ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3427/97 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (21. oktober 1997)

Om: Flytning af bevillinger under faellesskabsstoetterammen for Graekenland fra sociale programmer til andre omraader

Den graeske regering indgav for nylig en anmodning til Europa-Kommissionen om, at der fra faellesskabsstoetterammen for Graekenland blev flyttet bevillinger, som vedroerer programmer og aktioner under Den Europaeiske Socialfond, og hvis gennemfoerelse er blevet meget forsinket, til andre omraader under faellesskabsstoetterammen for Graekenland, hvor udnyttelsen er bedre.

Eftersom disse bevillinger er bestemt til aktioner som undervisning og grundlaeggende erhvervsuddannelse, videregaaende erhvervsuddannelse og fremme af beskaeftigelsen samt bekaempelse af udelukkelse fra arbejdsmarkedet, dvs. til foelsomme omraader inden for den sociale politik, som samtidig ogsaa vedroerer grundlaeggende prioriteter inden for Den Europaeiske Unions politik med henblik paa fremme af beskaeftigelsen og det sociale omraade i Europa, bedes Kommissionen oplyse, hvordan den ser paa den graeske regerings anmodning, hvad der er grundene til flytningen af bevillingerne, samt hvilket beloeb nedskaeringen i sidste ende vil vaere paa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (24. november 1997)

Hovedgrunden til, at den graeske regering inden for rammerne af midtvejsgennemgangen af Faellesskabsstoetteramme II for nylig anmodede om overfoersel af midler fra Den Europaeiske Socialfond til andre fonde, var den relativt lave udnyttelsesgrad i forbindelse med disse operationer vedroerende menneskelige ressourcer.

Den 10. oktober 1997 blev der i Athen holdt et moede i Det Raadgivende Udvalg for Menneskelige Ressourcer under faellesskabsstoetterammen 1994-1999 for Graekenland. Paa dette moede overvejedes nye forslag, der blev fremsat i forbindelse med midtvejsgennemgangen af aktionerne vedroerende menneskelige ressourcer. De graeske myndigheder forsikrede om, at de har til hensigt at forbedre og accelerere gennemfoerelsen. I denne sammenhaeng forventes det at blive en hjaelp, at der er truffet en raekke betydningsfulde foranstaltninger i mellemtiden, herunder etablering af en national akkrediteringsstruktur. Der blev naaet en generel konsens om, at der paa dette stadium ikke var behov for at aendre bevillingerne til programmet for menneskelige ressourcer. Der blev endvidere opnaaet enighed om, at der skal ske en styrkelse af tilsynet med gennemfoerelsen af de ESF-samfinansierede aktioner i Graekenland for at fastholde en hurtig og effektiv udnyttelse af de bevillinger, der tildeles under ESF.

Tilsynsudvalget for faellesskabsstoetterammen besluttede paa sit moede den 30. og 31. oktober 1997, at de bevillinger, der er afsat til programmet om menneskelige ressourcer, ikke skulle aendres. Fremskridtene i alle operationelle programmer under faellesskabsstoetterammen vil blive taget op igen i foerste halvaar af 1998 inden for rammerne af midtvejsgennemgangen af stoetterammen for Graekenland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3030/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Menneskerettigheder

Vil Kommissionen med hensyn til »Den Europaeiske Union og de udenrigspolitiske aspekter af menneskerettighederne« (OESU 474/97) ((EFT C 206 af 7.7.1997, s. 117. )) indfoeje

en raekke specifikke menneskerettighedsbestemmelser i en protokol til Maastricht-traktaten?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-3029/97 og E-3030/97 (17. oktober 1997)

Kommissionen maa goere de aerede parlamentsmedlemmer opmaerksom paa, at den i lang tid har bestraebt sig for at foere en sammenhaengende menneskerettighedspolitik, isaer vedroerende de aspekter, som de aerede parlamentsmedlemmer kommer ind paa.

