ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3025/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. oktober 2001)

Om: Støtte til turistsektoren og Philoxenia-programmet

Terrorangrebet den 11. september har medført en dramatisk forværring af situationen for turismen. Antallet af rejsende, som aflyser deres rejser, eller virksomheder, som aflyser deres krydstogtsruter, samt endvidere af luftfartsselskaber, som nedlægger flyruter, stiger eksponentielt.

På grund af turismens betydning for Den Europæiske Union (det er den sektor, som skaber de fleste arbejdspladser, den tegner sig for 13,5 % af BNP, og 9 millioner mennesker finder direkte beskæftigelse inden for denne sektor) og den ovenfor nævnte dramatiske situation, som er opstået efter terrorangrebet den 11. september, råder Kommissionen da over oplysninger om følgerne af krisen på mellemlang sigt for turismen i Den Europæiske Union eller EU-medlemslandene? Har den til hensigt at vedtage nogle foranstaltninger? Har den til hensigt at omformulere Philoxenia-programmet?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanenpå skriftlige forespørgsler E-2861/01 og P-3025/01

(5. december 2001)

Kommissionen vedtog den 13. november 2001 beretningen Opfølgning til Det Europæiske Råds møde den 21. september: situationen i den europæiske turistsektor(1), der vedrører konsekvenserne af terrorangrebet den 11. september 2001 i USA for turismen i EU.

I denne rapport fastslår Kommissionen, at nogle af de foranstaltninger, der blev foreslået i dens meddelelse af 10. oktober om følgerne for luftfarten af attentaterne i USA(2), også svarer til turistindustriens fordringer. Kommissionen kommer frem til den konklusion, at udfordringen består i at få fastlagt en strategi for europæisk turisme, som imødekommer de forestående politiske og økonomiske udfordringer på mellemlang og lang sigt.

En sådan strategi, der besvarer turistaktørernes krav om samarbejde og koordination, skal gennemføres ved hjælp af det nye samarbejde mellem turistaktører gennem den åbne koordinationsmetode, som er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 13. november 2001 Samarbejde om europæisk turismes fremtid(3). Foranstaltningerne efter denne metode skal forbedre integrationen af alle turistaktørers interesser og behov i de fællesskabspolitikker og -initiativer, der indvirker på turismen, samt forbedre kontakten mellem turisterhvervet og de øvrige aktørgrupper. Denne metode har dog ikke til formål at ændre det tidligere forslag om et flerårigt program til støtte for turismen i Europa (Philoxenia).

Da der stadig hersker en vis usikkerhed, vil Kommissionen fortsat overvåge indvirkningen på turismen og følge situationen. Dette vil ske i samarbejde med medlemsstaterne, turistindustrien og andre aktører. Men det skal, på trods af krisen i visse sektorer og på visse destinationer, undgås, at der indføres foranstaltninger, der kan skade udviklingen og konkurrencedygtigheden i den europæiske turistindustri på lang sigt.

(1) KOM(2001) 668 endelig udg.

(2) KOM(2001) 574 endelig udg.

(3) KOM(2001) 665 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2426/01

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(4. september 2001)

Om: Ligebehandling af religionsudøvelse i Slovakiet

Det teologiske akademi Johannes Calvin i Slovakiet modtager ingen støtte fra den slovakiske stat. Andre mindre og større kirkelige institutioner er anerkendt som seminar og/eller fakultet.

Akademiet har allerede i seks år ventet på anerkendelse som fakultet. Rapporten fra Kommissionen, hvori der anmodes om anerkendelse af akademiet, blev offentliggjort for 10 måneder siden. Hvis anerkendelsen nægtes, bliver betalingen fra lederne og præsterne standset. Andre historiske kirker får sendetid i statens radio og fjernsynsudsendelser. For calvinisternes vedkommende er dette ikke tilfældet. Med 90 000 medlemmer er den calvinistiske kirke den fjerdestørste i landet.

