DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/160

(2004/C 88 E/0169)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3958/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om: Rusland — Parlamentsvalg

Ifølge oplysninger i medierne var de internationale observatører, der overværede det seneste parlamentsvalg i Rusland — navnlig Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og Europarådet, der sendte 600 observatører — bekymret over resultatet og de metoder, der blev anvendt under valgkampagnen. De har ikke rejst tvivl om, at det var et frit valg, men har stillet spørgsmålstegn ved, om det blev gennemført på korrekt måde.

Det foreløbige resultat viser, at partiet Det Forenede Rusland, som støtter Kreml og præsident Vladimir Putin, blev valgets store sejrherre.

Det Forenede Rusland fik ca. 37 % af stemmerne til Statsdumaen (parlamentets underhus). Vladimir Sjirinosvskijs parti PLD, råder over ca. 12 % af stemmerne, og det følges af det ultranationalistiske parti Moderlandet — der blev stiftet for få måneder siden under Kremls beskyttelse — som for første gang deltog i et valg og fik 9 %.

David Atkinson, leder af observatørgruppen fra Europarådets parlamentariske forsamling, forklarede journalisterne, at offentlige midler, dvs. skatteborgernes penge, og det offentlige fjernsyn under hele valgkampagnen var blevet stillet til rådighed for bestemte politisk kræfter, hvilket får observatørerne til at betragte valget som frit, men absolut uretfærdigt.

OSCE's formand, Bruce George, erkendte, at kampagnen havde været unfair over for de andre partier og andre kandidater, og understregede, at afstemningen ikke havde været i overensstemmelse med internationale standarder, og at fordelen ved adgang til statslige midler, bygninger og udstyr havde ført til en kraftig forvridning af valgresultatet, som betød et tilbageslag for demokratiseringen i Rusland.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende spørgsmål:

— Hvilke oplysninger råder Kommissionen over med hensyn til, om det russiske valg blev afviklet som et frit valg og på korrekt måde?

— Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller agter den at træffe over for de russiske myndigheder i betragtning af den bekymring, som observatører og oppositionspartier har givet udtryk for?

— Hvilken betydning kan denne kritik efter Kommissionens mening få for Moskvas bestræbelser på at opbygge sin international troværdighed?

— I hvilket omfang kan dette berøre forholdet mellem EU og Rusland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(9. februar 2004)

Kommissionen har noteret sig de foreløbige resultater af de internationale valgobservatørers inspektion, som viste at parlamentsvalget til duma'en den 7.12.2003 ikke levede op til de krav som Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Europarådet stiller til demokratiske valg. De foreløbige resultater viser, at de russiske myndigheder ikke håndhævede vigtige garantier.

Disse resultater giver Kommissionen anledning til bekymring. Overholdelse af demokratiets principper og menneskerettighederne, og herunder retten til frie medier, er grundlaget for forholdet mellem EU og Rusland. Kommissionen har derfor inden for rammerne af den politiske dialog opfordret de russiske myndigheder til at sørge for, at disse mangler afhjælpes, og sikre at præsidentsvalgene i marts 2004 som lovet afholdes i overensstemmelse med internationale standarder.

Kommissionen understreger nødvendigheden af, at Rusland viderefører sine politiske og økonomiske reformer. Den håber, at den nye duma vil vise sig rede til at gå ind i reformerne på et konstruktivt grundlag, med deraf følgende positiv indflydelse på forholdet mellem EU og Rusland.