ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3086/02

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. oktober 2002)

Om: Erhvervschauffører med nedsat syn

Ifølge oplysninger i de svenske dagblade skal erhvervschauffører med nedsat syn bruge kontaktlinser i stedet for briller. Det har ramt visse erhvervschauffører på en uheldig måde, fordi de af forskellige årsager ikke kan bruge kontaktlinser.

Det svenske vejdirektorat mener, at synsforskrifterne er for firkantede, men at man strengt må overholde EU-direktivet, og oplyser, at der ikke kan gives dispensation for briller, der overstiger otte dioptri. Men det svenske vejdirektorat har ligeledes oplyst, at jurister og læger i det trafikmedicinske råd i skrivende stund indsamler argumenter for at få EU til at hæve grænsen.

Mener Kommissionen, at det svenske vejdirektorat kan give dispensation, således at erhvervschauffører kan bruge briller, der overstiger otte dioptri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(11. december 2002)

Rådets direktiv 91/439/EØF om kørekort blev vedtaget den 29. juli 1991(1) og trådte i kraft den 1. juli 1996. Ifølge dette direktiv (artikel 7, stk. 1, litra a)) skal indehaveren af et kørekort opfylde de lægelige minimumskrav, der er angivet i bilag III, og som foreskriver, at førere i gruppe 2 skal have en synsstyrke eventuelt efter korrektion på mindst 0,8 på det bedste øje og mindst 0,5 på det dårligste.

En sådan synsfejl kan på et hvilket som helst niveau korrigeres ved hjælp af kontaktlinser. Ved korrektion med briller måtte brilleglassenes styrke dog ikke overstige fire dioptrier indtil 1996. Siden 10. juli 1996 er den maksimale styrke dog fastsat til otte dioptrier(2) i lyset af den tekniske udvikling.

I bilag III er der fastsat mindstekrav med hensyn til fysisk og psykisk egnethed til at føre motorkøretøj, hvilket gør det muligt for medlemsstaterne at benytte en strengere ordning men ikke en smidigere. Medlemsstaterne kan dog med Kommissionens samtykke fravige bestemmelserne i bilag III, når disse fravigelser er forenelige med udviklingen i lægevidenskaben og med de i bilaget fastlagte principper (direktivets artikel 7, stk. 3).

(1) Rådets direktiv 91/439/EØF af 29. juli 1991 om kørekort, EFT L 237 af 24.8.1991.

(2) Kommissionens beslutning 96/427/EF af 10. juli 1996 vedrørende en dispensation fra bestemmelserne i bilag III til Rådets direktiv 91/439/EØF, EFT L 175 af 13.7.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2829/02

af Struan Stevenson (PPE-DE) til Kommissionen

(9. oktober 2002)

Om: Ulovlig brug af drivgarn

Ifølge pressemeddelelser fra europæiske nyhedsagenturer og ikke-offentliggjorte oplysninger anvendes der i mindst to medlemsstater fortsat drivgarn på trods af, at der siden januar 2002 har eksisteret et fuldt forbud herimod.

Har Kommissionen yderligere oplysninger om den fortsatte brug af drivgarn? Hvilke foranstaltninger gennemfører medlemsstaterne med henblik på at opfylde forordning (EF) 1239/98(1), og hvilke tiltag agter Kommissionen at iværksætte over for medlemsstater, der fortsat tillader fiskeri med drivgarn?

(1) EFT L 171 af 17.6.1998, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(31. oktober 2002)

Kommissionen har iværksat et program med særlige kontrolbesøg for fiskeriinspektionen. Formålet med programmet, som dækker hele fangståret, er at kontrollere overholdelsen af det ved Rådets forordning (EF) nr. 1239/98(1) fastsatte forbud mod at benytte drivgarn ved fangst fra EF-fiskefartøjer af stærkt vandrende fiskearter eller, hvis der er tale om fartøjer fra tredjelande, i EF-farvandene. Kommissionen ønsker at understrege, at programmet gennemføres i samarbejde med de berørte medlemsstater.

Til trods for de forholdsregler, medlemsstaterne har truffet for at sikre, at bestemmelserne overholdes, er der sket overtrædelser i visse tilfælde.

