ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1350/97 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Kvindelige tjenestemaend i Kommissionen

Hvor mange procent af personalet i loenklasse C i Kommissionen er kvinder?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-1347/97, E-1349/97, E-1350/97 og E-1351/97 (29. maj 1997)

Antallet af kvinder i de forskellige kategorier i Kommissionen var pr. marts 1997 saaledes:

>TABLE>

Disse tal omfatter kun fastansatte tjenestemaend, der afloennes over driftsbudgettet. Personale, der afloennes over forskningsbudgettet, midlertidigt ansatte og hjaelpeansatte er altsaa ikke omfattet.

Det skal bemaerkes, at Kommissionen har sat aarlige maal for ansaettelse af kvinder for at foroege antallet af kvinder paa alle niveauer i kategori A, herunder i lederstillinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1091/97 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Eksport af oksekoed til Sydafrika

I henhold til en rapport fra den britiske ikke-statslige organisation Christian Aid er massivt EU-stoettet eksport af oksekoed til Sydafrika og Namibia en trussel mod de lokale kvaegproducenters eksistens, idet deres priser underbydes, og en saadan eksport er desuden i direkte modstrid med EU's egne bestraebelser paa gennem sit udviklingsbistandsprogram at fremme genopbygningen i regionen.

Er Kommissionen enig i, at denne praksis ikke paa laengere sigt er i nogen af de involverede parters interesse, og har den til hensigt at tage sin eksportstoettepolitik op til nyvurdering med henblik paa at fjerne den trussel mod det lokale landbrug i udviklingslandene, som dette og andre tilfaelde har vist, at der er tale om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. april 1997)

Kommisionen har for nylig modtaget en kopi af en forskningsrapport fra den ikke-statslige organisation Christian Aid, hvori det haevdes, at eksport af oksekoed fra EU med tilskud har negative foelger for kvaegavlen i Sydafrika og Namibia. Kommissionen er for oejeblikket ved at gennemgaa rapporten, og den kan endnu ikke kommentere dens resultater detaljeret.

Sydafrika gav allerede i august 1996 Kommissionen meddelelse om sin bekymring for, at eksport af oksekoed fra EU med tilskud udgjorde en trussel for den sydafrikanske koedindustri, og der blev stillet krav om en nedsaettelse af eksportrestitutionerne for at tilskynde sydafrikanske importoerer til at importere mere koed fra nabolandene.

Som svar mindede Kommissionen Sydafrika om landets forpligtelser i Verdenshandelsorganisationen (WTO), som omfatter en accept af national stoette og eksportsubsidier. Kommissionen understregede, at den ikke naerede noget oenske om at underbyde de lokale priser og kraevede, at Sydafrika fremlagde detaljeret dokumentation til stoette for sin paastand, saaledes at Kommissionen kunne handle i overensstemmelse hermed. Den 3. marts 1997 fremlagde Sydafrika en detaljeret analyse af situationen, som Kommissionen for oejeblikket er ved at gennemgaa sammen med rapporten fra Christian Aid.

I en bestraebelse paa at forbedre koedsektorens situation i »Southern African Development Community« (SACU) besluttede Kommissionen at reducere eksportrestitutionerne for visse udskaeringer af koed, som EU eksporterer til disse regioner, med 8% fra den 1. februar 1997. Disse foranstaltninger kommer oven i den samlede nedskaering paa 10% af restitutionerne i koedsektoren for eksport til alle destinationer, som traadte i kraft den 15. januar 1997. Det er for tidligt at sige noget om, hvorvidt yderligere nedskaeringer vil blive noedvendige i fremtiden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0842/97 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: Den europaeiske rissektor

Europaeiske risproducenter, navnlig fra Italien, Graekenland, Portugal og Frankrig, demonstrerede den 13. februar 1997 i Bruxelles i protest mod den vanskelige situation, som sektoren befinder sig i paa grund af de mange praeferenceaftaler, som EU har undertegnet med tredjelande, samt importen fra lande som Thailand, Egypten og USA.

