ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/757

(2004/C 78 E/0805)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2801/03

af Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Rådet

(19. september 2003)

Om: Særlige motorvejsafgifter for lastbiler i Frankrig og Tyskland

De franske og tyske myndigheders bebudede indførelse af en særlig afgift for lastbiler, som benytter de to landes motorvejsnet, har skabt berettiget foruroligelse i den spanske region Murcia, navnlig i landbrugssektoren, fordi dette skridt kan få negative konsekvenser for transporten af frugt og grønt fra Murcia til forskellige lande i EU.

1. Har Rådet kendskab til denne situation?

2. Mener det ikke, at sådanne afgifter er diskriminerende og skadelige, og at man derfor bør kræve, at de ikke indføres?

3. Kan disse skridt fra de tyske og franske myndigheders side efter dets opfattelse krænke princippet om fri bevægelighed for varer inden for EU?

4. Er det enigt i, at disse foranstaltninger, hvis de gennemføres, vil gå værst ud over mere afsides beliggende europæiske regioner såsom Murcia, der stadig er mål 1-område? Er der derfor ikke tale om åbenlys diskrimination af nogle regioner i forhold til andre?

5. Mener det ikke, at sådanne foranstaltninger på et tidspunkt som dette, hvor der er økonomisk krise i eurozonen, vil gøre det vanskeligere at reaktivere økonomien inden for en så vigtig sektor som vejgodstransporten?

Svar

(4. marts 2004)

Rådet er klar over, at de tyske myndigheder i den nærmeste fremtid agter at pålægge lastvogne en vejafgift, der opkræves pr. kilometer. Rådet er ikke i besiddelse af oplysninger, der tyder på, at Frankrig agter at opkræve yderligere vejafgifter på alle lastvogne, der kører gennem Frankrig, bortset fra de vejafgifter, der allerede er gældende på motorvejene.

Rådet minder om, at enhver opkrævning af vejafgifter for lastvogne skal overholde bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (1).

Forudsat at en medlemsstat overholder disse bestemmelser, står det den frit at pålægge lastbiler vejafgift; det bør erindres, at sådanne vejafgifter — der også pålægges transportvirksomheder fra andre lande, som benytter deres infrastruktur — i visse »transitlande« udgør et bidrag til finansieringen af de pågældende transeuropæiske net.

Rådet kan desuden meddele det ærede parlamentsmedlem, at det i øjeblikket er ved at gennemgå Kommissionens forslag til direktiv om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (2), som tager sigte på at sikre, at der vil blive anvendt en harmoniseret metode til beregning af vejafgifter, og gøre vejafgiftssystemerne mere gennemskuelige; i forbindelse med denne gennemgang vil der blive taget behørigt hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i lande og regioner i periferien.

(1) EFT L 187 af 20.7.1999, s. 42.

(2) KOM(2003)448 endelig (2003/0175 (COD)).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/219

(2004/C 84 E/0263)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3075/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(20. oktober 2003)

Om: Ytringsfrihed og pluralisme i nyhedsformidlingen

Den 21. maj 2003 vedtog Kommissionen grønbogen om forsyningspligtydelser (1). Grønbogen behandler bl.a. spørgsmålet om beskyttelse af pluralisme og drøfter, hvorvidt man på fællesskabsplan igen bør undersøge mulighederne for at træffe konkrete foranstaltninger til beskyttelse af pluralismen, og hvilke foranstaltninger der i givet fald kan træffes. Alle interesserede parter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger inden den 15. september 2003.

Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse, hvilke bemærkninger den har modtaget, og hvad den har tænkt sig at gøre med hensyn til beskyttelse af pluralisme?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(12. november 2003)

Som led i den offentlige høring om grønbogen har Kommissionen indtil nu modtaget ca. 260 bidrag. Navnlig er der fremsat bemærkninger af medlemsstaternes regeringer, et nationalt parlament, regionale og lokale myndigheder, leverandører af lokale tjenester samt social- og sundhedstjenester, operatører i netværksindustrier, organisationer i mediesektoren, fagforeninger, forbrugerorganisationer og industrisammenslutninger. Endvidere har politiske partier, læreanstalter og individuelle borgere sendt kommentarer.

