ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3438/97 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. De hygiejniske forhold i fængslerne



EF-Tidende nr. C 134 af 30/04/1998 s. 0165



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3438/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (31. oktober 1997) Om: De hygiejniske forhold i faengslerne Under henvisning til andre forespoergsler om samme emne fremsat baade i indevaerende og den foregaaende valgperiode skal der goeres opmaerksom paa doedsfaldene som foelge af leptospirose, der fandt sted i august i San Vittore-faengslet i Milano, og paa de utilstedelige hygiejniske forhold i mange faengsler baade i Italien og de andre EU-lande. Vil Kommissionen nedsaette et undersoegelsesudvalg, der skal kontrollere levevilkaarene og de hygiejniske forhold i faengslerne? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (25. november 1997) Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spoergsmaal, som udelukkende sorterer under de paagaeldende nationale myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3275/97 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Domme afsagt i Belgien

Har Kommissionen kendskab til, at De Europaeiske Faellesskabers Domstol i 1995 har forbudt de belgiske universiteter at afkraeve udenlandske studerende hoejere studiebidrag end belgiske studerende (dom af 13.2.1985, nr. 293/83)?

Ved Kommissionen endvidere, at Domstolen tre aar senere afsagde en anden dom, hvorefter at enhver beroert studerende kunne tilbagekraeve det beloeb, der var betalt for meget (dom af 2.2.1988, nr. 24/86), og at Domstolen i Antwerpen i anledning heraf i 1988 idoemte den belgiske stat til at tilbagebetale tusinder af gylden (30.6.1988, nr. 11582)?

Ved Kommissionen ogsaa, at den belgiske stat efter ovennaevnte dom den dag i dag ikke har tilbagebetalt sin gaeld paa trods af gentagne anmodninger fra de skadelidte ogsaa via det nederlandske udenrigsministerium?

Finder Kommissionen det ikke uacceptabelt, at en medlemsstat i saa lang tid negligerer en dom, der er afsagt til fordel for en borger i en anden medlemsstat?

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger herimod?

I bekraeftende fald, hvilke? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (21. november 1997)

Kommissionen har kendskab til den retspraksis, som det aerede parlamentsmedlem henviser til.

Med udgangspunkt i denne retspraksis har Kommissionen indledt en overtraedelsesprocedure mod Belgien med paastand om, at Belgien fortsat forhindrer visse studerende fra Faellesskabet i at opnaa tilbagebetaling af studieafgifter (minerval), der er betalt med urette. I henhold til EF-domstolen har Belgien overtraadt faellesskabslovgivningen: ».....ved ad hoc at begraense mulighederne for at opnaa tilbagebetaling af studieafgifter, der i henhold til faellesskabsretten er betalt med urette, til EF-borgere, som har anlagt sag foer den 13. februar 1985......« ((Dom af 3. maj 1994, Kommissionen mod Belgien, sag 47/93. Samling 1994, s. I-1593. )).

Kommissionen mener fortsat, at den belgiske lovgivning ikke er i overensstemmelse med faellesskabslovgivningen med hensyn til retten til at opnaa tilbagebetaling af afgifter, der er betalt med urette, og Kommissionen har indledt en overtraedelsesprocedure paa grundlag af EF-traktatens artikel 171 med paastand om, at Belgien ikke har efterkommet Domstolens afgoerelse. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3126/97 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Stoette til udveksling af unge i virksomheder i de forskellige medlemsstater

Der er i de seneste aar sket en oeget udveksling af unge, der saaledes faar kendskab til andre forhold end dem, de kender fra deres hjemland.

Det omraade, hvor denne udveksling af unge er mindst udviklet, vedroerer imidlertid virksomhederne i de forskellige lande, hvor det kunne goeres muligt for de unge i et vist tidsrum at udveksle den saedvanlige arbejdsplads med en anden tilsvarende i et andet faellesskabsland, hvorved de to unge, der udveksler arbejdsplads, gensidigt kan nyde godt af denne erfaring.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke erfaringer, der er gjort paa dette omraade, og hvilke projekter og initiativer den agter at ivaerksaette for at fremme udvekslingen blandt unge af arbejdspladser for at de kan faa kendskab til andre lande og goere andre erhvervserfaringer under hensyntagen til de lovbestemmelser, der i denne forbindelse skal koordineres?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (25. november 1997)

Kommissionen arrangerer inden for rammerne af Leonardo da Vinci-programmet forskellige former for udstationering og udveksling paa erhvervsuddannelsesomraadet til fordel for unge i hele Europa.

