ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0686/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Drivgarn og saettegarn

Hvorfor har man nu, hvor Kommissionen er ved at forberede en revision af de fleraarige udviklingsprogrammer for Faellesskabets fiskerflaader, skrinlagt debatten om anvendelse af driv- og saettegarn ud fra de retningslinjer, Europa-Parlamentet har vedtaget?

Er det ikke Kommissionens opfattelse, at brugen af driv- og saettegarn er til skade for bevarelsen af arterne og endvidere reelt forvrider konkurrencen mellem fiskerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (3. april 1996)

Debatten om denne type garn er ikke skrinlagt. Droeftelserne fortsaetter i Raadet om Kommissionens forslag ((KOM(94) 131. )). Der har ikke kunnet skaffes et flertal for dette forslag, men Kommissionen har gjort det klart, at den er rede til at gaa ind for loesninger, der kan hjaelpe med til at bryde doedvandet.

Kommissionen har ogsaa aktivt samarbejdet med medlemsstaterne om den kontrolordning, der blev indfoert i 1995 for dette fiskeri af de paagaeldende medlemsstater. Dette har sikret en generelt hoej grad af overholdelse af de gaeldende regler i Atlanterhavet. Kommissionen er ligeledes parat til at samarbejde i aar om en lignende ordning.

Kommissionen stoetter fortsat gradvis afvikling af denne type fiskeri.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0665/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende finanskontrol

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen forelagt i 1994 vedroerende finanskontrol?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0676/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 inden for regionalpolitikken

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt inden for regionalpolitikken?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0687/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 paa miljoeomraadet

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 fremsat paa miljoeomraadet?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3440/95 af José Escudero (PPE) til Kommissionen (18. december 1995)

Om: Europaeisk musikstoette

Agter Kommissionen at overveje stoette til fremme af musikalske aktiviteter, moeder mellem musikere, udstillinger, undervisning, kor eller orkestre af unge europaeere ud over de saakaldte europaeiske orkestre?

Kan man fordele musikstoetten saaledes, at den naar ud til det lokale eller regionale niveau og navnlig til orkestre bestaaende af unge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (6. februar 1996)

Kommissionen har som led i sin kulturelle indsats og som foelge af tilfoejelsen af den nye artikel 128 om kultur til EF-traktaten fremlagt 3 forslag til beslutning; disse forslag omfatter programmer vedroerende kunstneriske og kulturelle arrangementer (Kalejdoskop-programmet), boeger og laesning (Ariane-programmet) samt kulturarven (Raphaël-programmet). Disse forslag er stadig til behandling i Raadet.

Musikstoette henhoerer foerst og fremmest under Kalejdoskop-programmet, der ikke blot tildeler stoette til Det Europaeiske Ungdomsorkester og Det Europaeiske Faellesskabs Barokorkester, men ogsaa til forskellige former for individuelle projekter, der har med musikudoevelse at goere.

I overensstemmelse med naerhedsprincippet er Kalejdoskop-programmet beregnet paa faelleseuropaeiske projekter, d.v.s. projekter med deltagelse af mindst 3 medlemsstater. For kulturprojekter paa regionalt og lokalt niveau har Kommissionen med udgangspunkt i artikel 10 i bestemmelserne for EFRU (den Europaeiske Fond for Regionaludvikling) lanceret et pilotprojekt med henblik paa interregionalt samarbejde om oekonomisk udvikling med kulturelt sigte.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2867/95 af Lissy Groener (PSE) til Raadet (26. oktober 1995)

Om: Situationen i Europaskolen Bruxelles II, Woluwe

Ved inspektionen af Europaskolen Bruxelles II i Woluwe den 4. juli 1995 paatalte brandvaesnets sikkerhedstjeneste i Woluwe St. Lambert, at sikkerhedsforanstaltningerne i bygningen til de hoejere klassetrin og i grundskolens bygning var utilstraekkelige, bl. a. en overbelaegning paa indtil 100% (op til 420 personer for meget pr. etage i bygningen til de hoejere klassetrin og op til 120 personer for meget pr. etage i grundskolens bygning).

