ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1586/96 af Jean-Pierre Bazin (UPE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Bremer-Vulkans fallit

For nylig udtalte Karl Van Miert, medlem af Kommissionen med konkurrencepolitikken som forretningsomraade, i et interview i det tyske tidsskrift »Der Spiegel«, at Kommissionen nu havde kontakt med en ny raadgiver, der skulle bringe fuld klarhed over Bremer-Vulkan-sagen.

Samme tidsskrift har imidlertid afsloeret, at Bremer-Vulkan ud over stoetten fra Treuhandanstalt har modtaget 975 mio DM fra det oesttyske kombinat Schiffscommerz' kasser.

Kan Kommissionen med hjaelp fra den nye raadgiver be- eller afkraefte disse afsloeringer og oplyse, om den vidste besked om denne supplerende stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (19. juli 1996)

Den artikel i Der Spiegel fra 29. april 1996, som det aerede medlem henviser til, er hverken baseret paa undersoegelser indledt af Kommissionen eller paa kilder i Kommissionen.

I modsaetning til det indtryk, som artiklen giver, er betalingerne fra Schiffscommerz til forskellige oesttyske vaerfter maaske ikke saa velkendte, men oplysningerne blev ikke holdt fortrolige, endsige hemmelige. Alle tilbudgiverne ved privatiseringen var fra vaerftets balancer bekendt med de udestaaende beloeb, som laa til grund for disse betalinger. Den tyske regering orienterede Kommissionen om disse krav, da den anmeldte privatiseringsprogrammet, og de blev taget i betragtning ved vurderingen af omstruktureringsprogrammerne. Derefter orienterede Kommissionen om udviklingen i disse krav og de relevante kontrakter paa de multilaterale moeder med medlemsstaterne.

Kommissionen minder om, at vaerfterne, foer foreningen af de to Tysklande, ikke selv accepterede eksportordrer. Alle saadanne kontrakter gik igennem det centrale eksportagentur, Aussenhandelsbetrieb Schiffscommerz. Vaerfterne havde ingen indflydelse paa handelsvilkaarene, som generelt var meget ugunstige for dem.

Ved privatisering havde alle vaerfterne derfor betydelige udestaaende beloeb hos Schiffscommerz hidroerende fra afsluttede og loebende kontrakter. Disse krav mod Schiffscommerz blev tilpasset prisniveauet for tyske mark i henhold til de generelle regler i ¶ 32 DM-Bilanzgesetz. Denne omregning skal betragtes som en generel foranstaltning i forbindelse med foreningen af de to Tysklande. Den udgoer derfor ikke stoette i henhold til EF-traktatens artikel 92.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1187/96 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Sygdomme overfoert fra animalske produkter til mennesker

Kan Kommissionen oplyse, hvor store beloeb, i ecu, de enkelte medlemsstater yder i offentlig stoette til forskning og udvikling vedroerende overfoersel af sygdomme til mennesker gennem forbrug af animalske produkter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (31.,juli 1996)

Efter Kommissionens opfattelse er en af de vaesentlige forudsaetninger for fremskridt paa omraadet bovin spongiform encephalopati (BSE) og Jakob-Creutzfeldt's sygdom (JCS) tidlig og effektiv udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen.

Der er paa Kommissionens initiativ blevet afholdt et moede med det formaal at droefte medlemslandenes og EUs forskningsaktiviteter paa dette omraade og indfoere en mekanisme til forbedring af samordningen og samarbejdet med medlemsstaterne saa vel som for at faa et overblik over medlemsstaternes indsats og ressourcer.

Som led i det tredje og fjerde rammeprogram for forskning og udvikling har EU siden 1992 allerede brugt ca. 4 mio ECU til BSE-forskning med anvendelse af den bedst mulige forskningsekspertise i Europa.

Under det tredje rammeprogram blev der ydet stoette til tre forskningsprojekter inden for epidemiologisk overvaagning af JCS og opstilling af harmoniserede kriterier for neuropatologisk diagnose af sygdommen. Denne forskning blev udbygget under det fjerde rammeprogram med tre supplerende projekter. I det stoerste af projekterne bruges dyremodeller til at udforske spoergsmaalet om overfoersel mellem arter og til at vurdere artsbarrierens effektivitet med hensyn til begraensning af overfoersel af BSE til mennesker.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1462/96 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Beskyttelse af geografiske oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter

Jeg er glad for, at Kommissionen har besvaret min skriftlige forespoergsel E-0769/96 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 76.)). Desvaerre maa jeg konstatere, at besvarelsen er ufuldstaendig, hvad angaar et afsnit. Derfor gentager jeg dette spoergsmaal.

