ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2495/00

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(2. august 2000)

Om: Strukturfondsmidler til miljøbeskyttelse i Madrid

EU's miljøministre gav på deres møde i Porto for nylig udtryk for, at Den Europæiske Union burde sætte en stoppe for den spredning og manglende orden i sine politiske foranstaltninger til fordel for byerne og gøre miljøbeskyttelse til en af sine prioriteter. De femten erkendte på det pågældende møde, at de store byer skaber alvorlige økonomiske problemer som følge af deres ineffektive energianvendelse og utilstrækkelige organisation af deres aktiviteter og service.

Den politiske vægt lægges på beskyttelse af miljøet i byerne, hvor 80 % af Unionens borgere bor. Med dette formål for øje er det nødvendigt at udnytte den eksisterende finansiering bedre, nærmere betegnet de kapitalstærke strukturfonde.

Kan Kommissionen i den forbindelse oplyse, hvilke strukturfondsmidler Madrid, en af de mest forurenede byer i EU, har modtaget, og i hvilke udstrækning den kan bede om, at ånden i erklæringen fra Porto i nær fremtid skal bidrage til at gøre livet i Madrid mere menneskeligt og behageligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(25. oktober 2000)

Miljøbeskyttelsen er et højt prioriteret mål i forbindelse med strukturfondsprogrammerne, og Kommissionen erkender den betydning, som en miljømæssig infrastruktur af høj kvalitet har for den socioøkonomiske udvikling af regionerne.

Støtten under de regionale programmer, der medfinansieres af strukturfondene, tager sigte på de svageste områder i Unionen. Byen Madrid, som i europæisk sammenhæng er et relativt velstående område, har derfor modtaget mindre støtte under strukturfondene end de fattigere spanske regioner, der er støtteberettigede under mål 1.

I programmeringsperioden 1994-1999 bevilgedes der under EU-initiativet URBAN en støtte på 11,9 mio. til et ugunstigt stillet område i byens midte. Der ydedes støtte til miljøforbedringsforanstaltninger under dette program. For perioden 2000-2006 er visse områder støtteberettigede under mål 2. Madrid drager også fordel af Samhørighedsfonden, som finder anvendelse på nationalt plan, og hvorunder der er finansieret flere miljørelaterede projekter i byen med en samlet støtte på 146 mio..
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2509/00

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(2. august 2000)

Om: Spanske og italienske vine i Calais

Ville Kommissionen betragte importen af afgiftsfri øl og vin fra Frankrig til Det Forenede Kongerige, som et alvorligt problem for det indre marked, hvis det havde følger for andre medlemsstater end Frankrig og Det Forenede Kongerige?

Er Kommissionen klar over, at den mængde italienske og spanske vine, der sælges til britiske forbrugere i Frankrig, udgør omkring halvdelen af den mængde vin fra disse lande, som sælges i Det Forenede Kongerige?

Er Kommissionen enig med den britiske bryggeriindustri som anslår, at Spanien mister omkring 7 mio. liter solgt vin pr. år som følge af den afgiftsfri import fra Calais til Dover og Italien over 10 mio. liter solgt vin pr. år?

Agter Kommissionen at tage disse forhold op til fornyet overvejelse som en del af det forskningsprojekt om forskellene i forbrugsafgifter, som eksterne rådgivere vil afslutte i begyndelsen af næste år?

Svar afgivet af Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(14. september 2000)

Kommissionen har ikke modtaget oplysninger om omfanget af en mulig nedgang i salget af spanske og italienske vine i Det Forenede Kongerige som følge af britiske forbrugeres øgede indkøb af vin i Frankrig. Kommissionen kan derfor ikke udtale sig om de tal, som den britiske bryggeriindustri er fremkommet med.