Vil Kommissionen i forhandlingerne med Slovakiet undersøge, om der forekommer forskelsbehandling på grund af udøvelsen af en særlig religion, eller skal årsagerne til denne diskriminerende behandling snarere søges i den kendsgerning, at de (calvinisterne) tilhører det ungarske mindretal?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(8. oktober 2001)

Kommissionen følger nøje med i, om Slovakiet opfylder københavnskriterierne vedrørende religionsfrihed. Kommissionen nåede i sin periodiske rapport for 1999(1) for første gang til den konklusion, at Slovakiet opfylder de politiske kriterier. Den nåede til den samme konklusion i den periodiske rapport for 2000(2).

Kommissionen kan bekræfte, at det teologiske akademi Johannes Calvin har anmodet om at blive anerkendt som fakultet, men at det endnu ikke er sket. Kommissionen kan også bekræfte, at størstedelen af calvinister i Slovakiet tilhører det ungarske mindretal.

Dette har dog ifølge Kommissionens oplysninger hverken indflydelse på statens finansiering af den calvinistiske kirke eller på calvinisternes sendetid på statsejet tv og radio. Både kirkernes ret til finansiering og sendetid er fastlagt ved lov. Staten er ansvarlig for aflønning af kirkens præster og til dels også for kirkens administrative udgifter. Calvinisternes kirke i Slovakiet finansieres på samme måde som de øvrige 14 registrerede kirker i Slovakiet.

Kommissionen vil fortsat kontrollere, om de politiske kriterier opfyldes i løbet af tiltrædelsesforhandlingerne, herunder retten til religionsfrihed.

(1) KOM(1999) 511 endelig udg.

(2) KOM(2000) 711 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2371/01

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(8. august 2001)

Om: Den Europæiske Unions budget for samarbejde på fiskeriområdet

Kan Kommissionen oplyse omfanget af EU's årlige budget for udviklingssamarbejde med tredjelande, og hvor stor en del heraf der er øremærket til samarbejde på fiskeriområdet for hvert år i referenceperioden mellem 1994 og 2002 opdelt på hvert enkelt land?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvor stort et beløb der hvert år blev ydet via Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) i perioden 1994 til 2001?

Kan Kommissionen endelig oplyse, hvor stort et beløb der vil blive afsat inden for rammerne af Den Europæiske Udviklingsfond til samarbejde på fiskeriområdet i perioden 2002-2007?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(24. oktober 2001)

Inden for rammerne af de fleste internationale fiskeriaftaler indgået af EU, der finansieres over den pågældende budgetpost (B7-8000), støtter Fællesskabet disse aktioner. Formålet med disse er generelt at yde støtte til aktiviteter, der er forbundet med fiskerisektoren i det pågældende udviklingsland, såsom kontrol, tilsyn, forskning, småfiskeri, stipendier og uddannelse på fiskeriområdet, statistikker osv.

Hvad angår de årlige beløb fra Den Europæiske Udviklingsfond til samarbejde på fiskeriområdet for perioden 1994-2001: for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) blev der, på grundlag af oplysninger fra databanken OLAS (OECD-klassifikationskode 313), for hele perioden 1994-august 2001 afsat et beløb på 45 518 000 EUR til fiskeri. Næsten 11,5 mio. EUR er bestemt som støtte til fiskeripolitik og administrativ forvaltning og næsten 24,7 mio. EUR til udvikling af fiskeri (herunder 3 mio. EUR, der blev frigjort i 1999). De øvrige delsektorer vedrører uddannelse/undervisning, forskning og tjenesteydelser.

Fordelingen i pr. år er følgende:

- 1994: 10 678 000 (6,3 mio. til udvikling af sektoren; 4,2 mio. til forskning, 0,15 mio. som støtte til fiskeripolitik og administrativ forvaltning)

- 1995: 13 518 000 (12,4 mio. til udvikling af sektoren; 1,1 mio. som støtte til fiskeripolitik og administrativ forvaltning)

- 1996: 5 000 0000 (forskning)

- 1997: 20 200 (som støtte til fiskeripolitik og administrativ forvaltning)

- 1998: 447 000 (347 000 til udvikling; 100 000 som støtte til fiskeripolitik og administrativ forvaltning);

- 1999: 3 112 000 (som støtte til fiskeripolitik og administrativ forvaltning)

- 2000: 14 866 000 (6,07 mio. som støtte til fiskeripolitik og administrativ forvaltning; 8,7 mio. til udvikling af fiskeri; 0,042 mio. til tjenesteydelser);

- august 2001: 877 000 (som støtte til fiskeripolitik og administrativ forvaltning).

