ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1921/02

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(3. juli 2002)

Om: Beskyttelse af børn inden for sport

Findes der en EU-politik, der sikrer, at en person, der er dømt for misbrug af børn, forhindres i at arbejde som frivillig eller træner inden for sport?

Hvilken informationsudveksling sker der mellem medlemsstaterne, Europol og Interpol med henblik på at beskytte de børn, der undervises af oversøiske trænere, der er dømt for misbrug af børn?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(14. august 2002)

Rådet drøfter i øjeblikket Kommissionens forslag til rammeafgørelse om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi(1), som indeholder fælles definitioner og sanktioner med henblik på at fremme retshåndhævelse og retligt samarbejde i strafferetlige spørgsmål. Drøftelserne omfatter spørgsmål som kriminalisering af adfærd med det formål at inddrage et barn i seksuelle aktiviteter i tilfælde, hvor en betroet stilling, myndighed eller indflydelse misbruges. I drøftelserne indgår endvidere også spørgsmålet om at forbyde fysiske personer at udøve aktiviteter i forbindelse med tilsyn med børn, hvis de har været dømt for seksuel udnyttelse af børn eller børnepornografi.

EU's danske formandskab har endvidere for nylig fremlagt et udkast til Rådets afgørelse om øget samarbejde mellem medlemsstaterne omkring rettighedsfrakendelse for fysiske personer som følge af en dom eller som led i en dom, og som begrænser de straffede personers adgang til beskæftigelse (omfatter ikke frakendelse af førerret). Ifølge forslaget skal medlemsstaterne oprette et nationalt kontaktpunkt for udveksling af oplysninger om rettighedsfrakendelse og informere de øvrige medlemsstater om deres statsborgeres tab af rettigheder. Eftersom det danske forslag skal omfatte alle afgørelser om rettighedsfrakendelse, forhindrer det også personer, der er straffet for seksuel udnyttelse af børn eller børnepornografi, i at arbejde med børn.

Europol har kompetence til at behandle forbrydelser, der involverer seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi. Der er med succes gennemført operationer, der er koordineret af Europol, hvor medlemsstaterne og Interpol har været inddraget. Europol har også undertegnet en samarbejdsaftale med Interpol.

Kommissionen er ikke bekendt med, at der findes noget system for informationsudveksling mellem medlemsstaterne, Europol og Interpol vedrørende disse spørgsmål.

(1) EFT C 62 E af 27.2.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1428/02

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Rådet

(23. maj 2002)

Om: Krisen i Venezuela

Venezuela er en latinamerikansk republik med en stor demokratisk tradition, hvor der bor flere hundrede tusinder af EU-borgere, og som af forskellige årsager har meget nære forbindelser med Den Europæiske Union og dens medlemsstater.

Det er velkendt, at Venezuela den 11. april var udsat for en samfundspolitisk krise af urimelige dimensioner med blodige episoder, som medførte betydelige omvæltninger af borgernes tilværelse, så der endog forekom et kortvarigt præsidentskifte af specielle samfundspolitiske grunde, som har overrasket og foruroliget mange af os.

Hvordan vurderer Rådet på baggrund af artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union, som omhandler forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Rådet i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik denne krise, og hvad agter det eventuelt at foretage sig i nær fremtid på baggrund af den beskrevne situation i Venezuela?

Svar

(6. februar 2003)

1. Rådet erindrer det ærede parlamentsmedlem om sit svar på spørgsmål P-1263/02 om samme emne fra Mihail Papayannakis.

Rådet har nøje fulgt udviklingen i de politiske og sociale begivenheder, som førte til urolighederne den 11. april og krænkelse af den forfatningsmæssige orden i Venezuela.

2. Fredag den 12. april udsendte Spanien, der havde formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union, en erklæring om situationen i Venezuela, hvori det kraftigt beklagede tabet af menneskeliv og udtrykte sin medfølelse med familierne til ofrene. Formandskabet udtrykte også sin fulde støtte til og solidaritet med Venezuelas befolkning og anmodede indtrængende om, at alle voldshandlinger blev bragt til ophør. Endelig henstillede det til overgangsregeringen at respektere de demokratiske værdier og institutioner for at overvinde krisen inden for rammerne af national samdrægtighed og under fuld respekt for de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder.

3. Siden da har EU udnyttet de muligheder, som dets forbindelser med Venezuela frembyder, til at tilkendegive sin tilfredshed med genoprettelsen af de demokratiske institutioner, og Unionen støtter præsident Chavez' initiativer i retning af forsoning og dialog, således at Venezuelas befolkning kan udvikle demokratiet fuldt ud.

