ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2453/01

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. september 2001)

Om: En vurdering af nederlandske ESF-udgifter, hvor regnskabsføringen har været ukorrekt

1. Kan Kommissionen bekræfte, at tilbagesøgningen af 447 mio. HFL (ca. 200 mio. EUR) af den støtte, der i perioden 1994-96 blev anvendt i Nederlandene inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond, er baseret på oplysninger fra revisionsafdelingen i

det nederlandske ministerium for sociale anliggender og beskæftigelse, hvoraf det fremgår, at 7 % er anvendt ukorrekt, og at 34 % er ukorrekt bogført, hvorfor Kommissionen konkluderer, at 41 % af det samlede beløb må anses for at være uberettiget?

2. Kan Kommissionen oplyse, hvilken procentdel af ESF-støtten der ud fra dens viden eller antagelser er anvendt til at holde allerede eksisterende organer i Nederlandene i live, især arbejdsformidlingen, hvilket betød, at ESF-midler blev anvendt som kompensation for besparelser på nationalt plan?

3. På hvilket grundlag skelner Kommissionen i sin vurdering mellem midler, der er anvendt ukorrekt, og midler, hvor der ikke kan dokumenteres en 100 % korrekt forvaltning?

4. Anser Kommissionen nu beløbet på 200 mio. EUR for at være definitivt, når den nederlandske regering ikke kan gøre rede for de 34 %, der muligvis er givet rigtigt ud, men som ikke er bogført korrekt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(29. oktober 2001)

1. Beregningen i henhold til artikel 24(1) er baseret på rapporten fra revisionsafdelingen i det nederlandske arbejds- og socialministerium, hvorimod uregelmæssighedernes systematiske karakter også fremgår af kontrolrapporterne fra Kommissionen. Kommissionen vil gerne henlede det ærede medlems opmærksomhed på det svar, Kommissionen har givet på medlemmets skriftlige spørgsmål E-2451/01(2), og på den liste over kontrolrapporter, som er anført heri.

2. Kommissionen har ikke givet udtryk for en antagelse om det formodede misbrug af ESF-midler (Den Europæiske Socialfond) til bevarelse af allerede eksisterende organisationer i Nederlandene. Kommissionen undersøger alle ESF-udgifter nøje på grundlag af forordningen om strukturfondene.

3. Projekter afvises, enten fordi opgivne udgifter ikke er tilskudsberettigede, eller fordi der ikke er dokumentation for, at den pågældende udgift er tilskudsberettiget. Begge tilfælde er eksempler på uregelmæssigheder, som specifikt er nævnt i forordningen om strukturfondene.

4. Kommissionen har bedt de nederlandske myndigheder om at fremlægge dokumentation for, at Kommissionens krav i henhold til artikel 24 ikke er berettigede.

(1) I Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 af 19. december 1988 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter EFT L 374 af 31.12.1988.

(2) Se side 87.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2485/01

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(5. september 2001)

Om: Midlertidig indstilling af internationale adoptioner i Rumænien

Den rumænske regering har på grundlag af sin afgørelse nr. 55 indstillet behandlingen af internationale adoptioner i 1 år fra og med den 21. juni 2001.

I henhold til artikel 2 i den pågældende afgørelse berører denne suspension ikke den lovmæssige behandling af adoptionssager, hvor den rumænske adoptionskomité allerede har stillet børn i forslag inden den 14. december 2000. Den rumænske regerings afgørelse omtaler imidlertid slet ikke de internationale adoptionsansøgninger, som er blevet godkendt inden ovennævnte dato, men hvor der endnu ikke er blevet stillet et barn i forslag. Alene i Spanien er 1 200 adoptionssager blevet stillet i bero af denne årsag, hvilket forhindrer, at 1 200 rumænske børn kan slippe ud af den elendighed, de lever i, og blive integreret i et stabilt familieliv med trivsel, sådan som det er tilfældet med ansøgningerne fra 100 familier i Galicien.

Kan Kommissionen oplyse, om den har kendskab til denne situation?