Hvad angår beløbet fra EUF til samarbejde på fiskeriområdet for perioden 2002-2007, er programmeringen ved at blive gennemført. Kommissionen vil kunne besvare dette spørgsmål efter regnskabsårets udløb.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2584/01

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(24. september 2001)

Om: Risiko for tab af midler fra den tredje fællesskabsstøtteramme i Grækenland

Ifølge offentliggørelser i den græske presse risikerer Grækenland at miste midler fra den tredje fællesskabsstøtteramme, fordi de pågældende organer ikke er i stand til at opfylde forudsætningerne for effektiv og kvalitetsmæssig udnyttelse af disse midler. Det er i denne forbindelse betegnende, at af de i alt 275 projekter, som alle landets kommuner havde forelagt til godkendelse og finansiering fra Samhørighedsfonden, var de 106 blevet udvalgt af de kompetente myndigheder i de tretten regioner, hvoraf kun 30 er forelagt til godkendelse af de ansvarlige fællesskabsorganer, eftersom de øvrige ikke opfyldte de bestemmelser om støtteberettigelse, som er indeholdt i de nye forordninger.

Kan Kommissionen oplyse, om disse midler muligvis vil gå tabt for Grækenland, fordi det ikke har været i stand til at udnytte dem? Hvad er efter Kommissionens mening årsagen hertil, og kan de lokale organer ikke kan leve op til de nye bestemmelser om støtteberettigelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(29. oktober 2001)

Kommissionen hilser den græske regerings bestræbelser på at forbedre forvaltningen af de af fællesskabsfondene medfinansierede projekter og programmer velkommen. Dette afspejler sig i de presserapporter, det ærede medlem henviser til.

Der er indført en opstramning af projektudvælgelsen og -gennemførelsen for både strukturfondene og Samhørighedsfonden for programmeringsperioden 2000-2006.

2001 er et overgangsår for etableringen og anvendelsen af de nye strukturer og procedurer, der forventes at være fuldt ud operationelle i 2002.

Både den græske regering og Kommissionen erkender behovet for en styrkelse af de lokale og regionale myndigheders og organers forvaltningskapacitet, og fællesskabsstøtterammen for perioden 2000-2006 omfatter aktioner på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1994/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(6. juli 2001)

Om: Fordrejning af markedet for salg af flybilletter til flyvning uden for EU

Er Kommissionen klar over, at visse luftfartsselskaber kun vil sælge særlige tilbud for flyvninger fra EU inden for visse medlemsstater og ikke over hele EU? Mener Kommissionen ikke, at dette er en fordrejning af det indre marked?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio og Mario Montipå skriftlige forespørgsler E-1993/01 og E-1994/01

(29. oktober 2001)

Kommissionen vil først og fremmest understrege, at den er meget opmærksom på sådanne former for handelspraksis, som tager sigte på at segmentere det indre marked til skade for forbrugerne.

De spørgsmål, som det ærede medlem har rejst, refererer til to situationer:

(a) visse luftfartsselskaber anvender lavere takster for flyvninger med tilslutningsfly for at tiltrække passagerer på deres mellemdistance- eller langdistanceflyvninger. Således kan en flyrejse fra Amsterdam til New York komme til at koste mere end en flyrejse fra Frankfurt til New York via Amsterdam;

(b) visse luftfartsselskaber anvender udelukkende de bedste priser i bestemte medlemsstater. F.eks. vil den laveste pris for en flyvning mellem to byer, A og B, kun kunne opnås i afgangs- eller bestemmelsesmedlemsstaten (eller alene i den berørte medlemsstat, hvis det drejer sig om en indenrigsflyvning). Det vil ikke være muligt at få den samme billet til den laveste pris i en anden medlemsstat.

