ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1922/99

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(4. november 1999)

Om: Brandsikring af hoteller

I 1986 vedtoges en EF-henstilling om brandsikring af eksisterende hoteller (86/666/EØF)(1).

1. Hvilken objektiv vurdering er der foretaget af disse henstillingers gennemførelse i medlemsstaterne?

2. Har Kommissionen sikkerhed for, at henstillingerne er gennemført fuldt ud i de enkelte medlemsstater?

3. Hvilke medlemsstater har ændret deres lovgivning med henblik på gennemførelsen af henstillingerne vedrørende minimumssikkerhedskrav og periodiske inspektioner?

4. Har Kommissionen til hensigt igen at undersøge behovet for yderligere foranstaltninger, som kan fremme fastlæggelsen af mindstenormer for eksisterende såvel som nye hoteller?

(1) EFT L 384 af 31.12.1986, s. 60.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(8. december 1999)

1. Med henblik på at undersøge, om alle medlemsstater havde fortolket og gennemført indholdet i Rådets henstilling nr. 86/666/EØF af 22. december 1986 om brandsikring af eksisterende hoteller(1) korrekt i den nationale lovgivning, lod Kommissionen udføre en uafhængig undersøgelse. Den endelige rapport blev afleveret i april 1996.

2. og 3. Kommissionen har udtalt sig herom i en række svar på tidligere forespørgsler fra parlamentsmedlemmer. Det ærede medlem bør især læse Kommissionens svar på forespørgsel E-1423/97 af Anita Pollack(2) og svaret på mundtlig forespørgsel H-1179/98 af Graham Watson afgivet i spørgetiden under mødeperioden i januar 1999(3).

I betragtning af den udviste interesse og de meget detaljerede spørgsmål vil Kommissionen sende et eksemplar af undersøgelsen fra 1996 direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Det fremgår af denne undersøgelse, at principperne i henstillingen i det store og hele er inkorporeret i de nationale gennemførelsesbestemmelser. Kommissionen er dog bekendt med de bekymringer, som især visse parlamentsmedlemmer og foreninger har givet udtryk for, vedrørende den konkrete anvendelse af de pågældende bestemmelser og den udførte kontrol.

4. Kommissionen har bestemt til hensigt at tage spørgsmålet om brandsikring af hoteller op igen. Der er med henblik herpå for nylig oprettet en arbejdsgruppe med deltagelse af flere tjenestegrene.

I løbet af år 2000 agter Kommissionen at gentage undersøgelsen for at fastslå behovene for aktioner. Den vil i denne forbindelse sætte emnet på dagsordenen for et kommende møde i consumer safety working party, der består af en gruppe eksperter, der bistår Kommissionen på forbrugersikkerhedsområdet.

(1) EFT L 384 af 31.12.1986.

(2) EFT C 45 af 10.2.1998.

(3) Europa-Parlamentets forhandlinger (januar 1999).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2041/99

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(3. november 1999)

Om: Forsinkelser af flyafgange inden for EU

Kontrollen med EU's flytrafik gøres ansvarlig for de systematiske forsinkelser, der rammer flyafgangene inden for Europa, hvilket har alvorlige personlige og økonomiske konsekvenser for passagererne og brugerne af cargoflytransporten. Denne situation skader endvidere flyselskabernes image. Flyselskaberne rammes desuden hårdt af den forhøjede told, som de pålægges for at gennemflyve de forskellige luftrum, samt de omkostninger, der er forbundet med startforbud for fly og deres besætning.

Kan Kommissionen oplyse, hvilken afdeling der bør være ansvarlig for disse alvorlige vanskeligheder, og hvilke midler den har til rådighed for at gøre en ende på eller i det mindste forbedre denne situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(16. december 1999)

I henhold til bestemmelserne i Chicago-konventionen er det staternes ansvar af stille lufttrafikydelser til rådighed. Hvad angår de af det ærede medlem nævnte vanskeligheder har Kommissionen tidligere foreslået, at Fællesskabet handler på dette område og har forelagt passende foranstaltninger i to meddelelser(1).

