ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1254/02

af Glenys Kinnock (PSE) til Rådet

(6. maj 2002)

Om: Tilstedeværelse på Rådets samlinger

Vil Rådet venligst oplyse, hvilken præcedens der er for parlamentsmedlemmers eller ngo'ers tilstedeværelse på Rådets samlinger?

Svar

(30. september 2002)

I Rådets forretningsordens artikel 5, stk. 1(1), hedder det: Rådets samlinger er ikke offentlige, undtagen i de tilfælde, der er nævnt i artikel 8 som omhandler offentlige debatter. I samme artikels stk. 2 hedder det: Kommissionen indbydes til at deltage i Rådets samlinger. Det samme gælder Den Europæiske Centralbank i de tilfælde, hvor den udøver sin initiativret. Rådet kan dog vedtage at forhandle, uden at Kommissionen eller Den Europæiske Centralbank er til stede. I artikel 5, stk. 3, hedder det: Rådets og Kommissionens medlemmer kan være ledsaget af embedsmænd, som bistår dem ().

Der er ingen eksempler på, at et medlem af Europa-Parlamentet eller en repræsentant for en ngo har været indbudt til at være til stede under en samling i Rådet. For så vidt angår medlemmer af nationale parlamenter, har Rådet ikke kendskab til, at et medlem af et nationalt parlament skulle have deltaget i et rådsmedlems delegation.

Dette bør ikke forveksles med uformelle møder mellem ministre og medlemmer af Europa-Parlamentet, som undertiden finder sted i tilknytning til rådssamlinger.

(1) EFT L 149 af 23.6.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1186/02

af Jacques Poos (PSE) til Kommissionen

(22. april 2002)

Om: Ødelæggelse af palæstinensisk infrastruktur finansieret af EU

Kan Kommissionen efter de massive ødelæggelser og de utallige tilfælde af vandalisme, som den israelske hær har begået under sin nylige kampagne med genbesættelse af selvstændige palæstinensiske områder, foretage en ny evaluering af de skader, der er forvoldt på infrastruktur finansieret af EU og dets medlemsstater?

Elementære retsprincipper kræver erstatning for forvoldt skade. Hvordan agter Kommissionen at gøre sit krav gældende over for Sharon-regeringen?

Vil Kommissionen forpligte sig til at bistå Den Palæstinensiske Myndighed i dens bestræbelser for at opnå en retfærdig erstatning ved hjælp af alle retsmidler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(17. maj 2002)

Efter de omfattende ødelæggelser, som den israelske offensiv (Operation Defensive Shield) har forvoldt på Vestbredden, er det internationale donorsamfund i færd med at vurdere de skader, der er påført byer, landsbyer og flygtningelejre på Vestbredden. Dette arbejde er først lige påbegyndt, og det vil antagelig tage nogle uger, før der foreligger en nøjagtig vurdering af skaderne. Der er imidlertid god grund til at antage, at de samlede genopbygningsomkostninger vil løbe op i hundredvis af millioner.

Kommissionen vil sideløbende dermed i tæt samarbejde med medlemsstaterne vurdere de skader, der er påført EU-finansieret infrastruktur, og ajourføre den liste, som den forelagde Rådet (almindelige anliggender) den 28. januar 2002.

Rådet (almindelige anliggender) forbeholdt sig ret til at træffe egnede foranstaltninger over for Israel og kræve erstatning i de egnede fora.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0476/02

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(22. februar 2002)

Om: Øgede beføjelser til kommunerne

Behovet for, at kommunerne i EU får øgede beføjelser for at kunne tilbyde borgerne en bedre service har været medvirkende til, at en række nationale, regionale og lokale organer har foreslået et charter på EU-niveau med henblik på en drøftelse af, hvilke strukturer kommunerne bør have for at kunne tilbyde deres borgere en bedre livskvalitet.

