ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1274/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(2. maj 2001)

Om: Forskning i den muslimske fundamentalistiske bevægelse i Nordafrika

De muslimske fundamentalistiske bevægelser i Nordafrika har fået stor betydning og udgør en egentlig politisk opposition, om end den ikke er repræsenteret i parlamenterne. Dens mobiliseringsgrad og dens fodfæste i byernes forstæder og på universiteterne bevirker, at den giver anledning til alvorlig bekymring i alle EU's sydlige lande.

Dette sociologiske fænomen bør derfor hurtigst muligt behandles nærmere, så man til stadighed kan overvåge den fremtidige udvikling og forebygge de eventuelle konsekvenser af bevægelsens betydelige udbredelse i de nordafrikanske lande.

Mener Kommissionen ikke, at den burde støtte detaljeret og udtømmende forskning i den muslimske fundamentalisme i Nordafrika, så der kan opnås et bedre kendskab til denne, og så man kan danne sig et indtryk af den indflydelse, som fundamentalismen kan få i området?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(31. maj 2001)

Kommissionen har ingen planer om at foretage en sådan undersøgelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1319/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(3. maj 2001)

Om: Statut for tildeling af licens til radiostationer i Attika

Den græske regering har efter mange års uklarhed omkring de lovgivningsrammer, der er bestemmende for radiostationer i Grækenland, besluttet at udstede licenser til radiostationerne. I Attika har den udstedt licens til 20 radiostationer, idet den mener, at kun så mange kan fungere på grundlag af de disponible radiofrekvenser.

Til mange sendere med høje lyttertal, adskillige aktiviteter og et stort antal beskæftigede har den dog ikke givet licens, hvilket har medført, at den efter reaktioner fra de berørte og understøttet af en teknisk rapport, som opfyldte visse krav stillet af regeringen selv, midlertidigt forhøjede antallet af licenser til 28. Alligevel er mange sendere af anerkendt høj kvalitet og høje lyttertal endnu ikke omfattet. Der foreligger imidlertid rapporter fra professorer fra Athens tekniske universitet, som viser, at antallet af frekvenser uden vanskelighed vil kunne forøges til 35.

Det nationale radio- og tv-råd benyttes af den græske regering som alibi for udarbejdelse af udtalelser, som støtter sig på forskellige tekniske rapporter fra regeringsinstanser. Dette har medført, at et medlem af det nationale radio- og tv-råd, som var nært tilknyttet regeringspartiet, trådte tilbage, idet han kritiserede den ansvarlige minister for at have skredet ind.

1. Mener Kommissionen under henvisning til EU-traktatens artikel 6, stk. 1 og 2, om de grundlæggende menneskerettigheder og artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder i forbindelse med massemediernes frihed, at den græske regerings handling er i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne?

2. Agter Kommissionen at rette en henstilling til den græske regering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(29. juni 2001)

Kommissionen har for nylig modtaget en klage over den måde, hvorpå radiostationer får tildelt licens i Attika. Kommissionen er i færd med at behandle sagen og har anmodet de græske myndigheder om yderligere oplysninger. Der er tale om en ganske indviklet sag. Det er derfor endnu for tidligt at udtale sig om, hvorvidt de foranstaltninger, den græske regering har truffet, er i overensstemmelse med gældende fællesskabsret eller ej. Kommissionen mener, at det er meget vigtigt, at der oprettes et indre marked for radiofoni i EU, og vil skænke sagen behørig opmærksomhed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1488/01

af Jean-Claude Martinez (TDI) til Kommissionen

(18. maj 2001)

Om: Svindel med kød- og benmel

I kampen mod BSE og kogalskab forbød Frankrig kød- og benmel til kvæg i juli 1990 og forstærkede dette forbud i juli 1996 ved at udelukke specificerede risikostoffer som hjerne, milt og rygmarv.

Imidlertid ser det ud til, at der siden 1996 fortsat ulovligt er blevet fremstillet og solgt flere tusind ton kød- og benmel beregnet til kvæg, som det for nylig er blevet afsløret i en sag.

