ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2084/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Finansiering af en ny vej i Perama

Perama er kun forbundet med de tilstoedende omraader med én eneste vej. Denne vej skal daekke behovene for baade dette omraade, sundet mellem Piraeus og Salamina, skibsindustriomraadet og den nye handelsstation i Piraeus' havn. Resultatet er, at der er en intens trafik af koeretoejer i enhver stoerrelse, og at der ofte opstaar trafikpropper. Den anden vej, som har vaeret planlagt siden 1960, ville have loest omraadets trafikproblemer.

Kan Kommissionen oplyse, om myndighederne i Attika har foreslaaet, at denne vej optages under den anden faellesskabsstoetteramme? Hvis ikke, er der saa mulighed for at faa stoette under den anden faellesskabsstoetteramme?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(3. august 1998)

Det operative program for regionen Attika omfatter ikke finansiering af anlaeggelsen af en ny vej ved Perama, og regionen Attika har heller ikke foreslaaet det paagaeldende projekt samfinansieret.

Det sorterer under de graeske myndigheders kompetence at foreslaa omallokering af midler til dette eller hint projekt under hensyn til de kriterier og prioriteringer, der er fastsat i det operative program som er godkendt af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1061/98

af Glyn Ford (PSE) til Raadet

(3. april 1998)

Om: Benyttelse af Europol med henblik paa bekaempelse af kriminalitet

Hvilke skridt agter Raadet at tage for at tilskynde til anvendelsen af Europol med henblik paa at bidrage til bekaempelsen af graenseoverskridende kriminalitet under formandskabet?

Agter formandskabet i lyset af World Cup i Frankrig i juli 1996 at tilskynde til, at Europol anvendes som et clearing house for informationer paa EU-plan om de personer, som er doemt for fodboldforbrydelser og lignende lovovertraedelser?

Svar

(24. september 1998)

1. Efter at vaere blevet ratificeret af alle medlemsstaterne (den sidste medlemsstat gav meddelelse om sin ratifikation den 12. juni 1998) traeder Europol-konventionen(1) i henhold til konventionens artikel 45 i kraft den 1. oktober 1998.

Europol kan imidlertid ikke indlede bekaempelsen af graenseoverskridende kriminalitet, foer det sidste instrument, der er naevnt i konventionens artikel 45, stk. 4, er traadt i kraft.

Indtil Europol indleder sin aktivitet, er Europols Narkotikaenhed (EDU) - Europols forloeber - stadig aktiv (jf. konventionens artikel 45, stk. 5) paa en raekke omraader, der har forbindelse med narkotika og organiseret kriminalitet, og som er fastlagt i faelles aktion 95/73/RIA af 10. marts 1995(2) og faelles aktion 96/748/RIA af 16. december 1996(3). Ifoelge disse faelles aktioner skal EDU ikke spille nogen specifik rolle med hensyn til fodboldvandalisme og dermed beslaegtede lovovertraedelser.

2. Hvad angaar fodboldvandalisme og dermed beslaegtede overtraedelser noterede Raadet sig paa samlingen den 28.-29. maj 1998 rapporten om gennemfoerelsen af resolutionen af 9. juni 1997 om forebyggelse og bekaempelse af fodboldvandalisme gennem erfaringsudveksling, stadionforbud og mediepolitik.

Repraesentanter for Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Tyskland har faaet til opgave at udarbejde aarsrapporter om fodboldvandalisme i hele EU. Dette har et tredobbelt formaal: at faa et praecist overblik over den aktuelle situation i alle medlemsstaterne, faa indkredset de nuvaerende svage punkter samt at oege det internationale samarbejde og den gensidige hjaelp mellem de retshaandhaevende myndigheder.

Det skal bemaerkes, at der blev afholdt et seminar om fodboldvandalisme i Blackburn den 27.-28. februar 1998. Den rapport, der blev forelagt Raadet, tager hensyn til de konklusioner, man naaede frem til paa seminaret.

(1) EFT C 316 af 27.11.1995, s. 1.

(2) EFT L 62 af 20.3.1995, s. 1.

