ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1120/97 af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Byggeplaner i IJ-havet (Nederlandene)

I betragtning af Amsterdam kommunes planer om at bygge boliger i IJ-havet bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Har Kommissionen kendskab til Amsterdam kommunes byggeplaner i IJ-havet? Er Kommissionen klar over, hvor mange boliger der er tale om?

2. Er de foreliggende planer efter Kommissionens opfattelse i overensstemmelse med EF-retten, navnlig levesteds- og fugledirektiverne?

3. Er der fastsat noget loft over den maksimale byggeflade i IJ-havet? Hvis det ikke er tilfaeldet, vil en eventuelt udvidelse saa vaere i overensstemmelse med EU's levesteds- og fugledirektiver?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (21. april 1997)

Kommissionen ligger ikke inde med tilstraekkelige oplysninger til, at den kan tage stilling til Ijmeer-byggeprojektet, og kan derfor ikke sige, hvorvidt direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )), direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )), eller andre faellesskabsretsakter paa miljoeomraadet eventuelt overtraedes med de paagaeldende planer. Kommissionen kan dog give det aerede medlem foelgende oplysninger:

I november 1994 udpegede de nederlandske myndigheder i medfoer af fugledirektivets artikel 4 et saerligt beskyttet omraade benaevnt »Ijmeer, Gooimeer en Eemeer«. Kun en vis del af Ijmeer er blevet udnaevnt til saerligt beskyttet omraade. Naermere betegnet drejer det sig her om den sydoestlige, perifere del af Ijmeer i naerheden af byen Muiden.

I henhold til habitat-direktivets artikel 6 og 7 traeffer medlemsstaterne passende foranstaltninger for at undgaa forstyrrelser af de arter, for hvilke det paagaeldende omraade er udpeget, for saa vidt disse forstyrrelser har betydelige konsekvenser for direktivets maalsaetninger. I henhold til direktivets artikel 6, stk. 3, skal alle planer eller projekter, der kan paavirke en saadan lokalitet vaesentligt, vurderes med hensyn til deres virkninger paa lokaliteten under hensyn til bevaringsmaalsaetningerne for denne.

I princippet maa de kompetente nationale myndigheder foerst godkende planen eller projektet efter at have sikret sig, at denne eller dette ikke kommer til at skade den paagaeldende beroerte lokalitets integritet, og - hvis det anses for noedvendigt - at have hoert offentligheden. Dog er det i henhold til direktivets artikel 6, stk. 4, muligt af visse bydende noedvendige hensyn alligevel at gennemfoere planen eller projektet paa trods af at virkningerne paa lokaliteten vurderes negativt.

Da der som ovenfor anfoert er tale om, at kun en mindre del af Ijmeer er udpeget som saerligt beskyttet omraade, er det i mangel af mere detaljerede oplysninger ikke klart, at det paagaeldende amsterdamske bygge- og anlaegsprojekt eventuelt kan komme til at faa nogen skadelig indflydelse paa de saerligt udpegede omraader. Derfor opfordres det aerede medlem til at indsende detaljerede oplysninger til Kommissionen med henblik paa yderligere undersoegelse af sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1014/97 af James Moorhouse (PPE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Samvittighedsfange i Vietnam

Det vaekker dyb bekymring, at dr. Nguyen Dan Que, en vietnamesisk samvittighedsfange, hvis helbredstilstand er meget daarlig, fortsat holdes faengslet. Har Kommissionen modtaget forespoergsler om hans sag, og hvilke initiativer er der taget i bekraeftende fald? Har menneskerettighedsspoergsmaal staaet paa dagsordenen under samarbejdsmoederne mellem EU og Vietnam?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (15. april 1997)

Kommissionen er bekendt med og foelger dr. Nguyen Dan Ques sag. Han er med paa den liste over saerlige fanger, som Kommissionen og medlemsstaterne har gjort de vietnamesiske myndigheder opmaerksom paa i 1996 med henblik paa at opnaa amnesti eller en forbedring af faengselsforholdene. Denne formelle henvendelse har endnu ikke faaet nogen direkte virkning, men Kommissionen og de medlemsstater, der er repraesenteret i Hanoi, fortsaetter med at arbejde med sagen, bl.a. gennem en yderligere henvendelse i 1997.

