ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1093/01

af David Bowe (PSE) til Kommissionen

(6. april 2001)

Om: Forbindelse mellem Crohn's sygdom og paratuberkulose

Kan Kommissionen give en kort oversigt over resultaterne af den undersøgelse, den har foretaget vedrørende en eventuel forbindelse mellem Crohn's sygdom og paratuberkulose?

Agter Kommissionen at foretage sig yderligere inden for dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(8. juni 2001)

Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel godkendte i marts 2000 en rapport om de mulige forbindelser mellem Crohns sygdom og paratuberkulose. Rapporten findes på engelsk (titel: Possible links between Crohn's disease and paratuberculosis) på Kommissionens webside på følgende adresse: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scah/out38_en.pdf

Rapporten giver et omfattende overblik over emnet og fortjener at blive læst i sin helhed. Komitéen sammenfatter imidlertid rapportens konklusioner som følger:

Den for øjeblikket foreliggende dokumentation er ikke tilstrækkelig til at be- eller afkræfte, at Mycobacterium paratuberculosis er et forårsagende agens i forbindelse med i hvert fald nogle tilfælde af Crohns sygdom hos mennesker. Der er dog grund til at anføre, at der hurtigst muligt bør foretages flere undersøgelser for at løse problemet.

Gennem særprogrammet Livskvalitet og forvaltning af bioressourcer, der er et led i det femte program for forskning og teknisk udvikling (FTU-programmet), finansierer Kommissionen et forskningsprojekt om forbedring af forebyggelse, diagnosticering og behandling af sarkoidose og Crohns sygdom (Sacrohn). Projektet blev påbegyndt den 1. oktober 2000 og fortsætter indtil oktober 2003. Formålet med projektet er at udvikle nye metoder til molekylær detektion og en ny kultiveringsteknik, især ved hjælp af molekylær typebestemmelsesteknik, for at afdække eventuelle forbindelser mellem Mycobacterium paratuberculosis fra drøvtyggere og Crohns sygdoms ætiologi.

På nuværende tidlige tidspunkt foreligger der ingen resultater af projektet, der viser, om der er en eventuel forbindelse mellem Mycobacterium paratuberculosis (i produkter) fra drøvtyggere og Crohns sygdom.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1272/01

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(2. maj 2001)

Om: Manglende overholdelse af fællesskabsbestemmelserne om behandling af spildevand

Ti år efter vedtagelsen af fællesskabsbestemmelserne om behandling af spildevand, udleder 37 byer med over 150 000 indbyggere fortsat deres spildevand uden nogen for behandling.

Bortset fra, at det udgør en fare for sundheden hos borgerne i de pågældende byer, er der tale om et dårligt eksempel for ansøgerlandene, som kritiseres for ikke at tilpasse sig EU's miljøbestemmelser hurtigt nok.

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den ikke er gået mere konsekvent frem over for overtrædelserne, og hvordan har den til hensigt at tvinge de pågældende til at overholde fællesskabsbestemmelserne og foretage en korrekt behandling af spildevandet som fastslået i fællesskabsretten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anita Wallström

(4. juli 2001)

Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand(1) (herefter kaldet byspildevandsdirektivet) fastsætter klare mål hvad angår tidsfrister og miljø:

- Ved udgangen af 1993 udpegelse af følsomme områder i henhold til kriterierne i direktivet

- Ved udgangen af 1998 tertiær behandling for alle byområder over 10 000 personækvivalenter (p.e)(2) i sådanne følsomme områders afvandingsområde

- Ved udgangen af 2000 sekundær behandling for alle byområder med over 15 000 personækvivalenter i normale områders afvandingsområde (dvs. vand, der ikke betragtes som følsomt)

- Ved udgangen af 2005 sekundær behandling for alle resterende byområder, der falder under direktivets anvendelsesområde.

Det fremgår klart, at de fleste medlemsstater er langt tilbage, hvad angår alle disse tidsfrister og med udpegelsen af følsomme områder.