Siden programmet blev indledt i 1995, har mere end 15 200 unge arbejdstagere vaeret udsendt til virksomheder eller uddannelsesorganer i de forskellige deltagerlande, og ca. 32 000 unge har i loebet af deres foerste erhvervsuddannelse deltaget i studieophold, ofte i virksomheder, og naesten 6 400 personer har repraesenteret undervisningspersonalet ved udvekslinger inden for Faellesskabet.

Siden 1995 har desuden naesten 22 600 studenter eller nybagte kandidater fra universiteterne kunnet deltage i studieophold i virksomheder i de forskellige lande, der deltager i programmet.

Kommissionen har endvidere sammen med medlemsstaterne, men ogsaa sammen med de beroerte organer, indledt en bred debat omkring de mulige aktioner, den havde identificeret i groenbogen om hindringer for mobiliteten i Det Europaeiske Faellesskab (almen uddannelse - erhvervsuddannelse - forskning) ((KOM(96) 462. )) for unge under uddannelse. Den forbereder sig i oejeblikket paa at traeffe en raekke foranstaltninger, som i lyset af de registrerede reaktioner skulle kunne begunstige de forskellige maalgruppers mobilitet, saaledes som naevnt i groenbogen, herunder studenter, laerlinge, volontoerer, forskere. Den foerste af disse foranstaltninger kunne vaere udarbejdelse af et forslag til faellesskabsredskab med sigte paa at fremme den tvaernationale mobilitet inden for rammerne af europaeiske studieforloeb for personer under alternerende uddannelse og gennem oplaering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3821/97 af Roberto MEZZAROMA til Kommissionen. Sverige



EF-Tidende nr. C 134 af 30/04/1998 s. 0180



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3821/97 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (28. november 1997) Om: Sverige Er det sandt, at Sverige i midten af dette aarhundrede foretog sterilisationer paa mange tusind kvinder af »laverestaaende« race, saaledes som det er blevet berettet i adskillige europaeiske aviser, bl.a. Il Messagero, den 26. august 1997, og Dagens Nyheter? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (17. december 1997) Kommissionen minder om, at den ikke har for vane at tage stilling til artikler i pressen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2997/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Gennemfoerelse af direktiv 80/778/EOEF

Direktiv 80/778/EOEF ((EFT L 229 af 30.8.1980, s. 11. )) indeholder bestemmelser om kontrol af drikkevandets kvalitet og indfoerelse af de noedvendige foranstaltninger til sikring af kvaliteten med det hovedformaal at sikre den offentlige sundhed. Efter de seneste haendelser med forurening af drikkevandet i Kastoria bedes Kommissionen oplyse foelgende: Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe for at gennemfoere faellesskabslovgivningen om beskyttelse af drikkevandet? Opfylder Kastorias vandforsyning bestemmelserne i direktiv 80/778/EOEF? Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at bidrage til forbedring af og effektiv kontrol med overholdelsen af kvalitetsforskrifterne for drikkevandet i Kastoria og andre omraader i Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (12. november 1997)

I henhold til artikel 7, stykke 1, i Raadets direktiv 80/778/EOEF om kvaliteten af drikkevand er medlemsstaterne forpligtet til at fastsaette de vaerdier, der skal gaelde for alt vand, der er bestemt til drikkevand, for de parametre, der er opfoert i direktivets bilag I. Endvidere er det i artikel 12 fastsat, at medlemsstaterne traeffer alle noedvendige foranstaltninger til, at der foretages en regelmaessig kontrol af kvaliteten af alt det vand, der er bestemt til drikkevand. De naermere fremgangsmaader for disse kontrolforanstaltninger fastsaettes af de enkelte landes myndigheder; disse er dog forpligtet til (i videst muligt omfang) at skulle benytte de metoder og de intervaller, der er anfoert i direktivets bilag II og III. Endvidere har medlemsstaterne siden 1985 skullet traeffe de noedvendige forholdsregler med henblik paa at sikre, at kvaliteten af alt drikkevand overalt inden for Faellesskabet er blevet bragt i fuld overensstemmelse med direktivets krav.

