ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1038/98

af Nel van Dijk (V) til Kommissionen

(6. april 1998)

Om: Økonomisk spionage og statsstøtte

Kan Kommissionen bekræfte, at afsnit V i EF-traktaten (konkurrencebestemmelser, navnlig artikel 92-94 om statsstøtte), finder anvendelse på myndigheder, der giver virksomheder fortrolige oplysninger om konkurrerende virksomheder eller om myndigheder, som er indsamlet af nationale efterretnings- eller sikkerhedstjenester?

Er Kommissionen bekendt med tilfælde af statsstøtte eller konkurrenceforvridning som følge af økonomisk spionage, hvor nationale efterretnings- eller sikkerhedstjenester er involveret? Har Kommissionen nogensinde modtaget klager over sådanne forhold?

Ser Kommissionen i STOA-arbejdsdokumentet "An appraisal of technologies of political control"(1), og navnlig i passagerne om aflytnings- og opsnapningsnetværket Echelon, samt i de forhold, andre medier har fremdraget(2), en anledning til at indlede en undersøgelse af mulige utilbørlige former for statsstøtte og konkurrenceforvridning?

Hvilke skridt vil Kommissionen tage over for medlemsstaterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(15. maj 1998)

Alle varer og tjenesteydelser fra en medlemsstat til en virksomhed kan udgøre statsstøtte, hvis ydelsen er selektiv og til en lavere pris end dens faktiske omkostning. Oplysninger af den nævnte slags kan muligvis henhøre under ovennævnte definition.

Kommissionen er ikke blevet underrettet om en sådan statsstøttesag hverken gennem en klage eller, hvad der er mindre overraskende, gennem en medlemsstats meddelelse.

Hvis Kommissionen modtager oplysninger om støtte af den art, vil den straks undersøge disse oplysninger.

(1) Steve Wright: "An appraisal of technologies of political control" (arbejdsdokument), Luxembourg, EP, STOA, 6. januar 1998.

(2) Navnlig "De Groene Amsterdammer", 18. og 25. februar 1998..
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1167/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Almindelig luftfart

Den almindelige luftfart udgør langt den største sektor inden for den europæiske luftfart med flere fly og med flere passagerer og flere operative centre end nogen anden sektor.

Hvorledes passer den almindelige luftfart ind i Kommissionens lufttransportstrategi, og hvilke foranstaltninger træffer Kommissionen for at sikre, at der gives den almindelige luftfart samme betingelser som den kommercielle luftfart?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0948/98

af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen

(30. marts 1998)

Om: Reeksport af levende dyr inden for EU og forholdene på slagterierne

Er Kommissionen klar over, at det hævdes, at får fra Det Forenede Kongerige eksporteres til andre medlemsstater og derpå reeksporteres til Spanien, hvor de slagtes under forhold, der langtfra opfylder EU-lovgivningens krav? Kan Kommissionen bekræfte, at forholdene på slagterierne i Spanien opfylder EU-lovgivningens krav? Hvilken kontrol gennemfører myndighederne for at sikre, at denne lovgivning overholdes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. maj 1998)

Kommissionen har for tiden ikke kendskab til problemer i forbindelse med britiske får, der forsendes til en anden medlemsstat og derefter til Spanien. Afhængigt af de pågældende fårs kategori og varigheden af opholdet i den første medlemsstat og det sundhedsdokument, der ledsager dyrene, når de afsendes fra denne medlemsstat, udgør en sådan forsendelse ikke nødvendigvis en overtrædelse af EF-bestemmelserne.

Kommissionen har ikke for nylig modtaget klager over, at slagterier i Spanien ikke opfylder de dyrevelfærdskrav, som er fastsat i EF-bestemmelserne. Det primære ansvar for overholdelsen af de pågældende bestemmelser påhviler medlemsstaterne. Kommissionen vil anmode de spanske myndigheder om at oplyse, hvilken kontrol der for tiden gennemføres for at sikre, at disse bestemmelser overholdes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0609/98

af Riitta Myller (PSE) til Kommissionen

(9. marts 1998)

Om: Sammenlignende oversigt over transportomkostningerne i EU

Et af hovedformålene med den europæiske integration er at forbedre EU's konkurrenceevne på de globale markeder og især i forhold til USA og Japan. Konkurrenceevnen påvirkes foruden af produktions- og materialeomkostningerne også af transportomkostningerne. Transportspørgsmålet rummer også et miljøaspekt, som der bør tages højde for under alle foranstaltninger i overensstemmelse med princippet om en bæredygtig udvikling.

