ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3914/00

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(6. december 2000)

Om: Daphne-programmet

Spørgeren blev meget bekymret over at erfare, at der i år ikke var blevet godkendt et eneste portugisisk projekt under Daphne-programmet.

Da Portugal er et af de lande, der normalt forelægger projekter af høj kvalitet på dette område, beder jeg om at blive orienteret om grundene til, at Kommissionen har truffet denne afgørelse.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(8. januar 2001)

Kommissionen modtog i år 2000 415 forslag under Daphne-programmet. Heraf var 308 støtteberettigede. Efter evaluering blev der udvalgt 47 forslag til at modtage støtte til et samlet beløb af 4 590 045 EUR.

Af de 415 modtagne forslag var 15 fremsat af en portugisisk organisation; 11 af disse 15 var støtteberettigede. Den endelige udvælgelse af 47 projekter omfattede l projekt ledet af en portugisisk organisation (Associaçao Fernao Mendes Pinto i Montemor-o-Velho). Blandt de 361 organisationer, der er inddraget i de udvalgte projekter, er de 27 (7,5 %) portugisiske.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4084/00

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen

(10. januar 2001)

Om: Italiensk lovgivning vedrørende køb, registrering og salg af motorkøretøjer

Mener Europa-Kommissionen, at den italienske lovgivning vedrørende køb, registrering og salg af motorkøretøjer efterkommer EU's retsakter, og navnlig når det drejer sig om statsborgere fra andre EU-medlemsstater, som er lovformeligt bosat i Italien?

Svar afgivet af Frederik Bolkestein på Kommissionens vegne

(21. februar 2001)

Kommissionen beskæftiger sig med problemer omkring automobilmarkedet, bl.a. i forbindelse med statslige foranstaltninger vedrørende indførsel og indregistrering af nye eller brugte motorkøretøjer, hvad enten dette sker privat eller som led i erhvervsudøvelse. Den har særlig beskæftiget sig med en klage vedrørende mulighederne for fællesskabsborgeres køb og indregistrering af et motorkøretøj i Italien uden officielt at have bopæl i denne medlemsstat. Sagen er blevet løst i 2000 efter vedtagelsen af en bestemmelse, der gør det muligt for enhver fællesskabsborger at købe og indregistrere et motorkøretøj i sit eget navn i Italien, under forudsætning af, at den pågældende har en passende tæt forbindelse til denne medlemsstat (f.eks. en fritidsbolig).

Kommissionen ønsker imidlertid så præcist som muligt at besvare det af det ærede parlamentsmedlem stillede spørgsmål, der åbenbart vedrører et problem for borgere fra andre medlemsstater i forbindelse med køb og indregistrering af et motorkøretøj. For at kunne gøre dette må Kommissionen have nærmere kendskab til bestemmelserne, de praktiske vanskeligheder (hvilke dokumenter, der skal forelægges, hvilken form for syn osv.), de administrative eller skattemæssige hindringer eller i givet fald de overdrevne omkostninger, der eventuelt skal betales i denne medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4012/00

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. december 2000)

Om: Hydrologisk plan i Spanien

Udkastet til den spanske nationale hydrologiske plan synes ikke at tage særligt meget hensyn til målsætningerne i rammedirektivet om vand, dvs. en bæredygtig anvendelse af vandet, bevarelse af vandsystemernes økologiske og miljømæssige kvalitet med henblik på at undgå, at de ødelægges som følge af opførelsen og ibrugtagningen af store dæmninger. Et stort antal beskyttede områder, der er hjemsted for visse fugle og arter, der er opført i bilag II til direktivet om levesteder, navnlig odderen og den spanske los, er særlig ramt heraf.

Under hensyntagen til direktivets kortsigtede målsætninger for perioden 2004-2006 bedes Kommissionen give følgende oplysninger:

- Hvorledes vil Kommissionen sikre, at denne hydrologiske plan overholder disse målsætninger?

