ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3532/00

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(13. november 2000)

Om: Fredsprocessen i Mellemøsten

Den 5. september 2000 talte formanden for Knesset, Avraham Burg, og formanden for Den Palæstinensiske Lovgivende Forsamling, Ahmed Qurei, i Europa-Parlamentets plenarforsamling i Strasbourg om situationen i Mellemøsten, Jerusalems fremtidige status og håbet om endelig fred i dette konfliktramte område. De to formænds taler var et udtryk for konstruktive holdninger, var fulde af forslag og ideer og viste den vilje, der er til stede hos i det mindste flertallet af Israels lovgivende organer og den palæstinensiske administration, til at bestræbe sig på forsoning. Et meget vigtigt element i disse taler var forslaget om at gøre Jerusalem til verdenshovedstad, center for de monoteistiske religioner (kristendommen, jødedommen og islam), så den fra at have været en hadets by i stedet kan blive kærlighedens by. Besynderligt nok syntes forslaget fra de to formænd for de lovgivende forsamlinger ikke at vække interesse i Rådet og Kommissionen, som ville have kunnet tage ideen op og arbejde for den, så det kunne lykkes at løse problemet med Jerusalems status, hvilket ville forøge Den Europæiske Unions autoritet i området og bidrage væsentligt til at konsolidere freden.

Eftersom Jerusalems fremtid indgår som et centralt element i det palæstinensiske problem og er en kilde til fanatisme hos begge parter, bedes Kommissionen besvare følgende: Vil Kommissionen overveje muligheden af på Unionens vegne at fremme dette forslag om at internationalisere Jerusalem og gøre den til verdenshovedstad for de tre monoteistiske religioner, et forslag som kommer fra de involverede parter i området, og som kunne sætte en stopper for det vedvarende blodbad, som vi desværre nu igen bliver vidne til? Hvis ja, agter EU at sikre en harmonisk gennemførelse af forslaget, om det så skulle være gennem militær tilstedeværelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. december 2000)

De konstruktive taler fra hr. Burg og hr. Qurie i Parlamentet den 5. september var et positivt bidrag til fredsprocessen mellem de to landes befolkninger og gav dermed håb om en snarlig afslutning på den

langvarige israelsk-palæstinensiske konflikt. Kommissionen anerkender og støtter sådanne positive forslag fra alle parter. I betragtning af at en forhandlingsløsning syntes at være på vej, er den nuværende bølge af sammenstød meget bekymrende.

Det er først og fremmest parterne selv, der har til opgave at forhandle sig frem til langsigtede fredsløsninger. Der findes intet gyldigt alternativ til fred. Derfor er Kommissionen overbevist om, at der kan og skal findes en aftale, der tilfredsstiller israelernes og palæstinensernes mest nødvendige behov og legitime interesser.

Først er det dog nødvendigt at genoprette roen i de meniges rækker for at give mulighed for en frugtbar genoptagelse af forhandlingerne og en varig fredsaftale. Kommissionen er parat og villig til at støtte gennemførelsen af en sådan aftale med alle til rådighed stående midler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3192/00

af James Nicholson (PPE-DE) til Rådet

(16. oktober 2000)

Om: Religiøse mindretal i Indien og Pakistan

Kan Rådet oplyse, hvilke forestillinger der er gjort over for Indien og Pakistan om beskyttelse af religiøse mindretal, og har det vished for, at Pakistans regering har opfyldt sine tidligere forpligtelser, og at den indiske regering har taget hensyn til Europa-Parlamentets beslutning af 11. februar 2000?

Svar

(12. februar 2001)

Under de politiske dialogmøder med de indiske myndigheder, navnlig under de seneste møder på højt embedsmands- og ministerplan (i december 1999 i Helsingfors, i maj 2000 i New Delhi og i juni 2000 i Lissabon), har trojkaerne givet udtryk for Den Europæiske Unions bekymring med hensyn til respekten for menneskerettighederne, navnlig i forbindelse med de gentagne angreb på religiøse mindretal i Inden. Trojkaen af højtstående embedsmænd tog ligeledes spørgsmålet om på det seneste møde med dens indiske modpart den 6. november 2000 i Paris. Den Europæiske Unions diplomatiske repræsentanter i Delhi har allerede tidligere ved flere lejligheder taget dette emne op med deres indiske samtalepartnere og viderefører deres bestræbelser, så længe situationen i Indien ikke anses for tilfredsstillende.