4. Rådet har gentagne gange understreget, at det lægger vægt på udviklingen af retsstatsprincipper, fuld respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder.

5. Rådet håber, at alle Venezuelas politiske og sociale aktører samt medierne vil optræde ansvarligt med henblik på opretholdelse af stabiliteten og søge at løse eventuelle meningsforskelle gennem fredelig og konstruktiv dialog.

6. Under frokosten i forbindelse med rådssamlingen den 15. april 2002 drøftede ministrene begivenhederne i Venezuela. De understregede vigtigheden af at bevare de demokratiske principper, således som disse er udtrykt i navnlig pagten vedrørende Organisationen af Amerikanske Stater. Rådet minder i øvrigt det ærede parlamentsmedlem om formandskabets erklæring af 9. oktober 2001 på Den Europæiske Unions vegne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2610/02

af Antonio Di Pietro (ELDR) til Rådet

(18. september 2002)

Om: Udvikling af forbindelserne mellem republikken Mongoliet og Den Europæiske Union

I de seneste år har Mongoliet måttet imødegå en række alvorlige vanskeligheder, som for en stor dels vedkommende skyldes de særdeles hårde klimatiske forhold i dette land.

Trods de økonomiske, sundhedsmæssige og sociale følger, som denne situation medfører for befolkningen, har Mongoliet fortsat sin udvikling i retning mod konsolidering af retsstaten og af den politiske pluralisme, hvilket Europa-Parlamentets delegation kunne konstatere under sin rejse i dette land i juli 2002 i forbindelse med arbejdet i det VI interparlamentariske møde mellem Europa-Parlamentet og Mongoliets parlament.

Agter Rådet i denne forbindelse som udtryk for sin interesse i og vilje til at uddybe samarbejdet med republikken Mongoliet til nye områder, der ikke er omfattet af de i øjeblikket gældende bestemmelser, at give Kommissionen mandat til at forhandle med de mongolske myndigheder om indgåelse af en partnerskabs- og samarbejdsaftale af tilsvarende omfang som dem, der allerede er indgået med andre lande i Centralasien, således at denne kunne træde i stedet for den handels- og samarbejdsaftale, der siden 1993 har bundet de to parter til hinanden?

Svar

(18. februar 2003)

Rådet henleder det ærede medlems opmærksomhed på, at partnerskabs- og samarbejdsaftaler kun er bestemt for de tidligere Sovjetrepublikker. Derfor overvejer Rådet heller ikke at bemyndige Kommissionen til at forhandle en partnerskabs- og samarbejdsaftale med Mongoliet.

Rådet erindrer om, at det fortrinsvis er handels- og samarbejdsaftalen fra 1993, der udgør den juridiske ramme for udviklingen af samarbejdet mellem EU og Mongoliet. I øvrigt er forbindelserne mellem EU og Mongoliet blevet konsolideret i løbet af de seneste år, især gennem bistandsprogrammerne/handlingsprogrammerne (11 mio. EUR i 1999; 6 mio. EUR i 2000) samt inden for rammerne af ECHO (2,905 mio. EUR i 2000/2001). Den Europæiske Union er for øjeblikket Mongoliets sjette største handelspartner, umiddelbart efter landets nærmeste naboer og Schweiz. Virkningerne af østudvidelsen peger i retning af øgede investerings- og handelsmuligheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2802/02

af Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) til Kommissionen

(7. oktober 2002)

Om: Fængslingen af Leyla Zana og Tyrkiets tiltrædelse

Ifølge Amnesty International er Leyla Zana fængslet i Tyrkiet for at dristet sig til at tale på kurdisk, da hun tiltrådte sit hverv som medlem af det tyrkiske parlament.

Er Kommissionen blevet underrettet om dette forhold?

Dersom de meddelte oplysninger er korrekte, finder Kommissionen da, at en stat, som udøver denne form for undertrykkelse, kan blive medlem af Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(15. november 2002)

Kommissionen er fuldt informeret om sagen Leyla Zana. Denne sag var genstand for en afgørelse i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol(1) så vel som en midlertidig resolution fra Europa-Rådets Ministerudvalg(2). I den midlertidige resolution blev de tyrkiske myndigheder opfordret til at reagere på Udvalgets gentagne anmodninger om at afklare situationen for det tidligere parlamentsmedlem Leyla Zana.

