt det er tilfældet, være rede til at trække regulativet tilbage? Hvis det ikke er tilfældes, bedes Kommissionen redegøre for, hvordan pligten til at tage tre måneders ubetalt orlov kan forliges med bestræbelserne på at integrere unionsborgere og dermed også Kommissionstjenestemænd i samfundslivet på deres bopæl?

3. Erkender Kommissionen, at et sådant regulativ principielt forhindrer tjenestemænd i at deltage i den lokale beslutningstagning? Vil Kommissionen, såfremt det er tilfældet, trække regulativet tilbage? Hvis det ikke er tilfældet, bedes Kommissionen redegøre for, hvordan pligten til at tage tre måneders ubetalt orlov kan forliges med bestræbelserne på i fuld udstrækning at inddrage Kommissionstjenestemænd i den lokale beslutningsproces?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(13. juli 2000)

Kommissionen har ikke vedtaget interne regler af den art, som det ærede medlem nævner.

De eneste relevante bestemmelser i vedtægten (der gælder for tjenestemænd i alle institutioner, og ikke kun Kommissionen) findes i artikel 15, der siger, at en tjenestemand, der er kandidat til et offentligt hverv, hvortil valg finder sted, skal ansøge om tjenestefrihed af personlige årsager. Varigheden af denne kan ikke overstige tre måneder. Ansættelsesmyndigheden træffer afgørelse om tjenesteforholdet for en tjenestemand, der er blevet valgt til et sådant hverv. Den afgør under hensyntagen til dette hvervs betydning og omfanget af de pligter det medfører, om tjenestemanden kan forblive i aktiv tjeneste eller skal ansøge om tjenestefrihed af personlige årsager. I givet fald bevilges tjenestefriheden for mandatets varighed.

Disse bestemmelser indebærer, at Kommissionen tillader tjenestemænd at udføre offentlige hverv på det sted, hvor de er bosat, idet der tages hensyn til, om kandidater, der opstiller til valg, ønsker at bruge hele deres tid til at føre kampagne, arten af og pligter i forbindelse med det hverv, der søges valg til, og dermed også om tjenestemændene fortsat vil være til rådighed for den institution, de er ansat i.

Når en tjenestemand vælges til et offentligt hverv, vurderer Kommissionen, om det hverv, som han eller hun vælges til, indvirker på personens fagmæssige forpligtelser over for institutionen, eller om disse funktioner på en eller anden måde vil kunne være til skade for institutionen. Kommissionen beslutter derefter, om en tjenestemand kan forblive i aktiv tjeneste, eller om han eller hun vil være nødsaget til at ansøge om tjenestefrihed af personlige årsager i den periode, hvor han eller hun udfører hvervet. Det skal dog nævnes, at en sådan situation meget sjældent indtræffer i forbindelse med lokalvalg.

Dette er de eneste tilfælde af udførelse af offentlige hverv, hvor det kræves, at tjenestemænd ansøger om tjenestefrihed af personlige årsager.

Kommissionen mener, at disse regler giver tilstrækkelig frihed og råderum for både kandidater til lokalvalg og deres arbejdsgivere. Kommissionen skønner derfor, at reglerne ikke i urimelig grad hæmmer tjenestemænds ret til at være politisk aktive eller opstille til valg eller fungere som valgt repræsentant, og at de heller ikke hindrer tjenestemænds deltagelse i det offentlige liv og de demokratiske processer i de medlemsstater, hvor de er bosiddende.

Kommissionen påtænker derfor ikke at ændre reglerne.

Kommissionens eneste aktivitet forud for de kommende lokalvalg i Belgien har været at offentliggøre en meddelelse på dens interne Netscape, hvori de ansatte gøres opmærksom på, at Belgien den 27. januar 1999 vedtog en gennemførelseslov til Rådets direktiv 94/80/EF af 19. december 1994, hvorefter ikke-belgiske borgere i Den Europæiske Union, der er bosat i Belgien, har ret til at stemme ved lokalvalg, og den opfordrede de tjenestemænd, der opfylder betingelserne med hensyn til unionsborgerskab, etableringssted og andre forudsætninger for retten til at indskrive sig til afstemningen, til at stemme og opstille som kandidat.