ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2685/98

af Gerhard Hager (NI) til Raadet

(1. september 1998)

Om: En strategi for bekaempelse af narkotika fra 1999

Der blev i Cardiff vedtaget en beretning om aktiviteterne paa narkotikabekaempelsesomraadet fra 1999, og Raadet og Kommissionen blev opfordret til at udarbejde en strategi for en samlet plan.

1. Hvordan vil det nuvaerende formandskab efterkomme denne opfordring?

2. Hvilke konkrete forslag har det til hensigt at fremsaette, og hvor langt er det allerede fremme hermed?

3. Der skal den 5. og 6. november afholdes en international narkotikakonference i Wien. Hvem vil repraesentere Den Europaeiske Union dér?

4. Hvilken holdning vil denne repraesentant indtage?

5. Hvordan vil denne holdning blive fastlagt, og hvordan skal Europa-Parlamentet inddrages heri?

Svar

(18./19. januar 1999)

Overvejelserne om ivaerksaettelsen af den strategi, der blev fastlagt paa Det Europaeiske Raads moede i Cardiff, er blevet indledt under det oestrigske formandskab.

De vil blive fortsat i 1999, bl.a. paa baggrund af Kommissionens bidrag og Amsterdam-traktatens naert forestaaende ikrafttraeden.

Den Europaeiske Union var ikke som saadan repraesenteret i forbindelse med den "flagship event", der fandt sted under Den Europaeiske Narkotikabekaempelsesuge den 5.-6. november 1998 i Wien.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3495/98

af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: AEndring af personalevedtaegten

Homoseksuelle EU-ansatte har ikke samme rettigheder som deres heteroseksuelle kollegaer. Det drejer sig isaer om de rettigheder og frynsegoder, som aegtefaeller til EU-ansatte ellers nyder godt af. Det gaelder, selv om de homoseksuelle ansatte har indgaaet et registreret partnerskab, som svarer til et aegteskab i hjemlandet.

Flere og flere medlemslande - foruden de, som allerede har registreret partnerskab - har planer om at indfoere et saadant partnerskab. Den nuvaerende personalevedtaegt bliver dermed mere og mere utidssvarende.

1. Vil Kommissionen venligst redegoere for de foreloebige konklusioner fra den refleksionsgruppe, som er nedsat til formaalet?

2. Vil Kommissionen venligst oplyse, hvornaar refleksionsgruppen regner med at vaere faerdige med undersoegelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(5. januar 1999)

I den endelige rapport, som refleksionsgruppen om personalepolitik vedtog den 6. november 1998, og hvoraf det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat faar tilsendt et eksemplar direkte, fastsaettes foelgende i kapitel 4.2. "Foelgerne af samfundsudviklingen":

"'Eftersom det registrerede partnerskab indebaerer de samme faktiske forhold og rettigheder, som har foert til, at der i Vedtaegten findes saerlige bestemmelser til fordel for aegtefaeller (samliv, finansiel afhaengighed, lovbefalet underholdspligt og beskyttelse af familien i tilfaelde af, at tjenestemanden bliver invalid eller doer), anbefaler Gruppen, at institutionen noeje foelger udviklingen i de nationale lovgivninger og forbereder sig paa en saadan tilpasning af vedtaegtsbestemmelserne, som med tiden maatte vise sig noedvendig'."
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3076/98

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(9. oktober 1998)

Om: Overeholdelse af sikkerhedskriterierne ved dyrkning af genetisk modificeret majs og soya i Maccarese (Rom)

I direktiv 90/220(1) fastlaegges en raekke kriterier for at begraense miljoe- og sundhedsrisikoen i forbindelse med dyrkning af genetisk modificerede organismer. Ifoelge oplysninger, der er i forespoergerens besiddelse, har landbrugsvirksomheden Sogea SpA i Maccarese (Rom), som ejes af Monsanto SpA, og som har tilladelse til at dyrke genetisk modificeret majs og soya, tilsyneladende ikke truffet nogen foranstaltninger for at fastlaegge den eksperimentelle proeve. Der ser ogsaa ud til at vaere et omraade med formodentlig almindelige afgroeder, der ligger meget taettere end de 200 m, der kraeves i direktiv 90/220.

