ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0889/97 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Kraenkelser af menneskerettighederne i Bahrain

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe som svar paa den bahrainske regerings gentagne kraenkelser af menneskerettighederne, navnlig ved Bahrains statssikkerhedsdomstol, som adskillige internationale menneskerettighedsorganisationer har skrevet om, og isaer tilfaeldet med Sheik al-Jamri, den uofficielle leder af den islamiske frihedsbevaegelse i Bahrain, som har siddet faengslet i over et aar uden at vaere blevet sigtet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (14. april 1997)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring over de kraenkelser af menneskerettighederne, der er blevet rapporteret fra Bahrain.

Kommissionen vil gerne understrege, at situationen i Bahrain er blevet forvaerret som foelge af en raekke alvorlige angreb fra terroristers side, hvor adskillige mennesker er blevet draebt. Samtidig med, at Kommissionen minder om sit engagement med hensyn til overholdelse af de grundlaeggende frihedsrettigheder, fordoemmer den enhver form for vold fra terroristers side.

Kommissionen har gentagne gange fastslaaet, at den fuldt og helt bakker op om respekten for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder, som er en central del af Faellesskabets udenrigspolitik. Kommissionen tilskynder alle lande, herunder ogsaa Bahrain, til at fremme demokratiet og at blive kontraherende part i samt efterleve de internationale retsinstrumenter vedroerende menneskerettighederne.

Kommissionen laegger saerlig vaegt paa at fremme menneskerettighederne i de lande, der er medlem af Golfens Samarbejdsraad (GCC). I den forbindelse, og i anledning af det sidste ministermoede mellem Faellesskabet og GCC, der blev afholdt den 17. februar 1997 i Doha i Qatar, tilsluttede begge parter i faelleskommunikéet sig princippet om, at alle menneskerettigheder er universelle, udelelige og indbyrdes afhaengige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1164/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. marts 1997)

Om: Mulig forskelsbehandling i skattespoergsmaal i henhold til EU-retten

Er Kommissionen klar over, at lejere i det sociale boligbyggeri i henhold til den britiske lovgivning via deres huslejebetalinger er tvunget til at deltage i finansieringen af socialsikringsydelser (boligydelser) til lejere i den private boligsektor, da lovgivningen kraever, at de kommunale boligbudgetter hviler i sig selv? Kan Kommissionen, da denne byrde paahviler lejerne i det sociale boligbyggeri i uforholdsmaessig hoej grad og ikke alle borgere via almindelig beskatning, angive, om dette eventuelt udgoer en forskelsbehandling i skattemaessig henseende i henhold til EU-retten? Vil Kommissionen indlede droeftelser med den britiske regering og ivaerksaette en undersoegelse af sagen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5.maj 1997)

Bortset fra kravet om at respektere saavel princippet i EF-retten om ligestilling af nationaliteter og koen som koordineringensbestemmelserne i Raadets forordning (EF) nr. 118/97 af 2. december 1996, om aendring af forordning (EOEF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger paa arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Faellesskabet ((EFT L 28 af 30.1.1997. )), er medlemsstaterne selv ansvarlige for organisering og finansiering af deres eget sociale sikringssystem og skattesystem.

Kommissionen har ikke kompetence til at gribe ind i den situation, det aerede parlamentsmedlem beskriver.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1190/97 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Tanke-, tros-og religionsfrihed

Hvorledes sikrer Kommissionen i forbindelse med rammelovgivningen, at religioese og andre mindretals overbevisninger respekteres?

Mener Kommissionen, at forordninger og direktiver ikke behoever saerlige undtagelsesbestemmelser for tros- og religionsspoergsmaal, fordi den forventer, at de udmoentes paa en maade, der er i overensstemmelse med principperne om tanke-, tros- og religionsfrihed?

Er Kommissionen enig i, at nationale regeringer i den nationale lovgivning om gennemfoerelse af direktiverne har ret og magt til at medtage saerlige trosbestemmelser i tilknytning til den enkelte befolkning i hvert land?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (5. maj 1997)

Kommissionen tillaegger overholdelse af menneskerettighederne den allerstoerste betydning, hvad enten der er tale om personer som tilhoerer mindretal eller ej. Ved udarbejdelsen af lovforslag soerger den saaledes omhyggeligt for, at saadanne retsakter ikke kraenker nogen af Unionens borgere.

