ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0673/97 af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen (26. februar 1997)

Om: Europaeiske midler til Abruzzo

Den Europaeiske Union har for perioden 1994-1996 kategoriseret Regionen Abruzzo som en region med udviklingsefterslaeb (maal nr. 1).

Det synes at vaere Kommissionens hensigt at indroemme Regionen Abruzzo en forlaengelse af denne kategorisering paa to aar for at muliggoere anvendelsen af de midler, der stadig staar til raadighed for Abruzzos regionale kasser, fordi disse midler endnu ikke er brugt. I oevrigt synes denne forlaengelse ikke at vaere ensbetydende med, at Abruzzo fortsat vil blive kategoriseret som vaerende en maal nr. 1-region.

Kan Kommissionen oplyse, om Abruzzo stadig vil kunne nyde godt af faellesskabsmidler og i bekraeftende fald hvilke?

Kan Kommissionen oplyse, om en eventuel statsstoette til Regionen Abruzzo i overensstemmelse med artikel 92, stk. 2, litra c, vil blive betragtet som forenelig med faellesmarkedet, selv om det ser ud til, at Regionen Abruzzo ikke fortsat vil blive kategoriseret som en af de saakaldte regioner med udviklingsefterslaeb?

Kan Kommissionen som en forebyggende foranstaltning give den italienske regering tilladelse til yde statsstoette til Regionen Abruzzo i den i lov nr. 488/92, 341/95 og 44/86 omhandlede form?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (20. marts 1997)

I henhold til artikel 8, stk. 1, i Raadets forordning (EOEF) nr. 2052/88 af 24. juni 1988 om strukturfondenes opgaver og effektivitet samt om samordningen af deres interventioner indbyrdes saavel som med interventionerne fra Den Europaeiske Investeringsbank og de oevrige eksisterende finansielle instrumenter ((EFT L 193 af 31.7.1993. )), som aendret, ophoerer stoetteberettigelsesperioden for Regionen Abruzzo under maal 1 den 31. december 1996.

De italienske myndigheder har anmodet om en forlaengelse af fristerne paa 2 aar for nationale forpligtelser og betalinger i forbindelse med maal 1-foranstaltninger for Abruzzo i perioden 1994-1996.

Kommissionen har lige godkendt de naevnte forlaengelser, som giver Abruzzo mulighed for at indgaa nationale forpligtelser frem til udgangen af 1998 i forbindelse med de regionale og multiregionale programmer, der er omfattet af EF-stoetterammerne for Italien under maal 1 for perioden 1994-1999, og som samfinansieres af Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling, Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget og Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet. Disse forlaengelser er kun gyldige for forpligtelser, der er indgaaet frem til og med 31. december 1996 for hver enkelt interventionsform.

Med hensyn til Den Europaeiske Socialfond er der allerede blevet bevilliget faellesskabsmidler til Abruzzo til maal 3 og 4 for perioden 1997-1999.

Da der er tale om stoetteordninger, er Kommissionen sammen med de italienske myndigheder i faerd med for perioden 1997-1999 at fastlaegge det nye kort over omraader, der er omfattet af EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1264/97 af David Thomas (PSE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Direktiv 96/15/EF

I Kommissionens direktiv 96/15/EF ((EFT L 70 af 20.3.1996, s. 35. )) er anerkendelsen af beskyttede zoner for alle citrusfrugter med undtagelse af grapefrugt i EF-retten ikke blevet forlaenget ud over den 1. april 1996. Denne afgoerelse blev truffet med den begrundelse, at et forbud mod ikke naermere definerede skadegoerere anses for uhensigtsmaessigt i henhold til de internationalt anerkendte principper.

Paa baggrund heraf bedes Kommissionen oplyse, om den er klar over, at visse medlemsstater mere end seks maaneder efter den fastsatte frist endnu ikke har gennemfoert dette direktiv?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at gennemfoere for at sikre, at Kommissionens direktiv 96/15 gennemfoeres i alle EU-medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. maj 1997)

Kommissionen er klar over, at visse medlemsstater endnu ikke har gennemfoert Kommissionens direktiv 96/15/EF om aendring af direktiv 92/76/EOEF om anerkendelse af beskyttede zoner, som er udsat for saerlige plantesundhedsrisici i Faellesskabet ((EFT L 305 af 21.10.1992. )).

