ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0119/02

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(22. januar 2002)

Om: Associeringsaftaler med tredjelande

Kan Kommissionen oplyse, om der nogensinde er sket påberåbelse af menneskerettighedsklausulerne i EU's associeringsaftaler med tredjelande? Kan Kommissionen i bekræftende fald forelægge detaljerede oplysninger om hvert enkelt tilfælde? Kan Kommissionen i benægtende fald begrunde klausulernes manglende anvendelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(25. februar 2002)

Genstanden for det ærede medlems forespørgsel har været behandlet i adskillige meddelelser fra Kommissionen, herunder meddelelsen om menneskerettighedsklausuler i aftaler(1) og den senere meddelelse af 8. maj 2001 om, hvordan den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande(2).

Der har siden 1995 systematisk været optaget en menneskerettighedsklausul i alle samarbejds- og associeringsaftaler, som Unionen har indgået med tredjelande. Som fremhævet i de ovennævnte meddelelser er sigtet med denne klausul først og fremmest at fremme et samarbejde og en dialog med partnerlandene om overholdelse og fremme af menneskerettighederne.

På denne baggrund er klausulen behørigt taget i anvendelse som led i de bilaterale forbindelser mellem Unionen/Kommissionen og de berørte lande efter egnede bestemmelser. Hvad enten der er tale om politisk dialog eller udarbejdelse af rapporter om de lande, der er i gang med tiltrædelsesprocessen, er og vedbliver menneskerettighedsspørgsmålet nemlig med at være en vigtig bestanddel af forbindelserne med de forskellige tredjelande.

Unionen har indgået associeringsaftaler med et stort antal europæiske lande og Middelhavslande. Som følge af de mange facetter ved disse forbindelser vil det være vanskeligt, for ikke at sige umuligt, at give en detaljeret beskrivelse af hver enkelt sag, således som det ærede medlem ønsker det. Der henvises i den sammenhæng til, at Unionens rapport om menneskerettighederne, der hvert år offentliggøres af Rådet i tæt samarbejde med Kommissionen, indeholder talrige henvisninger til menneskerettighedsklausulens anvendelse i disse forbindelser.

For nylig (13. december 2001) fastlagde Rådet retningslinjer for dialogen med de trejdelande, for hvis vedkommende de ovennævnte elementer er bragt på bane. Denne positive approach for klausulens iværksættelse indebærer ikke, at der derved sættes spørgsmålstegn ved muligheden af at træffe negative foranstaltninger og navnlig hvis der er tale om alvorlige og vedholdende krænkelser af menneskerettighederne i sidste ende at suspendere aftalen. Denne sidstnævnte foranstaltning har ikke hidtil været truffet over for nogen associeringsaftale.

(1) KOM(95) 216 endelig udg.

(2) KOM(2001) 252 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0502/02

af Armin Laschet (PPE-DE) til Kommissionen

(22. februar 2002)

Om: Kommuners gensidige orientering om projekter

1. Er kommuner ved planlægning og gennemførelse af projekter, der berører kommuner og disses borgere i en EU-nabostat, forpligtet til i forvejen at give meddelelse om disse projekter eller afstemme dem med nabokommunens forvaltning?

2. I hvilke tilfælde er kommuner forpligtet til allerede i forvejen at orientere en nabokommune i udlandet (EU) om deres projekter? I hvilke tilfælde kræves projekterne samordnet på tværs af grænserne?

3. Mener Kommissionen ikke, at det, såfremt der ikke er tale om en sådan pligt til forudgående orientering og samordning, ville være ønskeligt at nå frem til en europæisk ordning på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(26. april 2002)

Kommissionen vil gerne understrege overfor det ærede parlamentsmedlem, at alle spørgsmål om fysisk planlægning hører ind under medlemsstaternes kompetence.

