ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3040/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Forskelsbehandling af borgerne i Bolzano-provinsen

Den autonome provins Bolzano behandler i oejeblikket provinslov nr. 131/97 om socialt boligbyggeri i provinsen. I henhold til artikel 4 i denne lov stilles udvandrere, der har boet i mindst 5 aar i Bolzano-provinsen inden udvandringen, og deres aegtefaeller, som oensker at bosaette sig igen i Bolzano, paa lige fod med Bolzano-indbyggerne. Med denne stoette til udvandrere udgoer denne artikel en forskelsbehandling af borgere, som af lignende aarsager tvinges til at forlade Bolzano-provinsen for at slaa sig ned andetsteds i Italien, idet foerstnaevnte ved deres tilbagevenden indroemmes rettigheder, som om de havde boet i Bolzano hele tiden, medens disse rettigheder naegtes sidstnaevnte. Denne ordning beroerer selvsagt hele den sydtyrolske befolkning uanset sproggruppe (italiensk, tysk og ladinsk), men det er navnlig det italiensksprogede samfund, der vil blive beroert heraf, idet de paagaeldende enten for at gennemfoere universitetskurser (andetsteds i Italien) eller paa grundlag af faglig mobilitet (statsansatte, ansatte inden for haeren og andet) maa lade sig forflytte til et andet sted i Italien, hvorefter de efter blot en enkelt dags ophold mister retten til at faa tildelt en "almennyttig" bolig for de 5 foelgende aar.

Mener Kommissionen ikke, at denne artikel i provinslov nr. 131/97 repraesenterer en forskelsbehandling af europaeiske borgere, der saaledes ikke har lige muligheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. december 1998)

Kommissionen har ikke for vane at kommentere lovforslag, der endnu debatteres med henblik paa senere vedtagelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2893/98

af Wilmya Zimmermann (PSE) til Raadet

(28. september 1998)

Om: Problemer med gennemfoerelse af EU-traktatens artikel 8 f (unionsborgerskab, fri bevaegelighed)

Medlemsstaternes udlaendingelovgivning er med deres begraensninger ofte i modstrid med maalsaetningen i Unionstraktatens artikel 8. Udlaendinge forfordeles ofte i forhold til de paagaeldende medlemsstaters statsborgere i forbindelse med de sociale og arbejdsmarkedsmaessige bestemmelser.

Hvad foretager Raadet med hensyn til medlemsstaternes udlaendingelovgivning for at fjerne vanskelighederne ved udoevelsen af retten til fri bevaegelighed?

Svar

(8. februar 1999)

Ifoelge EF-traktatens artikel 8, har enhver, der er statsborger i en medlemsstat, unionsborgerskab og har hermed de rettigheder og er underkastet de pligter, der er indeholdt i traktaten.

Raadet har i de seneste aar vedtaget et stort antal retsakter baade om den frie bevaegelighed for personer og etableringsretten, som tager sigte paa medlemsstaternes statsborgeres og deres familiemedlemmers opholdsret, arbejdsmarkeds- og sociallovgivningen og arbejdstagernes og de selvstaendige erhvervsdrivendes rettigheder.

Paa grundlag af anbefalingerne fra Gruppen paa Hoejt Plan vedroerende Fri Bevaegelighed for Personer, som Simone Veil er formand for, har Kommissionen vedtaget en handlingsplan, hvori den bl.a. bebuder forslag til forbedring af vilkaarene for udoevelse af retten til fri bevaegelighed.

Raadet har desuden for nylig faaet forelagt et forslag til Europa-Parlamentets og Raadets forordning om aendring af Raadets forordning (EOEF) 1612/68 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet, et forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af direktiv 68/360/EOEF om afskaffelse af restriktioner for rejse og ophold inden for Faellesskabet for medlemsstaternes arbejdstagere og deres familiemedlemmer og et forslag til Raadets og Europa-Parlamentets afgoerelse om nedsaettelse af et raadgivende udvalg for EF-arbejdstageres frie bevaegelighed og sociale sikring og om aendring af Raadets forordning (EOEF) 1612/68 og (EOEF) 1408/71.

