ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2927/00

af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen

(19. september 2000)

Om: Taoufik Chaïebs 50. dag i sultestrejke

Taoufik Chaïeb, som har siddet fængslet siden den 28. august 1996 for tilhørsforhold til en ikke-anerkendt organisation (En Nahdha) og for at have organiseret hemmelige møder, er blevet idømt 8½ års fængsel. Den 10. juli indledte Taoufik Chaïeb en sultestrejke for at blive løsladt efter tre gange at være blevet dømt for det samme forhold.

Taoufik Chaïebs hustru kunne efter et besøg i fængslet for civile fanger i Tunis den 18. august konstatere, at hendes mand, som lider af mavesår og hjertebanken, befinder sig i en stadig mere kritisk situation. Ifølge den nationale komite for frihedsrettigheder i Tunesien (CNLT) er Taoufik Chaïeb ikke længere i stand til at holde sig oprejst og kan kun tale med besvær. Endelig nægter fængselsmyndighederne hans advokat, Radhia Nassraoui, adgang til at mødes med sin klient.

Er Kommissionen orienteret om den alvorlige forringelse af Taoufik Chaïebs helbredstilstand? Hvilke skridt er der i bekræftende fald blevet taget for at hindre endnu en tragedie i et land, der i EU's associeringspolitik fremstilles og fremhæves som et eksempel til efterfølgelse? Er Kommissionen sig i øvrigt bevidst, at tilhørsforholdet til organisationen En Nahdha sandsynligvis hænger sammen med en uforsonlighed, som nogle kredse i Tunesien hilser velkommen for at kunne puste nyt liv i en såkaldt islamisk fare og således retfærdiggøre en autoritær tendens, som der er stadig større modstand mod såvel i landet selv som i det internationale samfund?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(5. oktober 2000)

I henhold til de oplysninger, Kommissionen ligger inde med, blev Taoufik Chaïeb benådet den 30. august 2000 og opholder sig nu hjemme. Som fange var han gået i sultestrejke den 10. juli 2000. Taoufik Chaïeb, der er 36 år og medlem af den islamitiske bevægelse Ennahda, var blevet dømt 2½ års fængsel og havde afsonet seks måneder heraf. Tidligere havde han udstået en anden straf på 3½ år.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2144/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om: Ansatte på FFC

Hvor mange ansatte har FFC? Hvor stor en procentdel udgør antallet af ansatte fra lande, der ikke er medlemmer af EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(11. september 2000)

I juni 2000 udgjorde det samlede personale ansat i alle Det Fælles Forskningscenters Generaldirektorats lokalenheder 1 691 tjenestemænd og midlertidigt ansatte. Af disse var 1 682 statsborgere fra EU (99,47 %), og 9 var det ikke (0,53 %). Af 351

andre ansatte var 12 statsborgere i lande udenfor EU (3,41 %). Disse andre ansatte udgjordes af 190 forskningsstipendiater, af hvilke 4 kom fra lande uden for EU (2,10 %), 27 udstationerede nationale eksperter, hvoraf to fra ikke EU-lande (7,4 %), 123 praktikanter, hvoraf 4 fra ikke EU-lande (3,25 %) og 11 gæstevidenskabsmænd, hvoraf 2 kom fra lande udenfor Unionen (18,18 %).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2627/00

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. august 2000)

Om: Adoption og medicinsk støttet forplantning for homoseksuelle par

Alle borgere har ret til offentligt at give udtryk for deres meninger og til ikke at blive udsat for forskelsbehandling på grund af køn, race, handicap, alder, politisk overbevisning eller seksuel orientering. Desuden bygger Den Europæiske Union på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt på retsstatsprincippet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. hvilken indstilling Den Europæiske Union har med hensyn til homoseksuelle pars adoption af mindreårige og medicinsk støttet forplantning for sådanne par?