Hvor uforståeligt det end måtte forekomme, er der opstået et betydeligt underskud når det gælder medlemsstaternes og selve EU's indsats for en løsning af den nuværende krise, som de er ramt af, og som må løses, hvis vi ønsker, at borgerne skal integreres i alle de lokale, regionale og EU-institutioner, som er styrende for deres tilværelse.

Kan Kommissionen svare på, om den vil lade udarbejde en undersøgelse af den aktuelle situation i kommunerne i EU som et grundlag for, at EU kan tilpasse strukturerne i kommunerne til EU-borgernes nye behov?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(23. april 2002)

Det spørgsmål, som det ærede medlem har rejst, er særdeles relevant i en tid, hvor Europas borgere på hele Unionens område giver udtryk for nye forventninger til alle de institutioner, som har indflydelse på deres tilværelse lokalt, regionalt, nationalt og på fællesskabsplan.

Konventet om Den Europæiske Unions fremtid har allerede fastslået, at disse spørgsmål skal være i fokus for dets overvejelser, især hvad angår subsidiaritetsprincippet. I denne forbindelse ser Kommissionen gerne en undersøgelse af kommunernes nuværende situation i Den Europæiske Union og en sammenlignende analyse af de metoder og midler, de anvender for at leve op til disse forventninger, men den kan ikke selv påtage sig at fremlægge et forslag på fællesskabsplan og agter ikke at indlede en studie på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2158/02

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Civil mobilisering

Den græske regering gav for få dage siden meddelelse om civil mobilisering af sømændene for at undertrykke deres strejke.

En sådan civil mobilisering

- krænker selve essensen af retten til personlig frihed (forfatningens artikel 5),

- er i modstrid med forfatningens artikel 22, stk. 4, som forbyder en hvilken som helst form for tvangsarbejde,

- er i modstrid med den europæiske menneskerettighedskonvention,

- er i modstrid med ILO-konvention nr. 105, som blev ratificeret af Grækenland i 1961,

- er ifølge forfatningen kun tilladt i tilfælde, hvor det drejer sig om nationalt forsvar og i nødsituationer som følge af naturkatastrofer, eller hvor der er fare for folkesundheden og strejker hører ikke under disse kategorier,

- er i modstrid med de grundlæggende artikler i charteret om grundlæggende rettigheder, og især

- artikel 5 forbud mod slaveri og tvangsarbejde,

- artikel 6 ret til frihed og sikkerhed,

- artikel 12 forsamlings- og foreningsfrihed: enhver har ret til frit at deltage i fredelige forsamlinger navnlig i forbindelse med politiske og faglige sammenslutninger.

Vil Kommissionen undersøge, hvorvidt denne praksis med civil mobilisering for at undertrykke strejker, en praksis, som de græske regeringer siden 1981 allerede har anvendt over 10 gange og altid af samme grund, er i overensstemmelse med charteret om grundlæggende rettigheder og med de forskellige fællesskabserklæringer og proklamationer om arbejdstagernes rettigheder og den sociale dialog?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(11. september 2002)

Det ærede medlem henvises til det svar, som Kommissionen har givet på spørgsmål H-0596/02 stillet af Konstantinos Alyssandrakis i spørgetiden i Parlamentets mødeperiode I i september 2002(1).

(1) Skriftligt svar af 3.9.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1065/02

af Glyn Ford (PSE) til Rådet

(17. april 2002)

Om: Gengældelsesforanstaltninger over for USA

Er Rådet overbevist om, at det i rejsedokumenter er nødvendigt at indføre biometriske data såsom fingeraftryk, data om den pågældende persons nethinde etc., for at skabe forbedret sikkerhed?

Hvilke tiltag er der i givet fald ved at blive gennemført med henblik på at indføre sådanne data i EU-pas?

