ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1860/00

af Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) til Rådet

(13. juni 2000)

Om: Landevejen mellem Cabanes og Oropesa (Castellòn-provinsen)

I Castellón provinsen i Spanien foreligger der et projekt om anlæg af en landevej fra Cabanes til Oropesa. Arbejderne er blevet tildelt virksomheden Necso-Rover Alcisa.

Projektet omfatter ikke nogen miljørisikovurdering for naturområdet Desierto de las Palmas og dettes omgivelser, hvor der findes mange enestående og endemiske arter, både i L'ullal de Miravet grotten og i de øvrige nærliggende grotter. Faunaen er meget følsom over for ændringer i levestedet, og derfor vil enhver ændring af dette kunne føre til arternes uddøen.

Desuden vil den projekterede landevejs sydlige variant berøre arealer af lige så stor eller endnu større landskabs- og miljømæssig værdi end Desierto de las Palmas.

Eftersom der ikke er blevet udarbejdet nogen miljørisikovurdering for hvert af de oprindelige forslag til landevej (den nordlige, mellemste og sydlige variant), hvad påtænker Rådet da at gøre for at sikre, at miljøbestemmelserne overholdes?

Svar

(23. oktober 2000)

Det spørgsmål, som det ærede medlem har rejst, henhører ikke under Rådets kompetenceområde. Det påhviler Kommissionen som traktatens vogter at sikre, at den pågældende fællesskabslovgivning i overensstemmelse med traktatens artikel 226 omskrives korrekt til national ret og håndhæves forsvarligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1632/00

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: AY Bank's fallit i det tidligere Jugoslavien

Er Kommissionen bekendt med, at min vælger, Kevin John Morley of Billericay, står uden passende aftrædelsespenge, efter at hans arbejdsgiver, AY Bank, gik fallit, efter at der i 1998 var blevet pålagt EU-sanktioner mod det tidligere Jugoslavien?

Findes der nogen bestemmelser om økonomisk støtte til europæiske borgere, som uden egen skyld kommer i en sådan uheldig situation?

Kan Kommissionen foreslå en anden måde, hvorpå min vælger kan opnå erstatning på grundlag af sit retfærdige krav?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(23. juni 2000)

Kommissionen er vidende om, at AY Bank den 25. juni 1999 gik konkurs (went into administration) i henhold til den britiske Insolvency Act. Nogle dage før blev bankens midler indefrosset i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1294/1999 af 15. juni 1999 om indefrysning af midler og forbud mod investeringer i forbindelse med Forbundsrepublikken Jugoslavien og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1295/98 og (EF) nr. 1607/98(1). Da en kendelse om forenklet konkursbehandling (administration order) kun bliver afgivet, hvis domstolen finder det godtgjort, at en virksomhed er eller efter al sandsynlighed bliver ude af stand til at betale sin gæld, bør den pågældende kendelse ikke tilskrives indefrysningen af midler.

Kommissionen bemærker, at forordningen ikke tager det spørgsmål op, om ansatte er berettiget til betaling af afskedigelsesgodtgørelser fra arbejdsgiveren, og at dette spørgsmål skal afklares i henhold til den indenlandske britiske lovgivning, herunder den nævnte Insolvency Act.

Hvis det antages, at der rent faktisk foreligger en ret til afskedigelsesgodtgørelser, bemærker Kommissionen, at forordningen undtager betaling af normal løn, herunder obligatoriske afskedigelsesgodtgørelser, fra indefrysningen af midler. Hvis den ansatte var berettiget til betaling af ikke-obligatoriske afskedigelsesgodtgørelser, ville Kommissionen være bemyndiget til at give tilladelse til at benytte de indefrosne midler til betaling deraf, forudsat at undladelsen af at indrømme en tilladelse ville være til skade for Fællesskabets interesser.

(1) EFT L 153 af 19.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2154/00

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(22. juni 2000)

Om: Fællesskabsstøtte til Nordcypern

Kan Kommissionen oplyse, om dens tjenestegrene har undersøgt muligheden for at yde direkte fællesskabsstøtte til kommuner, lokale myndigheder og ikke-statslige organisationer i den nordlige del af Cypern, som ulovligt holdes besat af det tyrkiske militær?