Kommissionen vil som et led i sin nye rapport om de minimale punktafgiftssatser og de af de forskellige medlemsstater anvendte punktafgiftssatser, som forventes fremlagt begyndelsen af 2001, gennemgå disse afgiftssatser med henblik på at klarlægge, hvordan de påvirker det indre marked. I det omfang oplysninger er tilgængelige, vil tilfælde, som det, det ærede medlem henviser til, blive behandlet i rapporten, ligesom sådanne sager også vil blive genstand for den undersøgelse, som er bestilt hos eksterne konsulenter. Denne undersøgelse vil navnlig beskæftige sig med konkurrencen mellem forskellige former for alkoholholdige drikkevarer og skal forsøge at indkredse og forklare forskellige forbrugstendenser. Kommissionen vil derfor gerne hermed opfordre det ærede medlem til at fremsende alle for dette spørgsmål relevante oplysninger, som han måtte ligge inde med.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2917/00 af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen. Beskæftigelse.



EF-Tidende nr. 136 E af 08/05/2001 s. 0130 - 0130



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2917/00 af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen (19. september 2000) Om: Beskæftigelse Vil Kommissionen give en oversigt over alle sine ansatte fordelt på følgende aldersgrupper: under 25 år, 25-34 år, 35-49 år og over 50 år? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock (27. oktober 2000) >TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2691/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Landbrugsstøtte og Tjekkiets EU-medlemskab

1. Kan Kommissionen give et overslag over, hvor meget de årlige udgifter til landbrugsstøtte vil vokse, hvis den nuværende EU-landbrugsstøttepolitik udvides til at omfatte Tjekkiet, når landet bliver medlem af Den Europæiske Union, og det forudsættes

a) at der ikke sker ændringer i den nuværende tjekkiske landbrugsproduktion;

b) at der sker ændringer i den tjekkiske landbrugsproduktion i takt med ændrede økonomiske incitamenter, efterhånden som støtte- og strukturforanstaltninger bringes på linje med de nugældende EU-politikker?

2. Hvor høje bliver de anslåede årlige udgifter for Garantifonden og for strukturfondene i hvert enkelt tilfælde?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-2690/00, E-2691/00, E-2695/00, E-2699/00, E-2700/00 og E-2701/00

(29. september 2000)

For at kunne anslå de yderligere årlige udgifter til landbrugsstøtte som følge af Polen, Tjekkiet, Cypern, Ungarn, Slovenien og Estlands tiltrædelse af EU er det nødvendigt med nogenlunde sikkerhed at kende dato, vilkår og betingelser for landenes tiltrædelse af EU. Disse aspekter skal fastlægges under tiltrædelsesforhandlingerne med landene, hvoraf landbrugskapitlet blev åbnet i juni 2000. Ethvert overslag over udgifter på grundlag af de antagelser, der fremføres af det ærede medlem, må derfor nødvendigvis have en hypotetisk, spekulativ og usikker karakter. På det nuværende tidspunkt i forhandlingsprocessen er Kommissionen derfor ikke i stand til at besvare de spørgsmål, som det ærede medlem har stillet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3363/00

af Gilles Savary (PSE) til Kommissionen

(27. oktober 2000)

Om: Familiebedrifter, der producerer ren brændevin

Hvad er Kommissionens holdning til familiebedrifter, der producerer ren brændevin (hjemmebrænding)?

Agter Kommissionen i den nærmeste fremtid at udarbejde forslag om fælles regler for alle unionsborgere, der beskæftiger sig med hjemmebrænding?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(4. december 2000)

Kommissionen har ikke i øjeblikket nogen planer om at foreslå et initiativ vedrørende familiebedrifter, der producerer brændevin.

Kommissionen vil derimod snart foreslå Rådet en fælles markedsordning for landbrugsalkohol. I den forbindelse vil der være mulighed for at fastsætte særlige bestemmelser for bestemte alkoholproducenter.

Desuden skal Kommissionen henlede opmærksomheden på, at det i Rådets direktiv 92/83/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for alkohol og alkoholholdige drikkevarer(1) i artikel 22 er fastsat, at medlemsstaterne kan anvende reducerede punktafgiftssatser på ethanol, der fremstilles af små destillationsvirksomheder, og de familiebedrifter, der producerer brændevin, vil utvivlsomt være omfattet heraf.