I betragtning af risikoen for, at de karakteristika, der frembringes ved genmanipulation, overfoeres til genetisk beslaegtede planter eller lignende almindelige afgroeder, vil Kommissionen soerge for at efterproeve, om dyrkningen af genetisk modificeret majs og soya i Maccarese er i overensstemmelse med sikkerhedskriterierne i direktiv 90/220?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(27. november 1998)

Raadets direktiv 90/220/EOEF af 23. april 1990 om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer (GMO)(2) indeholder, i artikel 5 til 9 (direktivets del B), bestemmelser om udsaetning i miljoeet af GMO'er i forsknings- og udviklingsoejemed. Det er de nationale myndigheder, der har ansvaret for gennemfoerelsen af disse bestemmelser.

Ifoelge de oplysninger, de italienske myndigheder har forelagt, er anmeldelserne af de ovennaevnte udsaetninger blevet vurderet af den italienske komité for bioteknologi, som fandt, at de var i overensstemmelse med direktivet. Komitéen vurderede, at de foreslaaede foranstaltninger til styring af risikoen var fyldestgoerende. For den gensplejsede majssort var der saaledes foreslaaet saerlige foranstaltninger til at begraense muligheden for krydsning med andre majsplanter, herunder en isoleringsafstand paa 200 meter fra andre majsmarker eller afkapning af hanblomsterstanden paa de genmodificerede majsplanter. Som en yderligere sikkerhedsforanstaltning har man, som et pollen-"draen" rundt om markforsoeget, plantet seks raekker med traditionel majs, som vil blive destrueret efter hoesten.

For markforsoeget med gensplejsede sojaboenner er der truffet tilsvarende foranstaltninger. Man har som stoedpude plantet raekker med ikke-gensplejset soja, men som foelge af den lave krydsningshyppighed er isoleringsafstanden begraenset til 10 meter.

De italienske myndigheder har meddelt Kommissionen, at de foretager regelmaessige tilsyn med del B-udsaetninger for at sikre, at betingelserne i tilladelserne overholdes.

(1) EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15.

(2) EFT L 117 af 8.5.1990.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3462/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: EU-stoette til Oberoesterreich

Kan Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal vedroerende tildeling af EU-stoette til delstaten Oberoesterreich:

1. Kan Kommissionen oplyse stoerrelsen af de bevilligede EU-strukturstoettemidler og disses fordeling paa de enkelte fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer- og initiativer samt den EU-stoette, der er blevet givet til pilotprojekter og andre foranstaltninger eller som direkte tilskud til f.eks. forskningsinstitutter, universiteter, virksomheder og andre organisationer i Oberoesterreich under andre budgetposter siden 1995?

2. Hvor mange arbejdspladser er der blevet oprettet og sikret ved hjaelp af denne stoette?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2608/98

af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Kriterier vedroerende kapitel A-30 og A-31 i budgettet

For at de organisationer med europaeisk sigte, der naevnes i budgetposterne under kapitel A-30 og A-31, kan faa anden halvdel af deres tilskud, kraeves det, at 10 % af de samlede omkostninger i forbindelse med deres virksomhed skal daekkes af andre kilder end EU.

Forskellige ungdomsorganisationer har udtrykt bekymring over manglende klarhed hos Kommissionen med hensyn til fastsaettelsen af de noejagtige kriterier for, hvilke midler disse 20 % kan omfatte.

Hvad er disse kriterier helt noejagtigt? Kan man inden for disse 10 % medregne de paagaeldende organisationers ikke kontante aktiver, det vaere sig loesoere eller fast ejendom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Errki Liikanen

(8. oktober 1998)

Kommissionen stoetter via budgetposter under kapitel A-30 og A 31, dels specifikke projekter, dels stoettemodtagernes samlede aktivitet. Kriteriet for en minimal samfinansiering paa 10 % af de budgetter, der modtager stoette over Faellesskabets budget, finder anvendelse i begge tilfaelde.

