ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1614/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Udviklingsbistand i Latinamerika

Hvad er Kommissionens holdning til OECD's rapport om EU-bistand, navnlig bistanden til Latinamerika?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke henstillinger den kan tilslutte sig og hvilke den tager afstand fra?

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den vil gennemfoere aendringer paa de omraader, hvor den er enig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (15. juli 1996)

Kommissionen har ydet aktiv stoette til eksperterne i OECD's udviklingsudvalg i forbindelse med disses udarbejdelse af en rapport om Faellesskabets udviklingsstoette, baade i form af skrevne og mundtlige redegoerelser. Den endelige version af udviklingsudvalgets rapport blev behandlet paa et faellesmoede der blev afholdt den 19. september 1995 i Paris med deltagelse af OECD, Kommissionen og medlemsstaternes repraesentanter.

Kommissionen er saaledes fuldt ud underrettet om hvilke konklusioner der drages i denne rapport, og den har hilst de kommentarer velkomne der er blevet fremsat af eksperterne i udviklingsudvalget vedroerende samarbejde med Latinamerika. Kommentarerne vedroerer alle Faellesskabets samarbejdsforanstaltninger (gavebistand der forvaltes af Kommissionen og laan fra EIB).

Udviklingsudvalgets anbefalinger fremgaar af dokumentresumé og -konklusioner. De kommentarer der noedvendiggoer en naermere opmaerksomhed fra Kommissionens side, gaar foerst og fremmest paa personalespoergsmaal, koordinationen med medlemsstaterne, evalueringen af foranstaltningerne og ivaerksaettelsen af »country strategy papers«.

Med hensyn til personalet fremhaever eksperterne i udviklingsudvalget Kommissionens mangel paa menneskelige ressourcer i forbindelse med ivaerksaettelsen af foranstaltninger i den sociale sektor, udvikling med inddragelse af modtagerne, samt programmer med sigte paa kvinder, befolkningsspoergsmaal, sundhed, uddannelse og miljoe. Kommissionen har specialuddannet personale inden for naesten alle disse felter, men den laegger ikke skjul paa at personalet er for lille i forhold til arbejdsbyrden.

Med hensyn til koordinationen med medlemsstaterne mener Kommissionen at eksperternes anbefalinger rammer helt i plet, og den understreger at de falder sammen med de generelle retningslinjer for samarbejdet med denne verdensdel, der er fastlagt i Kommissionens meddelelse Latinamerika: aktualitet og udsigter til uddybelse af partnerskabet (1996-2000) ((KOM(95) 495 endelig udgave. )), der gaelder for tidsrummet 1996-2000.

Der er allerede adgang til enkelte »country strategy papers« om landene i Latinamerika, og resten forventes disponible snarest. Der findes imidlertid allerede redegoerelser der specifikt vedroerer kvindernes vilkaar i Bolivia, Brasilien, Colombia, Ecuador og Paraguay.

Endelig skal det naevnes at Kommissionen er enig i de konklusioner eksperterne drager vedroerende evalueringerne og betydningen af at tage hensyn til resultaterne af de planlagte foranstaltninger og udbredelsen heraf til et bredere publikum; den agter at indarbejde ekspertudvalgets henstillinger i de kommende foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1539/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Valg i Albanien

Ifoelge oplysninger fra de internationale pressebureauer og kommentarer fra observatoerer fra OSCE (Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa) ved valget den 26. maj 1996 er der begaaet svindel af uhoert omfang og sket overfald og ildspaasaettelse for at afskraekke oppositionen til S. Berishas parti, og ledende medlemmer af oppositionspartierne er blevet arresteret.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe over for Berishas regime, idet han efter den politiske stramning og kraenkelse af det graeske mindretals rettigheder nu foragter og kraenker hele det oevrige albanske folks rettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (31. juli 1996)

Kommissionen udtrykker sin dybe bekymring over forloebet af valget i Albanien.

