ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3840/98

af Luigi Moretti (NI) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Den italienske stats seddel- og moentanstalt

Det er fornylig blevet oplyst, at kommissaer Van Miert har sendt en skrivelse til den italienske minister for statens finanser vedroerende den italienske stats seddel- og moentanstalt, hvori han har gjort indsigelse mod en raekke punkter vedroerende denne anstalt, herunder dens monopolstilling i levering af papirmateriale til den offentlige forvaltning.

Kan Kommissionen udtale sig mere noejagtigt herom og redegoere for de punkter, der er gjort indsigelse imod, samt de konklusioner, kommissaer Van Miert er naaet til?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(14. januar 1999)

Kommissionen indledte sin undersoegelse vedroerende en eventuel statsstoette til Poligrafico i april 1997. Paa grundlag af de oplysninger, som de italienske myndigheder har fremsendt flere gange efter anmodning fra Kommissionen, har det ikke kunnet be- eller afkraeftes, om der foreligger statsstoette.

Kommissionen besluttede derfor den 28. oktober 1998 at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 93, stk. 2. Den italienske regering blev underrettet herom ved skrivelse af 26. november 1998 og skal fremkomme med sine eventuelle bemaerkninger og andre relevante oplysninger inden for en maaned fra modtagelsen af denne skrivelse.

Under proceduren kan Kommissionen fastslaa, om kapitalforoegelsen i Cartiere Miliani de Fabriano, der kontrolleres af Poligrafico, og den eksklusivaftale, der er indroemmet Poligrafico vedroerende levering af varer og tjenesteydelser til staten, indebaerer statsstoette, og om den i saa fald er forenelig med det faelles marked. Kommissionen vil endvidere undersoege de andre stoetteforanstaltninger, der indroemmes af staten i forbindelsen af gruppens omstrukturering.

Foranstaltningerne vurderes paa grundlag af EF-traktatens statsstoetteregler, herunder isaer rammebestemmelserne for statsstoette til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3699/98

af Gerhard Hager (NI) til Raadet

(4. december 1998)

Om: Studier vedroerende overgangsfrister

Den oestrigske forbundskansler talte forud for topmoedet i Poertschach om en studie, der efter aftale med ansoegerlandenes regeringschefer skal vaere blevet givet i opdrag til forskellige forskningsinstitutter med sigte paa opstilling af de noedvendige fakta til beregning af overgangsfristerne.

1. Har Raadet kendskab hertil?

2. Kan Raadet oplyse, om og til hvem disse studier er givet i opdrag?

3. Vil disse studier blive, eller er de blevet udliciteret paa EU-plan, eller er der tale om et rent oestrigsk initiativ?

4. Er Raadet inddraget i disse studier med det materiel, det har til sin raadighed?

Svar

(29. marts 1999)

Raadet er ikke bekendt med de studier vedroerende de noedvendige parametre til beregning af overgangsfristerne, som det aerede parlamentsmedlem henviser til.

Den Europaeiske Unions generelle holdning er, at fuld accept af gaeldende faellesskabsret er en forudsaetning for tiltraedelse. Tiltraedelse af Unionen indebaerer en fuldstaendig accept af de eksisterende og potentielle rettigheder og forpligtelser, der udgoer grundlaget for Unionen og dens institutionelle rammer, og som benaevnes gaeldende faellesskabsret. Accepten af disse rettigheder og forpligtelser kan undtagelsesvis give anledning til overgangsforanstaltninger, der vil blive fastlagt under tiltraedelsesforhandlingerne. Overgangsforanstaltninger kan derfor kun traeffes undtagelsesvis, for et begraenset tidsrum og i begraenset omfang, og de skal ledsages af en plan med klart definerede etaper for overtagelse af faellesskabsretten.