2. om den agter at ligestille homoseksuelle par med traditionelle familier i egentlig forstand?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(30. oktober 2000)

Den Europæiske Union har Kommissionen bekendt ikke taget stilling til de af det ærede medlem rejste spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3379/00

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(3. november 2000)

Om: EU-fiskeres langlinefiskeri efter tun

Er Kommissionen klar over, at International Bird Life med støtte fra Royal Society for the Protection of Birds i Det Forenede Kongerige fører en kampagne mod langlinefiskeri efter tun, fordi op til 100 000 albatrosser og tårnfalke dræbes hvert år på grund af denne form for fiskeri?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre, at EU-fiskere tilpasser deres liner således, at krogene er nogle få fod under havoverfladen, hvilket er uden betydning for mængden af fanget tun, men redder havfuglenes liv?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström på skriftlige forespørgsler E-3268/00, E-3378/00 og E-3379/00

(5. december 2000)

Indtil nu har hovedparten af de bekymringer, der er kommet til udtryk over for Kommissionen, vedrørt de utilsigtede bifangster i form af havfugle i oceanerne på den sydlige halvkugle. Kommissionen er ved at indhente informationer om, i hvilket omfang dette spørgsmål udgør noget reelt problem i fællesskabsfarvandene.

Som led i dette arbejde har Kommissionen anmodet Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) om oplysninger og råd med hensyn til det tryk, fiskernes virksomhed udøver på havmiljøet, herunder især på de ikke-kommercielle arter. Endelig skal Kommissionen henvise de ærede medlemmer til dens svar på skriftlig forespørgsel nr. E-3126/00(1) fra Davies.

(1) EFT C 136 E af 8.5.2001, s. 190.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2423/00

af Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. juli 2000)

Om: Fald i høstudbyttet i Nord- og Østtyskland

På grund af de usædvanlige vejrforhold vil landbrugerne i det nordlige og østlige Tyskland opleve et fald i høstudbyttet på 40-70 %. Til de finansielle ulemper som følge af Agenda 2000 kommer nu de eksistenstruende konsekvenser af de ekstreme vejrforhold. Med landbrugsbedrifternes ringe egenkapital er mange i fare for at måtte give op.

Hvilke muligheder ser Kommissionen for via særbevillinger at hjælpe landbrugerne i Nord- og Østtyskland med at overvinde de vanskeligheder, der skyldes de ekstreme vejrforhold?

Hvilke aktiviteter planlægger Kommissionen inden for rammerne af struktur- og regionalpolitikken med henblik på at hjælpe de berørte regioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(14. september 2000)

Kommissionen er godt klar over de skader, der er sket på afgrøderne i det nordlige og østlige Tyskland i år 2000. Der står imidlertid ikke særlige finansielle midler til rådighed til at afhjælpe de tab, landbrugerne har lidt som følge heraf. Ordningen for markafgrøder indeholder en vis beskyttelse mod udbyttesvingninger, fordi der er faste hektarbevillinger, der intet har at gøre med den reelle produktion. Kommissionen kan gøre visse gennemførelsesbestemmelser mere fleksible med henblik på at støtte landbrugere i veldefinerede områder, hvor landbruget er hårdt ramt af vejrforholdene, f.eks. tørke eller oversvømmelse. I sådanne tilfælde kan landbrugerne eventuelt få tilladelse til at anføre marker, som der ikke kan sås på, som frivilligt braklagte. Det skal understreges, at Kommissionen kun træffer foranstaltninger, såfremt medlemsstaten rettidigt har indgivet en detaljeret og behørigt begrundet rapport. Dette var ikke tilfældet for Østtyskland i år.

I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger(1) er det op til medlemsstaterne at udarbejde programmer for udvikling af landdistrikterne, hvori de pågældende regioners behov tilgodeses. Forordningen indeholder de nødvendige instrumenter til udvikling af landdistrikterne, bl.a. gennem foranstaltninger til genoprettelse af produktionspotentiale, der er beskadiget gennem naturkatastrofer, og til hensigtsmæssig forbyggelse.