På miljøområdet gælder det, at den medlemsstat, hvor projektet tænkes gennemført, hvis dette er omtalt i bilag I og II til Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 om ændring af direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet(1), skal høre nabostaterne, hvis er er sandsynlighed for, at det pågældende projekt kan få en betydelig indvirkning på disse.

Hvis en sådan indvirkning konstateres, skal medlemsstaterne samt hele den berørte befolkning informeres tilstrækkeligt om projektet og dets miljømæssige indvirkning med henblik på at give dem mulighed for at fremsætte bemærkninger inden for en rimelig frist. Normalt finder der så høringer om den grænseoverskridende indvirkning samt om foranstaltninger til reduktion af eventuelle gener sted.

Herudover findes der ingen bestemmelser om, at en kommune eller et amt skal forhåndsinformere en kommune eller et amt i en nabostat om sådanne projekter.

(1) EFT L 73 af 14.3.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2074/02

af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen

(12. juli 2002)

Om: Britiske godsejeres rettigheder

Kan Kommissionen oplyse, om EU har planer om at udfærdige retsakter, der påvirker britiske godsejeres rettigheder, eller om EU-retsakter, der allerede er under udarbejdelse, vil påvirke britiske godsejeres nuværende ret til at afholde markeder eller lignende arrangementer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(5. august 2002)

EU har ingen planer om at udarbejde lovgivning, der berører britiske godsejeres rettigheder, og der er heller ingen EU-lovgivning under udarbejdelse, som berører britiske godsejers ret til at afholde markeder eller lignende arrangementer.

Det bør dog bemærkes, at eftersom retten til at afholde markeder og lignende arrangementer (som udøvelsen af enhver anden form for erhvervsmæssig virksomhed) berøres af regler eller bestemmelser fra staten (herunder Kronen) og lokale eller regionale myndigheder, er disse regler og bestemmelser hvis de har betydning for markeder eller lignende arrangementer, der afholdes af erhvervsdrivende fra andre medlemsstater undergivet princippet om den frie udveksling af tjenesteydelser som fastsat i EF-traktatens artikel 49(1). Uden at dette berører det foregående, kan sådanne regler og bestemmelser dog vise sig at være berettigede.

Endelig skal det bemærkes, at det ærede medlem kan finde nærmere oplysninger om afholdelsen af handelsmesser og -udstillinger i Kommissionens fortolkende meddelelse af 8. maj 1998 om anvendelse af reglerne vedrørende det indre marked på messe- og udstillingsområdet(2).

(1) Se dom af 15. januar 2002, sag C-439/99, Kommissionen mod Italien.

(2) EFT C 143 af 8.5.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1519/02

af Anne Ferreira (PSE) til Kommissionen

(22. maj 2002)

Om: Regler for ejendomsmæglere i EU

Ejendomsmæglerne i EU-medlemsstaterne arbejder i stigende grad på tværs af grænserne. De gældende erhvervsfaglige bestemmelser er dog vidt forskellige fra land til land, hvilket medfører omkostningsforskelle i forbindelse med udøvelsen af denne virksomhed og en uensartet forbrugerbeskyttelse.

For at beskytte forbrugerne og harmonisere det indre marked i Den Europæiske Union samt forbedre denne branches image, ville det være ønskeligt med en harmonisering af de garantier, der kræves af ejendomsmæglere.

På den baggrund må følgende gøres obligatorisk og harmoniseres:

- en erhvervsmæssig ansvarsforsikring

- en økonomisk garanti

Hvordan stiller Kommissionen sig til dette problem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(19. juni 2002)

Selv om ejendomsmæglere i princippet er omfattet af bestemmelserne om fri etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser i henhold til EF-traktatens artikel 43 og 49, er der stadig retlige og administrative hindringer for udøvelse af deres virksomhed på tværs af grænserne, herunder forskellige krav vedrørende erhvervsansvarsforsikring og økonomisk garanti. Der er tale om et mere generelt problem i det indre marked for tjenesteydelser, som er kendetegnet ved en række forskellige tilbageværende hindringer, som berører både leverandører og modtagere af tjenesteydelser.

