ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2840/96 af Manuel Medina Ortega (PSE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Belgisk stoette til tomatavlere

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe i anledning af den stoette, som den belgiske regering for nylig har ydet til de belgiske tomatavlere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. november 1996)

Kommissionen formoder, at det aerede medlem henviser til en statsstoette til vaeksthussektoren for groentsagsavlere i oekonomiske vanskeligheder, stoette nr. N 1043/95. Denne stoette blev meddelt af de belgiske myndigheder i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 93, stk. 3, og blev senere godkendt af Kommissionen i juli 1996 paa grundlag af artikel 92, stk. 3, litra c).

Kommissionens politik med hensyn til stoette af denne type, nemlig bevaringsstoette i landbruget, undersoeges for oejeblikket. Hvis Kommissionen paa grundlag af dette arbejde konkluderer, at en aendring er noedvendig, vil den indlede proceduren i EF-traktatens artikel 93, stk. 1. Indtil en saadan eventuel aendring gennemfoeres, har Kommissionen besluttet at opretholde sin nuvaerende politik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3311/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Portugal?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2937/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Erhvervsuddannelsesprogrammer under den anden faellesskabsstoetteramme

Som bekendt omfatter den anden faellesskabsstoetteramme erhvervsuddannelsesprogrammer med henblik paa opkvalificering.

I den seneste tid har der imidlertid vaeret forlydender om, at Kommissionen har »indefrosset« disse programmer, efter at der var foretaget kontrol i Graekenland, hvorunder der blev konstateret uregelmaessigheder i forvaltningen af bevillingerne.

Kan Kommissionen paa denne baggrund besvare foelgende:

- Hvori bestaar helt noejagtigt de konstaterede uregelmaessigheder, og paa hvilket forvaltningsplan har de fundet sted?

- Er bevillingerne inden for dette program til Graekenland virkelig blevet blokeret, og hvor stort et beloeb tegner de paagaeldende bevillinger sig for?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (14. januar 1997)

Efter at der er konstateret uregelmaessigheder paa det nationale godkendelsescenter, har Kommissionen set sig noedsaget til at anmode om at faa standset arbejdet med godkendelse af erhvervsuddannelsescentre (KEKer). Beslutningen er truffet for at sikre, at denne situation ikke skal komme til at gaa ud over ivaerksaettelsen af de erhvervsuddannelsesforanstaltninger, som er planlagt inden for rammerne af de operationelle programmer, der er opstillet til fordel for Graekenland i forbindelse med ivaerksaettelsen af faellesskabsstoetterammen 1994-1999.

Kommissionen har anmodet om, at de graeske myndigheder ivaerksaetter hensigtsmaessige foranstaltninger til korrigering af den beskrevne situation, at der vedtages en ny national godkendelsesordning, og om at de respektive aktiviteter kommer til at foregaa paa en gennemskuelig og trovaerdig maade. Kommissionen bestraeber sig sammen med medlemsstaten paa at oprette nye godkendelsesprocedurer og at definere en raekke foranstaltninger, som skal ivaerksaettes umiddelbart for ikke af opbryde stroemmen af bevillinger fra Den Europaeiske Socialfond til Graekenland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2962/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Den faelles markedsordning (OCM) for olivenolie og beskaeftigelsen

Er Kommissionen sig bevidst, hvordan det kunne paavirke beskaeftigelsen, dersom den gennemfoerte reformen af den faelles markedsordning for olivenolie?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2953/96, E-2954/96, E-2955/96, E-2956/96, E-2957/96, E-2958/96, E-2959/96, E-2960/96, E-2961/96, E-2962/96 og E-2964/96 (26. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige valgmuligheder i forbindelse med reformen af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil saa hurtigt som muligt blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems bemaerkninger og spoergsmaal vedroerende beskaeftigelse, interventionsstoette til virkelig produktion, stoette pr. trae, forbrugsstoette, kvalitet, miljoevirkning og de specifikke problemer i Spanien og nogle af landets producentregioner.

Det ville ikke vaere korrekt at kommentere de forskellige valgmuligheder for reform detaljeret paa dette stadium, men det kan gentages, at den nye faelles markedsordning skal vaere gennemsigtig, enkel, let at kontrollere og rettes effektivt mod producenterne.

