ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0008/99

af Armelle Guinebertière (UPE) til Kommissionen

(19. januar 1999)

Om: Eksportrestitutionsordningen og aendringen af faellesskabsforordningen

Eksporten af landbrugs- og foedevarer, der er af vital betydning for regionerne i EU-landene, trues i dag af udviklingen i bestemmelserne for eksportrestitutionsordningen. For eksempel beroeres 60 % af aktiviteten i den stoerste industrisektor i Frankrig af restitutionerne; en ordning, der som bekendt er blevet godkendt af Verdenshandelsorganisationen.

I dag er den forvaltning af det indre marked, der fremmer eksporten, bragt i fare, fordi EU's finansielle interesser bliver prioriteret til skade for den stoerste industrisektor.

Har Kommissionen paa denne baggrund til hensigt at tage sine forslag op til fornyet overvejelse som led i aendringen af forordning (EOEF) 3665/87(1) og under forhandlingerne om og administrationen af de indgaaede praeferenceaftaler tage hensyn til konsekvenserne af disse aftaler for eksportaktiviteten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. februar 1999)

Produkter, hvortil der ydes eksportrestitutioner, kan give anledning til oekonomiske transaktioner i spekulationsoejemed, naar omkostningerne ved genindfoersel af disse produkter (udgifter til transport og eventuel forarbejdning i det beroerte tredjeland samt importtold) er mindre end restitutionen.

For at undgaa, at der udbetales EF-midler til oekonomiske transaktioner, som ikke svarer til formaalet med ordningen for eksportrestitutioner, har Kommissionen ved forordning (EF) 313/97 af 20. februar 1997 om aendring af forordning (EOEF) 3665/87 om faelles gennemfoerelsesbestemmelser for eksportrestitutioner for landbrugsprodukter(2) indfoert en raekke bestemmelser, som tager sigte paa at hindre omlaegninger i samhandelen. Disse bestemmelser, som har fundet anvendelse siden den 1. marts 1997, har ikke paavirket landbrugseksporten. Tabet af visse eksportmarkeder i 1998 skyldes isaer den internationale oekonomiske og finansielle krise (Rusland og Sydoestasien).

Bestemmelserne i udkastet til aendring af forordning (EOEF) 3665/87 svarer, for saa vidt angaar praeferenceaftalerne, til bestemmelserne i forordning nr. (EF) 313/97.

(1) EFT L 351 af 14.12.1987, s. 1.

(2) EFT L 51 af 21.2.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0457/99

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Demokratiklausulen i aftaler med tredjelande

Respekten for menneskerettighederne er et grundprincip i Den Europaeiske Union, og dets gennemfoerelse i praksis boer ikke kun fremmes inden for vore graenser, men ogsaa i tredjelande. Indfoejelsen af en "demokratiklausul" i EU's aftaler med tredjelande goer det muligt at tage konkrete skridt, herunder at indstille den finansielle stoette til de lande, som ikke respekterer menneskerettighederne. Vil Kommissionen paa den baggrund oplyse, om haandhaevelsen af denne bestemmelse i de forskellige aftaler efter dens mening har bidraget til at fremme respekten for menneskerettighederne i verden?

Vil den endvidere oplyse, i hvilke tilfaelde den har set sig noedsaget til at suspendere aftaler paa grund af kraenkelse af demokratiklausulen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(13. april 1999)

Kommissionen skal henvise til, at Raadet, med henblik paa at fremme en faelles indsats til overholdelse og fremme af de universelle vaerdier, og ikke med det formaal at stille betingelser, i maj 1995 besluttede i alle aftaler mellem Faellesskabet og tredjelande systematisk at indfoeje en klausul om, at respekten for demokratiske principper og menneskerettigheder udgoer en vaesentlig del af aftalen, samt en "klausul om manglende opfyldelse".

Kommissionen finder det paa dette stadium meget vanskeligt at foretage en vurdering af disse klausulers betydning for menneskerettighedssituationen i de paagaeldende lande. Med den af Raadet fastsatte bestemmelse kan der laegges stoerre vaegt paa dialogen som et middel til at naa frem til en loesning, inden der traeffes negative foranstaltninger, undtagen i saerlige hastetilfaelde, da en suspension af samarbejdet absolut boer vaere den sidst mulige loesning.

De foranstaltninger, der eventuelt kunne traeffes i tilfaelde af alvorlige og vedvarende kraenkelser af menneskerettighederne eller en afbrydelse af den demokratiske proces, er tilstraekkelige til at muliggoere forskellige reaktioner, alt efter situationens alvor. Hidtil er ingen aftaler som saadan blevet suspenderet, selv om der er gennemfoert talrige foranstaltninger i form af henvendelser og interventioner og aendringer af samarbejdsprogrammernes indhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0672/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(26. marts 1999)

Om: Strukturfondene

De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under "maal 1-regioner" og nyder godt af betydelig faellesskabsstoette.