I lyset af den endelige rapport fra OSCE (Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa), der naevner talrige eksempler paa uregelmaessigheder, mener Kommissionen, at det delvise omvalg, der fandt sted i 17 valgkredse den 16. juni 1996, naturligvis var et skridt i den rigtige retning, men at det trods alt var utilstraekkeligt til at genoprette tilliden til demokratiseringsprocessen i landet. Det er endvidere beklageligt, at EU's og USA's faelles anmodning om udsaettelse af det delvise omvalg ikke blev fulgt. Kommissionen, der har noteret sig resolutionerne fra Europaraadets parlamentariske forsamling og Europa-Parlamentet, opfordrer den albanske regering til at tage de noedvendige forholdsregler til gennemfoerelse af OSCE's anbefalinger angaaende afholdelse af fremtidige valghandlinger.

Kommissionen opfordrer alle implicerede parter i Albanien til paa dette grundlag at genoptage dialogen. M.h.t. indgaaelse af forpligtelser mellem Faellesskabet og Albanien er det klart, at overholdelse af de demokratiske spilleregler udgoer en af de vigtigste betingelser for at saadanne forpligtelser kan indgaas. Under de nuvaerende omstaendigheder er Kommissionen af den mening, at situationen i Albanien boer vurderes noejere, inden der foretages yderligere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1320/96 af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Svingning i BNP pr. indbygger i Extremadura

Ifoelge de seneste rapporter har 7 europaeiske regioner et BNP pr. indbygger, som er halvanden gang stoerre end gennemsnittet for Den Europaeiske Union, hvorimod 6 regioner har et BNP, der ligger under halvdelen:

Paa hvilket niveau befinder den spanske region Extremadura sig, og hvordan har den udviklet sig i det sidste aarti?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (1. juli 1996)

I 1993, der er det sidste aar, som der foreligger tal for, var bruttonationalproduktet (BNP) per indbygger i Estremadura - opgjort i koebekraftspariteter (KKS) og udtrykt i procent af gennemsnittet i EU (EUR 15) - paa 55. Regionen var altsaa ikke blandt de seks regioner, hvis BNP per indbygger laa under halvdelen af gennemsnittet i EU (Azorerne, Alentejo, Madeira og Centro i Portugal; Ipiros og Det Nordaegaeiske Omraade i Graekenland).

BNP per indbygger i Estremadura har siden 1983 udviklet sig paa foelgende maade:

>TABLE>

Kommissionen understreger dog, at udviklingen over tid i klassificeringen af EU's regioner opgjort i henhold til denne indikator ikke giver et fuldstaendigt billede af situationen. Det er der to hovedaarsager til. Dels er oplysningerne om de fire franske oversoeiske departementer, hvis BNP per indbygger i KKS ligger taet paa Estremaduras, ikke tilgaengelige hvert aar. Dels har oplysningerne siden 1991 omfattet de nye delstater, der hidtil alle har haft et BNP per indbygger i KKS, der ligger under Estramaduras.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1070/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Udvidelse af tilladelse til deponering af affald i Aveley, Thurrock

Den britiske minister, John Gummer, erklaerede i 1992, at den samlede miljoeindvirkning af yderligere affaldsdeponering i Aveley i Essex var uacceptabel. Han er nu uden offentlig hoering gaaet med til en udvidelse under den britiske by- og landsplanlaegning. Kan Kommissionen henvise til et EU-direktiv, som de lokale beboere kan bruge til at goere indsigelse mod denne afgoerelse med udgangspunkt i saavel den manglende offentlige hoering og den uacceptable miljoeindvirkning?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-1068/96, E-1069/96 og E-1070/96 (4. juli 1996)

1. I Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirken paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985. )), er det fastsat, at der skal foretages en vurdering af indvirkningen paa miljoeet, foer visse projekter godkendes. Bilag I i direktiv 85/337/EOEF indeholder en fortegnelse over deponeringsanlaeg beregnet til giftigt og farligt affald. Det betyder, at en vurdering altid er paakraevet, foer disse deponeringsanlaeg godkendes. Bilag II indeholder en liste over deponeringsanlaeg til andre former for affald. Hvis en medlemsstat skoenner, at deponeringsanlaegget maatte faa betydelige indvirkninger paa miljoeet, er en miljoevurdering ogsaa paakraevet.