- Hvorledes vil Kommissionen sikre, at den spanske hydrologiske plan er forenelig med rammedirektivet om vand?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(1. februar 2001)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel H-843/00(1) og H-904/00(2) fra Fr. Sornosa Martinez i spørgetiden i Parlamentets mødeperioder i henholdsvis november og december 2000.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (november 2000).

(2) Europa-Parlamentets forhandlinger (december 2000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3258/00

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(20. oktober 2000)

Om: Ændring af postdirektivet prisforhøjelser

Sverige fremhæves ofte som eksempel på den globale positive virkning af en liberalisering af postmarkedet.

Undersøger man imidlertid prisudviklingen for de svenske forbrugere, kan man konstatere en betydelig forhøjelse siden 1993:

- mellem 1993 og 1995: + 25 %

- i 1996: + 6 %

- i 1997: + 30 %.

Kan Kommissionen bekræfte, at den vil prioritere konkurrence, selv om det sker til skade for bevarelsen af en posttjeneste af kvalitet til en pris, der er overkommelig for alle?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(21. november 2000)

Kommissionen er af den opfattelse, at åbning for konkurrence medfører en forbedring af kvaliteten af befordringspligttjenesterne. Disse to ting udelukker ikke hinanden.

Det ses f.eks. i Sverige, hvor borgerne har en særdeles god service (97 % af forsendelserne bringes ud den følgende dag), selv om denne medlemsstat har en meget lille befolkningstæthed.

Stigningen i taksterne i Sverige skyldes hovedsagelig, at der er blevet indført moms på posttjenester.

De svenske myndigheder sørger for, at privatpersoner hvert år får et antal frimærker til nedsat takst, der opfylder de fleste af deres behov.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3622/00

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(22. november 2000)

Om: Kvindelige præster

Kommissionen har via sit generaldirektorat for beskæftigelse og sociale anliggender gjort en indsats for øget ligebehandling mellem mænd og

kvinder. Det eneste område, hvor denne ligebehandling måske mangler, er meddelelse af sakramenter inden for de forskellige trosretninger, hvor kvinders tilstedeværelse som præst er helt udelukket. Kvinder kan ikke gennemføre religiøse ceremonier, som mænd udfører, de kan ikke udnævnes til præster og synes udelukket på et område, hvor alle mennesker rent logisk skulle have samme rettigheder.

Kan Kommissionen oplyse, hvad den mener om dette emne? Agter den at tage initiativer for at styrke ligebehandling af mænd og kvinder på dette område? Kan den oplyse, om den som led i det offentliggjorte rammeprogram for lighed mellem kønnene (2001-2005) har opfordret de religioner og trosretninger, der findes i Den Europæiske Unions medlemsstater, til at acceptere kvindelige præster på lige fod med mænd?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(9. januar 2001)

Kommissionen kan ikke tage stilling til det spørgsmål, det ærede medlem rejser, da trosretningers forvaltning ikke falder ind under Fællesskabets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2413/00

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. juli 2000)

Om: Losseplads for affald fra byen Logroño (Spanien)

Lossepladsen for affald fra byen Logroño blev for nogle år siden ombygget med europæiske midler. Nu er der på denne losseplads opstået perkolater, som forurener grundvandet, der løber ud i Ebro.

Har Kommissionen kendskab til denne situation? Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen iværksætte med henblik på at vurdere, om de kompetente myndigheder opfylder deres forpligtelser i denne sag, samt verificere, om der sker en korrekt gennemførelse af direktiv 75/442/EØF(1), ændret ved direktiv 91/156/EØF(2) om affald?

(1) EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39.

(2) EFT L 78 af 26.3.1991, s. 32.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(14. september 2000)

Kommissionen kender intet til de forhold, det ærede medlem fremfører vedrørende den mulige forurening af grundvandet langs floden Ebro, som skulle været forårsaget af udledning af byspildevand fra Logroño.

Man bør her huske på, at affaldsbehandling er reguleret ved Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald(1) som ændret ved Rådets direktiv 91/156/EØF af 18. marts 1991(2).