ATM-samfundet og mere generelt medlemsstaterne opfattede Kommissionens forslag som en upassende indblanding i de etablerede regionale (Eurocontrol) og nationale rammer, hvor lignende problemer blev behandlet og, efter deres mening, var udmærket under kontrol. Disse organisationer har dog i senere år vist, at de ikke er i stand til at reagere tilstrækkeligt på brugernes efterspørgsel på luftrum hvad angår øget kapacitet og flyveeffektivitet.

Da situationens voksende forværring fik Rådet til at sætte spørgsmålet på dagsordenen på sit møde i juni 1999 og at opfordre Kommissionen til at analysere situationen, at identificere eventuelle nye initiativer og at aflægge rapport i december 1999. Kommissionen godkendte i denne sammenhæng den 1. december 1999 en meddelelse til Rådet og til Parlamentet om den eksisterende situation inden for flyforsinkelser og nye initiativer, som kan give Fællesskabet det lufttrafikstyringssystem, det har behov for til at afhjælpe den eksisterende kaotiske situation.

Samtidig er Kommissionen i færd med at forhandle Fællesskabets tiltrædelse af Eurocontrol, så Fællesskabet kan blive fuldt medlem af denne internationale organisation og udvikle initiativer inden for den institutionelle ramme, der er etableret på europæisk niveau.

(1) Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om overbelastning og krise inden for lufttrafik(KOM(95) 318 endelig udg.) og hvidbogen om styring af lufttrafikken (ATM) Bedre udnyttelse af luftrummet over Europa (KOM(96) 57 endelig udg.).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1691/99

af Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) til Kommissionen

(29. september 1999)

Om: En tjenestemands situation efter Disciplinærrådets afgivelse af udtalelse

På trods af, at Kommissærkollegiet har frikendt den tidligere direktør for ECHO for ethvert ansvar efter afslutningen af en vedtægtsmæssig disciplinærsag, tages der i Kommissionen og andre institutioner individuelle initiativer i retning af at genoptage denne afsluttede sag.

1. Mener Kommissionen, at Kommisærkollegiets frikendelse af den tidligere direktør for ECHO efter inddragelse af Disciplinærrådet og efter den undersøgelse, der blev foretaget af det tidligere UCLAF, betyder, at sagen er afsluttet og kun kan genoptages i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 11 i bilag IX til vedtægten for tjenestemænd og øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber?

2. Påtænker Kommissionen i henhold til vedtægtens artikel 24 at yde bistand til en tjenestemand, der, selv om han er frikendt efter en disciplinærsag i Kommissionen, fortsat udsættes for krænkelser fra Kommissionens eget personale og fra medlemmer af andre institutioner? På hvilken måde?

3. Hvorledes påtænker Kommissionen at afhjælpe de skader, denne tjenestemand har lidt, når hans skyld i ECHO-sagen er bevist?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(6. december 1999)

1. Kommissionen kan over for det ærede medlem bekræfte, at den disciplinærsag, der blev indledt mod den tidligere direktør for ECHO, blev afsluttet ved Kommissionens beslutning af 14. juli 1999 i overensstemmelse med disciplinærrådets begrundede udtalelse. Beslutningen om at afslutte sagen var baseret på de oplysninger, som dengang var til Kommissionens rådighed. Det gælder for enhver disciplinærsag, at en sag kun kan genoptages, hvis nye forhold opdages.

2. og 3. Enhver tjenestemand, der trues, angribes, fornærmes eller smædes som tjenestemand i relation til forhold, med hensyn til hvilke det er blevet besluttet ikke at rejse disciplinærsag mod ham eller hende, er berettiget til at modtage hjælp i henhold til vedtægtens artikel 24 fra den institution, hvor han eller hun er ansat. Hjælpen vil normalt bestå af betaling af den pågældendes retsomkostninger. Kommissionen kan bekræfte, at den i den foreliggende sag yder denne hjælp i overensstemmelse med vedtægten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2083/99

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(12. november 1999)

Om: Beskyttelse af bygningen Mulino Luiselli i Cisterna i Latina

Mulino Luiselli-bygningen, det tidligere San Antonio Abate-kloster, der er beliggende i Cisterna i Latina, er fredet i henhold til lov nr. 1089/37, idet den er af stor historisk, symbolsk og religiøs betydning og er et fint industri-arkæologisk eksempel og i øvrigt også indeholder en række fresker. Bygningen er imidlertid blevet inkluderet i de såkaldte områdeplaner med kommunalrådets beslutning nr. 8 af 10.2.1997, der har til formål at opføre et butikscenter.