Ved de ministerielle beslutninger fra 1974 og 1986 ((De ministerielle beslutninger nr. G4/1722 af 24.9.1974, Fek B nr. 988 af 7.10.1974 samt A5/288 af 23.1.1986, Fek B nr. 53 af 20.2.1986. )) har de graeske myndigheder gennemfoert Raadets direktiv 80/778/EOEF i landets egen nationale lovgivning. Desuden meddelte de graeske myndigheder den 17. februar 1997 Kommissionen detaljerede oplysninger vedroerende drikkevandskvaliteten i en raekke forskellige regioner i Graekenland for aaret 1995. Statistiske oplysninger vedroerende Kastoriaregionen er medtaget i denne officielle meddelelse. Resultaterne af de analyserede parametre ser ud til at vaere i fuld overensstemmelse med direktivet for referenceperiodens vedkommende.

Kommissionen, der har taget sagen til efterretning, vil rette henvendelse til de graeske myndigheder og anmode disse om naermere praecisioner med hensyn til drikkevandskvaliteten i Kastoriaregionen samt de foranstaltninger, myndighederne maatte have truffet (eller vil traeffe) med henblik paa overholdelse af de forpligtelser, der paahviler dem i henhold til Raadets direktiv 80/778/EOEF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2977/97 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Manglende adgang til flydende autogas (LPG) i Spanien for vognmaend fra medlemsstaterne

Er Kommissionen klar over, at det i oejeblikket kun er spanske vognmaend, der maa tanke LPG i Spanien, og at ikke-spanske borgere, og dermed heller ikke vognmaend fra EU-medlemsstaterne, ikke har adgang til dette autobraendstof?

Mener Kommissionen, at denne politik er i strid med EU-bestemmelserne om lige behandling af personer fra EU-medlemsstaterne?

Vil Kommissionen rette henvendelse til de nationale myndigheder for at faa standset denne politik?

I bekraeftende fald, hvordan? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (19. november 1997)

Kommissionen er ikke bekendt med det forhold, som det aerede medlem naevner.

For at konstatere om disse forhold kan betragtes som vaerende i strid med faellesskabsretten vil Kommissionen tage kontakt med de nationale myndigheder for at faa oplysninger om den lovgivning, der gaelder for levering af braendstof samt oplysninger om administrationens og erhvervslivets praksis.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3257/97 af Edgar Schiedermeier (PPE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Reform af de europaeiske stoetteprogrammer

Bayerns kommunale centralorganisationer har til reform af de europaeiske stoetteprogrammer udarbejdet en omfattende dokumentation »Lust und Frust«. Heri kraeves det som konklusion, at Kommissionen kun skal foreslaa stoetteprogrammer med en aegte europaeisk mervaerdi af hensyn til naerhedsprincippet. Desuden kraeves koncentration, beslutninger taet paa borgerne, laengere ansoegningsfrister, samtidig og rettidig oversaettelse til alle de officielle sprog samt undtagelser ved multilateral deltagelse. Endvidere forlanges der aabenhed, harmonisering af forslag og afbureaukratisering.

Vil Kommissionen imoedekomme disse oensker og i bekraeftende fald i hvilken form?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (10. december 1997)

Kommissionen takker det aerede medlem for at have gjort opmaerksom paa Bayerns kommunale centralorganisationers dokument.

