ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2845/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Teleterminaludstyr

Forslaget til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om terminaludstyr, satellitjordstationsudstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (KOM(95)0612) er et forslag om kodificering af

- Raadets direktiv 91/263/EOEF ((EFT L 128 af 23.5.1991, s. 1. )) af 29. april 1991 om terminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse og

- Raadets direktiv 93/97/EOEF ((EFT L 290 af 24.11.1993, s. 1. )) af 29. oktober 1993 om supplering af direktiv 91/263/EOEF for saa vidt angaar satellitjordstationsudstyr.

Vil Kommissionen rettidigt tage et fyldestgoerende initiativ med tilstraekkelig juridisk gennemslagskraft til at fjerne den eksisterende uenighed om fortolkningen af artikel 6 i direktiv 91/263?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (4. december 1996)

Kodificering af direktiv 91/263/EOEF ((Raadets direktiv 91/263/EOEF af 29. april 1991 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse, EFT L 128 af 23.5.1991. )) og 93/97/EOEF ((Raadets direktiv 93/97/EOEF af 29. oktober 1993 om supplering af direktiv 91/263/EOEF for saa vidt angaar satellitjordstationsudstyr, EFT L 290 af 24.11.1993. )) indgik i lovgivningsprogrammet for 1995, og Kommissionen fremlagde et forslag til et kodificeret direktiv om teleterminaludstyr, satellitjordstationsudstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse ((KOM(95) 612. )) den 6. december 1995.

Der er tale om en konstitutiv og officiel kodificering, der bestaar i at vedtage en ny retsakt, der erstatter de tidligere retsakter og samler bestemmelserne i disse, uden at der foretages nogen aendringer i indholdet af retsakterne.

Hvad angaar artikel 6 i direktiv 91/263/EOEF, er Kommissionens fortolkning fuldt ud i overensstemmelse med artiklens sigte og ordlyd. Da Kommissionen har konstateret, at visse medlemsstater har fulgt en anden fortolkning af denne artikel ved gennemfoerelsen til national lovgivning, har den for nylig udsendt en meddelelse ((Meddelelse fra Kommissionen om anvendelse af harmoniserede standarder til anvendelse af Raadets direktiv 91/263/EOEF, EFT C 138 af 9.5.1996. )) om direktivet. Det er Kommissionens opfattelse, at denne meddelelse uden at aendre noget ved den gaeldende lovgivning giver klare retningslinjer vedroerende fortolkningen af direktivet, som medlemsstaterne skal foelge.

Kommissionen erindrer desuden om, at den er i faerd med at udarbejde et forslag til direktiv om tilsluttet terminaludstyr, som skal erstatte direktiv 91/263/EOEF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3126/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Europaeisk frimaerke

Som bekendt introducerer Kommissionen i slutningen af november 1996 Citizens First-programmet, der har til formaal at bevidstgoere Europas folk om de fordele, de har som EU-borgere.

Som vi alle ved, har frimaerker en meget stor symbolsk betydning; de forsyner en stat eller en sammenslutning af stater med et segl og tjener desforuden rent oekonomiske formaal ved tilvejebringelse af oekonomiske fordele og fremme af kommunikationen mellem mennesker.

Normalt forestiller frimaerker fremtraedende personer eller deres bedrifter, som inspirerer mennesker til hoejere maal.

Kommissionen bedes paa denne baggrund besvare foelgende:

Overvejer den eventuelt at udstede et europaeisk frimaerke i samarbejde med medlemsstaternes postvaesen, der fremhaever den sociale forstaaelse, som EU udviser over for sine arbejdsloese og oekonomisk daarligt stillede borgere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (14. januar 1997)

En kampagne for fremme af et europaeisk frimaerke indgaar i Kommissionens foranstaltninger inden for rammerne af »borgernes Europa«. Udgivelsen af et europaeisk frimaerke vil kunne bidrage til at goere borgerne mere fortrolige med Faellesskabet. Dette figurerer blandt maalsaetningerne for informationsprogrammerne, hvoriblandt isaer boer naevnes »Citizens First«.