1. Hvem baerer ansvaret og traeffer afgoerelser i Europaskolen om skolens belaegning (elevtal, antal klasser, sprogafdelinger), og hvilken institution baerer det retlige ansvar for overholdelsen af sikkerhedsnormerne?

2. I hvor hoej grad traeffer EU-organer (f. eks. Det OEverste Raad) politiske afgoerelser i samraad med de myndigheder, som er ansvarlige for overholdelsen af sikkerhedsnormerne, og findes der bindende normer for sikkerheden? I bekraeftende fald hvilke?

3. Hvem baerer det retlige ansvar i tilfaelde af katastrofale foelger paa grund af de utilstraekkelige sikkerhedsforanstaltninger ved Europaskolen?

4. Hvilken demokratisk politisk kontrolinstans er skolernes OEverste Raad som Europaskolernes beslutningstagende organ underlagt?

Svar (20. maj 1996)

Aftalen om vedtaegten for Europaskolerne, som blev undertegnet den 12. april 1957 af Faellesskabets oprindelige medlemsstater, samt de protokoller, der er udarbejdet i henhold til denne vedtaegt, gennemfoeres af Det OEverste Raad for Europaskolerne.

Dette organ traeffer de afgoerelser, der er noedvendige for, at skolerne kan fungere tilfredsstillende, og for saa vidt angaar Europaskolerne i Belgien foerer det i henhold til vedtaegtens artikel 28 forhandlinger med den belgiske regering om yderligere aftaler med det formaal at sikre skolerne de bedst mulige fysiske og paedagogiske arbejdsvilkaar. Disse forhandlinger skulle snarest foere til en loesning, der er tilfredsstillende for alle parter.

Kommissionen repraesenterer Faellesskabet i Det OEverste Raad og i de enkelte skolers Administrationsraad, og spoergsmaal om Woluwe-skolens drift boer rettes til Kommissionen.
Nr. C 350/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 83 
Svar 
(23. november 1983) institutioners forskellige formål og den udvikling, 
som kendetegner deres beføjelser. 
Rådet gav på samlingen den 21. til 22. juni 1983 sin 
tilslutning til visse retningslinjer, som Fællesskabet og 
medlemsstaterne agter at følge med hensyn til et pragma­
tisk og konstruktivt samarbejde med Europarådet. 
I disse retningslinjer hedder det bl.a.: 
— Fællesskabet ønsker på ingen måde at trænge ind på 
Europarådets kompetenceområde eller aktiviteter, 
men det vil fortsætte et konstruktivt samarbejde, som 
bekræftet af Rådets formand over for Europaparla­
mentet i forbindelse med en drøftelse af det tysk­
italienske initiativ. 
— Fællesskabet understreger, at det i lighed med Euro­
parådet er interesseret i den bredest mulige anvendelse 
af bestemmelserne i Europarådets og Fællesskabets 
retsforskrifter. Fællesskabet foreslår, at begge insti­
tutioner undersøger muligheden for at gennemføre 
dette i praksis. Der er i øvrigt allerede indledt 
uformelle samtaler mellem afdelingerne i Europarå­
dets sekretariat og Kommissionen, navnlig med det 
formål at fastslå, hvilke konventioner Fællesskabet 
kan tiltræde. 
— Fællesskabet er af den opfattelse, at der ikke skal 
foretages en inddeling af de spørgsmål, der henhører 
under henholdsvis Europarådets og De europæiske 
Fællesskabers kompetence, i betragtning af de to SKRIFTLIG FORESPØRGSEL Nr. 1280/83 
af William Newton Dunn (ED-GB) 
til Kommissionen for De europæiske Fællesskaber 
(3. november 1983) 
Om: Kommissionens forbindelser med medlemmer af de 
nationale parlamenter 
Tager Kommissionen imod meddelelser og besøg angå­
ende fællesskabsspørgsmål fra medlemmer af medlems­
staternes parlamenter, eller anmoder den dem om at rette 
deres henvendelse gennem deres medlem af Europa-Par­
lamentet? 
Svar afgivet på Kommissionens vegne 
af Frans Andriessen 
(16. november 1983) 
Fra tid til anden modtager Kommissionen henvendelser 
eller anmodninger om oplysning fra medlemmer af 
nationale parlamenter om spørgsmål vedrørende Fælles­
skabet, som de interesserer sig for. 
Naturligvis svarer Kommissionen direkte på disse 
anmodninger, så godt den kan, på samme måde som den 
selvsagt besvarer anmodninger og henvendelser fra 
enhver person og organisation i Fællesskabet. 
BERIGTIGELSER 
Berigtigelse til skriftlig forespørgsel nr. 2365/82 af John D. Taylor (ED-GB) 
til Kommissionen for De europæiske Fællesskaber 
(De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. C 197 af 25. juli 1983) 
Side 22, stk. 2 i svarets, første linje: 
/ stedet for: »... ud over de 50 % . 
læses: ». . . ud over de 5% . .
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/523