Hvis der kraeves en vurdering i henhold til direktiv 85/337/EOEF, skal offentligheden og de relevante myndigheder hoeres. Medlemsstaterne beslutter selv, hvordan offentligheden skal hoeres, f.eks. ved skriftlige forespoergsler eller rundspoerge. Den endelige beslutning om godkendelse traeffes af den (de) kompetente myndighed(er). Resultaterne af vurderingen skal imidlertid tages i betragtning.

2. Da den faelles holdning (EF) nr. 4/96, som blev vedtaget af Raadet med henblik paa vedtagelse af Raadets direktiv om deponering af affald ((EFT C 59 af 28.2.1996. )), blev forkastet af Parlamentet den 22. maj 1996, findes der paa nuvaerende tidspunkt ikke et specielt direktiv paa omraadet.

Af artikel 4 i direktiv 75/442/EOEF om affald, aendret ved direktiv 91/156/EOEF ((EFT L 78 af 26.3.1991. )), fremgaar, at »Medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger til at sikre, at affaldet nyttiggoeres eller bortskaffes, uden at menneskets sundhed bringes i fare, og uden at der anvendes fremgangsmaader eller metoder, som vil kunne skade miljoeet, navnlig maa der ikke

- skabes risiko for hverken vand, luft eller jord, eller for fauna og flora

- foraarsages gener ved stoej eller lugt

- paafoeres landskaber eller omraader af saerlig interesse skade.

Medlemsstaterne traeffer desuden de fornoedne foranstaltninger til at forbyde henkastning, dumpning og ukontrolleret bortskaffelse af affald.«
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1459/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: USA's tilstedevaerelse paa det afrikanske kontinent

Den amerikanske handelsminister udtalte, inden han indledte en rejse til fem forskellige lande syd for Sahara: »Europas oekonomiske dominans og handelsmaessige overherredoemme i Afrika er et afsluttet kapitel. Afrika interesserer os«.

Denne udtalelse markerer afslutningen paa en lang periode, der straekker sig over flere aartier, hvor USA ikke har involveret sig i de afrikanske landes problemer. I dag er afskaffelsen af apartheid i Sydafrika og den gradvise demokratisering i andre afrikanske lande ved at overbevise amerikanerne om, at Afrika stadig er et levedygtigt kontinent.

Mener Kommissionen i betragtning af europaeernes traditionelle tilstedevaerelse i Afrika og i lyset af den amerikanske handelsministers udtalelse, at Den Europaeiske Union til en vis grad boer aendre sin strategi i Afrika, og at den nye amerikanske holdning i dette spoergsmaal vil resultere i, at USA supplerer de stoette- og interventionsprogrammer, Faellesskabet gennemfoerer i Afrika, eller at den snarere vil foere til konkurrence fra USA's side?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (12. juli 1996)

Amerikas genvakte handelsmaessige interesse for Afrika, som det aerede medlem henviser til, kommer paa et tidspunkt, hvor USA er ved at foretage en fornyet gennemgang af sin stilling og ved at omstrukturere sin udviklingsbistand til det afrikanske kontinent. Kommissionen skal ikke antyde nogen sammenhaeng, men den vil beklage enhver reduktion af den amerikanske bistand til det afrikanske kontinent, hvor der stadig er nok at tage fat paa.

USA's stigende handelsmaessige interesse boer samtidig betragtes som noget positivt. Den indebaerer en erkendelse hos verdens stoerste handelsnation af, at der er handelsmuligheder i Afrika. Dette er en positiv anerkendelse af de (isaer europaeiske) donorer, som har vaeret aktive i Afrika og hjulpet landene til at etablere en levedygtig oekonomi, hvor privat handel kan trives. USA's holdning understoetter Europas politik over for Afrika, som altid har vaeret baseret paa bistand og handel.