Hvis dette projekt bliver gennemført, vil det bringe denne bygning i stor fare ved at udsætte den for en radikal ændring, der absolut ikke respekterer dens fortid og dens symbolske betydning for borgerne.

Vil Kommissionen på baggrund heraf oplyse:

1. Bør Kommissionen ikke efterprøve, om det er hensigtsmæssigt at lade Mulino Luiselli-bygningen medtage i områdeplanerne som led i ovennævnte projekt?

2. Anser Kommissionen ikke projektet for muligvis at være i strid med de europæiske direktiver om beskyttelse og anerkendelse af landenes kunstneriske og historiske kulturarv?

3. Er det muligt at ansøge om støtte, således at staten kan købe Mulino Luiselli-bygningen og sætte den i stand, hvorved den kan bruges til formål, der i højere grad er i overensstemmelse med dens natur og fortid?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(1. december 1999)

Kommissionen vil gerne oplyse det ærede medlem om, at den ikke har kompetence til at efterprøve, om projektet vedrørende Mulino Luiselli-bygningen bør medtages i kommunalrådets såkaldte områdeplaner, da der ikke findes fællesskabsdirektiver om beskyttelse af og støtte til landenes kunstneriske og historiske kulturarv. Foranstaltninger til beskyttelse og bevaring af den kulturelle og arkitektoniske arv er udelukkende de nationale myndigheders ansvar.

Hensigten med støtte inden for Kultur 2000-programmet, når det er vedtaget, er ikke at dække køb af historiske monumenter, men derimod kun at fremme europæisk samarbejde på området kultur og kulturarv som det tydeligt fremgår af EF-traktatens artikel 151 (tidligere artikel 128).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1757/99

af Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) til Kommissionen

(1. oktober 1999)

Om: Omstrukturering af GD XIV og VI

Kan Kommissionen informere om det forslag, som formanden for Kommissionen, Prodi, har fremsat om en eventuel sammenlægning af Kommissionens generaldirektorat VI (Landbrug) og XIV (Fiskeri) til ét samlet generaldirektorat?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(9. november 1999)

Kommissionen er ved at undergå en omfattende omstrukturering, således at den kan betjene EU-borgerne bedre og mere rationelt.

Denne struktur er baseret på 36 generaldirektoratet (GD'er) og tjenester, herunder Generaldirektoratet for Landbrug og Generaldirektoratet for Fiskeri, som fortsat vil være særskilte generaldirektorater under kommissær Fischler. Der blev udnævnt en ny generaldirektør for Generaldirektoratet for Fiskeri den 1. oktober 1999, hvilket bekræfter Franz Fischlers udtalelse under høringen i Parlamentet i september 1999.

Ved en eventuel fremtidig reform af Kommissionen vil der naturligvis blive taget hensyn til de synspunkter, som Parlamentet allerede har fremsat vedrørende reformspørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2415/99

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 1999)

Om: EU's holdning til åbningen af middelhavskontoret i Malaga

Den Internationale Naturværnsunion (IUCN) åbner et kontor i Malaga, som skal fungere fra den 1. januar 2000.

Det er blevet opfattet som en betydelig gevinst, at UICN's regionale afdeling blev placeret i denne spanske by, og der bør gøres den størst mulige indsats for at sikre en succes for dette initiativ, som er yderst gavnligt for hele Malaga-området og for EU som sådan.