Kommissionen laegger stor vaegt paa kvalitet og er af den opfattelse, at ligegyldigt hvilken mulighed der vaelges, vil medlemsstaterne og regionerne have en vigtig rolle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3277/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Salg af virksomheder og beregning af det offentlige underskud

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Kan der foretages en beregning af de beloeb, der er indkommet ved salg af virksomheder, goder eller integrerede rettigheder i den offentlige sektor for at nedsaette underskuddet i tilfaelde af salg?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3276/96, E-3277/96, E-3278/96 og E-3279/96 (21. januar 1997)

I tilfaelde af privatisering eller andre former for salg af aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser bliver statens indtaegter registreret som finansielle transaktioner. De har derfor ingen direkte indvirkning paa det offentlige underskud, som i traktaten defineres som saldoen for ikke-finansielle transaktioner. Denne regel gaelder baade det offentliges direkte salg og indirekte salg (f.eks. gennem et holdingselskab).

Derimod betragtes det offentliges salg af rettigheder og licenser i princippet som ikke-finansielle transaktioner. Det registreres paa kapitalkontoen og bliver saaledes taget i betragtning, naar det offentlige underskud skal beregnes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3053/96 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (6. november 1996)

Om: Bortfoerelse af to boern til Tunesien

Som Kommissionen ved, har Tunesien ikke underskrevet Haag-konventionen, og medlemsstaterne har derfor meget faa muligheder for at hjaelpe, naar en tunesisk foraeldrepart bortfoerer sine boern.

Er Kommissionen klar over, at to smaa drenge illegalt blev bortfoert af deres far fra deres hjem i min valgkreds i Wales paa et tidspunkt, hvor moderen havde foraeldremyndigheden?

Vil det - i betragtning af, at Tunesien modtager betydelige beloeb i europaeisk stoette - ikke vaere hensigtsmaessigt at goere en saadan stoette afhaengig af, at dens regering indtager en acceptabel holdning over for vores internationale aftaler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (12. december 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til den saerlige sag, det aerede medlem omtaler, men den er blevet informeret om en raekke bortfoerelser af boern til lande, som ikke har ratificeret Haag-konventionen fra 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortfoerelser. Det aerede medlem har ret i, at der er meget faa muligheder for at goere noget ved saadanne bortfoerelser.

Den naevnte adfaerd vil i medlemsstaternes interne retsorden normalt udgoere en overtraedelse af straffeloven, som henhoerer under medlemsstaternes enekompetence.

Med hensyn til forbindelserne med Tunesien kan Kommissionen meddele det aerede medlem, at Tunesien efter lanceringen af Euro-Middelhavspartnerskabet i november 1995 i Barcelona har underskrevet en raekke nye forpligtelser. Paa multilateralt plan har Tunesien bl.a. indvilget i at handle i overensstemmelse med FN-charteret og den universelle menneskerettighedserklaering samt de oevrige forpligtelser, der foelger af international ret.

Paa bilateralt plan goer den nye aftale, som forventes at traede i kraft snart, respekten for demokratiet og menneskerettighederne til et afgoerende element: »Respekten for de demokratiske principper om de grundlaeggende menneskerettigheder, saadan som de er nedfaeldet i den universelle menneskerettighedserklaering, tjener som inspiration for Faellesskabets og Tunesiens interne og internationale politik og udgoer et vaesentligt element i denne aftale«.

Inden for rammerne af denne aftale er det meningen, at der skal indledes en politisk dialog om alle emner af faelles interesse. Ud over denne dialog kan demokratiet og menneskerettighederne goeres til genstand for positive og/eller negative foranstaltninger. De negative foranstaltninger, som kan omfatte alt lige fra fortrolige eller offentlige henvendelser til ophaevelse af partnerskabet, skal ikke blot baseres paa objektive og retfaerdige kriterier, men skal ogsaa tilpasses til de forskellige situationer, der opstaar, med henblik paa at holde dialogen i gang og undgaa at straffe befolkningen for regeringens opfoersel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3205/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Finansiering af byplanpilotprojektet i Gandía

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Et af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommunen Gandía (Valencia).