Efter afslutningen af programmet for kontrolbesøgene vil der blive foretaget en samlet evaluering heraf. Kommissionen vil på dette grundlag træffe beslutning om eventuelle foranstaltninger mod medlemsstaterne.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 1239/98 af 8. juni 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 894/97 om fastlæggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne, EFT L 171 af 17.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3538/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(11. december 2002)

Om: Handel med militært materiel

Kan Kommissionen oplyse tallene for eksport og import af militært materiel (inklusive luft- og rumfartsmateriel) for hver enkelt medlemsstat og for hele EU i de seneste ti år, og i hvert enkelt tilfælde opgive disse tal som en procentdel af den samlede værdi af eksporten og importen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(28. januar 2003)

De tal for import og eksport af militært materiel, som Kommissionen råder over og kan oplyse, repræsenterer kun en lille del af den reelle handel med disse produkter, hvilket skyldes, at de fleste af disse produkter er klassificeret stærkt fortrolige af medlemsstaterne (fortrolige for samtlige brugere).

Hvad angår eksport af konventionelle våben fra medlemsstaterne, findes der oplysninger i de årsrapporter, der aflægges i henhold til de operative bestemmelser i EU's adfærdskodeks for våbeneksport for årene 1999-2002 (oplysninger om antal/værdi af licenser og værdi af eksport, opdelt efter land; disse data er ikke fuldstændige og opfylder ikke ensartede standarder).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1094/02

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(18. april 2002)

Om: Instituttet for beskæftigelse og erhvervsuddannelse i Madrid (IMEFE) og dets forvaltning af ESF

Kan Kommissionen orientere mig om den aktuelle situation med hensyn til de beskyldninger om svig fra IMEFE's side med ESF-midler i perioden 1994-1999, der er blevet fremsat, især på følgende punkter:

1. Finansielle korrektioner

2. Mistanke om uregelmæssigheder

3. De ansvarlige myndigheders indsats for at bremse misbruget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(13. maj 2002)

Unidad Administradora del Fondo Social Europeo (UAFSE) har orienteret Kommissionen om, at la Intervención General de la Administración del Estado (IGAE) har udarbejdet en endelig rapport om kontrollen med Instituttet for beskæftigelse og erhvervsuddannelse i Madrid (IMEFE), hvori IGAE afslører en række uregelmæssigheder i perioden 1994-1997 til et beløb af 3 783 033 EUR fra Den Europæiske Socialfond (ESF).

Efter IGAE's revision har UAFSE selv iværksat en yderligere kontrol af IMEFE (egne tiltag og eksterne tiltag), hvis finansielle konklusioner kunne føre til endnu mere omfattende korrektioner. Den foreløbige rapport er endnu ikke blevet sendt til Kommissionen.

Ud fra disse foreløbige konklusioner har UAFSE orienteret Kommissionen om, at en yderligere kontrol, hvis formål var at øge omfanget af den stikprøve, som kontoret oprindelig havde foretaget revision af, var ved at blive foretaget, hvad angår de eksterne kurser Asistencias Técnicas.

UAFSE har ligeledes orienteret Kommissionen om, at det, når det har modtaget de endelige revisionsrapporter, burde være i stand til at fastslå, hvor stort et beløb der er blevet tildelt, og på det tidspunkt at forelægge Kommissionen et dokument med finansielle korrektioner.

I mellemtiden vil Kommissionen tage skridt til suspension i henhold til artikel 24 i forordning (EØF) nr. 4253/88(1).

(1) Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 af 19. december 1988 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter, EFT L 374 af 31.12.1988.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3207/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(12. november 2002)

Om: Nikotinbolcher

En række tobaksproducenter, herunder British American Tobacco, har meddelt, at de i løbet af kort tid vil markedsføre et pebermyntebolche, som indeholder lige så meget nikotin som en cigaret. Fabrikanterne har udviklet cigalett for at rygere, som konfronteres med et stigende antal rygeforbud, kan nyde nikotin altid og overalt.

Hvilken holdning indtager Kommissionen til dette nye produkt?

Agter Kommissionen at forbyde cigalett?

I benægtende fald vil Kommissionen advare befolkningen om, at dette bolche er vanedannende?

Hvorledes forholder det sig til mærkningen af cigalett?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Byrne

(17. december 2002)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1664/02 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen. Deltagerne i Det Europæiske Konvent.