I løbet af de seneste to år og på grundlag af oplysninger, der er indsendt af medlemsstaterne, har Kommissionen undersøgt overholdelsen af direktivets første krav. Det må bemærkes, at Kommissionens arbejde er gået langsommere, i nogle tilfælde betydeligt langsommere, på grund af den forsinkelse, hvormed næsten alle medlemsstater har indsendt oplysninger.

Kommissionen mener, at selv om nogle stater har gjort en betydelig indsats, er gennemførelsen af byspildevandsdirektivet forsinket og ufuldstændig, hvad angår overholdelse af både de nødvendige behandlingsmål og de fastsatte tidsfrister.

Kommissionen vil med henblik på bedre gennemførelse fortsat overvåge og hjælpe med at sikre overholdelse. Kommissionen vil ikke tøve med at træffe alle nødvendige foranstaltninger, inkl. anvendelse af proceduren i artikel 226 (tidl. artikel 269) i EF-traktaten, for at sikre fuld overholdelse af denne lovgivning.

(1) EFT L 135 af 30.5.1991.

(2) En personækvivalent er den mængde organisk stof, der kan nedbrydes biologisk med et-fem døgns biokemisk iltforbrug (BOD5) på 60g ilt pr. dag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1375/01

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(26. april 2001)

Om: Aldersdiskriminering inden for forskning og udvikling

Et af hovedemnerne under Rådets møde i Stockholm var den udfordring, som en aldrende befolkning udgjorde. Det blev erklæret, at det var nødvendigt at øge antallet af beskæftigede, navnlig blandt ældre mennesker.

Desuden erkendes det i afsnit 2.2 om menneskelige ressourcer og mobilitet i det sjette flerårige rammeprogram 2002-2006, at det er nødvendigt at få mest muligt ud af det potentiale, der findes hos alle dele af befolkningen inden for videnskab og teknologi.

Kan Kommissionen i lyset af disse mål sikre, at der i det sjette rammeprogram ikke vil være nogen øvre aldersgrænse, således som det var tilfældet i det femte rammeprogram?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(18. juni 2001)

Kommissionen har ikke plalnaer om nogen øvre aldersgrænse for indsatsområdet menneskelige ressourcer og mobilitet (Human Resources and Mobility) under det flerårige rammeprogram 2002-2006 for forskning, teknologisk udvikling og demonstration. Ansøgninger fra forskere med henblik på at deltage i tiltag på dette indsatsområde vil blive behandlet på grundlag af ansøgernes kvalifikationer og erfaring på forskellige trin i deres karriere. I enkelte tilfælde vil de planlagte uddannelseselementer nødvendigvis henvende sig til forskere tidligt i deres forskningsmæssige karriere, f.eks. i tilfælde af visse generelle støtteforanstaltninger som f.eks. forskningsmæssige uddannelsesnet, selv om dette ikke vil udelukke deltagelse af ældre forskere, som har indledt deres forskerkarriere senere i livet, eller som på et tidspunkt har afbrudt karrieren. Andre tiltag som f.eks. støtte til forskerhold på det højeste faglige ekspertniveau eller videnskabelige priser for udført forskningsarbejde vil generelt set involvere mere etablerede forskere på senere stadier af deres karriere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0935/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: En kommissionstjenestemands ansvar

I sagen med bedragerierne hos Perry Lux er det af de få projektdokumenter, som er dukket op, fremgået, at Echo-chefen Gomes-Reino havde undertegnet tre af de fire kontrakter med Perry Lux, og Hubert Onidi én. Sidstnævnte er blevet tvunget til at forlade sin stilling ved Kommissionen, hvorimod Gomes-Reino er blevet frikendt af Kommissionen.