Forhandlingerne om eventuelle overgangsperioder og disse varighed samt vilkaarene herfor skal foeres paa regeringskonferencerne om tiltraedelse. Paa disse konferencer fastlaegges Unionens faelles holdning som bekendt af Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3445/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Regler for deltagelse i forskning og udbredelse af resultater

Kommissionen har fremsat et forslag til Raadets afgoerelse om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik paa gennemfoerelse af det femte rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskab (KOM(97) 0587-97/0309 SYN - 97/0310 CNS)(1). Smaa og mellemstore virksomheder har imidlertid ofte problemer med at definere deres reelle behov for ny teknologi. Vil Kommissionen tage hoejde herfor gennem supplerende foranstaltninger med henblik paa disse virksomheders deltagelse i FTU-rammeprogrammet, bl.a. ved hjaelp af bestemmelser, der giver formidlere mulighed for at faa adgang til programmet som "teknologiske konsulenter", og som udbygger anvendelsen af de relevante informationsnet til konsultation og opfoelgning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(28. januar 1999)

I det 5. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling er der taget saerligt hensyn til smaa og mellemstore virksomheder (SMV) i form af foranstaltninger, som specielt er rettet mod disse (sonderingspraemier samt CRAFT-projekter for kooperativ forskning).

Desuden er medlemsstaterne og de stater, der er associeret programmet, blevet anmodet om at udpege nationale CRAFT-kontaktpunkter, som har til opgave et informere og bistaa SMV med hensyn til disses deltagelse i rammeprogrammet og de tematiske programmer.

Dette bistandsnet vil blive koordineret af Kommissionen, som vil sikre, at dets medlemmer bliver informeret og uddannet. Kommissionen kan desuden finansiere de tvaernationale aktiviteter, der paa koordineret vis inddrager medlemmerne af nettet, som er udpeget af de forskellige lande.

Det horisontale program "Innovation og smaa og mellemstore virksomheders deltagelse" opererer med oekonomiske og teknologiske informationsaktiviteter, hvor de nationale kontaktpunkter arbejder sammen indbyrdes saavel som med andre formidlere med henblik paa maalrettet at informere og bistaa SMV inden for visse industrisektorer eller regioner i Europa. De vil saaledes kunne fungere som en slags "teknologiske konsulenter", som anfoert af det aerede medlem.

(1) EFT C 40 af 7.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0739/98

af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Diskriminering af ikke-ABTA-medlemmer

Jeg har faaet forelagt materiale, hvoraf det fremgaar, at de lokale skolemyndigheder i Storbritannien paa det groveste diskriminerer rejseselskaber, der ikke er medlem af ABTA (Association of British Travel Agents), eller som ikke har deres hovedsaede i Storbritannien. F.eks. opfordrer disse lokale skolemyndigheder laerere til under ingen omstaendigheder at vaelge ikke-britiske rejseselskaber eller firmaer, der ikke er medlem af ABTA, som arrangoerer af skoleskiture til OEstrig. Foelges denne opfordring ikke, gives der bare ikke tilladelse til skoleskituren. Denne praksis er saa meget desto mere uforstaaelig som argumentet med, at ABTA-medlemmer yder en "bedre" sikkerhed for kunderne, vel ikke er aktuelt, da det firma, der er tale om, er underlagt den oestrigske forordning om sikkerhed for rejsebureauer (kundesikkerhed), der svarer til de britiske gennemfoerelsesbestemmelser for samme EU-direktiv (Package Travel, Package Holidays and Package Tours Regulation 1992). For alligevel at faa mulighed for at tilbyde arrangerede skoleskiture forsoegte det oestrigske firma (paa trods af de dermed forbundne betydelige meromkostninger) at blive medlem af ABTA. Det lod sig imidlertid ikke goere, da ABTA's statutter er udformet paa en saadan maade, at det rent faktisk kun er muligt for britiske firmaer at opnaa medlemskab. De lokale skolemyndigheders praksis foerer nu kombineret med ABTA's metoder til, at alle de gode hensigter, der var forbundet med gennemfoerelsen af det indre marked, modarbejdes.

1. Har Kommissionen kendskab til disse forhold?

2. Hvordan vurderer Kommissionen den praksis, der anvendes af henholdsvis ABTA (Association of British Travel Agents) og de lokale skolemyndigheder i Storbritannien?