Kommissionen er i øjeblikket i gang med at analysere de indkomne bidrag. Men de bemærkninger, som der er givet udtrykkelig tilladelse til at offentliggøre, er allerede gjort tilgængelige på Kommissionens netsted (2).

Kommissionen agter at fremlægge sine konklusioner på høringen om grønbogen i løbet af første halvår 2004.

(1) KOM(2003)270.

(2) http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/services_general_interest/index—fr.htm
—

Et forslag til et direktiv om indrejse med henblik på studier, faglig uddannelse eller volontørtjeneste blev forelagt den 7. oktober 2002 (3), og man håber, at det vil blive vedtaget i første halvår af 2004. I januar 2004 vil Kommissionen forelægge et forslag vedrørende indrejse for forskere.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/859

(2004/C 78 E/0912)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3797/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(11. december 2003)

Om: Bæredygtigt fiskeri

Hvordan har Kommissionen til dato brugt eller har til hensigt fremover at bruge Maríne Stewardship Councils certificering som middel til at udvikle strategien for bæredygtigt fiskeri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. januar 2004)

Den certificeringsordning, som Maríne Stewardship Council (MSC) har indført, er et privat initiativ, der tildeler bestemte fangstmetoder et særligt mærke efter anmodning herom fra erhvervsdrivende i fiskerisektoren, så forbrugernes opmærksomhed henledes på deres produkter. Kommissionen har ikke til hensigt at fremme anvendelse af private certificeringsordninger som et middel til at udvikle en strategi for bæredygtigt fiskeri, men den vil fortsat bruge sine initiativbeføjelser til at foreslå retsforskrifter og udarbejde retningslinjer for bæredygtig fangst, forarbejdning og afsætning af fisk.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/119

(2004/C 78 E/0120)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2495/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(25. juli 2003)

Om: Den fælles landbrugspolitik

Kan Kommissionen på grundlag af en typisk indkøbskurv af fødevarer i hver enkelt medlemsstat for en typisk familie vurdere, hvor store ekstraomkostninger forbrugerne betaler som følge af landbrugsstøtten sammenlignet med en situation, hvor al støtte blev koblet fra produktionen og priserne på verdensmarkedet var gældende? Kan Kommissionen også oplyse andre vurderinger fra andre forskere vedrørende en eller flere medlemsstater på grundlag af en lignende beregning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. september 2003)

Kommissionen er ikke bekendt med, at forskere eller internationale organisationer har udført sådanne specifikke beregninger. Det skyldes især det forhold, at sådanne estimater er for problematiske til at kunne anses for pålidelige fra et økonomisk synspunkt. Kommissionen erkender, at EU-borgerne for en række fødevarer betaler priser, der er højere end verdensmarkedspriserne. Ser man bort fra spørgsmålet om eksistensen af et perfekt fungerende og effektivt verdensmarked (og de dér gældende verdensmarkedspriser), bør det dog nævnes, at prisforskellen kun er en smule større end for OECD-landene som helhed. Det bør heller ikke glemmes, at støttepriserne for de vigtigste landbrugsprodukter i EU er faldet betydeligt siden 1992 (45 % for korn og 35 % for oksekød), og at den nuværende fælles landbrugspolitik viderefører denne tendens.

Der er mange grunde til de lidt højere forbrugerpriser for visse fødevarer i EU:

— EU-forbrugerne stiller meget høje krav til diversitet, friskhed, kvalitet og fødevaresikkerhed

— fødevareproducenterne i EU afholder højere løn-, arbejdsmarkeds- og energiomkostninger end de fleste af deres konkurrenter

— forbrugerpriserne er også lidt højere, fordi EU's landmænd modtager lidt højere priser for deres landbrugsprodukter, hvilket hænger sammen med de specifikke økonomiske, sociale, strukturelle og miljømæssige vilkår, som EU's landmænd arbejder under.