I forbindelse med stoette til projekter vedroerer dette kriterium specifikt budgettet for den paagaeldende foranstaltning og ikke stoettemodtagernes samlede aktivitet.

I forbindelse med stoette til stoettemodtagernes samlede aktivitet danner det paagaeldende organs aarsregnskaber grundlag for beregningen af samfinansieringen. For saa vidt som der benyttes saedvanlige regnskabsregler, danner omkostningerne til infrastruktur grundlag for beregningen af samfinansieringen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3718/98

af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Slumkvarterer i Las Palmas paa Gran Canaria (De Kanariske OEer, Spanien)

I Las Palmas kommune er man ved at gennemfoere et byfornyelsesprojekt i forbindelse med anlaeg af en maritim park, "Parque marítimo de Las Canteras - El Confital", som finansieres med EU-midler over Pomal-programmet (et lokalmiljoeprogram).

For at gennemfoere dette projekt foretages der ekspropriering af arealer, hvor mange borgere, der trues af social udstoedelse, har deres bopael. I forbindelse med gennemfoerelsen af dette projekt er der imidlertid ikke taget skridt til at finde alternative boliger til disse mennesker, og den oekonomiske erstatning, de modtager som foelge af eksproprieringen, kan kun med noed og naeppe daekke tabet af deres tidligere bolig.

Har Kommissionen kendskab til denne sag?

Er det efter Kommissionens opfattelse noedvendigt, at der i forbindelse med byplanlaegningsprojekter, som beroerer befolkningsgrupper med alvorlige sociale problemer, som de ovenfor naevnte, foerst og fremmest tages hensyn til disse befolkningsgruppers behov, saaledes at man undgaar, at de fortsat skal leve som socialt marginaliserede i kvarterer med for lav boligstandard?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(18. januar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2451/98

af Paul Lannoye (V) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Depot for giftigt og farligt affald i naerheden af Bilbaos Lufthavn

Forskellige kommunalbestyrelsesmedlemmer i Biscaya har indgivet en klage vedroerende etablering af et depot for giftigt og farligt affald og et anlaeg til behandling af perkolat i naerheden af start- og landingsbanerne i Bilbaos Lufthavn. Baade depotet og behandlingsanlaegget udgoer en enorm risiko for de tilstoedende omraader.

Kan Kommissionen paa baggrund af arbejdets omfang oplyse foelgende:

1. Overholder arbejdet i forbindelse med udvidelsen af Bilbaos Lufthavn de betingelser, som er fastsat i direktiv 85/337/EOEF(1) om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet?

2. Overholder depotet for giftigt affald og anlaegget til behandling af perkolat direktiv 85/337/EOEF, direktiv 91/689/EOEF(2) om farligt affald og direktiv 76/464/EOEF(3) om forurening, der er foraarsaget af udledning af visse farlige stoffer i Faellesskabets vandmiljoe?

3. Overholder depotet for farligt affald, som er beliggende mindre end 100 m fra landingsbanerne, de afstande, som er fastsat i de internationale konventioner inden for luftfartssikkerhed?

4. Er der blevet ydet nogen former for EU-stoette (fra EFRU, Samhoerighedsfonden osv.) til gennemfoerelse af disse projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(29. september 1998)

1. og 2. Kommissionen har faaet indbragt to klager vedroerende de forhold, det aerede medlem goer opmaerksom paa. Som led i behandlingen af disse klager har den anmodet om kommentarer fra de spanske myndigheder vedroerende anklagepunkterne.

Som reaktion herpaa har de spanske myndigheder for nylig fremsendt et meget omfattende dokumentionsmateriale, som Kommissionen dog endnu ikke har haft lejlighed til at gennemgaa. Den kan derfor endnu ikke udtale sig om de spoergsmaal, det aerede medlem har stillet.

