DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/844

(2004/C 78 E/0898)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3652/03

af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen

(2. december 2003)

Om: Stamceller og stamcellelinjer

Har Kommissionen finansieret produktionen af stamceller og stamcellelinjer? Hvor mange projekter er blevet finansieret? I hvilke lande? Hvor mange penge er givet ud?

Hvor mange embryoner anvendte man for at opnå de to stamcellelinjer i Det Forenede Kongerige og de syv stamcellelinjer i Sverige?

Er dette det samlede antal stamcellelinjer, der er frembragt i Europa siden den 27. juni 2002?

Har Kommissionen finansieret importen af embryonale stamceller eller embryonale stamcellelinjer? Hvor mange er importeret? Hvor meget har det kostet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(16. januar 2004)

Der er ikke hidtil anvendt fællesskabsmidler til forskning i fremstilling af humane embryonale stamcellelinjer.

Som led i det femte rammeprogram (1998-2002) blev der ydet støtte til ca. 60 forskningsaktiviteter, som omfattede mindst én aktivitet vedrørende stamcelleforskning. En liste over disse projekter sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat. Kun to af disse projekter omfatter forskning, der involverer eksisterende humane embryonale stamcellelinjer. Alle disse projekter tegner sig tilsammen for et fællesskabsbidrag på tæt ved 90 mio. EUR. Kommissionen har imidlertid ikke oplysninger om det nøjagtige beløb, der er viet stamcelleforskning som led i disse projekter. Hvad angår de deltagende lande, drejer det sig om de fleste af medlemsstaterne samt visse tredjelande som f.eks. Schweiz, Israel, Ungarn, Norge osv. … Yderligere oplysninger om deltagerne i disse projekter og om de deltagende lande kan findes på Cordis's websted (1).

Kommissionen har ikke oplysninger om antallet af embryoner, der er anvendt til at skabe de to stamcellelinjer i Det Forenede Kongerige og de syv stamcellelinjer i Sverige.

Kommissionen har ikke endelige oplysninger om det samlede antal humane embryonale stamcellelinjer, der er frembragt i Europa siden den 27. juni 2002. Dette tal ændrer sig hele tiden. Da tilvejebringelse af humane embryonale stamceller fra overskydende embryoner nu er tilladt ved lov i syv andre medlemsstater (B, DK, GR, ES, F, NL, FI), er det sandsynligt, at nye linjer er under udvikling. F.eks. hedder det i betænkningen fra Astrid Thors, ordfører udpeget af Parlamentets Udvalg om Retlige Anliggender og Det Indre Marked til at udarbejde en udtalelse om forslaget til Rådets beslutning af 30. september 2002 (2) om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: »Strukturering af det europæiske forskningsrum« (2002-2006) (3), at der muligvis findes tre linjer i Helsinki, men siger ikke nogen om tidspunktet for deres frembringelse.

Alle de humane embryonale stamcellelinjer, der hidtil er anvendt i EU-finansierede projekter, er eksisterende linjer, der er frembragt uden for EU. Som nævnt ovenfor, indgår to projekter i det femte rammeprogram: det ene projekt vedrører to linjer, der er importeret fra registret i USA's National Institute of Health, og det andet omfatter en israelsk linje til forskningsaktiviteter i Israel. I det nuværende sjette rammeprogram og efter den første indkaldelse af forslag vil der kunne ydes støtte til ét forslag, der bl.a. omfatter forskning i en human embryonal stamcellelinje fra registret i National Institute of Health. Som anført i afsnit 1, kan Kommissionen ikke vide, om omkostningerne til import indgik i EU's kontrakter. Gennemsnitsprisen på de linjer, der er opført i registret i National Institute of Health, er 5 000-6 000 USD pr. linje, men kun til forskningsbrug.

(1) http://dbs.cordis.lu/fep/LIFE/LIFE_PROJ1_search.html.

(2) EFT L 294 af 29.10.2002.

(3) KOM(2003) 390.