Som ansøgerland til Den Europæiske Union bør Tyrkiet efterstræbe at opfylde de politiske Københavnskriterier. Tiltrædelsespartnerskabet mellem EU og Tyrkiet indeholder en prioritering på kort sigt om, at Tyrkiet skal afklare situationen for fængslede personer, der er dømt for at give udtryk for fredelige hensigter.

Kommissionen rejste dette spørgsmål i Bruxelles den 4. november 2002 i Europa-Parlamentets Udvalg om Udenrigs-, Sikkerheds- og Forsvarsanliggender.

Denne sag er rejst i Kommissionens periodiske rapport af 9. oktober 2002, der erklærer, at situationen for personer, der er dømt for at give udtryk for fredelige hensigter, ikke er blevet behandlet på hensigtsmæssig måde.

Kommissionen vil fortsat overvåge situationen nøje og rejse spørgsmålet over for de tyrkiske myndigheder.

(1) Dom af 17. juli 2001 i sagen Sadah, Zana, Diele, Dogan.

(2) Dom af 30.04.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3760/02

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(23. december 2002)

Om: Afgift på fødevarer, der indeholder legetøj

I Tyskland er fødevarer pålagt en nedsat momssats på 7 procent. Det tilstræbes dog fremover at pålægge såkaldte kombiprodukter bestående af fødevarer og legetøj (f.eks. Kinderæg) en merværdiafgift på 16 procent.

Kommissionen bedes i den sammenhæng besvare følgende spørgsmål:

1. I hvilke EU-medlemslande anses sådanne kombiprodukter for at være fødevarer, og i hvilke for at være legetøj?

2. På hvilket fællesskabsretsgrundlag kan medlemsstaterne selv klassificere kombiprodukter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(3. februar 2003)

De gældende fællesskabsbestemmelser vedrørende moms er indeholdt i det sjette momsdirektiv(1). Da direktiver ikke umiddelbart er gældende, er det medlemsstaternes opgave at overføre indholdet af direktiver til deres nationale lovgivninger og om nødvendigt også implementere de praktiske gennemførelsesbestemmelser.

I medfør af artikel 12, stk. 3, i det sjette momsdirektiv finder normalsatsen på mindst 15 % anvendelse på legetøj, medens medlemsstaterne har ret til at anvende en reduceret sats på minimum 5 % på fødevarer.

Disse fællesskabsbestemmelser indeholder imidlertid ingen særlige foranstaltninger for de tilfælde, hvor flere varer sælges sammen til en samlet pris. Da der er tale om gennemførelsesbestemmelser, er det i henhold til nærhedsprincippet medlemsstaterne, der i de enkelte sager skal tage stilling til, hvilken momssats sådanne varer skal pålægges.

Kommissionen ligger ikke inde med præcise oplysninger om, hvordan medlemsstaterne har løst dette problem i deres nationale lovgivninger.

(1) Rådets direktiv 2002/92/EF af 3. december 2002 om ændring af direktiv 77/388/EØF med henblik på at forlænge muligheden for at bemyndige medlemsstaterne til at anvende en nedsat momssats på visse arbejdskraftintensive tjenesteydelser, EFT L 331 af 7.12.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2924/02

af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen

(9. oktober 2002)

Om: Brud på personalevedtægtens artikel 12

Kan Kommissionen i forlængelse af artiklen i internetmagasinet The Sprout bekræfte, at den har indledt en undersøgelse af bruddet på personalevedtægtens artikel 12 vedrørende en e-mail sendt af Joanne Abbess, som er tjenestemand i GD Admin?

Jeg modtog, ligesom vist alle medlemmer af Europa-Parlamentet og personalet i Kommissionen, en uopfordret e-mail fra Joanne Abbess, som opfordrede mig til at deltage i Stop the War-demonstrationen i Det Forenede Kongerige den 28. september. Kan Kommissionen bekræfte, at dette er et klart brud på artikel 12, og at den følgelig er ved at træffe de nødvendige foranstaltninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(6. november 2002)

Kommissionen er af den opfattelse, at udsendelse af spam-meddelelser rejser spørgsmålet om forenelighed med personalevedtægten. På denne baggrund har Kommissionen udfærdiget en række detaljerede interne regler vedrørende brug af e-mail, herunder et udtrykkeligt forbud mod udsendelse af sådan uopfordret e-mail. Disse regler er først blevet færdigudarbejdet efter den begivenhed, det ærede medlem henviser til, og er nu ved blive sat i kraft.