Kommissionens grundlaeggende retningslinjer for reformen af faellesskabspolitikkerne findes i Agenda 2000 ((KOM (97) 2000. )). De formelle forslag vil blive fremlagt fra foraaret 1998. Kommissionen kan ikke komme ind paa sine forslag foer dette tidspunkt, men den kan dog uden at laegge sig fast i de enkelte tilfaelde, konstatere, at de forslag, som Bayerns kommunale myndigheder fremlaegger, i det store hele ligger taet op af Kommissionens egne retningslinjer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2489/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Raadet (28. juli 1997)

Om: Grove tyrkiske provokationer i forbindelse med det oekumeniske patriarkat i Istanbul

Den tyrkiske ambassade i Bruxelles informerede i et brev underskrevet af ambassadesekretaeren Cemil Karaman sekretaeren for den belgiske komité for de kristne kirker, Etienne Quintiens, at der ikke findes noget »oekumenisk patriarkat« i Istanbul, men kun »det fanariotiske patriarkat«, og truer med, at de skrivelser, der fremsendes med paaskriften »det oekumeniske patriarkat«, fremover vil blive returneret.

Hvad er Raadets holdning til disse uhoerte tyrkiske provokationer? Hvorledes agter Raadet at reagere paa disse handlinger begaaet af et land, der oensker medlemskab af EU men ikke opfoerer sig som en europaeisk stat?

Svar (15. januar 1998)

Raadet minder om, at spoergsmaalet om menneskerettigheder regelmaessigt optraeder paa dagsordenen inden for rammerne af den politiske dialog mellem Den Europaeiske Union og Republikken Tyrkiet. Inden for disse rammer goer Raadet sig stadige bestraebelser paa at fremme en forsonende holdning, navnlig for saa vidt angaar

- anvendelsen af nationale love og bestemmelser,

- den tyrkiske stats overholdelse af forpligtelser - der er garanteret af en international traktat - over for sine ikke-muslimske minoriteter,

- en religioes og aandelig straeben hos et stort antal kristne overalt i verden, der af historiske og kanoniske grunde kan anse Hans Hellighed den OEkumeniske Patriark som den foerste blandt ligemaend (primus inter pares) blandt ortodokse patriarker og aerkebiskopper. I denne forbindelse kan muligheden for kommunikation vaere af stoerste betydning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3251/97 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Fare for det arkaeologiske sted Keramikos

For nylig blev det endelig vedtaget, at den underjordiske metrotunnel skulle forloebe under Athens antikke begravelsessted Keramikos (et arkaeologisk mindesmaerke af enestaaende betydning for den europaeiske kulturarv), selv om baade de ansvarlige kulturelle og arkaeologiske myndigheder og eksperter har advaret mod de alvorlige foelger af det paagaeldende arbejde for det arkaeologiske sted.

Agter Kommissionen at tage skridt til en undersoegelse af alternative loesninger, saaledes at denne truende fare for det paagaeldende mindesmaerke afvaerges?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (12. november 1997)

Problematikken med de farer, som konstruktionen af undergrundsbanen i Athen indebaerer for de underjordiske oldtidsminder, er velkendt for Kommissionen, der regelmaessigt foelger anlaegsarbejdernes forloeb.

Der foreslaas nu en ny linjefoering under en del af begravelsesstedet fra oldtiden i Keramikos, fordi den oprindeligt planlagte linjefoering kunne vaere til for stor fare for begravelsesstedet. Det arkaeologiske raad i Graekenland vil tage endelig stilling hertil paa basis af resultaterne af boringen af en lille forsoegstunnel samt de efterfoelgende geotekniske undersoegelser.

Kommissionen finder, at den nuvaerende plan er den, der bedst undgaar enhver risiko for begravelsesstedet i Keramikos. Den vil imidlertid fortsat overvaage anlaegsarbejdernes gennemfoerelse og virkninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2916/97 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (5. september 1997)

Om: Kontrakter om bevogtning af Kommissionens bygninger

I den flamske presse har der vaeret bragt oplysninger om fusk og mulig korruption i forbindelse med indgaaelse af kontrakten om bevogtning af Kommissionens bygninger med »Group 4 Securitas i 1992«.

Det forlyder, at »Groep 4 Securitas« fik alle oplysninger om konkurrenternes tilbud aftenen inden buddene, hvorefter dette firma selv fik lejlighed til at afgive bud.