(2004/C 78 E/0544)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3329/03

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(12. november 2003)

Om: Eurobarometer-undersøgelse, hvori Israel fremstår som det land, der udgør den største trussel mod verdensfreden

En opinionsmåling, som Eurobarometer har gennemført på bestilling af Kommissionen, viser, at Israel er det land, der af EU-borgerne betragtes som den største trussel mod verdensfreden.

Har Kommissionen kendskab til de kriterier, der ligger til grund for udformningen af spørgsmålene i undersøgelsen?

Er Kommissionen klar over, at de to demokratiske lande, USA og Israel, i de svarmuligheder, der blev tilbudt de udspurgte, er placeret side om side med diktaturer og teokratiske regimer, der fornægter frihedsrettighederne?

Hvilke initiativer vil Kommissionen og dens formand, Romano Prodi, træffe for at undgå, at de europæiske institutioner legitimerer uovervejede initiativer, der risikerer at forværre spændingerne mellem Europa og Mellemøsten?

Hvilke initiativer vil Kommissionen træffe for at hindre, at der i så ømtålelige spørgsmål som dette sker nyhedsudslip, som det var tilfældet, da dagbladet El Pais offentliggjorde resultaterne af Eurobarometerundersøgelsen?

Mener Kommissionen ikke, at Europa i erindring om holocaust bør påtage sig et større ansvar for fredsbestræbelserne i Mellemøsten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(22. december 2003)

Det ærede medlem henvises til det svar, den gav på skriftlig forespørgsel E-3334/03 fra Christina Muscardini (1).

(1) Se side 263.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2492/02

af Jean-Maurice Dehousse (PSE) til Kommissionen

(2. september 2002)

Om: Køb af fast ejendom i Danmark

Udsendelsen Forum des Européens (europæernes forum), som blev vist på ARTE lørdag den 29. juni, var helliget Danmark og det da forestående danske rådsformandskab. I denne udsendelse blev det forklaret, at dansk lovgivning hindrer udenlandske statsborgere, herunder EU-borgere, i at købe fast ejendom (eller i det mindste visse former for fast ejendom).

Hvis denne oplysning er begrundet, hvad er denne lovgivning da baseret på, og finder Kommissionen, at et sådant forbud er foreneligt med Fællesskabets grundlæggende principper (herunder borgernes ligestilling) og med det fælles markeds principper?

Er forbud mod denne type særrettigheder i øvrigt ikke blevet betragtet som en integrerende del af den etablerede fællesskabsret inden for rammerne af de igangværende forhandlinger med de forskellige EU-kandidatlande?

Hvis dette er tilfældet, hvad er da på nuværende tidspunkt resultatet på dette område af forhandlingerne med de forskellige kandidatlande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(26. september 2002)

Erhvervelse af fast ejendom i en anden medlemsstat er en kapitalbevægelse og reguleres som sådan af EF-traktatens artikel 56, ifølge hvilken alle restriktioner for kapitalbevægelser er forbudt. Denne bestemmelse er dog også underlagt de undtagelser, som udtrykkeligt er nævnt i EF-traktaten.