(1) EFT L 160 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2912/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet

(20. september 2000)

Om: Sanktioner over for Østrig

De 14 EU-lande har ifølge den erklæring, der blev offentliggjort af presseagenturerne APA og AFP den 26. juni, besluttet sig til at opretholde foranstaltningerne over for den østrigske regering.

Officielt var De Fjorten på daværende tidspunkt endnu ikke nået til enighed om det portugisiske initiativ. Der er endnu ikke opnået endelig konsens udtalte EU-formandskabets talsmand tirsdag aften. Endvidere bebudede talsmanden, at også den østrigske regering ville blive informeret om planen, så snart den var officiel.

Denne fremgangsmåde er behæftet med flere forskellige fejl:

- Åbenbart blev to presseagenturer informeret før den østrigske regering. Regeringen måtte høre om en exit-strategi via medierne.

- Der blev ikke nævnt nogen tidsplan for planens gennemførelse.

- Et udvalg bestående af tre vismænd skal på grundlag af en tilbundsgående undersøgelse forelægge en beretning om den østrigske regerings forpligtelse over for de fælles europæiske værdier, især med henblik på mindretals, flygtninges og indvandreres rettigheder.

De Fjortens fremgangsmåde vidner om manglende finfølelse og virker grotesk.

Rådet bedes på baggrund heraf besvare følgende spørgsmål:

1. Hvorfor indledte Rådet ikke en direkte dialog med den østrigske regering, før den videregav informationerne til presseagenturerne?

2. Hvordan forestiller Rådet sig den længe presserende afslutning på den skandaløse heksejagt, hvis det ikke engang er parat til at fastlægge en tidsplan?

3. Når Rådet nu fremhæver de fælles europæiske værdier og vil undersøge, om den østrigske regering respekterer mindretallenes rettigheder, hvorfor lader dets engagement da så meget tilbage at ønske, når det drejer sig om forankringen af mindretallenes rettigheder i et EU-charter om grundlæggende rettigheder?

4. Hvordan er det muligt, at Frankrig og Belgien to af de mest overbeviste fortalere for sanktionerne den dag i dag hverken har ratificeret eller undertegnet Europarådets rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal?

Svar

(22. december 2000)

Rådet har ikke taget stilling til nogen af de spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem rejser, og kan derfor ikke besvare forespørgslen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3299/00

af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Generiske lægemidler

Generiske lægemidler spiller en vigtig rolle inden for det offentlige sundhedsvæsen i EU, men i modsætning til de fleste generiske lægemiddelproducenter uden for EU giver EU-lovgivningen ikke mulighed for eksperimentel anvendelse og afprøvning med henblik på registrering. Europa-Parlamentet har opfordret til indførelse af en lignende lovgivning i EU, hvilket ville spare 13 000 arbejdspladser i EU og gøre sektoren mere konkurrencedygtig.

I sin meddelelse om det indre marked for lægemidler (KOM(1998) 588) gav Kommissionen tilsagn om at sikre, at forbrugerne fik adgang til billigere generiske lægemidler så hurtigt som muligt efter udløbet af patentbeskyttelsen af det oprindelige produkt.

Hvad foretager Kommissionen for at få indført lovgivning, som kan sikre, at europæiske producenter af generiske lægemidler forbliver konkurrencedygtige på verdensmarkedet, og at patienterne får adgang til medicin til overkommelige priser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(8. december 2000)

Kommissionen er ved at se på lovgivningsprocessen, og der ventes en endelig rapport i nærmeste fremtid. Hvad angår konsekvenserne i forbindelse med patentbeskyttelsen, bør det bemærkes, at det er muligt at anmelde generiske lægemidler med data, der stammer andetstedsfra, dvs. at generiske lægemidler ofte kan markedsføres i EU umiddelbart efter patentets udløb. Kommissionen har ikke for øjeblikket planer om at foreslå nogen ændring på patentområdet, selv om man naturligvis er lydhør over for, hvad producenterne og forbrugerne af lægemidler mener i sagen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2309/00

af Ari Vatanen (PPE-DE) til Kommissionen

(11. juli 2000)