(3) EFT L 342 af 31.12.1996, s. 4.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1775/98

af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Raadet

(8. juni 1998)

Om: Spionagenettet ECHELON

I et dokument fra Europa-Parlamentets STOA-Enhed og i artikler i europaeiske aviser har man afsloeret eksistensen af et telematisk industrispionagenet, kaldet ECHELON med deltagelse af USA, Det Forenede Kongerige, Canada, New Zealand og Australien.

Ifoelge ovennaevnte dokument er ECHELON i modsaetning til andre elektroniske spionagesystemer inden for UKUSA-nettet hovedsagelig rettet mod civile maal inden for staten, organisationer og virksomheder i alle lande.

1. Mener Raadet ikke, at den aktivitet, der foregaar inden for ECHELON, som endda har én af EU's medlemsstater som sine hovedaktoerer (i Det Forenede Kongerige skal der vaere 2 ud af 6 baser (i Mentmith Hill og Morwanatow)), er klart i strid med solidariteten mellem Unionens medlemsstater?

2. Mener Raadet ikke, at industrispionage er i strid med traktaten og kun har til formaal at forvride konkurrencen?

3. Mener Raadet ikke, at ovennaevnte aktiviteter er en overtraedelse af artikel 51 i FN-pagten?

4. Hvilke umiddelbare foranstaltninger vil Raadet traeffe for at bringe denne form for industrispionage til ophoer?

5. Hvilke hasteforanstaltninger vil Raadet traeffe over for Det Forenede Kongerige, USA og de oevrige lande, der er med i industrispionagenettet ECHELON?

Svar

(24. september 1998)

Raadet er ikke bekendt med de forhold, det aerede parlamentsmedlem naevner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1412/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Anvendelse af direktiv 93/119/EF i Frankrig (Eid-El-Kebir)

I svaret paa min skriftlige forespoergsel fra november 1997 om dette emne (E-3925/97)(1) erklaerede Kommissionen:

"Kommissionen er ikke tilfreds med, at Frankrig i visse tilfaelde har tilladt udfoerelse af rituel slagtning uden for slagterier. Den er derfor ved at udarbejde en anmodning til de franske myndigheder om at bekraefte, at den rituelle slagtning til naeste aar vil finde sted i overensstemmelse med de omtalte faellesskabsbestemmelser.

Hvis denne bekraeftelse ikke opnaas, vil Kommissionen indlede overtraedelsesproceduren i henhold til EF-traktatens artikel 169."

I denne maaned har Frankrig endnu engang undladt at haandhaeve bestemmelserne i artikel 14 i direktiv 93/119/EF(2) vedroerende slagtning af dyr.

1. Har Kommissionen fremsendt den ovennaevnte anmodning til de franske myndigheder?

2. Har de franske myndigheder svaret?

3. Vil Kommissionen nu indlede overtraedelsesproceduren efter EF-traktatens artikel 169?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. juni 1998)

1. Anmodningen blev fremsendt ved skrivelse til Frankrig af 17. december 1997.

2. De franske myndigheder svarede den 8. april 1998 med detaljerede bemaerkninger om den seneste udvikling i relation til problemet og de forskellige trufne foranstaltninger.

3. Kommissionen vil til sin tid undersoege, hvilke yderligere skridt der skal tages i lyset af dette svar.

(1) EFT C 187 af 16.6.1998, s. 92.

(2) EFT L 340 af 31.12.1993, s. 21.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2142/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(13. juli 1998)

Om: International krigsforbryderdomstol

Vil Kommissionen under de igangvaerende forhandlinger om oprettelse af en permanent krigsforbryderdomstol stoette bestraebelserne paa at faa fastlagt, at rekruttering og indsaettelse af boern under 15 aar som soldater skal gaelde som en krigsforbrydelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(3. september 1998)

Oprettelsen af den internationale krigsforbryderdomstol hoerer ikke under Faellesskabets kompetence. Faellesskabet har observatoerstatus i FN og deltager ikke direkte i de igangvaerende forhandlinger om oprettelse af domstolen og har derfor ikke kunnet fremsaette sine synspunkter direkte til formuleringen af de forskellige definitioner af krigsforbrydelser.