Alle disse betragtninger er dog baseret på den antagelse, at verdensmarkedspriserne ikke vil stige i større omfang efter en fuldstændig liberalisering af handelen med landbrugsprodukter, hvilket er fuldstændigt urealistisk. Det bør også understreges, at basislandbrugsprodukter kun tegner sig for omkring 20 % af værdien af de fødevarer, som forbrugerne køber.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/69

(2004/C 88 E/0075)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2116/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(25. juni 2003)

Om: Situationen i Sudan

Har Kommissionen kendskab til beretninger om, at der er erklæret »jihad« mod de kristne samfund i Sudan, og at den sudanske regering vilkårligt tilbageholder (og i nogle tilfælde) torturerer journalister, studenter og andre, der udtaler sig kritisk imod regeringen?

Hvilken politik agter Kommissionen at føre i lyset af denne uacceptable situation i Sudan?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(15. juli 2003)

Kommissionen har ikke kendskab til, at der for nyligt er blevet erklæret »jihad« mod de kristne i Sudan.

Kommissionen konstaterer, at der er blevet gjort fremskridt under de nuværende fredsforhandlinger med Den mellemstatslige Udviklingsmyndighed (IGAD), navnlig i forbindelse med undertegnelsen af Machakos protokollen (juli 2002), hvor den sudanske regering og den sudanske befrielseshær (SPLM) enedes om at respektere religionsfriheden og retten til at udøve den.

EU følger fortsat situationen nøje på 3 områder i Sudan: Menneskerettighederne, retstatsprincipperne og demokratiseringsprocessen. Under de forfølgelser af journalister og studenter, der fandt sted for nylig, var Kommissionen klar over, at en journalist var blevet fængslet. Under den politiske dialog mellem EU og Sudan i april 2003 blev spørgsmålet taget op med den sudanske regering. Efter mødet blev journalisten løsladt og avisen udkom igen.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/405

(2004/C 88 E/0411)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2361/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(17. juli 2003)

Om: Krænkelse af religionsfriheden i Belarus som følge af et nyt konkordat, der giver den ortodokse kirke større beføjelser

— Den 12. juni 2003 undertegnede den ortodokse kirke og staten et konkordat, der giver de ortodokse øget indflydelse i statens organer og som giver mulighed for at udvikle samarbejdsprogrammer inden for alle indflydelsesområder.

— Gennem dette konkordat accepterer staten, at Belarus betegnes som et »kanonisk område« under den ortodokse kirke.

— Hidtil havde kun Georgien blandt de tidligere sovjetrepublikker indgået et konkordat med en lokal ortodoks kirke på højt niveau. Den pågældende »forfatningsaftale« med patriarken Catholicos Ilya II blev undertegnet den 14. oktober 2002 af præsident Eduard Schewardnaze.

— Bestemmelserne i det georgiske konkordat om f.eks. skattefritagelse og tilbagegivelse af kirkens besiddelser svarer i vidt omfang til de religionslove, der gælder i Rusland. Derimod går det nye konkordat i Belarus langt videre, da det har indføjet mange nøgleemner i statens retsterminologi, som var blevet fremsat af patriarken i Moskva efter Sovjetunionens sammenbrud.

Kan Kommissionen i betragtning af de fremragende samarbejdsforbindelser mellem Den Europæiske Union og Belarus på det økonomiske og handelsmæssige plan besvare følgende spørgsmål:

— Har den kendskab til ovenstående?

— Hvilke initiativer agter den inden for samarbejdsforbindelserne af iværksætte som et seriøst og effektivt middel til at tilskynde Belarus til at respektere religionsfriheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. september 2003)

Hvad angår forbindelserne med Belarus, skal det påpeges, at EU's og medlemsstaternes aktioner i Belarus er klart definerede i henhold til Rådets resolution fra september 1997, der fastsætter flere restriktioner for politiske kontakter. Under disse omstændigheder kan de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem Fællesskabet og Belarus ikke betegnes som »fremragende«.