Kan Kommissionen forklare sin holdning til de europaeiske risproducenters krav?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. april 1997)

Under risproducenternes demonstration i Bruxelles den 13. februar 1997 gav en delegation, som blev modtaget af Kommissionen, udtryk for flere problemer, navnlig hvad angaar import til nultold af ris fra oversoeiske lande og territorier, indfoerelsen af »cumulative recovery system (CRS)« og import fra andre tredjelande. Delegationen rejste ligeledes spoergsmaalet om eksport og noedvendigheden af at finde en afsaetningsmulighed for europaeisk ris ved mere udstrakt anvendelse af foedevarehjaelp.

Kommissionen tog disse krav til efterretning, men forklarede samtidig de foranstaltninger, der er blevet truffet, eller som skal traeffes i rissektoren for at undgaa forstyrrelser. Kommissionen vil fortsat foelge udviklingen paa rismarkedet og vil om noedvendigt fremsaette passende forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1188/97 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Eksportforbud for britisk okekoed

Eftersom alt koed og benmel har vaeret fjernet fra den animalske foedekaede i Det Forenede Kongerige siden den 1. juli 1996, og eftersom der nu er indfoert en pasordning, er ordningen vedroerende slagtning af alle koeer over tredive maaneder nu ikke overfloedig og eksportforbuddet unoedvendigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. april 1997)

De foreliggende oplysninger bekraefter, at britisk kvaeg fortsat var udsat for smitte med bovin spongiform encephalopati (BSE) fra inficeret foder efter det oprindelige forbud mod foder af droevtyggere i 1988, om end paa et vaesentligt reduceret niveau. Som foelge af den meget strengere kontrol, der har vaeret foretaget, siden koed og benmel blev udelukket fra alt animalsk foder i Det Forenede Kongerige i 1996, og Kommissionens inspektionsrapporter er der stoerre tillid til, at risikoen fra foder har vaeret mindre, om end ikke nul, siden den 1. august 1996.

Kvaeg paa over 30 maaneder kan have vaeret udsat for agensen og kan derfor befinde sig i sygdommens inkubitationsperiode. Produkter fra disse dyr udgoer den hoejeste risiko for folkesundheden. For at beskytte folkesundheden og medvirke til at forbedre forbrugertilliden er det derfor noedvendigt at viderefoere ordningen for slagtning af kvaeg paa over 30 maaneder.

Pasordningen blev indfoert for kvaeg foedt efter den 1. juli 1996 og vedroerer ikke dyr foedt foer denne dato. Med disse pas vil man raade over et staerkt forbedret system til registrering af dyrenes identitet og transporten af dem i Det Forenede Kongerige. Der vil imidlertid gaa nogen tid, foer dyr, der naar slagtealderen, er omfattet af pasordningen.

Gennemfoerelsen af ordningen for kvaeg over 30 maaneder gammelt, et effektivt system til registrering af dyrenes identitet og transporten af dem samt bestemmelser vedroerende fjernelse af koed og benmel fra foderfabrikker og bedrifter er tre af betingelserne i Firenze-aftalen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0948/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (17. marts 1997)

Om: Mellemoesten

Hvilke forholdsregler traeffer Raadet som led i fredspolitikken i Mellemoesten med hensyn til den udtalelse, Irans ministerpraesident Rafsanjani fremsatte den 7. februar 1997: »Israel is a dragon created by the West.«?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0946/97, E-0947/97 og E-0948/97 (1. juli 1997)

1. Den Europaeiske Union har foert sin kritiske dialog med Iran i overensstemmelse med Det Europaeiske Raads beslutning i Edinburgh i 1992. Formaalet med den kritiske dialog var at tilskynde Iran til at spille en mere positiv og konstruktiv rolle i omraadet. Unionen har gjort det klart, at forbindelserne mellem EU og Iran ikke kan udvikle sig normalt, hvis der ikke goeres fremskridt paa de omraader, der er omfattet af den kritiske dialog.

