ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3704/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. januar 2002)

Om: Demokratiets situation i Belarus

Det politiske demokratis situation i Belarus kan efter det seneste præsidentvalg i september 2001 ikke betegnes som andet end en katastrofe. Belarus er i dag den eneste hvide plet på det europæiske kort, hvor der formelt set ikke er politisk demokrati med frie valg og ytrings- og trykkefrihed.

Hvorledes ser Kommissionen på situationen i Belarus, og hvordan kan Den Europæiske Union støtte udviklingen af oppositionens demokratiske opinionsarbejde i Belarus?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(19. februar 2002)

Kommissionen er dybt bekymret over den seneste udvikling i Belarus og især over, at den belarussiske regering ikke viser tegn på at tage hensyn til EU's synspunkter på en række spørgsmål vedrørende demokrati og menneskerettigheder i Belarus.

EU overvejer nu, hvordan EU mere effektivt kan bidrage til at bringe landet ud af dets selvskabte isolation og anspore det til at opfylde de adfærdsnormer, der navnlig er fastlagt af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE). EU vil på ny gøre det klart for de belarussiske myndigheder, at forudsætningen for tættere forbindelser med EU er en radikal politisk ændring fra deres side.

Det betyder især, at der skal afholdes valg på en sådan måde, at vælgerne reelt har valgmuligheder, med oppositionspartier, der deltager på lige vilkår, at chikanen mod ikke-statslige organisationer (NGO), oppositionsledere og medier bringes til ophør, og at politiske fanger løslades. Kommissionen støtter desuden fortsat det civile samfund i Belarus gennem sit Tacis-program, og den forventer, at EU over for den belarussiske regering på ny vil understrege, at restriktionerne for NGO'ernes arbejde og finansiering må fjernes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3700/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Rådet

(17. januar 2002)

Om: Formandskabets møder med ERT

Lobbygruppen European Roundtable of Industrialists, ERT, oplyser, at den mødes med (eller i hvert fald forsøger at mødes med) regeringen i alle de lande, der har formandskabet i Rådet.

Det belgiske formandskab oplyser som svar på min forespørgsel (H-0894/01(1)), at den belgiske premierminister, Guy Verhofstadt, mødtes med ERT den 20. november 2001.

Kan Rådet oplyse, om samtlige regeringer, som har haft formandskabet i Rådet siden 1995, har mødtes med ERT, og i bekræftende fald hvornår?

(1) Skriftligt svar af 12. december 2001.

Svar

(25. juni 2002)

Rådet beder det ærede parlamentsmedlem henvende sig direkte til regeringerne i de medlemsstater, der har haft formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union i de senere år.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2330/01

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(31. juli 2001)

Om: Erhvervsmæssig og kulturel tilnærmelse mellem EU og Kina

Kina har haft en økonomisk vækst på 7,9 % i første halvår af 2001. Vækstraten for Kinas bruttonationalprodukt (BNP) er fire gange større end den, der forventes på verdensplan i år, og dermed bliver den asiatiske gigant til den eneste store økonomi, som det i øjeblikket er lykkedes at undgå den nedgang i den økonomiske aktivitet, som resten af verden trækkes med. Næstefter kommer Indien, som har haft en vækst på 3,8 % i årets første kvartal og sandsynligvis vil holde sig på dette niveau indtil slutningen af 2001.

Agter Kommissionen i betragtning af Kinas nært forestående indtræden i Verdenshandelsorganisationen (WTO) i løbet af de kommende måneder at fremme en tilnærmelse på det erhvervsmæssige og kulturelle område for at undgå det økonomiske og kulturelle chok, som Kinas indtræden kan medføre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(3. oktober 2001)

Den seneste udvikling i EU og Kina har skabt nye rammer for forbindelserne mellem EU og Kina. Fremgangen i Kinas reformer, landets voksende økonomiske vægt og forestående optagelse i Verdenshandelsorganisationen (WTO) er alle vigtige faktorer i denne sammenhæng.

I Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet for nylig EU's strategi over for Kina: implementering af 1998-meddelelsen og fremtidige skridt mod en mere effektiv EU-politik(1) gennemgås sådanne nye rammer. Der foreslås en række justeringer af EU's politik over for Kina med henblik på at støtte Kinas progressive, positive og konstruktive internationale engagement på en måde, som hænger sammen med, at landet får større og større vægt på den internationale scene. Rådet (almindelige anliggender) tilsluttede sig meddelelsen i konklusionerne af sit møde den 25. juni 2001.