Ved at beslutte sig for at udgive et europaeisk frimaerke tilkendegiver medlemsstaterne ligeledes, at de deltager aktivt i Faellesskabet, og bidrager til at opnaa et stoerre engagement heri fra deres borgeres side. Det er ud fra denne synsvinkel, at Kommissionen i 1992 stoettede en faelles emission af 12 frimaerker med figurative elementer, som var faelles for alle, til markering af starten paa det indre marked.

En fremtidig begivenhed, som er skelsaettende for Faellesskabet, og hvori samtlige medlemsstater er involveret, kunne vaere en ny lejlighed for de nationale komiteer til at traeffe beslutning om udgivelse af et europaeisk frimaerke med en identisk grafisk fremstilling, der har til formaal at tydeliggoere samhoerigheden mellem de 15 medlemslande.

En saadan begivenhed kunne eventuelt vaere overgangen til den faelles-europaeiske moent, »euro'en«. Rent faktisk overvejes denne mulighed i Kommissionen. For at virkeliggoere dette projekt, vil der formentlig i loebet af foerste halvaar af 1997 blive rettet officiel henvendelse til de beroerte instanser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3641/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997)

Om: Artikel B4-304: Lovgivning og andre generelle foranstaltninger i forbindelse med det femte program paa miljoeomraadet

Kan Kommissionen for de enkelte foreninger og aktiviteter oplyse, hvilke tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til artikel

B4-304: Lovgivning og andre generelle foranstaltninger i forbindelse med det femte program paa miljoeomraadet?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3079/96 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Beskyttelse af kulturarven i de besatte omraader i Cypern

OEdelaeggelserne af og rovdriften paa kulturarven i den tyrkisk besatte del af Cypern fortsaetter. Denne kulturarv er ogsaa en del af den europaeiske kulturarv, og Europa-Parlamentet har i utallige beslutninger gang paa gang fordoemt disse handlinger.

Har Kommissionen inden for rammerne af den politiske beskyttelse af den europaeiske kulturarv til hensigt at tage initiativ eller til at stoette andre initiativer, der tager sigte paa at redde de arkaeologiske mindesmaerker, f.eks. den cypriotiske regerings anmodning for nylig om at de arkaeologiske mindesmaerker ved Salamina og Apostolos Varnavas kommer under UNESCO-beskyttelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (20. januar 1997)

Kommissionen skal henvise det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel P-3094/96 fra Alavanos ((EFT C 83 af 14.3.1997. )).

Cypern vil kunne deltage i aktiviteter vedroerende bevarelse af kulturarven inden for rammerne af Raphael-programmet, naar dette en gang er vedtaget. I mellemtiden er Cypern allerede inddraget i pilotprogrammerne forud for Raphael i samarbejde med andre EF-partnere. Som eksempel paa dette samarbejde kan naevnes Kommissionens godkendelse af Cypria-projektet om bevarelse, udstilling og udgivelse af publikationer om gamle cypriotiske kunstvaerker i europaeiske museer, et projekt, som blev forelagt af den cypriotiske Levendis fond i partnerskab med Fitzwilliam museet i det Forenede Kongerige og Kunsthistorisches Museum i OEstrig. I fremtiden vil Kommissionen kunne overveje forslag fra de cyprioriske myndigheder vedroerende bevarelse af oeens kulturarv, saa laenge de opfylder de noedvendige stoettebetingelser (som skal offentliggoeres i EF-Tidende i begyndelsen af 1997).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3162/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: EBRD's trussel over for de oesteuropaeiske jernbaner i landdistrikterne

I betragtning af at knowhow-fonden for miljoe finansierer arbejdet med at fremme udviklingen af jernbanerne i landdistrikterne i OEsteuropa som en afgoerende del af en baeredygtig turiststrategi, vil Kommissionen protestere over for Den Europaeiske Bank for Genopbygning og Udvikling, der laegger meget staerkt pres paa oesteuropaeiske jernbaneselskaber for at nedlaegge deres jernbanelinier i landdistrikterne som en betingelse for at stoette projekter for hoejhastighedstog?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (14. januar 1997)

Kommissionen stoetter omstruktureringen og udviklingen af jernbaner i Central- og OEsteuropa gennem PHARE-programmet. Dette gaelder navnlig omorganiseringen af jernbaneselskaber og forbedringen af rullende materiel og infrastrukturer.