2. Paa baggrund af de konklusioner, som Berliner Kammergericht er naaet frem til i den saakaldte Mykonos-sag, udsendte formandskabet den 10. april 1997 en erklaering paa Den Europaeiske Unions vegne, hvori det fordoemte de iranske myndigheders indblanding. Den Europaeiske Union bemaerkede, at der under de nuvaerende omstaendigheder ikke var grundlag for at fortsaette den kritiske dialog.

3. Paa samlingen den 29.-30. april 1997 i Luxembourg havde Raadet en omfattende droeftelse af Den Europaeiske Unions forbindelser med Iran. Det enedes om en raekke foranstaltninger over for Iran og besluttede at overvaage forbindelserne med Iran noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0844/97 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Raadet (10. marts 1997)

Om: Schengen-aftalen

I december 1996 undertegnede Island og Norge en samarbejdsaftale med de lande, der har undertegnet Schengen-aftalen.

Under hvilke forudsaetninger er samarbejdsaftalen med Island og Norge blevet undertegnet? Hvilke er parternes rettigheder og pligter?

Svar (5. juni 1997)

Det tilkommer ikke Raadet for Den Europaeiske Union at besvare dette spoergsmaal, der boer stilles til Schengen-aftalens kompetente organer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1104/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Produktion og markedsfoering af olivenolie

Vil Kommissionen oplyse, hvorfor den i forbindelse med den planlagte aendring af den faelles markedsordning for olivenolie naegter at fremme produktionen af olivenolie af hoej kvalitet og at knytte stoetten til markedsfoeringsdokumentation?

Deler Kommissionen ikke den opfattelse, at det paa denne maade ville blive lettere at forhindre bedrageri med faellesskabsstoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne ved Franz Fischler (25. april 1997)

Kommissionen vedtog den 12. februar 1997 et dokument om reformen af olivenoliesektoren med forslag om mulige alternative ordninger ((KOM(97) 57. )), herunder den ordning, der er baseret paa den faktiske markedsfoerte produktion. Det grundlaeggende problem, som denne ordning medfoerer, er eksistensen af direkte salg samt det traditionelle egetforbrug i to store producentlande (Italien og Graekenland).

Ivaerksaettelsen af en saadan ordning vil faa foelgende konsekvenser:

- afskaffelse af direkte traditionel handel mellem producenterne og forbrugerne og dermed

- noedvendigheden for titusinder af mindre producenter af at tilpasse sig forskellige handelsstrukturer.

Denne ordning kan derimod lette kontrollen i hele olivenoliebranchen, men den vil vaere svaer at gennemfoere i de medlemsstater, hvor direkte salg er udbredt.

Lige meget hvilken ordning der vaelges i sidste ende, agter Kommissionen dog at fortsaette de saerlige foranstaltninger, der hidtil er indfoert for at fremme kvaliteten paa grundlag af programmer for forbedring af olivenolieproduktionen ved at udnytte de disponible midler bedre og ved at tillaegge olivenolien en stoerre rolle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0449/97 af Georges Berthu (I-EDN) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Respekt for flersprogetheden i Unionen

Det kan med en vis undren konstateres, at Enheden for Turisme under Kommissionens GD XXIII har finansieret udgivelsen af en haandbog med praktiske oplysninger for turister i Europa.

Er denne foranstaltning i overensstemmelse med de befoejelser, som medlemsstaterne har givet Unionen, eftersom det af en erklaering i tilknytning til traktaten fremgaar, at spoergsmaalet om medtagelse af foranstaltninger inden for turisme, jf. artikel 3, foerst vil blive endeligt afgjort i forbindelse med regeringskonferencen? Kan det vaere juridisk korrekt, at disse befoejelser allerede eksisterer? Ville udgivelsen af haandboeger paa europaeisk niveau, selv om Unionens befoejelser ogsaa skulle omfatte turisme, ikke vaere i modstrid med subsidiaritetsprincippet og udgoere en form for illoyal konkurrence over for private forlag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (21. marts 1997)

Den praktiske haandbog for turister i Europa, som det aerede medlem henviser til, er udarbejdet paa et elektronisk medie og indeholder hovedsagelig oplysninger om de foranstaltninger til beskyttelse og oplysning, der findes i EOES-medlemsstaterne.