Europa har vaeret Afrikas stoerste handelspartner. Den nye amerikanske interesse vil derfor helt sikkert medfoere konkurrence for de europaeiske firmaer, der er aktive i Afrika. Konkurrence er i sig selv en god ting, men den kraever ensartede vilkaar for alle. Hvis USA's regering involverer sig aktivt i denne konkurrence, kan det blive noedvendigt med respons fra europaeisk side. Kommissionen foelger derfor noeje den amerikanske regerings aktiviteter, selv om de aktiviteter som det aerede medlem henviser til, ikke paa dette stadium kraever nogen saerlig reaktion eller en aendring af EF's politik i Afrika.

Kommissionen benytter denne lejlighed til at understrege noedvendigheden af, at Afrika opnaar en bedre plads paa verdenshandelsmarkedet, og vil fortsat arbejde henimod en baeredygtig udvikling i denne verdensdel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1740/96 af Alex Smith (PSE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Handel med Sydafrika

Kommissionen har gentagne gange erklaeret, at »praktisk talt al handel« i henhold til de nye WTO-regler for frihandelsomraader efter dens opfattelse skal forstaas som 90% af al handel.

Kan Kommissionen, for saa vidt angaar forhandlingerne med Sydafrika om et frihandelsomraade, oplyse, hvordan den vil naa frem til de 90% af al handel? Kan Kommissionen oplyse de naermere enkeltheder, dens beregninger er baseret paa, saasom referenceaar og andre relevante data?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (4. juli 1996)

Kommissionen har ikke udtalt sig om, noejagtigt hvor stor en procentdel af samhandelen der vil opfylde Verdenshandelsorganisationens krav om, at en frihandelsaftale skal foere til fjernelse af told paa praktisk talt hele handelen. Som Kommissionen har paapeget det i sin meddelelse SEK(95) 322, er det aldrig lykkedes arbejdsgrupperne under Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel at naa til klare konklusioner paa dette omraade. I oktober 1995 mindede Kommissionen om, at Faellesskabet ikke ensidigt kan fastsaette, hvilken bestemt procentsats for samhandelen der imoedekommer det velkendte krav i artikel XXIV om, at en frihandelsomraade skal daekke praktisk talt hele handelen.

De supplerende forhandlingsdirektiver, som Raadet vedtog senere, dvs. i marts 1996, indeholder derfor ikke nogen maalprocentsats for daekningen i den foreslaaede frihandelsaftale med Sydafrika. Kommissionen vil under forhandlingerne med Sydafrika tilstraebe den stoerst mulige liberalisering af den indbyrdes samhandel under skyldig hensyntagen til foelsomme interesser og produkter. Kommissionen oplyste i oktober 1995, at valget af et ambitioest maal i forbindelserne med Sydafrika er berettiget paa baggrund af toldbarrierernes aktuelle stoerrelse og noedvendigheden af, at der opnaas betydelige gensidige forbedringer i markedsadgangen.

Eftersom det under forhandlingerne vil blive bestemt, hvilke produkter der skal medtages i eller holdes uden for frihandelsaftalen, vil det foerst vaere muligt at bedoemme frihandelsaftalens forenelighed med WTO, naar forhandlingerne er afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0580/96 af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: EU-observatoerpost ved den internationale Maas- og Scheldekommission

Inden for rammerne af de forskellige hav- og flodkommissioner er det noedvendigt med en konstant koordinering af arbejdet paa EU-plan. Af denne aarsag er det meget vigtigt, at EU spiller en aktiv rolle.

Kan Kommissionen bekraefte, at der endnu ikke er truffet nogen afgoerelse om en observatoerpost for EU i den internationale Maas- og Scheldekommission?

Dersom en saadan beslutning endnu ikke er truffet, kan Kommissionen saa oplyse, hvorfor dette endnu ikke er sket?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (8. maj 1996)

Kommissionen har allerede reageret positivt paa henvendelsen fra formanden for Den Internationale Kommission til Beskyttelse af Maas vedroerende dens deltagelse som observatoer. Kommissionen er ligeledes i loebende kontakt med sekretariatet for Den Internationale Kommissionen til Beskyttelse af Schelde og parat til at reagere positivt paa dennes opfordring til at deltage med observatoerstatus i denne kommissions arbejde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0865/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Erstatninger for tab af rismarkedet som foelge af udvidelsen

Kommissionen er i faerd med at undersoege garanteret adgang til EU-markederne til nultarif eller reduceret toldtarif for ris fra tredjelande i en referenceperiode i forbindelse med deres eksport til de allernyeste medlemmer.

