ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3509/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Miljoeindvirkningsvurdering af Pareton-udgravningsprojektet (Colli Asolani, Treviso)

Colli Asolani (Asolani-hoejdedraget) har traditionelt vaeret produktionssted for teglsten og er foelgelig oedelagt af utallige lerudgravninger, som har lavet store huller i bakkesiderne og i alvorlig grad oedelagt miljoeet. Imidlertid er Colli Asolani ogsaa et af de landskabsmaessigt set mest interessante omraader i Provinsen Treviso og saaledes en vigtig turismerelateret oekonomisk ressource. I 1981 satte Regionen Veneto en stopper for udvindingsvirksomheden paa Pareton-bakken. I 1991 forelagde selskabet Seam baade de kommunale og regionale myndigheder en miljoeplan for Pareton, hvorefter der skulle fjernes ca. 8.000.000 m3 ler (omkring 400.000 lastbilladninger) over en 15-aarig periode. Dette vil betyde en saenkning af bakkens hoejde med hele 72 m (med landskabsmaessige, miljoemaessige og klimatiske foelger for hele omraadet, f.eks. en aendring af vindsystemet) i stedet for en genskabelse af bakkens kontur, som ikke ville aendre dens hoejde over havets overflade. I 1992 afgav kommunalraadet i Castelcucco en negativ udtalelse, idet naevnte omraade ikke er med paa den regionale liste over omraader, hvor der kan ske udgravninger. I august 1994 optog Venetos regionalraad Castelcucco Kommunes areal blandt de arealer, hvor der kan udvindes ler, men den 10. marts 1995 inkorporerede Provinsen Treviso det paagaeldende omraade i provinsens regionaludviklingsplan (PTP) som vaerende omfattet af bestemmelserne for naturparker og reservater, hvor det er forbudt at foretage nye udgravninger. Nu skal Regionen Veneto afgive endelig udtalelse om tilladelsen.

Mener Kommissionen ikke, at et udgravningsprojekt af denne stoerrelsesorden i et omraade klassificeret som naturpark henhoerer under den type projekter, for hvilke der skal foretages en miljoeindvirkningsvurdering i overensstemmelse med direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. ))?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. januar 1997)

Alle udgravningsprojekter af den slags, der er anfoert i det aerede medlems forespoergsel, henhoerer under bilag II, nr. 2, litra c), i Raadets direktiv 85/337/EOEF, og indebaerer saaledes en obligatorisk miljoevurdering i tilfaelde af, at saadanne projekter paa grund af deres art, dimensioner eller placering kan faa en vaesentlig indvirkning paa miljoeet, som anfoert i direktivets artikel 2.

Desuden skal det paagaeldende lands myndigheder under alle omstaendigheder foretage en forhaandsvurdering for - i forbindelse med projekter henhoerende under bilag II - at kunne fastslaa, hvorvidt der skal foretages en miljoevurdering ((Domstolens dom afsagt den 2. maj 1996 i sag nr. C/133/94 - Kommissionen mod Belgien. )).

Det konkrete tilfaelde, der er bragt paa bane af det aerede medlem, er blevet registreret som vaerende et saadant tilfaelde, og Kommissionen vil rette henvendelse til de italienske myndigheder herom.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2464/96 af Anita POLLACK til Rådet. Menneskerettigheder på Sri Lanka



EF-Tidende nr. C 105 af 03/04/1997 s. 0008



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2464/96 af Anita Pollack (PSE) til Raadet (25. september 1996) Om: Menneskerettigheder paa Sri Lanka Hvilke oplysninger har UNHCR i betragtning af den fortsatte borgerkrig paa Sri Lanka forelagt for at stoette sin erklaering om, at 3. februar 1995 og 23. juni 1995 om asylsoegeres tilbagevenden (jf. note af 15. januar 1996 fra Det Europaeiske Raad om at menneskerettighederne for tamiler er blevet mere acceptable? Svar (13. februar 1997) Ifoelge UNHCR's udtalelse om kriterier for tildeling af asyl til borgere fra Sri Lanka, der efter anmodning er blevet fremsendt til Raadet for Den Europaeiske Union, er der ikke behov for at aendre den naevnte indstilling fra januar 1996. Der skal tages hensyn til den seneste positive udvikling, f.eks. den massive frivillige tilbagevenden af tamiler til det regeringskontrollerede Jaffna-omraade. Ifoelge UNHCR foreligger der ikke rapporter om, at civilbefolkningen skulle have saerlige problemer af alvorlig karakter med Sri Lankas haer; haerens behandling af befolkningen skulle generelt vaere rimelig.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2796/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Overbeskattede smaa og mellemstore virksomheder

De smaa og mellemstore virksomheder, der er vigtige for EU-landenes oekonomi, befinder sig for oejeblikket i Italien i en alvorlig recession, der bl.a. har indenrigspolitiske aarsager, og ofte er virksomhederne noedt til at lukke.

