ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3420/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: Foranstaltninger for sigoejnere og pomakere

Det operationelle program »Bekaempelse af udelukkelse fra arbejdsmarkedet« og isaer foranstaltning 4 under program 3 »Integrering og reintegrering af de oevrige sociale grupper, som er udsat for udelukkelse fra arbejdsmarkedet« tager sigte paa sigoejnere og pomakere med henblik paa bekaempelse af analfabetisme og fremme af deres erhvervsmaessige udvikling samt andre aktioner.

Eftersom der er udarbejdet en tidsplan for underprogram 3 bedes Kommissionen oplyse:

1. Hvor langt er man kommet med underprogrammet, og hvilke aktioner er allerede godt i gang?

2. Er der forsinkelser i udnyttelsen af midler, og hvad er i bekraeftende fald de vaesentligste aarsager til forsinkelserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (12. december 1997)

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at ifoelge de oplysninger, de graeske myndigheder har fremlagt, var der i juli 1997 brugt ca. 20% af det samlede budget for foranstaltning 4 »sigoejnere og pomakker« i delprogram 3 »andre udstoedte grupper« i det operationelle program »Bekaempelse af udelukkelse fra arbejdsmarkedet« (1994-1999 faellesskabsstoetterammen for Graekenland). I alt ca. 1560 personer noed godt af de relevante foranstaltninger. Paa moedet i juli 1997 i overvaagningsudvalget for det operationelle program godkendtes et beloeb paa 948 000 ECU (Den Europaeiske Socialfonds bidrag) til 1997-aktionen.

De gennemfoerte projekter omfattede foranstaltninger til bekaempelse af social og oekonomisk udelukkelse af de foernaevnte maalgrupper i form af forberedende uddannelse (herunder laesning og skrivning), egentlig uddannelse, beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger og ledsagende/opfoelgende hjaelp.

Der har vaeret forsinkelser i forbindelse med gennemfoerelsen af det specifikke operationelle program paa grund af vanskeligheder med anvendelse af programmets innovative fremgangsmaade, manglen paa egnede strukturer til gennemfoerelse af foranstaltningen og ogsaa vanskelighederne i tidsrummet 1995-1996, isaer med at fastlaegge systemer og procedurer, der kunne garantere en mere effektiv gennemfoerelse.

De graeske myndigheder er i oejeblikket ved at udarbejde en dybtgaaende aendring af det operationelle program, hvor man tager hensyn til de erfaringer, man har hoestet i den foerste gennemfoerelsesperiode, for at kunne udarbejde en politik og aktioner, der mere effektivt imoedekommer de saerlige behov blandt de paagaeldende maalgrupper.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3641/97 af David Martin (PSE) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: Forsoeg med vilde dyr

Vil Kommissionen naermere redegoere for, hvilke faktorer, den mener vil kunne forhindre, at et forbud mod anvendelse af primater indfanget i naturen til forsoeg i EU medtages i erklaeringen om Faellesskabets politik vedroerende anvendelse af primater til videnskabelige formaal, som for oejeblikket er under udarbejdelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. december 1997)

Udkastet til Faellesskabets erklaering om anvendelse af primater som forsoegsdyr er et arbejdsdokument, som vil blive brugt som udgangspunkt for droeftelser af anvendelsen af primater.

Foranstaltningerne i dette arbejdsdokument vil sammen med andre emner, der vedroerer anvendelsen af primater, blive behandlet paa det naeste moede for de nationale myndigheder med ansvar for gennemfoerelsen af direktiv 86/609/EOEF om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal ((EFT L 358 af 18.12.1986. )). Moedet er berammet til den 4. december 1997. Paa grundlag af resultaterne af dette moede vil Kommissionen dernaest hoere repraesentanter for industrien og ikke-statslige organisationer.