Projektet blev gennemfoert som led i ivaerksaettelsen af EF-handlingsplanen for turisme (1993-1995), som blev vedtaget ved Raadets afgoerelse 92/421/EOEF af 13. juli 1992 ((EFT L 231 af 13.8.1992. )) paa grundlag af EF-traktatens artikel 235. Stoette til saadanne initiativer er udtrykkeligt naevnt i punkt 4 i bilaget til denne afgoerelse.

Af hensyn til naerhedsprincippet blev haandbogen, der er udarbejdet med det formaal at skabe opmaerksomhed om emnet, udformet paa en saadan maade, at den kan kopieres og tillempes afhaengig af de specifikke behov og interesser, der maatte vaere hos offentlige saavel som private operatoerer paa regionalt, nationalt eller internationalt plan. Kommissionen mener saaledes, at den har handlet i overensstemmelse med naerhedsprincippet uden at laegge hindringer i vejen for initiativer eller private interesser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0537/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (20. februar 1997)

Om: Mindskelse af stoejforureningen paa motorvejene i EU

I fortsaettelse af kommissionsmedlem Kinnocks svar paa skriftlig forespoergsel P-1144/96 ((EFT C 322 af 28.10.1996, s. 34. )) paa Kommissionens vegne den 7. juni 1996 og med henvisning til Kommissionens groenbog: »Fremtidens stoejpolitik« (KOM(96)0540), bedes Kommissionen naevne de motorveje i EU, der er berettiget til EU-finansiering som transeuropaeiske net til daekning af omkostninger i forbindelse med arbejder vedroerende bekaempelse af stoejgener og andre former for miljoebeskyttelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (8. april 1997)

Samtlige de motorveje og andre vigtige hovedveje, der indgaar i oversigtsplanen for det transeuropaeiske vejnet (kortene findes i bilag I til Europa-Parlamentets og Raadets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet ((EFT L 228 af 9.9.1996, s. 1. ))), er principielt berettiget til stoette fra Faellesskabet i henhold til Raadets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Faellesskabets finansielle stoette inden for de transeuropaeiske net ((EFT L 228 af 23.9.1995, s. 1. )).

I henhold til forordningens bestemmelser skal ansoegninger om finansiel stoette indgives enten af den paagaeldende medlemsstat eller af det ansvarlige organ med medlemsstatens samtykke. Ansoegningerne vurderes af Kommissionen paa grundlag af forordningens bestemmelser og kriterier, og forslagene om stoette forelaegges til udtalelse i det relevante udvalg bestaaende af repraesentanter for medlemsstaterne.

Det skal bemaerkes, at ekstraomkostningerne i forbindelse med de obligatoriske vurderinger af virkningen paa miljoeet (VVM) er stoetteberettigede under Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling og Samhoerighedsfonden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1039/97 af José Escudero (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Stoette til oversaettelse af fjernsynsudsendelser

Findes der mulighed for at faa stoette til at eftersynkronisere eller tekste europaeiske tv-film og dokumentarudsendelser paa andre europaeiske sprog - i lighed med Ariane-programmet til stoette for boeger - saaledes at en dokumentarudsendelse paa tysk kan blive oversat til spansk og portugisisk med henblik paa at blive vist i Tyskland, Spanien, Portugal, de portugisisktalende lande i Afrika, Brasilien og de spansktalende lande i Latinamerika?

Der ville i givet fald vaere tale om en stoette til europaeisk produktioner, kulturen, sprogene og i et vist omfang det kulturelle samarbejde.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (15. april 1997)

Under Media-programmet - distribution (Raadets afgoerelse 95/563 af 10. juli 1995 om ivaerksaettelse af et program til fremme af udvikling og distribution af europaeiske audiovisuelle produktioner (Media II - Udvikling og Distribution) (1996-2000)) ((EFT L 321, 30.12.1995. )) ydes der stoette til projekter, der styrker den europaeiske audiovisuelle industri.

Et af programmets hovedformaal er at fremme den internationale distribution af europaeiske AV-produkter. I raadets afgoerelse fremhaeves endvidere det vigtige i at fremme den sproglige mangfoldighed i AV-produktioner og film.