Mener Kommissionen ikke, at det er nødvendigt, at disse allerede godkendte sager behandles færdig med alle nødvendige garantier i betragtning af den situation, som de pågældende børn befinder sig i, og de gunstige forhold, som de spanske ansøgerfamilier tilbyder?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller agter den at træffe i denne forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(5. oktober 2001)

Det ærede medlem bedes venligst henholde sig til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-2240/01 fra María Rodríguez Ramos m.fl.(1).

(1) Se side 18.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3102/01

af Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) til Rådet

(15. november 2001)

Om: Leverance til tredjelande af materiel, der kan anvendes til intern undertrykkelse

Rådet har tidligere vedtaget forordninger om forbud mod leverance til visse tredjelande af materiel, som vil kunne anvendes til undertrykkelse internt i disse lande. Det var f.eks. tilfældet for Indonesiens vedkommende i oktober 1999.

Agter Rådet at vedtage forordninger af denne art rettet mod lande, som gennemfører interne undertrykkelsesaktioner? Det er bl.a. tilfældet i Tyrkiet, hvor aktioner af denne art går ud over den kurdiske befolkning, og Marokko, hvor den vestsahariske befolkning undertrykkes.

Svar

(18. februar 2002)

1. Rådet har aldrig fået forelagt det af det ærede medlem rejste spørgsmål med hensyn til de nævnte lande. Under alle omstændigheder minder Rådet om, at det den 16. september 1999 vedtog en fælles holdning 1999/624/FUSP, der har hjemmel i TEU's artikel 15, og hvor det i artikel 2 er fastsat, at der indføres et forbud mod levering af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse eller terrorisme, som navnlig gælder for Indonesien.

2. I den tredje årsberetning i medfør af punkt 8 i de operative bestemmelser i adfærdskodeksen for våbeneksport i Den Europæiske Union, som Rådet tog til efterretning den 19. november 2001, har medlemsstaterne udstukket en række retningslinjer for de spørgsmål, hvor der i den nærmeste fremtid skal træffes afgørelser eller indledes overvejelser. Blandt disse retningslinjer har medlemsstaterne besluttet, at der skal nås frem til endelig vedtagelse af en ordning til kontrol med eksporter af ikke-militære varer, der bruges til sikkerheds- og politimæssige formål.

Kommissionen har i den forbindelse netop bebudet et forslag til en fællesskabsordning for kontrol med eksport af ikke-militært udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2540/01

af Ioannis Souladakis (PSE) til Rådet

(20. september 2001)

Om: Genetablering af det ødelagte vej- og jernbanenet

NATO's bombardementer af Jugoslavien har ødelagt det vejnet, som forbandt Grækenland med Centraleuropa. I dag fungerer kun 53 % af nettets samlede længde, som starter i Thessaloniki og strækker sig over Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Forbundsrepublikken Tyskland, Kroatien, Slovenien, Ungarn og Østrig. Der er anrettet tilsvarende skader på jernbanenettet, af hvis samlede længde kun knapt 52 % fungerer. Rådet bedes besvare følgende:

Har Rådet undersøgt situationen med hensyn til de tab, som Den Europæiske Unions medlemslande har lidt på grund af ødelæggelsen af nettet og de deraf følgende transportvanskeligheder?

Er der fra Rådets side forelagt forslag til genopbygningen af de ødelagte net, som omfatter konkrete beløb og tidsplaner for udbedringen af de skader, der er sket på vej- og jernbanenettene, og hvis ja, hvorfra vil midlerne blive taget?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2540/01 og E-2542/01

(12. februar 2002)

Rådet har ved mange lejligheder i de seneste år understreget betydningen af, at Den Europæiske Union anlægger en regional strategi med hensyn til Balkan. Inden for rammerne af Rådet og af Stabilitetspagten, hvor Den Europæiske Union er en drivende kraft, er der således gentagne gange blevet mindet om behovet for en effektiv regional infrastruktur, navnlig på transportområdet og inden for elektricitetsforsyningen.