Ville det efter Kommissionens mening være muligt at yde en sådan støtte uden at indhente udtalelse og samtykke fra Republikken Cyperns internationalt anerkendte regering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(20. juli 2000)

Siden 1974 har Cypern haft en de facto-deling. Dette har betydet, at Kommissionen ikke har haft mulighed for at yde direkte støtte til de organisationer, som nævnes af det ærede medlem. Kommissionen har dog altid forsøgt at gøre alt, hvad den kan, for at bringe de to samfund tættere sammen og har (støttet af Parlamentet) i sine årlige bevillinger regelmæssigt øremærket en del af den finansielle bistand til Cypern til bi-kommunale aktiviteter.

De politiske spændinger på øen i perioden mellem møderne i Det Europæiske Råd i Luxembourg og Helsingfors har gjort det meget vanskeligt at anvende bi-kommunale ordninger i henhold til den fjerde finansprotokol. Til trods herfor er der uden for øen blevet afholdt to vellykkede konferencer mellem fagforeninger og kvindegrupper fra de to samfund.

Efter undertegnelsen af den nye finansprotokol i marts 2000 vil der blive bevilget 3 mio. til bi-kommunale projekter. Pengene vil i år blive anvendt til genopbygning af det arkitektoniske og historiske centrum i Nicosia på begge sider af den grønne linie. Pengene vil blive kanaliseret gennem De Forenede Nationers projekt kaldet Nicosia Master Plan, der allerede har eksisteret i nogle år med aktiv deltagelse af borgmesteren i Nicosia og hans kollega i den nordlige del af byen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2119/00

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om: Fremtiden for Fællesskabets venskabsbyprogram

I et interview på side 17 i den italienske avis La Repubblica af 20. marts svarer næstformand i Kommissionen, Neil Kinnock, som svar på et spørgsmål fra journalisten om fremtiden for det europæiske program vedrørende venskabsbyer direkte: Vi beskæftiger os med venskabsbyer. Det er en opgave, vi med glæde har påtaget os og som vore tjenestemænd altid har udført korrekt. Men da vi mangler personale, må vi stille os selv det spørgsmål, om venskabsbyer er en væsentlig opgave for Kommissionen.

I betragtning af at venskabsbyer er et vigtigt instrument til at skabe bevidsthed om Europas opbygning og få borgerne til at deltage heri kan Kommissionen da give yderligere oplysninger om, hvorledes den stiller sig til venskabsbyer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(12. september 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-1366/00 fra Cristiana Muscardini(1).

(1) EFT C 46 E af 13.2.2001, s. 178.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2504/00

af María Izquierdo Rojo (PSE) til Kommissionen

(24. juli 2000)

Om: Mikrolån og kvindelige iværksættere

Med henvisning til det venlige svar på mit spørgsmål (spørgetiden den 5. juli 2000, H-0546/00)(1) og med henvisning til den konkrete situation i Spanien, hvor kvindelige igangsættere, som gerne vil etablere en form for virksomheder, har brug for en konkret mindstekapital på ikke under 500 000 pesetas, bedes Kommissionen oplyse, hvor mange europæiske kvinder, der reelt har nydt godt af mikrolån af en eller anden art, og i hvilke medlemsstater?

Følger medlemsstaterne og de ansvarlige i regionerne disse politikker for mikrolån til kvinder, eller udvandes disse midler, således at de forsvinder i den generelle pulje, der er omfattet af de almindelige betingelser for samfinansiering?

(1) Spørgsmålet besvaret skriftligt den 5.7.2000.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(19. september 2000)

Kommissionen ligger ikke inde med oplysninger om, hvor mange kvinder der i Europa har fået ydet mikrokreditter, hverken i alt eller pr. medlemsstat. Det er normalt medlemsstaterne, der i overensstemmelse med nærhedsprincippet selv står for forvaltningen af mikrokreditordningerne.

Det skal dog bemærkes, at Kommissionen i perioden 1987-1995 støttede ILE-programmet til fremme af lokale beskæftigelsesinitiativer for kvinder. 1 619 projekter er blevet evalueret, og man har undersøgt, hvordan det er gået de kvinder, der modtog bistand gennem programmet. Erfaringerne fra ILE-programmet er blevet brugt ved iværksættelsen af NOW-initiativet for kvindelige iværksættere. Der er produceret en cd-rom med en udførlig beskrivelse af NOW-projekterne for kvindelige iværksættere. Der sendes en kopi af undersøgelsen på cd-rom direkte til det ærede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. Der er desuden foretaget flere evalueringer af den bistand, der er ydet over strukturfondene. Det fremgår dog ikke af de oplysninger, disse evalueringer indeholder vedrørende bistanden til iværksættere, om der er tale om mikrokreditter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0229/00

