SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3016/01

af Feleknas Uca (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. oktober 2001)

Om: Ændring af den tyrkiske forfatning

Medlemmerne af den tyrkiske Nationalforsamling har med stort flertal stemt for ændringer af den forfatning, der i 1982 blev dikteret af militæret. I en ændrede forfatning er der bestemmelser om ligebehandling af kvinder og mænd, forbuddet mod politiske partier er vanskeliggjort, og radio og tv samt bøger og dagblade tillades fremover også på kurdisk. Enkelte udsendelser kan dog stadig forbydes af hensyn til den nationale sikkerhed. Generalernes indflydelse på politikken skal reduceres, idet afgørelser i Det Nationale Sikkerhedsråd kun skal have vejledende karakter. Dødsstraffen er ikke helt afskaffet, men kun begrænset, hvilket indebærer, at terrorister og krigsforbrydere fortsat kan straffes med døden.

Hvorledes evaluerer Kommissionen denne ændring af en tyrkiske forfatning?

Lever ændringen op til Kommissionens forventninger?

Hvilke konsekvenser har den tyrkiske forfatningsreform for tiltrædelsesprocessen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(13. december 2001)

Kommissionen hilser det tyrkiske parlaments vedtagelse af forfatningsreformpakken den 3. oktober 2001 velkommen. Den ser reformpakken som et betydeligt skridt i retning af at styrke demokratiet og forbedre beskyttelsen af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder.

Forfatningsændringerne giver færre muligheder for at begrænse de grundlæggende frihedsrettigheder som f.eks. ytrings- og tankefriheden, pressefriheden og foreningsfriheden.

For at blive effektiv skal forfatningsreformen følges op af omfattende lovændringer. Dette gælder især i relation til ytringsfriheden og de kulturelle rettigheder, herunder retten til radio- og tv-spredning på andre sprog end tyrkisk.

Den tyrkiske regering er ved at lægge sidste hånd på en pakke af nye lovforslag, som tager sigte på at gennemføre en række forfatningsændringer, bl.a. vedrørende ytrings- og tankefriheden. Den bør bane vej for at gøre fremskridt hen imod at opfylde prioriteterne i tiltrædelsespartnerskabet.

På trods af disse ændringer findes der stadig en række restriktioner på udøvelsen af de grundlæggende frihedsrettigheder. I hvor høj grad den enkelte borger i Tyrkiet vil opnå en reel forbedring i udøvelsen af sine grundlæggende frihedsrettigheder vil afhænge af, hvordan gennemførelsesbestemmelserne til lovgivningen mere præcist udformes, og hvordan lovgivningen anvendes i praksis. Det er særligt opmuntrende, at der er blevet indført et almindeligt princip om proportionalitet, og at det erklærede formål med reformen rent faktisk er at bringe respekten for menneskerettighederne og retsstatslige principper frem i rampelyset.

Den reviderede artikel 38 i forfatningen begrænser dødsstraffen til terroristforbrydelser og kun i krig eller krigstruende situationer. Undtagelsen for terroristforbrydelser er ikke i overensstemmelse med protokol 6 for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (ECHR) (som ikke tillader nogen forbehold), mens undtagelsen for krigsforbrydelser er tilladt i henhold til protokol 6.

Reformerne vedrørende de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder indeholder en række positive elementer. Bestemmelserne i artikel 26 og 28, der forbyder brug af sprog, der er forbudt ved lov, er nu blevet afskaffet. Dette kan bane vej for brug af andre sprog end tyrkisk og er en positiv udvikling.

Eksisterende restriktiv lovgivning og praksis skal ændres, for at denne forfatningsreform kan blive gennemført, hvilket de tyrkiske myndigheder har erkendt.

Ændringerne vil, når de er gennemført, medføre klare fordele for Tyrkiets befolkning og vil hjælpe landet med at gøre fremskridt med forberedelserne på EU-medlemskab.

Yderligere oplysninger om dette spørgsmål kan findes i Kommissionens periodiske rapport om Tyrkiet, der blev vedtaget den 13. november 2001(1).

(1) SEK(2001) 1756.