Med hensyn til genetablering af det ødelagte vej- og jernbanenet og nærmere bestemt det net, der forbinder Grækenland med Centraleuropa (X-korridoren) samt muligheden for at bidrage til gennemførelsen af eventuelle prioriterede projekter, forelagt af de berørte stater, bedes det ærede parlamentsmedlem henvende sig direkte til Kommissionen.

For så vidt angår de elektriske forsyningsnet minder Rådet det ærede parlamentsmedlem om, at en forbedring af elektricitetsforbindelserne mellem Grækenland og henholdsvis Albanien, Bulgarien og det tidligere Jugoslavien, herunder genoprettelse af forbindelserne med den nordlige del af det tidligere Jugoslavien og UCPTE-nettet, er et af projekterne af fælles interesse i beslutning nr. 1254/96/EF, ændret ved beslutning nr. 1741/1999/EF, om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet.

I øvrigt fastsætter forordning (EF) nr. 2236/95, som ændret ved forordning (EF) nr. 1655/1999, de generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net. Artikel 15, stk. 2, i sidstnævnte forordning bestemmer, at Kommissionen og de berørte medlemsstater foretager en systematisk overvågning af projekternes forløb, om nødvendigt i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank eller andre relevante organer.

Det ærede parlamentsmedlem opfordres derfor til at bringe sig ajour med situationen hos de ovennævnte intervenienter.

Med hensyn til det tredje spørgsmål i det ærede parlamentsmedlems anden forespørgsel understreger Rådet, at det ikke tilkommer Rådet at besvare det.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3448/01

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(21. december 2001)

Om: Eksport af levende dyr til tredjelande

Kommissionen bedes venligst oplyse følgende:

1. Hvor meget af det levende kvæg, der blev eksporteret fra Fællesskabet til tredjelande i 2000, var beregnet til a) slagtning, b) opfedning og c) avl?

2. Hvor mange stykker kvæg blev der eksporteret fra de enkelte medlemsstater inden for disse kategorier?

3. Hvor mange stykker kvæg inden for disse kategorier sendte de eksporterende medlemsstater til de enkelte tredjelandsdestinationer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(25. januar 2002)

Kommissionen sender en oversigt med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2763/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2001)

Om: Moms på udvekslingsrejser

I februar 1999 oplystes det i svensk presse, at en sag ved EF-Domstolen kan føre til, at sprogvirksomheder tvinges til at lægge moms på alle udvekslingsrejser for unge til USA og andre lande. I 1999 betalte sprogrejseformidlerne i Sverige ikke moms af de såkaldte udvekslingsår. Disse har været betragtet som kulturel udveksling og er derfor omfattet af andre bestemmelser end f.eks. kortere sprogrejser. Tvinges sprogrejsevirksomhederne til at lægge moms på udvekslingsrejserne, vil det givetvis medføre højere priser, hvilket hæmmer kulturel udveksling og integration, som EU-projektet egentlig skulle dreje sig om.

Følger Kommissionen udviklingen i denne sag, og mener den, at udvekslingsrejser skal pålægges moms?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(12. november 2001)

I henhold til de oplysninger som Kommissionen sidder inde med, ser det ikke ud til at Domstolen har behandlet en sag vedrørende momsafgifter på udvekslingsrejser for unge.

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt udvekslingsrejser for unge bør være pålagt moms, kan det bemærkes at svaret må afhænge af omstændighederne og de specifikke forhold hvorunder disse rejser organiseres. Uden mere præcise oplysninger er det desværre ikke muligt at give et definitivt svar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2922/01

af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen

(17. oktober 2001)

Om: Sikkerhed til søs

Et af EU-projekterne inden for transportsikkerhed er foranstaltningspakken Erika I, herunder Rådets og Parlamentets forordning om fremskyndet anvendelse af dobbelte skrog til olietankskibe, hvilket ikke er i overensstemmelse med IMO-bestemmelserne.