Ifølge artikel 4 i det nævnte direktiv skal medlemsstaterne træffe de nødvendige forholdsregler til at sikre, at affaldet nyttiggøres eller bortskaffes, uden at menneskets sundhed bringes i fare, og uden at der anvendes fremgangsmåder eller metoder, som vil kunne skade miljøet, navnlig må der ikke skabes risiko for hverken vand, luft eller jord eller for fauna og flora, forårsages gener ved støj eller lugt, og/eller påføres landskaber eller områder af særlig interesse skade.

I henhold til artikel 9 i Rådets direktiv 75/442/EØF skal anlæg eller virksomheder, som varetager bortskaffelse af affald, indhente en tilladelse fra den kompetente myndighed.

Hvorom alting er, vil Kommissionen i sin egenskab af traktatens vogter træffe de nødvendige forholdsregler for at sikre, at fællesskabsretten overholdes i det foreliggende tilfælde.

(1) EFT L 194 af 25.7.1975.

(2) EFT L 78 af 26.3.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2292/00

af Caroline Lucas (Verts/ALE), Ulla Sandbæk (EDD) og Luisa Morgantini (GUE/NGL) til Rådet

(11. juli 2000)

Om: USA's missilsystemer.

Hvad er Rådets holdning til USA's nationale missilforsvarssyststem (NMD)? Er Rådet enig i, at NMD er i modstrid med traktaten om begrænsning af antiballistiske missilsystemer fra 1972, at det kan komme til at koste op til 240 milliarder US$, at det vil udløse at nyt våbenkapøb, og at det overhovedet ikke tager hensyn til EU's interesser i nedrustning?

Har Kommissionen kendskab til eventuelle bestræbelser fra USA's side på at få EU-medlemsstater som f.eks. Danmark og Det Forenede Kongerige til at tillade installationer til brug for NMD på deres respektive territorier?

Har Rådet været i kontakt med statscheferne i EU's medlemsstater for at koordinere et europæisk samarbejde for at imødegå USA's pres for at installere systemet?

Svar

(20. november 2000)

Den Europæiske Union bekræfter på ny betydningen af ABM-traktaten fra 1972 som en af grundpillerne i den strategiske stabilitet. EU ser gerne denne traktat bevaret. Denne EU-holdning er blevet tilkendegivet bl.a. på revisionskonferencen i 2000 mellem parterne i traktaten om ikke-spredning af kernevåben.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2440/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(19. juli 2000)

Om: Afslag på EU-støtte

Sammenslutningen af galiciske skaldyrsfiskere Agamar ansøgte i august 1999 ministeriet for fiskeri, skaldyrsfiskeri og akvakultur under den galiciske regionalregering om tilskud i forbindelse med planlægningen som led i iværksættelsen af EU-initiativet Pesca, navnlig på området jobskabelse for kvinder. Agamar's projekt tog sigte på udsætning af japanske muslinger, der vokser hurtigt, på vekseldriftsbasis og reinvestering af afkastet i nye udsætninger.

Kommissionen tildelte støtten, men ministeriet meddelte efter at denne afgørelse var truffet Agamar, at de skulle tilbagebetale støtten under påberåbelse af, at betingelserne for opnåelse af støtte ikke var opfyldt.

Har Kommissionen kendskab til denne sag? Agter den at anmode det galiciske ministerium om oplysninger om årsagerne til dette krav, som forekommer temmelig vilkårligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. september 2000)

Siden strukturpolitikken for fiskeri er blevet omfattet af strukturfondsreformen, påhviler det myndighederne i medlemsstaterne at udvælge projekter og tildele dem økonomisk støtte i overensstemmelse med deres operationelle programmer i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 1263/1999 af 21. juni 1999 om Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet(1) og Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet(2).

Kommissionen gør det ærede medlem opmærksom på, at de spanske myndigheder i henhold til artikel 87 i EF-traktaten (tidl. artikel 92) har forelagt statsstøtteordninger af den art, der er omfattet af fællesskabsreglerne om betingelser for tildeling af statsstøtte, til Kommissionens godkendelse.