Hvis der for nærværende ikke er iværksat sådanne tiltag, hvilke gengældelsesforanstaltninger agter Rådet så at gennemføre over for de amerikanske myndigheder på baggrund af, at de har i sinde at afskaffe den nuværende ordning om tildeling af dispensation i forbindelse med visumkrav over for andre landes statsborgere, hvis pas ikke er i overensstemmelse med ovennævnte krav? Dette spørgsmål skal ses i lyset af, at en sådan afskaffelse er at betragte som en ikke-toldmæssig hindring, som vil hæmme EU-statsborgeres fri indrejse til De Forenede Stater, da der ikke gælder lignende restriktioner for amerikanske statsborgeres indrejse til EU

Svar

(30. september 2002)

Medlemsstaternes myndigheder med ansvar for bekæmpelse af dokumentsvig bestræber sig blandt andet på at forbedre beskyttelsen af rejselegitimation mod svig, der bygger på efterligning, og på at lette den automatiserede grænsekontrol ved at tilføje biometriske elementer på denne type dokumenter.

Rådet har endnu ikke fået forelagt noget initiativ fra Kommissionen vedrørende det spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem rejser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0692/02

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(5. marts 2002)

Om: Revisionsberetninger vedrørende renovationen af Berlaymont-Bygningen

I min skriftlige forespørgsel P-0571/01(1) havde jeg bedt Kommissionen om at sende de fortrolige revisionsberetninger fra Ernst & Young vedrørende renovationen af Berlaymont-Bygningen.

I sit svar af 3. april 2001 meddelte Kommissionens formand mig, at beretningerne allerede var blevet sendt til formanden for Budgetkontroludvalget i forbindelse med dechargen for 1999.

Beretningerne er ganske rigtig af næstformanden Kinnock og kommissær Schreyer den 9. februar 2001 blevet sendt til formanden for Budgetkontroludvalget med det forbehold, at kun ordføreren for dechargen for 1999 måtte få adgang til dem.

Er Kommissionen nu rede til at fjerne denne betingelse, der er pålagt i henhold til rammeaftalen mellem Parlamentet og Kommissionen, så at alle medlemmer af Budgetkontroludvalget kan få adgang til dokumenterne i henhold til bilag VII til Parlamentets forretningsorden?

(1) EFT C 235 E af 21.8.2001, s. 226.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(19. april 2002)

Ifølge Kommissionen er begrundelsen for, at de strengt fortrolige rapporter kun er forelagt formanden for Budgetkontroludvalget og ordføreren for dechargen for 1999, stadig gældende.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1134/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. april 2002)

Om: Omkostninger ved forvaltning af landbrugsstøtte

Forvaltningen (indsamling og deponering af dokumentation m.m.) af den EUGFL-støtte, der udbetales til de græske producenter og kvægopdrættere, foregår via kooperativer og producentsammenslutninger.

Eftersom forvaltningen af landbrugsstøtten er forbundet med omkostninger, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Er de udgifter, der opstår i forbindelse med udbetalingen af den støtte, der ydes gennem det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem eller andre fælles markedsordninger, støtteberettigede?

2. Modtager betalingsorganisationen (Opekepe) støtte til dækning af omkostningerne forbundet med forvaltningen af støtten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. maj 2002)

1. Hvad angår støtte, der udbetales ifølge ordninger, som er omfattet af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, gælder der ingen EF-regler om finansiering af de administrationsomkostninger, som det ærede medlem henviser til. Andre markedsordninger indeholder derimod udtrykkelige bestemmelser om et fast fradrag, der skal dække de pågældende administrationsomkostninger. I Rådets forordning nr. 136/66/EEC af 22. september 1966 om oprettelse af en fælles markedsordning for fedtstoffer(1) er der således fastsat bestemmelser om tilbageholdelse af 0,8 % af produktionsstøtten for olivenolie, der skal dække administrationsomkostningerne i forbindelse med udbetalingen af støtten.

2. Det græske betalingsorgan (Opekepe) modtager ikke EF-støtte til dækning af omkostningerne ved administration af støtten.