For så vidt angår Danmark er der til EF-traktaten knyttet en særlig protokol vedrørende ejendomserhvervelse med følgende ordlyd: Uanset bestemmelserne i traktaten kan Danmark opretholde den gældende lovgivning om erhvervelse af ejendomme, der ikke er helårsboliger. I den gældende lovgivning stilles der krav om, at køber uanset nationalitet skal have haft bopæl i Danmark i fem år for at kunne erhverve en ejendom, som ikke er en helårsbolig.

Selv om fri bevægelighed for kapital er en del af den gældende fællesskabsret, er dette også tilfældet for den særlige bestemmelse vedrørende erhvervelse af ejendomme til fritidsbrug i Danmark.

For de fleste af de kandidatlande, som forhandler om tiltrædelse, er forhandlingerne om kapitalbevægelser foreløbig blevet lukket med undtagelse af Rumænien. Hvad angår erhvervelse af fast ejendom, er der for visse lande planlagt overgangsperioder med hensyn til fri bevægelighed i forbindelse med erhvervelse af ejendomme til fritidsbrug og/eller erhvervelse af landbrugsarealer og skovområder. En oversigt over overgangsordninger og øvrige ordninger for de enkelte kandidatlande findes på følgende adresse: http://europa.eu.int/comm/enlargement/negotiations/chapters/chap4/index.htm.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2098/01

af Pat Gallagher (UEN) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Erasmus-studerende i Connaught, Ulster

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange studerende fra Connaught, Ulster, der har fået stipendier fra det EU-støttede Erasmus-program?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(10. september 2001)

EU's mobilitetsordning for studerende, Erasmus, giver studerende, der ønsker at tage en eksamen i en af medlemsstaterne, mulighed for at tilbringe mellem tre måneder og et år som studerende i udlandet i et andet deltagende land (medlemsstat eller associeret land).

Hverken Kommissionen eller de nationale kontorer, der styrer mobilitetsaktionen under Erasmus på nationalt niveau, registrerer oplysninger om hvor de Erasmus-studerende kommer fra med undtagelse af oplysninger om den studerendes nationalitet, der er en forudsætning for at kunne deltage. Kommissionen beklager derfor, at det ikke er muligt at give det ærede medlem de ønskede oplysninger om antallet af studerende fra Connaught (Ulster), som har modtaget støtte fra ordningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1952/01

af Johannes Swoboda (PSE) til Kommissionen

(3. juli 2001)

Om: Kommissionsmedlem Margot Wallströms holdning til Alpekonventionen

Hvilken holdning har kommissionsmedlemmet med ansvar for miljøanliggender, Margot Wallström, til hele Alpekonvention-problematikken?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström på skriftlige forespørgsler E-1951/01 og E-1952/01

(3. september 2001)

Kommissionen erkender den store rolle, Alpekonventionen kan komme til at spille for bæredygtig udvikling i Alperegionen. Alpekonventionen er et vigtigt internationalt instrument til beskyttelse af det alpine økosystem og integrering af miljømæssige og sociale hensyn i forskellige erhvervssektorer.

Kommissionen forstår det ærede medlems betænkelighed ved, at den ikke har deltaget i det stående udvalgs seneste møder og i ministermødet (alpekonferencen) i oktober 2000. Det er imidlertid på grund af ressourcemangel, at Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt kan betragte sin deltagelse i Alpekonventionens arbejde som højt prioriteret.

Dette skal ses i sammenhæng med, at subsidiaritetsprincippet spiller en væsentlig rolle ved gennemførelsen af Alpekonventionen og dens protokoller. Det forholder sig nemlig sådan, at tiltag fra de nationale eller regionale myndigheder kan være mere effektive end tiltag på fællesskabsplan. Desuden dækker nogle af protokollerne til Alpekonventionen områder, hvor Fællesskabets kompetence er begrænset, især hvor der er tale om turisme, jordbundsbeskyttelse og bjergskove.