I dette tilfælde er det de spanske myndigheder, der skal sørge for, at reglerne overholdes, herunder betingelserne for tildeling af støtte i den statsstøtteordning, som Kommissionen har godkendt.

Støttemodtagerne i det pågældende projekt har endnu ikke underrettet Kommissionen om, at der skulle være et problem. Kommissionen kan derfor ikke besvare det ærede medlems spørgsmål om, hvorvidt de galiciske myndigheders reaktion er rimelig.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.

(2) EFT L 337 af 30.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2921/00

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2000)

Om: Bevarelse af fiskeressourcer

Har Kommissionen på baggrund af resultaterne i Ospar-rapporten planer om at tage skridt til at sikre beskyttelse af dybhavsfiskeressourcerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. oktober 2000)

Kommissionen har til hensigt umiddelbart at træffe en række foranstaltninger til beskyttelse af bestandene af dybhavsfisk.

Disse bestande er spredt ud over EF's farvande, internationale farvande og andre landes farvande i Nordøstatlanten, og det er derfor vigtigt, at de forskellige landes indsats koordineres. Som et første skridt har Kommissionen sat en diskussion af forvaltningen af dybhavsressourcerne på dagsordenen for det næste møde i Kommissionen for Fiskeriet i Det Nordøstlige Atlanterhav. Det er Kommissionens håb, at der vil blive gjort væsentlige fremskridt med hensyn til at få fastlagt fælles fremgangsmåder.

Uanset hvad denne diskussion fører til, vil Kommissionen som en foreløbig foranstaltning foreslå, at der indføres fangstbegrænsninger (samlede tilladte fangstmængder TAC) for dybhavsfisk i Nordøstatlanten. Disse TAC-forslag vil blive udarbejdet i overensstemmelse med de nyeste tilgængelige videnskabelige oplysninger fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES). Kommissionen understreger desuden, at der er behov for en rimelig fordeling af ressourcerne blandt medlemsstaterne, og det er dens hensigt at fremsætte nogle forslag med henblik herpå.

Kommissionen er opmærksom på, at ICES har anbefalet, at der sker en reduktion af det direkte fiskeri efter flere arter. Kommissionen vil derfor overveje, hvilke foranstaltninger der kan iværksættes med henblik på fremtidig brug. Inden der fremsættes nogen specifikke forslag på dette område, vil de berørte parter blive hørt.

Kommissionen vil desuden se på, hvad der kan gøres for at forbedre det videnskabelige kendskab til disse ressourcer, og den vil overveje en række forslag.

Kommissionen vil gennem sine forslag bestræbe sig på, at dybhavsfiskeriet på lang sigt gøres bæredygtigt, samtidig med at der sikres en forsigtig og rationel udnyttelse af fiskebestandene og de økosystemer, som de er afhængige af.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2211/00

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Rådet

(11. juli 2000)

Om: Foreningsfrihed

Foreningsfrihed er en grundlæggende ret, som er anerkendt og beskyttet både i medlemsstaterne og i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder.

Den nuværende artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union har følgende ordlyd:

Unionen respekterer de grundlæggende rettigheder, således som de garanteres ved den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (mldr) og således som de følger af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner, som generelle principper for fællesskabsretten.

Har Rådet kendskab til alvorlige og gentagne krænkelser af foreningsfriheden i nogen medlemsstat?

Svar

(7. november 2000)

Rådet har ikke drøftet den situation, som det ærede parlamentsmedlem gør opmærksom på, og kan derfor ikke svare på spørgsmålet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3216/00

af María Izquierdo Rojo (PSE) til Rådet

(20. oktober 2000)

Om: Dødsstraf ved stening over Maryam Ayubi på grund af ægteskabsbrud

Er det Rådet bekendt, at den 30-årige Maryam Ayubi i juli på grund af ægteskabsbrud blev dømt til døden ved stening efter den iranske strafferet, som bygger på den muslimske sharia? Vil EU's repræsentanter og diplomatiske repræsentationer tage denne alvorlige krænkelse af menneskerettighederne i Iran i betragtning på et tidspunkt, hvor FN's kommende resolutioner formuleres og vedtages, bl.a. de resolutioner, som i disse dage udarbejdes til millenniumstopmødet?