Vil det ansvarlige medlem af Kommissionen oplyse, om Kommissionen har udarbejdet en oversigt over transportomkostningernes forholdsmæssige andel i forbindelse med EU's udenrigshandel og i sammenligning med USA's og Japans omkostningsstruktur, og om Kommissionen om muligt på grundlag af denne oversigt agter at fremme søtransporten i EU?

Svar afgivet på vegne af Kommissioneen af Neil Kinnock

(30. april 1998)

Kommissionen betragter naturligvis den europæiske industris konkurrenceevne som nødvendig for Europas fremtidige handelsmæssige succes. Transportomkostningerne - både for speditører og for hele samfundet - er vigtige konkurrenceevnefaktorer og derfor udsender Kommissionen i slutningen af 1998 en meddelelse om benchmarking inden for transport. En sammenlignende oversigt over transportomkostningerne er dog ikke blevet udarbejdet.

Kommissionens politik om fremme af den intra-europæiske søtransport som en del af dens bæredygtige mobilitetsstrategi er beskrevet i meddelelsen om "Udviklingen inden for short sea shipping i Europa - perspektiver og udfordringer"(1), som fastsætter en række praktiske foranstaltninger, der skal træffes på forskellige niveauer, især af søtransportindustrien selv, for at fremme short sea shipping.

Fremme af short sea shipping er en integreret del af andre fællesskabsaktiviteter, som f.eks. de transeuropæiske transportnet, PACT-programmet om kombineret transport og det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling, som bidrager til udviklingen af søtransport.

En anden vigtig faktor i udviklingen af søtransport inden for Fællesskabet er effektiviteten af dets søhavne. I dens "Grønbog om skibshavne og skibsfartsinfrastruktur"(2) nævner Kommissionen en forbedring af havneeffektivitet som et hovedformål i en fælles havnepolitik. Der er i øjeblikket høringer igang om dette dokument.

(1) KOM(95) 317 endelig udg.

(2) KOM(97) 678 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 982/98 af Luis CAMPOY ZUECO til Kommissionen. Statsstøtte



EF-Tidende nr. C 402 af 22/12/1998 s. 0052



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0982/98 af Luis Campoy Zueco (PPE) til Kommissionen (23. marts 1998) Om: Statsstøtte Hvilke former for statsstøtte påtænker Kommissionen at tillade for så vidt angår SMV'er og større virksomheder, som efter år 2000 ikke befinder sig i områder, der falder ind under mål 1, 2 eller 5b? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel Van Miert (16. april 1998) Som led i vurderingen af, om statsstøtte med regionalt sigte er forenelig med fællesmarkedet afgrænser Kommissionen de regioner, hvor den kan være forenelig i henhold til undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra a), og de regioner, hvor den kan være forenelig i henhold til undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c). Uden for disse regioner kan statsstøtte med regionalt sigte ikke være forenelig. Til gengæld kan støtte med tværgående sigte (til fordel for små og mellemstore virksomheder (SMV), miljøbeskyttelse, forskning, beskæftigelse) anses for at være forenelig, for så vidt som den er i overensstemmelse med de pågældende rammebestemmelser uanset, hvilken region den støttemodtagende virksomhed ligger i. Statsstøtte til fordel for større virksomheder i områder, der fra år 2000 ikke er omfattet af mål 1 eller 2, vil på visse betingelser kunne anses for at være forenelig, for så vidt som disse områder er støtteberettigede i henhold til undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 29, stk. 3, litra a), eller undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1169/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Den almindelige luftfart

I det indre marked er det særdeles fordelagtigt rent økonomisk, hvis befolkningscentre har deres egen flyveplads, som betjener den kommercielle luftfart.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at fremme og lette bygningen af nye satellit lufthavne, især i Det Forenede Kongerige, hvor der findes 143 registrerede lufthavne i sammenligning med Frankrig, som har 4 gange så mange lufthavne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(18. juni 1998)

Kommissionen erkender det økonomiske potentiale, som almenflyvningernes lufthavnsfaciliteter byder på, f.eks. tilgængelighed og adgangsforhold, disponibilitet, beskæftigelse samt grundtræning for kommende piloter. Aktiviteter med henblik på fremme af udviklingen af disse faciliteter er imidlertid et anliggende, som sorterer under de nationale og lokale myndigheder, der er bedst placeret med hensyn til at vurdere behovet for og følgevirkningerne af sådanne aktiviteter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1077/98

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(7. april 1998)

Om: Medbringelse af cykler i tog

Det Europæiske Cyklistforbund (ECF) har for nylig anmodet Kommissionen om at foretage en undersøgelse af mulighederne for at indføre et fordelagtigt system for transport af cykler i tog over hele Europa.

