ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2876/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Thermie 1993

Opfoelgning af forespoergsel E-0627/96 af 29. april 1996 ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 81. ))

1. Hvilke projekter er der konkret tale om i forbindelse med projekt SF 423/93, som er opfoert paa listen over stoetteberettigede projekter med et maksimumsbeloeb paa 11.015.539 ecu for fase 3 og 4, og hvilke forordningsmaessige maal tages der sigte paa?

2. Hvor hoej stoette blev der ydet til fase 1 og fase 2?

3. Hvilke yderligere faser er blevet opfoert, og med hvilke stoettebeloeb? Hvilke faser vil kunne forvente stoette i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. januar 1997)

1. Projekt nr. SF/423/93 omhandler installation af et kombineret anlaeg, nemlig en gasturbine paa 250 MWe og verdens stoerste fyringsanlaeg med cirkulerende fluidiseret leje, i kraftvaerket i Gardanne i Frankrig. Takket vaere teknikken med cirkulerende fluidiseret leje er det muligt at benytte braendsel med meget hoejt svovlindhold og alligevel overholde de strengeste miljoebeskyttelseskrav uden yderligere kompliceret forureningsbekaempende udstyr.

Dette projekt opfylder alle maalsaetninger med hensyn til en afbalanceret loesning for saavel energiforbrug som miljoe ved hjaelp af en kombination af den bedste tilgaengelige, oekonomisk forsvarlige teknologi. De kinesiske myndigheder har netop anmodet Kommissionen om teknisk samarbejde paa dette felt.

2. Hvad angaar fase 1 og 2, har Kommissionen bevilget henholdsvis 2,26 mio. ECU (fase 1 i 1991) og 3,82 mio. ECU (fase 2 i 1992).

3. Et sidste beloeb paa 2,36 mio. ECU er i 1995 bevilget til dette projekts femte fase. Projektet er afsluttet, og kraftvaerket har vaeret i drift siden slutningen af 1995. De omkostninger, der er berettiget til EU-stoette, beloeber sig til 97 mio ECU ud af samlede udgifter paa 230 mio. ECU. Stoetten fra EU beloeber sig til naesten 20 mio. ECU.

Informationsbulletinen vedroerende dette projekt sendes direkte til det aerede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3441/96 af Werner Langen (PPE) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Subventionering af den franske tekstil- og beklaedningsindustri

Den franske regering har planer om at eftergive tekstil- og beklaedningsindustrien i landet betalingen af socialbidrag for omregnet 600 mio DM om aaret. Dette vil give den franske tekstilbranche en betydelig omkostnings- og konkurrencefordel over for producenter fra andre medlemsstater. Jeg spoerger Kommissionen:

1. Har Kommissionen kendskab til den franske regerings subventioneringsplaner?

2. Finder Kommissionen i bekraeftende fald en saa omfattende subventionering forenelig med princippet om harmonisering af konkurrencebetingelserne i EU?

3. Hvilke skridt agter Kommissionen at tage mod den planlagte aflastning af den franske tekstilindustri?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (13. januar 1997)

1. Kommissionen har kendskab til de forsoegsvise foranstaltninger til nedsaettelse af de sociale sikringsbidrag, der paataenkes truffet til fordel for tekstil- samt laeder- og skotoejssektoren. De franske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 27. marts 1996 i overensstemmelse med bestemmelserne i EF-traktatens artikel 93, stk. 3.

Kommissionen vurderer, at de paagaeldende foranstaltninger indebaerer stoette, der falder ind under anvendelsesomraadet for traktatens artikel 92, stk. 1. Derfor besluttede Kommissionen den 15. maj 1996 at indlede den i artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure over for disse foranstaltninger, paa baggrund af at der er tale om sektorforanstaltninger, og fordi der ikke findes begrundelser for noedvendigheden af, at disse sektorer behandles gunstigere end andre.

Den 2. oktober 1996 besluttede Kommissionen at aendre begrundelsen for at indlede ovennaevnte procedure af hensyn til aendringen af arten af den stoette, de franske myndigheder havde truffet beslutning om. De paagaeldende foranstaltninger, der oprindelig blev betegnet som jobskabelsesstoette, forelaegges nu som vaerende bestemt til helt eller delvis at skulle daekke de yderligere udgifter, virksomhederne skal afholde som foelge af den arbejdstidsomlaegning, de er gaaet med til at ivaerksaette.