1. Er Kommissionen rede til at opfoere gouda og edam paa listen over produkter med beskyttet oprindelsesbetegnelse, hvis den beroerte medlemsstat ansoeger om det? Supplerende vil jeg hertil spoerge:

2. Kan Kommissionen kommentere det svar, der er givet paa ovenstaaende spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. juli 1996)

Kommissionen modtog foerst den 7. juni 1996 en officiel ansoegning om registrering af betegnelserne Gouda og Edam i henhold til forordning (EOEF) nr. 2081/92 ((EFT L 208 af 24.7.1992. )). Disse ansoegninger gennemgaas for oejeblikket.

Der maa imidlertid goeres opmaerksom paa, at enhver ansoegning om registrering, som Kommissionen har modtaget efter den 26. januar 1994, skal behandles i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, 6 og 7 i forordning (EOEF) nr. 2081/92. Kommissionen kan saaledes ikke alene traeffe beslutning om registrering af en betegnelse. I disse artikler defineres navnlig en offentlig indsigelsesprocedure for ansoegningerne. Foerst efter afslutningen af denne indsigelsesprocedure kan betegnelserne registreres.

Endelig minder Kommissionen om, at betegnelser, der er blevet artsbetegnelser, jf. forordningens artikel 3, ikke kan beskyttes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1552/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Omkostningerne ved oplagring af oksekoed

Hvor stor stoette blev der udbetalt fra 1990 til 1995 pr. aar og for hver enkelt medlemsstat til forarbejdning af oksekoed? Hvilke former for forarbejdning (f.eks. foder, konservering osv.) blev der ydet stoette til? I hvor hoej grad fik oksekoedsproducenterne del i forarbejdningsstoetten?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1550/96, E-1551/96, E-1552/96 og E-1553/96 (12. juli 1996)

Kommissionen sender de oenskede oplysninger direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. Oplysningerne vedroerende de skriftlige forespoergsler E-1550/96, E-1551/96 og E-1553/96 stammer fra finansberetningen vedroerende Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen, som hvert aar forelaegges budgetmyndigheden.

Hvad angaar svaret paa skriftlig forespoergsel E-1552/96 kan det blot bemaerkes, at den faelles markedsordning for oksekoed ikke omfatter finansiering af typen »forarbejdningsstoette«.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1181/96 af Robin TEVERSON til Kommissionen. Visse former for slagteriaffald



EF-Tidende nr. C 345 af 15/11/1996 s. 0037



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1181/96 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (15. maj 1996) Om: Visse former for slagteriaffald Der er konstateret tilfaelde af BSE i andre medlemsstater udover Det Forenede Kongerige. Hvorfor anmoder Kommissionen ikke de oevrige EU-medlemsstater om at gennemfoere de samme bestemmelser med hensyn til bortskaffelse af saerligt oksekoedaffald, som Det Forenede Kongerige ansvarsfuldt overholder? Hvis det under paaberaabelse af hensynet til forbrugernes tillid og beskyttelse kraeves, at Det Forenede Kongerige foelger disse bestemmelser, boer samtlige medlemsstater vel foelge trop? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. juni 1996) Kommissionen har ivaerksat en videnskabelig evaluering af situationen med hensyn til smitsom spongiform encephalopati i alle medlemsstater. Paa grundlag af denne evaluering vil der blive foretaget en risikoevaluering af Den Videnskabelige Veterinaerkomité, og der vil blive truffet beslutning om passende foranstaltninger i Den Staaende Veterinaerkomité for at sikre passende beskyttelsesforanstaltninger for alle europaeiske forbrugere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1309/96 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Hotelbyggeri paa en gammel begravelsesplads

Regeringen i Fransk Polynesien har givet hotelvirksomheden Rivnac, der er datterselskab i den franske koncern »Lyonnaise des Eaux Dumez«, tilladelse til at bygge et hotel med 350 vaerelser paa en grund beliggende ca. 15 km vest for Papeete paa Tahiti.