Denne stoette tager bl.a. sigte paa at sikre, at jernbanerne er oekonomisk (og ikke kun finansielt) rentable, hvilket er et uundvaerligt element i en baeredygtig og afbalanceret strategi for udviklingen af forskellige former for jernbanetrafik. Et af de grundlaeggende krav til projekter under Kommissionens bistandsprogram er en saadan strategi for baeredygtig udvikling.

PHARE arbejder taet sammen med de internationale finansieringsinstitutioner om hjaelpen til at omstrukturere jernbanerne i de beroerte lande. Kommissionen har i forbindelse med sine kontrakter med disse hverken faaet kendskab til, at Den Europaeiske Bank for Genopbygning og Udvikling laegger pres paa de oesteuropaeiske jernbaneselskaber for at faa dem til at nedlaegge deres jernbanelinjer i landdistrikterne eller at de internationale finansieringsinstitutioner stoetter projekter om hoejhastighedstog.

Kommissionen er klar over, at jernbanerne i landdistrikterne spiller en vigtig rolle for udviklingen af en baeredygtig turisme i OEsteuropa, og at de i den forbindelse supplerer snarere end konkurrerer med hoejhastighedslinjerne. Jernbanerne i landdistrikterne kan bidrage positivt til samfundsoekonomien i de beroerte omraader, saerligt naar de integreres i en afbalanceret udviklingsstrategi for at udnytte de lokale potentialer fuldt ud.

Alle beslutninger vedroerende sekundaere linjer og disses vedligeholdelse og finansiering henhoerer under modtagerlandenes egen jernbanepolitik. Det gaelder ogsaa beslutninger om at henvende sig til de internationale finansieringsinstitutioner. Kommissionen mener derfor ikke, at det vil vaere hensigtsmaessigt at udoeve nogen form for pres, hvad angaar spoergsmaalet om de sekundaere linjers fremtid, og om hvorvidt de skal stoettes eller lukkes.

Kommissionen vil goere alt det noedvendige for en baeredygtig udvikling af transportsektoren, hvor det sikres, at jernbanerne faar den rette rolle.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3611/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Artikel B3-4011: EURES (European Employment Services)



EF-Tidende nr. C 105 af 03/04/1997 s. 0091



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3611/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Artikel B3-4011: EURES (European Employment Services) Kan Kommissionen for de enkelte aktiviteter, fagforeninger, foreninger eller samarbejdsudvalg oplyse, hvor store tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto B3-4011: EURES (European Employment Services)? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3622/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Konto B3-4002: Møder mellem fagforeninger



EF-Tidende nr. C 105 af 03/04/1997 s. 0093



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3622/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Konto B3-4002: Moeder mellem fagforeninger Kan Kommissionen for de enkelte aktiviteter, fagforeninger, foreninger eller samarbejdsudvalg oplyse, hvor store tilskud der i regnskabsaaret 1995 er givet til konto B3-4002: Moeder mellem fagforeninger? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3606/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Artikel B5-323: Vækst og miljø



EF-Tidende nr. C 105 af 03/04/1997 s. 0090



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3606/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Artikel B5-323: Vaekst og miljoe Kan Kommissionen for regnskabsaaret 1995 og for artikel B5-323 (Vaekst og miljoe) oplyse foelgende: 1. Er der ydet tilskud til foreninger, fagforeninger eller arbejdsgiverorganer? 2. Hvor store er i bekraeftende fald tilskuddene til de enkelte foreninger, fagforeninger, organer eller aktiviteter? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3612/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Artikel B4-3101: Tilskud til Det Europæiske Miljøagentur