I betragtning af de alvorlige omstændigheder og den fare, som menneskers helbred udsættes for, hvilke foranstaltninger forventer Kommissionen så at træffe?

Er Kommissionen af den opfattelse, at det er hensigtsmæssigt at genindføre kød- og benmel, endda til andre dyr end drøvtyggere, som den har foreslået?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. juli 2001)

De franske justitsmyndigheder er i færd med at undersøge påstanden om svindel med kød- og benmel. Det Europæiske kontor for bekæmpelse af svig (OLAF) informeres løbende om sagen.

På grundlag af de hidtidige resultater af Levnedsmiddel- og Veterinærkontorets kontrolbesøg og de forskellige typer tests for bovin spongiform encephalopati (BSE) i forskellige medlemsstater, er det Kommissionens opfattelse, at det er for tidligt at stille forslag om ophævelse af hele forbudet mod at genindføre kød- og benmel til kvæg. Det nuværende forbud, der skulle udløbe den 30. juni 2001, er derfor blevet forlænget. I mellemtiden fortsætter indsatsen for at få vedtaget forordningen om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum, i Rådet og Parlamentet(1).

Denne forordning kræver:

a) at kun animalske biprodukter fra dyr, der er egnede til konsum, må anvendes til fremstilling af foder;

b) en total adskillelse ved indsamling, oplagring, transport, forarbejdning og brug af animalsk affald, der ikke er beregnet til fremstilling af foder;

c) en total adskillelse af destruktionsanstalter, der fremstiller foder, og destruktionsanstalter, der forarbejder andet animalsk affald; og

d) strengere regler for mulighed for eftersporing af animalske biprodukter (herunder kontrol med transport af specificerede risikostoffer ved hjælp af registreringsordninger og ledsagedokumenter eller sundhedscertifikater samt mærkning af animalsk protein og fedt til destruktion.

(1) EFT C 96 E af 27.3.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0816/01

af Gian Gobbo (TDI) til Kommissionen

(19. marts 2001)

Om: Støtte til virksomheder fra EU og Veneto i Rumænien

Flytning af virksomheder fra Den Europæiske Union til Rumænien har inden for de seneste år antaget stadig større proportioner. Fænomenet er især udbredt i Veneto, hvor tusinder af virksomheder har

etableret sig inden for produktion og handel især i Timisoara-området. Dette fænomen kan bidrage til i betydelig grad at forbedre den rumænske økonomi.

Kan Kommissionen oplyse følgende:

- hvilke støtteforanstaltninger findes der fra Den Europæiske Union til de virksomheder, slår sig ned i Rumænien?

- bør den ikke styrke den tekniske og administrative bistand ved f.eks. at åbne et kontor i byen Timisoara?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(14. juni 2001)

Kommissionen er bekendt med, at italienske virksomheder fra Veneto-regionen i stigende grad udviser interesse i udvikling af kommercielle og investeringsmæssige forbindelser med Rumænien, særlig i Timisoara-området. Kommissionen hilser denne udvikling velkommen, da den fremmer overførslen af ledelsesmæssig og teknisk knowhow og derigennem bidrager til at udvikle den lokale økonomi og stimulerer konkurrenceevnen.

Kommissionen har siden 1996, da handels- og industrikammeret i Timisoara blev relækontor for det korresponderede Euro Info Centre i Bukarest, gennem sit EIC-net ydet tjenester over for erhvervslivet i dette område. Begge kontorer skulle i 1999 have været opgraderet til fuld EIC-status. Timisoara EIC's rolle er at yde assistance og information til regionens virksomheder om EU-politik og -programmer, og det kan også hjælpe virksomhederne med partnersøgning.

Handels- og industrikammeret i Timisoara har også fælles projekter med handelskammeret i Ravenna og et af handelskamrene i Venezia-Mestre med henblik på en styrkelse af samarbejdet mellem italienske virksomheder og virksomheder i Timisoara-regionen.