Svar

(20./21. december 2000)

Rådet er ikke blevet orienteret om den sag, som det ærede parlamentsmedlem nævner.

Alle Den Europæiske Unions medlemsstater går stærkt ind for, at dødsstraffen skal afskaffes i alle lande. Endvidere minder Rådet om, at stening er forbudt i henhold til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf. Henrettelser ved stening er blevet mere sjældne i Iran, men de forekommer dog desværre stadigvæk.

Den Europæiske Union har redegjort for denne holdning over for de iranske myndigheder på de møder, som har fundet sted inden for rammerne af den politiske dialog, og har anmodet om, at der indføres foranstaltninger til afskaffelse af dødsstraffen. Den Europæiske Union har anmodet Iran om som et første skridt at indføre et moratorium for henrettelser med henblik på fuldstændig afskaffelse, samt om at fremskynde landets igangværende fremskridt på menneskerettighedsområdet.

I de senere år har Den Europæiske Union taget initiativer i FN med henblik på vedtagelse af resolutioner om situation på menneskerettighedsområdet i Iran, herunder om dødsstraffen. Den Europæiske Union har også besluttet af fremsætte et forslag til resolution på den samling i Generalforsamlingen, som finder sted for øjeblikket.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3084/00

af Brigitte Langenhagen (PPE-DE) til Kommissionen

(2. oktober 2000)

Om: Bedømmelse af MAP IV

Det nuværende udviklingsprogram (MAP IV) har hidtil åbenbart kun bidraget meget lidt til at reducere overkapacitet; fiskeriproduktionen er på nogle områder endda steget.

Da et bæredygtigt fiskeri er i vores alles interesse, anmoder jeg Kommissionen om at besvare følgende spørgsmål:

1. Hvordan bedømmer Kommissionen de hidtidige resultater af MAP IV?

2. Kan den underbygge sine udtalelser med tal?

3. Hvorvidt indgår tallene fra den hidtidige bedømmelse i den fremtidige tildeling af bevillinger inden for rammerne af strukturfondene?

4. Hvilke muligheder forfølger Kommissionen, for at MAP IV endnu kan blive en succes?

Svar afgivet på Kommissionen vegne af Franz Fischler

(26. oktober 2000)

Kommissionen beskrev for nylig i en rapport sin vurdering af det igangværende flerårige udviklingsprogram (FUP IV)(1).

1. Kommissionen mener ikke, at det har været muligt at reducere flådekapaciteten gennem FUP'erne, så den stemmer overens med de tilgængelige ressourcer. Programmerne har dog i høj grad bidraget til at forebygge en forøgelse af kapaciteten.

2. Det er almindelig anerkendt, at FUP III (1992-1996) var et betydeligt skridt i den rigtige retning, fordi det indebar en overordnet kapacitetsreduktion på 10 % for den europæiske flåde. FUP IV (1997-2001) er mindre ambitiøst og sigter blot mod en overordnet reduktion af fiskeriet på 5 %. Dette strider mod konklusionerne i Lassen-rapporten, som har navn efter formanden for den uvildige ekspertgruppe, der blev nedsat til at rådgive Kommissionen før iværksættelsen af FUP IV, nemlig at fiskeriet gennemsnitligt ligger omkring 40 % for højt i europæiske farvande. En rapport fra det videnskabelige, tekniske og økonomiske fiskeriudvalg fra maj 2000 er kommet til samme konklusion. Med FUP IV skal kapaciteten blot reduceres med 3 % i løbet af 5 år. Den resterende reduktion på 2 % skal opnås ved at reducere fiskeriaktiviteterne.