Domstolen sikrer overholdelsen af menneskerettighederne paa basis af de almindelige principper i faellesskabsretten og tager i denne forbindelse saerlig udgangspunkt i den europaeiske menneskerettighedskonvention, hvori det fastsaettes i artikel 9, at enhver har ret til tanke-, tros- og religionsfrihed.

I medlemsstaterne sikres respekten for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder i vid udstraekning med effektive kontrolsystemer, baade indadtil gennem interne klageordninger og udadtil gennem ordningerne i den europaeiske menneskerettighedskonvention, som alle medlemsstater for laengst har ratificeret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0484/97 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Adgang til Europa-Kommissionens bygninger

Ifoelge bladet Disability Now fra januar 1997 kunne Det Forenede Kongeriges kandidat til titlen AArets Kvinde i Europa, Rachel Hurst, ikke vaere til stede ved prisuddelingen i Europa-Kommissionens kontor i London, eftersom der ikke var adgang for koerestole.

Rachel Hurst, som er forkvinde for den internationale handicaporganisations Europa-afdeling, skulle have vaeret oproert over, at der ikke var gjort noget for at forbedre adgangen til bygningen. Hun udtalte: »Foerst aftenen forinden faar jeg at vide, at der ikke vil vaere nogen rampe«.

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at sikre, at noget lignende ikke gentager sig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (1. april 1997)

Det var ikke Kommissionens repraesentation i London, der var arrangoer af den begivenhed, det aerede medlem omtaler, men derimod den britiske formand for »AArets Kvinde i Europa«.

Som tidligere aar blev ceremonien afholdt i repraesentationens lokaler. Kort foer dette aars prisoverraekkelse fik repraesentationen meddelelse om, at en af dem, der var indstillet til prisen, anvendte koerestol.

Ligesom mange andre hoeje og smalle viktorianske bygninger i Det Forenede Kongerige, mangler bygningen desvaerre ramper og andre indretninger til koerestole. Hertil kommer, at det er en fredet bygning, hvorfor det er juridisk vanskeligt, for ikke at sige umuligt, at foretage de aendringer, der skal til for at sikre koerestolsbrugere adgang.

I lyset af disse uheldige omstaendigheder anmodede repraesentationschefen arrangoeren om at aendre aftenens arrangement. Dette blev afslaaet. Kommissionen har allerede i et stykke tid soegt efter nye egnede lokaler, der uden vanskeligheder kan danne rammen om saadanne arrangementer. Imidlertid er det af finansielle grunde, og fordi der ikke har kunnet findes egnede lokaler, hidtil ikke lykkedes at gennemfoere en saadan flytning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0311/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Problemer inden for den graeske soefartsbranche

Ifoelge adskillige offentliggoerelser i den graeske presse mister det graeske flaaderegister dagligt skibe, der er indregistreret i Graekenland.

De overdrevent hoeje skatter, som paalaegges rederne og andre beskaeftiget i soefartsbranchen, foerer hele landets soefart ud i en haabloeshed, der tvinger dem til at indregistrere deres skibe under udenlandsk flag som den sidste loesning.

Ogsaa de graeske skibsvaerfter staar over for alvorlige problemer, eftersom de graeske myndigheders indfoerelse af stempelgebyrer for bygning, reparationer og vedligehold af skibe foerer til en endnu mere udpraeget marginalisering af den allerede kriseramte graeske skibsbygningsindustri.

Resultatet er, at skibsregistrene i lande uden for EU begunstiges, og at den graeske soefarts og formodentlig ogsaa de oevrige EU-landes soefarts konkurrenceevne forringes, eftersom den graeske flaade udgoer over 50% af EU's samlede flaadekapacitet.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller agter at traeffe for at faa de graeske myndigheder til at tage deres politik paa dette omraade op til fornyet overvejelse med henblik paa at standse denne »afvandring« af skibe, som har oedelaeggende konsekvenser for samtlige aktiviteter i landet, der har beroering med skibsfarten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (7. april 1997)

Som det aerede medlem sikkert ved, er udflagning et generelt problem, som rammer de fleste medlemsstater. Medlemsstater, inklusive Graekenland, har forsoegt at loese skibsfartsproblemerne og forbedre flaadernes konkurrencesituation paa forskellige maader. I skrivelse af 13. marts 1996 ((EFT C 56 af 24.2.1997 )) sammenlignede Kommissionen henholdsvis Faellesskabets og medlemsstaternes soefartsstrategier inden for det sidste aarti og kom med forslag om at udvikle en ny faelles soefartspolitik.