Kommissionen har ivaerksat traktatens procedurer vedroerende saadanne situationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0890/97 af Abdelkader Mohamed Ali (GUE/NGL), Laura González Álvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) og María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Kraftige regnskyl i Andalucía (Spanien)

Foelgerne af de vedvarende skybrud, som ramte Andalucía i december 1996, var 13 doedsfald, oversvoemmelse af hundredvis af byer, milliontab for landbrug og kvaegbrug, alvorlige skader paa vejnettet og paa mere end 200 monumenter, som har beroert hele det andalusiske samfunds kulturelle arv.

I betragtning af at regionalregeringen i Andalucía har opgjort skaderne som foelge af uvejret i Andalucía i millioner af pesetas stilles foelgende spoergsmaal:

1. Hvilke ekstraordinaere hasteforanstaltninger har Kommissionenvedtaget eller overvejet at vedtage for at raade bod paa de skader, der er opstaaet paa grund af uvejret, navnlig med hensyn til de personer og byer, der er ramt?

2. Har Kommissionen modtaget nogen anmodning om hjaelp fra den andalusiske regionalregering?

3. Er Kommissionen i lyset af de meget store tab parat til at samarbejde med de spanske myndigheder i henhold til saedvanlig praksis om udbedring af de beroerte omraader og genopbygning af infrastrukturer, boliger og installationer inden for landbrug og kvaegbrug?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (28. april 1997)

Kommissionen erklaerer sig solidarisk med den andalusiske befolkning, der var udsat for store tab og oedelaeggelser som foelge af de kraftige regnskyl, der ramte regionen i december 1996.

Kommissionen skal erindre om, at der under budgetpost B4-3400 »Stoette til katastroferamte befolkninger i Faellesskabet« kun er opfoert et p.m. paa 1997-budgettet. Kommissionen har derfor ikke mulighed for at intervenere paa denne maade over for de paagaeldende europaeiske borgere.

Imidlertid kan de spanske myndigheder (regionalregeringen i Andalusien og den spanske regering) sammen med Kommissionen som led i partnerskabet beslutte at afsaette en del af de EU-bevillinger, der er tildelt Andalusien under strukturfondene, til genopbygning af det produktionspotentiale og de infrastrukturer, der blev oedelagt ved oversvoemmelserne.

Selv om der i oevrigt ikke under maal 5a findes nogen saerlige foranstaltninger til at afboede tab som foelge af naturkatastrofer, har Kommissionen vedtaget forordning (EF) nr. 386/96 ((EFT L 53 af 2.3.1996. )) om aendring af forordning (EOEF) nr. 220/91 om gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EOEF) nr. 1360/78 om producentsammenslutninger og foreninger af saadanne for at undgaa, at den midlertidige reduktion af producentsammenslutningernes produktion som foelge af disse katastrofer ikke automatisk medfoerer tilbagetraekning af godkendelsen til at opnaa EU-stoette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1425/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (23. april 1997)

Om: Det frivillige samfundsarbejde

Kan Kommissionen i betragtning af den vigtige rolle, som frivillige organisationer spiller i samfundet, venligst redegoere for, hvorledes det frivillige samfundsarbejde i hoejere grad anerkendes ved tildeling af EU-stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (29. maj 1997)

Kommissionen anerkender i stigende grad betydningen af det frivillige samfundsarbejde ved tildeling af EU-stoette. Der er givet stoette til flere projekter vedroerende frivilligt samfundsarbejde. Kommissionen forvalter pilotaktionen »Europaeisk volontoertjeneste«, som skal fremme volontoerarbejde paa tvaers af graenserne, og har ydet finansiering til den europaeiske dag om volontoerarbejde. Kommissionen har ogsaa forelagt Europa-Parlamentet og Raadet et forslag til et fleraarigt faellesskabsprogram for en europaeisk volontoertjeneste.