Det foerste moede i det blandede udvalg, der blev oprettet i medfoer af samarbejdsrammeaftalen, fandt sted den 26. og 27. september 1996 i Hanoi. Her kom man ind paa spoergsmaalet om menneskerettighederne, og Kommissionen og de vietnamesiske myndigheder bekraeftede, at menneskerettighederne og de demokratiske frihedsrettigheder udgoer grundlaget for deres samarbejdsrelationer. Med henblik herpaa og med det sigte at indlede en konstruktiv dialog blev Kommissionen og de vietnamesiske myndigheder enige om at fastlaegge rammer for og gennemfoere et samarbejde, der kan fremme en administrativ og oekonomisk reform af landet. Formaalet med dette nye samarbejde er i hoejere grad at ansvarliggoere staten over for det civile vietnamesiske samfund og at fremme de vietnamesiske borgeres medindflydelse paa forvaltningen af de offentlige anliggender.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0519/97 af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (14. februar 1997)

Om: National fortolkning af EU's udbudsregler

Med henvisning til Kommissionens brev af 6. september 1995 til den danske regering, hvor Kommissionen praeciserede, at kommunerne ikke maa udfoere opgaver for offentlige myndigheder inden for omraader med stoerre konkurrence fra private virksomheder end pasning af boern m.v. Disse forudsaetninger maa siges at vaere brudt med henvisning til den danske regerings seneste redegoerelse om danske kommuners anvendelse af lov nr. 378/1995.

Finder Kommissionen, at der paa baggrund af den danske regerings redegoerelse er anledning til at tage initiativ til at skabe stoerre gennemsigtighed i de finansielle transaktioner mellem kommuner og amtskommuner paa den ene side og deres kommercielle aktiviteter paa den anden, eventuelt gennem en udskillelse af de kommercielle aktiviteter i saerskilte selskaber?

Svar afgivet paa kommissionens vegne af Karel Van Miert (11. april 1997)

Kommissionen mener, at gennemsigtigheden med hensyn til de aktiviteter, der falder ind under anvendelsesomraadet i lov nr. 378/1995 om kommuners og amtskommuners udfoerelse af visse opgaver for andre offentlige myndigheder, paa nuvaerende tidspunkt er tilfredsstillende.

I medfoer af lovens ¶ 2, stk. 2, kan kommuner og amtskommuner indgaa saadanne opgavekontrakter, hvis opgaverne har vaeret udbudt i henhold til dansk lovgivning og - hvis de overstiger et vist beloeb - i henhold til EF-udbudsdirektiverne. Dette krav sikrer, at tilvejebringelsen af saadanne opgaver er baseret paa frie markedsforhold.

I henhold til ¶ 2, stk. 4, skal kommuner og amtskommuner endvidere, inden de indgaar en aftale med en anden offentlig myndighed, foretage en kalkulation af de samlede omkostninger, der er forbundet med varetagelse af opgaven. Den udfoerende offentlige myndighed skal ydermere ved kontraktperiodens udloeb optage en regnskabsmaessig redegoerelse for kontraktens opfyldelse i sit aarsregnskab. Disse regnskabsmaessige redegoerelser er offentligt tilgaengelige.

Kommissionen har endvidere modtaget rapporter om lovens anvendelse. Disse viser, at kontrakterne i mange tilfaelde er paa smaa beloeb, af lokal karakter samt forbundet med opgaver, der med stor sandsynlighed ikke vil paavirke samhandelen mellem medlemsstaterne (vedligeholdelse af parker, vaskeriopgaver, levering af foedevarer). Rapporten viser ogsaa, at en del af de beloebsmaessigt stoerre kontrakter, der er forbundet med opgaver, der kunne paavirke samhandelen mellem medlemsstaterne (konsulentopgaver, laboratorieanalyser), er blevet tildelt ved at anvende EF-udbud. Kommissionen vil dog fortsat kontrollere anvendelsen af denne lov og eventuelt traeffe de noedvendige foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 125/97 af Sylviane AINARDI til Kommissionen. EU-støtten til regionen Midi-Pyrénées i 1994 og 1995: Beløbenes størrelse og anvendelse (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0027



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0125/97 af Sylviane Ainardi (GUE/NGL) til Kommissionen (29. januar 1997) Om: EU-stoetten til regionen Midi-Pyrénées i 1994 og 1995: Beloebenes stoerrelse og anvendelse Hvor store beloeb blev der tildelt regionen Midi-Pyrénées i 1994 og 1995, og hvorledes anvendtes disse beloeb i forbindelse med: - EFRU - EUGFL, Udviklingssektionen - ESF - forskningsprogrammer - programmer paa energiomraadet - programmer paa miljoeomraadet - andre programmer vedroerende menneskelige ressourcer, undervisning, uddannelse og ungdom? Vil Kommissionen oplyse, hvem der modtog disse bevillinger? Samlet supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0122/97, E-0123/97, E-0124/97, E-0125/97 og E-0126/97 (29. april 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 862/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Kræftbekæmpelse



