SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2101/02

af Toine Manders (ELDR) til Kommissionen

(16. juli 2002)

Om: Fedme (adipositas)

Af undersøgelser i forskellige EU-medlemsstater, herunder Nederlandene, fremgår det, at gennemsnitseuropæeren spiser, drikker og ryger for meget, bevæger sig for lidt og hermed bliver overvægtig. Hjerte- og karsygdomme (som f.eks. trombose) er da også blevet folkefjende nr. 1. Selv om der lægges mere og mere vægt på betydningen af en aktiv og sund levevis, synes det næsten ikke at have haft nogen virkning. De forskellige politiske initiativer tager for det meste sigte på bekæmpelse af symptomerne på fedme og overvægt i stedet for, at der tages strukturelt fat på årsagerne til problematikken (for lidt sport og ikke nok motion). Det europæiske tobaksdirektiv er et godt eksempel herpå, idet det i mellemtiden er blevet delvist indført i Nederlandene, hvilket fremgår af den nye mærkning af cigaretpakker. Den tilstræbte virkning, dvs. at mindske rygning, er indtil videre udeblevet.

Dette er en situation, som giver anledning til bekymring i betragtning af, at virkningerne af velfærdsstatens sygdomme rækker videre end kun til den europæiske borgers sundhed. De høje udgifter til folkesundheden, som hænger sammen med disse velfærdssygdomme, hæmmer nemlig den økonomiske vægt og hindrer en øget deltagelse på arbejdsmarkedet, hvilket er ønskeligt for en yderligere vækst. Denne udvikling kan derfor sætte en kæp i hjulet på Lissabon-processen.

I betragtning af, at denne problematik ikke kun er begrænset til Nederlandene, kan man med rette tale om et europæisk problem, som kræver en strategi på europæisk plan. Måske kan den europæiske politik fremme sport og motion i samfundet. Herved bekæmpes ikke blot symptomerne men også årsagerne på europæisk plan, hvilket kan føre til en strukturel løsning.

1. Har Kommissionen kendskab til ovennævnte udvikling?

2. Agter Kommissionen ligeledes at træffe foranstaltninger til at stille forslag til en politik om fremme af sport og motion i medlemsstaterne, og at gøre det obligatorisk dér, hvor det er muligt, som f.eks. i undervisningsprogrammer eller som en del af arbejdsprocessen, eller ved om muligt at gøre det til en betingelse for at opnå europæisk bistand?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. september 2002)

Kommissionen er i høj grad bekendt med tendensen til øget forekomst af fedme i medlemsstaterne. Selv om de data, som Eurostat har indsamlet vedrørende 1989 til 1996, kun viser en begrænset stigning i forekomsten af fedme (målt ved hjælp af Body-Mass Index BMI), forventer Kommissionen, at nye sammenlignelige data vedrørende 2002, som vil være til rådighed næste år, vil bekræfte den stigende tendens til fedme, som man har konstateret i en række nationale og internationale undersøgelser.

Kommissionen har begrænsede beføjelser på uddannelsesområdet, da indholdet af undervisningen og tilrettelæggelsen af uddannelsessystemerne fuldt ud er medlemsstaternes ansvarsområde. Kommissionen kan således ikke forbinde sådanne betingelser med økonomisk eller andre former for bistand på dette område. Kommissionen kan dog bidrage til udviklingen af miljøer, der er fremmende for sundheden, ved at føre beslutningstagere og videnskabsfolk sammen og ved at fremme eksempler på god praksis, som man gør for nærværende i forbindelse med projektet vedrørende det europæiske netværk for sundhedsfremmende skoler, som gennemføres i samarbejde mellem Kommissionen, Europarådet og Verdenssundhedsorganisationen.

Derudover bestemte Kommissionen specifikke tilfælde, hvor det er særligt hensigtsmæssigt at forbinde uddannelse og sport med hinanden, i den for nyligt udarbejdede rapport om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål(1). Ydermere er Kommissionen opmærksom på, at sport er et værdifuldt redskab til fremme af relevante mål inden for uddannelse som f.eks. uddannelse i et multikulturelt miljø, støtte til dårligt stillede elever, reduktion af dumpe- og frafaldsprocenterne og imødegåelse af social udstødelse, som Kommissionen støtter navnlig gennem Comenius-aktionen vedrørende skoleuddannelse.

Kommissionen har for nylig forelagt et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension 2004(2). Målene med året er bl.a. at tilskynde til idrætsaktiviteter i skoleforløbet, at modvirke skoletilværelsens stillesiddende karakter og således bidrage til en forbedring af elevernes fysiske kondition. Afgørelsen åbner mulighed for at give økonomisk støtte til tværnationale, nationale, regionale eller lokale initiativer til fremme af de angivne mål, navnlig til arrangementer, som har til formål at formidle budskabet om idrættens pædagogiske værdier og give eksempler på god praksis.

Det nye folkesundhedsprogram (2003-2008) omfatter aktiviteter vedrørende indsamling af sundhedsdata samt aktioner vedrørende sundhedsdeterminanter. Forebyggelse af fedme vil være blandt de aktiviteter, som skal gennemføres.

Kommissionen overvejer på nuværende tidspunkt, hvordan man kan udvikle en sammenhængende fællesskabsstrategi vedrørende fedme inden for programmet med henblik på at tackle den uheldige tendens til, at en større og større andel af befolkningen er overvægtig eller fed og fysisk inaktiv, hvilket medfører eskalerende omkostninger og folkesundhedsproblemer i stort omfang. En sådan strategi skal være baseret på foranstaltninger vedrørende ernæring og fysisk aktivitet med henblik på at forebygge og håndtere denne globale, epidemilignende udvikling.

(1) KOM(2001) 59 endelig udg. Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål.

(2) EFT C 25 E af 29.1.2002.