EU-Tidende nr. 052 E af 06/03/2003 s. 0086 - 0086



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1664/02 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen (4. juni 2002) Om: Deltagerne i Det Europæiske Konvent Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om, hvilke af organisationer og net af organisationer, der deltager i forumet om Det Europæiske Konvent, er finansieret eller delvis finansieret direkte eller indirekte af Kommissionen eller eventuelle andre EU-institutioner? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (5. juli 2002) Listen over deltagere i forummet sendes direkte til det ærede medlem samt til Parlamentets Generalsekretariat. Det er nødvendigt med mere dybtgående undersøgelser i Kommissionens tjenestegrene for at besvare det ærede medlems spørgsmål om finansiering, og det vil senere blive fulgt op af et supplerende svar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2146/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Liberia

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Liberia, der godkendtes til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede støtte i 2000 til dette land på alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2021/02

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Rådet

(9. juli 2002)

Om: Topmødet i Sevilla

Under henvisning til den frie bevægelighed for personer i Den Europæiske Union, som er forankret i traktaterne, og borgernes ret til frit at give udtryk for deres meninger, herunder retten til fredelige demonstrationer, navnlig under møderne i Det Europæiske Råd, bedes Rådet besvare følgende:

- Betyder det, der skete under det sidste topmøde i Sevilla, hvor det spanske politi forhindrede hundredvis af portugisiske statsborgere i at rejse ind i Spanien, herunder delegationer fra PCP (det portugisiske kommunistparti), BE (venstreblokken) og ngo'er, som ønskede at rejse til Sevilla for at deltage i demonstrationen den 22. juni 2002, at det kun er den frie bevægelighed for kapital, der gælder uden begrænsninger?

- Vil Schengen-aftalen fra nu af blive suspenderet ved samtlige topmøder, hvilket vil bringe demonstrationsfriheden i Den Europæiske Union i fare?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2021/02, E-2028/02 og E-2029/02

(11. november 2002)

Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at artikel 2, stk. 2, i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 1990(1) giver medlemsstaterne mulighed for i et begrænset tidsrum at genindføre national grænsekontrol ved de interne grænser.

Det er op til hver enkelt medlemsstat at vurdere, om og i hvilket omfang den vil benytte denne mulighed, når den er vært for et Europæisk Råd. Afgørelse SCH/Kom-Ex (95) 20 rev. 2(2) fastlægger regler for proceduren for anvendelse af artikel 2, stk. 2, i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen. Artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 64, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab fastslår, at medlemsstaterne har beføjelse til at træffe konkrete foranstaltninger med hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed. Det er derfor ikke op til Rådet at bedømme, om sådanne foranstaltninger er blevet truffet på behørig vis.

(1) EFT L 239 af 22.9.2000.

(2) EFT L 239 af 22.9.2000, s. 133.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2385/02

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Rådet

(2. august 2002)

Om: Aflytningssystemet Echelon

Rådet er utvivlsomt bekendt med, at Europa-Parlamentet i 1998 anmodede sit interne organ STOA og et til formålet nedsat midlertidigt undersøgelsesudvalg om at undersøge aflytningssystemet Echelon. Undersøgelsesudvalget afgav betænkning i juli 2001.

Selv om der ikke findes nogen formelle beviser, lader indicier og samstemmende erklæringer fra navnlig amerikanske kilder ikke længere nogen tvivl tilbage om, at der eksisterer et verdensomspændende kommunikationsaflytningssystem, som fungerer gennem et samarbejde mellem USA, Det Forenede Kongerige, Canada, Australien og New Zealand inden for rammerne af UKUSA-aftalen til aflytning af privat og erhvervsmæssig, men ikke af militær kommunikation.

Selv om udvalget ikke har kunnet bekræfte forlydender om, at det internationale aflytningssystem er blevet brugt til konkurrenceskadelige formål, fremgår det imidlertid af betænkningen, at 5 % af de efterretninger, der indsamles via non-open sources, anvendes til økonomisk spionage () denne overvågning kunne give den amerikanske industri mulighed for en kontraktmæssig fortjeneste på op til 7 mia. USD.

Påtænker Rådet på denne baggrund at:

- træffe foranstaltninger med henblik på at garantere kommunikationssikkerhed og opspore trusler om aflytning?

- kræve af medlemsstaterne, at de arbejder på at få indført nogle fælles europæiske regler for udveksling af oplysninger mellem efterretningstjenesterne?