Da disse indroemmelser alvorligt kan skade faellesskabsimportoererne bedes Kommissionen derfor besvare foelgende spoergsmaal:

Har den til hensigt at tildele disse importkontingenter paa permanent basis?

Har den til hensigt at forelaegge Raadet for Den Europaeiske Union disse foranstaltninger til godkendelse?

Hvilke foranstaltninger paataenker den at vedtage for at forhindre, at de begunstigede lande under ingen omstaendigheder kan paalaegge vore importoerer urimelige priser, der ligger over de officielle niveauer paa markedet i de enkelte traditionelle eksportoerlande, der nyder godt af kontingentet?

Har Kommissionen til hensigt at foretage fordelingen af kontingentet for indica-ris efter en ordning svarende til den faelles markedsordning for bananer, dvs. tildele importlicenser til de industrivirksomheder, der maatte have solgt en vis maengde indica-ris fra EU til det endelige distributionsnet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. maj 1996)

Kommissionen har ivaerksat forhandlinger i henhold til artikel XXIV.6 i Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel (GATT) (kompensation som foelge af de tre nye medlemsstaters tiltraedelse). Hvad angaar ris blev der som foelge heraf indgaaet aftaler med USA, Australien og Thailand. Ved disse aftaler, der blev godkendt af Raadet ved forordning nr. 3093/95 af 22. december 1995 ((EFT L 334 af 30.12.1995. )), aabnes fra den 1. januar 1996:

- et aarligt importkontingent paa 63 000 t delvis sleben eller sleben ris til nultold og

- et kontingent paa 20 000 t afskallet ris til en fast told paa 88 ECU/t.

I forbindelse med forhandlingerne med Thailand om suspension af konsultationerne i henhold til artikel XXIII i GATT blev det endvidere aftalt at aabne et aarligt kontingent paa 80 000 t brudris med en reduktion af importtolden paa 28 ECU/t. Raadets forordning om godkendelse af denne aftale er endnu ikke blevet offentliggjort.

Kommissionen har udarbejdet et udkast til forordning om forvaltningen af disse kontingenter, som er blevet forelagt forvaltningskomitéens ekspertgruppe til en foerste udveksling af synspunkter. Samtidig med at der tages hensyn til de traditionelle leverandoerer, tager dette udkast sigte paa at udstraekke kontingenterne over hele aaret for at undgaa, at de kan foraarsage forstyrrelser af samhandelen med Faellesskabets indica-ris. Det planlaegges ikke at give mulighed for at goere udstedelse af importlicenser til importoererne betinget af, at der opkoebes en vis minimumsmaengde indica-ris fra Faellesskabet. En saadan mulighed og en eventuel betingelse vedroerende indgangsprisen ville af de internationale partnere vaere blevet opfattet som en begraensning af de indroemmelser, der er opnaaet og godkendt af Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1094/96 af Konstadinos Klironomos (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: OEdelaeggelse af miljoeet og oekonomien i Linoperamata i Iraklion paa Kreta

I strandomraadet Linoperamata i Iraklion paa Kreta, der betegnes som et saerlig naturskoent omraade af stor kulturel interesse og omfattende turismeaktiviteter med dusinvis af hoteller med en kapacitet paa adskillige tusind senge, er miljoeet og den lokale oekonomi i umiddelbar fare for at lide ubodelig skade som foelge af de ulovlige anlaeg til oplagring af flydende braendsel, flydende gas og cement samt det store DEI-elkraftvaerk.