I det første tilfælde drejer det sig om forskellige produkter. I eksempel (a) ønsker den ene passager at flyve fra Amsterdam til New York og den anden fra Frankfurt til New York. Et luftfartsselskab handler ikke i strid med konkurrencereglerne, hvis det egenhændigt beslutter at tilbyde forskellige priser for forskellige produkter.

I eksempel (b) drejer det sig derimod om anvendelsen af forskellige takster for helt ens ydelser. En sådan praksis kan under visse omstændigheder være i strid med Fællesskabets konkurrenceregler, særlig artikel 81 og 82 (tidl. artikel 85 og 86) i EF-traktaten. Dette ville være tilfældet, hvis det pågældende luftfartsselskab havde en dominerende stilling på det berørte marked. Det samme ville være tilfældet, hvis den anfægtede handelspraksis var en direkte eller indirekte følge af en horisontal aftale mellem luftfartsselskaber eller af en vertikal aftale, hvorved et luftfartsselskab modsatte sig, at dets forhandlere solgte en bestemt kategori af billetter uden for den medlemsstat, hvori de var etableret.

Kommissionen vil undersøge alle oplysninger om sådanne sager med største interesse.

Kommissionen har desuden besluttet at tage fat på disse spørgsmål, når der skal gøres status i forbindelse med tiårsdagen for iværksættelsen af den tredje liberaliseringspakke for lufttransporten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3191/01

af Elizabeth Lynne (ELDR) til Kommissionen

(20. november 2001)

Om: Det europæiske CE-mærke på elektriske stave

Producenter fra lande uden for EU har efter forlydende reklameret med, at deres elektriske stave bærer det europæiske CE-sikkerhedsmærke. Disse våben bruges ofte som torturinstrumenter i fængsler. Vi Kommissionen oplyse, efter hvilken fremgangsmåde CE-mærket tildeles, hvor mange producenter af elektriske stave, der anvender CE-mærket på deres produkter, og til sidst hvilke skridt den vil tage for at forhindre producenter af elektriske stave i at bruge CE-mærket til at fremme salget af deres produkter?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanenpå skriftlige forespørgsler E-2934/01, E-2965/01, P-3012/01, E-3108/01 og E-3191/01

(3. december 2001)

De ærede parlamentsmedlemmer henvises til det svar, Kommissionen gav på skriftlig forespørgsel P-2783/01 af Ford(1).

(1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 209.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2872/01

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Grænsekontrol

I juli i år ville en portugisisk statsborger, som er udvandret til Schweiz, João Paulo Teixeira de Mora, rejse på ferie i Portugal. Da han ikke kunne få en direkte forbindelse Zürich-Porto, bestilte han en rejse med mellemlanding i Madrid. Da han ankom til Barajas lufthavnen den 16. juli kl. 16.20, begav han sig til paskontrollen, hvor det spanske politi erklærede, at hans pas ikke var gyldigt, idet dets ihændehaver ikke var portugisisk statsborger. Selv om der straks blev forevist andre dokumenter (kørekort, identitetskort, skattekort) tilbageholdt det spanske politi denne indvandrer, og den følgende dag kl. 17.10 blev han sendt tilbage til sit oprindelsessted.

I det dokument, som det spanske politi i Barajas udstedte, står der mærkeligt nok, at den portugisiske statsborger fremviste et pas, men det tilføjes, at han ikke opfyldte kravet om, at der skulle forevises et gyldigt dokument, som var forudsætningen for indrejse.

Selv om det er forståeligt, at det er nødvendigt at gennemføre en streng kontrol ved Fællesskabets ydre grænser, er det vanskeligt at forstå holdningen hos et politi, som erklærer dokumenter udstedt af andre medlemsstater i Den Europæiske Union for ugyldige.

Hvad har Kommissionen til hensigt at foretage sig for at hindre, at et sikkerhedsområde kommer til at indskrænke det område med frihed og sikkerhed, som tilstræbes inden for Fællesskabet?