Mener Kommissionen dermed, at en tjenestemand i en chefstilling kan undertegne og dermed godkende et projekt, uden at vedkommende senere behøver at tage ansvaret for dets negative følger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(11. juni 2001)

Kommissionen henleder det ærede medlems opmærksomhed mod, at de forskellige disciplinærsager i forbindelse med Perry Lux-Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO)-sagen omfattede en sag mod Gómez Reino.

Disciplinærsagerne blev rejst for at afklare Gómez Reinos ansvar som direktør for ECHO. Der blev rettet særlig opmærksomhed mod lovformeligheden af visse kontrakter, som han underskrev angiveligt med henblik på ydelse af humanitær bistand, men som han i stedet for bl.a. benyttede til at opnå menneskelige ressourcer, der var nødvendige for ydelsen af denne bistand.

Under disciplinærsagen blev ingen af beskyldningerne mod Gómez Reino anset for faktisk eller retligt berettiget. Han blev frikendt for de klager, der blev fremført mod ham under disciplinærsagen, da han ikke kunne holdes ansvarlig for de handlinger, han blev beskyldt for, eftersom de var skjult for ham. Gómez Reino blev på intet tidspunkt beskyldt for at have draget personlig fordel af nogen uregelmæssighed.

Som i alle andre sager er den beslutning, der blev truffet i de disciplinærsager, der henvises til i det ærede medlems spørgsmål, endelig, medmindre der kommer nye beviser frem. Der er ikke kommet nye beviser frem.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1918/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2001)

Om: Resultaterne af EF-støtte til oprettelse af fællesforetagender i fiskerisektoren

På EU-fiskeriministrenes møde i november 1999 blev der indgået enighed om en række støtteforanstaltninger til oprettelse af fællesforetagender. Støtten skulle svare til 80 % af ophugningsstøtten, og det blev fastsat, at uanset om de blandede selskaber var omfattet af en aftale med tredjelande, skulle de behandles ens.

Dette emne er af særlig interesse på grund af den omskiftelighed, der i den seneste tid er forekommet inden for Fællesskabets fiskerisektor, så oprettelse af blandede selskaber kunne være en løsning på disse problemer.

Kan Kommissionen orientere om de statistiske resultater for Fællesskabets fiskerisektor siden fiskeriministrenes afgørelse i november 1999 om fællesforetagender, og hvilke forhåbninger er om, at der i en nær fremtid vil blive ført en fælles kurs over for den meget følsomme sektor, som fiskeriet er i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(19. juli 2001)

Rådet vedtog den 17. december 1999 forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet(1), der ændrede betingelserne for oprettelsen af blandede selskaber fra den 1. januar 2000.

Ifølge de rapporter, som de berørte medlemsstater sendte Kommissionen, var antallet af blandede selskaber, der blev oprettet i 2000 med støtte fra Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF), meget begrænset. Kun Spanien finansierede to projekter om oprettelse af blandede selskaber til en samlet investering på ca. 2,67 mio. EUR. Fællesskabets tilskud androg 1,33 mio. EUR.

Det skal bemærkes, at i det første år for gennemførelsen af strukturprogrammer under FIUF er antallet af projekter, som de nationale myndigheder udvælger til finansiering, mere begrænset i betragtning af det tidsrum, som en medlemsstat behøver for at iværksætte en national støtteordning.

(1) EFT L 337 af 30.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0659/01

af Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) til Kommissionen

(6. marts 2001)

Om: Det Europæiske Råd i Lissabon og innovation

Det Europæiske Råd i Lissabon i 2000 opfordrede Rådet og Kommissionen til sammen med medlemsstaterne, hvor det er relevant, senest i juni 2001 at indføre en europæisk resultattavle over innovation. Mener Kommissionen, at denne frist vil blive overholdt, og hvorledes underbygger den denne opfattelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(11. maj 2001)

Det Europæiske Råd i Lissabon opfordrede i marts 2000 Rådet og Kommissionen til at indføre en europæisk resultattavle over innovation inden udgangen af juni 2001.