Som led i behandlingen af klagen vil de klagende parter blive underrettet om resultaterne af gennemgangen af det fremsendte materiale.

3. Eventuelle internationale regler med hensyn til flysikkerheden sorterer under Den Internationale Trafikflyvningsorganisations (ICAO) kompetence. Kommissionen kender intet til saadanne regler med hensyn til deponering af affald naer ved lufthavne. Hvorom alting er, saa findes der ingen faellesskabslovgivning paa dette omraade.

4. Projekterne vedroerende et depot for giftigt og farligt affald samt anlaegget til behandling af perkolat naer Bilbaos lufthavn indgik i de operative programmer - som samfinansieres af Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) - for Baskerlandet, maal nr. 2, i programlaegningsperioden 1994-1996 (foerste fase) og 1997-1999 (anden fase). Imidlertid har de spanske myndigheder trukket de to paagaeldende projekter tilbage. Derfor samfinansieres de ikke af denne fond og modtager i oevrigt heller ikke stoette fra Samhoerighedsfonden.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

(2) EFT L 377 af 31.12.1991, s. 20.

(3) EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3800/98

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Revisionsrettens formands opstilling ved valget til Europa-Parlamentet

Vil Kommissionen, under henvisning til, at der i EU-kredse gaar stadig mere haardnakkede rygter om, at Bernhard Friedmann, Revisionsrettens formand, ved det kommende valg til Europa-Parlamentet agter at stille op for CSU i Tyskland; at revisionsretsformandens hensigt, ogsaa ifoelge dette rygte, navnlig skulle vaere kommet frem paa moeder i de seneste uger; at selv om det udtrykkeligt fremgaar af traktaten, at hvervene som formand for eller medlem af Revisionsretten og hvervet som medlem af Europa-Parlamentet er uforenelige, staar der intet anfoert om, at en fungerende formand ikke kan lade sig opstille;

oplyse:

1. om Kommissionen ikke mener, at dette, hvis rygtet taler sandt, ville bringe Revisionsrettens uafhaengighed og upartiskhed som stadfaestet i EF-traktatens artikel 188 B i fare?

2. om Kommissionen som traktaternes vogter ikke mener, at traktaten, saerlig artikel 188 B, stk. 5, og Revisionsrettens saerlige delikate opgaver boer goere det umuligt for Revisionsrettens medlemmer og navnlig formanden at lade sig opstille ved valg til Europa-Parlamentet?

3. hvorledes Kommissionen agter at fortolke traktatens bogstav og aand, hvis rygtet bekraeftes officielt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(26. januar 1999)

Kommissionen har ikke for vane at besvare hypotetiske spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3163/98

af Mathieu Grosch (PPE) til Kommissionen

(19. oktober 1998)

Om: Godtgoerelse for halvtidsbeskaeftigelse efter graviditet for arbejdstagere i Luxembourg

En luxembourgsk kvinde, der har bopael i Luxembourg, kan efter sit barns foedsel faa penge til pasning fra den luxembourgske stat baade i tilfaelde af halvtidsbeskaeftigelse og ogsaa i tilfaelde af, at hun hele tiden er hjemmegaaende. Denne godtgoerelse falder ind under bestemmelserne om "moderskabsydelse" og udbetales for en periode af to aar. Nu har en belgisk graensegaenger, der har bopael i Belgien og arbejder i Luxembourg, og hvis aegtefaelle er luxembourger, ligeledes ansoegt om moderskabsydelse i Luxembourg med henvisning til, at hans kone kun er halvtidsbeskaeftiget. Luxembourg henviser til sine bestemmelser om, at denne moderskabsydelse kun er beregnet til luxembourgere eller udlaendinge, der har bopael i Luxembourg.

1. Er denne bestemmelse ikke i modstrid med Raadets direktiv (EOEF) 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger paa arbejdstagere og selvstaendige og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Faellesskabet?