Hvad vil Kommissionen foretage sig i tilfældet med den omtalte portugisiske statsborger, så denne kan holdes skadesløs for de tab, som han har lidt i forbindelse med det spanske politis adfærd?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(22. november 2001)

Kommissionen vil tage den nødvendige kontakt med de spanske myndigheder for at få yderligere oplysninger vedrørende det omhandlede tilfælde. Kommissionen vil i givet fald undersøge sagen på grundlag af proceduren i EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2324/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(31. juli 2001)

Om: Fodboldspillere under 18 år og andre erhverv

I kommissær Diamantopoulou's svar på skriftlig forespørgsel E-1051/01(1) fastholder Kommissionen, at EF-rettens bestemmelser om arbejdstageres frie bevægelighed gælder for alle EU-borgere, der har nået den minimumsalder, som værtslandet har fastsat for adgang til dets arbejdsmarked, og at bestemmelserne indeholder visse betingelser, der tager sigte på at beskytte fodboldspillere under 18 år. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse, om disse visse betingelser også finder anvendelse på arbejdstagere i andre erhverv og i bekræftende fald gøre nærmere rede for, hvilke betingelser der er tale om?

(1) EFT C 340 E af 4.12.2001, s. 156.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(28. september 2001)

Kommissionen gør opmærksom på, at et internationalt klubskifte for spillere, hvis alder ligger mellem minimumsalderen for erhvervsarbejde i det land, den nye klub ligger i, og 18 år, er tilladt i henhold til de principper, der blev fastlagt efter drøftelserne med FIFA/UEFA, så længe spillerne beskyttes af et adfærdskodeks for klubbens behandling af dem. Det er fodboldmyndighederne, som skal opstille et sådant kodeks under fornøden hensyntagen til gældende fællesskabspolitik og nationale regler.

Der er i denne ordning taget hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for fodbold, og den kan således ikke automatisk overføres til andre brancher.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2496/01

af Paul Lannoye (Verts/ALE) til Rådet

(14. september 2001)

Om: Elektromagnetiske felter

I Rådets henstilling 1999/519/EF(1) af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz - 300 GHz) foresloges det med henblik på at opnå et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, at de referenceniveauerne blev overholdt, inden for hvilke dette mål ville kunne nås. For frekvensen 50 Hz, som er den frekvens, der anvendes til transport og fordeling af elektricitet, skulle den magnetiske induktion under ingen omstændigheder overstige 100 µT (100 mikrotesla).

Flere videnskabsmænd betragter denne værdi for klart for høj, idet de mener, at man ud fra forsigtighedsprincippet ikke bør overskride 0,2 µT. CIRC (Det Internationale kræftforskningscenter) afsluttede for nylig behandlingen af problemet på grundlag af gruppeanalyser af originale data fra en række tilstrækkelig omfattende undersøgelser, og konkluderede, at der er en statistisk set betydelig og samstemmende forbindelse mellem leukæmi hos børn og eksponeringen for elektromagnetiske felter i hjemmet med et tæthed, der overstiger 0,4 µT.

Der er faktisk en dobbelt så stor risiko for, at et barn, der permanent udsættes for et felt på 0,4 µT, får leukæmi. Denne nye oplysning fra et organ, hvis videnskabelige autoritet ikke anfægtes, underkender fuldstændigt Rådets henstilling for så vidt angår befolkningens eksponering for de gener, man i vid omfang udsættes for i det daglige miljø. Undersøgelsen anfægter ligeledes den holdning, der fremgår af den nuværende tekst, hvor der ses bort fra forsigtighedsprincippet, idet der kun tages hensyn til de negative indvirkninger på helbredet. Agter Rådet inden for den nærmeste fremtid at ændre teksten fra 1999 i betragtning af de indvirkninger på livskvaliteten, den kan få hos en stor del af den europæiske befolkning?

(1) EFT L 199 af 30.7.1999, s. 59.

Svar

(10. december 2001)

I Rådets henstilling 1999/519/EF(1) af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz - 300 GHz) opfordres Kommissionen specifikt til at være opmærksom på de spørgsmål, denne henstilling omhandler, med henblik på at ændre og ajourføre henstillingen, under hensyntagen til eventuelle virkninger, som der i øjeblikket forskes i, herunder relevante aspekter vedrørende sikkerhed, og inden fem år at udarbejde en rapport på grundlag af medlemsstaternes rapporter samt de seneste videnskabelige data og vejledninger. Rådet er rede til at overveje ethvert forslag, som Kommissionen måtte forelægge til ændring af 1999-henstillingen i lyset af de seneste videnskabelige data og vejledninger.