Under forbehold af en afgørelse fra Associeringsrådet håber man, at Rumænien i løbet af 2001 vil indlede sin deltagelse i det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005)(1) I dette program indgår Joint European Venture (JEV)-ordningen, i forbindelse med hvilken virksomheder fra alle medlemsstater kan søge støtte til joint ventures med rumænske virksomheder.

Også den PHARE-finansierede SMV-finansieringsfacilitet kan benyttes af Rumænien. I forbindelse med denne stilles der kreditlinjer, teknisk assistance (uddannelse) og ydelsespræmier til rådighed for banker i ansøgerlandene i Central- og Østeuropa, ligesom der tilbydes egenkapitalfinansiering til risikokapitalfonde med henblik på at kunne yde øget finansiering til lokale SMV'er.

(1) Rådets beslutning 2000/819/EF af 20. december 2000, EFT L 333 af 29.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0438/01

af Andrew Duff (ELDR) til Kommissionen

(16. februar 2001)

Om: Det fælles marked

En borger i den Europæiske Union forsøgte at købe en Eurostar-billet til en rundrejse London-Bruxelles og opdagede, at billetten ville koste mindre, hvis han købte den i Bruxelles. Eurostar forklarede prisforskellen med de forskellige markedsforhold i hvert land. Da han imidlertid kontaktede Eurostars billetkontor i Belgien med det håb telefonisk at købe billetten med anvendelse af sit kreditkort, var han overrasket over at konstatere, at Eurostar ikke ville sende billetten til ham til et bestemmelsessted udenfor Belgien, om end han var helt indstillet på at betale postforsendelse og udgifter til emballage. Da denne borger ikke havde nogen kontaktperson i Belgien var han tvunget til at købe billetten i England og derfor betale en højere pris for samme tjenesteydelse.

Er Kommissionen klar over denne situation? Er dette ikke en krænkelse af reglerne om det fælles marked? Er Eurostars adfærd juridisk korrekt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(11. maj 2001)

Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at den altid er bekymret over en praksis, der tager sigte på at dele det indre marked langs nationale grænser, eller som diskriminerer mod forbrugere i bestemte medlemsstater.

Spørgsmålet henviser til en privat forretningspraksis, der bør vurderes i henhold til Fællesskabets konkurrenceregler. Ifølge disse regler er det ikke ulovligt for en udbyder af transporttjenester at anvende forskellige priser på forskellige markeder, såsom rejser i forskellige retninger på samme rute. Det er heller ikke nødvendigvis et brud på fællesskabsretten, at en virksomhed sælger et identisk produkt til forskellige priser i forskellige medlemsstater.

Det kan imidlertid under visse omstændigheder være ulovligt at nægte at sælge eller fremsende en billet til en kunde i en anden medlemsstat. Eurostar kan bl.a. have overtrådt konkurrencereglerne, hvis det har indgået en restriktiv aftale med uafhængige distributører af dets tjenester, eller hvis der er tale om en samordnet praksis med det formål at forhindre dem i at sælge billetter uden for deres hjemland. Der kan også være tale om brud på konkurrencereglerne, hvis Eurostars adfærd skyldes en horisontal aftale med dets konkurrenter, eller hvis det kan påvises, at Eurostar har misbrugt en dominerende stilling på markedet.

Eftersom Kommissionen ikke har bevis på en sådan adfærd i dette tilfælde, er den interesseret i at modtage yderligere oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1331/01

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(3. maj 2001)

Om: Byrådet i hovedstadskommunen Tameside

Har Kommissionen modtaget henvendelser fra Phil McCarthy og andre, hvori det påstås, at byrådet i hovedstadskommunen Tameside har misligholdt bestemmelserne i direktiv 97/11/EF(1) om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, fordi det uden at foretage en vurdering af indvirkningerne på miljøet har givet tilladelse til, at Hattersley High School flyttes til et grønt område, der blandt lokalbefolkningen er kendt under navnet Backbower i nærheden af Mottram Old Road i hovedstadskommunen Tameside?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen i givet fald til hensigt at iværksætte eller stille forslag om?