Kommissionen skal understrege, at den lægger stor vægt på religions-, tros- og ytringsfrihed. EU har gentagne gange bekræftet, at menneskerettigheder og demokratisering skal udgøre en central del af den politiske dialog med tredjelande. Religionsfrihed, som er en af de grundlæggende menneskerettigheder, behandles ligesom religiøse mindretals rettigheder, inden for rammerne af EU's bilaterale politiske dialoger, og i givet fald, gennem henvendelser og offentlige erklæringer, så vel som via EU's optræden i fora som FN's Kommission for menneskerettigheder eller det tredje udvalg i FN's generalforsamling.

Kommissionen vil fortsat støtte religionsfrihed og menneskerettigheder i Belarus, i nært samarbejde med medlemsstaterne, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og De Forenede Nationer.
2.

Hvilke anbringender fremførte de britiske myndigheder, og hvilke beviser fremlagde de, som svar på den tvivl, Kommissionen havde givet udtryk for, og som står at læse i EFT af 27. april 2002, om hvorvidt listen over udpegede ugunstigt stillede områder reelt ville føre til en betragtelig udvidelse af regionalstøtten i Det Forenede Kongerige? Hvad var det, der dulmede Kommissionens tvivl om, hvorvidt salget af grunde til andet end beboelse og indgåelsen af nye lejekontrakter for sådanne grunde i alle tilfælde udgør en indledende investering, som defineret i retningslinierne? Hvad var det, der dulmede Kommissionens tvivl om, hvorvidt støtteintensiteten i ordningen ville overstige 4 %? Hvad var det, der dulmede Kommissionens tvivl i forhold til begrænsningerne i støtten i retningslinierne for ugunstigt stillede byområder til alene at omfatte små virksomheder og kun sådanne, som udøvede deres vigtigste økonomiske virksomhed i ugunstigt stillede byområder og forbeholdt mindst 20 % af de nyoprettede jobs for personer med bopæl i det ugunstigt stillede område?
2.

Hvilke øvrige kriterier skal jernbaneforbindelsen Trieste-Divaca opfylde for at blive defineret som et »grænseoverskridende« projekt og for at blive optaget på listen over denne type projekter — i betragtning af, at Trieste-Divaca allerede er en integrerende del af den tværnationale jernbaneforbindelse Lyon-Trieste/Koper-Ljubljana-Divaca-Budapest?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/182

(2004/C 78 E/0188)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2864/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(22. september 2003)

Om: Data og kilder, hvoraf det kan udledes, hvilken rolle Vatikanets finansielle system spiller i øjeblikket i forbindelse med udbetalingen af renter til fysiske personer

Kommissær Bolkestein skriver på Kommissionens vegne i sit svar af 5. september 2003 på forespørgsel E-2426/03 (1) følgende: Kommissionen kan blot bemærke, at den rolle, Vatikanets finansielle system spiller i øjeblikket i forbindelse med udbetalingen af renter til fysiske personer, ikke lader til at være af en sådan art, at den bringer de europæiske finansmarkeders konkurrenceevne i fare.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke data den råder over, siden den kan hævde ovenstående, og fra hvilken kilde den har taget dem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(16. oktober 2003)

Kommissionen henviser til sit svar på skriftlig forespørgsel E-1914/02 fra det ærede medlem (2). Konstateringen af, at der i øjeblikket ikke findes en kommerciel finansiel sektor i Vatikanstaten (den eneste bank er Istituto per le Opere di Religione, der ligeledes er centralbank), tyder nemlig på, at en eventuel formueforvaltning for fysiske personer, der er bosiddende i EU, ikke kan nå et niveau, der kan sammenlignes med niveauet i de seks tredjelande, som Rådet har prioriteret med hensyn til indledningen af drøftelser om beskatning af opsparing (USA, Schweiz, Liechtenstein, Monaco, Andorra og San Maríno).

