SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3417/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. december 2001)

Om: Salg til underpris

Med lov nr. 2941 af 12. september 2001 forbød det græske parlament salget af produkter til en pris under nettoindkøbsprisen bortset fra visse undtagelser. Denne lov blev til efter drøftelser mellem sammenslutninger inden for såvel handel som produktion og vedtoges af alle partierne i det græske parlament uden undtagelse. Der har i årevis eksisteret lovbestemmelser om forbud mod salg til priser under omkostningerne i medlemsstaterne, herunder f.eks. i Frankrig, og disse bestemmelser har til formål at beskytte forbrugerne og konkurrencen mod uhæderlig praksis.

På baggrund af Kommissionens forslag til forordning(1) af 2. oktober 2001 om salgsfremme i det indre marked, som tillader salg til priser under omkostningerne, vil Kommissionen undersøge, om en sådan handelspraksis kan anses for uhæderlig, eftersom det gennem lokkende tilbud til forbrugerne i sidste ende vil føre til vedvarende koncentration og monopolistiske tilstande. Hvorfor vælger Kommissionen ikke at følge subsidiaritetsprincippet, når medlemsstaterne generelt har været enige om at indføre forbud mod salg til priser under omkostningerne for at beskytte sig mod monopoldannelser?

(1) KOM(2001) 546.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(26. februar 2002)

Kommissionen takker det ærede medlem for de seneste oplysninger om den retlige situation i Grækenland inden for salg med tab. Kommissionen var bekendt med det nye forbud mod salg med tab, som blev indført i Grækenland pr. 1. oktober 2001.

Det ærede medlem henviser til Kommissionens forslag til forordning om salgsfremmende foranstaltninger i det indre marked(1), hvori den foreslår, at generelle forbud mod salg med tab ophæves og erstattes med strenge krav om oplysning.

Kommissionen erkender, at salg med tab under visse omstændigheder kan benyttes til at forhindre indførsel eller anspore til udførsel på et marked. Underbudsprissætning af denne art er forbudt i henhold til konkurrenceretten i alle medlemsstater. Kampagner med salg med tab kan dog også være befordrende for konkurrencen. Vare- eller tjenesteleverandører, der ønsker at trænge ind på et udenlandsk marked, hvor deres mærke er ukendt, benytter sig midlertidigt af tabgivende kampagner for at få fodfæste. Tilsvarende er innovative varer eller tjenesteydelser, der konkurrerer med eksisterende linjer, ofte nødt til at benytte sig af tabgivende kampagner for at få kunder og forbrugere til at prøve nye forbedrede varer eller tjenesteydelser.

Kommissionen mener derfor, at den slags forbud bør liberaliseres med strenge krav om oplysning og åbenhed. Den ønsker at sikre, at tabgivende kampagner også fremover kan anvendes til at fremme konkurrencen, når man forsøger at slå igennem uden for hjemmemarkedet eller udvikle nye vare- eller tjenestemarkeder. Den har derfor foreslået, at salg med tab bør være tilladt, men med strenge krav om oplysning og åbenhed, hvilket vil fremme en mere effektiv anvendelse af antitrust-lovgivningen på området.

Det ærede medlem spørger, hvorfor Kommissionen ser sig nødsaget til at harmonisere området i stedet for at anvende nærhedsprincippet. Kommissionen skal påpege, at den, inden den foreslog forordningen, drøftede disse og andre lovgivningsmæssige spørgsmål vedrørende salgsfremmende foranstaltninger i Ekspertgruppen vedrørende Kommerciel Kommunikation, som består af sagkyndige udpeget af medlemsstaterne. Ekspertgruppen erkendte i en udtalelse, der blev offentliggjort, at forskelle i de nationale bestemmelser på området vil lægge hindringer i vejen for det indre marked. Kommissionen mener, at disse forskelle i de nationale bestemmelser begrænser værdien af rabatter og dermed ikke blot hindrer virksomhederne i at gennemføre grænseoverskridende salgsfremmende foranstaltninger, men også indebærer en mindre grad af prisgennemsigtighed på tværs af grænserne efter euroens indførelse.

Det undergraver forbrugernes tillid til samhandelen, så det indre marked ikke kan fungere til fuld gavn for virksomhederne og forbrugerne. Kommissionen mener derfor, at det er berettiget at foreslå denne harmonisering for at etablere et indre marked for salgsfremmende foranstaltninger.

(1) KOM(2001) 546 endelig udg.