ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/269

(2004/C 33 E/280)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2534/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(29. juli 2003)

Om: Problematikken med »grænseelever«

Gennem længere tid har man i de nederlandske grænsekommuner kunnet konstatere, at børn af nederlandske familier, som er flyttet over grænsen til Tyskland, har fortsat (eller fortsætter) skolegangen i Nederlandene og vice versa. På grundskolen De Biezenkamp i Beek (Ubbergen) er der f.eks. tale om 3 3 børn ud af i alt 800 grundskolebørn. I kommunen Losser er der tale om 35 børn og i Groesbeek om 19. Maastricht kommune har 200 elever fra Belgien.

Kommunen modtager ikke noget tilskud fra staten for disse »grænseelever«, da fordelingen af kommunale tilskud til grundskoler sker ud fra antallet af unge mellem 0 og 19 år, som er bosat i kommunen.

For nylig (den 2. juni 2003) er der offentliggjort en undersøgelsesrapport, bl.a. på bestilling af provinserne Gelderland og Overijsel og Euregio. Undersøgelsen drejede sig om udflytningen fra Nederlandene til Tyskland. I øjeblikket bor der ca. 18 500 nederlandske borgere i det tyske grænseområde. Det forventes, at antallet af nederlandske borgere i det tyske grænseområde i tidsrummet 2003-2007 vil stige med mellem 20 000 og 40 000.

Hvis ovennævnte stigning sættes direkte i relation til det nuværende antal elever i f.eks. grundskolen De Biezenkamp, indebærer dette, at antallet af »grænseelever« i perioden frem til 2007 ville kunne stige med mellem 30 og 60 børn. Dette udgør en yderligere grund til, at der må findes en løsning på spørgsmålet om de udgifter, som denne migration medfører.

Grænseområder er efter min opfattelse en slags »forsøgsområder« for det nye Europa. Det er netop i disse områder, at den europæiske integration kan bære frugt ved hjælp af samarbejde om undervisningsspørgs-mål.

Er Kommissionen af den opfattelse, at der bør træffes foranstaltninger, således at sådanne merudgifter kan godtgøres?

Ser Kommissionen muligheder for at tilskynde medlemsstaterne til at træffe sådanne foranstaltninger og mere generelt lette samarbejdet mellem grænseområder og give det en mere permanent karakter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(27. august 2003)

Kommissionen erkender det problem, som det ærede medlem gør opmærksom på med hensyn til infrastrukturomkostninger i forbindelse med elever, der bor i et grænseområder og går i skole i nabolandet. Fremme af elevers og studerendes mobilitet er et centralt punkt i Fællesskabets politik på uddannelsesområdet.

Tilrettelæggelse og finansiering af de nationale uddannelsessystemer falder dog ikke ind under Fællesskabets kompetenceområder. I EF-traktatens artikel 149 er det klart angivet at, »Fællesskabet bidrager til udviklingen af et højt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne […] Med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne«. kommissionen har således ingen kompetence til at behandle spørgsmålet om omkostninger i forbindelse med »grænseelever«.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/230

(2004/C 33 E/235)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2175/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(30. juni 2003)

Om: Handel med tjenesteydelser

1. Vil Kommissionen give en vurdering af, hvor stor en handel med tjenesteydelser, der kunne foregå mellem medlemsstaterne, og de virkninger, denne handel kunne få på væksten i produktion og beskæftigelse?

2. Vil Kommissionen særligt medregne ethvert spor af handel med tjenesteydelser i mere integrerede områder såsom Canada og USA?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(4. august 2003)

Det ærede medlem beder Kommissionen om at vurdere, hvor stor en handel med tjenesteydelser der kunne foregå mellem medlemsstaterne og hvilke virkninger denne handel kunne få på væksten i produktionen og beskæftigelsen. Som led i fastlæggelsen af Kommissionens lovgivningsmæssige respons vedrørende det indre marked for tjenesteydelser er Kommissionen nu ved at udarbejde en konsekvensanalyse, som skal redegøre for, hvilken stigning i den grænseoverskridende handel med tjenesteydelser afskaffelsen af de eksisterende hindringer for det indre marked kan føre til.