Kommissionen har foreslået at vedtage denne ordning på egen hånd, hvis der ikke kan opnås enighed med IMO.

Må EU inden for området sikkerhed til søs vedtage bestemmelser, der er i modstrid med IMO-bestemmelserne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. december 2001)

Kommissionen må understrege, at foranstaltningerne i forbindelse med enkeltskrogede olietankskibe er i overensstemmelse med international ret. Den minder i denne forbindelse om, at dens første forslag, i overensstemmelse med Rådets og Parlamentets retningslinjer, må betragtes som bestemmelser, der sigter på at fastlægge betingelser for at kunne anløbe en havn eller for at kunne sejle i en medlemsstats indre farvande.

Hvad angår arbejdet med det oprindelige forslag minder Kommissionen om, at tidsplanen efter beslutning i IMO's udvalg for beskyttelse af havmiljøet om eliminering af enkeltskrogede olietankskibe i store linjer er i overensstemmelse med den tidsplan, der er foreslået af Kommissionen. Kommissionen har derfor efter Parlamentets udtalelse ændret sit forslag(1) med henblik på at tilpasse forslaget til IMO's nye bestemmelser.

Efter positiv udtalelse fra Parlamentets udvalg for regionalpolitik, transport og turisme på dets møde den 9., 10. og 11. oktober 2001 vedrørende Rådets fælles holdning af 7. august 2001, vedtages den nye forordning formentlig formelt før årets udgang.

Da søfart har en verdensomspændende dimension, gør EU en indsats for at tilpasse sin lovgivning til IMO's lovgivning. Det er dog ikke udelukket, at den om nødvendigt vedtager bestemmelser med en værditilvækst i forhold til IMO's bestemmelser i overensstemmelse med traktatens retsgrundlag.

(1) KOM(2000) 848 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2627/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Rådet

(27. september 2001)

Om: Rådets møde af 20. juli 2001

Vil Rådet oplyse, om der er foretaget nogen afstemninger på Rådets (budget) møde den 20. juli 2001, og i bekræftende fald, hvor mange og vedrørende hvilke emner?

Vil Rådet ydermere registrere stemmerne fra alle dem, som stemte om hvert enkelt emne på mødet?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2619/01, E-2621/01, E-2623/01, E-2625/01 og E-2627/01

(12. februar 2002)

Rådet henleder det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på besvarelserne af hans forespørgsler E-3938/00 og E-3939/00, hvori der gøres opmærksom på, at Generalsekretariatet for Rådet udarbejder månedlige oversigter over Rådets akter, som indeholder lister over retsakter og andre instrumenter, Rådet har vedtaget, herunder afstemningsresultater, stemmeforklaringer og erklæringer til mødeprotokollen, når Rådet optræder som lovgivende myndighed. Siden januar 2001 har de ligeledes indeholdt henvisninger til den afstemningsprocedure, der blev fulgt i forbindelse med Rådets vedtagelse af de pågældende retsakter (enstemmighed, kvalificeret flertal, simpelt flertal). Disse månedlige oversigter kan findes på Rådets websted (http://ue.eu.int, under Åbenhed og Rådets retsakter). Endvidere offentliggøres resultatet af afstemninger om retsakter i de pressemeddelelser, der udsendes efter samlingerne i Rådet.

For så vidt angår det ærede parlamentsmedlems mere specifikke forespørgsler med hensyn til afstemningerne på en række samlinger i Rådet i juni og juli 2001, kan der gives følgende svar:

- 2 362. samling i Rådet den 25.-26. juni 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 364. samling i Rådet den 27.-28. juni 2001:

- Vedtagelse af Rådets forordning om supplering af bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92, hvor 3 stemte imod (DK, FIN, S) og en undlod at stemme (A).