Et første udkast til resultattavlen blev offentliggjort som bilag til Kommissionens meddelelse om innovation i en videnbaseret økonomi af 20. september 2000(1). Den omfatter 16 indikatorer på fire overordnede områder (menneskelige ressourcer, skabelse af ny viden, overførsel og anvendelse af viden samt innovationsfinansiering, -output og -markeder)(2).

Opfordringen fra Lissabon blev bekræftet på industriministrenes uformelle møde i Manchester i februar 2001:

Europa-Kommissionen bør videreudvikle den europæiske resultattavle over innovation og forelægge den senest i juni 2001. Der bør i denne forbindelse tages hensyn til både kvantitative og kvalitative aspekter, og det bør sikres, at dataindsamlingen er hurtig og effektiv.

Arbejdet med den europæiske resultattavle over innovation er godt i gang. Resultattavlen vil være opbygget som i udkastet, men det er planen at offentliggøre nyere tal for 11 af de 16 indikatorer. Det forventes, at der fremover vil foreligge betydeligt mere aktuelle data, fordi medlemsstaterne er blevet enige om, at Fællesskabets innovationsundersøgelse skal gennemføres hyppigere.

Resultattavlen, som forelægges i juni 2001, indeholder også oplysninger om tendensen for 11 indikatorer. Der vil derfor modsat det første udkast ikke kun være tale om et øjebliksbillede. De kvalitative aspekter vil blive behandlet under hensyn til det arbejde, der udføres i forbindelse med situationsoversigten over innovation i Europa (European Trend Chart on Innovation), et kommissionstiltag med regelmæssige undersøgelser over medlemsstaternes politik på innovationsområdet.

Kommissionen mener derfor, at den europæiske resultattavle over innovation vil blive offentliggjort i overensstemmelse med opfordringen og tidsfristen fra Lissabon.

Kommissionen sender de disponible dokumenter med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.

(1) KOM(2000) 567 endelig.

(2) Udkastet til resultattavlen findes på www.cordis.lu/trendchart.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0643/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(6. marts 2001)

Om: Reformen af den fælles landbrugspolitik og Den Europæiske Unions budget

Som følge af BSE-krisen, der var kulminationen på en række faktorer, som har rejst tvivl om den produktivitetsorienterede linje i europæisk landbrugspolitik, tvinger de afgørelser, som Kommissionen og vigtige medlemsstater har truffet om nødvendigheden af at reformere den fælles landbrugspolitik, også til overvejelser om nødvendigheden af en konsekvent og dybtgående reform af strukturen i budgettet for den fælles landbrugspolitik, som i øjeblikket lægger beslag på 45 % af fællesskabsbudgettet. Denne reform kan ikke som beregnet i Agenda 2000 vente til slutningen af perioden 2000-2006. Hvilket reformprogram har Kommissionen planlagt for budgettet for den fælles landbrugspolitik og for fællesskabsbudgettet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. maj 2001)

Kommissionen deler det ærede medlems holdning til den alvorlige BSE-krise. BSE-krisen gør det nødvendigt at træffe øjeblikkelige foranstaltninger på kød- og foderstofmarkederne.

Disse foranstaltninger er ikke en del af den midtvejsevaluering, som står nævnt i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Berlin den 25. marts 1999. Midtvejsevalueringen i 2002 vil inkludere adskillige sektorer (markafgrøder, mælkekvoteordninger, vinproduktionspotentiale) samt budgettet for den fælles landbrugspolitik.

Yderligere sektorer kan inddrages set i lyset af analysen af den nuværende krise samt af markederne for kød og foderstoffer efter krisen. Strukturen i budgettet for perioden efter evalueringen kan dog ikke forventes at foreligge før selve midtvejsevalueringen.

Da den økonomiske effekt af Agenda 2000-reformen først slår helt igennem i 2003, vil det være 2001, der bliver analyseåret.