Kommissionen anerkender volontoerers forbrug af tid som en del af de supplerende midler, en organisation bidrager med i forbindelse med projekter, der medfinansieres ved hjaelp af EU-midler. Tidsforbruget varierer fra det ene europaeiske finansieringsprogram til det andet og skal paa forhaand godkendes af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1021/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: EU-forskningsmidler til forsoeg med kloning

1. a) Har Roshin Institute i Edinburgh modtaget forskningsmidler fra Den Europaeiske Union?

b) I bekraeftende fald, hvor meget drejer det sig om?

2. a) Er midler fra EU direkte eller indirekte anvendt til forsoeg med kloning af faareceller i ovennaevnte institut?

b) I hvilken stoerrelsesorden anvendtes EU-midler direkte og indirekte?

3. a) Anvendtes finansielle midler fra EU direkte og indirekte til eksperimenter med kloning af faar?

b) Hvilke institutter har faaet del i disse finansielle midler?

c) I hvilken stoerrelsesorden tildeltes disse finansielle midler til de respektive forskellige institutter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (22. maj 1997)

1. a) Roslin Institute har deltaget i flere faellesskabsprogrammer og under programmerne Biotech I (1992-1994) og Biotech II (1994-1998) modtager det i alt 1,08 mio. ECU.

2. a) Et projekt, der blev finansieret i forbindelse med programmet Biotech I (1992-1994), sigtede paa at opnaa forstaaelse af de grundlaeggende mekanismer i det tidlige embryo hos husdyr (kvaeg, faar og svin), som er bestemmende for, om en celle bevarer sin evne til at bidrage til alle vaev. Dette biotech-projekt er begraenset til udbygning af den grundlaeggende biologiske viden vedroerende husdyr, og der var ikke tale om nogen direkte forskning i kloning af dyr i kontrakten, og da slet ikke om kloningsforsoeg. Projektet er i overensstemmelse med maalsaetningerne for saerprogrammet for bioteknologi for 1992-1995, nemlig at forskning under omraade 2 »vil blive koncentreret om udviklingsstyring, cellespecialisering og celle-totipotenti hos hoejerestaaende organismer« (Raadets beslutning (92/218/EOEF) af 26. marts 1992 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for bioteknologi ((EFT L 107 af 24.4.1992. ))).

2. b) Som anfoert er der ikke anvendt EF-midler til finansiering af kloningsforsoeg hos Roslin Institute.

3. Kommissionen har ikke direkte finansieret noget projekt om kloning af dyr, og heller ikke noget projekt, hvor der har vaeret planer om kloningsforsoeg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1560/97 af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Forbud mod aldersdiskriminering i medlemsstaterne

Kommissionsmedlem Padraig Flynns svar paa min skriftlige forespoergsel om forbud mod aldersdiskriminering i medlemsstaterne (E-0936/97) ((EFT C 319 af 18.10.1997, s. 200. )) er efter min mening utilfredsstillende, eftersom der i svaret ikke tages fat paa det centrale i spoergsmaalet, dvs. aldersdiskriminering. Sagen kan ikke klares ved at henvise til Faellesskabets begraensede befoejelser inden for social sikring, da det drejer sig om et mere vidtraekkende spoergsmaal om lige muligheder. Hvis der var tale om en situation, hvor pensionen i nogle medlemsstater blev forhoejet i forskellig takt for maend og for kvinder, er det sandsynligt, at Kommissionen ville indtage en fordoemmende holdning til sagen, og at den ville traeffe foranstaltninger til at loese problemet ved brug af faellesskabsretten.