2. Er Domstolens dom (Femte Kammer) af 10. oktober 1996 i sag Hoever, Zachov mod delstaten Nordrhein-Westfalen i dette tilfaelde ogsaa anvendelig, eller skal der indbringes en klage for Domstolen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(16. december 1998)

Da der ikke foreligger saa praecise oplysninger, at det paagaeldende problem lader sig undersoege paa fornoeden vis, maa Kommissionen beklage, at den ikke umiddelbart kan besvare forespoergslen. Det aerede medlem bedes derfor give mere detaljerede oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2757/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(10. september 1998)

Om: Riverside Housing Association, Merseyside (britisk byggeselskab)

Kan Kommissionen bekraefte, at Riverside Housing Association har modtaget naesten 30.000 GBP fra Den Europaeiske Socialfond, som skulle anvendes til uddannelse af boligselskabets eget personale?

Er Kommissionen klar over, at boligselskabets direktoer gaar paa foertidspension og har faaet tildelt et gyldent haandtryk paa ca. 200.000 GBP?

Mener Kommissionen i lyset af den EU-stoette, boligselskabet har modtaget, at det anvender sine tilskud fra Socialfonden paa bedst mulig maade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(10. november 1998)

Riverside Housing Association modtog 22 149 GBP fra Den Europaeiske Socialfond til samfinansiering af et projekt, der fandt sted i 1997 under programmet for maal 1 i 1994-1999 i Merseyside. Der ses ingen tegn paa, at disse midler skulle vaere blevet anvendt forkert. Projektet omfattede en ajourfoering af de ansattes faerdigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3501/98 af Glenys KINNOCK til Kommissionen. Ensidige økonomiske sanktioner



EF-Tidende nr. C 142 af 21/05/1999 s. 0140



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3501/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (25. november 1998) Om: Ensidige oekonomiske sanktioner Vil Kommissionen, hvis en EU-medlemsstat paalaegger Burma ensidige oekonomiske sanktioner (af alvorlige politiske grunde af hastende karakter i medfoer af EF-traktatens artikel 73G,. stk. 2), foreslaa, at Raadet omstoeder den paagaeldende medlemsstats afgoerelse, eller indlede soegsmaal mod den paagaeldende medlemsstat for paastaaet overtraedelse af faellesskabsretten? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (15. januar 1999) Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-2119/98(1). Kommissionen har ikke for vane at besvare hypotetiske spoergsmaal. (1) EFT C 96 af 8.4.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2952/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Medlemsstaternes pligt til at underrette Kommissionen

I henhold til artikel 8 i Raadets direktiv 83/189/EOEF(1) af 28. marts 1983 har medlemsstaterne pligt til at underrette Kommissionen om forslag til bestemte nationale love, saafremt forslaget indeholder "tekniske forskrifter" i forbindelse med dette direktiv. Efter min vurdering boer ogsaa den oestrigske forordning om undgaaelse og anvendelse af emballageaffald og bestemte varerester og etablering af samle- og anvendelsessystemer (VerpackVO 1996) BGB1 II Nr. 232/1997 falde ind under denne bestemmelse.

Falder denne oestrigske lov ind under informationspligten i ovennaevnte forordning?

I bekraeftende fald, hvornaar?

I benaegtende fald, hvilke retslige konsekvenser er der forbundet med ikke at goere dette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(4. november 1998)

De to tekster, som det aerede medlem naevner, blev fremsendt til Kommissionen som forslag i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1 i Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 94/62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballageaffald(2).

Disse to tekster var rent faktisk forslag til foranstaltninger, som OEstrig paataenkte at vedtage inden for rammerne af ovennaevnte direktiv 94/62/CE. De oestrigske myndigheder skulle med andre ord underrette Kommissionen om dem ved i hvert tilfaelde i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1 i direktiv 94/62/EF at foelge den procedure, der er omfattet af Raadets direktiv 83/189/EOEF af 28. marts 1983 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter(3); dette direktiv er siden blevet til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998(4).