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(4. februar 2000)

Om: Manglende medtagelse af amtet Arta i fællesskabsinitiativet Interreg

Ifølge de foreliggende oplysninger ser det ud til, at amtet Arta ikke er blevet medtaget i de operationelle programmer, som Kommissionen har offentliggjort for del A i fællesskabsinitiativet Interreg på trods af, at det grundlæggende kriterium for medtagelse under denne del, nemlig at der findes eksterne landegrænser eller grænser mod havet, opfyldes af amtet Arta, eftersom Ambakiko-bugten udgør den allersydligste del af amtet og samtidig er en del af Det Ioniske Hav. Kommissionen bedes oplyse, hvilken holdning den indtager til ovennævnte, og om amtet Arta i sidste instans vil blive medtaget i fællesskabsinitiativet Interreg ligesom hele det øvrige nordvestlige Grækenland?

Samlet supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier på skriftlige forespørgsler E-0150/00, E-0229/00 og E-0336/00

(7. juni 2000)

Kommissionen mener ikke, at Arta og Ilia er grænseoverskridende områder i ordets betydning i EF-initiativet Interreg III, og synes derfor ikke, at de uden ret blev udeladt fra listen over støtteberettigede områder.

Kommissionen vedtog retningslinjerne for Interreg III den 28. april 2000(1). Efter initiativets linje for grænseoverskridende samarbejde omfatter de støtteberettigede områder alle områder langs Fællesskabets indre og ydre landegrænser og visse havområder som fastsat i bilag 1 til retningslinjerne. Op til 20 % af et programs samlede budget kan dog anvendes i områder, der støder op til støtteberettigede områder. Da både Arta og Ilia støder op til støtteberettigede områder, har myndighederne nok spillerum til at inkludere dem i kommende grænseoverskridende programmer under Interreg III.

(1) EFT C 143 af 23.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1143/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Det er nødvendigt med en klar afgrænsning mellem de forskellige grupper produkter, der anvendes som dyrefoder. Gråzoner må undgås. På længere sigt må antibiotika ikke anvendes som vækstfremmende middel i EU, hvis det samme præparat anvendes i medicin til mennesker og dyr.

1. Er det tilladt i dyrefoder at bruge sådanne antibiotika, som i modsætning til visse andre antibiotika ikke anvendes til behandling af mennesker og dyr?

2. Agter Kommissionen at gennemføre eller foranledige en undersøgelse af risikoen ved brug af antibiotika i kvægfoder?

3. Vil Kommissionen på internationalt plan gøre en indsats for en harmonisering af bestemmelserne vedrørende antibiotika i lyset af den konkurrenceforvridende virkning? I benægtende fald hvilken politik agter Kommissionen at følge, såfremt europæiske producenter stilles ugunstigt, fordi de ikke må bruge bestemte præparater?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 og E-1162/00

(9. juni 2000)

De spørgsmål, det ærede medlem har rejst, er ved at blive undersøgt med henblik på fremsættelse af lovgivningsforslag i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastsat i hvidbogen om fødevaresikkerhed.

Det ville være uhensigtsmæssigt på dette stadium at foregribe detaljerne i de enkelte forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1697/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. maj 2000)

Om: Narkotikaovervågningscentret EONN's fremtid

Narkotikaovervågningscentret EONN i Lissabon har nu været i gang siden 1993. Det producerer stadig ingen sammenlignelige statistikker mellem medlemsstaterne vedrørende narkotikasituationen og udviklingen i misbruget. Må EONN-projektet ikke betragtes som mislykket, og bør projektet med dette overvågningscenter ikke opgives, da medlemsstaterne er de bedst egnede til at håndtere disse problemer på nationalt plan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(26. juli 2000)

Det europæiske narkotikaovervågningscenter (EONN) kom i gang i begyndelsen af 1995. I henhold til oprettelsesforordningen er centrets hovedopgave at forsyne Fællesskabet og medlemsskaberne med objektive, pålidelige og sammenlignelige oplysninger om narkotika- og narkotikamisbrugsproblemerne og

konsekvenserne heraf. Til dette formål har centret, i samarbejde med de nationale informationscentre og eksperter i medlemsstaterne, defineret fem væsentlige epidemiologiske indikatorer, der beskriver forekomsten og de sundhedsmæssige konsekvenser af narkotikamisbrug i Fællesskabet. Arbejdet med disse indikatorer forventes afsluttet inden udgangen af 2000. EONN arbejder sammen med Eurostat om narkotikarelaterede dødsfald og om data, som er indsamlet gennem sundheds- og sundhedsrelaterede undersøgelser.