(1) EFT L 316 af 31.10.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3341/00

af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Den frie bevægelighed for arbejdstagere med bil

Personer med bopæl i Nederlandene må ikke køre i en udenlandsk indregistreret bil. I forbindelse med anmodning om nederlandske nummerplader er der imidlertid en ventetid på 8 uger.

Det skaber i praksis en række problemer. Enhver, der kommer til Nederlandene for at bosætte sig der i kortere eller længere tid, betragtes som havende bopæl i henhold til loven. Ifølge færdselsloven er den nytilflyttede bilejer pligtig til at udstyre bilen med nederlandske nummerplader.

I henhold til EU-lovgivning kan arbejdssøgende i tre måneder bevare deres ret til understøttelse, mens de søger arbejde i en anden medlemsstat. Hvis en EU-borger kommer til Nederlandene for at søge arbejde, har vedkommende i henhold til nederlandsk lov bopæl i Nederlandene og er derfor pligtig til at påmontere nederlandske nummerplader. Indtil han/hun har fået disse nummerplader, må bilen ikke benyttes.

1. Hvorvidt lægger ovennævnte nederlandske lov hindringer i vejen for udenlandske arbejdssøgende, der ønsker at søge arbejde i Nederlandene?

2. Mener Kommissionen, at ovennævnte nederlandske lov er en forhindring for den frie bevægelighed for arbejdstagere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(14. november 2000)

Kommissionen er i færd med at undersøge de nævnte forhold i den pågældende medlemsstat og skal holde det ærede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2112/00

af Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om: Anvendelse af artikel 87 i EF-traktaten i forbindelse med støtte til den spanske elektricitetssektor?

Den nationale spanske energistyrelse har i sin rapport om sammenslutningen mellem Unión Fenosa og Hidrocantábrico foretaget en evaluering af indvirkningen af omkostningerne ved overgangen til fri konkurrence og anfører, at der hersker stor usikkerhed omkring beskyttelsesklausulen i den nye sjette overgangsbestemmelse i lov 54/97 om elektricitetssektoren (CTC-ordningen), idet der er mulighed for securitisering af CTC.

Nærer Kommissionen samme bekymring som det spanske reguleringsorgan?

Mener Kommissionen ikke, at det er vigtigt at ændre de spanske bestemmelser med henblik på at sikre, at securitiseringen ikke forhindrer markedet i at fungere korrekt, således som det fremgår af den metode, Kommissionen vedtog i juni sidste år?

Mener Kommissionen, at artikel 87 i traktaten giver mulighed for at yde driftsstatsstøtte på én billion pesetas, uden at der findes nogen lovlig mekanisme til sikring af, at der sker en reel overgang til konkurrence efter securitiseringen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(13. september 2000)

Kommissionen skal gøre det ærede medlem opmærksom på at der endnu ikke har været noget titularizacion (hvorved retten til at opkræve afgifter til dækning af omkostningerne ved overgangen til fri konkurrence kan overdrages til tredjemand). Det er Kommissionens opfattelse uden i øvrigt at tage stilling til rapporten fra Comisión Nacional de la Energía, der er udarbejdet i anden sammenhæng at der, hvis der gøres brug af denne mulighed, må træffes foranstaltninger til sikring af en reel overvågning af overgangen til fri konkurrence.

Kommissionen udelukker ikke på nuværende tidspunkt at den spanske lov må ændres eller suppleres.

Kommissionen kan ikke i denne fase tage stilling til, hvorvidt der i de pågældende foranstaltninger er tale om driftsstøtte. En ordning, som den der omtales af det ærede medlem, kan tilvejebringes ved at retsbestemmelser ændres, ved at der indføres sekundær national lovgivning, eller ved at medlemsstaten indgår en ensidig forpligtelse, eller kan pålægges ved en kommissionsbeslutning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2845/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(8. september 2000)

Om: Antallet af medlemmer i Europa-Parlamentet

Under henvisning til en udtalelse for nylig fra den britiske oppositionsleder, hvorefter vi let kunne afskaffe 100 pladser i Europa-Parlamentet (citeret i GC magazine, september 2000, s. 142), kan Kommissionen da redegøre for, hvilken procedure der skulle anvendes for at nedskære det nuværende Europa-Parlament fra 626 til 526 medlemmer?