Den foerste meddelelse om forslaget til forordning fra det foederale Ministerium for miljoe, ungdom og familie om undgaaelse og anvendelse af emballageaffald og bestemte varerester og etablering af samle- og anvendelsessystemer (VerpackVO 1996) blev fremsendt den 27. august 1996, nummer 96/332/A. Den vedtagne tekst blev efterfoelgende trykt i BGBl. Nr 648/1996 af 29. november 1996.

En ny udgave af samme forordning (VerpackVO 1997) blev Kommissionen underrettet om, da forordningen befandt sig paa forslagsstadiet, nemlig den 1. april 1997, nummer 97/156/A. Den endelige tekst blev trykt i BGBl II Nr 232/1997.

(1) EFT L 109 af 26.4.1983, s. 8.

(2) EFT L 365 af 31.12.1994.

(3) EFT L 109 af 26.4.1983.

(4) EFT L 204 af 21.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2928/98

af Carlos Carnero González (GUE/NGL) til Raadet

(2. oktober 1998)

Om: Mulig genindfoerelse af doedsstraffen i Filippinerne og Marlon Parazos situation

Amnesty International og andre organisationer har udtrykt dyb foruroligelse over muligheden af, at der igen vil blive foretaget henrettelser i Filippinerne.

Et af de foerste ofre for genindfoerelse af doedsstraffen kunne blive Marlon Parazo, som er foedt doevstum, og som ifoelge Amnesty International blev doemt til doeden som afslutning paa en retssag, hvor han hverken kunne hoere de fremsatte anklager eller gendrive dem.

Den Europaeiske Union har gjort afskaffelse af doedsstraffen til en af de grundlaeggende maalsaetninger for sine foranstaltninger udadtil og har arbejdet for at faa den fjernet fra de nationale retssystemer, eller at den i det mindste ikke bringes i anvendelse.

Paa denne baggrund og under henvisning til de baand og samarbejdsforbindelser, der eksisterer mellem EU og Filippinerne, bedes Raadet besvare foelgende spoergsmaal:

1. Har det kendskab til den naevnte situation?

2. Mener det, at der boer rettes henvendelse til de filippinske myndigheder med en indtraengende opfordring til ikke at genindfoere doedsstraffen og desuden til at tage de noedvendige skridt til dens afskaffelse?

3. Vil det isaer interessere sig for Marlon Parazos situation?

4. Mener det, at disse aktioner kunne gennemfoeres i samarbejde med Kommissionen?

Svar

(27. november 1998)

EU har netop for nylig udtrykt foruroligelse overfor den filippinske regering over meddelelsen om, at denne har til hensigt at genindfoere doedsstraffen og derved bringer det de facto moratorium til ophoer, som har vaeret gaeldende siden 1976. EU har indtraengende opfordret den filippinske regering til at opretholde moratoriet og ikke eksekvere de varslede doedsdomme.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2936/98

af David Martin (PSE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Nedsaettelse af mervaerdiafgift paa visse arbejdskraftintensive tjenesteydelser

Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt der er sket vedroerende den meddelelse, som Kommissionen fremsendte den 12. november 1997 om at fremme oprettelse af arbejdspladser paa lokalt plan og bekaempe visse former for "uofficielt" arbejde ved at nedsaette mervaerdiafgiften paa arbejdskraftintensive tjenesteydelser som f.eks. bygningsrenovation, osv.?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(27. oktober 1998)

Kommissionen skal anfoere over for det aerede medlem, at den meddelelse, den forelagde Raadet den 12. november 1997(1) om en forsoegsvis og valgfri anvendelse af nedsatte momssatser for arbejdskraftintensive tjenesteydelser, stadig er til behandling i Raadet.

I oevrigt har Kommissionen indledt forberedelserne til et forslag paa omraadet for nedsatte momssatser.

Det er endnu for tidligt at udtale sig om, hvorledes forskellige former for virksomhed saasom bygningsrenovation, vi blive behandlet med hensyn til moms. Spoergsmaalet indgaar i det arbejde, Kommissionen har indledt.

(1) SEK(97) 2089 endelig udg.