For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Raadets forordning, KOM(98) 0131(1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre aar, hvor der foreligger tal fra Eurostat.

For oejeblikket foreligger der kun data for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Kan Kommissionen oplyse data for disse aar for Navarra?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0602/99

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(4. marts 1999)

Om: Undertegnelse af aftaler i henhold til artikel 101 i Euratom-traktaten

Vil Kommissionen forklare, hvorfor den i december indgik en aftale med Canada om nukleart samarbejde i henhold til artikel 101 i Euratom-traktaten, uden hverken at informere eller hoere Europa-Parlamentet, i strid med den interinstitutionelle aftale, der blev indgaaet gennem en brevveksling mellem Parlamentet og Kommissionen, om saadanne vigtige Euratom-aftaler?

Vil Kommissionen nu underrette Parlamentet om alle igangvaerende eller planlagte nukleare forhandlinger, inklusive dem med Den Internationale Atomenergiorganisation og andre lignende organisationer? Vil Kommissionen fremover paa forhaand hoere Parlamentet om alle disse og andre lignende aftaler, og vil den, i benaegtende fald, nu begrunde enhver undtagelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(24. marts 1999)

Kommissionen kom med en foerste reaktion paa de spoergsmaal, som det aerede medlem rejser, paa moedet i Parlamentets Udvalg om Udenrigs-, Sikkerheds- og Forsvarsanliggender den 23. februar 1999.

Kommissionen er for tiden i kontakt med Parlamentet for at naa frem til en loesning paa de forskellige spoergsmaal, der er rejst med hensyn til brevvekslingen fra juli 1998 mellem Kommissionens og Parlamentets formaend om indgaaelsen af Euratom-aftalerne (baseret paa artikel 101, stk. 2).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0927/99

af Fernando Fernández Martín (PPE) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Regulering af radioamatoeromraadet i Europa

Kommissionens tjenestegrene i GD XIII er i faerd med at afslutte det forberedende arbejde til offentliggoerelse af en groenbog om europaeisk politik for anvendelse af radiofrekvensspektret. I denne groenbog omtales radioamatoeromraadet slet ikke, hvilket maa forstaas saaledes, at Kommissionen hidtil ikke har overvejet at indfoere regler for det.

Radioamatoeromraadet er imidlertid reguleret i internationale konventioner og aftaler inden for ITU (International Telekommunikationsunion), som gaelder i alle medlemsstaterne.

I Den Europaeiske Union findes der i oejeblikket omkring 300.000 radioamatoerer med officiel licens, som benytter baade HF-, VHF- og UHF-baandene. Disse amatoerer bestaar af en gruppe borgere med et hoejt uddannelsesniveau og omfattende tekniske faerdigheder, der forsker og bidrager til den teknologiske udvikling paa en lang raekke omraader (udbredelsesstudier, nye sendesystemer, satellitkommunikation osv.). Som foelge heraf boer der i de forberedende dokumenter til den omtalte groenbog tages hensyn til radioamatoeromraadet.

Hvad mener den herfor ansvarlige kommissaer om dette spoergsmaal, og hvilke foranstaltninger agter han at traeffe for at raade bod paa denne udeladelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(30. april 1999)

Kommissionen offentliggjorde den 15. december 1998 en groenbog om radiospektrumpolitik(1) og igangsatte en konsultationsperiode, hvor alle interesserede parter opfordredes til at fremsaette deres synspunkter inden 15. april 1999. Kommissionen har ogsaa organiseret tre offentlige hoeringer (den 24. februar 1999 for individuelle erhvervsdrivende og firmaer; den 17. marts 1999 for interessegrupper og sammenslutninger og den 30. marts 1999 for offentlige myndigheder). Den Internationale Radioamatoerunion (IARU) deltog i en af disse hoeringer, og kunne og kan stadig fremsaette sine standpunkter.

Radioamatoerer og deres nationale eller europaeiske interessegrupper er velkomne til skriftligt at fremfoere alle synspunkter, som de mener er relevante. Alle indkomne bemaerkninger offentliggoeres paa netstedet http://www.ispo.cec.be/spectrumgp.