Mener Kommissionen dermed, at lige muligheder er et princip, der kun gaelder for koen og race, og at det ikke omfatter forskelsbehandling af enkelte aldersgrupper blandt Unionens borgere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (13. juni 1997)

Som led i Regeringskonferencens arbejde gaar Kommissionen ind for, at der indfoejes en ny artikel i traktaten, der generelt forbyder enhver form for diskriminering, der bygger paa alder, koen, race, etnisk eller social oprindelse, religion, invaliditet eller seksuel observans.

Den endelige beslutning traeffes imidlertid af medlemsstaternes nationale regeringer, og det er vanskeligt paa indevaerende tidspunkt at vurdere, hvorvidt denne artikel virkelig indfoejes i traktaten.

Det skal fremhaeves, at Kommissionen indtil nu har udnyttet alle de muligheder, som de eksisterende traktater frembyder, med henblik paa at sikre princippet med ikke-diskriminering i adskillige faellesskabstekster og aktioner, og ikke kun paa omraadet for ligestilling mellem maend og kvinder, men paa alle de ovenfor naevnte omraader.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1624/97 af Anthony WILSON til Kommissionen. Uidentificerede flyvende objekter (UFO'er)



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0151



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1624/97 af Anthony Wilson (PSE) til Kommissionen (14. maj 1997) Om: Uidentificerede flyvende objekter (UFO'er) Erkendes det, at den extraterristriale hypotese er den mest sandsynlige forklaring paa en raekke beretninger om uidentificerede flyvende objekter? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-1624/97, E-1625/97 og E-1721/97 (25. juni 1997) Varetagelsen af de opgaver, traktaterne paalaegger Kommissionen, giver den ikke adgang til oplysninger af den oenskede art. Kommissionen beklager saaledes ikke at kunne besvare forespoergslen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0561/97 af Laura González Álvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) og María Sornosa Martínez (GUE/NGL) til Kommissionen (24. februar 1997)

Om: Det autonome baskiske politi Ertzaintzas skydeoevelser med levende dyr i Berroci, Alava (Spanien)

Oplysninger i massemedierne tyder paa, at Ertzaintza (det autonome baskiske politi) i de seneste aar har gennemfoert skydeoevelser med levende dyr, fortrinsvis geder, i indenrigsministeriets anlaeg i Berroci (Alava) for at undersoege forskellige typer ammunitions virkning paa levende dyr.

Disse skydeoevelser foretages paa levende dyr under stress for at konstatere reaktion og bevaegelser, efter at dyrene er blevet ramt, og skydeoevelserne er blevet optaget paa video til senere anvendelse paa ballistiske kurser for medlemmer af Ertzaintza.

Hidtil er 19 geder blevet skudt med »flere skud med forskellige typer ammunition«.

I betragtning af at denne vilkaarlige og grusomme gennemhulning af dyr naeppe kan bidrage til at uddanne baskiske politibetjente, og at hverken sadisme eller grusomhed kan retfaerdiggoeres ud fra statslige hensyn eller effektivisering af politiet, bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Har Kommissionen kendskab til denne situation?

2. Mener Kommissionen ikke, at de kompetente myndigheder boer gennemfoere en undersoegelse af sagen og straks bringe disse oevelser til ophoer?

3. Hvordan agter Kommissionen at sikre beskyttelse af dyr, der udnyttes under henvisning til paastaaet effektivisering af politiet eller lignende formaal?

4. Findes der nogen faellesskabslovgivning, som Kommissionen omgaaende kan tage i anvendelse for at stoppe denne form for skydeoevelser og goere ansvar gaeldende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. marts 1997)

1. Kommissionen har ikke kendskab til den af de aerede medlemmer beskrevne situation.

2. og 3. Der findes ingen EF-bestemmelser vedroerende det af de aerede medlemmer omtalte spoergsmaal. Det tilkommer derfor de lokale eller nationale myndigheder at gribe ind om fornoedent.

