SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3606/01

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: PR-kampagne i Den Europæiske Union mod dødsstraf

Den netop udkomne selvbiografiske beretning fortalt af en spansk statsborger, som var dømt til døden i USA, men reddede livet takket være en genoptagelse af retssagen, er et vidnesbyrd om, at dødsstraf er en af de værste ulykker, som mennesker i nogle lande i verden udsættes for.

Det er bydende nødvendigt, at Den Europæiske Union på verdensplan tager skarpt afstand fra dødsstraf og gør det klart for de lande, der stadig praktiserer dødsstraf, at de handler i modstrid med en humanistisk opfattelse, der kræver fuldstændig afskaffelse i alle lande af denne form for straf.

Mener Den Europæiske Union, at den bør støtte og finansiere en international PR-kampagne mod dødsstraf, således at det verden over gøres klart, at samfundene i vore medlemsstater er kategoriske modstandere af denne form for straf, som under alle omstændigheder er uigenkaldelig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. marts 2002)

EU besluttede i 1998 som en integreret del af sin menneskerettighedspolitik at styrke sine internationale aktiviteter for afskaffelse af dødsstraf. EU arbejder på at få dødsstraf afskaffet på verdensplan som led i en fast politik, som alle medlemsstater nu er enige om. Det er en politik, der også tager sit udgangspunkt i EU's charter om grundlæggende rettigheder(1), hvor det i artikel 2 hedder, at ingen må idømmes dødsstraf. I forbindelse med arbejdet med at realisere dette vigtige mål der, hvor der stadig findes dødsstraf, anmoder EU om, at dens anvendelse gradvis begrænses, og insisterer på, at den kun gennemføres i overensstemmelse med visse minimumsnormer. EU presser også på for, at man eventuelt indfører moratorier. EU har opstillet interne retningslinjer for henvendelser og erklæringer, der fremsættes angående dødsstraf i internationale fora og med henblik på tredjelande.

Da det ærede medlem nævner USA, er det nødvendigt at bemærke, at EU aktivt følger samme politik i forbindelse med USA. EU, repræsenteret ved formandskabet, foretager ofte demarcher i enkeltsager, navnlig i forbindelse med unge og mentalt retarderede.

En anden betydningsfuld påvisning af EU's politik var EU's demarche i februar, hvor man opfordrede USA til at indføre et generelt moratorium med sigte på fuldstændig afskaffelse af dødsstraf. USA's statssekretær for menneskerettigheder fik i den forbindelse forelagt et memorandum om EU's politik angående dødsstraf.

EU har desuden grebet ind i specifikke sager som amicus curiae på vegne af ofre, der har appelleret deres dødsstraf til USA's højesteret.

Yderligere oplysninger om EU-tiltag i USA findes i EU's årsberetninger om menneskerettigheder for 2001(2).

Afskaffelse af dødsstraf er også blandt de prioriterede emner, der er opstillet i Europa-Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 8. maj 2001 om hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande(3). Det er en forpligtelse, der vil blive omsat i praksis med menneskerettighedsprojekter under kapitel B7-7, det europæiske initiativ for menneskerettigheder og demokrati. Kommissionen godkendte for nylig et programmeringsdokument under den pågældende budgetpost, hvor det især planlægges at iværksætte projekter, som kan skabe offentlig bevidsthed om de mange fejl, der begås i forbindelse med dødsstraf. Dokumentet er blevet sendt til Parlamentet, og det findes også på Kommissionens webside.

(1) EFT C 364 af 18.12.2000.

(2) http://www.europa.eu.int/comm/external_relations/human_rights/doc/report_01_en.pdf.

(3) KOM(2001) 252 endelig udg.