Kommissionen kan derfor endnu ikke udtale sig om muligheden for et eventuelt forbud mod anvendelsen af primater indfanget i naturen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3168/97 af Graham Mather (PPE) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Stemmeret for unionsborgere, der har bopael i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere

I henhold til traktaten for Den Europaeiske Union, har enhver EU-borger ret til at deltage i kommunale valg i EU-medlemsstaten, hvor vedkommende har bopael paa samme vilkaar som det paagaeldende lands statsborgere. I direktiv 94/80 ((EFT L 368 af 31.12.1994, s. 38. )) fastsattes de detaljerede bestemmelser for udoevelsen af denne ret, og de skulle have vaeret omsat til national lov pr. 1. januar 1996. En af beboerne i min valgkreds har faaet at vide af at fransk departementskontor, at hun ikke er valgberettiget ved de paagaeldende kommunalvalg, fordi hun ikke har haft fast bopael i landet mere end seks maaneder. I praksis har medlemsstaterne og deres kommuner mulighed for at foretage et vist skoen med hensyn til anvendelsen af bestemmelserne i direktivet. F.eks. hedder det i artikel 4, stk. 2, at »hvis bopaelslandets egne statsborgere i henhold til landets lovgivning kun kan udoeve deres valgret...i det primaere lokale forvaltningsomraade, hvor de har fast bopael, gaelder dette ogsaa for de i artikel 3 omhandlede vaelgere og valgbare.«

Imidlertid hedder det i artikel 4, stk. 1, at »hvis bopaelslandets egne statsborgere for at have valgret...skal have haft bopael i landet i et bestemt tidsrum, anses denne betingelse for at vaere opfyldt...naar de har haft bopael i andre medlemsstater i et tilsvarende tidsrum.«

Hvilke mekanismer raader Kommissionen over for at overvaage anvendelsen af dette direktiv og sikre, at de forskellige afvigelser og skoenselementer i direktivet anvendes korrekt og ikke bevirker diskriminering over for ikke-statsborgere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (8. december 1997)

Frankrig har endnu ikke gennemfoert Raadets direktiv 94/80/EF af 19. december 1994 om fastsaettelse af de naermere regler for valgret og valgbarhed ved kommunale valg for unionsborgere, der har bopael i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere, og derfor er unionsborgere med bopael i Frankrig i oejeblikket ikke i stand til at stemme eller opstille som kandidater til kommunale valg i det land. Som foelge heraf har Kommissionen indledt overtraedelsesprocedurer mod Frankrig.

Med hensyn til overvaagningen af anvendelsen af direktivet skal der goeres opmaerksom paa, at naar foerst de nationale gennemfoerelsesforanstaltninger er anmeldt, foretager Kommissionen en detaljeret analyse for at fastslaa, om de er forenelige med direktivets bestemmelser. Endvidere undersoeger Kommissionen enhver klage, den modtager fra borgere, som paastaar, at der er sket en forkert anvendelse af faellesskabsretten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3560/97 af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Raadet (3. november 1997)

Om: Sensibilisering med hensyn til udnyttelse af produkter, der beslaglaegges paa grund af overtraedelse af faellesskabsbestemmelserne

Gennemfoerelsen af forordningen om beskyttelse af varemaerker og om intellektuel ejendomsret medfoerer, at der hvert aar i EU beslaglaegges forfalskede varer i en vaerdi af flere milliarder pesetas.

Vi er stillet over for to problemsituationer, der boer loeses. Paa den ene side staar rettighederne for de retmaessige fabrikanter, hvis design, varemaerke og logo er blevet imiteret eller kopieret. De har krav paa at faa sikret, at disse produkter ikke under nogen omstaendigheder bliver bragt i omsaetning. Denne ret er hidtil blevet sikret gennem destruktion af varer, der i Spanien er naaet op paa en vaerdi af 20 mia pesetas om aaret.

Paa den anden side er det vanskeligt passivt at iagttage denne destruktion af varer, der kunne have forsynet de mange millioner europaeere, som er udsat for social udelukkelse og for fattigdommens svoebe i den saakaldte »fjerde verden«.

Har Raadet overvejet muligheden for at informere og sensibilisere de forskellige retsadministrationer i medlemsstaterne om en alternativ loesning til denne destruktion?