Kommissionen stoetter naturligvis bestraebelserne paa at faa defineret de forhold, som det aerede medlem henviser til, som krigsforbrydelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1497/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Graensekontrol

Staar Kommissionen stadig ved sit svar paa Parlamentets forespoergsler 1692/84(1), 1789/85(2), 1071/82(3) og 1508/87(4), i henhold til hvilke nationale tjenestemaend ikke har lov til at kraeve af EU-borgere, som rejser fra en medlemsstat til den anden, at de besvarer spoergsmaal vedroerende varigheden af eller formaalet med deres besoeg eller deres destination? Gaelder dette ligeledes for nationale tjenestemaend fra afrejse- og indrejsemedlemsstaten? Vil denne situation aendre sig med Amsterdam-traktatens ikrafttraeden, navnlig for saa vidt angaar Det Forenede Kongerige og Irland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(13. juli 1998)

Ja, Domstolen bekraeftede denne fortolkning af den afledte ret vedroerende fri bevaegelighed for borgerne og deres familiemedlemmer bl.a. i dom af 30. maj 1991 i sag C-68/89, Kommissionen mod Nederlandene(5).

Ja, der staar i den afledte ret, at saavel borgeres afrejse fra en medlemsstats omraade som disses indrejse i en anden medlemsstats omraade sker "mod forevisning af et gyldigt identitetskort eller pas" (se bl.a. artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 1, i Raadets direktiv nr. 68/360/EOEF af 15. oktober 1968 om afskaffelse af restriktioner for rejse og ophold inden for Faellesskabet for medlemsstaternes arbejdstager og deres familiemedlemmer(6).

Nej, for anvendelsen af den afledte ret vedroerende unionsborgernes frie bevaegelighed vil ikke blive beroert af ikrafttraedelsen af Amsterdam-traktaten og de dertil knyttede protokoller.

(1) EFT C 269 af 21.10.1985, s. 1.

(2) EFT C 314 af 8.12.1986, s. 1.

(3) EFT C 12 af 17.1.1983, s. 2.

(4) EFT C 263 af 10.10.1988, s. 9.

(5) Saml. 1991, s. I-2637.

(6) EFT L 257 af 19.10.1968.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1232/98

af Anna Terrón i Cusí (PSE) til Kommissionen

(9. april 1998)

Om: Anvendelse af bevillingerne i henholdsvis 1996 og 1997 i Cataluña

Hvorledes er forpligtelses- og betalingsbevillingerne til strukturfondene, Samhoerighedsfonden og faellesskabsinitiativerne blevet anvendt i regnskabsaarene 196 og 1997 i Cataluña?

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(28. juli 1998)

De indgaaede forpligtelser og stedfundne betalinger via strukturfondene vedroerende nationale initiativer i Cataluña i aarene 1996-1997 er som foelger:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Det skal understreges, at for saa vidt angaar landsdaekkende faellesskabsinitiativer vedroerer de indgaaede forpligtelser og de stedfundne betalinger den samlede intervention hvorfor oplysningerne ikke foreligger for de enkelte regioners vedkommende. Det samme er tilfaeldet med det faelles programlaegningsdokument vedroerende "maal 5a - fiskeri".

For saa vidt angaar Samhoerighedsfonden, har Kommissionen i de samme to aar vaeret med til at finansiere en raekke projekter i Cataluña paa miljoe- og transportomraadet for et samlet beloeb paa 564,42 mio. ECU. Disse investeringer har medfoert udbetaling af et beloeb paa 299,77 mio. ECU.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1597/98 af Allan MACARTNEY til Kommissionen. Spiritusafgift på taiwansk whisky og den skotske whiskyindustri



EF-Tidende nr. C 013 af 18/01/1999 s. 0051



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1597/98 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (25. maj 1998) Om: Spiritusafgift paa taiwansk whisky og den skotske whiskyindustri Har Kommissionen klart vurderet de eventuelle virkninger, som interimstilbudet over for Taiwan mht. spiritusafgifter kunne faa for den skotske whiskyindustri, i betragtning af, at Taiwan indtager niendepladsen i listen over de vigtigste eksportmarkeder inden for denne industrigren?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2066/98

af Christof Tannert (PSE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Statistiske oplysninger om militaernaegtere og civile vaernepligtige i EU's medlemsstater og ansoegerlandene