På baggrund heraf opfordrede Det Europæiske Råd i Lissabon (23.-24. marts 2000) Kommissionen til at fremlægge forslag til en omfattende strategi for det indre marked for at fjerne hindringer for udveksling af tjenesteydelser.

Som der ofte er blevet henvist til opstillede Det Europæiske Råd følgende mål for Europa: At blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar vækst med flere og bedre job og større social samhørighed. For at nå dette mål skal servicesektorens kvalitet og konkurrenceevne fremmes, da denne sektor vil være af afgørende betydning for den europæiske økonomisk fortsatte fremgang.

Kommissionen er i færd med at afgrænse alle påviselige hindringer for tjenesteydelser og med at udarbejde forslag til fjernelse af disse hindringer. Det forventes, at Kommissionen om kort tid offentliggør en rapport.

På grundlag af denne rapport afgører Kommissionen, på hvilke områder den vil foreslå harmonisering på EU-plan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0423/02

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. februar 2002)

Om: Krav på mistet rente som følge af langsommelig ratificering

Så længe ikke alle medlemslande har godkendt en ny ordning for medlemsafgiften, er Sverige tvunget til at betale ca. 100 mio. SKR for meget om måneden. Det nye afgiftssystem skulle være trådt i kraft fra årsskiftet, men to lande har endnu ikke ratificeret afgørelsen, som giver Sverige rabat, og som allerede blev vedtaget på topmødet i Berlin.

Sverige har i Økofin-Rådet fremført, at de penge, Sverige indbetaler for meget, inden alt for længe skal betales tilbage. Udgifterne bliver derfor renterne på pengene. Sveriges finansminister Ringholm har sagt, at Sverige vil kræve kompensation for rentetabet.

Mener Kommissionen, at Sverige bør have kompensation for rentetabet? Ja eller nej?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(3. april 2002)

Det ærede medlem gøres opmærksom på, at alle medlemsstater nu har givet Rådet meddelelse om, at de har ratificeret Rådets afgørelse af 29. september 2000 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (2000/597/EF, Euratom(1)).

Ifølge artikel 10, stk. 1, tredje afsnit, i Rådets afgørelse træder afgørelsen i kraft på den første dag i den måned, der følger efter modtagelsen af den sidste af ovennævnte meddelelser. Eftersom den sidste medlemsstat indsendte sin meddelelse den 5. februar 2002, trådte den nye afgørelse derfor i kraft pr. 1. marts 2002 (med tilbagevirkende kraft hovedsagelig fra 1. januar 2002, men for visse bestemmelsers vedkommende fra 1. januar 2001).

Afgørelsen indeholder imidlertid ingen bestemmelser om kompensation for rentetab i tilfælde af ikrafttræden efter en bestemt dato.

Kommissionen er derfor af den opfattelse, at der ikke er noget retsgrundlag, hvorefter der kan ydes eller kræves kompensation for de renter, som medlemsstaterne eventuelt mister eller taber som følge af, at de midlertidigt har betalt mere eller mindre, end de skulle, fordi den nye afgørelse ikke var i kraft på det tidspunkt, hvor 2002-budgettet blev vedtaget.

(1) EFT L 253 af 7.10.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2237/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(15. juli 2002)

Om: Gennemførelse af direktiv 1999/70/EF i Grækenland

Rådets direktiv 1999/70/EF(1) af 28. juni 1999 om rammeaftalen vedrørende tidsbegrænset ansættelse fastlægger, at medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme nærværende direktiv senest den 10. juli 2001. Den græske regering fik denne gennemførelsesfrist forlænget med endnu et år, uden at det blev fastslået, at der var særlige vanskeligheder, efter at den på eget ansvar ikke havde hørt arbejdsmarkedets parter. Selvom denne yderligere frist nu også er udløbet, har den græske regering endnu ikke vedtaget de nødvendige love og administrative bestemmelser.