Denne prioritering af nogle få særligt væsentlige finanspladser har i øvrigt været nødvendig, fordi Rådet havde valgt at etablere en forbindelse mellem EF-direktivets vedtagelse og gennemførelse (med kort frist) og opnåelsen af tilstrækkelige garantier fra de berørte tredjelande, om at der på deres område indføres foranstaltninger svarende til foranstaltningerne i direktivet. Hvis der umiddelbart skulle have været optaget kontakt med et større antal finanspladser, ville dette utvivlsomt have indebåret en risiko for en forsinkelse på flere år ikke alene af anvendelsesdatoen for dette direktiv vedrørende beskatning af renteindtægter, men også af tidspunktet for anvendelsen af andre elementer i skattepakken (adfærdskodeksen for erhvervs-beskatning og direktivet om renter og royalties, der betales mellem virksomheder). Kommissionen håber, at det ærede medlem deler opfattelsen af, at en sådan forsinkelse ikke vil være til gavn for det indre markeds funktion.

Kommissionen er begyndt at indsamle de disponible oplysninger vedrørende det spørgsmål, som det ærede medlem har rejst, og han vil blive underrettet direkte om resultatet heraf.

(1) EUT C 65 E af 13.3.2004.

(2) EUT C 92 E af 17.4.2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/20

(2004/C 88 E/0019)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1148/03

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Seychellerne

Der er gentagne gange blevet fremsat skarp kritik af den udøvende magts og regeringspartiets jerngreb om Seychellernes befolkning, af trusler mod menneskerettighederne og restriktioner af oppositionspressen, samt af narkohandel og hvidvaskning af penge.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet, under Cotonou-aftalens auspicier og EU's erklærede målsætninger angående menneskerettigheder og demokrati, for at forbedre demokratiseringen og god regeringsførelse på Seychellerne?
2.

Som følge af en lang række klager har Kommissionen indledt en overtrædelsesprocedure vedrørende Grensmaas-projektet og sendte den 2. maj 2003 en åbningsskrivelse til den nederlandske regering. Heri forklarer Kommissionen, hvorfor den mener, at forholdet mellem de nederlandske myndigheder og dem, der skal udføre arbejde i forbindelse med Grensmaas-projektet, gør det nødvendigt at anvende en offentlig bygge- og anlægskontrakt, som defineret i de gældende EU-direktiver om offentlige indkøb. Derfor bør der tildeles en sådan kontrakt i overensstemmelse med EU-lovgivningen. Kommissionen råder ikke over oplysninger, som gør det muligt at konkludere, at Grensmaas-projektet er blevet forsinket på grund af den iværksatte overtrædelsesprocedure. De forhåndenværende oplysninger peger snarere i retning af, at projektet skal være afsluttet inden udgangen af 2022, og at de kompetente myndigheder ikke regner med, at gennemførelsen iværksættes inden 2005. En udbudsprocedure i henhold til EU-lovgivningen om offentlige indkøb varer sjældent længere end seks måneder.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/655

(2004/C 78 E/0697)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3836/03

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. december 2003)

Om: Moms for leverandører af transporttjenester

EU's transportsektor er underlagt forskellige regler, hvad angår beskatning. En belgisk leverandør af transporttjenester kan f.eks. befordre sine kunder til Athen i busser tilhørende et græsk selskab, transportere dem herfra og til Wien med et østrigsk selskab og til sidst med et hollandsk selskab bringe dem tilbage til Nederlandene, som var deres udgangspunkt. Det problem, som en sådan leverandør af transporttjenester — der i realiteten leverer en pakke til sinde kunder og i forbindelse hermed gør brug af underleverandører — støder på, er måden, hvorpå der beregnes moms for denne service.

Kan Kommissionen i forbindelse med det ovennævnte eksempel oplyse, hvordan der skal betales moms således, at alle de underleverandører, der har været involveret i denne tjenesteydelse, er omfattet, hvad angår beskatningsmæssige forpligtelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(20. januar 2004)

Da Kommissionens momslovgivning er baseret på et direktiv (sjette momsdirektiv — direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977), er hver enkelt medlemsstat ansvarlig for, at bestemmelserne bliver gennemført i den nationale lovgivning og for, at de anvendes korrekt på landets område. I lyset heraf og på grundlag af princippet om subsidiaritet er det de nationale skattemyndigheder, der først og fremmest har ansvaret for at informere de momspligtige om fortolkningen og anvendelsen af disse bestemmelser.