For så vidt angår Pakistan er de regelmæssige politiske dialogmøder mellem Den Europæiske Union og Pakistan stillet i bero på grund af militærkuppet sidste år. Spørgsmålet om beskyttelse af religiøse mindretal er dog blevet taget op med højtstående samtalepartnere i den pakistanske forvaltning og regering under trojkaens ad hoc-besøg i november 1999. Trojkaens næste ad hoc-møde, der skal finde sted i slutningen af november 2000, vil genoptage disse drøftelser. Missionscheferne i Islamabad vil ligeledes fortsat tage disse problemer op med relevante samtalepartnere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3371/00

af Francesco Musotto (PPE-DE) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Oversvømmelserne i det nordvestlige Italien

Det nordvestlige Italien er i de seneste dage blevet ramt af forfærdende oversvømmelser, der har bragt mennesker i nød og medført et ikke endeligt opgjort antal døde og sårede. Snesevis af landsbyer og bykvarterer er blevet isoleret og telefonlinjer og elektricitetsforsyningen afbrudt. Digerne og vandløbene lader sig ikke længere kontrollere, og floderne Po og Tanaro er for længst nået op over risikoniveau og truer nu beboede områder. Italien har i nogen tid været hjemsøgt af miljøkatastrofer.

Vil Kommissionen på denne baggrund:

- oprette en fond for nødsituationer, der skyldes naturkatastrofer?

- sende hjælp omgående til de nødstedte befolkninger?

- undersøge, om bestemmelserne for miljøbeskyttelser er blevet overholdt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(4. december 2000)

Kommissionen beklager de begivenheder, der har medført stor skade og tab af menneskeliv i de nordvestlige dele af Italien.

De store oversvømmelser, der har ramt dette område, har været genstand for drøftelser den 25. oktober 2000 under mødeperioden i oktober II i Strasbourg. Kommissionen understregede sin holdning og henviste til Fællesskabets indsats med hensyn til forbedring og koordinering af beskyttelse af civilbefolkningen samt indsatsen på forskningsniveau og endelig de betingelser, der er afgørende for intervention fra strukturfondene til genopbygningsprojekter i de områder, der er ramt af naturkatastrofer.

Med hensyn til finansiel støtte til katastroferamte områder og genindførelse af budgetposten for katastrofehjælp i forbindelse med naturkatastrofer mener Kommissionen som den forklarede den 25. oktober 2000 i Parlamentet(1), at andre aktioner må prioriteres højere på dette tidspunkt, da der findes andre muligheder for fællesskabsstøtte og i betragtning af de finansielle og menneskelige forhåndenværende ressourcer.

I øvrigt henvises det ærede medlem til forslag til Rådets beslutning af 27. september 2000 om fastlæggelse af en fællesskabsordning for koordinering af civilbeskyttelsesindsatsen i katastrofetilfælde(2).

Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet(3), ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997(4), samt direktivet om vurdering af miljøvirkningerne (VVM) omfatter ikke naturkatastrofer.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (oktober II 2000).

(2) KOM(2000) 593 endelig udg.

(3) EFT L 175 af 5.7.1985.

(4) EFT L 73 af 14.3.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2719/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Statsstøtte til landbruget

Hvor stort et beløb anslår Kommissionen, at der er udbetalt i statsstøtte pr. person, der er beskæftiget i landbrugserhvervet, i hver enkelt medlemsstat hvert år i de seneste fem år, for hvilke der foreligger tal?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. november 2000)

Kommissionen gør opmærksom på, at de dossierer om statsstøtte, som den får meddelt, både indeholder oplysninger om individuelle støtteprojekter og støtteordninger, der kan være flerårige, hvor antallet af modtagere er meget bredt anslået, og hvor rammebeløbene hvert år fastlægges på regionalt plan med muligheder for variationer i forhold til de oprindelige skøn (rammebeløbene begrænses ofte af de budgetmidler, der er til rådighed på det givne tidspunkt).

Derfor kan Kommissionen ikke samle alle de data, der er nødvendige for at give det ærede medlem det ønskede svar. De tal for hele EU, som Kommissionen har offentliggjort i sin ottende oversigt over statsstøtte, der er baseret på medlemsstaternes oplysninger til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), svarer ikke til de oplysninger, som det ærede medlem efterlyser, fordi udgifterne deri omfatter mere end udgifter til egentlig statsstøtte.

Kommissionen gør dog opmærksom på, at det ærede medlem kan finde statistiske oplysninger, der i et vist omfang svarer til de ønskede, i Ottende oversigt over statsstøtte i Den Europæiske Union(1), i publikationen Landbruget i EU statistiske og økonomiske oplysninger 1999(2) og i OECD's publikation Agricultural Policies in OECD Countries 1999: Monitoring and Evaluation(3).

(1) KOM(2000) 205 endelig.