I 1991 fremsendte Kommissionen en meddelelse til Raadet med det formaal at opnaa et mandat til at forhandle om, hvorledes Faellesskabet kunne tiltraede den europaeiske menneskerettighedskonvention. Dette initiativ, der blev aktivt stoettet af Parlamentet, foerte til, at Raadet anmodede domstolen om en udtalelse om, hvorvidt tiltraedelsen af denne konvention var forenelig med traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab.

Den 28. marts 1996 afgav Domstolen sin udtalelse, hvori det hedder, at i henhold til den nuvaerende faellesskabsret har Faellesskabet ikke befoejelse til at tiltraede konventionen. I begrundelsen af sin udtalelse praeciserede Domstolen, at paa grund af en saadan handlings konstitutionelle raekkevidde og dens foelger for Faellesskabets institutioner overskrider den, efter Domstolens opfattelse, graenserne for artikel 235 og kan kun gennemfoeres ved hjaelp af en traktataendring.

Paa regeringskonferencen blev man, efter en naermere undersoegelse af denne mulighed, enig om i Amsterdam-traktaten at tilfoeje et stykke til artikel F i traktaten om Den Europaeiske Union, hvori det bestemmes, at »Unionen bygger paa principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, der alle er principper, som medlemsstaterne har til faelles«. Denne artikel foejer sig til artikel F i traktaten om Den Europaeiske Union, stk. 2, i henhold til hvilken »Unionen respekterer de grundlaeggende rettigheder, saaledes som de garanteres ved den europaeiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder...«.

Desuden har man indsat en ny artikel F.1 i traktaten om Den Europaeiske Union og en ny artikel 236 i EF-traktaten vedroerende de foranstaltninger, der skal traeffes i tilfaelde af, at en medlemsstat misligholder de principper, som Unionen bygger paa.

I henhold til den nye artikel 6a kan Raadet traeffe de noedvendige foranstaltninger med henblik paa at bekaempe enhver forskelsbehandling, der udoeves paa grundlag af koen, race eller etnisk oprindelse, religion eller overbevisning, handicap, alder eller seksuel orientering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3447/97 af Klaus-Heiner Lehne (PPE) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: Den Europaeiske Unions deltagelse i Det Internationale Videnskabs- og Teknologicenter (ISTC) i Moskva

Kommissionen har i sit svar paa min forespoergsel E-2557/97 ((EFT C 76 af 11.3.1998, s. 126. )) oplyst, at der vil blive fundet et andet budgetretligt grundlag for den fortsatte beskaeftigelse af medarbejderne ved ISTC.

Hvordan skal dette budgetretlige grundlag se ud? Hvorledes vil den finansielle garanti for disse ansaettelsesforhold blive udformet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (19. november 1997)

Fem stillinger ved Det Internationale Videnskabs- og Teknologicenter i Moskva stilles til raadighed af Kommissionen. Stillingerne er besat ved hjaelp af kontrakter indgaaet af det europaeiske samarbejdsagentur. To af kontrakterne - med udloeb pr. slutningen af 1997 - er blevet forlaenget til den 30. april 1998 som en overgangsforanstaltning.

Alle fem stillinger vil fortsat blive finansieret via TACIS-programmet, idet der indgaas nye kontrakter, efterhaanden som de gamle udloeber. Teknologicentrets sekretariat forestaar denne opgave, paa samme maade som med det personale der stilles til raadighed af USA. Inden for disse rammer skal der i hvert enkelt tilfaelde forhandles naermere om ansaettelsesvilkaarene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3186/97 af Eva Kjer Hansen (ELDR) til Kommissionen (9. oktober 1997)

Om: Sygekasseadministrationen i Kommissionen

Kan Kommissionen bekraefte udsagnet fra avisartiklen i BT den 19. september 1997 om, at Kommissionen har 130 personer ansat i den interne sygekasseadministration?

Vil Kommissionen fremlaegge et organigram over medarbejderne inden for sygekasseadministration?