Raadet vil bestraebe sig paa at afslutte arbejdet med disse forslag hurtigst muligt.

Med hensyn til statsborgere fra tredjelande giver den kommende artikel 62, nr. 1, og artikel 63, nr. 4, i EF-traktaten, som vil blive indfoert med Amsterdam-traktaten, endvidere mulighed for at traeffe passende foranstaltninger, der kan lette den frie bevaegelighed inden for Faellesskabet for statsborgere fra tredjelande og opholdsretten i medlemsstaterne for statsborgere fra tredjelande, der opholder sig lovligt i en af medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2648/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Eksport af svineaffald fra Nordirland

Er Kommissionen bekendt med, at det irske landbrugsministerium har afvist at give virksomheder i Irland, der oensker at importere svineaffald fra Nordirland, importtilladelser, til trods for at de nordirske myndigheder helt klart har angivet, at det paagaeldende materiale (fra svin) ikke er omfattet af Kommissionen beslutning 97/534(1) som aendret i Raadets beslutning 98/248(2) om forbud mod anvendelse af risikomateriale? Vil Kommissionen angive, om denne afvisning er i modstrid med faellesskabslovgivningen om fri handel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. oktober 1998)

Kommissionen var, indtil den modtag det aerede medlems forespoergsel, ikke klar over, at der skulle vaere nogen saerlige problemer forbundet med transport af slagteaffald fra svin fra Nordirland til Irland. Kommissionen vil kontakte de nationale myndigheder for at faa naermere oplysninger.

De EF-beslutninger, som det aerede medlem henviser til, finder ikke anvendelse i denne sag, fordi de ikke gaelder for svinekoed eller slagteaffald heraf, og under alle omstaendigheder er datoen for, hvornaar bestemmelserne tages i anvendelse, udsat til den 1. januar 1999 ved sidstnaevnte beslutning. Reglerne for fri omsaetning af konsumegnet slagteaffald fra svin findes i Raadets direktiv 95/23/EF af 22. juni 1995 om aendring af direktiv 64/433/EOEF om sundhedsmaessige betingelser for produktion og afsaetning af fersk koed(3). Der gaelder andre bestemmelser for produkter, der ikke er egnet til konsum.

Naar der foerst er kastet lys over den faktuelle baggrund, vil Kommissionen tage stilling til, om der er behov for at gribe ind over for de irske myndigheder.

(1) EFT L 216 af 8.8.1997, s. 95.

(2) EFT L 102 af 2.4.1998, s. 26.

(3) EFT L 243 af 11.10.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2623/98

af Niels Sindal (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Visse medlemslandes manglende gennemfoerelse af forpligtelserne i FUP III

Ifoelge oplysninger fra Kommissionen mangler flere medlemslande, herunder Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Frankrig at efterleve deres forpligtelser i forhold til det fleraarige udviklingsprogram III - FUP III - med hensyn til reduktion af tonnage i de respektive landes fiskerflaader.

Hvad agter Kommissionen at goere for at faa disse lande til at efterkomme deres forpligtelser i forhold til FUP III?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(21. oktober 1998)

Flere medlemslande naaede ikke de endelige maal for de fleraarige udviklingsprogrammer af tredje generation (FUP III), idet de enten ikke naaede det samlede maal for programmerne eller delmaalene for nogle af fiskerflaadens fartoejskategorier.

Ethvert efterslaeb i forhold til FUP III skal afvikles under FUP IV og paa samme betingelser som under FUP III. Der vil ikke blive ydet bygnings- eller moderniseringsstoette til nogen fartoejskategorier, foer de samlede FUP-maal er naaet. Hvis de samlede maal er naaet, vil naevnte stoette ikke blive ydet til de fartoejskategorier, som ikke har opfyldt de opstillede delmaal.