Men da det er yderst vanskeligt at målsætte statistikkerne på dette område og der således ikke findes anerkendte makroøkonomiske prognosemodeller for tjenesteydelser, vil det være svært for Kommissionen at give en detaljeret talprognose over den potentielle handel og investering i tjenesteydelser mellem medlemsstaterne og konsekvenserne heraf for produktionen og beskæftigelsen. Talberegningen og modelleringen vanskeliggøres yderligere af, at en stor del af handelen med tjenesteydelser gemmer sig i varehandelsstatistikkerne. Det må også bemærkes, at en stor del af den internationalisering, der sker i handelen med tjenesteydelser, er baseret på direkte investeringer i udlandet, så hvis man udelukkende fokuserer på handel med tjenesteydelser, kan man komme til at undervurdere, hvilket potentiale et velfungerende indre marked for tjenesteydelser reelt indebærer.

Kommissionen vil som led i sin konsekvensanalyse gøre sit yderste for på grundlag af eksisterende statistikker og oplysninger fra interesserede parter at fremlægge en mere kvalitativt og mikroøkonomisk orienteret redegørelse for, hvilke følger der kan tænkes i form af omkostningsbesparelser, vækst i handelen med tjenesteydelser mellem medlemsstaterne og stigning i EU's produktion og beskæftigelse.

Det ærede medlem spørger derefter, om Kommissionen vil medregne udviklingen i handelen med tjenesteydelser i mere integrerede områder såsom Canada og USA. Kommissionen har, under forbehold af ovennævnte statistiske begrænsninger, til hensigt i sin konsekvensanalyse at sammenholde resultaterne på EU's marked for tjenesteydelser med Nordamerikas.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/143

(2004/C 33 E/141)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1609/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(7. maj 2003)

Om: Ekspertgruppen vedrørende menneskehandel

Kan Kommissionen forelægge nærmere oplysninger om formålet med og sagsområdet for dens ekspertgruppe vedrørende menneskehandel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(3. juni 2003)

Den 25. marts vedtog Kommissionen afgørelse 2003/209/EF om oprettelse af en rådgivende gruppe med betegnelsen »Ekspertgruppen vedrørende Menneskehandel« (1).

Ekspertgruppen vil være et vigtigt element i gennemførelsen af Bruxelles-erklæringen. Dette dokument var slutresultatet af den europæiske konference om forebyggelse og bekæmpelse af handel med mennesker — Global udfordring for det 21. århundrede, der blev afholdt fra den 18. til den 20. september 2002. Erklæringen omfatter et bilag med henstillinger, standarder og eksempler på god praksis. Ekspertgruppen skal yde et væsentligt bidrag til videreudviklingen af forebyggelsen og bekæmpelsen af menneskehandel. I henhold til afgørelsens artikel 2 kan Kommissionen konsultere ekspertgruppen om alle spørgsmål vedrørende menneskehandel. Specielt skal ekspertgruppen senest ni måneder efter nedsættelsen af gruppen forelægge en rapport baseret på henstillingerne i Bruxelles-erklæringen med det formål at bistå Kommissionen med at fremsætte yderligere konkrete forslag på europæisk plan, f.eks. en handlingsplan eller en meddelelse.

Gruppen skal bestå af 20 eksperter. Kommissionen udnævner gruppens medlemmer fra en liste bestående af alle personer foreslået af medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer samt af specifikke internationale, mellemstatslige og ikke-statslige organisationer. Kommissionen offentliggør til orientering listen over medlemmerne i Den Europæiske Unions Tidende.