3. Hvad agter Kommissionen at foretage sig imod den praksis, der anvendes af henholdsvis ABTA (Association of British Travel Agents) og de lokale skolemyndigheder i Storbritannien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(8. maj 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3794/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Kampen mod flugthjaelpere - udvidelse mod OEst

Kampen mod flugthjaelpere er navnlig med henblik paa den forestaaende udvidelse et vigtigt anliggende for Unionen. Ifoelge mine oplysninger er indslusning af udlaendinge i nogle ansoegerlande ikke engang strafbart.

1. Kan Kommissionen ifoelge de oplysninger, den raader over, bekraefte ovenstaaende?

2. Hvilke ansoegerlande er der tale om?

3. Er man inden for rammerne af foertiltraedelsessamarbejdet i faerd med at loese dette problem?

4. I bekraeftende fald, hvor langt er forberedelsesforanstaltningerne skredet frem, og hvad er der hidtil konkret blevet gjort?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(3. marts 1999)

1. og 2. Kommissionen er klar over, at ind- og udslusning af udlaendinge er strafbart i alle ansoegerlande i Central- og OEsteuropa. Strafferammen varierer fra land til land.

>TABELPOSITION>

3. og 4. Det aerede medlem vil vaere vidende om, at screeningen af den gaeldende faellesskabsret er i gang i oejeblikket. Omraadet retlige og indre anliggender er en del af denne oevelse, og det vil vaere screened faerdigt senest medio 1999. I forbindelse med denne proces tillaegger Kommissionen problemet med ind- eller udslusning af mennesker stor betydning.

Desuden vedtog Raadet den 29. juni 1998 en faelles aktion paa grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europaeiske Union,(1) hvorved der etableres en mekanisme for kollektiv evaluering af ansoegerlandenes ivaerksaettelse, anvendelse og faktiske gennemfoerelse af gaeldende ret i Den Europaeiske Union paa omraadet retlige og indre anliggender. Den gruppe af eksperter, der er nedsat i henhold til denne faelles aktion, er nu ved at undersoege situationen i ansoegerlandene.

(1) EFT L 191 af 7.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3420/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Kabinepersonale inden for civil luftfart

Kommissionen har fremsat et forslag til Raadets direktiv om kabinebesaetninger inden for civil luftfart: sikkerhedskrav og bevis for faglige kvalifikationer (KOM(97) 0382-97/0212(SYN)(1).

Vil Kommissionen i denne forbindelse udarbejde en mere praecis definition af udtrykket "kabinebesaetning" (artikel 1, stk. 1)? Kabinebesaetningen bestaar af alle de personer, der er paalagt opgaver i flyenes passagerafdelinger. Direktivet boer derfor uden undtagelse finde anvendelse paa samtlige kabinebesaetningsmedlemmer.

(1) EFT C 263 af 29.8.1997, s. 5.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2320/98

af José Apolinário (PSE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Landbruget - indre omraader af Portugal

Kan Kommissionen oplyse om sine planer vedroerende landbruget i de indre omraader af Portugal og om, hvorledes den fremover agter at stoette landbrugsaktiviteterne og fremme udviklingen af landdistrikterne i Portugal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(1. oktober 1998)

Den strukturstoette, som finansieres af Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen, ydes inden for anden EF-stoetteramme for Portugal (1994-1999) gennem foelgende programmer:

- delprogrammet for landbrug (som daekker hele Portugal, undtagen de selvstyrende regioner Azorerne og Madeira) med en samlet bevilling paa 1 698 mio. ECU, som har til formaal at modernisere og styrke konkurrenceevnen i det portugisiske landbrug. Denne finansielle stoette fordeles paa de forskellige regioner paa fastlandet efter de prioriteringer, som medlemsstaten har fastlagt

- PPDR (fremme af det regionale udviklingspotentiale), som inkluderer en specifik foranstaltning til udvikling af landcentre, hvor EUGFL, Udviklingssektionen, bidrager med 24 mio. ECU

- Pediza (saerprogram for integreret udvikling af Alqueva-omraadet) er et flerfondsprogram, der har til formaal at udvikle et omraade inde i landet, som er truet af oerkendannelse og toerke. EUGFL, Udviklingssektionen, bidrager med 70 mio. ECU.