- Vedtagelse af en fælles holdning til direktivet om tyvende ændring af direktivet vedrørende begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater, hvor tre stemte imod (B, DK, NL)

- 2 365. samling i Rådet den 10. juli 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 367. samling i Rådet den 16. juli 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 368. samling i Rådet den 20. juli 2001:

- Ingen afstemning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2553/01

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(19. september 2001)

Om: Foranstaltninger til at bringe EU-institutionerne tættere på borgerne

EU's udenrigsministre har for nylig samstemmende erklæret, at der er en kløft mellem borgerne og EU's institutioner, og at der må handles hurtigt, hvis borgerne skal bringes til at sætte større pris på den historiske målsætning om skabelse af et forenet Europa.

Blandt de konklusioner, som er kommet ud af debatten om dette spørgsmål, må man fremhæve kravet om, at EU indgår i undervisningsplanerne i alle medlemsstaterne.

Kan Kommissionen oplyse, om den vil bruge sin initiativret til at foreslå, at medlemsstaterne indfører et obligatorisk skolefag, hvor eleverne undervises i de vigtigste aspekter af Fællesskabet, dets institutioner og enorme fortjenester som mangeårig garant for fred og skaber af det største område med fred og frihed i verden, for slet ikke at tale om dets bemærkelsesværdige økonomiske udvikling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(29. oktober 2001)

Kommissionen henleder det ærede medlems opmærksomhed på, at opbygningen af uddannelsessystemerne, herunder også undervisningens indhold, henhører under medlemsstaternes kompetence. Det fastsættes således i artikel 149 (tidligere artikel 126) i EF-traktaten, at Fællesskabet bidrager til udviklingen af et højt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt at støtte og supplere disses indsats, med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed ().

Men selv om undervisningens indhold således udelukkende henhører under medlemsstaternes kompetence, er det alligevel klart, at alt det, den europæiske opbygning har givet borgerne, og som det ærede medlem henviser til, fortjener at blive mere synligt i alle medier, herunder også uddannelsen. Det europæiske samarbejdsprogram på uddannelsesområdet, Socrates, bidrager således til udviklingen af en europæisk dimension, bl.a. gennem sine aktioner inden for skoleundervisning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2944/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(24. oktober 2001)

Om: Sprogdiskriminering ved ansættelse af personale i Tacis

Kommissionens Tacis- og Phare-kommunikationscenter søger en ansat med engelsk som modersmål. Ved denne ansættelse diskrimineres bevidst ikke-engelsktalende personer. De udelukkes på forhånd fra udvælgelsesproceduren, selv om de behersker engelsk udmærket. Personer, der taler andre sprog, er tilsyneladende ikke kommet i betragtning til disse funktioner. Det er uacceptabelt, at Tacis/Phare under Kommissionen gør sig skyldig i denne form for diskriminering.

Er Kommissionen rede til øjeblikkeligt at standse den igangværende diskriminerende procedure og opslå en ny ledig stilling på ikke-diskriminerende grundlag? I benægtende fald, hvorfor opretholder Kommissionen den igangværende procedure, der er i klar modstrid med fællesskabsretten vedrørende arbejdstageres fri bevægelighed (E-0779/01(1), E-1681/01 og E-1682/01(2), E-1356/01(3) og E-4100/00(4))? I bekræftende fald, vil Kommissionen så ikke være nødt til at opslå en ledig stilling på ikke-diskriminerende grundlag?

(1) EFT C 235 E af 21.8.2001, s. 245.

(2) EFT C 93 E af 18.4.2002, s. 19.

(3) EFT C 350 E af 11.12.2001, s. 132.

(4) EFT C 174 E af 19.6.2001, s. 233.

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugenpå skriftlige forespørgsler E-2901/01 og E-2944/01

(3. december 2001)

Det stillingsopslag, som det ærede medlem henviser til, blev offentliggjort af informationscentret for udvidelsen under Phare & Tacis-programmet, der drives af virksomheden

East West Consulting. Det vedrørte ganske rigtigt ansættelse af en medarbejder med engelsk som modersmål. Kommissionen indrømmer gerne, at dette ordvalg var upassende. Formålet med stillingsopslaget var simpelthen at ansætte en person med tilstrækkeligt kendskab til engelsk til at behandle skriftlige og mundtlige henvendelser på dette sprog ud fra den betragtning, at talrige henvendelser ikke hidtil havde kunnet behandles med den nødvendige hurtighed.