Mener Kommissionen, dette er en let opgave?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(20. oktober 2000)

Antallet af pladser i Parlamentet er fastsat i EF-traktaten. I dennes artikel 189 står der, at antallet af medlemmer ikke må overstige 700. I EF-traktatens artikel 190 (tidligere artikel 138), stk. 2, angives antallet af repræsentanter, der vælges i hver enkelt medlemsstat (for tiden i alt 626 repræsentanter). Disse bestemmelser kan kun ændres ved en revision af disse artikler enten ved en traktatændring (i henhold til den i artikel 48 (tidligere artikel N TEU) fastsatte procedure) eller ved en tilpasning af traktaten i forbindelse med tiltrædelse (i henhold til den i artikel 49 (tidligere artikel 0) fastsatte procedure.

På den regeringskonference om reform af institutionerne, der blev indkaldt til i februar 2000 i medfør af TEU's artikel 48, og hvis arbejde skulle munde ud i Det Europæiske Råds møde i Nice (7. og 8. december 2000), behandles for tiden bl.a. spørgsmålet om Parlamentets sammensætning med henblik på udvidelsen af Unionen. Der undersøges flere muligheder for at nedskære det antal repræsentanter, der vælges i de nuværende medlemsstater, således at overgrænsen på 700 repræsentanter kan overholdes efter udvidelsen. Det er ikke planlagt på konferencen at nedskære dette antal på 700. Parlamentet har selv taget stilling til sagen i beslutning A5/0086/00 af 13. april 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2738/00

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Udviklingsstøtte til Peru

Den Europæiske Union er klar over omfanget af uregelmæssigheder i forbindelse med afholdelsen af valget i år i Peru, som såede alvorlig tvivl om resultatets demokratiske legitimitet. Ville det ikke være passende at påberåbe sig klausulen om demokrati i rammeaftalen mellem EU og Andesfællesskabet (CAN), som EU's program for udviklingsstøtte til Peru henhører under, især da myndighederne i Peru ikke viser tegn på at efterkomme det internationale samfunds krav om nye, fri og fair valg?

Der er desuden forlydender om, at udviklingsstøtte fra EU blev anvendt til præsident Fujimoris kampagne for genvalg for at fremme hans image; ville Kommissionen på baggrund heraf være rede til at overveje at kræve, at al udviklingsstøtte fremover distribueres via uofficielle kanaler (ikke-statslige organisationer, kirken)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. september 2000)

Kommissionen overvåger nøje begivenhederne i Peru sammen med medlemsstaterne. Den støtter den særlige mission, som OAS har etableret med det formål at styrke demokratiet i dette land. Derfor forekommer det ikke lige i øjeblikket hensigtsmæssigt at påberåbe sig klausulen om demokrati i rammeaftalen om samarbejde mellem EU og Andesfællesskabet.

Kommissionen er i færd med at undersøge det angivelige misbrug af fællesskabsmidler, der skulle have fundet sted i Peru, men hidtil har det ikke været muligt at bekræfte disse påstande. Hvis et sådant misbrug blev bekræftet, ville en suspendering af Fællesskabets bistand kræve en rådsbeslutning.

Kommissionen forbeholder sig dog ret til at tage sin holdning op til fornyet overvejelse i tilfælde af, at situationen i Peru skulle udvikle sig yderligere.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3269/00

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(20. oktober 2000)

Om: De voldelige angreb på kristne samfund på Molukkerne

Der er udbredt bekymring i det kristne samfund over konflikten på Molukkerne, som er forårsaget af provokatører, der handler på vegne af politiske og ekstremistiske elementer i Indonesien. Det skønnes, at 7 000 jihad krigere er søgt til disse øer og har angrebet kristne hjem. Det anslås, at dette har kostet omring 4 000 mennesker livet og har medført, at andre 350 000 er fordrevet.