Groenbogen omhandler generelle spektrumpolitikspoergsmaal, som er relevante for alle sektorer og applikationer, herunder radioamatoerers anvendelse af spektrum, der falder ind under kategorien forskning og teknologisk udvikling (FTU), som droeftes i groenbogen. Kommissionen hilser alle bemaerkninger som repraesentative radioamatoerinteressegrupper maatte oenske at fremsaette vedroerende spektrumpolitik velkommen og vil noeje studere alle forslag i sammenhaeng med alle indkomne svar.

(1) KOM(98) 596 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1001/99 af Ian WHITE Revision af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993



EF-Tidende nr. C 370 af 21/12/1999 s. 0151



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1001/99 af Ian White (PSE) til Kommissionen (20. april 1999) Om: Revision af Raadets forordning (EOEF) 95/93 af 18. januar 1993 Vil Kommissionen give detaljerede oplysninger om, hvordan regionale lufthavne, som i oejeblikket har vanskeligt ved at faa tildelt ankomst- og afgangstider i de store og vigtige lufthavne (fx Frankfurt), vil faa gavn af den lovede revision af Raadets forordning (EOEF) 95/93(1) af 18. januar 1993? (1) EFT L 14 af 22.1.1993, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0003/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. januar 1999)

Om: Forsinket finansiering af program

EU har godkendt et program under titlen "Management of insect pests and viruses of tobacco using ecologically compatible technologies" og loebenummer 96/T/18. Programmet sorterer under det 6. Generaldirektorat for Landbrug og blev indledt i marts 1997. Til trods for, at to ud af de i alt fem faser, som projektet omfatter, allerede er gennemfoert, og der er anvendt betragtelige midler, har programmet kun modtaget minimal stoette fra EU med det resultat, at saavel alle, som er beskaeftiget med projektet, som samtlige leverandoerer af laboratorieudstyr, som er indkoebt, installeret og har vaeret i drift siden marts, stadigvaek ikke er blevet betalt.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Hvorfor er der forsinkelser med finansieringen af programmet?

2. Hvilke foranstaltninger vil der blive truffet for, at den manglende stoette omgaaende kan blive udbetalt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. marts 1999)

Projektet 96/T/18 "Management of insect pests and viruses of tobacco using ecologically compatible technologies" er et af forskningsprojekterne paa tobaksomraadet. Ventetiden med hensyn til betalingerne for disse projekter skyldes personalemangel i de paagaeldende tjenestegrene. Kommissionen bestraeber sig paa at finde en loesning paa problemet, saa betalingerne kan foretages hurtigst muligt, og den vil holde det aerede medlem underrettet om sagens videre forloeb.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0718/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

I oejeblikket foreligger der kun tal for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Hvilke regioner i Portugal mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for maal 1-regioner i denne periode?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0302/99

af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Fremme af graenseoverskridende samarbejde mellem virksomheder inden for sektoren for vedvarende energikilder

Kommissionens afholdelse af moeder til fremme af aftaler om graenseoverskridende virksomhedssamarbejde har skabt interesse i mange virksomheder inden for forskellige sektorer.

En sektor, som kunne vaere af saerlig interesse, er sektoren for vedvarende energikilder (virksomheder paa begge sider af en graense mellem EU-medlemsstaterne).

Kan Kommissionen ud fra de foreliggende oplysninger om allerede afholdte moeder, oplyse, i hvor hoej grad virksomheder inden for sektoren for vedvarende energikilder har deltaget i disse moeder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(8. april 1999)

Inden for det graenseoverskridende samarbejde deltager Kommissionen i Interprise-programmet. Programmet, der har til formaal at fremme udviklingen af partnerskaber mellem Faellesskabets virksomheder, har i hoej grad vaeret medvirkende til, at der kommer moeder i stand mellem virksomhedsledere, naar eventuelle samarbejdsaftaler skal droeftes og forhandles.

Der er tale om sektoropdelte arrangementer med deltagelse af mindst 15 virksomheder fra 3 medlemsstater.

Ingen af Interprise-arrangementerne har specifikt beskaeftiget sig med sektoren vedvarende energikilder, men foelgende miljoeorienterede Interprise-arrangementer har delvist beroert sektoren for vedvarende energikilder:

- Interprise-arrangement for Helsingforsregionen, som blev afholdt i Helsingfors den 6. marts 1997 af The Finnish Foreign Trade Association (den finske udenrigshandelsforening). Der deltog ca. 108 virksomheder fra Tyskland, Finland, Det Forenede Kongerige og Sverige.

- Interprise-arrangementet Ecobusiness, som blev afholdt i Toledo den 17. april 1997 af handels- og industrikammeret i Toledo. Der deltog ca. 65 virksomheder fra Italien, Finland og Spanien.