(1) EFT P 172, 30.9.1966.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1266/02

af Heinz Kindermann (PSE) til Kommissionen

(6. maj 2002)

Om: Beskyttelse af den europæiske bestand af ål og fangst af glasål

Den europæiske ål (anguilla anguilla) er en vigtig del af den europæiske fiskefauna og et vigtigt økonomisk objekt for fiskeriet i EU's medlemsstater. Bestandene af denne art har imidlertid i nogle årtier været i stærk tilbagegang, således at ålen må betragtes som en art, hvis eksistens er truet.

Da kunstig reproduktion af ål indtil nu ikke har været mulig, er bevaring af ålene i vandløb og floder kun mulig gennem naturlig vandring eller gennem udsætning af glasål, der fanges i kystområder. En stor del af de glasål, der fanges ved de europæiske kyster, anvendes imidlertid ikke til udsætning i vandløb og floder, men direkte til konsum eller til eksport til Asien til anvendelse i akvakultur dér.

Er Kommissionen bekendt med det anførte problem? Hvad har Kommissionen hidtil gjort for at beskytte den europæiske ålebestand? Hvilke foranstaltninger planlægger Kommissionen fremover? Overvejes et forbud mod fangst af glasål til direkte konsum og til eksport til Asien?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(13. juni 2002)

Kommissionen er fuldt ud opmærksom på, at den europæiske ål har stor betydning både som fiskeressource og som del af den europæiske naturarv, og den ser med bekymring på den nuværende situation med hensyn til bevarelsen af den europæiske ålebestand. Selv om årsagerne til, at ålebestanden er gået ned, ikke er helt klarlagt, er der meget der tyder på, at både rovfiskeri og forringelse af artens habitat har bidraget hertil. På i det mindste to områder forekommer det derfor nødvendigt at gennemføre foranstaltninger til bevarelse og en bæredygtig udnyttelse af disse arter.

Kommissionen er blevet bedt om at foreslå foranstaltninger til bevarelse af den europæiske ål. Derfor arbejder Kommissionen på en handlingsplan, som vil blive forelagt for Rådet og Parlamentet i efteråret 2002. I denne handlingsplan vil der blive foretaget en analyse af den biologisk og juridisk komplicerede situation med hensyn til forvaltningen af den europæiske ål, og mulighederne for en rimelig forvaltning vil blive undersøgt. Kommissionen agter at drøfte ideerne i denne handlingsplan med Rådet og Parlamentet og at fremsætte særlige forslag til forvaltningsforanstaltninger efter disse drøftelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0421/02

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. februar 2002)

Om: Fortsættelsen af disciplinærsagen mod Linda Steneberg

Den 21. januar 2002 besluttede anklagemyndigheden ved van der Kwast, at der ikke skulle rejses tiltale mod den tidligere chef for Kommissionens informationskontor i Stockholm, L.S. Der er dog rejst tiltale mod to af hendes medarbejdere.

Hvordan skrider den disciplinære undersøgelse i Kommissionen mod L.S. og hendes tidligere medarbejdere frem? Hvornår forventes undersøgelsen at være afsluttet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(14. maj 2002)

Der blev indledt tre disciplinærsager som resultat af OLAF's rapport om Kommissionens informationskontor i Stockholm. Disciplinærrådet har nu afgivet udtalelse i alle tre sager. Den sidste blev afleveret til ansættelsesmyndigheden den 10. april 2002.

Da disciplinærrådet nu er færdig med de tre sager, vil ansættelsesmyndigheden træffe endelig beslutning i den nærmeste fremtid.

Som det vil være de ærede medlem bekendt, ville denne procedure ikke finde anvendelse, hvis de svenske myndigheder skriftligt bekræftede, at de havde til hensigt af indlede en straffesag mod en af de ansatte, fordi vedtægtens artikel 88, stk. 5 så ville gælde, og ansættelsesmyndigheden først ville være i stand til at træffe endelig afgørelse, når den nationale domstol havde afsagt endelig dom.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1958/02

af Nuala Ahern (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. juli 2002)