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0181



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0862/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Kraeftbekaempelse Kan Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-4301: Kraeftbekaempelse oplyse, om der er udbetalt stoette til Italien og i bekraeftende fald redegoere for dennes omfang til hver enkelt sammenslutning og hver enkelt aktivitet? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 og E-0871/97 (25. april 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 868/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Ungdom for Europa



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0182



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0868/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Ungdom for Europa Kan Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-1010: Ungdom for Europa-programmet for regnskabsaaret 1995 oplyse, om der er udbetalt stoette til Italien og i bekraeftende fald redegoere for dennes omfang til hver enkelt sammenslutning og hver enkelt aktivitet? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 og E-0871/97 (25. april 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0388/97 af Ilona Graenitz (PSE) til Raadet (14. februar 1997)

Om: Genmodificeret majs

Den 18. december 1996 vedtog Kommissionen at give tilladelse til at markedsfoere genetisk modificeret majs, anmeldt af Ciba-Geigy i overensstemmelse med direktiv 90/220 ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )). Denne afgoerelse er baseret paa rapporter fra tre videnskabelige komitéer (Den videnskabelige Komité for Levnedsmidler, Det videnskabelige Komité for Foder og Den videnskabelige Komité for Pesticider). Afgoerelsen er blevet truffet, skoent et stort flertal af medlemsstaterne (13 ud af 15 medlemmer) samt Europa-Parlamentet er staerkt imod placeringen af denne majs paa markedet.

Mener De ikke ogsaa i betragtning af ovenstaaende, at dette tilfaelde endnu en gang viser, at de eksisterende komitologiprocedurer, der anvendes til saadanne vigtige afgoerelser, ikke svarer til de noedvendige demokratiske standarder og derfor boer revideres vaesentligt i loebet af den igangvaerende regeringskonference?

Svar (30. maj 1997)

Raadet har ingen kompetence til at gribe ind i regeringskonferencens arbejde; hvis Kommissionen imidlertid fremsaetter et forslag om aendring af direktiv 90/220/EOEF, vil Raadet naturligvis behandle det saa hurtigt som muligt.

Det aerede parlamentsmedlem henvises endvidere til Raadets svar af 19. februar 1997 paa spoergsmaal nr. H-63/97 fra Kirsten JENSEN.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 811/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. EU-støtte til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0167



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0811/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B7-6004 (Faellesskabsstoette til ikke-statslige organisationers virksomhed i Vietnam) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger, ikke-statslige organisationer eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (2. april 1997) >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 612/97 af María ESTEVAN BOLEA til Kommissionen. Auto/olie-programmet



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0134



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0612/97 af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen (27. februar 1997) Om: Auto/olie-programmet Hvilke foranstaltninger og instrumenter agter Kommissionen at anvende for at kontrollere anvendelsen og haandhaevelsen af gaeldende og nye bestemmelser om nedbringelse af luftforurenende emissioner fra koeretoejer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (14. april 1997) Ansvaret for gennemfoerelsen paahviler som vanligt medlemsstaterne. Kommissionen har bemyndigelse til i henhold til EF-traktatens artikel 169 at indlede overtraedelsesprocedurer, hvor dette maatte vaere paakraevet, for at sikre overensstemmelse med faellesskabslovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0914/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Hundekampe i Graekenland

Den offentlige mening i Graekenland har vaeret oproert over en afsloering af, at der i en landsby naer Veria i Imathia paa et offentligt sted er blevet afholdt »hundekampe«, som varer indtil den ene af de to deltagende hunde er doed, mens snesevis af tilskuere vaedder om udfaldet. Ved denne lejlighed greb politiet ind og arresterede organisatorerne af hundekampen samt en raekke tilskuere. Der er imidlertid rygter om, at denne afskyelige praksis ogsaa finder sted i andre dele af landet. Mit kontor er allerede blevet oversvoemmet med klager og angivelser fra mange borgere samt med appeller om, at Den Europaeiske Unions organer skal gribe ind.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Har den kendskab til disse oproerende haendelser?

2. Har den til hensigt at henvende sig til den graeske regering for at anmode den om at styrke lovgivningen om beskyttelse af dyr og isaer at sikre, at den bliver gennemfoert af statens udoevende organer?