ECF slår til lyd for, at der i langdistancetog skabes pladser til opbevaring af cykler. Nogle intercitytog i Tyskland har allerede taget idéen op.

ECF gør opmærksom på, at det er let for bilister at transportere deres cykler på tagbagagebæreren. Mere miljøbevidste rejsende over lange distancer, som ønsker at rejse med tog i stedet for ad landevejen, kan komme ud for mange vanskeligheder med at få deres cykler med i toget.

ECF mener, at Kommissionens undersøgelse bør omfatte markedspotientiel, tekniske foranstaltninger og virkningerne for turisme og de regionale økonomier.

Vil Kommissionen tage ECF's forslag op og gennemføre en sådan undersøgelse? Hvis ja, hvornår forventer den at have afsluttet undersøgelsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(18. juni 1998)

To af de spørgsmål, der var sat i centrum af den europæiske cyklistsammenslutnings (European Cyclists' Federation - ECF -) programerklæring vedrørende transport af cykler med internationale tog, er markedspotentialet samt følgevirkningerne herfra for turismen og for regionernes økonomi. Kommissionen bidrager til en analyse gennem sin støtte (der ikke skal tilbagebetales) til planlægningsfasen for "Euro-Velo-projektet" vedrørende internationale cykelstier, et projekt, som forvaltes af ECF, og som kræver en vurdering af markedspotentialet for langdistance-cykelstier og indvirkningen på turismen og den regionale økonomi. Planlægningsfasen for Euro-Velo-projektet forventes afsluttet ved udgangen af 1998.

Kommissionen er ligeledes i fuld gang med at forvalte et forskningssamarbejdsprojekt vedrørende adgang for passagererne til tunge jernbaneforbindelser (COST 335) med henblik på at videreudvikle de europæiske standarder for udformning og drift af tog, jernbanestationer samt informationstjenester. Mens man i projektet som centralt tema har valgt de behov, der gør sig gældende for mennesker med nedsat bevægelighed, og ikke cyklisternes behov, er det dog sandsynligt, at en række af de særlige træk ved togenes udformning, som er blevet undersøgt, også kommer cyklisterne til gode. Dette projekt forventes afsluttet henimod udgangen af 1999.

Kommissionen mener dog ikke, at der bør foretages en undersøgelse af det økonomisk forsvarlige ved et system til medtagelse af cykler på langdistancetog i en umiddelbar fremtid, eftersom dette er et anliggende, som primært vedrører de enkelte jernbaneselskaber, mens Kommissionens begrænsede midler nødvendigvis anvendes primært til projekter med højere prioritering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1377/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Fremme af flytransporten til de små og afsidesliggende landsbyer i Grækenland

Flyforbindelserne til de små og afsidesliggende øer i Grækenland udgør ofte det eneste kommunikations- og transportmiddel for de få indbyggere på disse øer. Denne service kendetegnes af høje omkostninger på grund af de få passagerer og er i fare for at blive afskaffet på grund af Olympic Airways' problemer.

På baggrund af nødvendigheden af at bevare flyforbindelserne til de små øer bedes Kommissionen besvare følgende: Er der mulighed for støtte af fællesskabsmidler for at hjælpe med at bevare disse flyruter til de små og afsidesliggende græske øer? Gennem hvilke programmer er det muligt at yde en sådan støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(11. juni 1998)

Fællesskabets støtteramme (1994-99) for Grækenland indeholder ingen bestemmelser om støtteforanstaltninger til driftsomkostninger i forbindelse med flytransport i Grækenland (herunder indenrigsflyruter til øerne). Dog er Fællesskabet - i erkendelse af den form for problem, det ærede medlem her bringer på bane - lige nu i gang med at samfinansiere anlæggelse og modernisering af både lufthavns- og havneinfrastrukturer i mange forskellige egne af Grækenland, også på øerne.

