SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1196/97 af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Ekstern told for aluminium

Det blev meddelt undertegnede, at EU's indfoerelse af ekstern told paa aluminium over for tredjelande har bevirket en klar forringelse af konkurrencesituationen for europaeiske aluminiumforarbejdningsvirksomheder.

Det forlyder, at navnlig aluminiumindustrien i lande, som er associeret med EU, profiterer af denne eksterne told for aluminium. Disse virksomheder kan importere de noedvendige raastoffer eller tilsaetningsstoffer uden at betale ekstern told eller antidumpingtold i EU og kan gennem omsmeltning fremstille produkter med oprindelse i landet og eksportere disse til EU uden toldafgifter (og dermed billigt).

- Hvorfor blev importen af raaaluminium belagt med en ekstern EU-told?

- Hvorfor opkraeves der en antidumpingtold for tilsaetningsstoffer (der er mangel paa i EU) som f.eks. silicium, som er noedvendige til fremstilling af aluminiumlegeringer?

- Hvordan har man vurderet virkninger af denne told for den europaeiske forarbejdningsindustri?

- Hvilke virkninger har denne told for de europaeiske forarbejdningsindustrier?

- Hvor mange arbejdspladser regner man med der gaar tabt i denne forbindelse?

- Hvorfor indeholder de paagaeldende forordninger ikke foranstaltninger, der forhindrer, at den europaeiske forarbejdningsindustri stilles ringere?

- Hvordan opstaar denne konkurrencemaessige bedrestilling af virksomheder fra lande, der er associeret med EU?

- Hvilke yderligere foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (13. maj 1997)

Ved indfoersel er ubearbejdet aluminium paalagt en vaerditold paa 6%. Denne procentsats er et resultat af de forpligtelser, som Faellesskabet indgik i Verdenshandelsorganisationen (WTO). Indfoersler fra lande, som enten er associerede med eller har indgaaet praeferenceaftaler med Faellesskabet (EOES, AVS), er fritaget for betaling af told. De paagaeldende toldfri indfoersler udgoer ca. halvdelen af Faellesskabets import.

Denne told har i almindelighed kun en meget svag virkning paa forarbejdningsindustriens konkurrenceevne. Man har beregnet, at en toldsats paa 6% kan have en virkning paa 0,5% af de samlede omkostninger for en aluminiumsdaase. For mere hoejtudviklede produkter er virkningen for de endelige omkostninger endnu svagere.

Dertil kommer, at den europaeiske forarbejdningsindustri ligeledes er beskyttet over for den internationale konkurrence. For at sikre, at der er sammenhaeng i toldtariffens struktur, beskytter Faellesskabet sine forarbejdede aluminiumsprodukter med en gennemsnitlig toldsats paa 7,5%.

For saa vidt angaar indfoersel af silicium, er det kun indfoerslerne fra Kina og Brasilien, der er paalagt antidumpingtold. Denne saerlige told er blevet indfoert i overensstemmelse med Faellesskabets antidumpingregler ved forordning (EOEF) nr. 1607/92 af 22. juni 1992 ((EFT L 170 af 25.6.1992. )) og nr. 2305/92 af 4. august 1992 ((EFT L 222 af 7.8.1992. )).

Disse antidumpingtoldsatser har en meget beskeden virkning for brugerne af silicium. Af to grunde: for det foerste omfatter denne yderligere told kun to leverandoerer, og for det andet er det blevet beregnet, at virkningen af den paagaeldende antidumpingtold er ubetydelig paa grund af det meget lille indhold af silicium i aluminiumslegeringer (gennemsnitlig 2,25 %).

Hvad angaar den konkurrencemaessige fordel, som de associerede lande ifoelge det aerede medlem skulle opnaa, boer det bemaerkes, at de paagaeldende toldlempelser er fastsat i de bilaterale eller multilaterale aftaler, der er indgaaet med de paagaeldende lande. Disse aftaler udgoer en overgangsfase med henblik paa tiltraedelse af Faellesskabet, og netop derfor indeholder associeringsaftalerne et program for gensidig liberalisering af samhandelen mellem Faellesskabet og disse lande.

Ud fra et teknisk synspunkt boer det praeciseres, at Faellesskabet som led af disse aftaler har bestraebt sig paa at fastlaegge regler, der tager sigte paa en harmonisk og fair udvikling af samhandelen. Isaer i forbindelse med oprindelsesreglerne er der fastsat forbud mod godtgoerelse (»no drawback«-reglen) af den told, der opkraeves paa indfoerte materialer (uden oprindelsesstatus), som anvendes ved fremstilllingen af produkter, der er bestemt til samhandel under de praeferenceordninger, der er fastsat i aftalerne.