Agter Kommissionen at undersoege kraenkelsen af den europaeiske menneskerettighedskonvention i forbindelse med dette sted, som er en gammel begravelsesplads? Saerlig konventionens artikel 8, 13 og 14. Moderlandets lovgivning og navnlig fransk polynesisk ret fastslaar, at der forud for enhver opgravning skal ansoeges om familiernes (efterkommernes) samtykke.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (5. juli 1996)

Gennem udviklingsprogrammerne finansieret af Den Europaeiske Udviklingsfond i Fransk Polynesien er Kommissionen ikke paa nogen maade involveret i den opbygning af hotelvirksomhed i Rivnac, som gennemfoeres af Meridien SA, som ejes af Granada Group plc.

Saa vidt Kommissionen ved, har de beroerte familier (efterkommerne) givet deres samtykke til opgravningerne.

Det paahviler i alle tilfaelde ikke Kommissionen at traeffe afgoerelse om en eventuel overtraedelse af artiklerne i den europaeiske menneskerettighedskonvention, som det aerede medlem henviser til. For at det kan afgoeres, om en klage kan imoedekommes af den europaeiske menneskerettighedskommission, er det noedvendigt, at alle andre eksisterende klageadgange foerst er blevet fuldt udnyttet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1733/96 af Helena TORRES MARQUES til Kommissionen. Støtte fra ESF til beskæftigelsesfremmende projekter i Portugal



EF-Tidende nr. C 345 af 15/11/1996 s. 0101



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1733/96 af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen (17. juni 1996) Om: Stoette fra ESF til beskaeftigelsesfremmende projekter i Portugal Ifoelge Agence Europe har Kommissionen den 28. maj 1996 godkendt ESF-stoette til 58 nye beskaeftigelsesfremmende projekter i de 15 medlemsstater. Kommissionen bedes oplyse, hvor mange af disse projekter der vedroerer Portugal, og hvad de bestaar i. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn 2X>(5. august 1996) I henhold til artikel 6 i forordningen om Den Europaeiske Socialfond (ESF) ((Forordning nr. 4255/88 som aendret - EFT L 193 af 31.07.1993 )) har Kommissionen godkendt tre portugisiske projekter: >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1558/96 af Josu Imaz San Miguel (PPE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Arbejdsmarkedsbetingelser i landene i det sydlige Middelhavsomraade

En styrkelse af udviklingssamarbejdet med visse lande i det sydlige Middelhavsomraade er noedvendig og hensigtsmaessig og vil bidrage til stabiliteten i regionen. Den umiddelbare virkning af disse samarbejdsforbindelser boer vaere en forbedring af de sociale og arbejdsmarkedsmaessige betingelser i de paagaeldende lande. Er Kommissionen opmaerksom paa den arbejdsmaessige situation i de lande, som den for nylig har fornyet praeferenceaftaler med, herunder Marokko?

Har Kommissionen overvejet muligheden af at kraeve forbedrede arbejdsmarkedsbetingelser som betingelse for undertegnelse af disse aftaler?

Har Kommissionen konstateret, om foranstaltningerne og stoetten har nogen positiv indvirkning paa de sociale og arbejdsmaessige forhold, som arbejdstagerne i disse lande lider under?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (10. juli 1996)

Lige siden Kommissionen indledte det oekonomiske samarbejde med landene i det sydlige Middelhavsomraade, har den lagt saerlig vaegt paa de samarbejds- og bistandsforanstaltninger, der kan forbedre befolkningernes levevilkaar, og som kan fremme etableringen af oekonomiske og sociale rammer, der tager tilboerligt hensyn til arbejdstagernes rettigheder i disse lande.

I Kommissionens meddelelse af 8. marts 1995 ((KOM(95) 72 endelig udg. )) om styrkelse af den Europaeiske Unions Middelhavspolitik understreges betydningen af at styrke samarbejdet med henblik paa opnaaelse af bedre socio-oekonomisk ligevaegt, og i erklaeringen fra Barcelona af 24. november 1995 laegges fundamentet til ivaerksaettelsen af et partnerskab paa det sociale, kulturelle og menneskelige omraade.