Ifølge artikel 5 i Kommissionens afgørelse ydes der ikke vederlag for det arbejde, som medlemmerne af ekspertgruppen udfører. Rejseudgifterne dækkes efter reglerne for rådgivende udvalg (A-07031). Det kan være nødvendigt med fire plenarmøder i ekspertgruppen samt fire møder i arbejdsgrupper (som kan nedsættes i henhold til artikel 6 i Kommissionens afgørelse) pr. år. Antallet af møder må dog tages op til fornyet overvejelse på grundlag af de budgetmæssige krav og gruppens holdning, når den først er nedsat.

(1) EUT L 79 af 26.3.2003.
2.

er Kommissionen i færd med at forberede initiativer til europæisk lovgivning, som har til hensigt at gennemføre fælles regler for vedligeholdelse af offentlige bygninger, regler der kan beskytte folkesundheden?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/252

(2004/C 33 E/259)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2324/03

af Bill Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen

(14. juli 2003)

Om: Berettigelsen af udbetaling af forskellige offentlige pensioner til forskellige personkategorier beskæftiget inden for det britiske nationale sundhedsvæsen (British National Health Service)

Den britiske stat belønner arbejdstagere, der i mindst tyve år har arbejdet med patienter med psykiske lidelser i det nationale sundhedsvæsen, ved at lade antallet af præsterede tjenesteår tælle dobbelt ved pensionsberegningen.

Da min vælger har arbejdet inden for psykiatrien fra 1994 til 1999, men derefter er overgået til almindelig sygepleje, vil tjenesteårene 1994-1999 ikke tælle dobbelt i henhold til disse regler.

Er en sådan forskelsbehandling ikke urimelig og ulovlig, evt. i lyset af sagen Coloroll Pension Trustees Ltd. mod Russell, hvori det anføres, at »trustees« i forbindelse med erhvervstilknyttede pensionsordninger har pligt til at anvende alle de midler, der findes i national ret, for at sikre overholdelsen af ligebehandlingsprincippet i henhold til Rom-traktatens artikel 119?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(14. august 2003)

Kommissionen kan ikke på grundlag af de givne oplysninger konstatere, om der er tale om en overtrædelse af fællesskabslovgivningen om ligebehandling af kvinder og mænd. Den må derfor bede det ærede medlem om at forelægge yderligere oplysninger om den pågældende persons sag.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/147

(2004/C 33 E/145)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1625/03

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(13. maj 2003)

Om: Anerkendelse af æggesektoren i forbindelse med import fra tredjelande

I betragtning af at EU's æggeindustri vil blive omfattet af supplerende lovgivning vedrørende fødevaresikkerhed og dyrevelfærd, er Kommissionen da enig i, at æggesektoren bør anerkendes som en sektor, der er følsom over for import fra tredjelande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. juni 2003)

Hvad ægproduktionen angår, vil der på grundlag af artikel 10 i Rådets direktiv 1999/74/EF af 19. juli 1999 om mindstekrav til beskyttelse af æglæggende høner (1) blive gennemført en ekstern undersøgelse af de samfundsøkonomiske konsekvenser af EF-bestemmelserne om æglæggeres velfærd i forhold til tredjelande. Undersøgelsens resultater vil bidrage til at fastlægge, i hvilket omfang ægsektoren er følsom over for tredjelandsprodukter.

Det skal også bemærkes, at EF i forbindelse med WTO's landbrugsforhandlinger har understreget betydningen af, at frigivelsen af handelen med disse produkter ikke skader bestræbelserne på at forbedre dyrs velfærd. Det foreslås derfor, at de kompensationer, der skal dække de meromkostninger, der er nødvendige for at opfylde normerne for dyrs velfærd, skal udelukkes fra nedsættelsesforpligtelserne (»den grønne kasse«), hvis det kan fastslås, at omkostningerne direkte skyldes, at der er vedtaget strengere normer, og at vedtagelsen derfor ikke må forstyrre samhandelen eller forstyrre den så lidt som muligt.