På det økonomiske område opfordres der i meddelelsen til, at Kina integreres yderligere i verdensøkonomien. Det foreslås, at EU forsøger at fremme dette mål ved at anvende en flerstrenget strategi, som også omfatter en omhyggelig overvågning af, at Kina indfrier sine WTO-forpligtelser korrekt, men også styrkelse af instrumenter vedrørende bilaterale handelsspørgsmål og styrkelse og indgåelse af sektordialoger og bilaterale aftaler på en række nøgleområder som informationssamfundet, miljø, energi, videnskab og teknologi, virksomhedspolitik og -regulering, søtransport og told. Det bekræftes også, at EU er rede til at gennemføre bistandsprogrammer, som kan bidrage til at gøre Kinas optagelse i WTO og landets økonomiske og sociale reformproces til en succes.

Desuden nævnes en styrkelse af kontakterne mellem individuelle europæiske og kinesiske borgere og erhvervskredse gennem udvekslingsprogrammer på uddannelsesområdet og dialog mellem erhvervsvirksomheder på begge sider.

(1) KOM(2001) 265 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3397/01

af Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) til Rådet

(13. december 2001)

Om: Gibraltar

Som led i den såkaldte Bruxelles-proces er den britiske og den spanske udenrigsminister enedes om inden sommeren 2002 at nå frem til en samlet aftale om Gibraltar. De valgte befolkningsrepræsentanter fra dette territorium har imidlertid nægtet at deltage i denne debat, idet de kræver forudgående godkendelse af deres ret til selvbestemmelse. Ganske vist udtrykker det fælles kommuniké, der blev offentliggjort efter ministermødet, et klart ønske om, at Gibraltars stemme skal høres, men der nævnes intet om udøvelsen af denne ret.

Gibraltar er i dag anerkendt af FN som koloniområde. Spørgsmålet blev rejst på ny i FN den 10. oktober 2001 i den fjerde afkoloniserings-komité.

Kan Den Europæiske Union acceptere et koloniområde i sin midte uden hensyn til ønskerne hos borgerne, som er de eneste retmæssige indehavere af suveræniteten?

Svar

(13. maj 2002)

Rådet henviser til ærede parlamentsmedlem til svaret på forespørgsel E-3257/01 fra Nirj Deva.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2323/01

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(31. juli 2001)

Om: Visum for tredjelandsborgere

Kan Kommissionen gøre nærmere rede for, hvor let det er for tredjelandsborgere med lovlig bopæl i en EU-medlemsstat at få visum til at rejse inden for EU? Kan Kommissionen især præcisere, hvorledes det forholder sig, når tredjelandsborgeren har indgået ægteskab med en EU-borger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(6. september 2001)

Schengen-landene har udviklet et bredt samarbejde om betingelserne for, at tredjelandsborgere kan rejse inden for et område uden indre grænser. Denne regel er med Amsterdam-traktaten(1) blevet integreret i Fællesskabet/Unionen.

Tredjelandsborgere med lovlig bopæl i en medlemsstat, og som er i besiddelse af en opholdstilladelse, er i henhold til artikel 21 i Schengen-gennemførelseskonventionen fritaget fra kravet om visum ved indrejse i de medlemsstater, der har gennemført Schengen-reglerne (undtagen Det Forenede Kongerige og Irland), og i Norge og Island. Tredjelandsborgere kan frit bevæge sig på disse landes område på betingelse af, at de kan fremvise deres opholdstilladelse, opfylder betingelserne i artikel 5, stk. 1, litra a), c), og e), i Schengen-gennemførelseskonventionen og ikke er opført på den pågældende medlemsstats nationale liste over uønskede personer.

Fællesskabslovgivningen gør det muligt for medlemsstaterne at kræve et visum for tredjelandsborgere, der er i familie med en unionsborger, og som ledsager eller slutter sig til denne i en anden medlemsstat, der ikke er en del af området uden grænser, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 af 15. marts 2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af medlemsstaternes ydre grænser, og dem, hvis statsborgere er fritaget for denne forpligtelse(2).

Medlemsstaterne skal i det tilfælde være behjælpelige med at udstede visum. Visum kan kun udstedes på fremvisning af et identitetsbevis (identitetskort eller pas) og et bevis på slægtskabet med unionsborgeren. Visum udstedes gratis.

Kommissionen har som en overordnet tilgang forelagt Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til direktiv(3) om betingelserne for, at tredjelandsborgere frit kan bevæge sig på medlemsstaternes område i højest tre måneder inden for en periode på seks måneder.

(1) EFT C 340 af 10.11.1997.

(2) EFT L 81 af 21.3.2001.

