SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0674/02

af André Brie (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 2002)

Om: Opfyldelse af finansielle tilsagn til Jugoslavien

I et interview med det tyske nyhedsmagasin DER SPIEGEL (nr. 9/2002) udtalte den jugoslaviske udenrigsminister, Zoran Djinji, følgende:

- i 2001 havde Den Europæiske Union af de lovede 300 mio. EUR først fratrukket to tredjedele til dækning af gæld fra Milosevi-tiden for kort derefter, efter et interview i Der Spiegel, at bevilge 45 mio. euro; disse 45 mio. euro fratrækker EU nu igen i 2002-2004 i tre rater;

- af de 1,3 mia. dollar, Jugoslavien i 2001 blev lovet i omgående hjælp, var kun knap 500 mio. dollar blevet udbetalt.

På baggrund af dette interview bedes Kommissionen venligst oplyse følgende: Kan Kommissionen bekræfte disse udtalelser?

Hvilke konkrete oplysninger kan den i benægtende fald anføre?

Er Kommissionen bevidst om den enorme betydning, opfyldelse af finansielle tilsagn har for bevarelse af stabiliteten i Jugoslavien og for den reformkurs, regeringen fører?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. april 2002)

Kommissionen finder at Zoran Djindjic' udtalelser ikke afspejler virkeligheden. Kommissionen noterer sig ligeledes at andre dele af dette interview, vedrørende andre aspekter, også har været genstand for kritik fra de berørte internationale organisationer.

Kommissionen har løbende støttet strukturreformen i Forbundsrepublikken Jugoslavien siden dennes igangsættelse i 2000. Kommissionen har siden oktober 2000 ydet Jugoslavien over 1,3 mia. EUR i EF-bistand via en ekstremt hurtigt og effektivt fungerende ordning; det meste af dette beløb er allerede udbetalt.

Kommissionen formidler yderligere politisk og økonomisk støtte med henblik på reform som led i stabiliserings- og associeringsprocessen. Kommissionen har dermed en førende stilling med hensyn til tilvejebringelsen af det økonomiske og politiske grundlag for en bæredygtig reform. Z. Djindjic og hans kolleger i Beograd er udmærket klar over dette.

Djindjic har rejst følgende aspekter i sine udtalelser:

- For det første Fællesskabets makroøkonomiske bistand til Jugoslavien. Rådet traf i juli 2001 afgørelse om et beløb på 300 mio. EUR. Efter at aftalememorandummet mellem de jugoslaviske myndigheder og Kommissionen var blevet undertegnet i september 2001, og efter afviklingen af Jugoslaviens restancer over for Den Europæiske Investeringsbank, frigav man en første rate på 260 mio. EUR i oktober; den blev fulgt op med anden rate på 40 mio. EUR i januar 2002. På baggrund af Jugoslaviens gode fremgang med hensyn til økonomisk stabilisering og reform og landets behov for finansieringsmidler besluttede Rådet i december 2001 efter høring af Europa-Parlamentet at forhøje Fællesskabets makroøkonomiske støtte ved at yde yderligere 45 mio. EUR i gavebistand (dvs. som ikke forventes tilbagebetalt af Jugoslavien), hvorved det samlede beløb nåede op på 345 mio. EUR.

- Det bør bemærkes at denne makroøkonomiske EF-bistand ydes inden for rammerne af Den Internationale Valutafonds standby-program, der skal dække de eksterne finansieringsbehov, og herunder behovet for afvikling af restancer over for Fællesskabet og Den Europæiske Investeringsbank; de var på 232 mio. EUR og stammede fra gamle lån, som Den Europæiske Investeringsbank havde ydet i perioden fra 1977 til 1989. Efter afviklingen af disse restancer kan Jugoslavien ligesom de øvrige lande på Vestbalkan komme i betragtning til lån fra både Fællesskabet og Den Europæiske Investeringsbank. Det skal ydermere i denne forbindelse nævnes at der over de næste tre år regnes med et generelt, vejledende beløb på 450 mio. EUR i lån fra Den Europæiske Investeringsbank til Jugoslavien.

- Det andet aspekt som Djindjic har rejst, vedrører Fællesskabets generelle bistand til Jugoslavien der ydes som led i CARDS-programmet for Vestbalkan. Kommissionens 2002-budgetforslag vedrørende Vestbalkan blev nedskåret med 63 mio. EUR af budgetmyndigheden. Der er fastsat et vejledende rammebeløb for budgettet for Vestbalkan 2000-2006. Inden for dette afsættes der årlige vejledende bevillinger fordelt på de fem lande i regionen. Hvis et land får forskud som det var tilfældet med det ekstrabeløb på 45 mio. EUR som blev ydet i makrofinansiel støtte til Jugoslavien i 2001 må forskuddet fratrækkes landets bevillinger i de følgende år.

Det er normalt muligt at sprede denne transaktion over flere år, men i dette tilfælde havde budgetmyndigheden besluttet at beløbet skulle indgå i 2002. Ikke desto mindre fandt Kommissionen en måde hvorpå virkningerne af denne budgetbeslutning i nogen grad kunne afbødes således at et maksimum af projekter og programmer kunne iværksættes på de prioriterede områder. Kommissionen fandt således en løsning på hvordan man kunne imødekomme både presserende budgetbehov og de mere langfristede behov for investering og institutionsopbygning, som den havde lovet.

På donorkonferencen i Bruxelles i juni 2001 gav Fællesskabet tilsagn om (som en del af 1,58 mia. EUR, svarende til 1,36 milliarder USD) at ville yde Jugoslavien (eksklusive Kosovo) 230 mio. EUR via bistandsprogrammer i Serbien, Montenegro og forbundsstatsprojekter. Den 31. december 2001 var der disponeret over hele dette beløb, og der var udbetalt mere end 155 mio. EUR (65 %). Ovennævnte makrofinansielle bistand ydes oven i dette beløb.

Det bør endelig også nævnes at Kommissionen løbende har ydet Jugoslavien humanitær bistand siden begyndelsen af 1990'erne. I 2001 blev der endvidere sideløbende med den makrofinansielle bistand og udviklingsbistanden ydet over 69 mio. EUR i humanitær EF-bistand til Jugoslavien heraf gik 47,8 mio. EUR til Serbien, 7,5 mio. EUR til Montenegro og 13,9 mio. EUR til Kosovo idet hovedsigtet var at sørge for at de ringest stillede befolkningsgrupper, dvs. flygtninge fra ind- og udland samt mest udsatte personer, fik deres behov dækket.

Jugoslavien modtager stadig størsteparten af Fællesskabets bistand til Vestbalkan, hvilket bl.a. kan ses i landets imponerende resultater med hensyn til økonomisk stabilisering og reform i perioden siden udgangen af 2000. Kommissionen har givet tilsagn om at ville støtte denne reformproces, og i denne forbindelse tilstræbe større stabilitet i Jugoslavien og resten af regionen.