Om: Definition af bæredygtig atomenergi

I Kommissionens pressemeddelelse IP/02/872 af 17. juni 2002 hedder det: det netop vedtagne Euratom-rammeprogram for forskning fastsætter nye retningslinjer for europæisk nuklearforskning i perioden 2002-2006. Med et samlet budget på 1,23 mia. EUR omfatter programmet alle vigtige elementer med henblik på at fremme bæredygtig atomenergi i Europa. Vil Kommissionen give en definition af bæredygtig atomenergi, og vil Kommissionen, i lyset af den kendsgerning, at ansvaret for forvaltning på lang sigt af radioaktivt affald, der blev frembragt under den nuværende generation, videregives til fremtidige generationer, gøre rede for, hvordan dette er foreneligt med princippet om ligestilling mellem generationerne inden for bæredygtig udvikling?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquinpå skriftlige forespørgsler E-1958/02 og E-1960/02

(9. august 2002)

Bæredygtig atomenergi hænger sammen med, både at der på lang sigt er brændsel til rådighed til en overkommelig pris, og at teknologien benyttes uden skadevirkninger for miljø og samfund.

Forskning under Euratoms rammeprogram skal bidrage til udvikling af nuklear fusion og til at sikre fortsat betryggende anvendelse af nuklear fission.

Atomenergi fører lige som de fleste andre industrielle aktiviteter til affald. I atomenergiens tilfælde er affaldet radioaktivt, og det skal behandles på forsvarlig vis. Noget af affaldet rummer meget langlivet radioaktivitet og må opbevares på sikker måde i titusinder af år. Mængden af dette affald er dog beskeden, og det kan behandles på en sådan måde, at man fuldstændig isolerer det fra mennesker og miljø, samtidig med at kernekraftens økonomiske fordele bevares. Et af de grundlæggende principper for forvaltningen af affaldet er, at den generation, der har draget fordel af atomenergien, også bør drage omsorg for affaldet herfra. Den vigtigste forvaltningsmåde for de farligste former for radioaktivt affald er, at det indkapsles omhyggeligt og deponeres i stor dybde i geologiske formationer. Der forskes dog også i andre måder, hvorpå indholdet af langlivede radionuklider kan reduceres før bortskaffelsen. Både forskning i bortskaffelse og metoder til at reducere affaldets giftighed indgår i Euratoms rammeprogram. Der gøres store fremskridt på disse områder i medlemsstaterne.

Flydende og luftformige radioaktive emissioner fra nukleare anlæg skal opfylde de grundlæggende sikkerhedsmæssige normer som krævet i kapitel III i Euratom-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1086/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(18. april 2002)

Om: Fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af programmerne Udvikling af Landbruget og Fiskeri under den tredje fællesskabsstøtteramme i Grækenland

1. Kan Kommissionen oplyse følgende:

2. Mener Kommissionen, at starten af programmerne Udvikling af Landbruget og Fiskeri under den tredje fællesskabsstøtteramme for Grækenland er forløbet tilfredsstillende?

3. Hvordan vurderer Kommissionen fremskridtet med hensyn til gennemførelsen af disse programmer i Grækenland i sammenligning med tilsvarende programmer i andre EU-medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. maj 2002)

1. Den 4. april 2001 og den 28. marts 2001 vedtog Kommissionen det nationale operationelle program (NOP)-landdistriktsudvikling (2000-2006) og NOP-fiskeri (2000-2006), mens de hertil svarende programmeringstillæg blev vedtaget henholdsvis den 2. juli 2001 og den 8. juni 2001. Selv om Grækenland var en af de sidste af de femten medlemsstater, der vedtog programmeringsdokumenterne, mener Kommissionen, at forsinkelserne til en vis grad kan retfærdiggøres.

2. Hvad landbrugssektoren angår, blev der, når man ser bort fra forsinkelserne, konstateret nogle systematiske mangler under kontrolbesøget og gennem andre af Kommissionens kontakter. De græske myndigheder blev underrettet om manglerne, hvoraf de vigtigste var: mangel på hensigtsmæssige lokaliteter ved programmeringsperiodens start, for lidt personale til at varetage forvaltningsmyndighedens opgaver, svagheder ved gennemførelsesmekanismerne, herunder mekanismerne i regionerne og departementerne, og forskellige andre administrative og logistiske mangler.