(3) KOM(2001) 388 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3147/01 af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen. Euro Made Easy-oplysningsmateriale.



EF-Tidende nr. 205 E af 29/08/2002 s. 0024 - 0025



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3147/01 af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen (14. november 2001) Om: Euro Made Easy-oplysningsmateriale Kan britiske borgere få udleveret det Euro Made Easy-oplysningsmateriale, der er udarbejdet for at oplyse om den fælles valuta? Hvis ikke, hvorfor ikke? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (11. januar 2002) Der er intet til hinder for, at britiske borgere, dersom de anmoder herom, kan modtage Euro Made Easy-oplysningsmateriale, der tager sigte på alle europæiske borgere uden sondring. Den eneste årsag til, at dette endnu ikke er sket, er, at Kommissionen hidtil ikke har modtaget nogen henvendelser fra organisationer i det britiske civile samfund om at yde støttemateriale som led i en bestemt aktion. Skulle der komme anmodninger også efter euroens indførelse, vil Kommissionen med glæde hjælpe, så længe oplag haves.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3557/01

af Alexander Radwan (PPE-DE) til Kommissionen

(4. januar 2002)

Om: Kildeskat på byggeri

I henhold til gældende lov om indkomstskat er der pr. 1.1.2002 indført kildeskat på byggeri i Forbundsrepublikken Tyskland.

Modtagere af byggeydelser er forpligtet til at tilbageholde 15 % af fakturabeløbet og overføre dette til byggefirmaets skatteforvaltning. Det gælder for samtlige betalinger til indenlandske og udenlandske virksomheder og håndværkere.

Eksempel: Hvis ejeren af en udlejningsejendom lader badeværelserne renovere, skal han anmelde og overføre 15 % af installatørens fakturabeløb til den relevante skatteforvaltning. Hvis den samme udlejer lader sin private villa renovere, skal han ligeledes tilbageholde kildeskat, for så er han entreprenør.

Ordregiveren hæfter for kildeskatten, dvs. han skal indbetale yderligere 15 % af fakturabeløbet til skatteforvaltningen, såfremt han uden fritagelsesattest foretager betalinger til byggefirmaet uden fradrag. Der kan endvidere påregnes bøder på op til 25 000 EUR.

Er denne lovbestemmelse forenelig med det indre marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(21. januar 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-2875/01 fra Plooij-Van Gorsel(1).

(1) Se side 17.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3348/01

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(3. december 2001)

Om: Copyright i informationssamfundet

Indførelsen af direktivet om ophavsret i informationssamfundet er i fuld gang. I forbindelse med dette hævdes det, at der bør indføres ophavsretsafgifter for produkter, som kan lagre f.eks. musik, som pc'er, videobåndspillere osv. Har Kommissionen kendskab til disse planer? I hvor mange medlemslande er dette aktuelt, og hvorledes stemmer dette overens med målsætningerne i handlingsplanen om e-Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(26. marts 2002)

Medlemsstaterne skal gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet(1) før den 22. december 2002. Medlemsstaterne kan ifølge direktivet indføre en undtagelse for retten til reproduktion til privat brug, forudsat at rettighedshaverne modtager en rimelig

kompensation. Direktivet giver dem en vis fleksibilitet til at fastsætte, hvilken form en sådan rimelig kompensation skal have, hvilke nærmere bestemmelser der skal gælde for den, og hvilket omfang den eventuelt skal have. Der bør også tages hensyn til de særlige omstændigheder i hver enkelt sag. En rimelig kompensation er et nyt begreb, der indføres ved direktivet. Det er ikke identisk med ordningerne med et rimeligt vederlag (afgifter). Direktivet indeholder intet udtrykkeligt om sådanne afgiftsordninger. Alle medlemsstater bortset fra Irland, Luxembourg og Det Forenede Kongerige har dog allerede indført vederlagsordninger i forbindelse med privatkopiering, som finder anvendelse på tomme indspilningsmedier og optageudstyr eller dem begge. Mange af disse medlemsstater overvejer for øjeblikket, om de skal ændre eller udvide de gældende ordninger for så vidt angår de medier eller det udstyr, der er omfattet.

Det anerkendes i direktivet, at digital privatkopiering (modsat analog privatkopiering) kan formodes at vinde større udbredelse og få større økonomiske konsekvenser. Hvis en medlemsstat anvender undtagelsen for privatkopiering, skal den ifølge direktivet tage hensyn til, om der anvendes tekniske foranstaltninger. Der indføres ved direktivet omfattende retsregler for beskyttelsen af tekniske foranstaltninger, hvilket ansporer til at anvende sådanne foranstaltninger.