Loenningerne til de 600 vagtfolk i Kommissionen skulle i en periode beregnes paa grundlag af et ukorrekt indeks, hvilket medfoerte, at Kommissionen i en periode udbetalte et hoejere vederlag til Groep 4 Securitas, end dette firma udbetalte til sine ansatte.

Yderligere haevdes det, at en tjenestemand i Kommissionen soergede for, at 18 personer fik udbetalt loen af Groep 4 Securitas, uden at de behoevede at yde Kommissionen noget som helst for den. Men de paagaeldende personer stod til raadighed for den beroerte tjenestemand. Desuden haevdes det, at den paagaeldende tjenestemands bror som ansat i politiet blev detacheret til denne tjenestemand for at fungere som forbindelsesofficer. Hoejtstaaende tjenestemaend i Kommissionen blev i 1994 gjort bekendt med disse forhold. Alligevel blev der ikke indledt nogen officiel undersoegelse, ingen disciplinaere procedurer og ingen sanktioner.

1. Kan Kommissionen oplyse, om ovennaevnte beskyldninger er i overensstemmelse med virkeligheden, og - hvis dette ikke er tilfaeldet - paa hvilke punkter de er ukorrekte?

2. Kan Kommissionen desuden - hvis ovenanfoerte beskyldninger er i overensstemmelse med virkeligheden - oplyse, hvorfor Kommissionen har ladet kontrakten med Groep 4 Securitas loebe videre efter konstateringen af disse forhold?

3. Vil Kommissionen endelig venligst give en detaljeret kronologisk oversigt over de foranstaltninger, der er truffet i denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (17. oktober 1997)

Kommissionen har noteret sig de alvorlige beskyldninger, der fremkom i de belgiske aviser »De Morgen« og »Het Algemeen Dagblad« mellem den 18. og 20. august 1997, vedroerende kontrakten mellem »Groupe 4 Securitas« og Kommissionen.

Kommissionens tjenester for bedrageribekaempelse (Uclaf) og finanskontrol nedsatte straks en gruppe, der skulle udfoere en dybtgaaende undersoegelse - baade indenfor og udenfor Kommissionen - af beskyldningernes rigtighed. Undersoegelserne, der allerede er i gang, er koncentreret om foelgende:

- omstaendighederne omkring indgaaelsen af kontrakten om sikkerhedstjeneste med »Groupe 4 Securitas« i oktober 1992,

- den paastaaede udbetaling af loen i henhold til kontrakten til et antal personer, som ikke havde leveret nogen tjenesteydelse til Kommissionen,

- overholdelsen af Kommissionens interne procedurer.

Overbetalingen paa grundlag af et ukorrekt indeks er allerede blevet korrigeret. Paa nuvaerende tidspunkt er det for tidligt at drage nogen konklusioner af de igangvaerende undersoegelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2277/97 af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Skammeligt angreb i den tyske presse mod Siciliens image

Det tyske dagblad Das Bild offentliggjorde i maj 1997 en artikel med overskriften »Untreue Braut von Hunden Zerrissen« (»utro brud flaaet af hunde«), som var underskrevet af journalisten Von Andreas Englisch, der i stedet for realistisk at redegoere for en tragedie, der for nylig har fundet sted i Catania, udmalede denne misgerning med en lang raekke opdigtede detaljer og med saa grusomme beskrivelser, at det ligefrem virkede absurd.

Denne artikel virker som endnu et forsoeg fra de tyske informationsorganers side paa at bringe det italienske og saerlig det sicilianske samfunds image og civilisation i miskredit.

1. Anser Kommissionen det ikke for hensigtsmaessigt at foretage en strengere kontrol med presseorganerne, som tydeligvis er i kloeerne paa hensynsloese journalister uden professionel etisk sans, da disse maaske arbejder for autentiske lobbyer, der sigter paa at skade den status som rejsemaal, som Sicilien gennem laengere tid har udviklet i udlandet?