Hvad er Kommissionens kommentar til udsagnet om, at den samme administration vil kunne klares af 20 personer i den private sektor?

Vil Kommissionen sende opgaven i udbud med henblik paa en udlicitering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (21. november 1997)

Den faelles sygesikringsordning, der er indfoert i henhold til artikel 72 i Vedtaegten, omfatter Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, Kommissionen, Raadet, Domstolen, Revisionsretten, Parlamentet, Regionsudvalget, ombudsmanden, Faelles Europaeisk Torus (JET), Det Europaeiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse, Det Europaeiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkaarene samt Det Europaeiske Erhvervsuddannelsesinstitut, Det Europaeiske Laegemiddelagentur, Det Europaeiske Miljoeagentur, Harmoniseringskontoret for Det Indre Marked, Det Europaeiske Overvaagningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, Oversaettelsescentret og EF-sortsmyndigheden.

I alt ca. 77 000 personer i omkring 100 lande er daekket af ordningen.

Det paagaeldende kontor i Kommissionen forvalter endvidere ordningen for laererne ved Europaskolen og Det Europaeiske Universitetsinstitut i Firenze.

Antallet af tjenestemaend i Kommissionens kontor IX-B-5, som beskaeftiger sig med sygesikring, kan opdeles som foelger:

grad A: 4 grad B: 26 grad C: 79 grad D: 1

Et organigram over dette kontor, som ikke indeholder personer, der beskaeftiger sig med ulykkesforsikring og erhvervssygdomme, sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat. Det skal endvidere bemaerkes, at visse af de her ansatte personer baade beskaeftiger sig med sygesikring og med ulykkesforsikring og erhvervssygdomme.

De tal, det aerede medlem fremkommer med, synes ikke at vaere indeholdt i Revisionsrettens beretning, som begraenser sig til at foretage vejledende sammenligninger med en national forsikringsordning. Det er almindeligt bekendt, at det er vanskeligt at foretage saadanne sammenligninger, eftersom en national ordning normalt er ensproget og kun omfatter et enkelt land og én valuta, hvorved der selvfoelgelig kan opnaas stordriftsfordele.

Kommissionen har imidlertid noteret sig bemaerkningerne i Revisionsrettens beretning med hensyn til mulighederne for at reducere sygekassens administrationsomkostninger, og en interinstitutionel arbejdsgruppe er i oejeblikket ved at analysere dette spoergsmaal.

Revisionsrettens beretning, som i oevrigt ikke indeholder noget forslag om at lade forvaltningen af sygekassen overgaa til privat regi, giver ikke Kommissionen anledning til at foretage et saadant skridt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3018/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Skovbrug

Det kan i tilknytning til OESU's udtalelse om »Situationen og problemerne i EU's skovbrug og mulighederne for at udbygge skovbrugspolitikken« (CES 476/97) ((EFT C 206 af 7.7.1997, s. 128. )) anfoeres, at nybeplantningen med skov spiller en grundlaeggende rolle som led i landbrugspolitikken, idet den kan afhjaelpe virkningerne af den braklaegningsstrategi, der indfoertes med reformen af den faelles landbrugspolitik, bidrage til at loese traeknapheden i Den Europaeiske Union og beskytte miljoeet.

Vil Kommissionen drage omsorg for, at det grundlaeggende maal for EU's skovbrugspolitik bliver at sikre og forbedre de noedvendige betingelser for en udbyttegivende og miljoevenlig skovbrugsoekonomi og skovbrugsindustri samt at udbygge skovbrugssektorens landdistriktsbaserede strukturer og forbedre dens oekonomi?