2. Kommissionens holdning til sektorstoette i forbindelse med jobskabelse er angivet i retningslinjerne for beskaeftigelsesstoette ((EFT C 334 af 12.12.1995. )), som det aerede medlem henvises til. Ud fra disse retningslinjer vedtog Kommissionen den 30. april 1996 en endelig negativ afgoerelse om de forsoegsvise foranstaltninger til nedsaettelse af de sociale sikringsbidrag, som den italienske regering agtede at traeffe til fordel for skotoejssektoren, idet den vurderede, at stoetten var uforenelig med faellesmarkedet.

3. Den sag, der omtales, er for tiden til behandling, og Kommissionens konklusioner heraf vil blive bekendtgjort snarest muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2894/96 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Kontrol med hormoner i koed

Kommissionen bedes redegoere for grundene til den afgoerelse, som Raadet (landbrug) traf den 29. april 1996 om paa ny at ivaerksaette forbuddet mod vaekstfremmende hormoner og at udvide forbuddet til at omfatte beta-agonister?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. december 1996)

Raadets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrug ((EFT L 125 af 23.5.1996. )) blev vedtaget paa grundlag af Kommissionens forslag fra oktober 1993 ((KOM(93) 441, EFT C 302 af 9.11.1993. )). Disse forslag var en foelge af Kommissionens meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet i april 1993, hvor Kommissionen henledte opmaerksomheden paa tilstedevaerelsen af store maengder anaboliske stoffer paa markedet og den ulovlige brug heraf samt medlemsstaternes vanskeligheder med at traeffe effektive foranstaltninger. I rapporten gjorde man opmaerksom paa den fortsatte udvikling af nye og mere effektive stoffer, isaer den meget udbredte ulovlige anvendelse af beta-agonister, der har foraarsaget flere alvorlige forgiftninger hos mennesker. Kommissionen har saaledes fundet det noedvendigt at praecisere og kodificere de bestaaende direktiver om forbud mod at anvende hormoner som vaekstfaktor samt optage beta-agonisterne paa listen over forbudte stoffer (undtagen nogle terapeutiske behandlinger af heste og selskabsdyr).

Det aerede medlem erindres om, at Europa-Parlamentet flere gange har udtalt sig saavel for en opretholdelse af det totale forbud mod vaekstfremmere i husdyrbrug som for en skaerpelse af overvaagningen og kontrollen af samt af sanktionerne for dette forbud. Parlamentet opfordrede den 18. januar 1996 Kommissionen og Raadet til fortsat at modsaette sig indfoersel til Faellesskabet af hormonbehandlet koed og oenskede det totale forbud mod vaekstfremmere i husdyrbrug opretholdt og opfordrede endelig Raadet med henblik herpaa til straks at vedtage Kommissionens forslag, som det havde afgivet udtalelse om den 19. april 1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3450/96 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (9. december 1996)

Om: Kommissionens regnskabsafslutninger

Kommissionen laegger midlerne til finansiering af landbrugsudgifterne over EUGFL, Garantifonden, ud for medlemsstaterne. Kommissionen kontrollerer hvert aar, om udgifterne har vaeret afholdt i overensstemmelse med faellesskabsretten. Overtagelsen af udgifter til debit for EUGFL, hvor dette ikke har vaeret tilfaeldet, skal afvises af Kommissionen. Denne saakaldte regnskabsafslutningsprocedure er fastlagt i Raadets forordning (EOEF) nr. 729/70 ((EFT L 94 af 28.4.1970, s. 13. )) af 21. april 1970.