(1) EFT L 203 af 3.8.1999.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/509

(2004/C 84 E/0587)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3852/03

af Roberto Bigliardo (UEN) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om: Udnævnelse og gennemsigtighed i Kommissionen

Vil Kommissionen venligst oplyse, hvor mange medlemmer af kommissærernes kabinetter, der er blevet udnævnt til stillinger i Kommissionens tjenestegrene, der i funktion og grad ligger over de stillinger, de havde tidligere?

Vil Kommissionen ligeledes påvise, at forfremmelserne er sket på baggrund af fortjeneste, og ikke er en klassisk afslutning på en mandatperiode, hvor formandens og kommissærernes talrige kabinetsmedlemmer forsøges placeret på indflydelsesrige poster?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(12. marts 2004)

Kommissionen kan oplyse det ærede parlamentsmedlem om, at der hidtil i dens embedsperiode er 25 tjenestemænd, der er blevet udnævnt til højere stillinger — med hensyn til ansvarsniveau og/eller lønklasse — i andre tjenestegrene efter i en periode at have gjort midlertidig tjeneste i en anden stilling i et kommissionsmedlems kabinet.

Af disse 25 tjenestemænd:

— blev 4 udnævnt til generaldirektør eller vicegeneraldirektør

— blev 7 udnævnt til direktør

— blev 14 udnævnt til kontorchef, og af disse: — blev 6 udnævnt til kontorchef i samme lønklasse — blev 3 udnævnt til kontorchef i en højere lønklasse (A3) — blev 5, der allerede tidligere havde været kontorchefer, oprykket i en højere lønklasse (A3).

Oversigtstabel — Tjenestemænd, som er blevet forfremmet efter i en periode at have gjort midlertidig tjeneste i en anden stilling i et kommissionsmedlems kabinet

Tidligere lønklasse Lønklasse i den nye stilling Forfremmelse med hensyn til ansvarsniveau Forfremmelse med hensyn til lønklasse A2 A1 4 4 A3 A2 7 7 A4 A3 3 (1) 8 A4 A4 4 0 A5 A5 2 0

Disse udnævnelser var i overensstemmelse med alle de gældende regler for forfremmelser. De samme standardprocedurer for forfremmelse, der gælder for alle andre ansatte, blev fulgt til punkt og prikke.

(1) Tre af disse blev også forfremmet med hensyn til ansvarsniveau.
1.

Kommissionen kan oplyse det ærede parlamentsmedlem om, at virksomheden Gerry Weber har fået fællesskabsstøtte under fællesskabsstøtterammen (FSR II) (1994-1999) inden for rammerne af erhvervsuddannelses- og beskæftigelsesprogrammet, (1) blandt andet 226 525,26 EUR fra Den Europæiske Socialfond (ESF). Desuden gør Kommissionen opmærksom på, at tildeling af støtte fra ESF ikke er underkastet krav om virksomhedernes levedygtighed; derimod skal de støttekriterier og de kriterier for støtteberettigelse overholdes, som er fastlagt i de bestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, da støtten fra ESF blev tildelt. Virksomheden modtog herudover midler som medfinansiering fra Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU) på 809 823,86 EUR inden for rammerne af de to projekter, som var blevet godkendt i PNICIAP-programmet (2) 1988 (FSR I) og i programmet for modernisering af erhvervsstrukturer 1994 (FSR II). Kommissionen vedtog først efter den 10. marts 1998 de retningslinjer, som fastsætter, at de finansierede aktiver skal fastholdes i mindst 5 år, regnet fra tidspunktet for de investeringer, som der er blevet givet støtte til.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/630

(2004/C 78 E/0666)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3697/03

af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. december 2003)

Om: Tilbagevenden til Tyrkiet af flygtninge af tyrkisk oprindelse

Regeringen i Ankara og UNHCR har indgået en aftale om repatriering til Tyrkiet af ca. 9 500 flygtninge af kurdisk oprindelse, som siden 1998 har opholdt sig i Mahmur-flygtningelejren i det nordlige Irak.