Med hensyn til spørgsmålet om det samlede landbrugsbudget og dets andel af Fællesskabets almindelige budget findes tallene frem til 2006 i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Berlin den 25. marts 1999. Det samlede budget for den fælles landbrugspolitik bliver gradvist mindre fra 2003 og fremefter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1275/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(2. maj 2001)

Om: Fællesskabsstøtte til den euro-arabiske fond i Granada

Også den euro-arabiske fond, som blev oprettet i Granada (Spanien) i 1995 som et alternativ til det mislykkede euro-arabiske universitet, er blevet en fiasko.

Begge projekter, som blev støttet af EU og den spanske regering, blev ikke til noget på grund af manglende midler. Nu gøres der et nyt forsøg på at genetablere fonden og give den det indhold, som den aldrig har haft.

Hvad er grundene til, at Kommissionen aldrig ydede budgetstøtte til den euro-arabiske fond i Granada, og i hvilket omfang er den rede til at yde økonomisk og logistisk støtte til gennemførelse af det program, som de ansvarlige for den genopståede fond har udarbejdet for på mellemlang og længere sigt at kunne opfylde målsætningen om at konsolidere samarbejdet mellem Europa og de arabiske lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(20. juni 2001)

Lige siden oprettelsen i 1995 af den euro-arabiske virksomhedsforvaltningsskole (EAMS) i Granada har Kommissionen været den væsentligste finansielle bidragyder. Den har således bidraget med 6 mio. EUR til EAMS-fonden og med 2,5 mio. EUR til skolens driftsudgifter.

På trods af disse investeringer, der er blevet fulgt op af nationale og regionale bidrag fra spansk side, er skolen aldrig nået op på et sådant effektivitetsniveau, at den kunne indfri de opstillede mål og økonomisk komme til at hvile i sig selv. Dette blev i år 2000 konstateret ved en generel vurdering af skolen, som Kommissionen havde taget initiativ til, og som blev udført af en international ekspertgruppe.

I modsætning til forventningerne til at begynde med er den arabiske verdens positive modtagelse af denne nyoprettede institution ikke blevet modsvaret af en aktiv finansiel og operationel støtte. Af en i 1998 indgået finansiel forpligtelse på 3 mio. USD har den Arabiske Liga rent faktisk kun udbetalt 1,7 mio. USD. Da skolen lige siden starten har været et euro-arabisk projekt, må en aktiv institutionel og finansiel arabisk deltagelse betragtes som en forudsætning for sikring af institutionens fremtid.

På grundlag heraf undersøges for øjeblikket mulighederne for en økonomisk konsolidering og en nyorientering af skolen, så den kommer til at hvile på et nyt og mere solidt organisatorisk og finansielt grundlag.

En sådan omstrukturering kræver, at forvaltningen af skolen baseres på et egentligt euro-arabisk partnerskab, herunder også på det finansielle område. Hvis disse betingelser kan opfyldes, vil Kommissionen kunne træffe beslutning om i en sand partnerskabsånd at bidrage til skolens driftsudgifter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1514/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(21. maj 2001)

Om: Sangkonkurrencen Eurovision

Sangkonkurrencen Eurovision blev indført for adskillige årtier siden med det formål at fremme sangproduktionen i de europæiske lande. I løbet af dens hidtidige levetid er mange europæiske komponisters, sangskriveres og fortolkeres musiske produktion blevet kendt, og vi har fået lejlighed til at høre sange på alle de europæiske landes sprog og med de forskellige landes særlige musiske særpræg.

I de senere år har denne konkurrence ændret form, og det synspunkt, at sangenes vers vil kunne synges på et andet sprog end det lands sprog, som sangen repræsenterer, har vundet frem med det resultat, at flere og flere sange synges på engelsk, et sprog, der anses for mere salgbart og internationalt. Sangproduktionen domineres nu af en mentalitet, der er fremmedartet og uforenelig med de europæiske traditioner, hvorved sangene mister ethvert europæisk særkende. Alle de konkurrerende sange ligner hinanden og udviser ikke de særlige musiske træk, der er karakteristiske for oprindelseslandet, for slet ikke at tale om, at de synges på et andet sprog

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende:

- Støttes Eurovision-konkurrencen økonomisk (direkte eller indirekte) af EU?