Svar (19. januar 1998)

Raadet henviser det aerede parlamentsmedlem til de svar, det har givet paa skriftlig forespoergsel nr. 0065/97 og 0845/97 vedroerende samme emne. Raadet minder om, at det er fastlagt i hvert enkelt lands lovgivning, hvad der videre skal ske med de beslaglagte varer, og at Raadets forordning nr. 3295/94, som vedroerer faellesskabsplanet, ikke paa nogen maade er til hinder for, at de nationale kompetente myndigheder kan foraere de beslaglagte varer til velgoerende organisationer. Det har ikke vaeret overvejet i Raadet at traeffe foranstaltninger for at informere om eller skabe interesse for de beslaglagte varer, eftersom dette omraade hoerer under den enkelte medlemsstats kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3305/97 af Raymonde Dury (PSE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Nedbringelse af antallet af trafikulykker

Kan Kommissionen anslaa de oekonomiske omkostninger i forbindelse med trafikdrab i Belgien, og kan den foreslaa loesninger til at nedbringe antallet af trafikofre i hele Europa, baade draebte og saarede?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-3304/97 og E-3305/97 (15. december 1997)

I 1994 blev 1 543 mennesker draebt og 73 338 kvaestet i trafikken i Belgien. Antallet af trafikdraebte pr. mio. indbygger i perioden 1991-1994 ligger over gennemsnittet i Europa og syv andre medlemsstater. Det er imidlertid vanskeligt at drage paalidelige sammenligninger medlemsstaterne imellem, eftersom flere faktorer, som f.eks. infrastrukturernes kvalitet, ikke kan sammenlignes.

Kommissionen har beregnet, at de direkte omkostninger ved trafikulykker (bl.a. udgifter til politi og redningstjenester samt reparation af koeretoejer og tabt oekonomisk produktion) er 45 mia. ECU om aaret for Faellesskabet som helhed. Naar dette divideres med 45 000 trafikdraebte i Faellesskabet om aaret, faas et simpelt gennemsnit paa 1 mio. ECU pr. trafikdraebt.

Kommissionen har vedtaget en meddelelse »Bedre faerdselssikkerhed i EU: program for 1997-2001« ((KOM(97) 131 endelig udg. )), som i detaljer redegoer for, hvordan Kommissionen vil bygge videre paa succes'en fra det foerste handlingsprogram, som daekkede perioden 1993-1996. Kommissionens foranstaltninger vil blive koncentreret om tre emner: indsamle og formidle oplysninger for at klarlaegge og overvaage udviklingen, ivaerksaette og stoette foranstaltninger til at forebygge ulykker med saerlig vaegt paa den menneskelige faktor og graensefladen med miljoeet, samt ivaerksaette og stoette foranstaltninger til at begraense konsekvenserne af ulykker, naar de opstaar. Hvis de i handlingsprogrammet foreslaaede foranstaltninger gennemfoeres, er Kommissionen overbevist om, at antallet af trafikdraebte kan reduceres med 18 000 om aaret frem til aar 2010.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1684/97 af Franz Linser (NI) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: EU-bidrag og EU-stoette

I OEstrig naevnes der i medierne forskellige tal paa de virkelige bidragsudgifter og paa stoerrelsen af de beloeb, OEstrig faar tilbage gennem de forskellige stoetteprogrammer.

1. Hvor meget androg OEstrigs medlemsbidrag i 1996?

2. Hvor meget vil bidragene andrage i 1997 og 1998?

3. Hvor mange midler havde Kommissionen forventet OEstrig i teorien kunne have faaet tilbagebetalt?

4. Hvor mange af de midler, Kommissionen har godkendt, kan OEstrig i teorien faa tilbagebetalt?

5. Hvor mange midler fik OEstrig tilbagebetalt af EU i 1996 (med detaljeret angivelse efter stoetteomraade og stoettens betegnelse)?

6. Hvor stor en forskel var der for 1996 mellem hhv. de teoretiske stoettemidler, de af EU bevilgede stoettemidler og de stoettemidler, OEstrig fik tilbagebetalt?