Skattefrihed af det reinvesterede udbytte, i det mindste i de foerste 3-5 aar, eller en eventuel revision af skatteprocenterne kunne give et kraftigt skub til genopsvinget i denne oekonomi og dermed i landet.

Ville Kommissionen undersoege situationen i Faellesskabet og foreslaa regeringerne disse eller eventuelle andre loesninger? Dersom denne situation kun findes i visse lande, hvilke foranstaltninger kan Kommissionen traeffe for at tvinge staterne til at indfoere en nedskaering af de administrative forpligtelser, ogsaa i forbindelse med en af de maalsaetninger, der bl.a. er indeholdt i den rapport, som Det Europaeiske Raad behandlede i Madrid i 1995?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (3. december 1996)

I sin rapport om smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er), der blev forelagt paa Det Europaeiske Raads moede i Madrid ((CSE(95) 2087 )), anbefalede Kommissionen, at medlemsstaterne udarbejder en klar strategi til administrativ og lovgivningsmaessig forenkling til fordel for SMV'er, herunder et forenklet momssystem. Endvidere opfordrede Kommissionen medlemsstaterne til at tage initiativ til, at egenkapitalfinansiering for SMV'er bliver mere tillokkende end gaeldsfinansiering. Derved foroeges SMV'ers finansielle stabilitet og overlevelseschancer under vanskelige oekonomiske forhold. Herudover understreges det i det nye integrerede program for smaa og mellemstore virksomheder og haandvaerksfagene ((KOM(96) 329 endelig udg. )) samt i det tredje fleraarige program for SMV'er ((KOM(96) 98 endelig udg. )), at der er behov for at fortsaette, i overensstemmelse med naerhedsprincippet, udbredelsen af bedste praksis vedroerende forenkling og forbedring af det skattemaessige, administrative og lovgivningsmaessige klima for SMV'er.

Endvidere understreger Kommissionen, at det er vigtigt at fortsaette arbejdet med det nye og samlede syn paa skatte- og afgiftspolitikken, saaledes som det praesenteres i Kommissionens diskussionsoplaeg »Beskatning i Den Europaeiske Union« ((SEK(96) 487 )). Paa den baggrund anbefaler Kommissionen i sin rapport om udviklingen af skatte- og afgiftssystemerne i Den Europaeiske Union ((KOM(96) 546 )), at koordineringen af skatte- og afgiftspolitikken forbedres. Dette kan ske ved, at repraesentanterne i den hoejtstaaende gruppe vedroerende fiskale forhold fortsaetter sit arbejde, og ved at skabe et permanent forum, hvor medlemsstaterne og Kommissionen kan udveksle informationer og droefte skattepolitik. Et af de omraader, som gruppen har valgt at diskutere, er forenkling af skatteforholdene for SMV'er og andre virksomheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2982/96 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Batteribure

Kan Kommissionen under henvisning til dens svar paa skriftlig forespoergsel E-0878/96 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 97. )) oplyse, hvilke tredjelande der kan eksportere kvaeg, oksekoed og oksekoedsprodukter til Den Europaeiske Union, og hvilke foranstaltninger den har truffet for at sikre, at ovennaevnte kvaeg og produkter lever op til EU's sundhedskrav, navnlig med hensyn til bortskaffelse af naermere specificeret slagteriaffald fra kvaeg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. december 1996)

I Raadets beslutning 79/542/EOEF af 21. december 1976 ((EFT L 146 af 14.6.1979. )) (som senest aendret) er der opstillet en liste over tredjelande, hvorfra medlemsstaterne tillader indfoersel af kvaeg, svin, enhovede dyr, faar og geder, fersk koed og koedprodukter. Denne liste er udarbejdet i overensstemmelse med kravene i Raadets direktiv 72/462/EOEF af 12. december 1972 (som senest aendret) om sundhedsmaessige og veterinaerpolitimaessige problemer i forbindelse med indfoersel af kvaeg og svin samt fersk koed fra tredjelande ((EFT L 302 af 31.12.1972. )).