Kommissionen vil fremover fortsat laegge stor vaegt paa lokaludviklingen i landdistrikter som kernen i en politik til diversificering og udvikling af disse omraader i Europa.

I forslaget til forordning om stoette til udvikling af landdistrikterne fra EUGFL(1) samler Kommissionen alle de foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, blandt hvilke det tilkommer medlemsstaten at vaelge at gennemfoere dem, som vil kunne have de gunstigste virkninger paa den fremtidige udvikling i landdistrikterne.

Den naeste programmeringsperiode for strukturfondene (2000-2006) bliver genstand for forhandlinger mellem medlemsstaten og Kommissionen paa grundlag af et forslag, som medlemsstaten fremlaegger.

(1) EFT C 170 af 4.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3240/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(26. oktober 1998)

Om: Olieudslip ved den portugisiske kyst

Den 3. oktober 1998 blev der ud for Figueira da Foz opdaget en oliepoel, der efterhaanden har bredt sig over naesten 40 km langs Portugals vestkyst.

Skoent det stadig er uvist, hvor olien stammer fra, er skaderne paa denne lange straekning af den portugisiske kyst allerede meget betydelige, og de kan bliver endnu vaerre, fordi taeppet af forurenende stoffer bliver stadig stoerre.

I denne forbindelse anmodes Kommissionen om at besvare foelgende spoergsmaal:

1. Findes der nogen saerlig oekonomisk mekanisme til stoette for medlemsstaterne, der kan mindske negative og skadelige virkninger, der skyldes oedelaeggelser som dem, der har ramt omraadet ud for Figueira da Foz?

2. Kan Kommissionen give udfoerlige oplysninger om gennemfoerelse og anvendelse i Portugal af faellesskabsdirektiverne om forebyggelse, sikkerhed og kontrol med transport af farlige og forurenende stoffer ad soevejen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(9. december 1998)

1. Kommissionens aktiviteter, for saa vidt angaar kontrol med og nedbringning af forurening, der foraarsages af udledning af olie i havet, omfatter bl. a. stoette til medlemsstaternes indsats for at forbedre deres muligheder for at imoedegaa stoerre forureningsulykker og skabe betingelser for effektiv gensidig bistand og samarbejde. Det er op til den beroerte medlemsstats at gribe ind, og efter "forureneren betaler"-princippet kan den retsforfoelge forureneren, saafremt dennes identitet er kendt. Derfor findes der paa faellesskabsplan ingen finansielle instrumenter til indgreb mod hav- eller kystforurening. Dog kan de beroerte instanser i medlemsstaterne faa midlertidig ekspertbistand med indgreb efter en stoerre ulykke.

Betingelserne for EU-bistand til fremme af den oekonomiske og sociale samhoerighed omfatter ikke tilfaelde af den her omtalte art. Undtagelsesvist ville der kunne ydes stoette til supplerende foranstaltninger (f.eks. undersoegelser af de yderligere konsekvenser af udslippet) i tilknytning til regional udvikling og samhoerighed.

2. Den eneste faellesskabslovgivning om transport af farlige og forurenende stoffer om bord paa skibe er Raadets direktiv 93/75/EOEF af 13. september 1993 om mindstekrav til skibe, der er paa vej til eller fra Faellesskabets soehavne med farligt eller forurenende gods(1). Den portugisiske lovgivning er bragt i overensstemmelse med dette direktiv med dekret nr. 94/96, som vedtoges den 17. juli 1996. Kommissionen har forvisset sig om, at det portugisiske lovdekret fuldt ud opfylder kravene i direktivet, og har ingen grund til at betvivle, at dekretet haandhaeves fyldestgoerende.

(1) EFT L 247 af 5.10.1993, s. 19.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4014/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. januar 1999)

Om: Vandforsyning til oeerne i AEgaeerhavet

OEerne i AEgaeerhavet staar over for voksende vandforsyningsproblemer paa grund af de begraensede muligheder for at pumpe grundvand op, og fordi de traditionelle metoder til opsamling af regnvand oedelaegges. Paa den anden side medfoerer det nuvaerende behov og presset fra turismen oeget efterspoergsel efter vand. Problemet imoedegaas ved hjaelp af bekostelig transport af vand fra andre omraader, selv om denne metode ogsaa rummer en vis usikkerhed med hensyn til forsyningen og vandkvaliteten.