Svar

(19. december 2002)

1. For så vidt angår beskyttelse af telekommunikationsdata skal Rådet minde om

- Rådets resolution af 17.1.1995 om lovlig aflytning af telekommunikation(1),

- konventionen af 29.5.2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater(2) og protokollen af 16.10.2001 til denne konvention(3) og

- Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12.7.2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor(4).

2. Såfremt yderligere oplysninger er nødvendige, vil Rådet drøfte ethvert initiativ fra Kommissionen eller en medlemsstat.

(1) EFT C 329 af 4.11.1996, s. 1.

(2) EFT C 197 af 12.7.2000, s. 1.

(3) EFT C 326 af 21.11.2001, s. 2.

(4) EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2398/02

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(5. august 2002)

Om: Neurovidenskab

Mener Kommissionen ikke, at en offentlig debat om de etiske begrænsninger for nye udviklinger inden for neurovidenskab for længst burde være indledt? Er Kommissionen enig i, at der bør oprettes et rådgivende organ svarende til det organ, der er blevet oprettet for at rådgive om genetiske spørgsmål, med henblik på at bistå Kommissionen og andre, for så vidt angår neurovidenskab? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(20. september 2002)

Kommissionen er enig i, at nye udviklingen inden for neurovidenskab giver anledning til etiske spørgsmål. Kommissionen har allerede taget skridt til at behandle disse spørgsmål ved at finansiere forskningsprojekter om de etiske aspekter forbundet med hjerneforskning og ved at tilrettelægge symposier på internationale videnskabelige konferencer, f.eks. symposiet Ethics of psychiatric genetics (Etik og psykiatrisk genetik) på verdenskongressen om psykiatrisk genetik i Bruxelles den 8.-12. oktober 2002.

Kommissionen erkender specifikt behovet for åben dialog om den etiske og sociale betydning af nye teknologier i både handlingsplanen for videnskab og samfund(1) og sin meddelelse om biovidenskab og bioteknologi En strategi for Europa(2).

Lancering af en offentlig debat vedrørende fremskridt inden for neurovidenskab og de etiske og sociale følger drøftes for øjeblikket med den europæiske gruppe om biovidenskab. Denne gruppe på højt plan bestående af videnskabsmænd blev oprettet i april 2000 af det kommissionsmedlem, der havde forskning som ansvarsområde, med det formål at bidrage til tilrettelæggelse og afholdelse af en diskussionsplatform for biovidenskab. Kommissionen er villig til at undersøge muligheden for at tilrettelægge en offentlig debat om dette emne.

Rådgivning om de etiske aspekter forbundet med nye udviklinger inden for neurovidenskab falder helt klart ind under det områder, der omfattes af den europæiske gruppe om etik inden for videnskab og nye teknologier. Gruppen er en uafhængig, pluralistisk og multifaglig gruppe, som dækker en bred række ekspertise, herunder videnskab og medicin, informatik, retsvidenskab, filosofi og teologi. Kommissionen mener derfor, at det ikke er nødvendigt at oprette et nyt rådgivende organ til at rådgive inden for neurovidenskab.

(1) KOM(2001) 714 endelig udg.

(2) EFT C 55 af 2.3.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2238/02

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Rådet

(17. juli 2002)

Om: Drab i Den Demokratiske Republik Congo

En række grusomme drab fandt sted medio maj 2002 i Kisangani i den nordøstlige del af Den Demokratiske Republik Congo. Det anslås, at 1200 mennesker døde i denne massakre, som er blevet fordømt af FN's Sikkerhedsråd. Der er imidlertid ikke truffet nogen foranstaltninger med henblik på at lægge pres på dette land for at bringe gerningsmændene for retten. Disse drab, som indbefattede summariske henrettelser af civile, voldtægt og plyndring, menes at være udført af medlemmer af Rwandas patriotiske hær og af kombattanter, der er loyale over for den i Goma hjemmehørende fløj af den congolesiske bevægelse for demokrati. Menneskerettighedsorganisationer som Amnesty International anslår, at samme grupper har udført lignende massakrer i juni 2000.

Hvad er Rådets holdning til disse vilkårlige drab og forfærdelige overtrædelser af internationale menneskerettighedskonventioner, og hvilke foranstaltninger har Rådet eventuelt truffet med henblik på at sikre, at gerningsmændene til disse massakrer bringes for retten? Vil Rådet træffe foranstaltninger til at forhindre sådanne massakrer i fremtiden?