Desuden har Kommissionen paa grundlag af Raadets direktiv 72/462/EOEF i en raekke beslutninger fastsat specifikke krav med henblik paa at begraense eller udvide tilladelserne til at indfoere visse kategorier af dyr eller fersk koed og produkter heraf.

Saerlige restriktioner med hensyn til eventuel udelukkelse af slagteaffald fra kvaeg er omfattet af disse specifikke beslutninger. Hidtil er der blevet indfoert restriktioner gaeldende for nogle tredjelande, for hvis vedkommende der er konstateret problemer i forbindelse med mund- og klovesyge eller restkoncentrationer.

EU-forskrifterne for restkoncentrationer er ogsaa gaeldende, og kun lande med en godkendt plan for restkoncentrationer kan udfoere levende kvaeg og oksekoed til EU. Denne liste er optaget i Raadets beslutning 79/542/EOEF.

Kommissionen godkender de enkelte virksomheder i tredjelande ved specifikke beslutninger, herunder om noedvendigt med visse restriktioner.

Sendinger, der foeres ind i EU, kontrolleres paa graensekontrolstederne i henhold til Raadets direktiv 90/675/EOEF af 10. december 1990 om fastsaettelse af principperne for tilrettelaeggelse af veterinaerkontrollen for tredjelandsprodukter, der foeres ind i Faellesskabet ((EFT L 373 af 31.12.1990. )), og Raadets direktiv 91/496/EOEF af 15. juli 1991 om fastsaettelse af principperne for tilrettelaeggelse af veterinaerkontrollen for dyr, der foeres ind i Faellesskabet fra tredjelande og om ophaevelse af direktiv 89/662/EOEF, 90/425/EOEF og 90/675/EOEF ((EFT L 268 af 24.9.1991. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3302/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Danmark?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2936/96 af Claudia Roth (V) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Forbindelserne mellem EF-observatoererne i Bosnien og de vesteuropaeiske efterretningstjenester

I ARD-udsendelsen »Monitor« er det blevet haevdet, at Christoph von Bezold, som er ansat i det tyske efterretningsvaesen BND, siden 1993 har vaeret udstationeret i Zagreb som EU-observatoer. Ifoelge udsendelsen har von Betzold, der trods sit tilhoersforhold til BND's udlandsafdeling er leder af den tyske delegation, bevidst tolereret videretransport af vaaben i Bosnien.

1. Har Kommissionen kendskab hertil, og hvad er dens holdning hertil?

2. Er der andre medlemmer af efterretningstjenester, ogsaa fra andre EU-lande, der har vaeret udstationeret som EU-observatoerer i Bosnien?

3. Er der andre tilfaelde, hvor medlemmer af efterretningstjenester har vaeret involveret i illegale vaabentransporter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (17. december 1995)

Kommissionen er bekendt med indholdet af ARB-udsendelsen »Monitor«. Medlemsstaterne er selv ansvarlige for medlemmerne af observatoermissionen, der ledes af det til enhver tid siddende formandskab. Kommissionen kan derfor ikke tage stilling til de forhold, der ligger til grund for Monitors beretning, eller til andre observatoerers identitet og aktiviteter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2719/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (16. oktober 1996)

Om: Forvandling af et museum til moske

Ifoelge forlydende i graeske aviser har Tyrkiets islamiske regering planer om at goere endnu et mindesmaerke fra den kristne historie til en moske. Det drejer sig om museet for antik soefart i Halikarnassos (Bodrum), som har til huse i en kirke, som var blevet bygget af johanniterridderne i 1415, og blev forvandlet til et museum i 1962.