Den 16. juli 1997 tog Kommissionen i "Agenda 2000" de foerste skridt til EU's udvidelse. Agenda 2000 indeholder ogsaa udtalelser om tiltraedelse af ansoegerlandene Ungarn, Polen, Rumaenien, Slovakiet, Letland, Estland, Litauen, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Cypern og Slovenien. Den 4. december 1997 vedtog Europa-Parlamentet en betaenkning om Agenda 2000, hvori det erklaerer, "at Den Europaeiske Union er aaben for alle europaeiske demokratier, som opfylder medlemskabskriterierne" og "understreger den betydning, som det tillaegger fremskridt paa foelgende omraader (...): ratificering og gennemfoerelse af juridisk bindende menneskerettighedsnormer, ansvarlighed over for domstolene for politi, militaer og hemmelige tjenester, (...) accept af princippet om ret til at naegte at aftjene militaer vaernepligt."

Kan Kommissionen forelaegge en statistisk oversigt, der omfatter de enkelte EU-lande og ansoegerlande i perioden fra 1990 og frem til i dag, og som viser det aarlige antal af hhv.:

- militaernaegtere,

- anerkendte militaernaegtere og

- dem, som har aftjent en alternativ civil vaernepligt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(14. september 1998)

Kommissionen er ikke i besiddelse af de oenskede oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1656/98

af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen

(18. maj 1998)

Om: Forsinkelser i gennemfoerelsen af URBAN-programmet i Rom

Har Kommissionen til hensigt at kontrollere Roms kommunes gennemfoerelse af URBAN-programmet?

Har Kommissionen konstateret, at der foreligger vanskeligheder i gennemfoerelsen af programmet, hvilket vil medfoere nedskaeringer af bidragene, som naevnt i den italienske presse ("Il Giornale", den 10. maj 1998)?

Hvornaar agter Kommissionen at underrette Europa-Parlamentet om, hvor langt URBAN-programmet er naaet i Rom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(18. juni 1998)

Via det overvaagningsudvalg, der specifikt blev nedsat til formaalet, overvaager Kommissionen noeje de relevante italienske myndigheders gennemfoerelse af URBAN-programmet, herunder Roms byraads gennemfoerelse af delprogrammet.

Kommissionen er velvidende om, at stoersteparten af de involverede myndigheder har haft generelle vanskeligheder under programmets opstart. Disse vanskeligheder er efterhaanden ved at vaere overvundet, og udgiftstakten for programmet er stigende, omend kun langsomt.

I programmet er det fastsat, at der kan foretages omprogrammering mellem byerne af midler, som én myndighed ikke kan naa at bruge inden fristernes udloeb, men som en anden myndighed godt kan naa at anvende inden da.

Kommissionen agter at informere Parlamentet om EU-initiativernes gennemfoerelse i en saerrapport i efteraaret 1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1629/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(27. maj 1998)

Om: XXVI beretning om konkurrencepolitik

Forespørgslen vedrører den XXVI beretning om konkurrencepolitikken (1996) (SEC(97)0628 endel. (CES 1381/97).

Agter Kommissionen ikke udelukkende at basere sig på det indre marked med henblik på at vurdere en dominerende stilling i EU, når det drejer sig om det internationale marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(10. juni 1998)

En dominerende stilling og dens eventuelle virkninger på markedet vurderes på grundlag af et relevant marked. Det relevante marked defineres ud fra kriterier, der vedrører det pågældende produkt eller den pågældende ydelse (produktmarked) og ud fra geografiske kriterier (geografisk marked). Kommissionen offentliggjorde desuden i 1997 en meddelelse om afgrænsning af det relevante marked i forbindelse med Fællesskabets konkurrenceret(1) med oplysninger om, hvorledes det relevante marked bestemmes. Denne definition er således et juridisk instrument, der gør det muligt at udarbejde markedsanalyser og anvende konkurrenceretten.

Hvis det relevante marked er verdensmarkedet, vil vurderingen af den dominerende stilling derfor ske på dette niveau. Det var tilfældet i for eksempel Boeing/Mac Donnell Douglas-sagen. Hvis markedet derimod er mindre åbent, og resultatet af analysen viser, at markedet er europæisk, hvilket oftest er tilfældet, eller hvis det endda er nationalt eller regionalt, vil Kommissionen begrænse sin undersøgelse til dette marked.