Som det ærede medlem ved, er det i artikel 249 i EF-traktaten klart fastsat, at henstillinger ikke er bindende. Desuden anføres det udtrykkeligt i henstillingens præambel, at medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaten kan fastsætte et højere beskyttelsesniveau end det, der er fastsat i henstillingen.

(1) EFT L 199 af 30.7.1999, s. 59.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1950/01

af Johannes Swoboda (PSE) til Rådet

(12. juli 2001)

Om: Ratificering af transportprotokollen

Hvornår vil ratificeringen af transportprotokollen blive sat på dagsordenen for mødet i Rådet (transport)?

Svar

(26. november 2001)

Rådet kan oplyse det ærede parlamentsmedlem om, at det har modtaget et forslag om Rådets afgørelse om undertegnelse på Fællesskabets vegne af protokollen om gennemførelse af Alpe-konventionen på transportområdet. Rådet har endnu ikke modtaget noget forslag om Rådets afgørelse om indgåelse af denne protokol.

Rådet erkender betydningen af denne protokol for alle kontraherende parter, herunder også Det Europæiske Fællesskab. Det er derfor klar over, at dens undertegnelse på Fællesskabets vegne ville være et markant politisk signal til alle andre kontraherende parter.

Rådet forsikrer derfor det ærede parlamentsmedlem om, at det agter at gøre alt for at vedtage Rådets afgørelse om undertegnelse af den pågældende protokol inden for en rimelig tid. Datoen for vedtagelsen af denne afgørelse er endnu ikke blevet fastsat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2172/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Rådet

(20. juli 2001)

Om: Planer om en operativ politistyrke til bekæmpelse af optøjer i hele Unionen

Efter topmødet i Göteborg i juni 2001 har der fra flere sider været talt om behovet for at oprette en politistyrke til bekæmpelse af optøjer for således at sikre bevogtning og beskyttelse af topmøder over alt i Unionens medlemsstater.

En arbejdsgruppe er nu i færd med at undersøge dette spørgsmål. Finder Rådet, at der er behov for at styrke Europol med en politistyrke til bekæmpelse af optøjer og med efterretningsvirksomhed for at overvåge potentielle ballademagere i forbindelse med topmøder?

Svar

(29. november 2001)

Det ærede parlamentsmedlem gøres opmærksom på, at Rådet (retlige og indre anliggender) som følge af topmødet i Göteborg og de optøjer, der fandt sted under dette topmøde, mødtes den 13. juli 2001 for at drøfte dette spørgsmål.

Der var på samlingen enighed om, at samarbejdet mellem de retshåndhævende myndigheder bør forbedres. Det er hverken på denne rådssamling eller i noget andet rådsorgan blevet foreslået at oprette en politistyrke til bekæmpelse af optøjer. Der er derfor ikke nogen arbejdsgruppe, der behandler spørgsmålet, og det er heller ikke relevant at se på Europols kompetence i den forbindelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1415/01

af James Nicholson (PPE-DE) til Rådet

(21. maj 2001)

Om: Religiøs forfølgelse i Laos

Der er udtrykt bekymring over en fortsat kampagne med det formål at tvinge folk til at give afkald på deres kristne tro.

Rådet bedes oplyse, hvilke skridt der er taget over for Laos' regering samt hvilke løfter der er modtaget vedrørende beskyttelsen af den religiøse frihed for kristne i Laos?

Svar

(21. november 2001)

Den Europæiske Union har i FN's Menneskerettighedskommission understreget, at Laos' regering skal respektere religionsfriheden. EU har også rejst spørgsmålet om religionsfrihed på andet møde i Den Blandede Kommission EF-Laos den 15. og 16. maj 2001 i Bruxelles.

EU har endvidere hilst Laos' undertegnelse af FN's konventioner om henholdsvis borgerlige og politiske rettigheder og om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder velkommen. EU har tilbudt at hjælpe Laos med at gennemføre de to nævnte konventioner.