Kommissionen bedes oplyse, hvorledes den har til hensigt at reagere paa denne nye provokation fra den tyrkiske regerings side, en provokation som laegger sig til en lang kaede af handlinger, der udtrykker foragt for Lilleasiens kristne tradition (den nyeste er planerne om at goere Ajia Sofia-kirken i Konstantinopel til en moske), og hvilke sanktioner vil den foretage med henblik paa at opnaa, at Tyrkiets regering foelger adfaerdsregler, som passer for en civiliseret stat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (26. november 1996)

Ifoelge de oplysninger, Kommissionen har til raadighed, er det rigtigt, at den tyrkiske kulturminister for nylig har foreslaaet at omdanne den kirke, hvor museet for antik soefart har til huse (Bodrum).

Dette projekt er imidlertid blevet opgivet paa grund af den meget staerke modstand, det har fremkaldt blandt befolkningen i Tyrkiet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3304/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Finland?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2396/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Beslutning 94/730/EF om fastlaeggelse af forenklede procedurer for udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede planter - EF-traktatens artikel 145

1. Hvorfor har Kommissionen med beslutning 94/730/EF ((EFT L 292 af 12.11.1994, s. 31. )) tilsidesat EF-traktatens artikel 145?

2. Deler Kommissionen den opfattelse, at der foreligger en traktatkraenkelse?

3. Hvordan kan dette i benaegtende fald begrundes?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2394/96, E-2395/96, E-2396/96, E-2397/96, E-2398/96, E-2399/96, E-2400/96, E-2401/96, E-2402/96, E-2403/96 og E-2405/96 (14. oktober 1996)

Svarene paa de ovennaevnte skriftlige forespoergsler, afstedkommer en raekke tekniske og juridiske problemer, vedroerende gennemfoerelsen af direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )), bl.a. med hensyn til indfoerelsen af de forenklede procedurer.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at undersoege, hvorledes gennemfoerelsen af dette direktiv er forloebet siden dets ikrafttraeden, med henblik paa offentliggoerelse af en rapport, som vil tilgaa Parlamentet og Raadet.

Kommissionen vil i denne sammenhaeng behandle det aerede medlems spoergsmaal og i givet fald tage hensyn til de naevnte punkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2761/96 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Fremme af Italiens kunst- og kulturarv

I Italien har det i nogen tid vaeret droeftet, om det var noedvendigt bedre at forvalte og bedre at beskytte kunst- og kulturarven, da der i betragtning af den store rigdom paa nationale kulturgoder aldrig er udarbejdet en rimelig politik om udnyttelsen af disse, ud over en ren bevarelse. I andre europaeiske lande findes der derimod centre og institutioner til fremme af den nationale kulturarv - som f.eks. National Trust of Scotland - som soerger for baade udbredelsen af materiale til orientering og oplysning samt for skabelsen af et virkeligt kultur- og turistnet (fremstilling af forskellige artikler, udarbejdelsen af brochurer, dokumentation, turistcentre osv.).

Kan Kommissionen oplyse, om der findes saerlige undersoegelser herom med dokumentation, hvorved man faar bedre kendskab til dette emne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (27. november 1996)

Kommissionen raader ikke paa nuvaerende tidspunkt over undersoegelser om det arbejde, der udfoeres af centre og institutioner til fremme af den nationale kulturarv.

En indgang til spoergsmaalet vil dog kunne findes i den haandbog over de europaeiske kulturstatistiske kilder, der er under udarbejdelse, og som efter hensigten skal gennemgaa de organer, der loebende udarbejder kulturstatistikker.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2409/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: Sundhedssituationen paa de nederlandske Antiller

Har Kommissionen kendskab til, at 9 nyrepatienter og 4 spaedboern doede inden for et kort tidsrum paa et sygehus paa Caracao i de nederlandske Antiller?

Er det Kommissionen bekendt, at de 9 nyrepatienters doed formentlig skyldes mangelen paa en effektiv vandforsyning i det paagaeldende sygehus?

Hvor store beloeb har Kommissionen siden 1990 anvendt til udvikling paa de nederlandske Antiller, og til hvilke projekter er midlerne blevet brugt?