I henhold til artikel 9, stk. 2, litra b, i sjette momsdirektiv er leveringsstedet for transportydelser det sted, hvor transporten finder sted, idet der tages hensyn til de tilbagelagte strækninger. I det nævnte eksempel er det derfor op til den enkelte medlemsstat at afgøre, hvordan momsen skal opkræves, og hvilke forpligtelser de enkelte underleverandører skal opfylde på dens område.

Kommissionen er opmærksom på de problemer, der kan opstå med hensyn til beskatning af transportydelser i forbindelse med personbefordring, og vil i tredje kvartal af 2004 i forbindelse med revisionen og ajourføringen af prioriteterne i momsstrategien (1) undersøge mulighederne for at forenkle momsforpligtelserne for de erhvervsdrivende. Den vil endvidere behandle spørgsmålet om beskatningsstedet for passagertransportydelser i løbet af 2005.

(1) KOM(2003) 614 endelig udg. af 20.10.2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/766

(2004/C 78 E/0815)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2918/03

af Marco Cappato (NI) og Maurizio Turco (NI) til Rådet

(2. oktober 2003)

Om: Situationen for den italienske statsborger Maurizio Trotta, som sidder fængslet i Rumænien

Den 2. august 2002 blev Maurizio Trotta, italiensk statsborger med bopæl i Reggio Emilia, arresteret i Rumænien med beskyldning om international handel med narkotika, fordi han var i besiddelse af 11 gram hash, som blev fundet i hans lejede bolig i Craiova.

Maurizio Trotta, som siden sin arrestation har siddet fængslet i fængslet i Craiova, har fået sin sag behandlet ved en førsteinstansdomstol, hvor han er blevet idømt en fængselsstraf på to år, eftersom beskyldningen om international handel med narkotika, for hvilken der gælder en fængselssstraf på op til 25 år, bortfaldt.

Efter dommen på to år skulle Maurizio Trotta i betragtning af sin gode opførsel have forladt fængslet i december 2003, men efter at den offentlige anklagemyndighed har anket førsteinstansdommen, skal sagen gå om fra begyndelsen, og der vides nu overhovedet intet om dommens længde samtidig med, at Maurizio Trotta fortsat sidder fængslet.

I mellemtiden bruger Trottas familie store summer på rejser til Rumænien og på advokathonorarer til den italienske advokat Liborio Catagliotti og de forskellige rumænske advokater, som efterhånden er blevet erstattet med hinanden under retssagen.

Det er også kommet os for øre, at der under denne sag, hvis udfald er usikkert med hensyn til såvel tidsplanen som dommens størrelse, skulle være blevet stillet store og ulovlige krav om penge fra personer, der udnytter situationen.

Kan Rådet — efter at have foretaget de fornødne undersøgelser hos de rumænske myndigheder — oplyse, om ikke der i det her omhandlede tilfælde og med udgangspunkt i unionstraktaterne kan konstateres overtrædelser af de grundlæggende rettigheder?

Vil Rådet aflægge rapport om de rumænske myndigheders svar og i denne forbindelse oplyse, hvilke initiativer der eventuelt vil blive taget?

Svar

(4. marts 2004)

Det ærede medlem af Europa-Parlamentet skal hermed gøres opmærksom på, at Rådet ikke kan tage stilling til en igangværende straffesag.

Som det ærede parlamentsmedlem uden tvivl ved, presser EU på for at få gennemført en reform af retsvæsenet i Rumænien med henblik på tiltrædelsen af EU. EU har til stadighed understreget, at etableringen af et uafhængigt, pålideligt og effektivt retsvæsen er af meget stor betydning for Rumænien og har stærkt opfordret det til at styrke retsvæsenets uafhængighed af den udøvende magt.