Kommissionen har forsoegt at goere medlemsstaternes stoetteforanstaltninger til skibsfartsindustrien saa ensartede som muligt. Der lader til at vaere enighed om, at der skal traeffes nye foranstaltninger m.h.t. statsstoette. Kommissionen er derfor i oejeblikket i gang med at fastlaegge reviderede retningslinjer angaaende statsstoette til skibsfartsselskaber, og der vil heri blive opstillet kriterier for, hvornaar Kommissionen kan tillade medlemsstater at give bl.a. skattelempelse til Faellesskabets skibsredere eller soefolk. Dog vil de reviderede retningslinjer ikke forpligte medlemsstaterne til at nedsaette skatterne. Som det aerede medlem sikkert ved, hoerer skattepolitikken i oejeblikket overvejende ind under medlemsstaternes retlige kompetence, og disse maa selvfoelgelig vurdere de forskellige sektorinteresser over for den budgetmaessige situation.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 863/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Folkesundhed



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0181



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0863/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Folkesundhed Kan Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-4300: Folkesundhed, sundhedsfremme, -oplysning, -undervisning og -uddannelse oplyse, om der er udbetalt stoette til Italien og i bekraeftende fald redegoere for dennes omfang til hver enkelt sammenslutning og hver enkelt aktivitet? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 og E-0871/97 (25. april 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 816/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. EU-støtte til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0168



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0816/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B7-631 (Stoette til demografisk politik og tilhoerende programmer i udviklingslandene samt opfoelgning af Konferencen om Befolkning og Udvikling) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger, ikke-statslige organisationer eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (14. april 1997) >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0657/97 af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Godkendelse af stoffer til moebelbetraek i Italien

Ifoelge nogle oplysninger, jeg har modtaget, skal stoffer til moebelbetraek, der skal leveres i forbindelse med et udbud med henblik paa indretning af offentlige bygninger, hoteller m.m., undersoeges af et kontrolorgan. Naesten overalt i Europa anerkendes de oestrigske certifikater og beviser. Dog ikke i Italien. Der skal derfor for moebelstoffer, der skal anvendes i Italien, gennemfoeres en saerlig dyr og langvarig kontrolundersoegelse og godkendelsesprocedure. Gennemfoeres denne undersoegelse ikke, er der fare for, at et hotel, der anvender et stof, der ikke er godkendt i Italien, fratages muligheden for brandforsikring eller ved nyaabning ikke kan faa virksomhedstilladelse.

1. Har Kommissionen kendskab til disse hindringer for det indre markeds funktion?

2. Har Kommissionen allerede modtaget klager i forbindelse med ovennaevnte situation?

3. Hvordan er det muligt, at Italien kan opretholde disse hindringer for det indre marked?

4. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at fjerne disse hindringer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (25. april 1997)

Kommissionen takker det aerede medlem for at have gjort opmaerksom paa de problemer, som de oestrigske producenter af moebelbetraek staar over for ved leveringer til Italien.

Kommissionen er klar over, at Italien ikke anerkender andre medlemsstaters certifikater for brandfare for visse produkter. Kommissionen har da ogsaa fremsat en klage og indledt en rutinemaessig sag mod Italien, og har i begge tilfaelde fremsat sine bemaerkninger til de italienske myndigheder. Kommissionen undersoeger i oejeblikket de italienske myndigheders svar.

I denne sammenhaeng vil Kommissionen undersoege de problemer, som det aerede medlem har gjort opmaerksom paa.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 861/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Narkotika



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0181



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0861/97 af Amedeo Amadeo (NI) (12. marts 1997) Om: Narkotika Kan Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-4302: Sundhedsmaessige aspekter ved narkotikamisbrug oplyse, om der er udbetalt stoette til Italien og i bekraeftende fald redegoere for dennes omfang til hver enkelt sammenslutning og hver enkelt aktivitet? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 og E-0871/97 (25. april 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0172/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (3. februar 1997)

Om: Ris af ringe kvalitet fra Thailand inden for GATT-aftalen

Kan Kommissionen efter hastedroeftelserne med den europaeiske sammenslutning af rismoellerier om deres foruroligelse over kvaliteten af ris fra Thailand i slutningen af sidste aar og deres manglende mulighed for at goere indsigelse oplyse, hvilke skridt den har taget for at indkredse problemet og undgaa en gentagelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (26. februar 1997)

Kommissionen er blevet informeret om, at nogle maengder af skoldet (parboiled) ris, der blev eksporteret i henhold til den thailandske toldkvote (Raadets forordning (EF) nr. 1522/96 af 24. juli 1996 om aabning og forvaltning af visse toldkontingenter for indfoersel af ris og brudris ((EFT L 190 af 31.7.1996. ))) efter de europaeiske rismoelleriers opfattelse var af daarlig kvalitet.