Om: Koordinering af Interreg- og Tacis-CBC-programmer ved grænsen mellem EU og Rusland

Landegrænsen mellem Den Europæiske Union og Rusland udgør verdens største velstandskløft, som De selv stiftede bekendtskab med den 29.-30. juni 2000. Beslutningstagningen i Tacis-CBC- og Interreg-programmet er forbundet med problemer, der vanskeliggør et koordineret samarbejde i grænseområderne

ved grænsen mellem EU og Rusland. Det ville være ønskværdigt af hensyn til en forbedret kvalitet af samarbejdet i grænseområderne og en bedre koordinering af Tacis og Interreg, at forvaltningen af Interreg- og Tacis-CBC-projekterne blev overført til regionalt plan, f.eks. til Euregioen. Det er mindstekrav, at regionerne anmodes om en udtalelse om de foreslåede Tacis-CBC-projekter fra Euregioen eller modtagerområdet, hvis beslutningerne stadig træffes i Bruxelles.

1. Hvordan har De i samarbejde med kommissæren med ansvar for eksterne forbindelser, Chris Patten, arbejdet for en bedre koordinering af Tacis- og Interreg-programmerne for at effektivisere samarbejdet i grænseområderne mellem EU og Rusland?

2. Hvordan forholder Kommissionen sig til det forsøg, som Euregioen Karelia har foreslået, hvor Euregioens forvaltningskomite træffer programbaserede afgørelser om projekter på regionalt plan både for Interreg- og Tacis-CBC-programmet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(28. september 2000)

Kommissionen har påtaget sig at forbedre koordineringen af EU-initiativet Interreg og Tacis CBC-programmet (det grænseoverskridende samarbejdsprogram under Tacis). Trods de klare forskelle mellem den decentraliserede, regionale fremgangsmåde, der kendetegner Interreg, og den centraliserede, eksterne støtteordning, som anvendes for at gennemføre Tacis-CBC, er der helt klart mulighed for yderligere koordinering.

På programniveau vil der fortsat være et nært samarbejde under udarbejdelsen af begge programmer, og det vil derfor være muligt at harmonisere de tiltag, hvortil der skal ydes støtte på begge sider af grænsen i programmeringsperioden.

På projektniveau vil berørte organisationer og myndigheder, herunder de finske myndigheder, blive rådspurgt om projektforslag for at undgå risikoen for dobbeltfinansiering og for at finde frem til muligheder for komplementaritet. Samtidig vil man tilskynde til mere offentlighed omkring projekterne for at sikre, at de forskellige procedurer forstås fuldt ud på begge sider af grænsen. Desuden vil projekter, der støttes gennem et af programmerne være højt prioriteret under udvælgelsesprocessen i forbindelse med det andet program.

Hvad angår Euregio Karelens forslag til en forsøgsordning med fælles beslutningstagning om Interreg og Tacis-CBC, forekommer det noget forhastet i betragtning af den finansieringsmåde, som for øjeblikket benyttes i forbindelse med Tacis-CBC. Kommissionen vil imidlertid fortsat følge gennemførelsen af Interreg og Tacis-CBC nøje med henblik på at gå over til en decentraliseret gennemførelsesordning, når det er muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2687/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Skriftlig forespørgsel E-0561/00.