Kan Kommissionen fra og med regnskabsafslutningen for 1987 for hver af de efterfoelgende regnskabsafslutninger oplyse det respektive omfang af de afviste udgifter samt fordelingen paa de enkelte medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. januar 1997)

Udviklingen i korrektionerne i forbindelse med regnskabsafslutningen for Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, siden regnskabsaaret 1987 indtil den seneste regnskabsafslutning for 1992 i henhold til forordning (EOEF) nr. 729/70 om finansiering af den faelles landbrugspolitik ((EFT L 94 af 28.4.1970. )) fremgaar af de oversigter, der sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. Da korrektionerne foretages i national valuta, er den ECU-kurs, der er lagt til grund i oversigterne, den kurs, der ligger taettest muligt paa datoen for Kommissionens vedtagelse af beslutningen om regnskabsafslutning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3492/96 af Luigi Florio (UPE) til Kommissionen (29. november 1996)

Om: Italienske fjernsynskanaler og konkurrence

Italien har otte nationale fjernsynskanaler, hvoraf tre er statsejede (RAI TV) og fem private.

De tre RAI-kanaler er i virkeligheden, ogsaa selv om de officielt defineres som en offentlig tjenesteydelse, kendetegnet ved programmer fuldstaendig lig dem, der vises af de private tv-selskaber, idet de foerst og fremmest er publikumsorienterede, og ved en reklametid svarende til de private tv-selskabers.

Imidlertid nyder RAI ogsaa godt af en aarlig afgift, som skal erlaegges af samtlige de italienere, der er i besiddelse af et tv-apparat, uanset om de ser det statslige tv's programmer eller ej.

Er Kommissionen bekendt med denne situation?

Mener Kommissionen, at denne situation er i overensstemmelse med konkurrencereglerne paa et frit marked?

Har Kommissionen paa noget tidspunkt vedtaget formelle foranstaltninger for at faa Italien til at saette en stopper for denne praksis, som fordrejer markedsreglerne?

Eller er det maaske Kommissionen selv, der har givet den italienske regering tilladelse til gennem naevnte afgift at yde betydelig saavel som systematisk statsstoette til RAI?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (13. januar 1997)

Kommissionen er bekendt med, at det offentlige italienske tv-selskab Radiotelevisone Italiana (RAI), der driver 3 tv-kanaler, delvis finansieres ved hjaelp af obligatoriske bidrag fra italienske fjernseere. Statsstoette til tv-selskaber er omfattet af de normale statsstoetteregler, herunder EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra d), hvorefter Kommissionen kan betragte stoette til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven som forenelig med faellesmarkedet, naar den ikke aendrer samhandels- og konkurrencevilkaarene i EF i et omfang, der strider mod de faelles interesser.

I 1994 og 1995 gennemfoerte Kommissionen en undersoegelse af finansieringen af offentlige tv-kanaler i medlemsstaterne. Det er hensigten at udvide denne undersoegelse til at omfatte de nye medlemsstater samt Norge, Liechtenstein og Island med henblik paa at vurdere alle elementerne i finansieringen af offentlige tv-kanaler under EOES-aftalen.

Kommissionen vil derefter traeffe beslutning fra sag til sag paa grundlag af statsstoettereglerne. Kommissionen traf sin foerste beslutning i oktober 1996, hvori det blev fastslaaet, at den stoette, som den portugisiske station Rádiotelevisão Portuguesa (RTP) modtog fra staten, var en godtgoerelse for de forpligtelser til at praestere offentlige ydelser, som RTP er paalagt. Som foelge heraf udgjorde denne stoette ikke statsstoette i henhold til EF-traktatens artikel 92, stk. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2405/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Beslutning 94/730/EF om fastlaeggelse af forenklede procedurer for udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede planter - gennemfoerelse i medlemsstaterne

1. Kan beslutning 94/730/EF ((EFT L 292 af 12.11.1994, s. 31 )) ogsaa anvendes i de medlemsstater, som ikke eller kun i utilstraekkelig grad har omsat direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5. 1990, s. 15 )) om udsaetning af genetisk modificerede organismer eller i de medlemsstater, hvor der er indledt en klageprocedure paa grund af utilstraekkelig gennemfoerelse?

a) Hvis ja, hvordan kan ikke benyttede artikler og forpligtelser indeholdt i direktiv 90/220/EOEF ganske enkelt saettes ud af kraft?

b) Hvis ja, hvordan sikres anvendelsen af visse artikler?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2394/96, E-2395/96, E-2396/96, E-2397/96, E-2398/96, E-2399/96, E-2400/96, E-2401/96, E-2402/96, E-2403/96 og E-2405/96 (14. oktober 1996)

Svarene paa de ovennaevnte skriftlige forespoergsler, afstedkommer en raekke tekniske og juridiske problemer, vedroerende gennemfoerelsen af direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )), bl.a. med hensyn til indfoerelsen af de forenklede procedurer.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at undersoege, hvorledes gennemfoerelsen af dette direktiv er forloebet siden dets ikrafttraeden, med henblik paa offentliggoerelse af en rapport, som vil tilgaa Parlamentet og Raadet.