Under Media-programmet ydes der stoette i form af laan og tilskud til professionelle distributionsselskaber paa grundlag af detaljerede distributionsstrategier samt til projekter, der tager sigte paa at styrke internationalt netvaerkssamarbejde inden for sektoren. Det er almindeligt kendt, at synkronisering og tekstning goer AV-produkter nemmere at markedsfoere, og at distributionspotentialet saaledes styrkes.

Derfor er synkronisering og tekstning en af de udgifter, AV-distributoerer kan faa stoette til. Da et af programmets formaal imidlertid er at bidrage til at skabe mere konkurrence, baseres udvaelgelsen af stoettemodtagere paa produkternes reelle markedsfoeringsvaerdi. Derfor yder Media-programmet kun stoette til synkronisering og tekstning af AV-produkter, der rummer andre muligheder for at fremme produkternes internationale distribution.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0638/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Manglende gennemskuelighed i forbindelse med forvaltningen af EU-initiativet Horizon

I forbindelse med det udbud, som blev offentliggjort i Italien i 1995 om EU-initiativet Horizon, forelagde »Associazione Italiana per l'Assistenza agli Spastici« (AIAS) (den italienske sammenslutning for bistand til spastikere) i samarbejde med England og Belgien et multiregionalt projekt, som omfattede 13 europaeiske regioner. Uanset den favorable holdning i de beroerte regioner blev AIAS' projekt »Centro risorse Horizon« (center for midler til Horizon-initiativet) gentagne afvist af arbejdsministeriet, som ifoelge AIAS foretrak projekter fra institutioner, som ikke udtrykkeligt helligede sig bistand til handicappede, eller som ikke var af fagforeningsmaessig art, saasom ENAIP (national organisation for erhvervsuddannelse), der har faaet godkendt hele 16 projekter. Den 23. oktober 1996 stoettede den regionale administrative domstol (TAR) i Lazio klagen fra AIAS og anmodede arbejdsministeriet om en redegoerelse.

Kan Kommissionen kontrollere, hvilke kriterier der er blevet anvendt i dette tilfaelde af ministeriet ved udarbejdelsen af listerne over tilladelige projekter?

Hvad er generelt Kommissionens opfattelse med hensyn til arbejdsministeriets overholdelse af de principper og maalsaetninger, som EU-initiativerne henhoerende under dens kompetence (Now, Horizon, Youthstart og Adapt) er baseret paa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (14. april 1997)

De kriterier, der anvendes til udvaelgelse af projekter, samt den procedure, der er vedtaget paa det nationale plan, er blevet forelagt for Opfoelgningsudvalget, som er nedsat paa grundlag af de gaeldende regler for strukturfondene, og som Kommissionen er medlem af. Udvalget var af den opfattelse, at initiativernes principper og maal blev inddraget i overvejelserne omkring udvaelgelsen af projekter, der som en foelge af naerhedsprincippet henhoerer under de italienske myndigheders ansvarsomraade.

Det er generelt Kommissionens opfattelse, at der paa det nationale plan tages hensyn til principperne for og maalene med faellesskabsinitiativerne Emploi, herunder Horizon, Youthstart, Now og Integra, samt Adapt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0563/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (24. februar 1997)

Om: Euro-lotteri for beskaeftigelse og kultur

Euro-lotteri for beskaeftigelse og kultur er et projekt uden fortjeneste for oeje, der skal tilvejebringe midler til jobskabelse og give dem, der deltager i lotteriet, mulighed for at deltage i investeringerne.

I oktober 1986 meddelte det davaerende kommissionsmedlem Ripa Di Meana EU's oekonomi- og finansministre, at man var i faerd med at foretage en gennemfoerlighedsundersoegelse i forbindelse med dette lotteri, og i juli 1987 opfordrede Ripa Di Meana ministrene til at tage stilling til det. Fra januar 1988 til december 1994 gav projektet anledning til talrige tilkendegivelser af alskens slags, medens man ventede paa en endelig stillingtagen.