EF-Tidende nr. 151 E af 22/05/2001 s. 0016 - 0016



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2687/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (1. september 2000) Om: Skriftlig forespørgsel E-0561/00 Hvornår agter Kommissionen at fremlægge de oplysninger, der blev lovet som svar på skriftlig forespørgsel E-0561/00(1) af 7. april 2000? (1) EFT C 280 E af 3.10.2000, s. 218. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (29. november 2000) Kommissionen gav de ønskede oplysninger den 28. november 2000. Den beklager det sene svar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2694/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Landbrugsstøtte og Maltas EU-medlemskab

1. Kan Kommissionen give et overslag over, hvor meget de årlige udgifter til landbrugsstøtte vil vokse, hvis den nuværende EU-landbrugsstøttepolitik udvides til at omfatte Malta, når landet bliver medlem af Den Europæiske Union, og det forudsættes

a) at der ikke sker ændringer i den nuværende maltesiske landbrugsproduktion;

b) at der sker ændringer i den maltesiske landbrugsproduktion i takt med ændrede økonomiske incitamenter, efterhånden som støtte- og strukturforanstaltninger bringes på linje med de nugældende EU-politikker?

2. Hvor høje bliver de anslåede årlige udgifter for Garantifonden og for strukturfondene i hvert enkelt tilfælde?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-2692/00, E-2693/00, E-2694/00, E-2696/00, E-2697/00 og E-2698/00

(13. oktober 2000)

For at kunne give et overslag over, hvor meget de årlige udgifter til landbrugsstøtte vil vokse, hvis Letland, Litauen, Malta, Slovakiet, Bulgarien og Rumænien bliver medlemmer af EU, kræves der næsten helt sikker viden om tidspunkt og vilkår for tiltrædelsen. Disse enkeltheder må fastlægges under tiltrædelsesforhandlingerne med de pågældende lande. Der er imidlertid endnu ikke indledt forhandlinger på landbrugsområdet. Følgelig vil alle udgiftsoverslag på basis af de antagelser, som fremføres af det ærede medlem, nødvendigvis være yderst hypotetiske og usikre. På det nuværende stade i forhandlingerne er Kommissionen derfor ikke i stand til at besvare det ærede medlems forespørgsel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2689/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Aflønning af Kommissionens ansatte

Hvilken gennemsnitsløn modtager ansatte i Kommissionen i euro efter skat og efter betaling af socialsikringsbidrag, og hvilken procentdel af EU-gennemsnitslønnen efter skat og efter betaling af socialsikringsbidrag repræsenterer dette beløb?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(23. oktober 2000)

Gennemsnitslønnen for en EF-tjenestemand efter skat og betaling af socialsikringsbidrag anslås til 65 000 om året. Ordningerne for aflønning af EF-tjenestemænd er naturligvis den samme i alle EF-institutioner.

Kommissionen råder ikke over tal over gennemsnitslønnen efter skat og betaling af socialsikringsbidrag i Fællesskabet.

En sammenlignende undersøgelse af aflønningen af tjenestemændene i EF-institutionerne er for nylig blevet foretaget af uafhængige konsulenter(1). Den blev tilsendt EF-parlamentet den 13. april 2000 og kan findes på http://www.cc.cec/guide/remun/info.htm.

Undersøgelsen viste, at nettolønnen for personalet ved EF-institutionerne var lavere end for personale på samme niveau i multinationale selskaber, lig med eller i visse henseender lavere end sammenligneligt personale i medlemsstaternes faste repræsentationer i Bruxelles og nær ved lønnen for sammenligneligt personale i andre internationale organisationer.

(1) Sammenlignende undersøgelse af lønningerne for tjenestemænd i EU-institutionerne, der blev udført i 1999-2000 af PLS Consult A/S i samarbejde med Danish Management Forum, og hvor lønningerne for personalet i EU-institutionerne blev sammenlignet med lønningerne i en række referenceorganisationer inklusive tjenestemænd i fem medlemsstater, personalet i tre internationale organisationer, der kan sammenlignes med EU, og ansatte i fem multinationale selskaber i mindst fem lande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3818/00

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(7. december 2000)

Om: Eksport af levende kvæg til tredjelande

I sit svar af 19. maj 2000 (E-1015/2000 EN) udtalte Kommissionen, at 323 000 stk. levekvæg blev eksporteret fra Fællesskabet til tredjelande i 1999. I sit svar af 25. oktober 1999 (1730/99 EN) meddelte Kommissionen, at 266 256 stk. levekvæg blev eksporteret fra Fællesskabet til tredjelande i 1998.