Hvor stort et beloeb vil Kommissionen afsaette til finansieringen af byplanpilotprojekter i overensstemmelse med artikel 10 i EFRU-forordningen? Hvor stor en del af dette beloeb kunne taenkes at blive afsat til projektet i Gandía?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3395/96 af Leen van der Waal (I-EDN) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: De hindringer, som kristne i Egypten moeder i forbindelse med opfoerelse og vedligeholdelse af deres kirker

Jeg vil takke Kommissionen for dens svar af 24. oktober 1996 paa skriftlig forespoergsel E-2252/95 ((EFT C 9 af 15.1.1996, s. 20. )).

Ved naermere laesning af svaret synes der at vaere tale om en misforstaaelse. Den oprindelige forespoergsel E-1322/95 ((EFT C 213 af 17.8.1995, s. 49. )) handler om byen Mokattum, som er en satellitby uden for Kairo. I sit svar beskriver Kommissionen situationen i Mokattum, et slumkvarter i Kairo. Paa vedfoejede byplan er baade Mokattum-kvarteret og satellitbyen Mokattum angivet.

Ydermere erklaerer Kommissionen, at den ikke har modtaget klager fra de officielle kristne instanser i Egypten. Heraf maa man ikke slutte, at undertrykkelse ikke finder sted. Af frygt for forfoelgelse vil de kristne vaere tilbageholdende med fremfoerelse af deres klager udadtil.

Til sidst lader Kommissionen den publikation af Human Rights Watch af november 1994 (vol. 6, nr. 2) om de kristnes situation i Egypten, som jeg har henvist til, ude af betragtning.

1. Kan Kommissionen bekraefte forlydender om, at der i byen Mokattum (jf. byplanen) bor et stort antal og mindst 20.000 koptisk kristne familier, som ikke faar tilladelse til at opfoere saa meget som blot en kirke i deres by?

2. Er situationen i byen Mokattum i den henseende forskellig fra den i andre moderne satellitbyer, herunder Ramadan City eller Sadat City?

3. Kan Kommissionen tilslutte sig konklusionerne i ovennaevnte rapport fra Human Rights Watch?

4. Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at forbedre de kristnes situation i Egypten, saaledes at de saettes i stand til at opfoere og vedligeholde deres egne kirker og uhindret kan udoeve deres tro?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (9. januar 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3209/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Dato for afgoerelse om stoette til projekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen

Kommissionen offentliggjorde den 30. november 1995 en indkaldelse af bud vedroerende byplanpilotprojekter inden for rammen af de innoverende foranstaltninger, der naevnes i artikel 10 i EFRU-forordningen. 91 af de indsendte projekter er fra Spanien.

Et af de indsendte projekter drejer sig om byfornyelse i kommunen Ontinyent (Valencia).

Hvornaar traeffer Kommissionen beslutning om, hvorvidt Ontinyent-projektet er berettiget til stoette fra Faellesskabet efter artikel 10 i EFRU-forordningen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-3198/96, E-3199/96, E-3200/96, E-3201/96, E-3203/96, E-3204/96, E-3205/96, E-3206/96, E-3207/96, E-3208/96, E-3209/96, E-3210/96, E-3211/96, E-3212/96, E-3213/96, E-3214/96 og E-3215/96 (20. december 1996)

Efter indkaldelse af bud modtog Kommissionen over 500 projekter, heraf 97 fra Spanien. Kommissionen kan med de midler, der er til raadighed, nemlig 60 mio. ECU, medfinansiere ca. 25 projekter for alle medlemsstater.

Hvad udvaelgelsesproceduren angaar, praeciseres det i indkaldelsen af bud, at et hold uafhaengige internationale eksperter skal bistaa Kommissionens tjenestegrene med at udvaelge de mest innovative idéer og forslag, der bedst opfylder de valgte kriterier. Det endelige antal forslag, der skal medfinansieres, besluttes af Kommissionen, der tager hensyn til de samlede disponible bevillinger, forslagenes formaal og en passende fordeling af projekterne paa Faellesskabets omraade.

Da proceduren endnu ikke er afsluttet, er det paa nuvaerende tidspunkt ikke muligt at udtale sig om en given bys chancer for at blive udvalgt eller om det eventuelle EF-stoettebeloeb til denne by. Det samme gaelder for en given medlemsstat eller region.

Hvad angaar antallet af og navnene paa de projekter, der kunne vedroere kommunerne i det autonome samfund Valencia (udover dem, der er naevnt udtrykkeligt i ovennaevnte forespoergsler), kan Kommissionen ikke unddrage sig det fortrolighedsprincip, der gaelder i den nuvaerende etape af proceduren, herunder ogsaa fordi forslag til aktioner, som omfatter to eller flere lokale myndigheder, vil kunne accepteres, hvis et saadant samarbejde oeger mervaerdien af projektet.