(1) EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. juni 2001)

Kommissionen er desværre ikke i stand til at give det ærede medlem oplysninger om individuelle klageres identitet og/eller genstanden for deres klager. Klager til Kommissionen behandles fortroligt, medmindre klageren ønsker det anderledes. Når klager fra offentligheden registreres formelt i Kommissionen, oplyses klagerne om, at deres identitet eller oplysninger, som vil kunne føre til afsløring heraf, kun vil blive afsløret, hvis de giver udtrykkelig tilladelse hertil. Denne garanti er vigtig, da den sikrer, at klagere, som kan gøre Kommissionen opmærksom på mulige overtrædelser af fællesskabsretten, kan gøre dette uden at frygte negative konsekvenser som følge af eventuel afsløring af deres identitet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0448/01

af Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) til Kommissionen

(13. februar 2001)

Om: Trafikulykker og børn

FN's Børnefond har offentliggjort den meget alvorlige meddelelse, at trafikulykker hvert år i industrilandene forårsager 8 000 dødsfald blandt børn, hvortil kommer, at mange andre børn lider af følgevirkningerne af trafikulykker. Hvilke forholdsregler vil Kommissionen træffe på den baggrund både på oplysnings- og lovgivningsplan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(1. august 2001)

I Unionen dør der hvert år ca. 1000 børn på under ti år ved færdselsulykker. Hvad enten de er passagerer i motorkøretøjer, fodgængere eller cyklister, kan man under ingen omstændigheder påberåbe sig børnenes ansvar i forbindelse med færdselsulykkerne. De udgør altså en særlig gruppe, hvis beskyttelse må prioriteres særlig højt.

To foranstaltninger, som har til formål at forbedre beskyttelsen af børn, er for øjeblikket til behandling i EU-institutionerne. Det drejer sig om forslaget om tvungen brug af de sikkerhedsanordninger for børn, der findes i motorkøretøjer(1) samt om arbejdet med at forbedre beskyttelsen af de særligt sårbare grupper af trafikanter ved sammenstød med et motorkøretøj(2).

Desuden imødeser Kommissionen en række nye foranstaltninger i det handlingsprogram for færdselssikkerhed for tidsrummet 2002-2010, som den i løbet af dette år tilstiller Rådet og Europa-Parlamentet.

Endelig kan man sige, at alle foranstaltninger til forbedring af trafiksikkerheden, hvad enten de er af generel eller specifik karakter, bidrager til en bedre beskyttelse af børnene.

(1) EFT C 96 af 27.3.2001.

(2) KOM(2001) 389 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1617/01

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: Støtte til opførelse af anlæg til sortering og behandling af letemballage

Kommunesammenslutningen i den vestlige del af Costa del Sol i den spanske provins Malaga har indgået en aftale med en virksomhed om selektiv indsamling af letemballage (plastic, tetra-pak og dåser) og om opførelse og drift af et anlæg til sortering af disse emballager i de pågældende kommuner.

På denne måde skal de frister, der er fastsat i fællesskabsdirektiverne om selektiv indsamling af affald, overholdes.

Kan Kommissionen oplyse, på hvilken måde kollektive sammenslutninger som ovennævnte kommuneforbund kan modtage fællesskabsstøtte til opførelse af disse anlæg og til vedligeholdelse og drift?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(25. juli 2001)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem, at medlemsstaterne har en vis manøvremargen med hensyn til opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til Rådets direktiv 94/62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballageaffald(1). Dette gælder i særdeleshed forpligtelsen til at opfylde genanvendelsesmålene i direktivets artikel 6 og til at etablere retur-, indsamlings- og genanvendelsessystemer i henhold til artikel 7.