Forordningen indeholder ikke noget kvalitetskrav, men fastsaetter kun toldkvoter for import og den tilhoerende toldlempelse. Kommissionen kan ikke gribe ind i forbindelse med privatretlige kontrakter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0926/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: EUF og fiskeriaftalen med Mauretanien

Vil Kommissionen oplyse, hvor store beloeb, der i 1995 og 1996 er ydet i EUF-stoette til Mauretanien med henblik paa at finansiere udviklingen af den nationale fiskerisektor, samt angive de konkrete projekter, denne stoette er givet til?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-0923/97, E-0924/97, E-0925/97, E-0926/97, E-0927/97, E-0928/97, E-0929/97, E-0930/97, E-0931/97, E-0932/97, E-0933/97 og E-0934/97 (23. april 1997)

Som svar paa de spoergsmaal, der er stillet om beloebenes stoerrelse og om de konkrete projekter til fordel for tolv stater i Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet (AVS) med henblik paa udvikling af deres fiskerisektor, vil det aerede medlem samt Parlamentets generalsekretariat faa direkte tilsendt et dokument med en liste over de fiskeriprojekter i udviklingslandene, der har modtaget tilskud fra Faellesskabet.

Dette dokument rummer en raekke oversigter, der goer det muligt at give detaljeret oplysning om foranstaltningens art, maalsaetninger, modtagere samt Faellesskabets bidrag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1088/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Mindretalssproget esperanto

Hvilken kulturel vaerdi tillaegger Kommissionen mindretalssproget esperanto? Har det samme status som andre europaeiske mindretalssprog, og er det berettiget til nogen form for EU-finansiering? Hvis ikke, har Kommissionen da planer af nogen art om at integrere esperanto i eventuelle kulturelle og sproglige programmer i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (6. maj 1997)

Esperanto er et kunstigt sprog, der opstod gennem intellektuelles og filosoffers forskellige forsoeg paa at skabe et universelt sprog, som skulle nedbryde barriererne mellem folk, der er adskilt af forskellige sprog, og saaledes bidrage til en taettere forbindelse mellem jordens befolkninger. Blandt de forskellige forsoeg paa at skabe kunstige sprog saasom volapyk, esperandido, interlingua osv., er esperanto afgjort det sprog, der har haft mest succes.

Med hensyn til Faellesskabets indsats til fordel for regional- og minoritetssprog og -kulturer (post B3-1006 i Faellesskabernes almindelige budget) henleder Kommissionen det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed paa det svar, der blev givet paa fr. Jacksons ((Se side 187. )) skriftlige forespoergsel E-888/97.

I denne sammenhaeng, og uden i oevrigt at tilsidesaette de kunstige sprogs historiske og filosofiske betydning, hoerer initiativer eller forskning inden for dette omraade, naar der ikke er tale om sprog afledt af medlemsstaternes nationale eller regionale kulturer, ikke ind under Faellesskabet kompetenceomraade, hverken under kultur eller budgetpost B3-1006.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0409/97 af Manuel Medina Ortega (PSE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: URBAN-programmet

Hvad bliver anvendelsesomraadet for URBAN-programmet paa De Kanariske OEer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (3. april 1997)

Ivaerksaettelsen af EF-initiativet URBAN paa De Kanariske OEer vil i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse ((EFT C 180 af 1.7.1994. )) ske som led i EF-initiativet REGIS. De udvalgte byer er Las Palmas de Gran Canaria (kvarteret La Isleta) og Santa Cruz de Tenerife (det historiske centrum).

Hvad angaar udvidelsen af EF-initiativet URBAN som foelge af Kommissionens meddelelse ((EFT C 200 af 10.7.1996. )) forelagde de spanske myndigheder den 10. januar 1997 et forslag til program for Kommissionen, som for oejeblikket er under gennemgang. Der forventes truffet beslutning herom i loebet af foraaret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1084/97 af Tony Cunningham (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Revision af PRASAC-programmet

PRASAC-programmet (rehabiliterings- og bistandsprogrammet til fordel for landbrugssektoren i Cambodja) har nu vaeret behandlet to gange, foerste gang af EF internt i en midtvejsrevision i april 1996 og derefter af NGO-Forumet i maj 1996. Resultatet heraf er bekymrende og viste svagheder ved udformningen, planlaegningen og gennemfoerelsen af programmet.