Den nye associeringsaftale mellem Faellesskabet og Marokko indeholder saerlige bestemmelser om etablering af en dialog mellem parterne samt om gennemfoerelse af et samarbejde paa det sociale omraade, bl.a. med hensyn til fremme af kvindernes kaar, forbedring af de sociale sikringsordninger og af sygesikringsordningerne. Der paaregnes ogsaa truffet de noedvendige foranstaltninger for at sikre, at de marokkanske arbejdstagere i Europa ikke udsaettes for nogen forskelsbehandling paa det sociale omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1738/96 af Antonio Tajani (UPE) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: URBAN-programmet

Den italienske regering godkendte den 15. februar 1995 valget af de 13 byer, der i Italien skal omfattes af URBAN-programmet.

Den 12. december 1995 lovede Kommissionen i sit svar paa skriftlig forespoergsel P-3181/95 ((EFT C 79 af 18.3.1996, s. 57. )), at den saa hurtigt som muligt ville godkende programmet, saa de finansielle midler snarest muligt kunne vaere disponible.

Omstruktureringsprojekterne for de beroerte byomraader er af hastende karakter, isaer projekterne for Rom (dvs. miljoeforbedringen af kvartererne Tor Bella Monaca og Torre Angela), som forbereder sig paa at vaere vaert for festlighederne i anledning af jubilaeet i aar 2000 og sandsynligvis for De Olympiske Lege i 2004.

Alt i alt er der nu gaaet et aar og fire maaneder, siden den italienske regering formelt godkendte valget af de byer, der kan komme i betragtning i forbindelse med URBAN-initiativet.

Af hvilke aarsager har Kommissionen endnu ikke godkendt de forelagte projekter, og hvornaar bliver bevillingerne til Italien endelig disponible?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (23. juli 1996)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at EF-initiativprogrammet URBAN for Italien blev vedtaget den 30. april 1996, og at den allerede har indgaaet den foerste forpligtelse og foretaget den foerste udbetaling i forbindelse hermed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 971/96 af Christine ODDY til Kommissionen. Handel med kvinder



EF-Tidende nr. C 322 af 28/10/1996 s. 0020



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0971/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (26. april 1996) Om: Handel med kvinder Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at beskytte kvinder, som rekrutteres til at arbejde i EU fra andre steder i verden, og som bliver udsat for misbrug og slaveri og ofte tvinges til at arbejde paa bordeller? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (28. maj 1996) Kommissionen har ingen initiativret med hensyn til politisamarbejde og samarbejde om retslige anliggender, men den bidrager dog aktivt til EU's bestraebelser paa at finde frem til maader at samarbejde paa i spoergsmaalet om handel med kvinder. Saaledes afholder den en konference om handel med kvinder i juni i aar. Formaalet med denne konference er at faa kastet lys over dette kedelige faenomen og bidrage til at faa debatteret, hvilke initiativer der burde tages paa omraadet. Kommissionen skal i oevrigt henvise det aerede medlem til svaret paa skriftlig forespoergsel nr. E-2822/94 fra Rauti ((EFT C 88 af 10.4.1995. )), E-775/95 fra Joan M. Giuseppe Vallvé ((EFT C 209 af 14.8.1995. )) og E-1572 fra Anita Jean Pollack ((EFT C 277 af 23.10.1995. )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1713/96 af Glenys KINNOCK til Kommissionen. EU-støtte til overvågning af menneskerettighederne i Sudan



EF-Tidende nr. C 322 af 28/10/1996 s. 0100



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1713/96 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (25. juni 1996) Om: EU-stoette til overvaagning af menneskerettighederne i Sudan Er Den Europaeiske Union villig til at give finansiel stoette til De Forenede Nationer, saaledes at der kan oprettes en lille gruppe til overvaagning af menneskerettighederne, f.eks. i Sudan, hvilket ville skabe en bedre stroem af oplysninger og give en bedre evaluering? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Joao de Deus Pinheiro (12. juli 1996) Kommissionen kan bekraefte, at den - saaledes som det har vaeret tilfaeldet for andre landes vedkommende - ville vaere parat til at gennemgaa en anmodning fra FN's hoejkommissaer for menneskerettighederne vedroerende oprettelse af grupper til overvaagning af menneskerettighederne forskellige steder i Sudan for at forbedre stroemmen af oplysninger og give en bedre evaluering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1133/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Sikkerhed og eksplosiv atmosfaere