- Interprise-arrangementet Ecobusiness, som blev afholdt i Graz den 25. maj 1998 af International Consulting Executives. Der deltog ca. 180 virksomheder fra Tyskland, Graekenland, Spanien, Frankrig, Italien, Finland, OEstrig og Sverige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0044/99

af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen

(22. januar 1999)

Om: Gennemfoerelse af Taxis-programmet til datamatisering af skattevaesenet i Graekenland

Der kommer stadig talrige klager over, at gennemfoerelsen af Taxis-programmet til datamatisering af skattevaesenet i Graekenland stadig er problematisk.

I modstrid med de graeske myndigheders forsikringer, som var gengivet i Kommissionens svar paa min skriftlige forespoergsel E-1802/98(1), fremgaar det samstemmende af mine oplysninger, at:

- med udgangen af 1998 vil langt faerre end de fastsatte 150 direktorater for finansielle tjenesteydelser (skattekontorer) vaere blevet integreret i systemet. Af disse vil mindst halvdelen vaere smaa direktorater med et meget lille skattegrundlag;

- der sker kun udvikling af 7 software-applikationer i stedet for de planlagte 17;

- systemet til oplaering er ikke begyndt at fungere, selv om laerernes loenninger er blevet udbetalt og betales normalt.

Paa baggrund af dette beder jeg Kommissionen oplyse:

1. Under henvisning til alle de opstaaede vanskeligheder og problemer, hvornaar mener Kommissionen da, at systemet til datamatisering af skattevaesenet i Graekenland vil vaere fuldt funktionsdygtigt? Med andre ord, hvornaar vil der paa alle skattekontorer i Graekenland vaere fuld mulighed for at krydschecke oplysninger?

2. Bortset fra, at gennemfoerelsen er meget kompliceret, hvad der i alle tilfaelde skulle have vaeret forudset, hvad mener Kommissionen da er de vaesentlige grunde til den store forsinkelse, som er konstateret med udviklingen af systemet i forhold til den oprindelige plan?

3. Er der andre EU-lande, hvor et installeret informationssystem til brug ved beskatning ikke fungerer fuldt ud?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(10. marts 1999)

I henhold til oplysningerne fra de graeske myndigheder vedroerende Taxis-projektet er der allerede naesten 110 skattekontorer, der fungerer. Syv softwareapplikationer er kommet gennem pilotfasen og er blevet godkendt af de nationale myndigheder. De oevrige ti applikationer er blevet udviklet og er i pilotfasen, hvor det testes, om de er funktionsdygtige.

Uddannelsen af embedsmaendene er i fuld gang. Alle embedsmaend paa et skattekontor, hvor der er funktionsdygtige applikationer, er allerede blevet uddannet. Der er allerede blevet brugt 253 434 mandtimer paa uddannelse af 5 035 personer. Uddannelsen af embedsmaendene sker i takt med installeringen af de nye applikationer.

I henhold til de graeske myndigheders skoen vil hele systemet vaere operationelt i foerste halvdel af 2001. Ud over at projektet er meget kompleks, anfoerer de som aarsag til forsinkelserne i navnlig foerste fase af gennemfoerelsen af projektet dets omfang og de problemer, der er opstaaet under gennemfoerelsen.

For saa vidt angaar moms findes der i alle de oevrige medlemsstater edb-systemer, som de lokale kontorer er tilsluttet, hvilket giver dem mulighed for i det mindste at faa adgang til centralt opbevarede data.

(1) EFT C 13 af 18.1.1999, s. 88.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 295/99 af Dagmar ROTH-BEHRENDT EU-midler, oplysninger om omfanget af EU-støttemidler til Berlin i 1998 (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 348 af 03/12/1999 s. 0048



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0295/99 af Dagmar Roth-Behrendt (PSE) til Kommissionen (17. februar 1999) Om: EU-midler, oplysninger om omfanget af EU-stoettemidler til Berlin i 1998 Gennem hvilke projekter og fonde og i hvilket omfang modtog Berlin faellesskabsmidler i 1998: 1. fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) 2. fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklings- og Garantisektionen, 3. fra Den Europaeiske Socialfond (ESF) 4. fra Faellesskabets forskningprogrammer 5. fra Faellesskabets programmer paa energisektoren 6. fra Faellesskabets programmer paa miljoesektoren 7. fra Faellesskabets programmer paa transportsektoren 8. fra Faellesskabets programmer paa uddannelses- og ungdomssektoren 9. fra Faellesskabets programmer paa sundhedssektoren 10. fra Faellesskabets programmer paa den sociale sektor 11. fra programmerne for NGO 12. fra kulturprogrammerne 13. fra samarbejdsprogrammerne med tredjelande (landene i Central- og OEsteuropa, Samfundet af Uafhaengige Stater) 14. fra venskabsbyprogrammerne 15. fra andre af Faellesskabets programmer? 16. Hvor stor en succes har disse foranstaltninger efter EU's opfattelse vaeret? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (3. marts 1999) Kommissionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 501/99 af James NICHOLSON til Kommissionen. Det Internationale År for Ældre