(2) http://europa.eu.int/comm/dg06/index.htm Landbrugstatistikker.

(3) OECD. Paris: OECD, 1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3583/00

af Fiorella Ghilardotti (PSE) til Kommissionen

(13. november 2000)

Om: Uvejret i Liguria

Som følge af et usædvanligt og langvarigt uvejr i Nordvestitalien er der sket yderst alvorlige oversvømmelser, stormfloder og jordskred, der for anden gang i løbet af mindre end en måned har ramt Liguria. I øjeblikket er personskaderne betydelige (tre døde), ligesom der også er sket betydelige materielle skader (alene skaderne på offentlige bygninger beløber sig til 400 mia. lire). Mange specialiserede beplantninger inden for blomster- og grøntsagsdyrkningen er ødelagt, og der er også sket betydelige skader på badesteder ved Ligurias kyst.

På baggrund af Europa-Parlamentets beslutning af 20. januar 2000 om den seneste tids stormvejr i Europa, udtalelserne fra kommissær Barnier i forbindelse med drøftelsen herom i Parlamentet og Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober om oversvømmelserne i Italien og i Spanien anmodes Kommissionen om at overveje muligheden for i samarbejde med de nationale og lokale italienske myndigheder at stille finansielle midler fra strukturfondene og EUGFL-garantisektionen til rådighed for regionen Liguria for at lette genopbygningen af infrastrukturerne i de berørte områder og fremskynde arbejdet med henblik på hurtigst muligt at genoprette de normale forhold for de katastroferamte befolkninger.

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier på skriftlige forespørgsler E-3431/00, E-3464/00, E-3475/00 og P-3583/00

(13. december 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel H-0857/00 fra Michl Ebner i spørgetimen på Parlamentets samling den 1. november(1) 2000.

Det ærede medlem henvises ligeledes til Kommissionens indlæg under drøftelserne om klimaændringerne på den 2. oktobersamling den 25. oktober 2000(2) samt under drøftelserne om oversvømmelserne i Europa under novembersamlingen den 16. november 2000(3).

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (november 2000).

(2) Europa-Parlamentets forhandlinger (oktober II 2000).

(3) Europa-Parlamentets forhandlinger (november 2000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3322/00

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker om forslag til forordning (EF) 1481/2000

Kan Kommissionen bekræfte, at forslag til forordning (EF) 1481/2000 af 6. juli 2000(1) i henhold til de gældende bestemmelser burde være forelagt Forvaltningskomitéen for Sukker med henblik på en udtalelse?

Kan Kommissionen i bekræftende fald tilstille mig en kopi af dette forslag til forordning i den form, Forvaltningskomitéen har godkendt det, jf. protokollen fra dennes møde?

(1) EFT L 167 af 7.7.2000, s. 6.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. december 2000)

I Rådets forordning (EØF) nr. 1600/92 af 15. februar 1992 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for Azorerne og Madeira(1) fastsættes det i artikel 10, at Kommissionen ifølge den såkaldte komitologiprocedure fastsætter gennemførelsesbestemmelserne for den særlige forsyningsordning. Ifølge disse bestemmelser skal der bl.a. foretages nogle særlige opgørelser over forsyningen.

Det er på denne baggrund, at Kommissionen den 21. juni 2000 forelagde Forvaltningskomitéen for Sukker et udkast til Kommissionens forordning om fastlæggelse af den foreløbige forsyningsopgørelse for 2000/01 for Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer vedrørende sukker som fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 1600/92 og (EØF) nr. 1601/92 af 15. juni 1992 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for De Kanariske Øer.

Eftersom Forvaltningskomitéen for Sukker afgav en positiv udtalelse om de foreslåede foranstaltninger, vedtog Kommissionen den 6. juli 2000 ovennævnte forordning, som har nummer (EF) 1481/2000 og drejer sig om fastlæggelse af den foreløbige forsyningsopgørelse for 2000/01 for Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer vedrørende sukker som fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 1600/92 og (EØF) nr. 1601/92(2).

Der er sendt en kopi af udkastet til forordning, som blev forelagt forvaltningskomitéen, direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat.

(1) EFT L 173 af 27.6.1992.

(2) EFT L 167 af 7.7.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3265/00

af Helle Thorning-Schmidt (PSE) til Rådet

(16. oktober 2000)

Om: Direktivforslag om fysiske agenser

En ny rapport fra Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur peger på vibrationer som et af de væsentligste arbejdsmiljøproblemer, som flest lande kræver en forebyggende indsats overfor. Kommissionen fremsatte i 1992 et direktivforslag om fysiske agenser, herunder vibrationer. Rådet har siden 1994 haft en udtalelse fra Europa-Parlamentet på sit bord. Rådet bedes oplyse sin tidsplan for arbejdet med dette direktivforslag, herunder om Rådet bliver færdig under det franske formandsskab.