Vil Kommissionen overveje snarest at sende en EU-delegation for at foretage en uvildig undersøgelse af situationen og indtrængende opfordre den indonesiske regering til at give uhindret adgang for bistandsorganisationer og anvise sikre opholdssteder for dem, der lever i skjul, og vil den opfordre den indonesiske regering til at efterforske sagen og finde frem til og retsforfølge de ansvarlige for denne konflikt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. november 2000)

Kommissionen deler det ærede medlems bekymring over konflikten på Molukkerne, som har kostet flere tusind menneskeliv i de kristne og muslimske befolkningsgrupper på øerne og fordrevet 300 000 fra deres hjem.

Ansvaret for at finde en løsning på konflikten ligger først og fremmest hos den indonesiske regering, men EU har konsekvent tilbudt humanitærhjælp. Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) har siden 1999 stillet 4 mio. EUR til rådighed og arbejder på at stille yderligere 2 mio. EUR til rådighed inden for den nærmeste fremtid.

Kommissionen har i løbet af de seneste måneder og sidste gang den 10. oktober 2000 rettet en række henvendelser til regeringen i Djakarta. Ved hver af disse lejligheder har Kommissionen indtrængende anmodet den indonesiske regering om at gribe ind for at standse voldshandlingerne, identificere og retsforfølge de ansvarlige samt sikre, at de fordrevne får beskyttelse og ubegrænset adgang til humanitærhjælp.

En delegation af EU's ambassadører i Djakarta aflagde besøg på Molukkerne den 12.-13. oktober 2000 for på stedet at danne sig et overblik over situationen. Dette besøg gav anledning til under drøftelserne med alle de involverede parter at give udtryk for EU's bekymring.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3176/00

af Arlindo Cunha (PPE-DE) til Kommissionen

(4. oktober 2000)

Om: Agenda 2000

Efter at bevillingerne til strukturfondene for halvandet år siden er blevet godkendt af Det Europæiske Råd i Berlin i april 1999, og beløbene til udviklingspolitikken for landbruget blev fastlagt for ca. et år siden, er det nødvendigt straks at gennemføre de udviklingsforanstaltninger, som følger af disse grundlæggende politiske målsætninger for Den Europæiske Union.

Der er tilsyneladende sket utilladelige forsinkelser. I nogle tilfælde skyldes det, at medlemsstaterne har indsendt deres forslag for sent til Kommissionen, mens der i andre tilfælde er sket forsinkelser i dens egne tjenestegrene.

Kan Kommissionen give oplysninger om alle Kommissionens vedtagelser til godkendelse af de operationelle programmer for landbruget og udviklingen af landbruget i hver medlemsstat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(31. oktober 2000)

Ud af medlemsstaternes i alt 69 planer for udvikling af landdistrikter forelagt i henhold til artikel 40, stk. 3 og 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL)(1) har Kommissionen godkendt 53 pr. 11. oktober 2000.

Vedrørende foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, som finansieres af EUGFL, Udviklingssektionen, og i medfør af artikel 40, stk. 1, i ovennævnte forordning (EF) nr. 1257/1999 indgår i programmeringen for sturkturfondenes mål 1-regioner (herunder områder, hvortil der ydes overgangsstøtte), har Kommissionen godkendt 6 fællesskabsstøtterammer (ud af i alt 7 forelagte), 11 samlede programmeringsdokumenter (ud af 18) og 15 operationelle programmer (ud af 51), som indeholder denne type foranstaltninger.

I medfør af artikel 40, stk. 2, i ovennævnte forordning (EF) nr. 1257/1999 er foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, som finansieres af EUGFL, Garantisektionen, integreret i 20 samlede programmeringsdokumenter for regioner under strukturfondenes mål 2 (herunder områder, hvortil der ydes overgangsstøtte), som Kommissionen er i færd med at gennemgå.

En mere detaljeret beskrivelse af fordelingen pr. medlemsstat sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets Generalsekretariat. De dokumenter, som Kommissionen skal godkende, sendes i øvrigt til Parlamentet i medfør af adfærdskodeksen vedrørende Kommissionens iværksættelse af strukturpolitikkerne(2).

(1) EFT L 160 af 26.6.1999.