Hvad angaar de tre specifikt naevnte medlemslande, saa har Frankrig gjort en saerlig indsats for at reducere kapaciteten i 1998 og forventes at naa de samlede FUP III-maal inden udgangen af 1998. Det skal bemaerkes, at det betyder, at Frankrig ogsaa vil have naaet det foerste mellemliggende maal for FUP IV. Paa samme maade har Det Forenede Kongerige nu naaet de samlede maal for sit FUP. Hvad Nederlandene angaar, foelger Kommissionen opmaerksomt de nederlandske myndigheders bestraebelser paa at naa FUP-maalene, men holder muligheden for et soegsmaal aaben, hvis de paagaeldende bestraebelser viser sig at vaere utilfredsstillende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3611/98

af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Stoette til loyale og solidariske handelsprojekter

Europa-Parlamentet vedtog den 2. juli 1998 en beslutning (A4-0198/98)(1) paa baggrund af en initiativbetaenkning om fair trade, hvori det fremsatte en raekke forslag om den fremtidige udvikling af en faellesskabspolitik vedroerende "fair trade".

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe vedroerende Parlamentets beslutning?

2. Hvornaar agter den at offentliggoere groenbogen om fair trade, som den allerede annoncerede for nogen tid siden?

3. Hvor mange projekter og hvilken slags projekter har den stoettet i 1997 og 1998 vedroerende samfinansiering af de ikke-statslige organisationers aktioner inden for omraadet fair trade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(2. februar 1999)

Kommissionen gennemgaar noeje den beslutning, som Europa-Parlamentet har vedtaget som led i det igangvaerende arbejde vedroerende "fair trade". Mange af de spoergsmaal, der er rejst, kraever detaljerede analyser og hoeringer inden for den paagaeldende sektor. Arbejdet hermed er nu tilendebragt. Paa Raadets moede (landbrug) i juni 1998 aftaltes det, at Kommissionen fremlaegger en meddelelse om fair trade inden den 1. marts 1999. Der arbejdes paa at faerdiggoere dette dokument.

I 1997 ydedes der over budgetpost B7-6000 stoette til 15 projekter vedroerende oplysningskampagner over for den europaeiske offentlighed med hensyn til spoergsmaalet om udvikling og fair trade. Det beloeb, som Kommissionen stillede til raadighed (hoejst 50 % af de samlede projektomkostninger) udgjorde ca. 2,9 mio. euro. For 1998 er samme budgetpost forhoejet betydeligt, nemlig til 3,7 mio. euro til 21 projekter, som er godkendt, eller for hvilke der er indgaaet forpligtelser.

Generelt har Kommissionen i mange aar samfinansieret ikke-statslige organisationers (NGO) projekter for maerkningsinitiativer eller organisationer, der etablerer saakaldte "verdensbutikker" eller udbreder adfaerdskodekser.

(1) EFT C 226 af 20.7.1998, s. 73.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3923/98

af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Aldersgraense for buschauffoerer

Aldersgraensen for buschauffoerer er forskellig i de enkelte medlemsstater, f.eks. ligger den i Italien paa 65 aar (trafiklovens artikel 135, stk. 6), i OEstrig og Tyskland derimod paa 70 aar.

Denne omstaendighed har allerede foert til juridisk usikkerhed under kontrolaktioner.

Kommissionen bedes derfor meddele:

- om en buschauffoer med oestrigsk eller tysk koerekort ogsaa kun maa arbejde som buschauffoer i Italien, indtil han er 65 aar gammel, og

- om Kommissionen har til hensigt inden for en overskuelig fremtid at harmonisere bestemmelserne vedroerende aldersgraensen for buschauffoerer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(3. marts 1999)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E3997/97(1).

(1) EFT C 22 af 17.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3287/98

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(9. november 1998)

Om: EU-konforme omstruktureringsforanstaltninger

Et led i tilskyndelsesforanstaltningerne paa nationalt og europaeisk plan er oekonomisk stoette til omstrukturering af virksomheder. Under forbehold af, at der opretholdes afbalancerede markedsforhold, og at betingelserne overholdes, boer denne politik derfor fuldt ud stoettes.