Driftsstøtte, som er bevilget af de græske myndigheder til luftfartselskaber, anses for at være uforenelig med det fælles marked i henhold til EF-traktatens artikel 92. Dog gælder to undtagelser fra dette princip:

- social støtte der kommer forbrugerne til gode, og som ydes uden forskelsbehandling hvad angår tjenesteydelsernes oprindelse, kan undtages fra bestemmelserne i henhold til EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra a);

- finansiel kompensation til drift af flyruter, som har fået pålagt forpligtelse til offentlig tjeneste, i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EØF) 2408/92(1) om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Fællesskabet.

Indtil nu er der fra græsk side ikke blevet anmodet om nogen undtagelse i henhold til artikel 92, stk. 3, litra a), og Grækenland har heller ikke benyttet sig af artikel 4 i Rådets forordning (EØF) 2408/92.

(1) EFT L 240 af 24.8.1992, s. 8.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1211/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Konkurrencedygtighed

I Europa-Parlamentets betænkning (A-0113/97) om Kommissionens meddelelse om kortlægning af den europæiske industris konkurrencedygtighed (KOM(96) 0463 - C-0622/96) og om arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om en europæisk politik til fremme af kvalitet til styrkelse af den europæiske konkurrenceevne ((SEK(96) 2000) fastslås det, at priserne på vigtige tjenesteydelser er højere i Europa end i USA og Japan, og at der trods fremskridt efter indførelsen af det fælles marked stadig findes sektorer, såsom offentlige indkøbsaftaler, hvortil adgangen fortsat er begrænset.

Hvad agter Kommissionen at gøre for at overvinde disse adgangsbegrænsninger?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1216/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Konkurrencedygtighed

I Europa-Parlamentets betænkning (A-0113/97) om Kommissionens meddelelse om kortlægning af den europæiske industris konkurrencedygtighed (KOM(96) 0463 - C-0622/96) og om arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om en europæisk politik til fremme af kvalitet til styrkelse af den europæiske konkurrenceevne ((SEK(96) 2000) opfordres Kommissionen til at forelægge konklusioner om, hvorfor visse europæiske sektorer såsom kapitalmarkedet fungerer bedre end de tilsvarende sektorer i USA og Japan, hvad angår den industrielle værditilvækst.

Hvornår agter den at forelægge sine konklusioner?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann på skriftlige forespørgsler E-1207/98, E-1208/98, E-1209/98, E-1210/98,E-1211/98, E-1212/98, E-1213/98, E-1214/98, E-1215/98 og E-1216/98

(14. maj 1998)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1324/98

af Jean-Antoine Giansily (UPE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Oprettelse af et europæisk klimaagentur

Kan Kommissionen i lyset af Europa-Parlamentets Miljøudvalgs stillingtagen til Kommissionens meddelelse om en strategi for mindskelse af methanemissionerne oplyse, hvordan den stiller sig til Miljøudvalgets forslag om at oprette et europæisk klimaagentur, og kan den oplyse, hvornår den mener, at et sådant agentur bør se dagens lys?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(19. juni 1998)

Spørgsmålet om oprettelse af et europæisk klimaagentur er allerede blevet bragt på bane i Europa-Parlamentets beslutning med titlen "Strategi for mindskelse af methanemis-sionerne(1)".

Som svar på dette ganske særlige spørgsmål under debatten vedrørende den ovennævnte meddelelse udtalte EU-Kommissionen, at tanken om at oprette et europæisk klimaagentur var en interessant idé, som fortjente at blive overvejet nærmere. Men inden Kommissionen kunne tage stilling hertil, ville et sådant skridt dog kræve yderligere omhyggelige forundersøgelser, al den stund der hermed rejstes en lang række forskellige både praktiske og institutionelle spørgsmål vedrørende et sådant agenturs rolle. Kommissionen er i øjeblikket ikke i gang med at følge denne sag op, da den koncentrerer sin indsats om opfølgning af Kyoto-konferencen, som har allerhøjeste prioritet.