Vil Kommissionen som et led i sine bestraebelser paa at styrke brugen af vedvarende energikilder kunne bidrage til at finde en varig loesning paa oeernes vandforsyningsproblemer gennem afsaltning og anvendelse af f.eks. sol-, vind- eller boelgeenergi?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Wulf-Mathies

(24. februar 1999)

EF har allerede ydet stoette til omfattende infrastrukturer paa de graeske oeer i Det AEgaeiske hav for at loese problemet med at skaffe vand, navnlig drikkevand. Denne stoette er blevet ydet i forbindelse med de integrerede middelhavsprogrammer, EF-stoetterammerne for perioderne 1989-1993 og 1994-1999, de saerlige foranstaltninger til fordel for de graeske oeer i Det AEgaeiske hav samt visse EF-initiativer.

Det drejer sig hovedsagelig om traditionelle anlaeg som f.eks. daemninger, bassiner til opsamling af regnvand, roerledninger til tilfoersel af drikkevand samt overrislingskanaler. Disse traditionelle metoder anses generelt for mere interessante end afsaltning, da de i de fleste tilfaelde ogsaa loeser problemet med vand til overrisling ved at skaffe vand af god kvalitet, i tilstraekkelige maengder og til en rimelig pris.

Hvis de graeske myndigheder fremsaetter forslag om de metoder, som det aerede medlem naevner, vil Kommissionen behandle dem i forbindelse med de igangvaerende programmer, under hensyntagen til alternative loesninger, andre prioriteringer og de disponible budgetmidler.

I oevrigt er samhoerighedsfonden altid rede til paa anmodning fra de graeske myndigheder og indenfor de disponible budgetmidler at yde stoette til vandforsyningsprojekter paa oeerne i Det AEgaeiske hav, saaledes som det allerede er tilfaeldet i Mytilene og paa Kreta.

Det skal understreges, at samhoerighedsfonden tidligere har finansieret en undersoegelse af samordnede miljoeaktioner paa oeerne Santorini og Thirassia for at give de graeske myndigheder mulighed for at forelaegge Kommissionen en anmodning om finansiering af et integreret pilotprojekt, som indbefatter vandforsyning, fremstilling af drikkevand ved afsaltning, behandling af spildevand og behandling af affald. Dette pilotprojekt kan, om alt gaar vel, benyttes som model for varige og paalidelige loesninger paa andre oeers problemer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3375/98

af Quinídio Correia (PSE) til Kommissionen

(17. november 1998)

Om: Tilskud til skovrejsning og beplantningspleje

I betragtning af at den autonome region Madeira ifoelge oplysninger i betaenkning A4-0346/98 af 30. september 1998 skulle have faaet det stoerste tilskud til skovrejsning og beplantningspleje, nemlig 6.000 ecu pr. hektar om aaret, bedes Kommissionen

1. bekraefte disse oplysninger, der ifoelge betaenkningen er baseret paa eksterne kilder inden for sektoren;

2. oplyse, hvor mange hektar der er blevet givet tilskud til under anvendelse af forordning (EOEF) 2080/92(1) om en faellesskabsordning med stoette til skovbrugsforanstaltninger i landbruget, og angive en udtoemmende liste over stoettemodtagerne;

3. oplyse, hvorledes de paagaeldende tilskud er blevet anvendt paa stedet;

4. oplyse, hvordan de regionale myndigheder medvirker til opfoelgning af og kontrol med anvendelsen af tilskuddene.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. januar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.

(1) EFT L 215 af 30.7.1992, s. 96.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3707/98

af Hiltrud Breyer (V) til Raadet

(11. december 1998)

Om: Humane stamceller og vaevsaendring af humant vaev

Ifoelge de seneste rapporter arbejder amerikanske og britiske forskningsinstitutter paa kloning og aendring af basale stamceller udtaget fra menneskeembryoner med henblik paa fremstilling af legemskomponenter.