Strukturel sanering foerer imidlertid ofte til markedskoncentration, hvilket foerst og fremmest rammer de smaa og mellemstore virksomheder, som skaber og sikrer et stort antal arbejdspladser. Dette gaelder f.eks. for den aktuelle situation inden for den oestrigske broed- og bagvaerkssektor. 80 % af den industrielle produktionen finder sted i smaa og mellemstore haandvaerksvirksomheder. Derfor burde en raekke store virksomheders anmodninger om stoette, jf. den oestrigske lov om fremme af arbejdsmarkedet, efterproeves for at fastslaa, om de er i overensstemmelse med De Europaeiske Faellesskabers konkurrencelovgivning.

Deler Kommissionen spoergerens betaenkeligheder ved situationen inden for den oestrigske broed- og bagvaerkssektor?

Hvorledes sikrer Kommissionen, at alle producenter har adgang til de samme tilskyndelsesforanstaltninger, saaledes at de konkurrencefordrejninger, der eventuelt kan opstaa som foelge af denne situation, kan undgaas?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(15. december 1998)

Kommissionen er allerede blevet gjort opmaerksom paa en sag, hvor en virksomhed inden for den oestrigske broed- og chokolade- og sukkervareindustri (jf. Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3003/98 fra Gerhard Hager(1)) tilsyneladende har anmodet om omstruktureringsstoette. Kommissionen er naturligvis betaenkelig ved enhver statsstoette, som fordrejer konkurrencen og paavirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Inden der kan ydes stoette, skal stoetten anmeldes til Kommissionen og undersoeges paa grundlag af EF-traktatens bestemmelser (artikel 92 og 93).

Ifoelge de regler, Kommissionen har fastlagt med henblik paa udoevelsen af sine befoejelser i henhold til disse artikler, kan der kun ydes stoette til redning og omstrukturering af virksomheder, som er kriseramte (se definitionen i de relevante rammebestemmelser), og som derfor ikke kan finansiere en saadan omstrukturering selv. Det er derfor ikke alle producenter, der har adgang til en saadan stoette. I forbindelse med denne form for stoette gaelder noedvendighedsprincippet, dvs. at der kun kan ydes det minimumsbeloeb, der er noedvendigt for at goere virksomheden rentabel igen, og for at den kan gennemfoere den omstruktureringsplan, der paa forhaand er godkendt af Kommissionen. Paa denne maade er det muligt at begraense konkurrenceforvridningen mest muligt. Hvis dette princip og de oevrige betingelser i rammebestemmelserne er opfyldt, kan Kommissionen godkende stoetten.

(1) Se side 38.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3303/98 af Kenneth COATES til Rådet. Adfærdskodeks for våbeneksport



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0061



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3303/98 af Kenneth Coates (GUE/NGL) til Raadet (10. november 1998) Om: Adfaerdskodeks for vaabeneksport Vil adfaerdskodeksen for vaabeneksport forbyde produktion af vaaben paa licens, til forskel fra vaabeneksporter, hvis vaabnene benyttes i situationer, som er forbudt i adfaerdskodeksen? Hvordan skal problemet i benaegtende fald takles?
91998E3306

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3306/98 af Kenneth COATES til Rådet. Adfærdskodeks for våbeneksport



EF-Tidende nr. C 182 af 28/06/1999 s. 0062
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3863/98

af Luigi Florio (PPE) til Kommissionen

(9. december 1998)

Om: Anerkendelse af eksamensbeviser i EU

En italiensk statsborger ved navn Davide Ferrando, der er uddannet jurist fra Italien, men bosiddende i Tyskland, har for nylig anmodet om tilladelse til at udoeve virksomhed som advokat i Hessen og efterfoelgende i Niedersachsen.

I begge tilfaelde har han faaet afslag med den begrundelse, at anmodningen er fremsat af en person, der ikke har erhvervet sin kandidateksamen i Tyskland, hvilket der stilles krav om baade i Hessens lov om udoevelse af advokaterhvervet, artikel 23 I, og i Niedersachsens tilsvarende lov, artikel 5.