Ifølge erklæringer fra den ansvarlige minister agter den græske regering på ulovlig vis at fritage arbejdstagere, der er ansat på kontrakt i den offentlige sektor, offentligretlige juridiske personer, lokale forvaltningsorganer og visse privatretlige juridiske personer, såsom f.eks. Olympic Airways, fra direktivets bestemmelser.

I betragtning af, at den pågældende medlemsstat tilsyneladende fører en politik med obstruktion og fordrejning af dette direktiv, hvilket er til skade for arbejdstagerne, bedes Kommissionen besvare følgende: Agter Kommissionen omgående at indlede en forundersøgelsesprocedure imod den græske regering ved Domstolen?

(1) EFT L 175 af 10.7.1999, s. 43.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(27. august 2002)

Kommissionen skal henvise det ærede medlem til sine svar på skriftlig forespørgsel E-1505/02 af Stavros Xarchakos(1) og E-1495/02 af Konstantinos Hatzidakis(2).

(1) EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 220.

(2) EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 216.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1432/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(23. maj 2002)

Om: Diskussionen om udtalelserne fra medlem af Kommissionen, Loyola de Palacio om atomkraft

Kommissionsmedlemmet Loyola de Palacio har i udtalelser for nylig gjort sig til talsmand for opførelsen af atomkraftværker i EU ud fra den betragtning, at der var behov for sådanne værker for at kunne overholde Kyoto-forpligtelserne om en begrænsning af drivhusgasser uden hensyntagen til farerne ved anvendelsen af a-kraft eller de meget alvorlige miljøproblemer og økonomiske problemer i forbindelse med oplagringen, som fortsat er uløste. Kommissionsmedlemmet Margot Wallström har givet udtryk for en opfattelse, der er helt modsat sin kollegas, og har gjort sig til talsmand for en fremtid baseret på rene og vedvarende energikilder. Hvad er Kommissionens holdning i dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(27. juni 2002)

Kommissionens holdning vedrørende atomenergi er klart formuleret i grønbogen På vej mod en europæisk strategi for energiforsyningssikkerhed(1).

Enhver udtalelse fra et medlem af Kommissionen skal derfor udelukkende fortolkes i lyset af dette dokument.

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på forespørgsel H-0287/02 fra Sornosa Martinez(2) og P-1354/02 fra Carnero Gonzalez(3) om samme emne.

(1) KOM(2000) 769 endelig udg.

(2) Svar på skriftlig forespørgsel af 14.5.2002.

(3) EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 192.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0758/02 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Rådet. Særlige repræsentationsmåder.



EF-Tidende nr. 229 E af 26/09/2002 s. 0133 - 0133



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0758/02 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Rådet (19. marts 2002) Om: Særlige repræsentationsmåder Vil Rådet overveje særlige repræsentationsmåder i Europa-Parlamentet for Ålandsøerne og andre selvstyrende områder, som i dag ikke er repræsenteret gennem de bestående valgordninger ved valg til Europa-Parlamentet? Svar (26. juni 2002) Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at det ikke har kompetence til at besvare spørgsmålet om særlige repræsentationsmåder i Europa-Parlamentet for disse områder. Rådet minder imidlertid det ærede parlamentsmedlem om, at et udkast til valgprocedure i henhold til artikel 190, stk. 4, i TEF er under udarbejdelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1210/02

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(30. april 2002)

Om: EU-sygesikringskort

Jeg støtter naturligvis, hvad man forsøger at opnå med EU-sygesikringskortet, men ville det ikke være bedre enten at have en side i det europæiske pas eller et stempel i det indeholdende denne information? På denne måde kunne man spare en masse udgifter og papirarbejde.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(11. juni 2002)

Det blev på Det Europæiske Råds møde i Barcelona den 15.-16. marts 2002 vedtaget, at et europæisk sygesikringskort skal erstatte de papirformularer, der for øjeblikket kræves i forbindelse med lægebehandling i andre medlemsstater.