1. Kan Raadet bekraefte, at EU hverken direkte eller indirekte stoetter denne forskning?

2. I hvilke EU-medlemsstater er denne forskning tilladt, og hvilken retlig og etisk kontrol er den underlagt?

Svar

(29. marts 1999)

1. Som led i femte rammeprogram inden for forskning (1998-2002) omfatter det tematiske saerprogram "Livskvalitet og forvaltning af de levende ressourcer" blandt de generiske forskningsaktiviteter undersoegelse af problemer vedroerende medicinsk etik og bioetik med respekt for fundamentale menneskelige vaerdier. Det slaas i den henseende fast, at de forskningsaktiviteter, der gennemfoeres som led i programmet, skal vaere i overensstemmelse med de internationale konventioner og adfaerdskodekser og med relevant faellesskabslovgivning. I saerdeleshed vil der under dette rammeprogram ikke blive givet stoette til forskning, som aendrer eller har til formaal at aendre menneskers genetiske arv ved aendring af koensceller eller ved indgriben i nogen anden fase af fosterudviklingen, hvorved denne aendring kan goeres arvelig.

2. Raadet har ikke nogen kompetence til at efterse de aktiviteter, som medlemsstaterne udfoerer paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4006/98

af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen

(5. januar 1999)

Om: Illoyal konkurrence fra de sydkoreanske skibsvaerfter

De europaeiske skibsvaerfter udsaettes for alvorlig illoyal konkurrence fra skibsvaerfterne i Sydkorea, som udnytter laan fra Den Internationale Valutafond (IMF) til at saenke deres priser.

Finder Kommissionen det korrekt, at Sydkorea udnytter IMF-laan til denne illoyale konkurrence fra skibsvaerfternes side?

Hvilke midler er Kommissionen rede til at foreslaa eller acceptere for at afvaerge denne konkurrence fra de koreanske skibsvaerfter og stoette virksomheden i de europaeiske skibsvaerfter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(3. marts 1999)

Kommissionen foelger noeje udviklingen i forbindelse med den finansielle krise i Asien og dens virkning for den europaeiske skibsbygningssektor. Kommissionen er derfor meget opmaerksom paa anvendelsen af den finansielle stoette, som Korea bevilges af internationale institutioner.

Under sin seneste rejse til Korea har Sir Leon Brittan atter bekraeftet, at de konglomerater, som de koreanske vaerfter er tilknyttet, paa ingen maade kan modtage nogen saerbehandling fra de offentlige myndigheders side.

Kommissaer Bangemann har ligeledes paa moedet i Raadet (industri) den 16. november gjort rede for dette spoergsmaal og for de aktioner, som Kommissionen har ivaerksat. Raadet er enig i, at der maa traeffes foranstaltninger til, at enhver form for illoyal konkurrence ophoerer, og kommissaeren foreslog derfor, at medlemsstaterne skulle udnytte deres indflydelse i Den Internationale Valutafond (IMF) for at sikre sig, at Korea overholder betingelserne for at modtage international stoette.

Kommissionen har hidtil ikke vaeret i besiddelse af afgoerende beviser for, at Korea ikke har opfyldt sine forpligtelser i forbindelse med de internationale regler. Paa dette stadium fremgaar det ikke af rapporterne fra IMF's tjenester, at IMF-midler skulle vaere blevet anvendt til at finansiere visse industrigrene i Korea, og saerlig skibsvaerfterne.

Kommissionen skal endelig meddele det aerede medlem, at den nye forordning (EF) 1540/98 af 29. juni 1998 om regler for stoette til skibsbygningsindustrien(1) traadte i kraft den 1. januar 1999. I mangel af en international aftale for denne sektor (aftale inden for rammerne af Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling) har forordningen, via en passende stoettepolitik, til formaal at forbedre de europaeiske skibsvaerfters konkurrenceevne for at udligne den kloeft, der skiller dem fra deres internationale konkurrenter, saerlig i Japan og Korea.

(1) EFT L 202 af 18.7.1998.