3. Har den til hensigt at styrke den relevante faellesskabslovgivning med henblik paa at bekaempe lignende handlinger, som ogsaa er blevet konstateret i andre EU-medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. april 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2995/92 fra Cristiana Muscardini ((EFT C 86 af 26.3.1993. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0578/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. februar 1997)

Om: Atomtransportulykke i Apach i Lorraine

1. Hvorfor loeb togvognene ladet med »Excellox 6«-containere den 4. februar 1997 af sporet i Apach i Lorraine?

2. Hvornaar blev de ansvarlige myndigheder langs ruten underrettet om transporten?

3. Hvilke noedplaner eksisterede der? Hvilke forholdsregler foreskriver de til noedstilfaelde? Hvilke evakueringsplaner eksisterer der for den slags noedstilfaelde?

4. Toget koerte med en hastighed paa 28 km/h, da ulykken skete. Op til hvilken hastighed ville »Excellox 6«-containerne have vaeret i sikkerhed?

5. Hvorfor var ruten ikke spaerret for persontransport, eftersom det ville have medfoert en katastrofe, hvis vognene var kollideret med et passagertog?

6. Kan Raadet oplyse, hvorfor man til denne transport valgte omvejen gennem det omraade, hvor Tyskland, Luxembourg og Frankrig graenser op til hinanden? Hvorfor valgte man ikke den mest direkte rute gennem Belgien og Nederlandene?

7. Var rutens maksimale belastning blevet undersoegt, og var der fastsat en maksimal hastighed?

8. Hvor hoej var neutronbelastningen og den radioaktive belastning af redningsmandskabet?

Svar (20. maj 1997)

Raadet goer det aerede parlamentsmedlem opmaerksom paa, at de oenskede oplysninger hoerer under den paagaeldende medlemsstats kompetence.

Raadet minder om, at medlemsstaternes transport af nuklart materiale skal foregaa efter Den Internationale Atomenergiorganisations regler.

Derudover gaelder de bestemmelser, som er indeholdt i direktiv 96/29/Euratom om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling. ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. ))
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1092/97 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: OEsttimor

Artikel 2. stk. 5, i den faelles holdning vedroerende OEsttimor (96/407/FUSP) ((EFT L 168 af 6.7.1996, s. 2. )) lyder som foelger: »... stoetter Den Europaeiske Unions aktioner, som har til formaal generelt at styrke respekten for menneskerettighederne paa OEsttimor og vaesentligt forbedre dets befolknings situation med de medlemmer, som Den Europaeiske Union raader over, og gennem stoetten til den indsats, som NGO'erne yder.«

Hvilken form for bistandspakke er Kommissionen ved at udarbejde til fordel for OEsttimor, og hvem er blevet hoert om udformningen, og

hvilke forslag har Kommissionen vedroerende et effektivt menneskerettighedstílsyn i omraadet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (25. april 1997)

Kommissionen er for oejeblikket i faerd med at undersoege, hvilke forskellige muligheder der er for at yde udviklingsbistand til befolkningen paa OEsttimor, isaer inden for omraaderne sundhed, sanitaere forhold og undervisning.

Der er endnu ikke truffet nogen endelig afgoerelse vedroerende disse spoergsmaal, men den indsats, der vil blive ydet, vil vaere i overensstemmelse med principperne for god forvaltning og bl.a. rumme rimelige muligheder for hoering, tilsyn og evaluering paa lokalt plan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0577/97 af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Kommissionen (25. februar 1997)

Om: Sikkerhedsdatablade for farlige praeparater

Vil Kommissionen foreslaa, at udlevering af sikkerhedsdatablade i forbindelse med salg af farlige praeparater goeres obligatorisk, saadan som det praktiseres i Danmark?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (8. april 1997)

Sikkerhedsdatablade skal udleveres til de industrielle brugere af farlige praeparater i forbindelse med den foerste leverance af saadanne praeparater i medfoer af artikel 10 i Raadets direktiv 88/379/EOEF om klassificering, emballering og etikettering af farlige praeparater ((EFT L 187 af 16.7.1988, s. 14. )) og yderligere anfoert i Kommissionens direktiv 91/155/EOEF ((EFT L 76 af 22.3.1991, s. 35. )) og 93/112/EOEF ((EFT L 314 af 16.12.1993, s. 38. )) om sikkerhedsdatablade.

I henhold til Raadets direktiv 91/155/EOEF skal er ikke noedvendigvis udleveres sikkerhedsdatablade til den brede offentlighed, men kun til industrielle brugere af farlige praeparater. Dog skal emballagerne til farlige praeparater vaere maerket med tilstraekkelige oplysninger til beskyttelse af forbrugernes sundhed og sikkerhed.