I Fællesskabets narkotikastrategi for 2000-2004, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i Helsinki, hedder det, at strategien skal baseres på en regelmæssig vurdering af arten og størrelsesforholdet af narkotikafænomenet og dets konsekvenser. Strategien bekræfter den rolle, som EONN spiller for udførelsen af denne opgave, og understreger betydningen af at udvikle et endnu tættere samarbejde mellem centret og medlemsstaterne. Det er af yderste vigtighed at sikre den højeste kvalitet af informationsstrømmene til og fra EONN.

Som det ærede medlem ved, er indsamling af oplysninger om illegal narkotika ingen let opgave på noget plan. Nøjagtige og pålidelige oplysninger er ikke desto mindre en forudsætning for effektiv handling på alle planer. Resultaterne af en uafhængig evaluering af EONN viser, at centret klart har ydet et vigtigt bidrag til at udfylde hullerne i de oplysninger og den viden, der var til rådighed, da det blev oprettet.

Fællesskabets narkotikastrategi for 2000-2004 understreger betydningen af en afbalanceret og tværfaglig indsats over for narkotikaproblemerne, og Fællesskabet har gentagne gange understreget, at bekæmpelsen af narkotikaproblemerne er en fælles opgave, der kræver intensivt samarbejde. Kommissionen mener, at sammenlignelige oplysninger på fællesskabsplan udgør et solidt grundlag ikke alene for planlægning og gennemførelse af narkotikarelaterede aktioner, men også for evalueringen af disse aktioner. I den forbindelse vil EONN fortsat spille en afgørende rolle. Med hensyn til sammenlignelige statistikker vil EONN fortsat samarbejde med Eurostat inden for rammerne af Fællesskabets statistiske program.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0336/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: Manglende optagelse af Arta amt på listen over støtteberettigede områder som led i fællesskabsinitiativet Interreg 2000-2006

Kommissionen udsendte for nylig et udkast til meddelelse til EU-medlemsstaterne om fællesskabsinitiativet Interreg 2000-2006.

Ifølge meddelelsen er Arta amt ikke optaget på listen over områder for iværksættelse af aktioner som led i det grænseoverskridende samarbejde (pakke A), som størstedelen af bevillingerne vil blive udnyttet til, til trods for at det opfylder samtlige kriterier for optagelse på denne liste.

Eftersom Arta amt ved denne manglende optagelse ikke behandles på lige fod med andre områder, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Af hvilke årsager er Arta ikke optaget på listen over støtteberettigede områder i forbindelse med aktionerne som led i det grænseoverskridende samarbejde?

2. Agter Kommissionen i den endelige plan at gøre en ende på denne uretfærdige behandling, som Arta amt er blevet genstand for, og optage dette område på listen over støtteberettigede områder?

Samlet supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier på skriftlige forespørgsler E-0150/00, E-0229/00 og E-0336/00

(7. juni 2000)

Kommissionen mener ikke, at Arta og Ilia er grænseoverskridende områder i ordets betydning i EF-initiativet Interreg III, og synes derfor ikke, at de uden ret blev udeladt fra listen over støtteberettigede områder.

Kommissionen vedtog retningslinjerne for Interreg III den 28. april 2000(1). Efter initiativets linje for grænseoverskridende samarbejde omfatter de støtteberettigede områder alle områder langs Fællesskabets indre og ydre landegrænser og visse havområder som fastsat i bilag 1 til retningslinjerne. Op til 20 % af et programs samlede budget kan dog anvendes i områder, der støder op til støtteberettigede områder. Da både Arta og Ilia støder op til støtteberettigede områder, har myndighederne nok spillerum til at inkludere dem i kommende grænseoverskridende programmer under Interreg III.

(1) EFT C 143 af 23.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1587/00

af Jürgen Zimmerling (PPE-DE) til Kommissionen

(19. maj 2000)

Om: Resultaterne af beslutningerne om Cypern

Den 16. november 1995 og den 27. marts 1996 vedtog Europa-Parlamentet beslutninger om den politiske situation på Cypern (B4-1387/95(1) og B4-0334/96(2)):

- Hvilke resultater har disse beslutninger ført til?

- Hvilke reaktioner kunne der noteres fra tyrkisk side?