Er Kommissionen inddraget i sagen? Finder den i benægtende fald ikke, at en passende finansiel inddragelse er nødvendig for at sikre den frivillige karakter af Mahmur-lejrens flygtninges tilbagevenden og endvidere for at garantere deres sikkerhed over for eventuelle repressive foranstaltninger fra de tyrkiske sikkerhedsstyrkers side, erfaringsmæssigt med baggrund i antikurdiske tendenser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(20. januar 2004)

Kommissionen er bekendt med de igangværende drøftelser mellem De Forenede Nationers Flygtningehøjkommissariat (UNHCR), den tyrkiske regering og De Forenede Staters regering vedrørende tilbagevenden til Tyrkiet af flygtninge af kurdisk oprindelse, som opholder sig i Mahmur-flygtningelejren i det nordlige Irak.

UNHCR har meddelt Kommissionen, at de næste drøftelser på højeste plan om trepartsaftalen vil finde sted i Ankara den 21. januar.

Hvad angår den finansielle inddragelse, har UNHCR til hensigt at oprette et program, der skal sikre disse mennesker en vellykket tilbagevenden, og har foreslået, at EU bidrager finansielt hertil. Dette vil blive overvejet, når parterne har indgået en aftale.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/654

(2004/C 88 E/0671)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3880/03

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om: Pas til husdyr

Kommissionen har fastsat datoen for indførelse af pas til husdyr til juli 2004. Dette pas vil gælde som sundhedsattest for husdyret og give ejeren mulighed for frit at medbringe dyret overalt i Europa med undtagelse af Det Forenede Kongerige, Irland og Sverige. Hidtil har alle, der ønskede at rejse med deres husdyr, skullet kunne forevise et gyldigt bevis for vaccination imod hundegalskab, som under alle omstændigheder registreres i dyrets sundhedsbog.

Hvilke egentlige ændringer vil denne foranstaltning medføre med hensyn til medbringelse af med husdyr inden for Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(26. januar 2004)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 af 26. maj 2003 om dyresundhedsmæssige betingelser for ikke-kommerciel transport af selskabsdyr og om ændring af Rådets direktiv 92/65/EØF (1) finder anvendelse fra den 3. juli 2003. Kommissionens beslutning om udformning af pasmodellen blev truffet i medfør af forordningens artikel 17, stk. 2, og finder følgelig også anvendelse fra samme dato.

De betingelser, der er gældende for transport af kødædende selskabsdyr, er således fastsat i forordning (EF) nr. 998/2003. En generel betingelse i forbindelse med transport mellem andre medlemsstater end Irland, Sverige og Det Forenede Kongerige er, at der er foretaget en vaccination mod rabies, som er gyldig.

Formålet med passet er at indføre et fælles standardiseret veterinærdokument på EU-plan, der skal lette eventuelle kontroller af katte, hunde og fritter, som transporteres på EU's territorium. Passet erstatter de forskellige dokumenter, der findes for øjeblikket i medlemsstaterne, og som har givet anledning til forskellige vanskeligheder af sproglig art, hvilket ikke har gjort det nemmere at anvende dokumenterne i hverdagen ved transport inden for EU.

Passet kan udstedes af dyrlæger, når som helst dyret skal transporteres. Det er et europæisk veterinærcertifikat, der ledsager dyret hele livet igennem, og som kan påføres alle oplysninger om dets sundhedstilstand.

I øvrigt vil passet også blive taget i brug ved transport til Irland, Sverige og Det Forenede Kongerige. I så tilfælde udfyldes de rubrikker, der omhandler særbestemmelserne, som er gældende for disse tre medlemsstater i en periode på fem år.