Kommissionen har fremsat et nyt direktivforslag om klassificering, emballering og etikettering af farlige praeparater ((EFT C 283 af 26.9.1996, s. 1. )). Heri tilfoejes der to vigtige nye elementer til bestemmelserne vedroerende sikkerhedsdatablade. For det foerste skal der ogsaa udarbejdes sikkerhedsdatablade for pesticider. For det andet gaelder forpligtelsen til at give de professionelle brugere sikkerhedsdatablade efter anmodning ogsaa i de tilfaelde, hvor praeparaterne ikke er klassificeret som farlige i den betydning, der er fastsat i direktivet, men som indeholder mindst ét farligt stof eller et stof, der overskrider en koncentrationsgraensevaerdi for udsaettelse under arbejdet paa 1 % (eller 0,2 % for gasser). Der er ikke foreslaaet aendringer i bestemmelserne om udlevering af sikkerhedsdatablade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0664/97 af Antonio Tajani (UPE) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Den europaeiske sammenslutning af virksomhedsledere

I henhold til Maastricht-traktaten skal Kommissionen traeffe de noedvendige foranstaltninger for at udvikle den sociale dialog og i denne forbindelse drage omsorg for, at alle parter behandles ens. Den europaeiske sammenslutning af virksomhedsledere, som medlemsstaternes nationale sammenslutninger af virksomhedsledere er medlemmer af, idet sidstnaevnte sammenslutninger i oevrigt hver for sig er repraesenterede i Den Europaeiske Unions institutioner, f.eks. Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (OESU), blev ikke hoert af Kommissionen i forbindelse med den nylige aftale om foraeldreorlov.

Agter Kommissionen - under henvisning til, at Europa-Parlamentet i juni 1993 behandlede en beslutning om virksomhedsledernes situation i EF, og at den europaeiske sammenslutning af virksomhedsledere har normale forbindelser med Den Europaeiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) i et saadant omfang, at sidstnaevnte har accepteret foerstnaevntes deltagelse i vigtige initiativer som f.eks. »beskaeftigelsespagten« fra foraaret 1996 - ogsaa at lade den europaeiske sammenslutning af virksomhedsledere sidde med ved forhandlingsbordet fra og med de kommende hoeringer vedroerende fleksible arbejdstider og arbejdstagernes sikkerhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (7. april 1997)

Jeg skal henvise det aerede parlamentsmedlem til det svar, som Kommissionen gav paa den skriftlige forespoergsel E-0479/97 fra Christiana Muscardini ((Se side 87 )). Som supplement til oplysningerne i dette svar skal Kommissionen praecisere, at det er Kommissionens oenske, at de nuvaerende relationer mellem Den Europaeiske Sammenslutning af Virksomhedsledere og Den Europaeiske Faglige Samarbejdsorganisation kan blive styrket og udvikle sig.

Den Europaeiske Sammenslutning af Virksomhedsledere holdes loebende underrettet direkte af Den Europaeiske Faglige Samarbejdsorganisation om udviklingen i forhandlingerne om fleksible arbejdstider og arbejdstagernes sikkerhed.

Kommissionen understreger endnu en gang, at den respekterer princippet om ens behandling af parterne, og Kommissionen overvaager til stadighed, at dette er tilfaeldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0928/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: EUF og fiskeriaftalen med São Tomé og Principe

Vil Kommissionen oplyse, hvor store beloeb, der i 1995 og 1996 er ydet i EUF-stoette til São Tomé og Principe med henblik paa at finansiere udviklingen af den nationale fiskerisektor, samt angive de konkrete projekter, denne stoette er givet til?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-0923/97, E-0924/97, E-0925/97, E-0926/97, E-0927/97, E-0928/97, E-0929/97, E-0930/97, E-0931/97, E-0932/97, E-0933/97 og E-0934/97 (23. april 1997)

Som svar paa de spoergsmaal, der er stillet om beloebenes stoerrelse og om de konkrete projekter til fordel for tolv stater i Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet (AVS) med henblik paa udvikling af deres fiskerisektor, vil det aerede medlem samt Parlamentets generalsekretariat faa direkte tilsendt et dokument med en liste over de fiskeriprojekter i udviklingslandene, der har modtaget tilskud fra Faellesskabet.

Dette dokument rummer en raekke oversigter, der goer det muligt at give detaljeret oplysning om foranstaltningens art, maalsaetninger, modtagere samt Faellesskabets bidrag.