(2) EFT C 279 af 1.10.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2862/00

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(14. september 2000)

Om: Euratoms Sikkerhedskontrol

Europa-Parlamentet krævede i sin beslutning af 6. juli 1988 (B2-0520/88(1)), at Euratoms Sikkerhedskontrol skulle afgive en udførlig årsberetning til Parlamentet. Dette blev senere ændret til at være en beretning hvert andet år.

Kan Kommissionen oplyse, hvornår den næste af disse udførlige beretninger vil blive offentliggjort, og kan den bekræfte, at disse beretninger herefter vil blive offentliggjort hvert andet år og være tilgængelige for offentligheden?

(1) EFT C 235 af 12.9.1988, s. 70.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(27. oktober 2000)

Kommissionen er i fuld gang med en revision af den måde, Euratoms Sikkerhedskontrol varetager sine opgaver på samt af prioriteringen af disse.

Når prioriteringen er blevet afklaret, vil der igen regelmæssigt blive afgivet en udførlig beretning om Sikkerhedskontrollens virksomhed til Europa-Parlamentet. Kun de dele heraf, der vedrører ikke-klassificerede oplysninger kan i givet fald stilles til offentlighedens rådighed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2529/00

af Rijk van Dam (EDD) til Kommissionen

(25. juli 2000)

Om: Det polske toldvæsens opkrævning af brændstofafgift for lastvogne

Med virkning fra tirsdag den 4. juli 2000 har Polen indført en af gift på brændstof, som befinder sig i brændstoftanken på lastvogne, der passerer grænsen til Polen. Hvis der ved passage af grænseovergangen (til Polen) er mere end 200 liter i tanken, opkræver toldvæsenet for mængden ud over de 200 liter en afgift på 2 DEM pr. Liter. Hermed tilsidesættes de bilaterale aftaler, som forskellige EU-lande har indgået med Polen på dette område. Desuden hersker der tvivl om, hvorvidt ovennævnte afgiftsstørrelse er i overensstemmelse med det polske finansministeriums afgørelse. Ydermere afstedkommer kontrollen ventetider ved grænseovergangen, hvilket påfører transportvirksomhederne en dobbelt ekstraomkostningspost.

1. Hvad er Kommissionens holdning til dette polske initiativ og bl.a. i betragtning af, at Polen er et fremtidigt medlemsland i EU?

2. Har Kommissionen til hensigt at gribe ind mod denne foranstaltning?

3. I bekræftende fald med hvilke midler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugen

(11. september 2000)

Indtil Polen er optaget som medlem er det bestemmelserne i Europaaftalen der er gældende, og de indeholder ikke specifikke regler herom. Det bør dog nævnes at Polen allerede har bragt sin lovgivning i overensstemmelse med EU's for så vidt angår den afgiftsfrie ration. Der kan afgiftsfrit indføres samme mængde brændstof som den der er fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 af 28. marts 1983 om en fællesskabsordning vedrørende fritagelse for import- og eksportafgifter(1). Medlemsstaterne har i henhold til artikel 113 heri mulighed for at indskrænke rationen til 200 l pr. køretøj pr. rejse, når der er tale om brændstoffet i kommercielle motorkøretøjers standardtanke. Kommissionen kan ikke i denne forbindelse kommentere eventuelle bestemmelser om en højere ration i bilaterale aftaler, f.eks. mellem Polen og Nederlandene.

Så vidt Kommissionen er underrettet, anvender Polen følgende told-, punkt- og momsafgiftssatser, når der er tale om mere end 200 l diesel: 4 % told i samhandelen med medlemsstaterne, mellem 0,830 og 0,908 zloty i punktafgift pr. liter (afhængigt af svovlindholdet) samt 22 % moms. Dette resulterer sammenlagt i en afgift på omkring 1,50 zloty (svarende til ca. 0,73 DM), hvilket er væsentligt lavere end den afgift på 2 M (mere end 4 zlotys) der nævnes af det ærede medlem.

Kommissionen agter dog at forholde sig årvågen i denne sag.

(1) EFT L 105 af 23.4.1983.