EF-Tidende nr. C 105 af 03/04/1997 s. 0092



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3612/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. januar 1997) Om: Artikel B4-3101: Tilskud til Det Europaeiske Miljoeagentur Kan Kommissionen for regnskabsaaret 1995 og for konto B4-3101 (Tilskud til Det Europaeiske Miljoeagentur) oplyse foelgende: 1. Har Det Europaeiske Miljoeagentur ydet tilskud til eksterne organer? 2. Hvor store er i bekraeftende fald tilskuddene til de enkelte aktiviteter og foreninger? Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3598/96, E-3600/96, E-3603/96, E-3604/96, E-3605/96, E-3606/96, E-3607/96, E-3608/96, E-3609/96, E-3610/96, E-3611/96, E-3612/96, E-3613/96, E-3614/96, E-3615/96, E-3616/96, E-3617/96, E-3618/96, E-3620/96, E-3621/96, E-3622/96, E-3623/96, E-3624/96, E-3625/96, E-3627/96, E-3629/96, E-3630/96, E-3631/96, E-3632/96, E-3633/96, E-3634/96, E-3635/96, E-3636/96, E-3637/96, E-3638/96, E-3641/96, E-3642/96 og E-3644/96 (14. februar 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3196/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Finansiering af projekter i Valencia under URBAN-programmet

Fristen for at soege om stoette til byudviklingsprojekter i perioden 1997-1999 under URBAN-programmet er 10. januar 1997.

Med hvor stort et beloeb kan Kommissionen stoette de spanske projekter under URBAN-programmet? Hvor stor en del af dette beloeb vil projekter i den autonome region Valencia modtage?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3196/96, E-3197/96 og E-3202/96 (20. december 1996)

Kommissionen traf den 8. maj 1996 efter hoering af Parlamentet beslutning om den vejledende fordeling af reserven for EF-initiativerne. I henhold til denne fordeling er det beloeb (i pristalsregulerede 1995-priser), der er til raadighed for URBAN-Spanien, paa 56,2 mio. ECU for omraaderne under maal 1 og paa 21,4 mio. ECU for de oevrige omraader.

Det er medlemsstaternes ansvar at indgive operationelle programmer med henblik paa ivaerksaettelsen af det udvidede URBAN-program. Kommissionen kan derfor ikke udtale sig om eventuel deltagelse af den autonome region Valencia.

Kommissionen har hidtil ikke modtaget noget operationelt program fra de spanske myndigheder. Det er ikke for oejeblikket muligt at sige noget om, hvornaar Kommissionens beslutning vil blive truffet, da den afhaenger af kvaliteten af de forslag, den vil faa forelagt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3225/96 af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen (28. november 1996)

Om: Omkostninger ved forsendelse af plakat

I begyndelsen af oktober 1996 modtog alle Europa-Parlamentets medlemmer en plakat i DIN A3-format med oplysninger om den europaeiske uge for sikkerhed og sundhed paa arbejdspladsen.

Plakaten var sendt i et paproer med en diameter paa ca. 10 cm og en laengde paa 30 cm med plastiklaag svarende til den type, der anvendes ved forsendelse af tegninger, billeder og lignende, som skal beskyttes mod folder og »aeseloerer«.

Kan Kommissionen i betragtning af, at forsendelsen udelukkende var orienterende, og at plakaten derfor kunne have vaere sendt i en normal konvolut med deraf foelgende besparelser

1. oplyse omkostningerne i forbindelse med distribuering til medlemmerne og andre modtagere med angivelse ikke blot af roerenes pris, men ogsaa af selve forsendelsen?

2. oplyse, om den ogsaa oensker at anvende denne fremgangsmaade i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (21. januar 1997)

Kampagner af typen »europaeisk uge« skal ikke kun informere, men ogsaa og isaer understoette behandlingen af et emne. Plakaterne udarbejdes for at blive haengt op til stoette herfor. A3-formatet letter en saadan ophaengning. Mange mennesker beklager sig, naar de modtager plakater, der er knaekket og ofte oedelagt under forsendelsen. For at imoedegaa saadanne klager gennemfoerer Kommissionen en udsendelse gennem de vigtigste informationskanaler med de mest hensigtsmaessige midler, herunder pakker, paller og roer.