2. mener Kommissionen ikke, at det er hensigtsmaessigt at intervenere over for den tyske regering for at bringe denne form for ynkelige initiativer til ophoer, da de udhuler de principper om solidaritet og respekt for folkene indbyrdes, som hoejtideligt er fastsat i Maastricht-traktaten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (22. oktober 1997)

Det glaeder Kommissionen, at det i forespoergslen rejste problem ligger det aerede medlem paa sinde.

Som svar paa de enkelte punkter skal det imidlertid bemaerkes, at tilsyn med pressen i almindelighed falder ind under de enkelte medlemsstaters kompetence i henhold til naerhedsprincippet. EF-traktaten giver kun Kommissionen befoejelse til at skride ind paa dette omraade, naar retsreglerne for en bestemt publikation eller den adfaerd, der kommer til udtryk deri, skulle vaere uforenelige med EF-retten, saerlig vedroerende det indre marked.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2650/97 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Raadet (1. september 1997)

Om: Praegning af den faelles moent

Der henvises til, at Raadet (oekonomi og finans) den 9. juni 1997 har godkendt udkastet til forordning vedroerende moentinddeling og -materialer inden for EUROCOINS-systemet; ud fra dette udkast til forordning, som ogsaa blev overtaget af det nyligt afholdte topmoede i Amsterdam, udelukkes anvendelsen af rustfrit staal fuldstaendigt.

Det understreges, at rustfrit staal indebaerer foelgende fordele:

1. oekonomiske: besparelsen udgoer over 300 mio ecu ud fra de tre underopdelinger (0.1, 0.2, 0.5 EURO),

2. tekniske: hoej praegningsdygtighed, aestetisk og stoerrelsesmaessig holdbarhed, velegnet til automater,

3. sundhedsmaessige: rustfrit staal, som anvendes til moenter, der produceres af moentanstalterne i de stoerste medlemslande, udviser ingen kontraindikationer for forbrugernes sundhed,

4. genanvendelsesmulighed: rustfrit staal produceres ved anvendelse af ca. 80 % skrot, og produktet kan genbruges 100 %,

5. miljoeforurening: rustfri staalprodukter medfoerer ingen oekologiske problemer,

6. forsyning: der er ingen problemer i forbindelse med fabrikationen af EURO-moenterne (ca. 300.000 tons).

Hvilke initiativer og begrundelser har hidtil vaeret retningsgivende for afgoerelsen om udelukkende at fabrikere moenter med materialer af kobber og legeringer heraf, og hvorfor er der sket en fuldstaendig tilsidesaettelse af rustfrit staal, som dog udgoer et typisk europaeisk produkt (44 % af verdensproduktionen)?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2596/97 og E-2650/97 (10. november 1997)

Kommissionen forelagde den 5. juni 1997 Raadet et formelt forslag til en raadsforordning om paalydende vaerdier og tekniske specifikationer for euro-moenter.

Dette forslag indeholder i alt vaesentligt de tekniske elementer, der er blevet foreslaaet af medlemsstaternes moentdirektoerer, som Raadet har givet mandat til at undersoege og udarbejde et fuldstaendigt forslag til et faelles europaeisk moentsystem. Med hensyn til hvilde materialer der skal bruges til fremstilling af euro-moenterne, bygger moentdirektoerernes undersoegelse isaer paa den nyeste tekniske viden inden for oekonomi og folkesundhed.

Paa samlingen den 7. juli 1997 gav Raadet sin politiske tilslutning til dette forslag fra Kommissionen med forbehold for enhver senere aendring, som Raadet maatte vedtage efter at have behandlet eventuelle aendringsforslag fra Europa-Parlamentet vedtaget under foerste- og/eller andenbehandlingen. Det skal nemlig understreges, dels at dette forordningsforslag, der bygger paa artikel 105 A i EF-traktaten er underlagt proceduren for samarbejde med Europa-Parlamentet, dels at det foerst kan vedtages formelt af Raadet, naar det vides, hvilke medlemsstater der gaar over til euroen som faelles valuta (traktatens art. 105 A og art. 109 K).

Raadet har i mellemtiden anmodet Europa-Parlamentet om at afgive foerstebehandlingsudtalelse om forslaget og afventer nu dettes udtalelse.