Paa baggrund af konklusionerne i disse rapporter bedes Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget for at loese de paagaeldende problemer? Hvordan har Kommissionen til hensigt at forbedre dette programs generelle effektivitet i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (16. april 1997)

Prasac er det stoerste projekt, der finansieres af Kommissionen i Cambodja (36,8 mio. ECU). Det har sin baggrund i Faellesskabets vilje til at hjaelpe Cambodja med at bringe landet paa fode igen efter de fredsaftaler, der blev undertegnet i Paris i 1991. Det er baseret paa det presserende behov for at faa gang i landbrugssektoren igen som garanti for stabilitet i det nye Cambodja.

Mindre end to aar efter Prasacs start har to successive evalueringsmissioner, der er blevet gennemfoert af Kommissionen og af NGO-Forumet, givet anledning til en vis kritik med hensyn til udformningen, planlaegningen og gennemfoerelsen af projektet. Efter at der nu er gaaet nogen tid, er det muligt for Kommissionen at relativere denne kritik og forelaegge de konkrete resultater af dette program.

Under en nylig mission i Cambodja har det vaeret muligt paa stedet og hos de cambodjanske myndigheder at verificere de resultater, der er opnaaet inden for de forskellige komponenter af Prasac, dvs. landbrugskreditter, vandforsyning i landsbyer, renovering af vandforsyningsanlaeg for landbruget, program til forbedring af landbrugsproduktionen og stoette til mikro-bedrifter.

Selv om de opnaaede resultater generelt er positive, mener baade Kommissionen og den cambodjanske regering, at det er noedvendigt at konsolidere Prasac-programmet omkring de vigtigste komponenter, der har foert til gode resultater for de paagaeldende befolkningsgrupper, ved at omforme Prasac's noedhjaelpsaktioner til et varigt udviklingsprojekt for landbruget. Det er i denne aand, at Kommissionen til sommer vil sende en mission, der skal have til opgave at evaluere noedhjaelpsprogrammet og fastlaegge konsolideringselementerne, Det er klart, at grundlaget for aktionen skal vaere langsigtet og sikre de paagaeldende aktioners varighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0608/97 af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen (27. februar 1997)

Om: Auto/olie-programmet

Kommissionen har forelagt en meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om »en strategi for bekaempelse af luftforurenende emissioner fra vejtransport baseret paa resultaterne af auto/olie-programmet« (KOM(96)0248), men selv om ordet »vejtransport« indgaar i titlen, er det ikke klart, hvad dette egentlig daekker.

Vedroerer auto/olie-programmet kun koeretoejer til bykoersel, eller omfatter det ogsaa koeretoejer til koersel paa lande- og motorvej?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. april 1997)

Kommissionens meddelelse og forslagene heri vedroerer forbedring af luftkvaliteten baade i byomraader og landomraader. De foreslaaede foranstaltninger vil medfoere en betydelig reduktion af emissionerne fra de vaesentlige forurenere i byomraaderne, og der vil ogsaa blive produceret mindre troposfaerisk ozon, som dannes ved reaktion mellem nitrogenoxider og flygtige organiske forbindelser, og som paavirker hele regioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0544/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Raadet (24. februar 1997)

Om: Faren for godkendelse af bortsanering af St. Pauls Hill ved Jerusalem

Den israelske regering har igangsat en procedure med sigte paa at bortsanere de turistmaessige traekplastre »St. Pauls Hill, St. Theodorus Well, ruines of St. Luke's Church, ruines Monasty of Marines« paa bjerget Abu Ghoneim for i stedet her at etablere den joediske bosaettelse Har Homa.

Der er tale om bortsanering af et sted, der af palestinensiske kristne betragtes som historisk.

Er Raadet rede til at opfordre den israelske regering til at bevare dette vigtige historiske sted og at tage planerne om den nye bosaettelse op til fornyet overvejelse?

Svar (20. maj 1997)

Det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed henledes paa den erklaering som formandskabet den 27. februar 1997 fremsatte paa Den Europaeiske Unions vegne om den israelske regerings beslutning om at godkende byggeplaner for Har Homa/Jabal Abu Ghneim.