Med hensyn til fællesskabsstøtte til affaldsbehandlingsanlæg i medlemsstaterne skal det understreges, at der ikke findes noget særligt program til finansiering eller samfinansiering af affaldsbehandlingsanlæg. Imidlertid findes der forskellige muligheder for at forbedre miljøsituationen inden for rammerne af strukturfondene og Samhørighedsfonden. Det er op til medlemsstaterne at forelægge forslag vedrørende sådanne projekter. Herudover er der midler til rådighed under LIFE-programmet til innovative metoder til løsning af miljøproblemer. Alle støttetilbud fra Generaldirektoratet for Miljø kan ses på netstedet: www.europa.eu.int/comm/environment/funding/intro_en.htm.

(1) EFT L 365 af 31.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1339/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(4. maj 2001)

Om: Religiøs diskriminering

Kan Kommissionen bekræfte, at artikel 13 i Amsterdam-traktaten forbyder forskelsbehandling på grund af religion? Kan den derfor bekræfte, at uensartet behandling i loven om arbejdsformidling af kristelige præster i forhold til muslimske imamer eller baha'i-ledere ville udgøre en sådan forskelsbehandling?

Svar afgivet på Kommissionena vegne af Anna Diamantopoulou

(11. juli 2001)

1. I henhold til artikel 13 (den tidligere artikel 6 A) i EF-traktaten, der blev indført i forbindelse med Amsterdam-traktaten, kan Rådet på forslag af Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling bl.a. på grund af religion eller tro. Denne bestemmelse har imidlertid ingen direkte indvirkning og giver ikke enkeltpersoner nogen ret, der kan håndhæves ved nationale domstole eller EU-Domstolen.

Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv(1) er baseret på artikel 13 i EF-traktaten.

Direktivet fastslår et generelt princip, der forbyder enhver direkte eller indirekte forskelsbehandling på grund af bl.a. religion eller tro. Artikel 4, stk. 2, i direktivet beskæftiger sig specifikt med kirker og andre offentlige eller private organisationer, hvis etik er baseret på religion eller tro. Denne bestemmelse gør det muligt for den religiøse arbejdsgiver at begrunde forskelsbehandling i religion eller tro, som er nødvendig for at opretholde den relevante organisations eller institutions etik og kræve, at personer, der arbejder for dem, har en redelig indstilling og er loyale over for organisationens etik. Artikel 4, stk. 2, fastslår imidlertid ikke en generel undtagelse, men fastsætter, at forskelsbehandling, der kan begrundes under henvisning til et regulært, legitimt og berettiget erhvervsmæssigt krav for et særligt job, vil afhænge af omstændighederne eller jobbets karakter. Dette direktiv fastslår ligeledes, at denne bestemmelse ikke bør berettige forskelsbehandling på noget som helst grundlag.

Medlemsstaterne har nu indtil december 2003 til at træffe de nødvendige foranstaltninger på nationalt plan for at gennemføre direktiv 2000/78/EF.

2. Kommissionen har ingen relevante oplysninger til sin rådighed, der gør det muligt at undersøge, om der finder forskelsbehandling sted med hensyn til arbejdsvilkår mellem præster fra forskellige trosretninger.

(1) EFT L 303 af 2.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0259/01 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet. Følgeretten.



EF-Tidende nr. 340 E af 04/12/2001 s. 0015 - 0016



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0259/01 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Rådet (14. februar 2001) Om: Følgeretten Hvilke foranstaltninger vil der blive krævet af de fysiske eller juridiske personer, som er omtalt i artikel 9 i forslaget til direktiv om følgeret, med henblik på betaling af den potentielle følgeret i forbindelse med ukendte krav, eller krav, der ikke kan erfares? Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0257/01, E-0259/01, E-0261/01 og E-0263/01 (13. juli 2001) De spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem stiller, vedrører anliggender, der hører ind under medlemsstaternes ansvarsområde, og svarene afhænger derfor af, hvilke foranstaltninger medlemsstaterne har vedtaget i forbindelse med gennemførelsen af direktivet om følgeret for ophavsmanden til et originalkunstværk, samt af andre relevante bestemmelser i de nationale lovgivninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0187/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(5. februar 2001)