Kan Kommissionen gøre rede for EU's holdning til åbningen af UICN's regionalkontor i Malaga, og om den vil give tilsagn til at bidrage til, at dette initiativ får succes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(14. januar 2000)

Ud fra de oplysninger, som Kommissionen ligger inde med, er det i Sevilla og ikke i Malaga, at Den Internationale Naturværnsunion(IUCN)åbner et regionalt kontor i Spanien.

Kommissionen hilser dette initiativ velkommen. Oprettelsen af et regionalt kontor for Middelhavsområdet kan kun være til gavn for bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelse i området, hvilket jo også er et vigtigt mål for Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2167/99

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(29. november 1999)

Om: Beskyttelse af privatlivets fred i EU-traktatens artikel 6

Medlemsstaternes forfatninger beskytter borgerne mod statens krænkelse af privatlivets fred (åbning af post, afhøring af telefoner). Indgreb i privatlivet må derfor kun ske på grundlag af strenge lovbestemmelser.

Beskytter de garanterede grundlæggende rettigheder i artikel 6 i EU-traktaten en EU-borger mod, at en anden medlemsstat end den, hvis statsborger han/hun er, krænker privatlivets fred?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(6. januar 2000)

I EU-traktatens artikel 6 kræves det, at EU overholder de grundlæggende rettigheder i forbindelse med udøvelsen af sine beføjelser.

Fællesskabslovgivningen rettet til medlemsstaterne med henblik på beskyttelse af EU-borgerne, hvad angår privatlivets fred, består af Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger(1), og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/66/EF af 15. december 1997 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred inden for telesektoren(2).

Formålet med disse to direktiver er at sikre fysiske personers rettigheder og frihedsrettigheder, hvad angår behandling af personoplysninger, og de er derfor relevante for det spørgsmål, det ærede medlem har rejst. De gælder i princippet også for en medlemsstats behandling af oplysninger vedrørende fysiske personer, hvis den omhandlede fysiske person ikke er borger i den pågældende medlemsstat. Det skal dog bemærkes, at disse direktiver kun tager sigte på behandlingen af personoplysninger i forbindelse med aktiviteter, som hører ind under fællesskabslovgivningens områder. Endvidere er der i begge direktiver fastlagt undtagelser og indskrænkninger, som kan anvendes, når det er nødvendigt at beskytte visse interesser (jf. artikel 13 i direktiv 95/46/EF og artikel 14 i direktiv 97/66/EF).

(1) EFT L 281 af 23.11.1995.

(2) EFT L 24 af 30.1.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2114/99

af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen

(22. november 1999)

Om: Flyvelederkontrol

Hvordan vil handlingsplanen se ud, når EU en dag tiltræder Eurocontrol, og hvornår vil den blive offentliggjort?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio på skriftlige forespørgsler E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 og E-2117/99

(20. december 1999)

Kommissionen har offentliggjort en meddelelse(1) om den nuværende situation med hensyn til forsinkelser i lufttrafikken og om nye initiativer, der bør tages for at forsyne Fællesskabet med et trafikstyringssystem (ATM), der kan sikre, at det indre marked fungerer ordentligt. De fleste af det ærede medlems spørgsmål er besvaret i dette dokument, der blev vedtaget 1. december 1999 og oversendt til Rådet og Parlamentet.

Under udarbejdelsen af meddelelsen arbejdede Kommissionen tæt sammen med de involverede parter, herunder brugerne af luftrummet, lufthavnene, arbejdstagerne og udbyderne af lufttransportydelser via disses brancheorganisationer. Den hørte også de civile luftfartsmyndigheder i alle medlemsstater vedrørende de forskellige skridt, der kunne tages for at forbedre situationen.

Det er først og fremmest op til medlemsstaterne selv og deres koordinationsorgan, Eurocontrol, at gøre noget ved forsinkelserne i lufttrafikken. Hvad angår de operative procedurer og tekniske forbedringer, er det specialisternes opgave at udtænke løsninger og gennemføre disse. Fællesskabets rolle består hovedsagelig i at skabe de organisatoriske rammer på nationalt og europæisk niveau, så det kan sikres, at der er generel enighed om løsningerne, og at de gennemføres på koordineret og sammenhængende vis. Derfor besluttede Fællesskabet i 1998 at tilslutte sig Eurcontrol, så det kunne udøve politisk kontrol med denne organisation. Forhandlingerne herom er næsten afsluttet, men ratificeringsprocedurerne risikerer at strække sig over adskillige år. Kommissionen agter derfor at anmode om fremskyndet implementering af EU-medlemsskabet.