Kommissionen vil i denne sammenhaeng behandle det aerede medlems spoergsmaal og i givet fald tage hensyn til de naevnte punkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2551/96 af Horst Schnellhardt (PPE) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: Finansiel stoette til Mongoliet inden for rammerne af TACIS-programmet

1. Hvor stor var den finansielle stoette, der blev ydet Mongoliet inden for rammerne af TACIS-programmet i 1995?

2. Til hvilke projekter og aktioner er disse midler blevet anvendt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (15. november 1996)

TACIS-handlingsprogrammet 1994-1995 fik tildelt et samlet beloeb paa 8 mio. ECU, nemlig 3,8 mio. ECU til udvikling af de menneskelige ressourcer, 2,56 mio. ECU til udvikling af smaa og mellemstore virksomheder (SMV) og 1 mio. ECU til at oege paalideligheden af energianlaeggene i Darkhan og Choibalsan.

SMV-udviklingsprojektet (2,56 mio. ECU) omfatter:

- stoette til regeringen til udformning af passende politikker, saa der kan skabes et oekonomisk miljoe for SMV

- raadgivnings- og informationsydelser til baade nydannede og allerede eksisterende SMV

- informations- og kommunikationsfaciliteter, som kan fremskynde etableringen af forretningsforbindelser mellem SMV i Mongoliet og eventuelle partnere i Faellesskabet.

De projekter, der gennemfoeres i sektoren for menneskelige ressourcer (3,8 mio. ECU), vedroerer:

- styrkelse af arbejdsformidlingen (modtagerorganisation: Ministeriet for befolkningen, politik og arbejde)

- reform af de hoejere uddannelser vedroerende oekonomi (modtagerorganisation: Insituttet for oekonomi ved statsuniversitet i Mongoliet)

- uddannelsesinformationssystem (modtager: Centret for videnskabelig og teknologisk information).

Projektet i energisektoren bestaar i, at der udarbejdes henstillinger til, hvilke foranstaltninger der boer traeffes for at stabilisere elektricitets- og varmeforsyningen i Choibalsan og Darkhan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3218/96 af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Minedrift og skovrydning i Venezuela

Kommissionen anmodes om i tilknytning til dens deltagelse i droeftelserne om minedrift og skovrydning i Venezuela den 24. oktober 1996 at besvare foelgende spoergsmaal:

1. Er Kommissionen bekendt med den aktuelle situation i den venezuelanske regerings planer om at ophaeve de to love (nr. 269 og 2552), der forbyder minedrift og skovrydning i Amazonas-territoriet? Kan Kommissionen oplyse, hvad resultaterne var af moedet i Venezuela den 24. oktober 1996 med hensyn til dette spoergsmaal?

2. Hvorledes har Kommissionen taget hensyn til Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 1996 om Venezuela? Hvilke konkrete skridt har Kommissionen taget som foelge af den venezuelanske regerings planer om at tillade minedrift og skovrydning i Amazonas-territoriet?

3. Hvad vil foelgerne vaere for Kommissionens miljoeprojekt til 6,4 mio ecu i omraadet OEvre Orinoco-Casiquaire, saafremt Venezuelas regering virkelig tillader minedrift og skovrydning i Amazonas-territoriet? Hvilke konsekvenser vil Kommissionen drage heraf?

