DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/66

(2004/C 70 E/069)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1878/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(6. juni 2003)

Om: Konsekvensvurdering

Kan Kommissionen redegøre for, hvilke foranstaltninger den træffer for at forbedre kvaliteten af de cost-benefit-analyser, der er vedføjet dens lovgivningsforslag? Hvilke målsætninger har Kommissionen i den forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(31. juli 2003)

Kommissionen har indført en procedure for konsekvensanalyser, som omfatter både lovgivningsmæssige aspekter og bæredygtig udvikling. Med handlingsplanen for bedre regulering og den meddelelse om konsekvensanalyser, der blev vedtaget i 2002, fastsættes en ny integreret procedure for konsekvensanalyser som aftalt på Det Europæiske Råds møde i Göteborg og Laeken. Det fremgår af meddelelsen (1), at initiativer, der fremlægges i den årlige politikstrategi eller senere i Kommissionens arbejdsprogram, vil omfatte en konsekvensanalyse. Dette omfatter en foreløbig vurdering af forslagets konsekvenser.

I år vil Kommissionen foretage udvidede konsekvensanalyser af 43 af sine initiativer. Der er tale om forslag under tre af Kommissionens højt prioriterede områder for 2002: 1) udvidelse, 2) stabilitet og sikkerhed og 3) bæredygtig og vidtfavnende økonomi.

De udvidede konsekvensanalyser skal vurdere det pågældende forslags økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser. Fordele og ulemper ved de forskellige forslag til politikker skal beskrives kvalitativt, kvantitativt og om muligt finansielt. Dette skal gøre det muligt for de berørte parter at forstå følgerne af Kommissionens forslag og drage deres egne konklusioner om dets omkostninger og fordele.

Konsekvensanalyser kan foretages på grundlag af forskellige metoder:

— costbenefitanalysen, hvor omkostninger og fordele udtrykt i samme enhed, normalt penge, sammenlignes

— omkostningseffektivitetsanalysen, hvor der ses på omkostningerne ved at nå et givent mål

— multikriterieanalysen, hvor omkostninger og fordele udtrykkes i forskellige kvalitative, kvantitative og økonomiske enheder.

Der er mange fordele ved den costbenefitanalyse, som det ærede medlem henviser til. Den giver mange oplysninger om de forskellige virkninger af en foreslået foranstaltning og giver herved politiske beslutningstagere en idé om, hvorvidt foranstaltningen kan retfærdiggøres eller ej. Men i costbenefitanalysen får man ikke vurderet de virkninger, der ikke kan kvantificeres, og der er derfor en tendens til, at disse undervurderes. Det gælder f.eks. sociale og miljømæssige fordele.

Costbenefitanalysen er derfor ikke altid den optimale metode til at vurdere konsekvensen af Kommissionens forslag. I så fald må der tages andre analysemetoder i brug.

Der er på nuværende tidspunkt vedtaget tre udvidede konsekvensanalyser. De findes i Kommissionens meddelelse om beskæftigelsesstrategi (2), i meddelelsen om indvandring, integration og beskæftigelse (3) og i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om urimelige handelspraksis (4).

Der vil blive sendt en liste over udvidede konsekvensanalyser i 2003 direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets sekretariat.

(1) KOM(2002) 276 endelig udg.

(2) KOM(2003) 6 endelig udg.

(3) KOM2003) 336 endelig udg.

(4) KOM(2003) 356 endelig udg.