3. Denne evaluering af resultaterne fra FUP får ingen umiddelbar indvirkning på fordelingen af strukturfondsbevillinger. Dette udelukker dog ikke en justering af bevillingerne, så de kommer til at afspejle ændringerne i flådepolitikken i fremtiden.

4. Kommissionen mener, at FUP IV bør styrkes ved, at der indføres krav om mere omfattende reduktioner for den resterende periode og om, at denne supplerende reduktion alene skal opnås i form af kapacitetsreduktion. Desuden foretrækker den at forlænge varigheden af FUP IV med et år, så fremtiden for flådestrukturpolitikken kan overvejes inden for rammerne af reformen af den fælles fiskeripolitik, som sker i løbet af 2002. Disse forslag drøftes for indeværende med medlemsstaterne.

(1) KOM(2000) 272 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3650/00

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(23. november 2000)

Om: Byvejvisere

Er Kommissionen klar over det svindelnummer, der gennemføres af et selskab med sæde i Spanien, der fører et salgsfremstød for European City Guide (europæisk byvejviser)? Små handlende får tilsendt en misvisende formular, hvori den handlende anmodes om at oplyse detaljer om virksomheden, der skal indgå i en European City Guide. Når først denne formular er undertegnet og dateret, er de handlende forpligtet til en dyr optagelse i European City Guide, som de senere får tilsendt en regning for. For de handlende, der ikke læser alt det småtttrykte på formularen, kommer dette som en fuldstændig overraskelse.

Er Kommissionen klar over dette forhold, og hvilke foranstaltninger har den taget for at bekæmpe denne fremgangsmåde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(22. december 2000)

Kommissionen er ikke bekendt med salgsfremstødet for European City Guide i Spanien. Kommissionen har ikke beføjelser til at behandle dette spørgsmål, da kun den nationale lovgivning finder anvendelse. Passende foranstaltninger kan kun træffes af de kompetente nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2050/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(27. juni 2000)

Om: Forbudte stoffer i produktionen af vine, spirituosa og andet alkohol

Kan Kommissionen forelægge en liste over de stoffer, der er forbudt i fremstillingen af vin, spiritus og andet konsumalkohol og de retsakter, som forbudet henhører under?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(1. august 2000)

Bestemmelserne for produktion af vin og druemost findes i Rådets forordning (EF) nr. 1493 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin(1), navnlig kapitel I, afsnit V heri om Ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder. De tilladte behandlingsmetoder er anført i forordningens bilag IV og V, herunder navnlig tilsætningsstoffer og teknologiske hjælpemidler, der er tilladt til vinproduktion. Alle andre stoffer, der ikke er nævnt i bilagene, er ikke tilladt til fremstilling af vinprodukter.

Der kan ikke til alkoholiske drikkevarer, som skal opfylde de definitioner, der er fastlagt i Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 om fastlæggelse af almindelige regler for definition, betegnelse og præsentation af spiritus(2) tilsættes og bruges andre stoffer end dem, der er fastlagt i definitionen af produkterne samt de tilsætningsstoffer, der er tilladt i henhold til den procedure, der er omfattet af Rådets direktiv 89/107/EØF af 21. december 1988 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilsætningsstoffer, som må anvendes i levnedsmidler(3).

Vedrørende farvestoffer skal stoffer være tilladt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/36/EF af 20. juni 1994 om farvestoffer til brug i levnedsmidler(4).

Vedrørende tilsætning af aromastoffer i disse produkter må der kun bruges naturlige eller naturidentiske aromastoffer og forbindelser som defineret i Rådets direktiv 88/388/EØF af 22. juni 1988 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om aromaer, som må anvendes i levnedsmidler, og om udgangsmaterialer til fremstilling af disse(5).

(1) EFT L 179 af 14.7.1999.

(2) EFT L 160 af 12.6.1989.

(3) EFT L 40 af 11.2.1989.

(4) EFT L 237 af 10.9.1994.

(5) EFT L 184 af 17.7.1988.