(1) EFT C 323 af 4.12.1995, s. 117.

(2) EFT C 117 af 22.4.1996, s. 15.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(27. juni 2000)

Det ærede medlems forespørgsel vedrører hændelser og spændinger langs stødpudezonen mellem de to cypriotiske samfund.

Det er Kommissionens faste overbevisning, at der efter den positive udvikling på Det Europæiske Råds møde i december 1999 i Helsingfors og i lyset af de stærkt forbedrede forbindelser mellem Grækenland og Tyrkiet og medlemsstaternes udpegelse af Tyrkiet som kandidatland er taget indledende skridt til en aftrapning af de politiske spændinger på Cypern. I løbet af denne sommer vil forsoningsdrøftelserne mellem de to samfund under ledelse af De Forenede Nationer blive genoptaget. Kommissionen håber, at der vil blive gjort yderligere fremskridt hen imod en varig afklaring af det politiske problem. I mellemtiden skrider udvidelsesforhandlingerne med Republikken Cypern roligt frem, idet 15 af forhandlingskapitlerne foreløbig er lukkede. Der er ved at blive taget yderligere initiativer til gennemførelse af bi-kommunale projekter i kølvandet på det besøg, som kommissæren med ansvar for udvidelsen aflagde på Cypern i marts 2000. Efter Kommissionens opfattelse kan forsoningsdrøftelserne og tiltrædelsesprocessen underbygge hinanden og derved reducere spændingerne og hændelserne, således som det er nævnt i de af det ærede medlem fremhævede beslutninger fra Europa-Parlamentets side.

Kommissionen har ikke kendskab til nogen præcis reaktion fra de tyrkiske myndigheders side på disse beslutninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1243/00

af Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. april 2000)

Om: Messina kommunes udlicitering af anlægsarbejder i tilknytning til en sporvognsforbindelse finansieret med EU-midler

Messina kommune i Italien har udliciteret anlægsarbejder i tilknytning til en sporvognsforbindelse, som EU støtter med 148 mia. ITL.

Der er allerede konstateret en betydelig forsinkelse i arbejdet i forhold til den projekterede tidsplan, og desuden er der sket og sker fortsat betydelige miljøskader som f.eks. fældning af mere end 3 000 træer.

Projektet er blevet udarbejdet og finansieret uden en miljøindvirkningsvurdering, og der skal være betalt for situationsrapporter, uden at den foreskrevne kontrol er udført.

Kan Kommissionen oplyse om hele forløbet i forbindelse med tildelingen af støtte til det omtalte projekt og navnlig om den kontrol, der er udført i forbindelse med eventuelle betalinger af situationsrapporter og prisen herfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(6. juni 2000)

Det operationelle flerfondsprogram (FUP) for Sicilien i programmeringsperioden 1994-1999 omfatter i foranstaltning 3.5 finansiering af interventioner i bytransport på skinner. Regionen Sicilien har i denne forbindelse foreslået medfinansiering af et sporvognsprojekt for strækningen Gazzi-Annunziata.

Dette projekt er for tiden til behandling i Kommissionen, der for nylig har anmodet de regionale myndigheder om supplerende oplysninger, bl.a. med hensyn til de aspekter ved evaluering af miljøvirkningen, som det ærede medlem omtalte.

På grundlag af resultaterne af denne evaluering vil Kommissionen tage stilling til en eventuel finansiering af det pågældende projekt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1878/00

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen

(9. juni 2000)

Om: Kompensation for forbudet mod torskefiskeri i Det Nordirske Hav

Kan Kommissionen skaffe midler til at yde fiskere kompensation for det erhvervsmæssige tab, de er blevet påført gennem forbudet mod torskefiskeri i Det Nordirske Hav?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E1878/00 og E-1879/00

(6. juli 2000)

Kommissionen henviser det ærede medlem til bestemmelserne i artikel 16, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 2792/1999(1). Ifølge disse bestemmelser kan medlemsstaterne yde godtgørelser, der medfinansieres af det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF), til fiskere og fartøjsejere i tilfælde af iværksættelse af en genoprettelsesplan for fiskeressourcer, der er truet af udryddelse. Det ærede medlem bedes være opmærksom på, at det er op til forvaltningsmyndigheden for det pågældende strukturprogram at beslutte, om de pågældende godtgørelser skal ydes, forudsat at nævnte bestemmelser overholdes.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet (EFT L 337 af 30.12.1999).