Hvor mange af dette levekvæg, der blev eksporteret fra Fællesskabet til tredjelande i (i) 1998 og (ii) 1999:

1. Var (a) til slagtning, (b) til yderligere opfedning og (c) til avl?

2. Hvor mange i hver af disse kategorier blev eksporteret fra hver enkelt medlemsstat?

3. Hvor mange i hver af disse kategorier sendte hver enkelt eksporterende medlemsstat til hvert enkelt tredjeland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. januar 2001)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2433/00

af Marie Isler Béguin (Verts/ALE) til Kommissionen

(18. juli 2000)

Om: Udvidelse af havnebassinet i Escombreras (Murcia, Spanien)

Kan Kommissionen i fortsættelse af Kommissionens svar på forespørgsel P-0041/00(1) af 8. marts 2000 om udvidelsen af havnebassinet i Escombreras og genoprettelsen af Portmán-bugten, hvori Kommissionen erklærer, at den vil foretage en grundig undersøgelse af sagen, oplyse:

- hvorfor der ikke er gennemført en passende vurdering af projektets indvirkning på miljøet med en bindende udtalelse, selv om dette område er klassificeret i henhold til direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af fugle(2),

- om Kommissionen har indledt en procedure for manglende overholdelse af fællesskabsretten som led i proceduren for evaluering af den miljømæssige indvirkning, især for så vidt angår information og inddragelse af offentligheden samt hensyntagen til alternative løsningsmodeller, og om den har truffet foranstaltninger, der kan sikre bedre information af offentligheden ved evaluering af projekterne vedrørende den pågældende bugt,

- hvordan Kommissionen vil sikre, at resterne fra de udledninger, der foretages i bugten, bortskaffes og behandles på landjorden, og sikre, at de ikke anvendes til opførelse af havnefaciliteterne, eftersom de lokale myndigheder har til hensigt at gennemføre projektet om udvidelse af havnebassinet i Escombreras til trods for Europa-Kommissionens modstand, og om den kan kontrollere, at det omstridte projekt ikke finansieres via andre fællesskabsmidler (f.eks. EFRU),

- om Kommissionen har til hensigt at skabe en forbindelse mellem projektet for genoprettelse af bugten og saneringen af miljøet i Sierra Minera og således imødese en finansiering via Samhørighedsfonden eller strukturfondene?

(1) EFT C 103 E af 3.4.2001.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(13. oktober 2000)

Det ærede medlem henvises til de svar, som Kommissionen har givet på medlemmets skriftlige forespørgsel P-0041/00(1) og på mundtlig forespørgsel H-364/00 fra Carlos Carnero Gonzalez i spørgetiden i Europa-Parlamentets mødeperiode i maj 2000(2). Kommissionen erklærede sig efter anmodning herom rede til at foretage en fornyet undersøgelse af denne sag i forbindelse med et nyt forslag, som kunne indgives af de spanske myndigheder. Det er først på baggrund af de i den forbindelse meddelte oplysninger, at Kommissionen vil kunne udtale sig om en eventuel medfinansiering af projektet og om betingelserne for dets gennemførelse.

Kommissionen skal præcisere, at den ikke har modtaget nogen ansøgning om medfinansiering under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) af projektet vedrørende en udvidelse af havnebassinet i Escombreras i tilknytning til genoprettelsen af Portmán-bugten.

(1) EFT C 103 E af 3.4.2001.

(2) Europa-Parlamentets forhandlinger (maj 2000).