Er disse bestemmelser efter Kommissionens opfattelse i overensstemmelse med princippet om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(28. januar 1999)

I henhold til Raadets direktiv 89/48/EOEF af 21. december 1988 om indfoerelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregaaende uddannelser af mindst tre aars varighed(1) kan en statsborger fra en medlemsstat udoeve et erhverv i en anden medlemsstat, saafremt han i sit hjemland er fuldt ud kvalificeret til at udoeve det paagaeldende erhverv. Dette indebaerer, at personen skal opfylde alle krav, der stilles der. Den person, som det aerede medlem naevner i sit brev, er synes dog ikke at vaere fuldt ud kvalificeret til at virke som advokat i Italien. Det er ikke tilstraekkeligt med den akademiske grad "laureato", hvis man oensker at arbejde som advokat.

Princippet om gensidig anerkendelse finder kun anvendelse paa faglige kvalifikationer, men ikke paa akademiske kvalifikationer, der ikke giver indehaveren ret til at udoeve et erhverv i hjemlandet. Akademisk anerkendelse er paa nuvaerende tidspunkt ikke omfattet af faellesskabsretten.

(1) EFT L 19 af 24.1.1989.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3464/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: EU-stoette til Steiermark/OEstrig

Kan Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal vedroerende tildeling af EU-stoette til delstaten Steiermark:

1. Kan Kommissionen oplyse stoerrelsen af de bevilligede EU-strukturstoettemidler og disses fordeling paa de enkelte fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer- og initiativer samt den EU-stoette, der er blevet givet til pilotprojekter og andre foranstaltninger eller som direkte tilskud til f.eks. forskningsinstitutter, universiteter, virksomheder og andre organisationer i Steiermark under andre budgetposter siden 1995?

2. Hvor mange arbejdspladser er der blevet oprettet og sikret ved hjaelp af denne stoette?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3614/98

af Nelly Maes (ARE) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Bekraeftelse af forlydender i pressen om tilfaelde af nepotisme i ECHO-sagen

Kan Kommissionen bekraefte forlydender i pressen om, at den i ECHO-sagen suspenderede tjenestemand har ladet slaegtninge og/eller venner beskaeftige i den "eksterne celle" under ECHO?

Er der hold i forlydenderne om, at den suspenderede tjenestemands aegtefaelle skulle vaere beskaeftiget som oversaetter for de bedragerimistaenkte virksomheder i ECHO-sagen?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2689/98

af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Begraensning af borgernes ret til inddragelse i beslutningsprocessen omkring faerdiggoerelsen af Khmelnitsky 2- og Rovno 4-atomkraftvaerkerne i Ukraine

Er Kommissionen klar over, at konventionen om vurdering af virkningerne paa miljoeet paa tvaers af landegraenser (Espoo-konventionen) kraever, at oprindelsesparten - i dette tilfaelde sponsorerne bag K2- og R4- projekterne - giver borgerne fra potentielt beroerte stater samme mulighed for at deltage i processen med miljoeindvirkningsvurdering som sine egne borgere?

Er Kommissionen klar over, at miljoeprocedurerne i den institution, der muligvis vil finansiere de K2- og R4-atomkraftanlaeggene sammen med Kommissionen, nemlig EBRD, kraever overholdelse af Espoo-konventionen?

Er Kommissionen enig i, at projektets sponsorer, herunder Kommissionen, kun har gjort lidt for at fremme en meningsfyldt inddragelse af internationale ngo'er og af det internationale samfund?