4. Skoent Raadet har udstedt et antal direktiver om beskyttelse af dyr, vedroerer disse tekster, undtagen naar der er tale om transport, kun dyr, der holdes til landbrugsformaal, og laboratoriedyr. Der findes for oejeblikket ingen EF-bestemmelser, som daekker alle aspekter af grusom behandling af dyr.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1115/97 af Edward Newman (PSE) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Maerkning af foedevarer med henblik paa fremhaevelse af ingredienser, der kan fremkalde allergiske reaktioner

Maerkning af foedevarer, der kan fremkalde allergiske reaktioner, har nu optaget sindene i en raekke aar. Kommissionen offentliggjorde en henstilling herom saa sent som den 24. januar 1997, hvori medlemsstaterne opfordres til at overvaage og analysere allergener og alfatoksiner.

I betragtning af hvor laenge dette har optaget sindene, oenskes det oplyst, hvornaar Kommissionen vil kunne foreslaa lovgivning paa omraadet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (7. maj 1997)

Noedvendigheden af at aendre Raadets direktiv 79/112/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maerkning af og praesentationsmaader for levnedsmidler bestemt til den endelige forbruger samt om reklame for saadanne levnedsmidler ((EFT L 33 af 8.2.1979, s. 1, sidst aendret ved Raadets direktiv 97/4/EF, EFT L 43 af 14.2.1997, s. 21. )), saaledes at der gives bedre oplysninger til personer, som lider af allergi eller overfoelsomhed over for visse levnedsmidler, undersoeges for oejeblikket naermere af Kommissionen.

Den videnskabelige komité for levnedsmidler har for et aars tid siden afsluttet behandlingen af Kommissionens anmodning om en rapport med en samlet opgoerelse over den videnskabelige indsigt paa omraadet. Disse arbejdsopgaver vil blive afsluttet som led i det videnskabelige samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen med en systematisk gennemgang af de disponible epidemiologiske oplysninger (virkning af dosering, geografiske variationer, hyppighed og grad af overfoelsomhed m.v.). Dette er i praksis noedvendigt for at kunne fastslaa, hvilke kriterier der skal bruges ved udarbejdelsen af en liste over ingredienser, der betragtes som kilde til allergi eller overfoelsomhed, og som, dersom de benyttes i et levnedsmiddel, obligatorisk skal anfoeres paa den liste over ingredienser, der findes paa maerkningen. Paa grundlag af resultaterne af denne epidemiologiske undersoegelse, som skulle vaere kendt ved udgangen af dette aar, vil Kommissionen kunne vedtage et forslag til aendring af Raadets direktiv 79/112/EOEF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0900/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: UNEP's funktion i Nairobi

Det seneste moede mellem miljoeministrene om FN's miljoeprogram (UNEP) skulle ifoelge oplysninger i medierne (Reuter, AFP) vaere endt i stor uenighed. USA, Det Forenede Kongerige og Spanien skulle have stoppet deres bidrag til UNEP.

Kan Kommissionen oplyse, hvad der var aarsagen til uenigheden, og om den selv og/eller det nederlandske formandskab spillede nogen koordinerende rolle paa dette UNEP-moede?

Kan Kommissionen oplyse, om UK's og Spaniens holdning afveg fra de oevrige medlemsstaters, og i bekraeftende fald paa hvilke punkter?

Kan Kommissionen oplyse, hvilken holdning den selv har indtaget, for saa vidt angaar problemerne i forbindelse med UNEP?

Hvorledes mener Kommissionen, at UNEP-problemerne boer loeses, og hvilken rolle mener den selv, den burde spille?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (15. maj 1997)

Styrelsesraadet for De Forenede Nationers Miljoeprogram (UNEP) suspenderede sit arbejde den 7. februar 1997, da det ikke var i stand til at fortsaette dette som foelge af uoverensstemmelser om to udkast til afgoerelser om henholdsvis ledelsen og reformen af UNEP. Sigtet med begge disse afgoerelser er at goere UNEP mere effektiv og indflydelsesrig.

Faellesskabet, som blev resolut ledet af det nederlandske formandskab, afgav en faelles erklaering om UNEP's ledelsesstruktur og forhandlede under ét. Da forhandlingerne broed sammen, tilkendegav to af medlemsstaterne samt USA, at de suspenderede deres bidrag til UNEP's miljoefond, indtil man naaede til enighed i de naevnte spoergsmaal. Bidragene til fonden er et anliggende, som sorterer under medlemsstaterne.