7. Hvor mange af de stoettemidler, OEstrig ikke har anvendt i 1996, kan overfoeres til 1997 og gaar ikke tabt?

8. Hvor mange af de stoettemidler, OEstrig ikke har anvendt i 1996, bliver annulleret og gaar tabt for OEstrig?

9. Hvilke stoettemidler har OEstrig paa nuvaerende tidspunkt ansoegt om for 1997?

10. Hvilke stoettemidler vedroerende OEstrig har Kommissionen godkendt paa nuvaerende tidspunkt for 1997?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (14. november 1997)

Det aerede medlem henvises til den undersoegelse om budgetbidrag, som Europa-Parlamentet fik tilsendt den 14. oktober 1997 ((SEK(97) 1918. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3341/97 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (22. oktober 1997)

Om: Erasmus - ledsageforanstaltninger

Flere deltagere i Sokrates (aktion III) har udtryk deres forundring over, at ledsageforanstaltningerne til Sokrates-programmet fremover i alt vaesentligt skal koncentreres i nationale frem for i graenseoverskridende organisationer.

Kan Kommissionen bekraefte, at denne aendring har fundet sted?

Hvis det forholder sig saaledes, hvad er da Kommissionens bevaeggrunde til denne aendring?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (21. november 1997)

Det aerede parlamentsmedlem hentyder sandsynligvis til de supplerende foranstaltninger, der findes inden for rammerne af Socrates-programmet, og som staar omtalt i kapitel III, aktion 3, punkt 5, sektion B, i bilaget til afgoerelse nr. 819/95/EF ((EFT L 87 af 20.4.1995. )) om ivaerksaettelse af handlingsprogrammet.

Kommissionen kan i den forbindelse bekraefte, at der ikke er foretaget nogen aendringer af den politik, der foeres. Som anfoert i vejledningen for ansoegere i 1997 staar de supplerende foranstaltninger til raadighed for institutioner, organisationer og sammenslutninger inden for uddannelsessektoren. Normalt prioriterer man aktiviteter, der gennemfoeres af europaeiske sammenslutninger eller grupper. Endvidere ydes der stoette til oprettelse eller konsolidering af europaeiske sammenslutninger paa uddannelsesomraadet.

For samtlige de projekter, som der ydes stoette til i forbindelse med denne aktion under programmet, gaelder det, at der bliver lagt saerlig vaegt paa aktiviteternes multilaterale karakter og projekternes mulighed for at indfoere den europaeiske dimension paa uddannelsesomraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3017/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Skovbrug

Vil Kommissionen - under henvisning til OESU's udtalelse om »Situationen og problemerne i EU's skovbrug og mulighederne for at udbygge skovbrugspolitikken« (CES 476/97) ((EFT C 206 af 7.7.1997, s. 128. )) og til, at skovbrugssektoren er en kilde til oekonomisk velfaerd og beskaeftigelse i Den Europaeiske Union - sikre, at det primaere maal for Faellesskabets skovbrugsstrategi bliver at fremme udnyttelsen af skovene?

Dette ville goere det muligt at opstille strukturmaessige garantier og forbedre beskaeftigelsessituationen i de daarligst stillede omraader paa trods af tabet af arbejdspladser som foelge af den teknologiske udvikling.

Vil Kommissionen endvidere sikre, at forvaltningen og udnyttelsen af skovene goeres mere baeredygtige i oekonomisk, samfundsmaessig og miljoemaessig henseende?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-3017/97 og E-3018/97 (7. november 1997)

Det aerede medlem refererer til udtalelsen fra det OEkonomiske og Sociale Udvalg om situationen og problemerne i EU's skovbrug og mulighederne for at udbygge skovbrugspolitikken.

Kommissionen satte stor pris paa denne rapport og er enig i mange af de fremsatte synspunkter, isaer hvad angaar konceptet om en baeredygtig forvaltning af skovene, som daekker de oekonomiske, miljoemaessige og sociale aspekter, og hvad angaar skovenes og de dermed forbundne industriers rolle som kilde til beskaeftigelse og indtaegter i landdistrikterne.