(1) EFT C 372 af 9.12.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1757/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(27. maj 1998)

Om: De tjekkiske myndigheders ghettoisering af sigøjnere

Er Kommissionen bekendt med, at de tjekkiske myndigheder i byen Usti nad Labern har planer om at ghettoisere flere hundrede sigøjnere ved at opføre en mur rundt om deres boligblokke for at adskille dem fra deres tjekkiske naboer, og hvad vil Kommissionen foretage for at sikre, at denne form for racisme bringes til ophør?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(18. juni 1998)

Kommissionen er bekendt med det punkt der rejses af det ærede medlem. Højtstående medlemmer af Kommissionens personale har taget sagen op med de tjekkiske myndigheder på højeste niveau og givet udtryk for bekymring.

Et af de vigtigste punkter i Tjekkiets tiltrædelsespartnerskab af marts 1998 er videreførelsen af arbejdet på at få en bedre integrering af Roma-befolkningen. I udkastet til Tjekkiets PHARE-program for 1998 er det fastlagt at der skal ydes en kraftig støtte til realisering af dette sigte, bl.a. ved finansiering af arbejde i forbindelse med almen og faglig uddannelse, juridisk rådgivning og opmærksomhedsskabende foranstaltninger. Denne støtte skal ydes oven i den bistand der allerede ydes, og som er blevet ydet siden 1993, til forbedring af Roma-befolkningens forhold i Tjekkiet.

Det bør ydermere bemærkes at den tjekkiske regering i oktober 1997 godkendte et nationalt program til fremme at Roma-befolkningens integrering i det tjekkiske samfund. De første statusrapporter om dette program forventes at foreligge inden sommeren. Det møde mellem Kommissionen og det tjekkiske associeringsudvalg der er berammet til den 9. juli 1998 i henhold til tiltrædelsespartnerskabet, vil være en passende lejlighed for de tjekkiske myndigheder til at fortælle hvor store fremskridt der er gjort i det nationale program og for Kommissionen til igen at fastslå sit standpunkt med hensyn til Roma-befolkningens kår i Tjekkiet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1221/98

af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Adgang til oplysningsmateriale og ansøgningsskemaer på alle EU-sprog i forbindelse med programmet "Media II - Udvikling og Distribution"

I EFT C 71 af 7. marts 1998 har Kommissionen offentliggjort en bekendtgørelse om indkaldelse af forslag (6/98) under programmet "Media II - Udvikling og Distribution". Oplysningsmaterialet og ansøgningsskemaerne foreligger imidlertid kun på fransk og engelsk.

Finder Kommissionen ikke, at denne sproglige vilkårlighed reelt begunstiger dem, der har fransk eller engelsk som modersmål, og dermed skaber intern ulighed i EU?

I sit svar på min forespørgsel E-2249/96(1) anførte Kommissionen, at den "sørger for, at dokumenter, der direkte vedrører udvælgelsesprøver, indkaldelse af forslag og interessetilkendegivelser, offentliggøres samtidig på alle EU-sprog". Hvordan begrunder Kommissionen under henvisning til dette svar, at dokumenterne i tilknytning til forslagsindkaldelse 6/98 under programmet "Media II - Udvikling og Distribution" kun tilbydes på to EU-sprog?

I sit svar på min forespørgsel E-1256/96(2) gør Kommissionen i sit punkt VI opmærksom på, at "i henhold til artikel 2 i forordning nr. 1 om Fællesskabets ordning på det sproglige område kan ansøgerne frit vælge, på hvilket af Fællesskabets officielle sprog de vil udfærdige deres ansøgning". Kan Kommissionen i forlængelse af dette svar oplyse, hvorfor det af den omtalte indkaldelse ikke fremgår, at kandidaterne kan indsende deres ansøgning på en andet sprog end det, der er anvendt i ansøgningsskemaet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(18. juni 1998)

I overensstemmelse med Rådets to afgørelser om MEDIA II-uddannelsesprogrammet (95/564/EF og 95/563/EF)(3) har Kommissionen i medlemsstaterne og i samarbejde med disse oprettet informationskontorer, kaldet "MEDIA desks".