Er Kommissionen, hvis den er enig i ovenstaaende, rede til at garantere, at Euratom-laanet kun vil blive godkendt, hvis Espoo-konventionen overholdes fuldt ud, saaledes at:

- anmodninger fra enkeltpersoner, borgersammenslutninger og lokale og regionale myndigheder om bekendtgoerelse af processen med inddragelse af borgerne efterkommes paa behoerig vis,

- appeller til projektsponsorerne om offentlige droeftelser i potentielt beroerte stater foelges fuldt ud,

- Kommissionen udpeger en uafhaengig inspektoer, som skal undersoege og overvaage processen med borgernes inddragelse,

- Kommissionen garanterer, at der ikke vil blive truffet nogen endelig afgoerelse om Unionens finansiering af K2 og R4, foer Kommissionen har modtaget Europa-Parlamentets udtalelse om hensigtsmaessigheden af EU's finansiering af projektet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(23. september 1998)

Ifoelge Den Europaeiske Bank for Genopbygning og Udviklings og Kommissionens procedurer skal projekter med virkninger for miljoeet foelge bestemmelserne i konvention om vurdering af virkningerne paa miljoeet paa tvaers af landegraenser (Espoo-konventionen), naar det er relevant. Dette er ikke tilfaeldet med K2R4 - projektet, da det drejer sig om faerdiggoerelse af kraftvaerker under opfoerelse, og Ukraine har desuden ikke undertegnet ESPOO-konventionen.

Men baade Kommissionen og EBRD har ansporet Ukraine til at starte en offentlig oplysningskampagne og en konsultationsproces baseret paa aabenhed og gennemsigtighed og til i tide at underrette nabolande om resultaterne af vurderingerne af virkningerne paa miljoeet.

Processen med inddragelse af borgerne, som projektets ejer har ansvaret for, blev indledt den 18. august 1998 og vil vare i 120 dage. Kommissionen vil vurdere resultaterne heraf til sin tid i forbindelse med proceduren for godkendelse af Euratom-laanet.

Endelig skal Kommissionen paa ny bekraefte, at den er rede til fortsat at holde Parlamentet fuldt underrettet om forloebet af laanegodkendelsesproceduren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3459/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: EU-stoette til Burgenland/OEstrig

Kan Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal vedroerende tildeling af EU-stoette til delstaten Burgenland:

1. Kan Kommissionen oplyse stoerrelsen af de bevilligede EU-strukturstoettemidler og disses fordeling paa de enkelte fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer- og initiativer samt den EU-stoette, der er blevet givet til pilotprojekter og andre foranstaltninger eller som direkte tilskud til f.eks. forskningsinstitutter, universiteter, virksomheder og andre organisationer i Burgenland under andre budgetposter siden 1995?

2. Hvor mange arbejdspladser er der blevet oprettet og sikret ved hjaelp af denne stoette?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2966/98

af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Elektronisk hemmelig aflytning

Ifoelge det franske blad Marianne foretager den franske efterretningstjeneste elektronisk hemmelig aflytning i USA og Europa. Ifoelge bladets oplysninger koeber tyskerne disse ydelser af franskmaendene.

Har Kommissionen kendskab til denne aktivitet, der minder om Echelon-systemet, der anvendes i USA af NSA og i England af GCHQ, og som kan vaere i strid med loven om personlig frihed? Hvad agter Kommissionen at goere for at sikre borgernes rettigheder?

Agter Kommissionen i den naermeste tid at besvare min prioriterede forespoergsel om Echelon-systemet (besvaringsfrist: 1 maaned), som blev stillet for adskillige maaneder siden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(12. november 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa hans skriftlige forespoergsel P-1894/98(1). Svaret blev givet den 29. september 1998.

(1) Se side 3.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3463/98

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: EU-stoette til Salzburg/OEstrig

Kan Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal vedroerende tildeling af EU-stoette til delstaten Salzburg:

1. Kan Kommissionen oplyse stoerrelsen af de bevilligede EU-strukturstoettemidler og disses fordeling paa de enkelte fonde henholdsvis de forskellige faellesskabsprogrammer- og initiativer samt den EU-stoette, der er blevet givet til pilotprojekter og andre foranstaltninger eller som direkte tilskud til f.eks. forskningsinstitutter, universiteter, virksomheder og andre organisationer i Salzburg under andre budgetposter siden 1995?

2. Hvor mange arbejdspladser er der blevet oprettet og sikret ved hjaelp af denne stoette?