Paa grund af det usaedvanligt store antal indsendte projekter vil Kommissionen naeppe kunne traeffe beslutning foer ved aarets slutning, da grundig analyse og omhyggelig udvaelgelse af projekterne tager sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2938/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Tyrkiet og hvidvaskning af penge

I henhold til oplysninger fra Interpol er 75% af de heroinmaengder, som myndighederne i EF-landene har opsporet og beslaglagt, passeret gennem Tyrkiet fra Afghanistan og Pakistan.

I 1994 tog de politiske myndigheder i Tyrkiet for foerste gang initiativet til et lovforslag om bekaempelse af transaktioner med narkopenge og hvidvaskning, men dette forslag er dog endnu ikke blevet vedtaget af det tyrkiske parlament.

Kommissionen bedes paa denne baggrund besvare foelgende:

1. Har den lagt pres paa de politiske myndigheder i Tyrkiet for at faa det paagaeldende lovforslag ophoejet til lov?

2. Er den nuvaerende situation med hensyn til passage af narkotika i overensstemmelse med EF's principper og med Schengen-aftalen?

3. Er befolkningen i EU-landene bekendt med, at Kommissionen paa den ene side mener, at narkoudbredelse skal bekaempes, medens den paa den anden side med alle forhaandenvaerende midler stoetter Tyrkiets sag inden for EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (20. december 1996)

Tyrkiets store nationalforsamling har den 14. november 1996 vedtaget en lov om bekaempelse af omloebet og hvidvaskningen af sorte penge. Denne lov, som blev undertegnet af republikkens praesident den 18. november, vil blive offentliggjort i den tyrkiske lovtidende inden for de naeste dage.

Med denne lov oprettes der bl.a. et finansraad, der bestaar af repraesentanter for den offentlige og private sektor, og som faar store efterforskningsbefoejelser. Loven indeholder bestemmelser om faengselsstraffe paa 2 til 5 aar og boeder paa op til det dobbelte af de beloeb, der har vaeret genstand for hvidvaskning.

I 1995 deltog Kommissionen i finansieringen af et projekt, der i oejeblikket er i gang, om bekaempelse af narkotika i Tyrkiet inden for rammerne af de Forenede Nationers Program for International Narkotikakontrol (UNIDCP). I 1996 har Kommissionen finansieret et andet program af regional karakter, der er udarbejdet af UNIDCP i samarbejde med Organisationen for oekonomisk samarbejde, som Tyrkiet er medlem af paa samme maade som f.eks. Pakistan og Afghanistan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2758/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Den faelles markedsordning for bananer

Med hensyn til Raadets forslag til forordning om aendring af forordning 404/93 om den faelles markedsordning for bananer (KOM(96)0082) ((EFT C 121 af 25.4.1996, s. 15. )) kan Kommissionen oplyse, om den finder det passende at vedtage saerlige bestemmelser med henblik paa at tage hoejde for situationen for produktion i Somalia og revidere forhoejelsen af toldkontingentet paa 353.000 t under hensyntagen til forbruget i de tre nye medlemsstater? Finder den i oevrigt ikke nedskaeringen af toldkontingentet til producenter i kategori B uretfaerdigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. november 1996)

Kontingentet for traditionelle bananer fra Somalia er blevet fastsat paa det historisk set hoejeste niveau, 60 000 t. Desvaerre har manglen paa en national administration hidtil ikke gjort det muligt for dette land at udnytte denne mulighed.

Den foreslaaede forhoejelse af toldkontingentet paa 353 000 t er afbalanceret og tager hensyn til situationen paa EF-markedet som foelge af de tre nye medlemsstaters tiltraedelse, idet den svarer til det tidligere gennemsnitlige forbrug i disse medlemsstater.

Der er ikke i reelle termer sket nogen nedskaering af den del af toldkontingentet, der er forbeholdt handlende i kategori B. I absolutte tal ligger dette kontingent fortsat paa samme niveau som foer tiltraedelsen af de tre nye medlemsstater, hvor der udelukkende blev konsumeret bananer fra »dollarzonen«.