Dette tilsyneladende diskriminerende ordvalg skulle have været bedre formuleret for at gøre det tydeligt, at den pågældende stilling krævede særlige sprogkundskaber på et meget højt niveau. I så fald er dette krav ikke diskriminerende, som Kommissionen har understreget i sit svar på den skriftlige forespørgsel E-0779/01.

Ikke desto mindre har ansættelsesproceduren været ført på åben vis på grundlag af samtaler med ansøgerne, hvoraf flere beherskede engelsk, uden at der var tale om deres modersmål. Selv om den ansattes modersmål er engelsk, besidder denne mange andre kvaliteter, herunder også sproglige gennem den pågældendes grundige kendskab til et andet af EU's officielle sprog.

Under alle omstændigheder har Kommissionen gjort virksomheden East West Consulting opmærksom på, at stillingsopslagets ordlyd var upassende, og anmodet om, at noget sådant ikke gentager sig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2739/01

af Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) til Kommissionen

(5. oktober 2001)

Om: Fodgængeres rettigheder

Hvordan er situationen i medlemsstaterne med hensyn til gennemførelsen af det europæiske charter om fodgængeres rettigheder?

Hvilke lovgivningsinitiativer vil Kommissionen tage med henblik på en effektiv gennemførelse af bestemmelserne om beskyttelse af fodgængeres rettigheder på de offentlige veje?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. december 2001)

Charteret om fodgængeres rettigheder blev udarbejdet af Europa-Parlamentet i 1988. I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er det op til de enkelte medlemsstater og disses myndigheder at efterkomme dette charter.

Fællesskabet har for sit vedkommende truffet en række foranstaltninger til imødekommelse af charterets krav. Det har vedtaget flere retsakter med henblik på at nedbringe de forurenende emissioner(1) og støjniveauet(2) for køretøjer, der anvendes til bykørsel, fra personbiler og mindre varevogne til busser og to- og trehjulede motorkøretøjer. Fællesskabet har forhandlet et forslag om en frivillig aftale(3) om beskyttelse af fodgængere i tilfælde af sammenstød med et køretøj. Denne aftale er nu til behandling i Europa-Parlamentet. Fællesskabet har ligeledes ændret kriterierne for opnåelse af kørekort(4), så førerne af motorkøretøjerne forberedes til en mere ansvarlig kørsel. Desuden vedtog Kommissionen i januar 2001 et program(5), der tager sigte på at revidere og forberede en fællesskabslovgivning vedrørende luftkvaliteten. Fællesskabet fremmer ligeledes via sine forsknings- og udviklingsinitiativer (F & U) foranstaltninger til fremme af en politik for vedvarende mobilitet. Som eksempel på en sådan fællesskabsstøtte til foregangsbyer på dette område kan nævnes projektet Civitas (City Vitality Sustainability).

Sikkerheden for de særligt udsatte trafikanter er et aspekt, der ligeledes vil blive taget op i det tredje handlingsprogram for færdselssikkerhed (2002-2010).

(1) Direktiv 98/69/EF (lette erhvervskøretøjer); direktiv 1999/96/EF (tunge erhvervskøretøjer); direktiv 97/24/EF (to- og trehjulede motordrevne køretøjer); direktiv 98/70/EF (kvaliteten af motorbrændstoffer).

(2) Direktiv 70/157/EØF (seneste ændring ved Rådets direktiv 96/20/EF).

(3) Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet Beskyttelse af fodgængere: Forpligtelser fra den europæiske automobilindustris side (KOM(2001) 389 endelig udg).

(4) Direktiv 2000/56/EF om ændring af Rådets direktiv 91/439/EØF om kørekort. Et bilag med mere detaljerede henvisninger fremsendes til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat.

(5) Programmet CAFE, Clean Air For Europe.