Svar

(26. februar 2001)

1. Rådet er meget opmærksomt på, at vibrationer udgør et stort problem for sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen, og at der er behov for, at medlemsstaterne iværksætter et forebyggende arbejde på området.

2. Forslaget til direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser, og navnlig vibrationer, er allerede blevet grundigt behandlet af Rådets forskellige organer. Rådet kan meddele det ærede parlamentsmedlem, at det på samlingen den 27.-28. november 2000 med enstemmighed nåede til politisk enighed om et udkast til fælles holdning vedrørende det ændrede forslag til direktiv om fastsættelse af minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af mekanisk vibration. Direktivet har til formål at bekæmpe virkningerne af vibration, som medfører skader på muskler og knogler, som i dag udgør den vigtigste årsag til erhvervssygdomme.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4052/00

af Ioannis Averoff (PPE-DE) til Kommissionen

(9. januar 2001)

Om: Gennemførelse af Fællesskabslovgivningen støtte fra strukturfondene til Epirus

I kommunerne Egnatia og Metsovo i Ioanninas amt, nærmere betegnet i Mikro Peristeri (bebyggelsen Palæohori) og Anilio, udføres der (i Peristeris tilfælde) eller skal der udføres (hvad angår Anilio) projekter med bygning af vandkraftanlæg.

I begge områder findes der mindesmærker, som er i fare for at blive ødelagt af projekterne. I ingen af tilfældene har man imidlertid fulgt de foreskrevne procedurer for information af offentligheden, og der er ikke blevet taget hensyn til dens mening.

Desuden finansieres disse projekter som led i det operationelle program for energi under den anden fællesskabsstøtteramme for Grækenland med 45 %.

Foruden de generelle rammer, der er sat med artikel 12 i Rådets forordning (EF) 1260/1999(1) om generelle bestemmelser for strukturfondene, hvad angår overholdelse af miljølovgivningen, er det i artikel 6 og 8 i Rådets direktiv 85/337/EØF(2) som ændret ved direktiv 97/11/EF(3) bestemt, at den berørte offentlighed skal informeres, og at der skal tages hensyn til dens mening i forbindelse med ydelse af kredit til de pågældende projekter.

Direktiv 85/337/EØF som ændret ved direktiv 97/11/EF er endnu ikke blevet gennemført fuldt ud i den græske lovgivning. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sørge for, at direktiv 85/337/EØF, herunder artikel 6 og 8, gennemføres i praksis i disse områder med henblik på at undgå de negative virkninger af de ovennævnte projekter for det kulturelle og naturlige miljø i Ioanninas amt?

(1) EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1.

(2) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

(3) EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(15. februar 2001)

Efter de oplysninger, de græske myndigheder har sendt Kommissionen, er den procedure, der er fastsat i EF-lovgivningen og den nationale lovgivning om undersøgelse af miljøvirkningen og om høring af den berørte offentlighed, blevet fulgt for de to nævnte projekter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3397/00

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(3. november 2000)

Om: Soul for Europe-programmet

Vil Kommissionen oplyse følgende med hensyn til det såkaldte Soul for Europe-program:

1. Er der via Den Europæiske Unions budget ydet støtte til Soul for Europe-programmet?

2. Hvorledes fungerer Soul for Europe-fonden eller -programmet, hvilke målsætninger har det, og hvem administrerer det?

3. Hvis der ydes en sådan støtte til Soul for Europe-programmet via EU-budgettet, vil Kommissionen i så fald oplyse, hvorledes den agter at imødegå kritikken, i henhold til hvilken den ikke bør yde økonomisk støtte til religiøse organisationer med henblik på at fremme politisk integrering, hvilket medlemmer af de pågældende organisationer ikke nødvendigvis er tilhængere af?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(11. december 2000)

Soul for Europe er ikke et fællesskabsprogram. Der findes en organisation, der kalder sig Soul for Europe, og som koordinerer sammenslutninger af religiøs karakter for alle trosretninger.

Soul for Europe er en organisation, der er uafhængig af de europæiske institutioner, og denne organisation har selv ansvaret for sine mål og sin forvaltning.

De sammenslutninger, der er medlem af Soul for Europe, har som andre berørte sammenslutninger mulighed for at søge om tilskud fra budgetkonto A-3024, der nu fungerer ved hjælp af offentliggørelse af indkaldelser af forslag. Dette har især været tilfældet siden 1999.