Det Europæiske Råd forestiller sig, at kortet skal være et sygesikringskort, som giver indehaveren mulighed for, når vedkommende rejser i en hvilken som helst medlemsstat, at bevise, at han eller hun er dækket af en sygesikring og har ret til lægebehandling.

Det er tanken, at kortet skal gøre det lettere for sygesikringsinstitutionerne i medlemsstaterne at udveksle elektroniske oplysninger om indehaverens sygesikringsmæssige situation. Det ærede medlems forslag om at indføre de nødvendige oplysninger i passet kan derfor ikke tages til følge.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0552/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Rådet

(4. marts 2002)

Om: Også flysikkerheden er i Iran ramt af embargoen

I de senere år er der noteret adskillige uheld i det iranske luftfartsselskab såsom det, der skete i maj 2001, hvor et russisk bygget fly af typen Jakovlev-40 tilhørende det iranske luftfartsselskab forulykkede i det nordøstlige Iran, og for nylig blev det rapporteret, at et fly af typen Tupolev fra det iranske luftfartsselskab var forulykket med 117 passagerer ombord.

Disse uheld tilskrives hovedsagelig den totale mangel på reservedele der skyldes den amerikanske embargo til de fly af typen Boeing, som det iranske luftfartsselskab råder over. Selskabet er på grund af omstændighederne nødt til at købe fly med en forældet teknologi fra lande i det tidligere Sovjetunionen. Samtidig hedder det, at Iran Air i de sidste 12 år har forsøgt at købe europæiske fly af typen Airbus, men de bliver mødt med afslag på grund af embargoen.

I betragtning af, at det iranske luftfartsselskabs flysikkerhed rammes direkte af embargopolitikken, hvilket resulterer i tab af uskyldige menneskeliv, bedes Rådet besvare følgende:

1. Kan Rådet bekræfte, at salget af Airbus til Iran Air er blevet nægtet?

2. Føler Rådet sig medansvarligt for de menneskeliv, der er gået tabt?

3. Agter Rådet omgående at tage sin politik op til fornyet overvejelse?

Svar

(26. juni 2002)

De af det ærede medlem rejste spørgsmål henhører ikke under EU's kompetenceområde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0897/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(5. april 2002)

Om: Afbrydelse af obligatorisk skolegang

Ifølge oplysninger i den græske presse har 150 000 børn forladt sekundærskolens mellemtrin i Grækenland i de seneste år, og 10 000 børn afbryder hvert år den obligatoriske skolegang. Disse oplysninger fremgår af en undersøgelse om elevfrafald, som er udført af Centret til overvågning af overgangen til arbejdsmarkedet efter afsluttet sekundæruddannelse under det græske pædagogiske institut. Det fremgår af

denne undersøgelse, at frafaldet fra sekundærundervisningens mellemtrin er størst i amterne Evritania, Ilia, Lakonia, Xanthi og Rodopi samt ligeledes i Kretas turistområder og på Dodekaneserne og de joniske øer.

Har Kommissionen kendskab til ovennævnte problem? Hvad ville Kommissionen kunne gøre for at få Grækenland til at træffe konkrete foranstaltninger med henblik på at standse denne tendens? Hvor stor en procentdel af eleverne afbryder den obligatoriske skolegang i andre EU-medlemsstater? Hvad er for øjeblikket omfanget af analfabetismen angivet i procent i de 15 EU-medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(31. maj 2002)

På uddannelsesområdet er medlemsstaterne i henhold til subsidiaritetsprincippet ene ansvarlige for tilrettelæggelsen og indholdet af deres uddannelsessystemer. Kommissionen kan derfor ikke gribe for at få de græske myndigheder til at træffe konkrete foranstaltninger.