Indtil gennemførelsesfristens udløb har Kommissionen arrangeret en række uformelle møder for at bistå medlemsstaterne, så direktivet gennemføres efter hensigten. Kommissionen vil efterfølgende undersøge, hvilken effekt direktivet har på det indre marked på en række områder, herunder privatkopiering og anvendelsen af tekniske foranstaltninger. Dette vil ske både inden for rammerne af det kontaktudvalg, der oprettes ved direktivet, og i overensstemmelse med den i direktivet fastsatte procedure for gennemgang af direktivet.

(1) EFT L 167 af 22.6.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3262/01

af Gary Titley (PSE) til Kommissionen

(23. november 2001)

Om: Mediefrihed i Georgien

For et år siden sendte Republikken Georgiens tv-kanal Rustavi 2 et 60 minutters program, som fokuserede på den omfattende korruption i landet og rettede en anklagende pegefinger mod præsident Sjevardnadse. Siden da hævder tv-stationen, at statsembedsmændene har ført en samlet skræmmekampagne imod den, herunder en stribe retssager og undersøgelser af påståede finansielle uregelmæssigheder.

Til trods for dette pres har Rustavi 2 fortsat sine udsendelser og har stadig en stor seerskare. Desuden har tv-kanalen gentaget, at den er fast besluttet på at videreføre sin nuværende fjernsynspolitik helt uafhængig af staten.

Er Kommissionen klar over de aktuelle problemer for tv-kanalen Rustavi 2? Har Kommissionen gjort den georgiske regering opmærksom på betydningen af frie og uafhængige medier i et demokratisk samfund?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(19. december 2001)

Kommissionen har fuldt kendskab til situationen for Georgiens tv-kanal Rustavi 2 og forbindelsen mellem den seneste udvikling på Rustavi 2 og gadedemonstrationerne i Tbilisi, der kulminerede i en alvorlig politisk krise i Georgien den 1. november 2001.

Kommissionen har allerede tydeliggjort det over for Georgiens præsident, at det er vigtigt, at den nye regering gennemfører reformer og effektivt bekæmper korruptionen.

Pressefriheden i Georgien blev taget op på ministerplan i forbindelse med samarbejdsrådet EU-Georgien, der fandt sted i Luxembourg den 30. oktober 2001.

Kommissionen vil fortsætte støtten til Georgien i landets bestræbelser på demokratiske institutioner, retsstaten, respekten for menneskerettigheder og markedsøkonomien. Pressefriheden forbliver en væsentlig del af disse bestræbelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3474/01

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Gennemførelse af konkurrencepolitikken for så vidt angår kollektivt salg af tv-transmissionsrettigheder til fodboldkampe

Mener Kommissionen, at det kollektive salg af tv-transmissionsrettigheder til fodboldkampe eller en hvilken som helst anden sport principielt eller potentielt er konkurrencebegrænsende, og hvilke konklusioner er den nået frem til efter sin beslutning om at iværksætte en indledende undersøgelse af sidste års salg af tv-rettighederne til fodboldkampene i Englands topdivision til 1,65 mia. GBP?

Mener Kommissionen, at FIFA's kollektive salg af tv-transmissionsrettighederne til verdensmesterskaberne i fodbold i Japan og Korea i 2002 til Kirch Media Group er i overensstemmelse med EU's konkurrencepolitik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(18. februar 2002)

Idrætsforbunds kollektive salg af tv-transmissionsrettigheder kan være konkurrencebegrænsende i henhold til artikel 81 i EF-traktaten, når handelen mellem medlemsstater berøres ugunstigt. Kommissionen vil ved bedømmelsen af den begrænsende virkning af det kollektive salg af transmissionsrettighederne undersøge, om betingelserne for en eventuel undtagelse er mulig. Kommissionen, som er meget bevidst om de mulige fordele ved en økonomisk solidaritet inden for sporten, ønsker at sikre, at de meget betydelige medierettigheder til fodboldturneringer ikke sælges på en måde, der skader konkurrencen på mediemarkederne, og som følge heraf seerne. I denne forbindelse er kampe i Premier League af særlig betydning for mediemarkederne i Det Forenede Kongerige: såfremt måden, hvorpå mediarettighederne sælges, har konkurrencebegrænsende virkning, vil dette være særdeles skadeligt. Kommissionen er ved at foretage en dybtgående undersøgelse af medieaftalerne i Football Associations Premier League (FAPL) og har været i kontakt med FAPL og andre berørte parter.