Kommissionen vil igen i aar fremlaegge en rapport vedroerende gennemfoerelsen af skovbrugsforanstaltninger inden for landbruget, som vil belyse de oekonomiske, miljoemaessige og sociale konsekvenser af foranstaltningerne. For oevrigt beskrives Faellesskabets tiltag inden for skovbrugssektoren i den betaenkning, som Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne har udarbejdet (A4-0414/96).

Som svar paa Parlamentets beslutning om Faellesskabets skovbrugsstrategi af 30. januar 1997 (Thomas-betaenkningen) fremlaegger Kommissionen i starten af 1999 et forslag til en europaeisk skovbrugsstrategi, som blandt andet tager hensyn til maalene i Agenda 2000 ((KOM(97) 2000 endelig udg. ))
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3154/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Genetisk modificerede rapsfroe

Kan Kommissionen redegoere for den seneste udvikling for saa vidt angaar eksperimenter med genetisk modificerede rapsfroe og oplyse, hvornaar og hvor resultaterne af disse eksperimenter vil blive gjort tilgaengelige for den brede offentlighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (12. november 1997)

I henhold til Raadets direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 1. )) om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer kraeves der en godkendelse, inden der kan foretages forsknings- og udviklingsmaessige udsaetninger af genetisk aendrede planter. Godkendelsesordningen administreres paa nationalt plan af en kompetent myndighed, som udpeges i henhold til direktivet. Kommissionen er ikke involveret i denne proces, men holdes underrettet af den kompetente myndighed i form af resuméer af de forskellige anmeldelser, som den ligeledes tilsender de andre medlemsstater. Kommissionen var ved udgangen af september 1997 blevet informeret om 251 saadanne udsaetninger af rapsplanter i hhv. Belgien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige.

Anmelderne af saadanne udsaetninger skal i henhold til direktivets artikel 8 tilsende den kompetente myndighed resultatet af udsaetningen, for saa vidt angaar eventuelle sundheds- og miljoerisici. Direktivet rummer intet krav om, at medlemsstaterne skal stille disse rapporter til raadighed for offentligheden. Nogle medlemsstater, f.eks. Det Forenede Kongerige, giver imidlertid offentligheden adgang til disse rapporter gennem hertil udpegede oplysningscentre. Personer, som oensker naermere oplysninger om resultaterne af udsaetningen af rapsplanter, for saa vidt angaar eventuelle risici for menneskers sundhed og miljoeet, skal henvende sig til det relevante kontaktpunkt i den paagaeldende medlemsstat. En fortegnelse over disse kontaktpunkter sendes direkte til det aerede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3036/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Afgifter paa tunge godskoeretoejer

Med hensyn til forslag til Raadets direktiv om afgifter paa tunge godskoeretoejer for benyttelse af visse infrastrukturer (KOM(96)0331 - 96/0182 SYN) ((EFT C 59 af 26.2.1997, s. 9. )) henledes opmaerksomheden paa, at den i oejeblikket fremherskende fremgangsmaade i Den Europaeiske Union for saa vidt angaar braendstofafgifter er baseret paa skattepolitiske snarere end transportpolitiske hensyn, idet punktafgifterne paa braendstoffer er og bliver en vigtig indtaegtskilde.

Vil Kommissionen soerge for, at der skabes reel kohaerens mellem indirekte afgifter, som er et resultat af skattepolitikken, og direkte afgifter paa benyttelsen af infrastrukturer og daekningen af eksterne omkostninger, som henhoerer under transportpolitikken?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (12. november 1997)

Kommissionen erkender, at punktafgifter paa braendstof primaert benyttes af medlemsstaterne som en indtaegtskilde. Dog har Kommissionen i sit forslag til direktiv om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter ((EFT C 139 af 6.5.1997, s. )) erkendt, at punktskatter paa motorbraendstof ligeledes benyttes af medlemsstaterne til at forfoelge andre maal, for eksempel paa miljoe-, transport- og energiomraadet.