Kommissionen bedes oplyse, hvordan situationen i oejeblikket ser ud med hensyn til dette lotteri i betragtning af den klart positive holdning, som Kommissionen i sin tid gav udtryk for, og i betragtning af at den franske regering i maj 1996 overvejede muligheden af at indfoere projektet paa nationalt plan.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (14. april 1997)

Kommissionen kan bekraefte, at den i 1985 gennem en konsulent igangsatte en gennemfoerlighedsundersoegelse i forbindelse med en eventuel indfoerelse af et Euro-lotteri, hvis formaal skulle vaere at fremme beskaeftigelse og kultur. Denne undersoegelse indgik som en del af bestraebelserne paa at gennemfoere forslag fra Adonino-udvalget om Borgernes Europa.

Emnet blev taget op flere gange mellem 1985 og 1988 baade i Raadet og Parlamentet, men paa grundlag af den reserverede holdning, som flere delegationer og visse parlamentarikere gav udtryk for, besluttede Kommissionen ikke at gennemfoere projektet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0380/97 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Kommissionens forslag til direktiv om begraensning af udstoedningsgasemission

I Europa-Parlamentet behandles et forslag til direktiv om begraensning af emissionen af udstoedningsgasser, hvori der fastsaettes nye graensevaerdier for de biler, der fremstilles fra og med den 1. januar 2000. I direktivforslaget indgaar en teknologi med en »groen box«, dvs. et selvtestsystem inden i koeretoejet, hvilket i princippet er en tvivlsom foranstaltning. Med henblik paa adgang til dette selvtestsystem indfoeres et saerligt instrument, SCAN, med hvilket der kan etableres forbindelse med systemet. Kommissionen bedes besvare foelgende:

Hvorfor er der ikke som i USA fastlagt nogen standardmetode for adgang til selvtestsystemet saaledes, at forbrugeren sikres frie valgmuligheder med hensyn til reparation og vedligehold af koeretoejet, samt med henblik paa at undgaa en pludselig stigning i omkostningerne for vedligehold og reparation af koeretoejerne? Agter Kommissionen at aendre forslaget til direktiv for at goere det muligt at opnaa en fuldstaendig beskyttelse af forbrugeren?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (2. april 1997)

Kommissionen henviser det aerede medlem til, hvad der er anfoert i tillaeg 3 og 4 til bilag XI i forslaget til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om foranstaltninger mod luftforurening fra motorkoeretoejer og om aendring af Raadets direktiv 70/156/EOEF og 70/220/EOEF ((Dok. KOM(97) 61. )).

Tillaeg 3 indeholder en standard for graensefladen mellem vaerkstedets maaleinstrumenter og egendiagnosesystemet (OBD) med henblik paa brug af de data, koeretoejets computer har lagret. Tillaeg 4 indeholder en liste over standardiserede fejlkoder.

Med en saadan standardisering kan det netop undgaas, at adgangen til de oplysninger, der er lagret af egendiagnosesystemet, kraever saerligt udstyr, alt afhaengigt af den enkelte bilmodel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0895/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: FN's Menneskerettighedskommission

FN's Menneskerettighedskommission afholder moede i Genève fra 10. marts til 18. april 1997.

Kan Kommissionen oplyse, hvad den praecis har forelagt, for saa vidt angaar Tyrkiet, Algeriet, Columbia, Indonesien/OEsttimor, Nigeria og Burma, og paa hvilken maade den i denne forbindelse har taget hensyn til Europa-Parlamentets synspunkter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (24. april 1997)

I forbindelse med den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik deltager Kommissionen sammen med Faellesskabets medlemsstater i udarbejdelsen af udtalelser om menneskerettighedssituationen i de forskellige lande. De lande, som det aerede medlem naevner, er Faellesskabet saerlig opmaerksom paa i forbindelse med arbejdet i FN's menneskerettighedskommission, der indledte sin 53. moedeperiode den 10. marts 1997 i Genève.

Parlamentets synspunkter er en hovedkilde til ivaerksaettelsen af Kommissionens politik paa menneskerettighedsomraadet.