Dog bør dette på ingen måde fortolkes som manglende interesse i eller påskønnelse af det arbejde, der udføres i Alpekonventionens regi. Det bør understreges, at de målsætninger, Fællesskabet har forpligtet sig til at opfylde som kontrahent af denne konvention, allerede er ved at blive opfyldt gennem EU-foranstaltninger og -lovgivning, f.eks. habitat- og fugledirektiverne, Natura 2000-nettet og det sjette handlingsprogram på miljøområdet.

Kommissionens forelæggelse for Rådet(1) af et forslag om undertegnelse af transportprotokollen den 16. januar 2001 er ligeledes et tegn på Kommissionens fortsatte interesse for Alpekonventionen.

(1) KOM(2001) 18 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3736/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Osteoporose

De seneste videnskabelige undersoegelser har vist, at knoglebrud som foelge af osteoporose udgoer en stadig stoerre trussel for de aeldres sundhed, og at hyppigheden heraf vil stige drastisk i de kommende aar.

Da ernaeringen spiller en vigtig rolle for knoglernes sundhed, agter Kommissionen da at tilrettelaegge en undersoegelse, der kan foere til en informationspolitik over for offentligheden og ivaerksaettelsen af kontrolsystemer for hyppigheden af knoglebrud saavel paa nationalt plan som paa faellesskabsplan?

Kan Kommissionen ivaerksaette en bevidstgoerelseskampagne til bekaempelse af osteoporose i forbindelse med faellesskabsforanstaltninger til forebyggelse af denne sygdom og bevidstgoerelse af borgerne og af sundhedsmyndighederne i de enkelte medlemsstater for at beskytte borgernes sundhed og medvirke til uddannelsen af kompetent personale inden for sundhedssektoren?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4026/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. januar 1999)

Om: Shinias og De Olympiske Lege i 2004

I forbindelse med gennemfoerelsen af de projekter, der er noedvendige for at afholde af De Olympiske Lege i 2004 i Athen, er der konstateret en raekke negative indvirkninger paa miljoeet og overtraedelser af Faellesskabets retsakter om miljoeet. I Kommissionens svar paa min tidligere skriftlige forespoergsel E-3097/97(1) forsikrede den, at den ville overvaage projekterne, saaledes at der ikke ville opstaa problemer af denne art.

Vil Kommissionen derfor undersoege spoergsmaalet om det beskyttede vaadomraade i Shinias, hvor man har til hensigt at afholde kaproningerne under De Olympiske Lege i 2004, opfoere tilskuertribuner osv.? Ifoelge velorienterede kilder skal Shinias udnaevnes til en naturpark, hvor disse installationer - tilfaeldigvis - ogsaa skal placeres. Er det muligt at omdanne omraadet uden samtidig at overtraede Faellesskabets retsakter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(23. februar 1999)

Schinias-vaadomraadet er ikke blevet udpeget som et saerligt beskyttet omraade i medfoer af Raadets direktiv 79/409/EOEF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(2) og ej heller som et vigtigt fugleomraade. Lokaliteten er heller ikke medtaget paa listen over lokaliteter af betydning for Faellesskabet, som er indgivet af de hellenske myndigheder til Kommissionen i henhold til bestemmelserne i Raadets direktiv 92/43/EOEF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(3) med henblik paa senere optagelse i Natura 2000-nettet. Selv om Schinias er medtaget i den relevante videnskabelige oversigt, da der i omraadet findes en raekke prioriterede levesteder, er der intet, der paa nuvaerende tidspuinkt tyder paa, at disse naturtyper er underrepraesenterede paa den graeske landsdaekkende liste, og som kunne berettige til senere at tilfoeje denne lokalitet til listen over lokaliteter af faellesskabsbetydning.

Paa denne baggrund er Faellesskabets naturbeskyttelseslovgivning ikke involveret i det foreliggende tilfaelde. Hvorom alting er, kan Kommissionen kun bekraefte, at medlemsstaterne er forpligtet til korrekt at gennemfoere al relevant faellesskabslovgivning, herunder Raadets direktiv 85/337/EOEF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet(4).

(1) EFT C 117 af 16.4.1998, s. 151.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979.

(3) EFT L 206 af 22.7.1992.

(4) EFT L 175 af 5.7.1985.