Det graeske miljoeministerium har i sit manglende kendskab til de afgoerelser, der blev truffet i Kretas regionalraad og Iraklions departementsraad, som gik i helt modsat retning, samt reaktionerne fra de tusinder af indbyggere og organisationer i hele omraadet givet tilladelse til at udvide de ovennaevnte forurenende anlaeg til oplagring af flydende braendsel, som udgoer en saa aabenlys risiko for en omfattende oekologisk og miljoemaessig oedelaeggelse, forringelse af livskvaliteten og oedelaeggelse af indbyggernes oekonomi i dette omraade, som er et rent byomraade, og hele Iraklion.

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger med henblik paa at forbyde, at dette omraade fortsat anvendes til de ovennaevnte farlige aktiviteter, og at skride ind over for det graeske udviklingsministerium og miljoeministerium, som har kompetence til at undlade at forny driftstilladelserne for disse anlaeg samt undlade at give tilladelse til deres udvidelse og endda direkte fjerne dem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. juli 1996)

Kommissionen er ikke bekendt med de problemer, det aerede medlem omtaler.

Af den foreliggende beskrivelse ser det ud til, at ansvaret ligger alene hos de graeske myndigheder, som giver tilladelser i henhold til graesk lovgivning.

Kommissionen kan kun traede ind i sagen, hvis der er tale om overtraedelse af Faellesskabets miljoelovgivning, men det aerede medlem omtaler ikke dette aspekt af sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1184/96 af Luigi Moretti (ELDR) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Kommissionens oversaettelsesafdelinger

Under henvisning til de store forsinkelser med hensyn til fordeling af dokumenter og formularer vedroerende faellesskabsprogrammer, som normalt oversaettes til alle Unionens sprog,

under henvisning til, at disse forsinkelser ifoelge de ansvarlige for faellesskabsprogrammerne skyldes manglende effektivitet i oversaettelsesafdelingerne,

under henvisning til, at der er en staerk tendens til kun at udsende dokumentation paa engelsk og saaledes favorisere engelske borgeres, virksomheders og selskabers deltagelse,

under henvisning til, at det forhold, at dokumentationen ikke foreligger til tiden og at tidsfristerne for indsendelse af ansoegninger er strenge, goer det umuligt for andre interesserede i alle medlemsstaterne at deltage,

bedes Kommissionen oplyse, hvilke initiativer, den agter at tage for at forbedre arbejdets tilrettelaeggelse i sine egne oversaettelsesafdelinger for at sikre, at alle Unionens borgere har lige adgang til information?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (27. juni 1996)

Kommissionen udnytter bedst mulig de ressourcer, den har til raadighed for at sikre Faellesskabernes flersprogethed paa lovgivningsomraadet og andre omraader.

Imidlertid forekommer det i de tilfaelde, hvor det er noedvendigt at prioritere andre tekster, herunder retsakter, som har umiddelbar retsvirkning for borgerne, at oversaettelse af informationsmateriale og diverse formularer til alle sprog bliver forsinket I disse tilfaelde bliver materialet foerst udsendt paa det sprog, hvorpaa det foreligger, det vil sige paa originalsproget, som af praktiske aarsager ofte er engelsk.

Kommissionen er opmaerksom paa problemet og bestraeber sig paa at forbedre de tekniske hjaelpemidler og rationalisere arbejdsmetoderne, saaledes at borgerne sikres informationer paa alle sprogene.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1991/96 af Winifred EWING til Kommissionen. Økonomisk støtte til Grameen Bank i Bangladesh



EF-Tidende nr. C 305 af 15/10/1996 s. 0124



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1991/96 af Winifred Ewing (ARE) til Kommissionen (17. juli 1996) Om: OEkonomisk stoette til Grameen Bank i Bangladesh Har Kommissionen ydet oekonomisk stoette til Grameen Bank i Bangladesh? Vil den i bekraeftende fald undersoege de betingelser, hvorpaa banken yder laan til bangladeshiske kvinder, og som i praksis er ensbetydende med en indblanding i deres liv derved, at de bl.a. tvinges til at bruge praevention? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (31. juli 1996) Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at den ikke har ydet bistand eller finansiel stoette til Grameen Bank.