SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2233/99

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. december 1999)

Om: Kapitalstrømme til Schweiz

Kommissionen bedes give detaljerede oplysninger om brutto- og nettoindstrømningen af kapital til Schweiz samt om bruttostrømmene med angivelse, hvor det er muligt, af kilde samt af, hvilken form for instrumenter, der er købt (bankindestående, obligationer, etc.), for hvert enkelt af de seneste ti år. Den bedes desuden oplyse, om der har været nogen bemærkelsesværdig ændring i strømmene som følge af a) den schweiziske debat, blandt andet folkeafstemningen, om, hvordan landets forhold til EU skal være, og b) af Kommissionens forslag om en kildeskat (i opsparingsdirektivet)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(21. januar 2000)

Kommissionen agter at tilsende det ærede medlem og Parlamentets sekretariat de statistikker, der er til rådighed (IMF's statistikker og regnskaber), og som viser, at der mellem 1989 og 1998 har været en stigende nettoudstrømning af kapital fra Schweiz. I store træk svarer det til, at forskellen mellem indenlandsk opsparing og indenlandske investeringer er blevet kanaliseret til udlandet. Blandt de forskellige slags kapitalstrømme udviser de direkte investeringer en markant tendens til stigende nettoudstrømning, hvorimod porteføljeinvesteringer og kortsigtede kapitalstrømme (Andre pengestrømme i statistikkerne) udviser store udsving med kun svagt stigende tendens. De større højdepunkter for porteføljeinvesteringer findes inden for perioderne 1993-1994 og 1996-1997, mens kortsigtede nettoudstrømninger toppede i henholdsvis 1990 og 1998. De registrerede bevægelser og de underliggende bruttostrømme svarer ganske godt til de perioder, hvor finansmarkederne har været særlig ustabile (f.eks. valutakriserne i Europa og den internationale obligationskrise i 1992-1994, de schweiziske bankers stigende internationale engagement siden 1995, de internationale finanskriser i 1997-1998 og herudover de markedsbevægelser, der skyldes optakten til Den Økonomiske og Monetære Union). Mulige konsekvenser af de begivenheder, som det ærede medlem henviser til, lader kun til at gælde for direkte investeringer.

Indenlandske direkte investeringer udviser en markant nedgang i perioden 1992-1993, men er siden nået op på det tidligere niveau. Derimod har direkte investeringer i udlandet udvist en markant stigende tendens siden 1992, mens de var forholdsvis stabile i perioden indtil da. Muligvis kan disse tendenser til en vis grad skyldes, at tilliden til den schweiziske økonomi har ændret sig efter folkeafstemningen.

Bortset fra ovenstående udviser kapitalstrømmene fra år til år ikke nogen udpræget påvirkning fra hverken folkeafstemningen eller det foreliggende forslag fra Kommissionen til direktiv om sikring af en reel minimumsbeskatning af renteindtægter fra opsparing i Fællesskabet(1). Den tidligere omtalte udvikling samt de mere vedvarende tendenser som globaliseringen på finansmarkederne har alle været med til at påvirke kapitalstrømmene og lader til at påvirke deres udsving. Det kan dog ikke udelukkes, at Fællesskabets bestræbelser på at harmonisere beskatningen af kapitalindkomst på længere sigt kan få en vis indflydelse, når et nyt direktiv om beskatning af kapitalindkomst bliver vedtaget, og offentligheden og markederne får nøjagtigt kendskab til den nye lovgivnings indhold, gennemførelsesdato og konsekvenser.

(1) EFT C 212 af 8.7.1998.