FA Premier League har endnu ikke givet Kommissionen meddelelse om sine medieaftaler. Dette forhindrer ikke Kommissionen i at undersøge sagen på eget initiativ, og en sådan undersøgelse er i gang. Varigheden heraf afhænger af de berørte parters samarbejdsvilje og af tredje parters interesse og bemærkninger.

Kommissionen er klar over, at eventuelle aktioner skal iværksættes snarest muligt.

Kommissionen har drøftet salget af tv-transmissionsrettighederne til verdensmesterskaberne i fodbold i Japan og Korea i 2002 til Kirch Media Group med Det Internationale Fodboldforbund (FIFA).

Transaktionen er ikke blevet meddelt Kommissionen, og der er ikke indgivet klager.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3693/01

af Adeline Hazan (PSE) til Kommissionen

(17. januar 2002)

Om: Asbestholdige kørekøjer

Fra den 1. januar 2002 må køretøjer i Frankrig, hvori visse dele såsom motor, bremser og koblingsmekanismer rummer dele indeholdende asbestpartikler, ifølge dekret 96-1133 af 24. december 1996 ikke længere sælges eller på nogen måde afhændes.

Denne foranstaltning, der betyder, at militære køretøjer køretøjer der er forbundet med vores historie, vil forsvinde, er særdeles uretfærdig. Den risikerer også at medføre, at privatpersoner kommer til at lide betydelige økonomiske tab, og at en gruppe erhvervsdrivende, der lever af salg og reparation af brugte biler, forsvinder.

Tyskland har med hensyn til samme spørgsmål allerede forlænget fristen med fem år for gamle biler.

Burde Kommissionen og navnlig Generaldirektoratet for Miljø ikke gribe ind og udarbejde et forslag indeholdende undtagelsesbestemmelser fra denne foranstaltning en foranstaltning, hvis konsekvenser burde tilskynde os til at løse dem på europæisk plan på en harmoniseret måde?

Bør man i så tilfælde ikke forlænge fristen for at få tid til de nødvendige tilpasninger og frem for alt til at underrette ejerne af sådanne køretøjer, navnlig veteranbilejere?

Ville det ikke være passende at bede Den Videnskabelige Styringskomité om en evaluering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(15. februar 2002)

I Kommissionens direktiv 91/659/EØF af 3. december 1991 om tilpasning til den tekniske udvikling af bilag I til Rådets direktiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (asbest)(1) begrænses anvendelse af alle former for asbest. Således forbydes asbest i form amfibol, og asbest i form af krysolit må kun anvendes i visse specifikke tilfælde.

I henhold til Frankrigs dekret 96-1133 af 24. december 1996, som Kommissionen blev underrettet om i tide, og som omsætter ovennævnte direktiv til fransk lov, udsættes anvendelsen af direktivet til 31. december 2001 for så vidt angår motorkøretøjer og landbrugs- og skovbrugskøretøjer, der er taget i brug før 1. januar 1997.

For så vidt angår bremsebelægninger til motorkøretøjer er medlemsstaterne blevet bedt om at forbyde asbest fra oktober 1999. Til andre anvendelser findes der erstatningsmaterialer på markedet, og bilindustriens leverandører har allerede for mange år siden udviklet bremseskiver og cylindertoppakninger uden asbest.

Kommissionen ønsker ikke at udarbejde undtagelsesbestemmelser til disse foranstaltninger, der har været behandlet længe og grundigt i arbejdsgrupper, og som har været i kraft på fællesskabsplan siden juli 1993.

(1) EFT L 363 af 31.12.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3335/01

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(30. november 2001)

Om: Arrestationen af Mohamed Nasheed, parlamentsmedlem i Maldiverne, den 8. oktober 2001

Har Kommissionen kendskab til forlydenderne om, at Mohamed Nasheed, parlamentsmedlem i Malé i Republikken Maldiverne og menneskerettighedsforkæmper, den 8. oktober 2001 blev arresteret uden at få den præcise årsag oplyst?

Vil Kommissionen bede den maldiviske regering oplyse en præcise årsag til Mohamed Nasheeds arrestation og hvilken tiltale, om nogen, der er rejst mod ham?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(21. december 2001)

Kommissionen har intet kendskab til omstændighederne i forbindelse med arrestationen af Mohamed Nasheed og har anmodet lederen af delegationen i Colombo, som er akkrediteret Republikken Maldiverne, om at undersøge sagen og rapportere tilbage.

Kommissionen vil informere det ærede medlem om resultaterne af denne undersøgelse.