Om: EU's udenrigspolitik over for Kosovo

Forbundsrepublikken Jugoslaviens parlament vedtog for ganske nylig en amnestilov til fordel for militærnægtere i den jugoslaviske hær og til fordel for fanger, der er dømt for kriminelle handlinger mod hæren eller for statsfjendtlig aktivitet. Det fremgår af udtalelser fra den jugoslaviske justitsminister, Moncilo Grubac, af 9. januar 2001, at denne amnestilov ikke finder anvendelse på folk, der er dømt for terrorisme. Dette betyder, at ca. 700 Kosovo-albanske fanger i Serbien ikke kan amnesteres, da de er dømt for terrorisme. Dette på trods af et nyligt løfte fra den jugoslaviske udenrigsminister, Goran Svilanovic, i Washington om, at de albanske fanger vil blive løsladt, og på trods af tilsvarende løfter fra præsident Kostunica, bl.a. over for EU.

1. Overvejer Rådet at give udtryk for sin misbilligelse af denne udvikling? I benægtende fald, hvorfor ikke?

2. Hvilke foranstaltninger vil Rådet træffe for at presse Forbundsrepublikken Jugoslavien til at efterkomme de officielle løfter om løsladelse af alle albanske politiske fanger?

Svar

(31. maj 2001)

Rådet er nu som før alvorligt bekymret for de politiske fanger, der tilbageholdes i Serbien, herunder de ca. 700 Kosovo-albanere, som det ærede parlamentsmedlem omtaler, og har gang på gang presset på over for de kompetente myndigheder for at få dem løsladt.

Den jugoslaviske forbundsregering forelagde den 22. januar parlamentet et forslag til amnestilov, som p.t. drøftes. Det forventes vedtaget ved udgangen af februar. Lovforslaget omfatter politiske fanger, herunder en del af de 700 Kosovo-albanere, som det ærede parlamentsmedlem omtaler.

Efter EU's opfattelse er det initiativ, som den nye ledelse i Forbundsrepublikken Jugoslavien (FRJ) har taget, meget prisværdigt, men det går ikke langt nok. Derfor har EU lagt stærkt pres på Beograd, ikke mindst direkte på præsident Kostunica under EU's ministertrojkas besøg den 8. februar. Ved den lejlighed og under et tidligere besøg i Stockholm forsikrede præsident Kostunica sine EU-samtalepartnere om, at alle fanger, der ikke er omfattet af amnestiloven, vil få deres sag prøvet; han oplyste dog også, at processen kan tage to til tre måneder. EU vil helt sikkert fortsat prioritere denne sag højt i sine kontakter med Forbundsrepublikken Jugoslaviens myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1545/01

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(14. maj 2001)

Om: Belgisk forbud mod duetransporter

Har Kommissionen kendskab til, at de belgiske myndigheder har forbudt adgang for lastbiler, der transporterer duer?

Vil Kommissionen bekræfte, at dette forbud i øjeblikket både er uacceptabelt og upassende, eftersom der ikke er indført begrænsninger for brevduetransporter i Det Forenede Kongerige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(18. juni 2001)

Kommissionen er af de belgiske myndigheder blevet informeret om, at der er blevet indført visse begrænsninger for transport af dyr i forbindelse med de alvorlige udbrud af mund- og klovsyge i visse dele af Fællesskabet.

Disse foranstaltninger omfattede også et forbud mod indførelse af duer fra Det Forenede Kongerige, hvis der var en risiko for, at de kunne have været i kontakt med dyr, der var smittede med mund- og klovsyge.

Kommissionen har gennemgået situationen inden for rammerne af Den Stående Veterinærkomité.

De begrænsninger for brevduetransporter, der er blevet indført af de belgiske myndigheder, blev hævet den 15. maj 2001.