Kommissionen har observatoerstatus i UNEP og er ikke medlem af dettes styrelsesraad, men deler medlemsstaternes oenske om at gennemfoere en effektiv reform af UNEP.

Der opnaaedes siden hen enighed om begge spoergsmaal, da styrelsesraadet genoptog sit arbejde den 3.-4. april 1997. Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne arbejde paa at sikre, at afgoerelserne foeres ud i livet paa en saadan maade, at man faar genoprettet og styrket UNEP's stilling og indflydelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1114/97 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Groenbog om foedevarepolitik

Foreslaar Kommissionen i groenbogen om foedevarepolitik en strategi til fremme af foedevarer, der indeholder de vaesentligste vitaminer og mineraler, der er noedvendige for at bevare et godt helbred?

I benaegtende fald oenskes en begrundelse.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (12. maj 1997)

Kommissionen har efter anmodning fra medlemsstaterne taget fat paa emnet tilsaetning af vitaminer og mineraler til levnedsmidler. En arbejdsopgave om dette emne er allerede som led i medlemsstaternes medvirken ved den videnskabelige gennemgang af foedevarerelaterede spoergsmaal blevet fuldfoert, og den hertil hoerende rapport vil snart vaere faerdig. Desuden er Kommissionen ved at udarbejde et debatoplaeg om emnet, hvori man vil tage de problemer op, der maa droeftes, og opfordre alle interesserede parter til at fremsaette deres bemaerkninger.

Paa grundlag af disse konsultationer vil Kommissionen tage naermere stilling til alle eventuelle forslag vedroerende dette emne. Det er derfor, der i groenbogen om levnedsmid-delpolitikken ((KOM(97) 176. )) ikke tages mere indgaaende stilling til dette emne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0651/97 af Manuela Frutos Gama (PSE) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Den faelles markedsordning for tobak

Den nye faelles markedsordning for tobak, som for tiden er under droeftelse, indebaerer to betydelige aendringer i forhold til den tidligere markedsordning.

Den foerste aendring vedroerer indfoerelsen af en ny produktionspraemie, hvoraf de 40% betales paa grundlag af produktets kvalitet. Den anden vedroerer opkoeb af kvoter med henblik paa ophoer med tobaksavl.

I Extremadura, som er min hjemregion, er tobakken i store omraader den eneste afgroede. Ca. 20.000 familier er afhaengige af tobaksavl, som giver beskaeftigelse til mange saesonarbejdere, og som har positive konsekvenser for arbejdstagerne inden for landbruget, der er den sektor, der har flest beskaeftigede. Tobakken er en afgoerende faktor i vor i forvejen prekaere oekonomiske situation i betragtning af, at 90% af den produktion, Spanien har faaet tildelt, stammer herfra.

Kan Kommissionen derfor oplyse, hvilken holdning den har til reformen af den faelles markedsordning for tobak, for saa vidt angaar de kvoter, Spanien faar tildelt, og udbetalingen af produktionspraemier? Kan den endvidere oplyse, om den er klar over, at produktionen af tobak i Europa kun daekker 27% af forbruget, hvorfor en produktionsnedskaering ville noedvendiggoere en foroegelse af importen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. marts 1997)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at den ikke agter at foreslaa en aendring af den nuvaerende stoerrelse af de praemier og kvoter, der for oejeblikket er gaeldende i producentmedlemsstaterne.

Kommissionen kan i oevrigt i overensstemmelse med oplysningerne i den rapport om den faelles markedsordning for tobak, den for nylig har forelagt Parlamentet og Raadet, bekraefte, at den er opmaerksom paa, at et fald i Faellesskabets produktion af raatobak vil blive udlignet af en stigning i importen og derfor ikke ville have nogen virkning paa tobaksforbruget i Faellesskabet.