Det bør dog understreges, at gennemførelsen i mellemtiden er blevet fremskyndet, og at der er gjort fremskridt med programmet siden begyndelsen af 2002.

For fiskerisektorens vedkommende skyldes forsinkelsen, når det gælder adgang til den offentlige støtte, der er forudset i programmet, at de interne procedurer for vedtagelse af den nationale lovgivning og de individuelle projekter har måttet overholdes. Denne forsinkelse skulle begynde at aftage fra anden halvdel af 2002.

3. Efter Kommissionens opfattelse er det for tidligt at vurdere de fremskridt, der er gjort med såvel NOP-landdistriktsudvikling (2000-2006) og NOP-fiskeri (2000-2006) sammenlignet med de relevante programmer i de øvrige medlemsstater. Det kunne blive aktuelt som led i midtvejsevalueringen, der efter planen skal finde sted i begyndelsen af 2004, når Kommissionen får de relevante rapporter, der giver en oversigt over de opnåede fremskridt og resultater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0392/02

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(20. februar 2002)

Om: Anvendelsen af Genève-konventionen vedrørende krigsfanger

Mener Kommissionen, at medlemmer af terroristorganisationer så som al-Qaeda falder inden for kategorien krigsfange i henhold til Genève-konventionen af 1949 om behandling af krigsfanger, ud fra den betragtning, at det i del 1, artikel 4 kræves, at krigsfanger skal være medlemmer af en af de stridende parters væbnede styrker, såvel som medlemmer af hjemmeværn eller frivillige korps, der udgør en del af de nævnte væbnede styrker herunder organiserede modstandsbevægelser, der tilhører en af de stridende

parter, hvad enten de opererer på eller uden for deres eget territorium, og selv om dette territorium er besat, forudsat at disse hjemmeværn eller frivillige korps, herunder organiserede modstandsbevægelser opfylder følgende betingelser:

- at de er i besiddelse af et fast kendetegn, der er synligt på afstand

- at det udfører deres operationer i overensstemmelse med krigens love og sædvaner.

eller mener Kommissionen, at den amerikanske regering har ret, når den hævder, at de krigsfanger, der i øjeblikket holdes fanget på den amerikanske flådebase i Guantánamo, falder uden for definitionen af krigsfanger, og således kan afhøres, om end de skal behandles humant i henhold til almindelig folkeret?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Christopher Pattenpå skriftlige forespørgsler E-0237/02 og E-0392/02

(7. marts 2002)

Det er ikke Kommissionens opgave at afgøre, om tilbageholdte individer er beskyttet af Genève-konventionen

Kommissionen konstaterer imidlertid, at USA den 7. februar 2002 meddelte, at Genève-konventionen finder anvendelse for de af fangerne på Guantánamo-basen (Camp X-Ray), der klassificeres som Taliban-soldater. USA mener imidlertid fortsat, at Genève-konventionen ikke gælder for de fanger, der tilhører al-Qaeda.

Kommissionen konstaterer også, at USA har garanteret, at alle fangerne ikke desto mindre vil blive behandlet i overensstemmelse med Genève-konventionen, og at USA har accepteret de fleste af Det Internationale Røde Kors' henstillinger til forbedring af fangernes forhold.

Kommissionen konstaterer endvidere, at repræsentanter for Den International Røde Kors Komité og den britiske regering, som har besøgt Camp X-Ray, har bekræftet, at fangerne behandles i overensstemmelse med den humanitære folkeret.

Kommissionen følger udviklingen i behandlingen af fangerne under transporten og opholdet i Camp X-ray via sine nære forbindelser med myndighederne i medlemsstaterne og med ngo'er, som har adgang til fængselscentret.

EU fører desuden en løbende dialog med USA på menneskerettighedsområdet.