ATM 2000-strategien er et dokument udarbejdet af Eurocontrol, hvis ansvar det er at vedtage og gennemføre forslagene heri. Kommissionen har bidraget til udarbejdelsen af dette dokument sammen med brugerne af luftrummet, medlemsstaterne og internationale organisationer. Den støtter de generelle målsætninger og de strategiske principper i dokumentet, men stiller sig selv det spørgsmål, om der ikke bør gøres en større indsats for at udvikle en moden og solid plan, som tager højde for de teknologiske fremskridt, der er nødvendige for at kunne klare den forventede fordobling af lufttrafikken hen imod 2015.

(1) KOM(1999) 614.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1832/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. oktober 1999)

Om: Seks måneders udsættelse af indgåelse af retslige forpligtelser i forbindelse med de operationelle programmer for Attika

Ligesom for de øvrige programmer inden for den anden EU-støtteramme til fordel for Grækenland har man i forbindelse med det operationelle program for Attika fastsat den 31. december 1999 som sidste frist for indgåelse af retslige forpligtelser. I lyset af de særlige omstændigheder, der er opstået efter det ødelæggende jordskælv i Athen, er der fare for, at auktioner, udbud, licitationer osv. ikke kan finde sted inden for ovennævnte tidsfrist. Dette vil eventuelt medføre, at finansieringen går tabt.

Har Kommissionen til hensigt at give en seks måneders forlængelse af tidsfristen for indgåelse af retlige forpligtelser på grund af den særlige situation, der er opstået som følge jordskælvet? Har den græske regering også fremsat en lignende anmodning?

Svar fra Michel Barnier på Kommissionens vegne

(22. november 1999)

Sidste frist for indgåelsen af retlige forpligtelser i forbindelse med alle operationelle programmer under fællesskabsstøtterammerne til fordel for Grækenland for den løbende programmeringsperiode (1994-1999) er 31. december 1999. Dette gælder også for de programmer, der er foreslået med henblik på udbedring af skaderne som følge af jordskælvet i Athen den 7. september 1999. Kommissionen bekræftede for nylig, at alle skal overholde denne fastsatte frist. De kontrakter, som der på dette tidspunkt ikke er indgået forpligtelser for, kan medfinansieres under fællesskabsstøtterammerne for den kommende programmeringsperiode 2000-2006.

I øvrigt har de græske myndigheder ikke anmodet om en udsættelse af fristen på seks måneder. I betragtning af den nuværende udnyttelsessats for de løbende programmer synes der ikke at være alvorlig risiko for tab af kreditter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2162/99 af David Bowe (PSE) til Kommissionen. Fremme af bioteknologiske afgrøder.



EF-Tidende nr. 219 E af 01/08/2000 s. 0107 - 0107



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2162/99 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (19. november 1999) Om: Fremme af bioteknologiske afgrøder Vil Kommissionen oplyse, om der er igangsat nogen EU-projekter til fremme af bioteknologiske afgrøder i AVS-landene og/eller udviklingslandene? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson (8. december 1999) Der er ikke igangsat nogen projekter med henblik på at fremme genetisk modificerede afgrøder hverken i Afrika, Vestindien, Stillehavsområdet eller i noget andet udviklingsland i forbindelse med Kommissionens udviklingssamarbejde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2325/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. december 1999)

Om: Bevarelse af de traditionelle fiskerbåde

I sit svar på min forespørgsel (E-3436/95)(1) om sikring af den industrielle arv, som drejede sig om fiskerbåde i det østlige Middelhavsområde, henviste Kommissionen til vedtagelsen af Raphael-programmet, som på det tidspunkt endnu ikke havde fundet sted,

og erklærede følgende: Hvis initiativer der har at gøre med det særlige område, der interesserer det ærede medlem (...) vil Kommissionen med fornøjelse tage dem i betragtning. På mange græske øer er der bevaret traditionelle træfiskerbåde fremstillet med manuelt værktøj og ved hjælp af teknikker, som ofte stammer fra den byzantinske periode og i de senere år ikke er blevet anvendt.