Kommissionen erkender ligeledes, at de direkte og indirekte afgifter, der paalaegges individuelle benyttere af vejnettet i forhold til, hvor meget de rent faktisk bruger dette, boer indgaa i et sammenhaengende afgiftsopkraevningssystem.

Foelgelig er der i Kommissionens nylige forslag til Raadets direktiv om beskatning af energiprodukter, indfoejet en saerlig omstruktureringsbestemmelse, der giver medlemsstaterne mulighed for at anvende lavere beskatningsniveauer for motorbraendstof end de minimumsniveauer, der er fastsat i dette direktiv, i forbindelse med indfoerelse eller aendring af specifikke afgiftsopkraevningssystemer for vejtransporten, som vedroerer daekning af for eksempel infrastruktur-, overbelastnings- og miljoebeskyttelsesomkostninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3176/97 af Armelle Guinebertière (UPE) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Anvendelse af nedsat momssats inden for boligsektoren

Aktiviteten inden for byggesektoren er i oejeblikket i fremgang. Inden for boligsektoren udgoer satsen for vedligeholdelse og renovering en tredjedel af omsaetningsvaerdien for byggevirksomheder. I henhold til det sjette direktiv af 17.5.1977 begraenser faellesskabslovgivningen anvendelsen af den nedsatte momssats til levering, opfoerelse, renovering og omdannelse af boliger, som leveres inden for socialpolitikken (artikel 12-3-a og bilag H, kategori 9, i det sjette direktiv 77/388/EOEF) ((EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1. )).

Vil det vaere muligt, at Unionen, og saerlig Kommissionen, forpligter medlemsstaterne til at udvide anvendelsen af den begraensede momssats?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-3176/97 og E-3187/97 (25. november 1997)

I den rapport, som Kommissionen for nylig har sendt til Parlamentet og Raadet ((KOM(97) 559. )), redegoeres der indgaaende for brugen af reducerede momssatser som et instrument til at fremme boligbyggeriet og som et incitament til, at aktiviteter inden for denne sektor ikke laengere udfoeres som sort arbejde (Kommissionens rapport til Raadet og Parlamentet, jf. artikel 12, stk. 4, i Raadets sjette direktiv af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter - det faelles mervaerdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag).

Generelt er Kommissionen skeptisk over for brugen af momssatser som et politisk redskab til at opnaa specifikke oekonomiske maal, navnlig naar man sammenligner med andre mere direkte og maalrettede politiske foranstaltninger. Men det grundlaeggende problem bag det aerede medlems spoergsmaal er for oejeblikket ved at blive undersoegt af Kommissionen paa baggrund af dens plan om at foreslaa et nyt faelles momssystem. I den forbindelse skal det naevnes, at Kommissionen alvorligt overvejer at anvende en reduceret momssats rent forsoegsvis og for en begraenset periode paa visse arbejdsintensive tjenesteydelser, der udfoeres lokalt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3151/97 af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Udgifter til Kommissionens repraesentation i Wien

Jeg anmoder Kommissionen om at besvare foelgende spoergsmaal: Hvor store er de aarlige lejeudgifter (grundleje + ekstraomkostninger) til dens repraesentation i Kaerntnerringhof i Wien?

Hvilken m2 - leje er der tale om?

Hvor mange procent er denne leje hoejere end gennemsnitslejen for kontorlokaler i Wiens centrum?

Hvilke alternative tilbud har Kommissionen indhentet, da den lejede lokalerne i 1996 (objekter/samlede lejeudgifter pr. m2 - priserne bedes anfoert)?

Kan Kommissionen goere rede for, hvordan den fra 6. etage i en luksusbygning, der flere steder er sikret med besoegerskranker, agter at praktisere den ofte omtalte naerhed til borgerne?

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange af Wiens borgere der i de sidste 12 maaneder har forvildet sig til dens repraesentation?

Hvor hoej var den aarlige leje i repraesentationens gamle lokaler i Hoyosgasse?

Med hvor mange procent er repraesentationens lejeudgifter steget siden flytningen?

Hvor stor (m2) er repraesentationslederens kontor?

Hvor mange m2 er det stoerre end formanden Santers kontor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (4. december 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.