Kommissionen sikrer saaledes den mest effektive og oekonomiske forsendelse, der er mulig under hensyntagen til de oekonomiske og tekniske muligheder, den raader over, og dokumenternes fremtidige anvendelse. I det omtalte tilfaelde skete forsendelsen til Parlamentets medlemmer gennem den interne post mellem institutionerne, hvorved der skete en begraensning af forsendelsesomkostningerne.

Generelt set sendes plakater til oplysningskampagner indpakket i stabler paa paller. I forbindelse med saerlige, praecise anmodninger, Kommissionen modtager, udsendes materialet paa den mest hensigtsmaessige maade, herunder i givet fald plakater i roer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0225/96 af Angela Sierra González (GUE/NGL), Laura González Álvarez (GUE/NGL) og María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen (9. februar 1996)

Om: Indvirkningen paa miljoeet af omfartsvejen ved Laguna (Tenerife)

Den 2. oktober 1995 besvarede Kommissionen skriftlig forespoergsel E-1886/95 ((EFT C 326 af 6.12.1995, s. 10. )) om indvirkningen paa miljoeet af omfartsvejen ved Laguna.

Kommissionen tilkendegav i sit svar, at den ville »rette henvendelse til de spanske myndigheder med henblik paa at faa disses kommentarer hertil«.

Mener Kommissionen ikke, at det haster med at faa undersoegt, om de kanariske myndigheder anvender faellesskabsretten paa miljoeomraadet korrekt, foer der sker uoprettelige skader?

Har Kommissionen modtaget de oplysninger, den har anmodet om?

Kan Kommissionen i oevrigt oplyse, om de naevnte amlaegsarbejder paa nogen maade finansieres af faellesskabsmidler?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (28. januar 1997)

I forlaengelse af sit svar af 22. april 1996 kan Kommissionen oplyse de aerede medlemmer om, at den har stillet den paagaeldende sag i bero som foelge af de informationer, som de spanske myndigheder er fremkommet med, og som den skriftligt har meddelt parlamentsmedlemmerne.

Som led i det operationelle program for De Kanariske OEer for tidsrummet 1990-1993 har Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) medfinansieret en raekke investeringer i forbindelse med foerste fase af omfartsvejen ved La Laguna. EFRU ydede saaledes 148,16 mio. pesetas i 1990 og 65,68 mio. pesetas i 1991. Dette projekt modtager ligeledes stoette fra EFRU under det operationelle program for De Kanariske OEer for tidsrummet 1994-1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3476/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Miljoemaerke

Hvor tilfreds er Kommissionen med miljoemaerket, i betragtning af at man i en undersoegelse i det britiske blad »Which?« fra januar 1996 havde fundet frem til, at en vaskemaskine med miljoemaerke brugte mere vand og vaskede daarligere end vaskemaskiner uden miljoemaerke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (24. januar 1997)

Det tilfaelde, der er beskrevet her, kan udmaerket forekomme under en frivillig miljoemaerkeordning som f.eks. Faellesskabets ordning for tildeling af et saadant. Sigtet med saadanne ordninger er at goere det muligt for en raekke forskellige produkter at opfylde kriterierne, og hensigten med dette vareudvalg er, at det repraesenterer en saerligt udvalgt procentdel af alle de produkter, der findes paa markedet.

Hvad Faellesskabet angaar skal en rimelig procentdel af markedet omfattes heraf for at goer miljoemaerkede apparater synlige overalt i Europa. Det er saaledes muligt, at visse vaskemaskinfabrikanter inden for dette varespektrum ansoeger om at faa tildelt maerket, mens andre ikke goer det.

Kommissionen er dog tilfreds med den grad af miljoebeskyttelse, der hoerer sammen med kriterierne for denne produktgruppe, og har for ganske nylig ajourfoert disse i lyset af den loebende markedsmaessige og teknologiske udvikling ((EFT L 191 af 1.8.1996, s. 56. )).