Vil Kommissionen endvidere drage omsorg for, at Unionen bruger sine finansielle midler til at beskytte skovene og yde stoette til landdistrikterne samt til forsknings-, uddannelses- og informationsformaal, idet den i denne forbindelse ogsaa boer tilbyde konsulentbistand? Koordineringen i skovbrugssektoren boer forbedres.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-3017/97 og E-3018/97 (7. november 1997)

Det aerede medlem refererer til udtalelsen fra det OEkonomiske og Sociale Udvalg om situationen og problemerne i EU's skovbrug og mulighederne for at udbygge skovbrugspolitikken.

Kommissionen satte stor pris paa denne rapport og er enig i mange af de fremsatte synspunkter, isaer hvad angaar konceptet om en baeredygtig forvaltning af skovene, som daekker de oekonomiske, miljoemaessige og sociale aspekter, og hvad angaar skovenes og de dermed forbundne industriers rolle som kilde til beskaeftigelse og indtaegter i landdistrikterne.

Kommissionen vil igen i aar fremlaegge en rapport vedroerende gennemfoerelsen af skovbrugsforanstaltninger inden for landbruget, som vil belyse de oekonomiske, miljoemaessige og sociale konsekvenser af foranstaltningerne. For oevrigt beskrives Faellesskabets tiltag inden for skovbrugssektoren i den betaenkning, som Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne har udarbejdet (A4-0414/96).

Som svar paa Parlamentets beslutning om Faellesskabets skovbrugsstrategi af 30. januar 1997 (Thomas-betaenkningen) fremlaegger Kommissionen i starten af 1999 et forslag til en europaeisk skovbrugsstrategi, som blandt andet tager hensyn til maalene i Agenda 2000 ((KOM(97) 2000 endelig udg. ))
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3157/97 af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Retsgrundlaget og budgetposterne B3-4103 og B3-4104

I budgettet for 1998 er der ikke afsat bevillinger til budgetposterne B3-4103 og B3-4104, dvs. til foranstaltninger til bekaempelse af fattigdom og til fordel for aeldre.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at sikre et retsgrundlag for disse budgetposter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (28. november 1997)

Kommissionen afventer med stor interesse Domstolens afsigelse af dom i tre verserende sager (C-106/96, C-239/96 og C240/96), der vedroerer Faellesskabets kompetence til at traeffe foranstaltninger paa aeldreomraadet samt til at ivaerksaette aktioner med henblik paa at bekaempe social udstoedelse i tilfaelde af utilstraekkelig lovgivning. Retsmoedet i sag C-106/96 fandt sted den 4. november 1997.

Kommissionen er i denne sammenhaeng ved at undersoege Amsterdam-traktatens muligheder, naar den traeder i kraft efter ratifikationen i de 15 medlemsstater, for saa vidt angaar ivaerksaettelse af foranstaltninger paa aeldreomraadet samt aktioner med henblik paa at bekaempe social udstoedelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3086/97 af Jessica Larive (ELDR) til Kommissionen (19. september 1997)

Om: Direktivforslag om lampeolie

Kan Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal vedroerende dens forslag til aendring af Raadets direktiv 76/769/EOEF ((EFT L 262 af 27.9.1976, s. 201.)) (lampeolie):

1. Er det fremsatte forslag om lampeolie virkelig en tilpasning til de tekniske fremskridt, som naevnt i direktiv 89/678/EOEF ((EFT L 398 af 30.12.1989, s. 24.)) om aendring af direktiv 76/769/EOEF?

2. Har Kommissionen i tilstraekkeligt omfang undersoegt de faktiske risici i denne sag og effektiviteten af den foreslaaede foranstaltning, naar det gaelder nedbringelse af risiciene? I bekraeftende fald hvad er resultatet af disse undersoegelser?

3. Hvorvidt er Kommissionen klar over, at sundhedsfaren hovedsageligt skyldes utilstraekkelig sikring af smaa olielamper og hvilke foranstaltninger har den overvejet for at begraense denne risiko?