- Hvad mener Kommissionen om de engelsksprogede sanges dominans på bekostning af f.eks. de danske, svenske, græske, portugisiske og hollandske?

- Har Kommissionen mulighed for at øve indflydelse på konkurrencens tilrettelæggere for at sørge for, at EU-landenes sprog og kulturelle mangfoldighed respekteres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(12. juli 2001)

Sangkonkurrencen Eurovision arrangeres af Den Europæiske Radiounion (EBU) og har ikke modtaget finansiel støtte fra Fællesskabet.

EBU er en faglig sammenslutning af nationale radiospredningsorganer i verden beliggende i Genève, som har til opgave at forhandle på vegne af sine medlemmer i Europa.

Hvad angår Fællesskabets kompetence på det kulturelle område, giver artikel 151 (tidl. artikel 128) i EF-traktaten det kun kompetence til med finansielle midler at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne.

Derfor henhører en eventuel ændring af reglerne for deltagelse i sangkonkurrencen Eurovision ikke under Fællesskabets kompetenceområde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1020/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(30. marts 2001)

Om: Eksport af varer og tjenester

1. Kan Kommissionen gøre rede for, hvilke medlemsstater der på nuværende tidspunkt giver en geografisk analyse af deres eksport af varer og tjenester?

2. Kan Kommissionen for de pågældende medlemsstater oplyse tallene for den samlede eksport af varer og tjenester til henholdvis euro-området og resten af verden for de sidste ti år, eller hvis dette ikke er muligt, så langt som tallene går tilbage?

3. Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilken procentdel af de enkelte landes bruttonationalprodukt der er tale om?

Svar afgivet af Pedro Solbes Mira på Kommissionens vegne

(27. juni 2001)

Samtlige medlemsstater indgiver aktuelt som led i betalingsbalancestatistikkerne oplysninger til Eurostat vedrørende betalingsbalancen, som er geografisk opdelt på mindst level-1 (verden, de 15 medlemsstater (EU15), Extra-EU15, Canada, USA, Japan, verden ikke-allokeret, euro-området, området uden for euro-området). Disse oplysninger er nødvendige til kompilering af betalingsbalanceaggregaterne for EU15 og euro-området. Tidsserier med geografisk opdeling i intra-euro-området og extra-euro-området begynder i 1995 med rapporter udelukkende fra medlemsstaterne i euro-området (Irlands bidrag starter i 1999). Dette betyder, at der ikke findes oplysninger med denne geografiske opdeling for Danmark, Det Forenede Kongerige, Grækenland og Sverige. Tidsserier med geografisk opdeling i forhold til verden, Intra-EU 15 og Extra-EU 15 starter fra 1992 med rapporter fra samtlige medlemsstater.

Eurostat er ansvarlig for kompilering af EU's betalingsbalance, mens det er Den Europæiske Centralbanks ansvar at kompilere betalingsbalanceaggregaterne for euro-området. Medlemsstaterne og Den Europæiske Centralbank har besluttet, at medlemsstaternes bidrag til kompileringen af betalingsbalanceaggregaterne for intra-euro-området og extra-euro-området ikke skal offentliggøres. Da Den Europæiske Centralbank alene er ansvarlig for disse tal, skal man anmode om at få dem direkte derfra. Medlemsstaternes bidrag til kompileringen af aggregaterne for EU 15 (verden, Intra-EU 15 og Extra-EU 15) kan fås ved henvendelse til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat).

Der er sendt en Excel-fil med de til rådighed stående oplysninger direkte til det ærede parlamentsmedlem samt til Europa-Parlamentets sekretariat.