I forbindelse med forslag til Raadets direktiv om minimumsforskrifter til forbedring af sundhedsbeskyttelse og sikkerhed for arbejdstagere, der kan blive udsat for fare hidroerende fra eksplosiv atmosfaere (KOM(95)0310 ((EFT C 332 af 9.12.1995, s. 10. ))), understreges det, at forslaget er baseret paa EOEF-traktatens artikel 118 A. Forslaget indgaar i det saet EU-aktioner, hvormed formaalet er at gennemfoere det indre markeds sociale dimension, og kan betragtes som et supplement til direktiverne om frie varebevaegelser, isaer direktiv 94/9 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om materiel og sikringssystemer til anvendelse i eksplosionsfarlig atmosfaere.

Mener Kommissionen ikke, at det for saa vidt angaar arbejdets tilrettelaeggelse, arbejdssteder og allerede anvendt udstyr ville vaere hensigtsmaessigt at forlaenge den i artikel 9, stk. 4, fastsatte frist paa 3 aar til opfyldelse af minimumsforskrifterne til 5 aar for at lette gennemfoerelsen af direktivet for isaer smaa og mellemstore virksomheder og haandvaerksvirksomheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. juli 1996)

Kommissionen er helt klar over det naevnte problem, isaer fordi det blev droeftet indgaaende paa den 333. plenarforsamling i Det OEkonomiske og Sociale Udvalg den 28. og 29. februar 1996.

Udvalget gik ikke ind for en udvidelse af overgangsperioden, men opfordrede til positive aktioner for at hjaelpe smaa og mellemstore virksomheder med at etablere Faellesskabets minimumsstandarder for sundhed og sikkerhed. Derfor vedtog Udvalget en positiv udtalelse om Kommissionens forslag til direktiv om mindstekrav til forbedring af beskyttelsen af sundhed og sikkerhed for arbejdstagere, der potentielt udsaettes for risiko fra eksplosiv atmosfaere. I denne udtalelse erklaerer Udvalget i punkt 2.4.2, at »for at hjaelpe smaa og mellemstore virksomheder, isaer i den producerende sektor, med at opfylde direktivets krav, understreger Udvalget behovet for, at medlemsstaterne forsyner de smaa og mellemstore virksomheder med den noedvendige information og teknisk og administrativ opbakning for at goere dem i stand til at gennemfoere de paagaeldende bestemmelser fuldt ud og uden forsinkelse. I denne sammenhaeng er det vigtigt, at arbejdsmarkedets parter i de smaa og mellemstore virksomheder deltager i forhandlingerne med henblik paa at opnaa en fuldstaendig gennemfoerelse af direktivet. Arbejdsmarkedets parter i de smaa og mellemstore virksomheder boer aktivt stoette gennemfoerelsen af SAFE-programmet, som vil yde et konkret bidrag i retning af gennemfoerelse af bestemmelserne i dette direktiv«.

Det er Kommissionens opfattelse, at dette er en realistisk holdning til dette spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1255/96 af Umberto Bossi (ELDR) til Kommissionen (24. maj 1996)

Om: Oversaettelse af tekster vedroerende det fjerde handlingsprogram - RTD-aktiviteter

Kommissionen gav i De Europaeiske Faellesskabers Tidende C 240 af 15.9.1995 meddelelse om det fjerde RTD-program for perioden 1994-1998.

De saerlige ajourfoerte dokumenter om de nye bestemmelser og ansoegningsformularerne foreligger paa fransk og engelsk med let forsinkelse og teksterne paa alle de oevrige faellesskabssprog blev foerst udsendt flere maaneder senere. Paa nuvaerende tidspunkt, dvs. i begyndelsen af maj 1996, findes dokumentet vedroerende BIOMED II-programmet kun paa engelsk.

Efter hvilke kriterier privilegerer Kommissionen visse faellesskabssprog paa bekostning af andre?