4. Anser Kommissionen det for berettiget, at den foreslaaede foranstaltning har store konsekvenser for visse virksomheder i EU, mens alternative og effektive foranstaltninger med langt mindre negative konsekvenser for disse virksomheder er for haanden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (14. october 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlige forespoergsler nr. E-2302/97 af Caroline Jackson og nr. P-2377/97 af Bryan Cassidy ((EFT C 60 af 25.2.1998, s. 122. )), E-2415/97 af Edward T. Kellett Bowman ((EFT C 60 af 25.2.1998, s. 130. )) og E-2763/97 af Karla Peijs ((EFT C 102 af 3.4.1998, s. 113. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3090/97 af Lissy Groener (PSE) til Kommissionen (3. oktober 1997)

Om: EU-stoette til regionerne Mittel- og Unterfranken

1. Hvor meget stoette er der siden 1995 i alt blevet udbetalt til Bayern og navnlig til regionerne Mittel- og Unterfranken?

2. Til hvilke projekter og fra hvilke fonde er pengene blevet udbetalt?

3. Hvilke konkrete projekter er der blevet gennemfoert til fordel for foelgende maalgrupper:

- kvinder,

- unge,

- langtidarbejdsloese,

og hvor store stoettebeloeb er der blevet udbetalt i de enkelte tilfaelde?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (11. december 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3675/97 af Johannes Swoboda (PSE) til Kommissionen (10. november 1997)

Om: Agenda 2000 - finansielle virkninger for OEstrigs nettobetalinger til EU

OEstrig er i oejeblikket - relativt set - en af de stoerste nettobetalere til EU, idet OEstrigs nettobidrag i aarene indtil 1999 aarligt beloeber sig til omkring 0,5-0,6% af BNI, dvs. ca. 13 mia oestrigske shilling.

Kommissionens forslag i forbindelse med Agenda 2000 vil imidlertid efter beregninger foretaget af det oestrigske finansministerium betyde yderligere belastninger for OEstrig. I henhold til disse beregninger vil OEstrig i aar 2006 komme til at betale ca. 27,4 mia oestrigske shilling i nettobidrag.

Kan Kommissionen oplyse, om den har kendskab til disse beregninger, og om den kommer til samme resultater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (10. december 1997)

Det fremgaar klart af Agenda 2000 ((KOM(97) 2000 endelig udg. )), at udvidelsen vil betyde store ekstraomkostninger for de nuvaerende 15 medlemsstater: nettomodtagere vil faa mindre, og nettobetalere vil komme til at betale mere. Denne udvikling er forudsigelig paa grund af de enkelte ansoegerlandes oekonomiske karakter. Og OEstrig gaar ikke ram forbi.

Et af hovedpunkterne i Agenda 2000 er reformen af udgiftspolitikkerne. Det er dog umuligt at sige, hvordan udgifterne vil udvikle sig i de kommende finansielle overslag, da meget afhaenger af, om og i hvilken form de foreslaaede politikker bliver vedtaget. Dette er endnu uvist.

Som Kommissionen har paavist i sin bog »Budgetbidrag, EU's udgifter, budgetbalance og medlemsstaternes forholdsmaessige velstand« ((SEK(97) 1918 )), er budgetbidragene blevet og vil blive stadig mere ligeligt fordelt.

Kommissionen har ikke kendskab til de beregninger foretaget af det oestrigske finansministerium, som det aerede medlem omtaler. Det er dog vigtigt at forstaa, at der ikke findes nogen entydig maade at maale en medlemsstats nettobudgetstilling paa. For at naa frem til saadanne beregninger er det noedvendigt at opstille nogle forudsaetninger som f.eks. en definition af hvad der forstaas ved udgifter, hvem der er modtagere, og hvordan udgifter bogfoeres. Disse forudsaetninger spiller en vigtig rolle i bedoemmelsen af budgetstillingen og forklarer, hvorfor beregninger for en og samme medlemsstat kan variere meget. Derfor udarbejder Kommissionen ikke data til budgetstillinger, og den bifalder heller ikke nogen speciel metode til at vurdere dem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3335/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (22. oktober 1997)

Om: Sellafield Solvent Treatment Plant, Storbritannien

Kommissionen afgav en udtalelse om bortskaffelse af atomaffald fra Sellafield Solvent Treatment Plant, Storbritannien, den 10. september i aar.