4. Har Kommissionen allerede modtaget og godkendt en samlet fleraarig plan for projektet i omraadet OEvre Orinoco-Casiquaire? Har Kommissionen allerede givet Venezuelas regering penge til dette projekt og i bekraeftende fald hvor mange?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (17. december 1996)

1. & 2. Ifoelge oplysningerne fra Caracas var forslaget om dispensation fra de to love nr. 269 og 2552, der forbyder minedrift og skovrydning i delstaten Amazonas, blevet fremsat af regeringen for delstaten Amazonas. Paa det interministerielle moede den 24. oktober 1996 afviste Venezuelas regering at give tilladelse til en saadan dispensation.

3. Biosfaere-reservatet Alto Orinoco-Casiquiare straekker sig med sine 88 000 km2 over den sydoestlige del af delstaten Amazonas. Da Venezuelas regering i finansieringsaftalen vedroerende naevnte projekt har forpligtet sig til at opretholde beskyttelsen af denne zone, skulle ophaevelsen af lov nr. 269 og 2552 ikke automatisk indebaere, at projektomraadet udsaettes for skov- og minedrift. Det er derfor noedvendigt at analysere de virkninger, en saadan foranstaltning reelt ville faa for projektet. Saafremt finansieringsaftalens bestemmelser vedroerende maalet om miljoebevarelse ikke iagttages af de venezuelanske partnere, vil Kommissionens svar herpaa kunne gaa saa langt som til at afbryde eller nedlaegge projektet.

4. Det projekt, der finansieres af Faellesskabet i regionen Alto Orinoco Casiquiare, befinder sig i oejeblikket i igangsaetningsfasen. Den 18. marts 1996 godkendte Kommissionen den igangsaetningsplan, som projektets sideordnede ledelse havde fremlagt. Der er udbetalt en foerste tranche paa 280 000 ECU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1765/96 af Yannos Kranidiotis (PSE) til Raadet (5. juli 1996)

Om: Udbydelse af en kirke til salg i den besatte del af Cypern

I den engelsksprogede tyrkisk-cypriotiske avis »Cyprus Today« af 6. april 1996 har ejendomsmaeglerfirmaet »Kestin and Smith Estate Agents« indrykket en annonce vedroerende udbydelse af kirken Panagia Chrisotrimithiotissa til salg, som ligger i landsbyen Trimithi i den besatte del af Cypern. Denne kirke stammer fra den mellem byzantinske periode og hoerer til blandt de mindesmaerker, som burde vaere klassificeret som historiske mindesmaerker. Endvidere har den samme avis i sin udgave af 17. maj 1996 offentliggjort en meddelelse om, at klosteret Panagia Eleousa-Sina i Karpasia er blevet ombygget af besaettelsesstyret til et hotel, som pseudopremierministeren (Hakki Atun) har indviet.

Denne kirke blev klassificeret som et historisk mindesmaerke i 1965. Disse to begivenheder er ikke enestaaende tilfaelde men er en del af en mere generel tyrkisk politik, som tager sigte paa at oedelaegge kulturarven i den besatte del af Cypern.

Raadet bedes oplyse, hvilke foranstaltninger, det agter at traeffe for at beskytte kulturarven i den besatte del af Cypern, som udgoer en del af den europaeiske kulturarv (Europa-Parlamentet har for oevrigt vedtaget en beslutning herom ((EFT C 117 af 22.4.1996, s. 15. ))), og oplyse, om det har til hensigt at rette henvendelse herom til den tyrkiske regering og anmode denne om at overholde international ret?

Svar (30. januar 1997)

Raadet har noteret sig Europa-Parlamentets beslutning af 27. marts 1996 vedroerende blandt andet princippet om bevarelse af den kulturelle og religioese arv i den besatte del af Cypern.

Som led i sin mere generelle interesse for Cypern-spoergsmaalet gaar Raadet ind for en samlet loesning, der bygger paa begrebet om en cypriotisk foederation bestaaende af to samfund og to zoner i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsraads resolutioner.