Mener Kommissionen ikke, at disse forsinkelser er en ulempe for de landes aktiviteter, hvis sprog afviger fra de mest anvendte sprog? Mener den ikke, at det saaledes er en slags stiltiende samtykke til illoyal konkurrence mellem medlemsstaterne?

Hvorledes agter Kommissionen at raade bod paa disse forsinkelser, som kun skyldes en tvivlsom udvaelgelse af sprog?

Hvis disse forsinkelser, saaledes som flere generaldirektorater ved gentagne lejligheder har gjort opmaerksom paa, skyldes oversaettelsesproblemer, hvorledes agter Kommissionen at loese problem vedroerende daarlig arbejdsplanlaegning, og hvornaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (12. juli 1996)

Af ekceptionelle tekniske grunde var det ikke muligt samtidig at udgive alle sprogudgaverne af infopakken om programmet om biomedicin- og sundhedsforskning. Kommissionen vil lidt efter lidt forsyne forskerne med infopakker paa hvert EU-sprog, foerst paa fransk og tysk, idet disse udgaver for tiden er under udarbejdelse.

Hvad indkaldelser i forbindelse med Biomed-programmet angaar, vil Kommissionen paa aabningsdagen, den 17. september, 1996, stille infopakker til raadighed paa samtlige faellesskabssprog.

Kommissionen forsoeger at goere optimal brug af alle sine ressourcer, at ajourfoere sine teknologiske faciliteter og at rationalisere sine arbejdsmetoder for at sikre, at relevante oplysninger naar ud til EU-borgerne paa alle faellesskabssprog.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0833/96 af Irene Crepaz (PSE) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Transitforhandlinger mellem EU og Schweiz

Af hensyn til den transitplagede befolkning langs Brenner-transitstraekningen vil det vaere absolut noedvendigt at ophaeve den schweiziske 28 tons-graense.

1. Hvor langt er man naaet med forhandlingerne mellem EU og Schweiz, isaer med hensyn til ophaevelse af 28 tons-graensen for den tunge trafik som et led i en EU-aftale med Schweiz om vejtransport?

2. Hvad mener Kommissionen om dette forslag? Hvilke skridt agter Kommissionen i naermeste fremtid at tage med henblik herpaa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (24. maj 1996)

1. Som det aerede medlem ved, bemyndigede Raadet i sin beslutning af 14. marts 1995 Kommissionen til at forhandle en aftale mellem Faellesskabet og Schweiz om landtransport og lufttransport.

Hvad angaar bilateral og trilateral vejgodstransport forsoeger Faellesskabet at faa Schweiz til gradvist - i henhold til en klar tidsplan - at godkende standarder for vaegt og dimensioner for kommercielle koeretoejer. I foerste etape skulle Schweiz gerne straks give adgang til faellesskabskoeretoejer, der opfylder faellesskabsstandarder for vaegt og dimensioner til de stoerste schweiziske produktions- og forbrugscentre. Schweiz skulle ogsaa gerne gradvis lette sit forbud mod nattekoersel, igen i henhold til en forhandlet tidsplan.

Hvad angaar transitvejgodstrafik bekraefter transitaftalen, som udloeber den 22. januar 2005, en vaegtbegraensning paa 28 t paa schweizisk territorium. Faellesskabet forsoeger i henhold til en klar tidsplan at udvide de typer transportoperationer, som kan undtages fra 28 t-graensen, og fra forbudet om nattekoersel. Kommissionen er paa nuvaerende tidspunkt ved at forhandle ophaevelse af 25 t-graensen, senest naar transitaftalen udloeber og helst foer denne dato, igen paa etapevist grundlag.

Det schweiziske foederale raad har foreslaaet, at man i en fremtidig aftale om vejgodstransport tilpasser vaegtgraensen gradvist, saaledes at Schweiz fra aar 2005 kan acceptere Faellesskabets vaegtgraenser. Dette er med forbehold af betingelser forbundet med afgifter paa vejtrafik tvaers over Alperne.

2. Kommissionen er klar over, at meget trafik ledes over paa de franske og oestrigske veje paa grund af 28 t-graensen i Schweiz. Man boer saa vidt muligt undgaa alle former for afledt trafik af oekonomiske og oekologiske hensyn. En af de specifikke maalsaetninger for den fremtidige aftale er at undgaa at foere trafikken ind i nabolandene.