Svar

(16.-19. december 2002)

Hvad angår begivenhederne i Kisangani i midten af maj 2002, har EU i en erklæring af 23. maj fordømt den genopblussen af volden, som har fundet sted i de områder, der er besat af RCD-Goma, navnlig i Kisangani, og den undertrykkelse af den congolesiske befolkning, som visse elementer i RCD-Goma og rwandiske tropper er ansvarlige for. Den Europæiske Union mindede også om de forpligtelser, der følger af gentagne resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd om afmilitariseringen af Kisangani.

EU's opfattelse er imidlertid, at sådanne begivenheder i fremtiden kun kan forhindres, hvis der bliver fred i De Store Søers Område. EU har i årenes løb arbejdet hen imod dette mål på forskellig vis ved at give økonomisk bistand til igangværende fredsinitiativer og gennem dens særlige udsending til De Store Søers Område, Aldo Ajello. De fremskridt, der er gjort i dialogen internt i der Congo mellem regeringen for DRC, de forskellige væbnede oppositionsgrupper, den ubevæbnede opposition og andre gruppe, samt den fredsaftale, der for nylig blev indgået mellem DRC og Rwanda, har givet nyt håb om snarlig fred i området.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1518/02

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. maj 2002)

Om: Fuglereservat i Umeelvens delta

Et fuglereservat i Umeelvens delta i Nordsverige skal blive del af EU's Natura 2000-net. Der hersker delte meninger om, hvor stort dette reservat bør være. Samtidig er der planer om at anlægge en ny jernbanestrækning, Botniabanen, i tilslutning til det nye område. Ifølge oplysninger undersøger Kommissionen, om denne anlæggelse er forenelig med reservatet.

Anser Kommissionen denne foreslåede jernbanestrækning for at være acceptabel, og vil den ligge uden for det område, der bør fredes? Hvis Kommissionen endnu ikke har truffet afgørelse i spørgsmålet, kan den så angive en dato for, hvornår dette vil ske?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(12. juli 2002)

Kommissionen har fra den svenske regering modtaget en anmodning om en udtalelse i henhold til artikel 6, stk. 4, i habitatdirektivet(1), for så vidt angår tilstedeværelsen af bydende nødvendige hensyn til væsentlige samfundsinteresser, der berettiger anlæggelsen af Botniabanen i umiddelbar nærhed af Umeälvens delta, som er et særligt beskyttet område samt en lokalitet af fællesskabsbetydning. Under de efterfølgende drøftelser og møder med den svenske regering har Kommissionen påpeget, at der foreligger flere klager vedrørende udpegningen af Umeälvens delta som særligt beskyttet område og lokalitet af fællesskabsbetydning, og at Kommissionen derfor, inden den afgiver en udtalelse, opfordrer den svenske regering til nærmere at redegøre for det videnskabelige grundlag for afgrænsningen af dette område. Kommissionen har også anmodet om, at den svenske regering forelægger den alt det materiale, der er nødvendigt, for at Kommissionen kan tage stilling i sagen, hvilket indbefatter detaljerede redegørelser for den miljømæssige indvirkning på den pågældende lokalitet, undersøgelsen af alternative løsninger samt begrundelserne for, at man har henvist til væsentlige samfundsinteresser. I henhold til de oplysninger, Kommissionen har modtaget, er dette materiale netop ved at blive forberedt. Udtalelsen kan først afgives, efter at Kommissionen har modtaget og vurderet dette materiale.

(1) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2203/02

af Marco Cappato (NI) til Rådet

(22. juli 2002)

Om: Udtryksfrihed og internettet

Efter offentliggørelsen den 25. oktober 2000 i Vatikanets dagblad l'Osservatore Romano af en artikel om såkaldte blasfemiske wedsteder har Den Italienske Republiks skatte- og toldpoliti efter to års undersøgelser beordret lukning af fem websteder oprettet i De Forenede Stater.

Mener Rådet ikke, at denne foranstaltning er en krænkelse af udtryksfriheden således som sikret i internationale menneskerettighedsinstrumenter, særlig EU-traktatens artikel 6 og 7, og af charteret om grundlæggende rettigheder? Hvilke foranstaltninger agter Rådet i bekræftende fald at træffe?

Svar

(16.-19. december 2002)

Artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Union giver ikke Rådet mulighed for at gribe ind i opretholdelse af den offentlige orden og sikkerhed i medlemsstaterne.