(1) KOM(96) 557 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1334/98 af Glyn FORD til Kommissionen. Den endelige rapport vedrørende den internationale MOX- evaluering (brændsel af blandede oxider)



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0115



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1334/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Den endelige rapport vedrørende den internationale MOX-evaluering (brændsel af blandede oxider) Kan Kommissionen på baggrund af konklusionerne i den endelige rapport vedrørende den internationale MOX-evaluering - "Comprehensive social impact assessment of MOX in Light Water Reactors" (evaluering af de samfundsmæssige konsekvenser af MOX i letvandsreaktorer) - oplyse, hvilke foranstaltninger der vil blive truffet for at tage højde for disse konklusioner? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (24. juni 1998) Kommissionen har taget den rapport til efterretning, der blev offentliggjort i november 1997 af en ikke-statslig organisation (NGO), og som det ærede medlem øjensynligt henholder sig til. De evalueringer, der fremlægges i denne rapport, afviger fra de evalueringer, der er foretaget af G8's eksperter. Hvilke overvejelser Kommissionen end måtte gøre sig i denne forbindelse, må det erindres, at en beslutning om at tage brændsel af blandede oxider (MOX) i anvendelse sorterer under de enkelte medlemsstater, der har kernekraftværker. Det er altså op til disse medlemsstater at vurdere de eventuelle følgevirkninger af et sådant valg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0974/98

af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen

(30. marts 1998)

Om: Fællesskabsaktioner til fordel for husvilde via budgetpost B-4103

Som svar på min skriftlige forespørgsel E-1169/97(1) meddelte Kommissionen mig, at som følge af Det Forenede Kongeriges sagsanlæg om lovligheden af finansieringen af projekter over budgetkonto B-4103 i 1995 og 1996 blev der ikke ydet nogen støtte over den pågældende budgetkonto.

Man kan ikke udlede af den afgørelse, der blev truffet af Domstolens præsident i september 1996, om den pågældende budgetpost videreføres, og de husvilde befinder sig derfor i en prekær situation, medens de venter på Domstolens afgørelse i den nævnte sag.

Kommissionen bedes derfor oplyse, hvordan det går med de problemer, som den pågældende sag vedrører, om der allerede er truffet en afgørelse herom, og om hvilke andre finansieringsmuligheder der findes inden for rammen af fællesskabsinitiativer som Emploi og dets nye aktionsområde Integra, Urban eller Leonardo, samt på hvilken måde Kommissionen fortsætter med at yde støtte til Feantsa og det dertil knyttede observationsorgan.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(4. juni 1998)

I spørgsmålet om anvendelsen af budgetkonto B-4103 må Kommissionen afvente Domstolens afgørelser desangående, og den vil derefter træffe de dispositioner, der er påkrævede.

Den definitive afgørelse i sag C-106/96 om anvendelsen af budgetkontoen i 1995 faldt den 12. maj 1998. Domstolen annullerede den afgørelse, Kommissionen havde truffet i sin meddelelse af 23. januar 1996, hvori det hed, at der ville blive givet støtte til europæiske projekter til bekæmpelse af social udelukkelse, uden at der af den grund ville blive stillet spørgsmålstegn ved de gennemførte betalinger og indgåede forpligtelser i de 86 kontrakter, der var blevet undertegnet. I sag C-240/96 vedrørende 1996 har Domstolen endnu ikke fastsat en høring.

Der er blevet taget hensyn til de husvilde, bl.a. i spørgsmålet om deres genintegrering på arbejdsmarkedet på et senere tidspunkt, blandt de mest sårbare personer, som de samfinansierede aktioner under Integra i fællesskabsinitiativet Emploi var rettet mod.

Fremme af social integration og lige muligheder for alle i adgangen til arbejdsmarkedet er desuden inden for rammerne af forslaget til forordning om Den Europæiske Socialfond(2) et af de prioriterede arbejdsområder, som er fastlagt i denne forordning.

Samfinansieringen af aktiviteterne under det europæiske net Feantsa videreføres i øjeblikket inden for rammerne af budgetkonto B-4116 "Samarbejde med ikke-statslige organisationer og sammenslutninger oprettet af socialt udstødte og ældre".

Behandling af husvilde nævnes ikke specifikt i definitionen af kriterierne for fællesskabsinitiativet Urban, men det hindrer ikke, at der kan gennemføres aktioner til fordel for disse personer inden for rammerne af den integrerede metode, der foreslås af de myndigheder, der har ansvaret for et givent boligområde.

(1) EFT C 319 af 18.10.1997, s. 241.

(2) KOM(98) 131 endelig udg.