SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2538/01

af Hans Modrow (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. september 2001)

Om: Beskyttelse af mindretalsrettigheder

Det hævdes, at delstatsregeringen i Sachsen har besluttet at lukke en sorbisk grundskole. Derved krænkes det sorbiske folks ret til at fremme sit slaviske sprog og beskytte sin identitet.

1. Kommissionen har opfordret ansøgerlandene til at løse deres minoritetsproblemer. Kan Kommissionen i detaljer redegøre for de kriterier, den lægger til grund, når den vurderer, hvordan mindretalsrettighederne gennemføres i ansøgerlandene?

2. Gælder kriterierne også for de nuværende medlemslande? Hvordan griber Kommissionen ind over for krænkelser og overtrædelser heraf?

3. Har man til hensigt på den næste regeringskonference konkret at behandle mindretalsrettigheder, f.eks. i form af et bindende charter om etniske minoriteters og mindre folkeslags rettigheder, hvor der fastsættes et kollektivt krav på sproglige og kulturelle institutioner som skoler?

4. Hvordan ser Kommissionen på på baggrund af, hvordan minoritetsspørgsmål normalt behandles i Europa at sorbiske skoler er blevet lukket i det område, hvor den indfødte sorbiske minoritet bor i delstaten Sachsen? Skolerne er blevet lukket i strid med, hvad forældrene, de sorbiske kommuner og det sorbiske folks interessesammenslutning, Domowina, udtrykkeligt ønskede.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(23. november 2001)

Efter Kommissionens opfattelse indgår mindretalsrettigheder i medlemsstaternes fælles principper som omhandlet i artikel 6, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Disse principper, som er opstillet i diverse internationale konventioner(1), er blevet bekræftet i charteret om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder(2). Artikel 21, stk. 1, forbyder enhver form for forskelsbehandling begrundet blandt andet i etnisk oprindelse, sprog, religion eller tilhørsforhold til et nationalt mindretal, og af artikel 22 fremgår det, at den kulturelle, religiøse og sproglige mangfoldighed skal respekteres. Sådan som det præciseres i forklaringerne vedrørende charteret(3), er disse to bestemmelser baseret på henholdsvis EF-traktatens artikel 13 (tidl. artikel 6A) og artikel 14 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder samt EF-traktatens artikel 151 (tidl. artikel 128).

Disse principper gælder både for ansøgerlandene og de nuværende medlemsstater.

1. Respekten for disse principper er i henhold til artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union en betingelse for, at ansøgerlandene kan blive optaget i EU. Det Europæiske Råd i København traf i øvrigt beslutning om optagelseskriterierne den 21. og 22. juni 1993 og valgte blandt disse kriterier udtrykkelig at anføre respekten for og beskyttelsen af minoriteter. Kommissionen henviser det ærede medlem til svaret på skriftlig forespørgsel E-1927/99 af Reino Paasilinna vedrørende en nøjere beskrivelse af mindretalsrettigheder.

2. Hvad angår de nuværende medlemsstater, er respekten for disse principper sikret ved overtrædelsesproceduren i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169) og ved den politiske proces i henhold til artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union. I henhold til førstnævnte kan Kommissionen indbringe en sag for Domstolen, hvis den anfægtede retsakt hører under EF-rettens anvendelsesområde. Dette er navnlig tilfældet, hvis en medlemsstat foretager en fejlagtig omsætning af et EU-direktiv. I henhold til sidstnævnte kan Kommissionen eller en tredjedel af medlemsstaterne indbringe en sag for Rådet (stats- og regeringscheferne), hvis der foreligger en grov eller vedvarende overtrædelse af de i artikel 6 nævnte principper.

3. Der er endnu ikke blevet fastsat en dagsorden for den næste regeringskonference. Det fremgår dog af erklæring 23, der er bilag til Nice-traktaten, at status for charteret om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder er et af de spørgsmål, som vil indgå i debatten om EU's fremtid.

4. Kommissionen råder ikke over oplysninger, som tyder på, at EU-retten er blevet forkert anvendt, eller at der foreligger en grov og vedvarende overtrædelse af EU's principper som omhandlet i artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union. Tværtimod synes beskyttelsen af minoriteter at være godt forankret i den tyske lovgivning. Tyskland har ratificeret Europa-Rådets rammekonvention om beskyttelse af nationale minoriteter og udtrykkeligt erklæret, at konventionen vil blive bragt i anvendelse over for sorbere med tysk statsborgerskab. Artikel 6, stk. 1, i den frie delstat Sachsens forfatning og artikel 8 i loven om sorbere fastslår, at sorbere har ret til at bevare og fremme deres sprog og kultur i det offentlige liv og til at modtage undervisning på sorbisk i skoler og fritidshjem. Der undervises tilsyneladende på sorbisk i 57 skoler i delstaten Sachsen. På disse skoler går der 4 100 elever, hvoraf ca. 1 400 har sorbisk som modersmål. Ingen bestrider Domowinas ret til at oprette sorbiske skoler. I henhold til rammekonventionens artikel 14, stk. 2, er staten kun forpligtet til at administrere sådanne skoler, hvis der er en tilstrækkelig stor efterspørgsel fra elevernes side.

Kommissionen minder om den indsats, der er blevet gjort for at fremme den sproglige mangfoldighed inden for navnlig rammerne af det europæiske sprogår(4) og om Fællesskabets bidrag til udfoldelsesmulighederne for medlemsstaternes kultur, idet det i medfør af EF-traktatens artikel 151 (tidl. artikel 128) respekterer den nationale og den regionale mangfoldighed.

(1) Jvf. for eksempel den internationale FN-konvention om borgerlige og politiske rettigheder, hvori artikel 27 beskytter kulturen og sproget blandt folk, som tilhører mindretal. Konventionen er blevet ratificeret af alle medlemsstater.

(2) EFT C 364 af 18.12.2000.

(3) Jvf. forklaringerne vedrørende charteret, dokument CHARTE 4473/00 CONVENT 49 af 11. oktober 2000.

(4) Fælles svar på forespørgsel E-2519/01 og E-2520/01.