Er Kommissionen indstillet paa sammen med Antillernes myndigheder at undersoege, om en stoerre andel af EU's u-landshjaelp til Antillerne om noedvendigt kan afsaettes til sundhedsprojekter, bl.a. for at forbedre faciliteterne paa Antillernes sygehuse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (8. november 1996)

Kommissionen har kendskab til de begivenheder, som det aerede medlem henviser til. Ifoelge de oplysninger, der er til raadighed om disse ulykkelige begivenheder, boer der sondres mellem nyrepatienter og spaedboern. De afdoede nyrepatienter i Curacao var indlagt paa en privat klinik, hvor deres doed skyldtes anvendelsen af vand med et for stort indhold af aluminium. Disse doedsfald kunne vaere undgaaet, hvis det paagaeldende vand var blevet filtreret korrekt, som det normalt sker i Europa i forbindelse med dialysebehandling. De fire spaedboerns doed skyldtes ikke vandets kvalitet. For tre af de paagaeldende skyldtes dette ifoelge nederlandske eksperter indtagelsen af et saerligt foedemiddel til for tidligt foedte, der har vist sig at vaere smittefarlig.

Det er ikke korrekt, at der ikke findes nogen effektiv vandforsyning til det paagaeldende sygehus i Curacao. Dette har i flere aar vaeret tilsluttet vandforsyningen, der administreres af det statsanerkendte KAE, som er ansvarlig for produktionen, og af Kolea, som er ansvarlig for distributionen. Derimod erkender man den forurening, der skyldes vandets alt for hoeje indhold af aluminium. Endvidere har Curacao problemer med »drikkeligheden« af det vand, der distribueres.

Siden 1990 er der, alt iberegnet, blevet ydet ikke mindre end 33 mio. ECU fra Kommissionen og Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) til de nederlandske Antiller, dels i form af gavebistand (23. mio. ECU), laan (9,5 mio. ECU) eller noedhjaelp (0,5 mio. ECU). Det skal oplyses, at KAE har modtaget et laan paa 8,7 mio. ECU fra EIB.

Traditionelt set er sundhedssektoren genstand for et samarbejde mellem Antillerne, Nederlandene og den panamerikanske sundhedsorganisation. I lighed med Lomé-konventionen overlader associeringsaftalen med lande og oversoeiske territorier udtrykkeligt initiativet til projekter og programmer til modtagerlandene. Hidtil har de nederlandske Antiller ikke anmodet Kommissionen om bistand inden for sundhedssektoren. Et samarbejde paa dette omraade vil vaere meget taenkelig i fremtiden, hvis regeringen oensker det, og i snaevert samarbejde med de oevrige interesserede parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3027/96 af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Statsstoette til det italienske luftfartsselskab Alitalia

Det italienske finanslovsforslag for 1997 indeholder poster med omfattende bevillinger til IRI (instituttet for industriel genopbygning) med henblik paa kapitalindskud i Alitalia.

Hvis dette gennemfoeres, vil det vaere i direkte modstrid med Rom-traktatens bestemmelser om statsstoette til offentlige virksomheder (artikel 92-94), idet det vil fordreje konkurrencevilkaarene og indvirke paa samhandelen mellem medlemsstaterne.

Vil Kommissionen goere brug af sine befoejelser i henhold til Rom-traktatens artikel 93, stk. 2, og paalaegge den italienske stat at ophaeve denne stoetteforanstaltning?

Vil Kommissionen efter hoering af Europa-Parlamentet foreslaa Raadet yderligere bestemmelser med henblik paa gennemfoerelse af Rom-traktatens artikel 92 og 93?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (28. november 1996)

Sidst i juli maaned 1996 indsendte de italienske myndigheder en foreloebig anmeldelse til Kommissionen om hovedelementerne i Alitalia's omstruktureringsplan.

Kommissionen gennemgaar nu programmet for Alitalia's kapital-omstrukturering i overensstemmelse med proceduren i EF-traktatens artikel 93, stk. 2. Proceduren i denne sag indledtes den 9. oktober 1996, og teksten til meddelelsen om indledningen af proceduren vil blive offentliggjort, saaledes at interesserede parter kan fremsaette deres bemaerkninger. Efter proceduren skal Kommissionen vurdere, om transaktionerne mellem Alitalia og den italienske stat overholder almindelig forretningspraksis. Hvis Kommissionen konkluderer, at Alitalia har modtaget statsstoette, vil den undersoege, om denne stoette er forenelig med det faelles marked i henhold til EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c).

Kommissionen har ikke besluttet, om den vil fremsaette forslag til bestemmelser om anvendelsen af artiklerne 92-93, men vil traeffe sin beslutning paa baggrund af droeftelserne om spoergsmaalet, som fandt sted under Industriraadet den 14. november 1996.