Der ydes ikke direkte tilskud til Soul for Europe fra budgetkonto A-3024. Men der blev ydet et drifttilskud på 44 000 EUR for regnskabsåret 2000 fra budgetkonto A-3021.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3336/00

af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Rådet

(25. oktober 2000)

Om: Anslag mod pressefriheden i Østrig

Mandag den 9. oktober offentliggjorde journalisterne ved det statslige østrigske tv-selskab ORF som omtalt i den toneangivende europæiske presse enstemmigt en protest over det massive pres mod og den utålelige indblanden i tv-stationens redaktion og ledelse, som de er blevet udsat for fra Jörg Haiders Frihedsparti. Bl.a. havde lederen af FPÖ's gruppe i det østrigske parlament, Peter Westenthaler, på en enkelt dag 22 gange blandet sig i journalisternes arbejde og forsøgt at påvirke de behandlede emner, deres opsætning og omfang og krævet kompensationsreportager, når der blev sendt tv-nyheder, som ikke huede ham.

Ifølge magasinet Profil har det statslige tv's ledelse desuden indledt en intern undersøgelse af tilfælde, hvor journalistiske tekster er blevet lækket og sendt til politikere, inden de blev udsendt. En anden kilde har afsløret, at to politifolk havde planer om en skattemæssig afstraffelse af tv-selskabets leder, Josef Bronkal, på grund af den alvorlige kritik, han havde rejst mod Jörg Haiders parti.

I en pressemeddelelse af 12. september 2000 ophævede de 14 EU-regeringer de diplomatiske sanktioner mod Østrig, men understregede samtidig, at det var nødvendigt at udvise en særlig agtpågivenhed over for Jörg Haiders Frihedsparti. Mener Rådet ikke på denne baggrund, at disse opsigtsvækkende og vedvarende anslag mod pressefriheden og dermed demokratiet i Republikken Østrig kræver en klar og utvetydig fordømmelse fra EU's institutionelle organer?

Svar

(12. februar 2001)

Rådet er ikke blevet orienteret om dette spørgsmål, som under alle omstændigheder henhører under de østrigske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3627/00

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(22. november 2000)

Om: Budgetbidrag

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort et brutto- og nettobidrag de enkelte medlemsstater årligt har betalt til EU's budget i henhold til de seneste foreliggende oplysninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(19. december 2000)

Det materiale, som det ærede medlem søger, kan findes på Europa-serveren på Internettet.

Det skal nævnes, at de seneste oplysninger om nettobidrag, ifølge den operationelle definition af budgetbalancen, er for 1999 og kan findes i tabel 6 i det statistiske bilag til rapporten Allocation of 1999 Operating Expenditure by Member State, som blev udsendt i juli 2000. Oplysninger om bruttobidrag pr. medlemsstat i overensstemmelse med prognoserne for budgetbalancen for 1999 findes desuden i tabel 4a til 4f i rapporten (data for brutto- og nettobidrag går tilbage til 1993). Rapporten kan findes på følgende adresse:

http://europa.eu.int/comm/budget/en/agenda2000/a2000rp.htm.

Data for bruttobidrag i 2000 i henhold til tillægs- og ændringsbudget (TÆB) 1+2/2000 og bruttobidrag i 2001 i henhold til det foreløbige budgetforslag (FBF) 2001 bliver sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3293/00

af Francesco Speroni (TDI) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Manglende overholdelse af Schengen-aftalen

De italienske luftfartsmyndigheder pålægger alle, der forlader Italien med fly for at rejse til et af de lande, der har undertegnet Schengen-aftalen, og som rejser ud af landet fra en lufthavn uden toldkontor eller fra landingspladser for mindre fly og helikoptere, at iagttage de formaliteter, som de i henhold til denne aftale er fritaget for.

Et eksempel herpå er cirkulæret af 21. april 1999, prot. 133/U, udstedt af kontoret for luftfartskontrol i Bergamo-Orio al Serio, i henhold til hvilket der kan gives tilladelse til fritagelse for grænseformaliteter, og hvori der henvises til, at disse tilladelser vedrører alle fly, uanset om der er tale om Schengen eller ikke-Schengen-lande (den nøjagtige ordlyd af cirkulære 133/U).

Mener Kommissionen, at sådanne bestemmelser er i overensstemmelse med Schengen-aftalen, og hvilke foranstaltninger vil den i modsat fald iværksætte med henblik på at de italienske luftfartsmyndigheder overholder denne aftales bestemmelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(7. december 2000)

Kommissionen har ikke kendskab til det cirkulære og den situation, som det ærede medlem henviser til, men vil rette henvendelse herom til de italienske myndigheder og informere det ærede medlem om resultatet af denne henvendelse.