C 187/100 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
I hvilken udstrækning er disse oplysninger korrekte, og hvad głr Kommissionen for at forbedre ytrings- og
handlefriheden både for dette institut og for andre institutter?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek
(19. januar 1998)
Kommissionen deler det ærede medlems › samt Europarådets og de internationale menneskerettighedsorgani-
sationers › bekymring med hensyn til overholdelsen af ytrings- og samlingsfriheden i Kroatien. Kommissionenmener at den kroatiske regerings nylige lovgivnings- og domstolsindgreb over for civilsamfundet ogmenneskerettighedsorganisationerne › og herunder også det såkaldte Open Society Institute › er en alvorlighindring for etableringen af et pluralistisk demokrati og for beskyttelsen af menneskerettighederne.
Overholdelse af menneskerettighederne er en af forudsætningerne for bedre relationer mellem Kroatien og
Fællesskabet. Ytrings- og samlingsfrihed er således udtrykkeligt nævnt i de konklusioner, som Rådet vedtog den29. april 1997 ved fastsættelsen af vilkårene for etablering af bilaterale relationer med de lande, der omfattes afFællesskabets regionalpolitik for Sydłsteuropa. Det spiller en rolle i denne forbindelse hvilken holdningKroatien indtager til ikke-statslige organisationer, der słger at fremme menneskerettighederne og ytringsfri-heden.
(98/C 187/151) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3953/97
af Marjo Matikainen-Kallstro ¤m (PPE) til Kommissionen
(12. december 1997)
Om: Stłtteansłgninger i forbindelse med regional- og forskningsprogrammer
I min skriftlige forespłrgsel af 17.9.1997 (E-2961/97) (1) til Kommissionen efterlystes mindre bureaukrati i EUs
forsknings- og regionalpolitik. Efter modtagelsen af Kommissionens svar stilles et tillægsspłrgsmål.
Hvilke er de almindeligste årsager til, at projekter afvises?
(1) EFT C 134 af 30.4.1998, s. 44.
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies
(27. januar 1998)
De vigtigste kriterier til bedłmmelse af projektforslag, der forelægges inden for rammerne af Fællesskabets
programmer for forskning og teknologisk udvikling (FTU), er videnskabelig og teknisk kvalitet, innovativkarakter, tværnationalt samarbejde, omkostningseffektivitet, forslagsstillernes kompetence og mulighederne forspredning og udnyttelse af resultaterne. Hertil kommer, at der for hvert særprogram udarbejdes et arbejdspro-gram indeholdende de kriterier, der er de vigtigste for virkeliggłrelsen af de specifikke målsætninger. Da definansielle midler til sådanne programmer er begrænsede og der således er betydelig konkurrence om pengene,vil manglende opfyldelse af blot e ·t af kriterierne (der alle offentliggłres) normalt medfłre, at forslaget forkastes.
For de fleste programmers vedkommende er den almindeligste grund til, at forslag forkastes, entenutilstrækkeligt videnskabeligt eller teknisk niveau eller mangel på innovativ karakter.
Oplysninger om de almindeligste grunde til afvisning af FTU-projekter fremsat på grundlag af strukturfondspro-
grammer må hentes hos medlemsstaterne selv, da disse anvender deres egne særlige procedurer, når de udvælgerprojekter i styringskomiteerne. Kriterierne for projektudvælgelse afhænger desuden af den særlige prioritering,der er fastsat i det pågældende program.