Hvad angår medlemsstaternes statistikker indeholder Eurostat følgende data:

>TABELPOSITION>

Kommissionen er ikke i besiddelse af fuldstændige og pålidelige oplysninger om analfabetismens aktuelle omfang i de 15 medlemsstater eller om frafald efter afsluttet sekundærundervisning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0453/02

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Rådet

(27. februar 2002)

Om: EU's udenrigspolitik over for Marokko og Vestsahara

Efter offentliggørelsen den 29. januar af den redegørelse, som FN's juridiske afdeling har udarbejdet om omfanget og de retlige virkninger af den marokkanske tilstedeværelse i Vestsahara i forbindelse med de aftaler om olieboring i sahariske farvande, som er undertegnet mellem Marokko og nogle olieselskaber, bør der ske en betydelig ændring af Den Europæiske Unions udenrigspolitik over for Marokko.

Det bedes under henvisning til EU-traktatens artikel 21 oplyst, hvilke foranstaltninger Rådet agter at træffe for at anvende den citerede redegørelse på Den Europæiske Unions forbindelser med Marokko for så vidt angår Vestsahara?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-0453/02 og P-0575/02

(26. juni 2002)

Spørgsmålet om Vestsahara drøftes i FN's Sikkerhedsråd. Rådet følger nøje disse drøftelser og støtter til fulde FN's bestræbelser på at nå frem til en stabil og varig løsning. Det er i regelmæssig kontakt med FN's generalsekretærs personlige udsending, James Baker, og alle parterne i konflikten, og det er fortsat til rådighed med henblik på at bidrage til at skabe et tillidsfuldt klima mellem de berørte parter for at gøre det lettere at opnå en acceptabel løsning.

Rådet har hidtil ikke indtaget nogen formel holdning til udtalelsen fra FN's Juridiske Tjeneste.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1150/02

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(24. april 2002)

Om: Europæisk år for bøger og læsning

I rapporten Muligheder inden for bogproduktionen kræver medlem af Europa-Parlamentet, Barbara O'Toole, at der indføres et europæisk år for bøger og læsning, som skulle være et forbilledligt initiativ, hvis formål det ville være at opfordre EU-borgerne til at bruge mere tid på læsning og gøre dem opmærksom på, hvor vigtigt det er at læse bøger.

Derfor bedes Europa-Kommissionen oplyse, om den agter at indføre et sådant europæisk år for bøger og læsning, og hvilket år det i givet fald skulle være?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(31. maj 2002)

Kommissionen deler det synspunkt, der gives udtryk for i rapporten Muligheder inden for bogproduktionen, som det ærede parlamentsmedlem nævner. I rapporten nævner forfatterne, at det er vigtigt at styrke bekæmpelsen af analfabetisme og funktionel analfabetisme og at øge offentlighedens bevidsthed om betydningen af bøger og elektroniske udgivelser i et videnbaseret samfund.

Derfor indledte Fællesskabet sammen med Europarådet en oplysningskampagne rettet mod den europæiske befolkning om bøger og læsning. Denne kampagne med titlen Glæden ved at læse fandt sted fra april 1993 til september 1994 og omfattede en lang række begivenheder og arrangementer til fordel for bøger og læsning.

Det vil ikke være muligt på mellemlangt sigt at afvikle et europæisk år for bøger og styrkelse af læsefærdigheder. I 2003 afvikles Det Europæiske Handicapår(1) og i 2004 Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension(2).

I øvrigt skal der også tages hensyn til eventuelle interessetilkendegivelser fra andre aktivitetsområder end uddannelse og kultur i forbindelse med afviklingen af et europæisk år.

Derfor overvejer Kommissionen nærmere muligheden for at afholde en bogens og læsningens dag, uge eller måned.

(1) Rådets afgørelse 2001/903/EF af 3. december 2001 om Det Europæiske Handicapår 2003, EFT L 335 af 19.12.2001.

(2) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske År for Idrættens Pædagogiske Dimension 2004, EFT C 25 E af 29.1.2002.