EF-Tidende nr. C 297 af 15/10/1999 s. 0159



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0501/99 af James Nicholson (PPE) til Kommissionen (5. marts 1999) Om: Det Internationale AAr for AEldre Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at vise, at Den Europaeiske Union anerkender 1999 som internationalt aar for aeldre? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (24. marts 1999) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-0149/99 fra Joaquín Sisó Cruellas(1). (1) Se side 147.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1054/99

af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen

(20. april 1999)

Om: Europaeisk rejsekort for aeldre medborgere

Vil Kommissionen vaere rede til at fremsaette forslag om et europaeisk rejsekort, som simpelthen vil give de aeldre medborgere 20 % rabat paa togbilletter til rejser inden for og mellem medlemsstaterne med frihed til at foretage ophold overalt i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn

(7. maj 1999)

I Kommissionens henstilling 89/350/EOEF af 10. maj 1989(1) opfordrede den til indfoerelse af et kort for personer over 60 aar, som skulle gaelde i hele Faellesskabet og lette adgangen til rejser og andre ydelser. Paa grund af forskellige praktiske vanskeligheder i medlemsstaterne skrider gennemfoerelsen af denne henstilling dog kun langsomt frem. For at faa gang i sagen foretog Kommissionen to gennemfoerlighedsundersoegelser. Den foerste i 1993 daekkede de davaerende tolv medlemsstater, mens den anden i 1997 beskaeftigede sig mere detaljeret med situationen i fem medlemsstater (Danmark, Frankrig, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige). Kopier af de endelige rapporter fra disse undersoegelser er blevet omdelt til medlemmerne af Parlamentets Arbejdsgruppe om Aldring.

Disse rapporter viser, at selv om alle medlemsstaterne tilbyder en eller anden form for saerordning for aeldre, er der mange, der ikke anvender et kortsystem som saadan, og de betingelser, der kraeves for at faa rabat paa transport og kulturelle aktiviteter, kan ogsaa variere meget fra den ene medlemsstat til den anden. Mange medlemsstater har ikke en national rabatordning, men behandler spoergsmaalet decentraliseret paa det lokale plan med variationer mellem regionerne.

Alene antallet af forskellige ordninger i medlemsstaterne og forskellene imellem dem, men ogsaa det forhold, at situationen hele tiden aendrer sig, goer det vanskeligt at faa et noejagtigt oejebliksbillede af situationen paa det europaeiske plan.

Kommissionen er stadig overbevist om, at et kort for aeldre, der gaelder paa faellesskabsplan, kan vaere til nytte ved at fremme en staerkere foelelse af europaeisk borgerskab og tilskynde til stoerre kendskab og gensidig forstaaelse mellem borgerne i de forskellige medlemsstater. Kommissionen droefter i oejeblikket konklusionerne og henstillingerne i den seneste gennemfoerlighedsrapport med medlemsstaternes repraesentan-ter.

(1) EFT L 144 af 27.5.1989.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0114/99

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(2. februar 1999)

Om: Data om behovet for stationaer pleje af boern

I alle EU's medlemsstater findes der formler for beregning af behovet for hospitalssenge. I Tyskland findes der imidlertid ingen data over behovet for stationaer pleje af boern.

Raader Kommissionen over data over antallet af hospitalssenge til boern i de enkelte medlemsstater og over de formler, der ligger til grund for beregningen af de respektive behov?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(4. marts 1999)

Kommissionen beklager at maatte meddele det aerede medlem, at den ikke raader over data om antallet af hospitalssenge til boern i medlemsstaterne.

Faellesskabets statistikker om hospitalssenge, som udarbejdes paa grundlag af de data, medlemsstaterne indsender hvert aar, vedroerer antallet af hospitalssenge inden for psykiatri og antallet af senge til andre omraader, idet der er betydelige forskelle i definitionerne af de forskellige omraader. Statistikkerne viser en tendens i nedadgaaende retning for antallet af hospitalssenge i alle medlemsstaterne. Mere noejagtige informationer vil fremkomme gennem et projekt, der finansieres inden for rammerne programmet for sundhedsovervaagning, Eucomp, hvis maal det er at beskrive medlemsstaternes sundhedsordninger og hospitalsvaesen.