Formålet med MEDIA desks er at oplyse europæiske branchefolk fra av-sektoren om Fællesskabets politik på av-området, især om de muligheder, der tilbydes under MEDIA-programmet. Media desks skal bl.a. distribuere de indkaldelser af forslag under MEDIA-programmet, som Kommissionen offentliggør på fransk, engelsk og tysk, til branchefolk og stå til rådighed med yderligere oplysninger.

I de medlemsstater, hvor branchefolkene har behov for det, sørger MEDIA desks for oversættelse af vejledningen og ansøgningsskemaerne i forbindelse med indkaldelserne af forslag under MEDIA-programmet. Derfor kan alle ansøgere udfylde Kommissionens ansøgningsskema på deres eget sprog. Projekter, der indgives til Kommissionen i forbindelse med MEDIA-programmet, kan således være udfærdiget på et hvilket som helst af de elleve officielle sprog.

I forbindelse med midtvejsrevisionen af MEDIA-programmet, der skal finde sted i år, vil Kommissionen overveje, hvorledes den kan tage højde for det ærede medlems bemærkninger.

(1) EFT C 11 af 13.1.1997, s. 71.

(2) EFT C 322 af 28.10.1996, s. 46.

(3) EFT L 321 af 30.12.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1305/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Diskriminering over for biologistuderende

For at få adgang til den italienske specialuddannelseskole skal studerende med afgangseksamen i medicin eller andre fag (biologi, kemi, farmaci, tandlæge) deltage i en åben udvælgelsesprøve på grundlag af kvalifikationsbeviser og prøver. Mens studerende med en afgangseksamen i medicin, som består adgangsprøven, får uddannelsesstøtte hvert år under hele specialiseringsforløbet, er dette ikke tilfældet for studerende med afgangseksamen i biologi.

Direktiv 82/76/EØF(1) bestemmer, at der bør gives uddannelsesstøtte til speciallægestuderende under hele kursusforløbet, mens lovgivningsdekret nr. 502/92 også for biologer gør adgangen til udvælgelsesprøver til den nationale sundhedsstyrelse afhængig af besiddelsen af et specialeksamensbevis.

1. Udsættes biologistuderende på denne måde efter Kommissionens opfattelse ikke for forskelsbehandling, og er de efter dens opfattelse ikke ofre for diskriminering?

2. Kunne man efter Kommissionens opfattelse ikke rette op på denne situation ved at anerkende specialbiologer på europæisk plan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(24. juni 1998)

Kommissionen skal meddele det ærede medlem, at disse spørgsmål er blevet forelagt som præjudicielle spørgsmål, der for øjeblikket behandles af, EF-Domstolen.

Man må derfor afvente Domstolens dom.

(1) EFT L 43 af 15.2.1982, s. 21.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1614/98

af Gary Titley (PSE) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: Posttakster for almennyttige organisationer og Reims II-systemet

Det nye Reims II-system for betalinger mellem postkontorer til dækning af postforsendelser på tværs af EU's indre grænser vil måske i nogle lande øge sandsynligheden for højere posttakster for internationale forsendelser.

Vil Kommissionen på denne baggrund foreslå særbehandling af almennyttige organisationer, f.eks. i form af særlige, lavere takster, for at bidrage til at fremme forbindelserne mellem borgernære organisationer i hele EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(18. juni 1998)

Formålet med REIMS II-aftalen ("Remuneration of Exchanges of International Mail") er at bringe terminalafgifterne, der betales mellem de pågældende europæiske postvirksomheder, tættere på de faktiske omkostninger i forbindelse med postforsendelser på tværs af EU's indre grænser i overensstemmelse med det af Fællesskabet hyldede princip for omkostningsdækning.

Anvendelsen af de nye terminalafgifter vil ikke nødvendigvis blive fulgt op af en generel forhøjelse af de nationale posttakster, som brugerne skal betale, men vil snarere i visse tilfælde resultere i en afstemming af de grænseoverskridende posttakster alt efter det pågældende produkt.

Inden for Fællesskabet er det op til de enkelte medlemsstater at tage stilling til, om der behøves nogen form for støtte til almennyttige organisationer, hvis der skulle ske en stigning i deres portoomkostninger.