(1) EUT L 146 af 13.6.2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/28

(2004/C 84 E/0030)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2498/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(25. juli 2003)

Om: Investeringer

I fortsættelse af Kommissionens meget interessante svar på min forespørgsel E-1350/03 (1) af 22. maj 2003 om direkte udenlandske investeringer i eurozonelandene og de EU-medlemmer, der ikke deltager i eurosamarbejdet, kan Kommissionen oplyse, om den nu er i stand til at ajourføre de tal, der er opgivet i dens oversigter, således at de omfatter sidste år (2002)? I benægtende fald, hvornår kan den gøre dette?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(3. september 2003)

Ajourførte tabeller er sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. Tallene for 2002 er foreløbige skøn, som medlemsstaterne har sendt til Eurostat i juni 2003 sammen med reviderede tal for 2001. Reinvesteret indtjening er ikke medregnet for Danmarks og Spaniens vedkommende. Reinvesteret indtjening er i nogle tilfælde ikke medregnet for Grækenlands og Sveriges vedkommende. I aggregaterne er reinvesteret indtjening i alle disse tilfælde baseret på skøn. De foreløbige data for 2002 og reviderede data for 2001 foreligger ikke for euroområdets partnerlande.

(1) Se side 8.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/325

(2004/C 78 E/0342)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3809/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(11. december 2003)

Om: Opdatering af situationen vedrørende midler fra kultur 2000-programmet til Massa Kommune

I sit svar af 30. juli 2003 på tidligere forespørgsel E-0983/03 (1), hvori der spurgtes, om Massa Kommune havde forelagt projekter som led i kultur 2000-programmet og fået bevilget støtte hertil, oplyste Kommissionen, at kommunen ikke havde forelagt projekter i perioden indtil 2002. Kan Kommissionen oplyse, om der er forelagt projekter i perioden efter dette tidspunkt og indtil i dag?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

på skriftlige forespørgsler E-3798/03, E-3799/03, E-3800/03, E-3801/03, E-3802/03, E-3803/03, E-3804/03, E-3805/03, E-3806/03, E-3807/03, E-3808/03 og E-3809/03

(26. januar 2004)

Kommissionen svarede, som det ærede medlem ganske rigtigt anfører, den 30. juli 2003 på en tidligere forespørgsel om samme emne (2).

Siden juli 2003 er der sket følgende: sidste frist for indgivelse af forslag til projekter, der skal gennemføres i 2004 inden for rammerne af Kultur 2000-programmet, var den 31. oktober 2003 (for etårige projekter) og den 15. november 2003 (for flerårige projekter).

De forelagte projekter er således i udvælgelsesfasen, og Kommissionen er på nuværende tidspunkt i denne fase forpligtet til at overholde reglerne om fortrolighed, ifølge hvilke det ikke er tilladt for Kommissionen at give nogen oplysninger om de forelagte projekter eller om de kulturinstitutioner, der har indgivet forslag.

Som Kommissionen nævnte i sit tidligere svar, er alle oplysninger om de udvalgte projekter tilgængelige på internettet, så snart udvælgelsesproceduren er afsluttet, på adressen: http://europa.eu.int/comm/culture/eac/index_fr.html

(1) EUT C 242 E af 9.10.2003, s. 200.

(2) Det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-0830/03 samt skriftlige forespørgsler E-0892/03 og E-0978/03 til E-0990/03, EUT C 242 E af 9.10.2003, s. 200.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/24

(2004/C 78 E/0025)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0895/03

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(17. marts 2003)

Om: Agro-business Bank of Georgia

Agter Kommissionen at genåbne udbudsproceduren for Agro-business Bank of Georgia?

Hvis dette i lyset af nye omstændigheder er tilfældet, hvornår vil proceduren da blive genoptaget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(21. maj 2003)

Udbudsproceduren vedrørende projektet for forstærkning af kapaciteten i Agro Business Bank i Georgien blev afsluttet i 2002. På baggrund af kidnapningen af en tidligere projektleder, hr. Shaw, besluttede Kommissionen imidlertid at lægge såvel dette som andre georgiske projekter på is. Efter at situationen var løst og efter en omhyggelig analyse af de mest velegnede alternativer for den fremtidige Agro Business Bank, blev det for nyligt besluttet at undertegne kontrakten med den bedste udbudsgiver fra det foregående år. Gennemførelsen af projektet er netop påbegyndt.