Kommissionen vil yderligere efterforske den nævnte sag og træffe de nødvendige forholdsregler på grundlag af de relevante fakta.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2335/02

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(26. juli 2002)

Om: Udrangering af den russiske atomflåde

Hvilke garantier kan Kommissionen give for, at der tages effektive skridt til at sikre, at det radioaktive affald, der opstår i forbindelse med, at den russiske atomundervandsflåde udrangeres, indsamles, behandles og bortskaffes under betryggende forhold?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(20. september 2002)

De russiske myndigheder er ansvarlige for at radioaktivt affald fra nedlukningen af den russiske atomdrevne ubådsflåde indsamles, behandles og bortskaffes på sikker vis. Det internationale samfund, og herunder også Den Europæiske Union, lægger stor vægt på at dette arbejde udføres på forsvarlig måde.

Det kan nævnes at Kommissionen har spillet en meget aktiv rolle i forbindelse med lanceringen af miljøbeskyttelsesfonden under den nordiske dimension (NDEP). Denne fond, der skal forvaltes af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling i London (EBRD), blev lanceret på en konference for indkaldelse af tilsagn i Bruxelles den 9. juli 2002 hvor Kommissionen havde formandsposten. Der er hidtil indgået tilsagn for et beløb på 110 mio. EUR. Kommissionen har givet tilsagn om 50 mio. EUR, hvoraf 40 mio. EUR er øremærket til nukleare formål. Dette bidrag ydes over TACIS-programmets budgetpost for nuklear sikkerhed. Hovedformålet med NDEP's nukleare dimension er at bistå Den Russiske Føderation med de mest presserende opgaver i forbindelse med behandlingen af nukleart affald i Nordvestrusland, og herunder forholdene omkring den nordlige flåde, dvs. oplægning af atomdrevne ubåde, behandling og

oplagring af brugt atombrændsel fra denne, samt forbedring af sikkerheden på flådebaserne i området. Basen ved Andrejeva-bugten har topprioritet under NDEP-fonden på grund af de store mængder brugt atombrændsel der er lagret på denne base og den miljørisiko der er opstået på grund af skaderne på de bassiner hvori det brugte brændsel opbevares.

Det bør endvidere nævnes at gruppen af de otte højest industrialiserede lande på topmødet i Kananaskis den 26.-27. juni 2002 lancerede et globalt partnerskab mod spredning af masseødelæggelsesvåben og -materialer. Sigtet hermed er at tilrettelægge, koordinere, gennemføre og finansiere alt efter hvor store midler de enkelte lande råder over nye eller udvidede samarbejdsprojekter som tager sigte på forhold omkring ikke-spredning, afvæbning, terroristbekæmpelse og nuklear sikkerhed (og herunder også på miljøområdet).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3022/02

af Joke Swiebel (PSE) til Kommissionen

(23. oktober 2002)

Om: Afskedigelse på grund af alder inden folkepensionsalderens indtræden (i Nederlandene 65 år) sammenholdt med direktiv 2000/78/EF

1. Har Kommissionen kendskab til det nederlandske lovforslag 28170 om ligebehandling i forbindelse med alder i beskæftigelsesforhold til gennemførelse af direktiv 2000/78/EF(1) om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv, samt i forbindelse med forfatningens

paragraf 1? Lovforslaget sigter mod at forbyde forskelsbehandling på grund af alder med hensyn til beskæftigelse, erhverv og erhvervsuddannelse. Forskelsbehandling på grund af alder forbydes, men der kan gøres en undtagelse i forbindelse med afskedigelse ved folkepensionsalderens indtræden ved det fyldte 65. år.

2. Har Kommissionen kendskab til ændringsforslag 28170, nr. 9, til ovennævnte lovforslag, som er stillet i det nederlandske Andetkammer? Ifølge dette ændringsforslag kan arbejdstagere under 65 år efter aftale mellem arbejdsmarkedets parter afskediges på grund af alder. I denne situation undersøges det ikke, om der foreligger en objektiv begrundelse.

3. Er en sådan bestemmelse efter Kommissionens mening i overensstemmelse med direktiv 2000/78/EF?

4. Vil Kommissionen påtale dette over for Nederlandene, hvis ændringsforslaget vedtages af Andetkammeret?

(1) EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(13. december 2002)

Kommissionen har kendskab til det nederlandske lovforslag 28170 om ligebehandling i forbindelse med alder i beskæftigelsesforhold til gennemførelse af Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv. Kommissionen har også kendskab til ændringsforslag 28170, nr. 9, til ovennævnte lovforslag, som er blevet forelagt af det nederlandske parlament med henblik på at gøre det muligt at afskedige arbejdstagere under 65 år på grund af alder efter aftale mellem arbejdsmarkedets parter.