Paa baggrund af oplysninger fra British Nuclear Fuels Ltd (BNFL), der driver anlaegget, den britiske regering og en »ekspertgruppe« har Kommissionen angiveligt vedtaget, at bortskaffelse af affald fra dette anlaeg ikke medfoerer nogen radioaktiv forurening ud fra et helbredsmaessigt synspunkt af en anden medlemsstats vand, jord eller luftrum.

Kan Kommissionen fremkomme med enkeltheder om oplysninger leveret af BNFL, den britiske regering og en »ekspertgruppe« til den om denne sag? Hvem var medlem af denne »ekspertgruppe«, og hvordan blev de udvalgt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (25. november 1997)

Almindelige oplysninger, som Kommissionen modtager i medfoer af Euratom-traktatens artikel 37, meddeles af den medlemsstat (dvs. regeringen), paa hvis territorium, anlaegget er placeret, og ikke af operatoeren. Kommissionen har ingen ret til at offentliggoere saadanne oplysninger, men medlemsstaten kan ved forespoergsel fra en borger eller en organisation offentliggoere oplysningerne.

Ekspertgruppen, der er naevnt i Kommissionens udtalelser om almindelige oplysninger, er udpeget af Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg i henhold til artikel 31 med henblik paa gennemfoerelsen af artikel 37. Gruppens medlemmer udpeges ud fra deres personlige ekspertviden i relation til arbejdet med at studere de almindelige oplysninger, der meddeles Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2885/97 af Glyn FORD til Kommissionen. Bevillinger fra EU til Donaldson, Leuven



EF-Tidende nr. C 117 af 16/04/1998 s. 0093



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2885/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Bevillinger fra EU til Donaldson, Leuven Kan Kommissionen bekraefte, at der er blevet givet EU-midler til virksomheden Donaldson, der producerer filterelementer og ekstraktionsenheder, og som har saede i Leuven i Belgien, for at hjaelpe med til dens planlagte udvidelse? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (8. oktober 1997) Der er ikke givet stoette fra strukturfondene til virksomheden Donaldson, der har saede i Leuven, som er et omraade, der ikke er stoetteberettiget efter disse fondes regionale maal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2747/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Haendelse paa Sellafield-atomanlaegget i Cumbria i Det Forenede Kongerige

Den 19. juni 1997 indtraf der en haendelse i en af de aldrende magnox-reaktorer i Calder Hall, Sellafield, i Det Forenede Kongerige.

Ifoelge det selskab, der driver Sellafield-anlaegget, dvs. British Nuclear Fuels Ltd. (BNFL), blev en kontrolstang saenket dybere ned i reaktorkernen end noedvendigt under en koblingsmanoevre. Reaktorstroemmen faldt herefter til under 15 MW, og ifoelge BNFL slog reaktoren automatisk fra.

Har BNFL og/eller de britiske myndigheder underettet Kommissionen om denne haendelse? Hvilke oplysninger forelagde de i bekraeftende fald Kommissionen? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet og/eller agter den at traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (23. september 1997)

Kommissionen har ikke modtaget officiel underretning om haendelsen i Calder Hall fra BNFL eller de britiske myndigheder. De britiske sikkerhedsmyndigheder er ansvarlige for godkendelse af kernekraftanlaeg, og det er dem, der garanterer, at sikkerhedsreglerne i Det Forenede Kongerige overholdes.

Dog har forespoergsler herom vist, at den paagaeldende haendelse er blevet klassificeret til »0 - niveauet« paa den internationale skala for kernekrafthaendelser (INES - International Nuclear Event Scale), som er opstillet af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), dvs. at haendelsen ikke anses for at vaere signifikant i sikkerhedsmaessig henseende.