På baggrund af, at museer i landet viser særlig interesse for at indlemme sådanne skibe i deres samlinger men ikke har råd til at betale udgifterne i forbindelse med køb, vedligehold og fremvisning af disse skibe, bedes Kommissionen besvare følgende:

- Vil der være mulighed for at yde støtte til dækning af den slags udgifter?

- Under hvilke programmer?

(1) EFT C 112 af 17.4.1996, s. 31.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(20. januar 2000)

Som det ærede medlem er bekendt med, var 1999 det sidste år for Raphael-programmet, der sammen med Kaleidoskop og Ariane vil blive erstattet af rammeprogrammet Kultur 2000.

Et af målene med Kultur 2000-programmet er at fremme de europæiske partnerskabsinitiativer, der sigter på udveksling af oplysninger, erfaringer og knowhow med henblik på at sikre, at den bedste praksis kommer frem i forbindelse med bevarelse og styrkelse af den europæiske kulturarv. I denne sammenhæng kunne de bedste metoder til bevarelse og fremvisning af kulturarven inden for skibsbyggeri opfattes som delprojekter, der kunne forelægges under Kultur 2000-programmet, naturligvis under forudsætning af at de opfylder udvælgelseskriterierne. Dog vil omkostninger i forbindelse med køb af skibe og arbejdet med at bevare og restaurere disse ikke være dækket af programmet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2052/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. november 1999)

Om: Svindel begået af virksomheder i Grækenland

Det fremgår af en undersøgelse foretaget af kontrol- og retsmyndigheder i Grækenland, at aktieselskaber, som har modtaget betydelig støtte over den græske udviklingslov 1892/90, har begået talrige lovovertrædelser (forfalskninger, overfakturering af materialer og udstyr osv.) og ulovligt har indkasseret støtte i en størrelsesorden af mange milliarder. Disse selskaber er: SOFEM A/S, FARMER A/S, ENDISI A/S, BIOTEP A/S, PLEKSI A/S, ASTRIA A/S, ATHLITIKA ORGANA THRAKIS A/S, DIAVITIKA EDESMATA A/S, JATRIKA IDI VORIOU ELLADAS A/S og KLIMATISTIKA VORIOU ELLADAS A/S samt eventuelt andre.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Har ovennævnte virksomheder modtaget støtte fra EU gennem udviklingsloven eller andre programmer?

2. Kan Kommissionen i bekræftende fald oplyse udførligt for hver enkelt virksomhed, hvad der er arten og omfanget af den ulovlige støtte? Hvilke foranstaltninger vil den træffe for fuldstændigt at opklare disse sager?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(21. december 1999)

Ifølge oplysninger fra de græske myndigheder er ingen af de selskaber, som det ærede medlem anfører, eller andre selskaber, der angiveligt har modtaget ulovlig offentlig støtte, blevet medfinansieret af EU's strukturfonde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2223/99

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. december 1999)

Om: Levestandarden i de forskellige regioner

Angiv venligst i tabelform BNP pr. indbygger i reelle tal og det tilsvarende regionale BNP i reelle tal (dvs. ækvivalenten til det nationale BNP) (i købekraftspariteter) for alle standardregionerne i EU (EU-15) ud fra de seneste tal, samt ud fra tallene for hvert enkelt af de seneste fem år.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(14. januar 2000)

Kommissionen beregner og offentliggør regionale data vedrørende BNP i løbende priser i euro, i købekraftsstandarder (KKS) og i procent af EU-gennemsnittet.

Dataene for årene 1992-1996 på NUTS 2-niveau (nomenklaturen for statistiske territoriale enheder; 211 regioner) fremsendes direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Dataene for 1997, der foreligger om et par uger, vil blive stillet til rådighed for brugerne via Eurostats database NewCronos.