Kommissionen vil gerne minde om, at medlemsstaterne har indtil den 2. december 2003 til at gennemføre kravene i direktiv 2000/78/EF i den nationale lovgivning med mulighed for en periode på yderligere tre år fra december 2003, for så vidt angår bestemmelserne om alder (og handicap). Kommissionen vil undersøge gennemførelsen af direktivet i alle medlemsstaterne med henblik på at sikre fuldstændig overholdelse af fællesskabslovgivningen.

For så vidt angår det spørgsmål, som rejses af det ærede medlem, skal det bemærkes, at der kun findes en henvisning til pensionsalder i betragtningerne til direktiv 2000/78/EF, og at der ikke findes nogen bestemmelse desangående i selve teksten. Domstolen kan derfor lade det generelle princip om, at der ikke må forskelsbehandles på grundlag af alder, finde anvendelse i forbindelse med spørgsmål vedrørende pensionsalder. Det betyder, at forskelsbehandling på grundlag af alder skal være objektivt og rimeligt begrundet i et legitimt mål, og at midlerne til at opnå målet skal være hensigtsmæssige og nødvendige.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3154/02

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(5. november 2002)

Om: Arsenik i dyrefoder

Er Kommissionen klar over, at rene alger er blevet brugt til dyrefoder og tilsætningsstof i foder i generationer?

Ganske vist afventer vi stadig evalueringen fra Den videnskabelige Komité for Foder (SCAN) (som forventes i december 2002), men Arramara Teo Factory i Kilkieran, Connemara, Irland, vil blive hårdt ramt af den nye lovgivning, der skal træde i kraft i august 2003, mange fuldtidsstillinger vil gå tabt, og 700 algehøstere vil lide store indkomsttab.

Kan Kommissionen skelne mellem naturligt forekommende organisk arsenik og uorganisk arsenik, og kan vi få gennemført, at man måler indholdet af arsenik, som er tilsat ud over basisniveauet, og at der gøres en undtagelse for algefoder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(12. december 2002)

Rådets direktiv 96/25/EF af 29. april 1996 om omsætning af fodermidler(1) indeholder bestemmelser om en ikke-udtømmende fortegnelse over de vigtigste råvarer, der kan anvendes og markedsføres til fremstilling af foderblandinger. Listen omfatter råvaren algemel fremkommet ved tørring og knusning af havalger, især brunalger.

Rådets direktiv 1999/29/EF af 22. april 1999 om uønskede stoffer og produkter i foderstoffer(2) fastlægger et størsteindhold af arsenik på 2 milligram pr. kilogram (mg/kg) i råvarer, herunder algemel, og i foderblandinger samt et størsteindhold på 4 mg/kg i tilskudsfoderblandinger. Størsteindholdet vedrører den samlede mængde arsenik, da der i forbindelse med den officielle kontrol ikke er nogen analysemetode til rådighed, som rutinemæssigt skelner mellem den mere toksiske uorganiske arsenik og den mindre toksiske organiske arsenik.

Alger, der ikke lever op til bestemmelserne vedrørende størsteindholdet af arsenik, kan i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets direktiv 1999/29/EF stadig anvendes på strenge betingelser vedrørende fremstilling af foderblandinger. De fremstillede foderblandinger skal under alle omstændigheder opfylde bestemmelserne vedrørende størsteindholdet.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer(3), som erstatter Rådets direktiv 1999/29/EF, tillader dog ikke længere fortynding fra den 1. august 2003.

Hvad angår Rådets direktiv 2002/32/EF, erklærede Kommissionen i Rådet, at den så vidt muligt før den 1. august 2003 ville gennemføre en revision af størsteindholdet på grundlag af ajourførte videnskabelige risikovurderinger og under hensyntagen til forbuddet mod enhver form for fortynding af kontaminerede produkter, der ikke lever op til bestemmelserne og er bestemt til foder.

De irske myndigheder har forelagt Kommissionen oplysninger om tilstedeværelsen af arsenik i algemel, og disse oplysninger vil blive taget i betragtning i forbindelse med overvejelserne vedrørende revision af de nuværende grænseværdier for arsenik i foder, herunder alger, og foderblandinger.

(1) EFT L 125 af 23.5.1996.

(2) EFT L 115 af 4.5.1999.

(3) EFT L 140 af 30.5.2002.