Endelig har Raadet ikke faaet forelagt den sag, som det aerede medlem henviser til, og som i oevrigt ikke henhoerer under Raadets befoejelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3166/96 af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen (14. november 1996)

Om: Fare ved paracetamolindtagelse

Jeg henviser til, at Kommissionen gav mig et ufuldstaendigt svar paa min tidligere forespoergsel om fare ved paracetamolindtagelse (E-1118/96 ((EFT C 322 af 28.10.1996, s. 33. ))). Jeg kan forstaa, at Europaraadet har vedtaget en resolution, hvori det henstilles, at der til de oplysninger, der er bilagt dette laegemiddel, foejes en advarsel. Kommissionen redegoer dog ikke detaljeret for, at den ikke traeffer foranstaltninger til at tilfoeje modgiften metionin til paracetamol for at goere midlet mere sikkert og begraense bivirkningerne.

Kan Kommissionen yderligere uddybe, hvorfor den ikke er rede til at traeffe foranstaltninger til at tvinge de nationale myndigheder til at tilfoeje metionin til paracetamol med henblik paa at forhindre de skaebnesvangre konsekvenser af dette produkt? Er Kommissionen rede til at ivaerksaette mere omfattende forskning vedroerende dette spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (2. december 1996)

Som det aerede medlem allerede har faaet at vide i svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-1118/96 ((EFT C 322 af 28.10.1996. )), har Kommissionen ingen komptence med hensyn til at aendre de markedsfoeringstilladelser, der udstedes af medlemsstaterne, der ogsaa har ansvaret for at overvaage det paagaeldende laegemiddel. Dog har den anmodet Det Europaeiske Agentur for Laegemiddelvurdering om aarvaagent at opfoelge spoergsmaalet om paracetamols giftighed, bl.a. naar dette indtages i store doser.

Det synes umiddelbart ikke noedvendigt at tilsaette alle paracetamolprodukter methionin. Dels kan methionin have uoenskede bivirkninger, dels har det ingen laegelige interesse for patienten, hvis vedkommende tager paracetamol korrekt.

Kommissionen har netop anmodet Agenturet om at lade medlemsstaternes eksperter undersoege, hvorvidt det i betragtning af de ulykker, der har fundet sted som foelge af indtagelse af store maengder paracetamol er noedvendigt at aendre.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2918/96 af Jan Sonneveld (PPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Stoette til aebleforarbejdende virksomheder

Fra den aebleforarbejdende industri kommer foruroligende oplysninger om stoette til en French Fry Processing Plant, Industrial Zone, the city of Komotini, Trakien i Graekenland. De samlede omkostninger til projektet skulle vaere 12 mio $, hvoraf 7 mio $ skulle vaere stoette.

1. Er denne stoette anmeldt til Kommissionen?

2. Kan Kommissionen oplyse, om der ydes EU-stoette til projektet, og i givet fald hvilket beloeb?

3. Mener Kommissionen ikke, at regional, national og/eller EU-stoette i dette tilfaelde vil virke konkurrenceforvridende, og er den eventuelt rede til at forbyde denne stoette eller aendre den?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. december 1996)

1. Ifoelge Kommissionens oplysninger blev en investering i industrizonen i Komotini godkendt i 1995 i henhold til den nationale lov 1892/92 om statsstoette til erhvervsinvesteringer for ca. de beloeb for de samlede omkostninger og statsstoetten, som det aerede medlem naevner.

2. Der blev ikke ydet EF-tilskud til den paagaeldende investering. Det drejer derfor udelukkende om en national stoette.

3. Naevnte nationale lov blev notificeret Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3, og godkendt af denne i forbindelse med statsstoetteproceduren. Stoetten ligger inden for de lofter, der i naevnte lov er fastsat efter investeringsregion. Stats-eller EF-stoette kan generelt ydes for et bredt udsnit af investeringer inden for forarbejdning og afsaetning af landbrugsprodukter til procentsatser, der kan naa op paa 75% af de stoetteberettigede omkostninger ved investeringer i maal 1-regioner, som det er tilfaeldet med forordning (EOEF) nr. 866/90 om forbedring af vilkaarene for forarbejdning og afsaetning af landbrugsprodukter ((EFT L 91 af 6.4.1990. )),saafremt de sektorielle lofter i beslutning nr. 94/173/EF af 22. marts 1994 ((EFT L 79 af 23.3.1994. )) overholdes. Men disse sektorielle lofter udelukker ikke pommes frites. Kommissionen har i det mindste for tiden ikke planer om at aendre EF-politikken paa omraadet.