ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1973/97 af Reimer Boege (PPE) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Indfoersel af jagttrofaeer fra tredjelande

Hvilke faellesskabsbestemmelser gaelder der for indfoersel af jagttrofaeer fra tredjelande?

Bliver disse faellesskabsbestemmelser anvendt ensartet i alle medlemsstater?

Kan Kommissionen bekraefte, at der ved indfoersel af jagttrofaeer i enkelte EU-medlemsstater findes undtagelsesordninger med hensyn til forordningen om beskyttelsesforanstaltninger mod smitsomme dyresygdomme i det indre marked? Hvilke ordninger er der i bekraeftende fald tale om, og hvor laenge maa disse endnu anvendes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. juli 1997)

Indfoersel til Faellesskabet af jagttrofaeer er omfattet af Raadets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed ((EFT L 61 af 3.3.1997 )) samt Kommissionens forordning (EF) nr. 938/97 og nr. 939/97 af 26. maj 1997 ((EFT L 140 af 30.5.1997 )) om gennemfoerelsen af samme raadsforordning. Disse forordninger traadte i kraft den 1. juni 1997 og erstatter Raadets forordning (EOEF) nr. 3626/82 ((EFT L 384 af 31.12.1982 )) og nr. 3418/83 ((EFT L 344 af 7.12.1983 )), som har vaeret gaeldende fra den 1. januar 1984.

Kommissionen kender intet til forskelle i haandhaevelsen af forordningerne i medlemsstaterne.

For saa vidt angaar dyresundhed, er der i bilag I, kapitel 13, til Raadets direktiv 92/118/EOEF som aendret ved Kommissionens beslutning 94/466/EF ((EFT L 190 af 26.7.1994 )) fastsat de naermere betingelser for indfoersel af jagttrofaeer. Paa grundlag af dette direktiv er Kommissionens beslutning 96/500/EF om dyresundhedsbetingelser og udstedelse af certifikat eller officiel erklaering ved indfoersel fra tredjelande af jagttrofaeer af fugle og hovdyr, der ikke har gennemgaaet fuldstaendig taksidermi ((EFT L 203 af 13.8.1996. )), blevet vedtaget.

Derfor kan medlemsstaterne fra den 1. januar 1997 kun give deres udtrykkelige tilladelse til indfoersel af jagttrofaeer fra tredjelande, saafremt disse er ledsaget af det fyldestgoerende harmoniserede certifikat eller officielle erklaeringer som fastlagt i faellesskabslovgivningen. Med virkning fra denne dato er det ikke laengere tilladt at indgaa nogen bilateral aftale om fravigelse af denne dyresundhedsbetingelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2096/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Elektronisk skrot



EF-Tidende nr. C 045 af 10/02/1998 s. 0155



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2096/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: Elektronisk skrot 1. a) Er Kommissionen bekendt med, hvorvidt industrien har planer om at indgaa egne aftaler? b) Hvorledes bedoemmer Kommissionen disse? 2. Hvad mener Kommissionen om en ordning, der forener de forpligtelser, der er indgaaet frivilligt og paa eget initiativ, og de lovgivningsmaessige rammebetingelser? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. august 1997) 1. Affald hidroerende fra elektrisk og elektronisk udstyr er omfattet af Faellesskabets affaldslovgivning. Kommissionen har ingen oplysninger om frivillige aftaler paa omraadet elektronisk affald. 2. Kommissionens holdning til frivilligt indgaaede forpligtelser fremgaar af dens meddelelse af 27. november 1996 ((KOM(96) 561. )). Denne meddelelse indeholder retningslinjer for udarbejdelse af frivillige aftaler. Den 17. juli 1997 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning vedroerende denne meddelelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1514/97 af Christoph Konrad (PPE) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Klassificering af glasfibre som »farligt« stof i EU

1. Hvorfor har Kommissionen i flere aar med eksperter droeftet spoergsmaalet om, hvilke testprocedurer der skal anvendes for at klassificere fiberstoffer, isaer glasfibre, i forskellige fareklasser?

2. Hvornaar kan Kommissionens overvejelser forventes afsluttet, og hvornaar vil den forelaegge (forslag til) endegyldige bestemmelser?

3. Vil Kommissionen i denne forbindelse tage hensyn til, at der i Forbundsrepublikken Tyskland som et resultat af innovation allerede i dag fremstilles fibre af hoej kvalitet, som sikrer, at sundhedsrisikoen for arbejdstagerne under fremstillingen saavel som for forbrugerne er absolut udelukket?

4. Hvordan vil Kommissionen med de eventuelle bestemmelser sikre, at disse hoejkvalitetsprodukters adgang til EU's markeder stoettes?

De forskellige klassificeringer og kvaliteter giver i dag anledning til konkurrencefordrejninger.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. juli 1997)

1. Kommissionen har allerede i en aarraekke haft planer om klassificering af kunstige mineralske fibre gennem deres optagelse i bilag I til Raadets direktiv 67/548/EOEF ((EFT 196 af 16.8.1967, s. 1 (Dansk specialudgave: 1. serie 1967 s. 211). )) om tilnaermelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer.

Betegnelsen »kunstige mineralske fibre« omfatter en stor gruppe fibre, herunder glasfiber og stenuld.

De videnskabelige vanskeligheder, der er forbundet med evaluering af disse fibres mulige kraeftfremkaldende egenskaber, har forsinket udarbejdelsen af et direktivforslag. Navnlig har det vaeret noedvendigt at finde frem til fyldestgoerende forsoegsmetoder og opstille en paalidelig korrelation mellem resultaterne heraf.

2. Den oegede viden om fibrenes biologiske oploeselighed og sammenhaengen med deres eventuelle kraeftfremkaldende egenskaber skulle goere det muligt for Kommissionen at forelaegge et direktivforslag i loebet af de kommende maaneder.

3. I direktivudkastet kan der tages hensyn til de fremskridt, producenterne af fibre har opnaaet, navnlig paa det tyske marked. Det ser ud til, at de »nye« isolerende fibre, der har vaeret produceret og markedsfoert paa dette marked siden 1995, ikke indebaerer risici for kraeft.

4. Direktiverne vedroerende kemiske produkter (stoffer og praeparater) goer det muligt at harmonisere lovbestemmelserne i hele Faellesskabets territorium. Eventuelle klassificeringer (og fravigelser herfra), som maatte blive indfoert med det fremtidige direktivudkast, vil derfor finde anvendelse overalt inden for det europaeiske marked.

Dog er der i denne lovgivning ingen bestemmelser om saerlige foranstaltninger til fremme af saadanne produkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2210/97 af Lyndon Harrison (PSE) til Kommissionen (30. juni 1997)

Om: Menneskerettighederne i Kroatien

Har Kommissionen kendskab til rapporter fra den humanitaere organisation »Women's Aid for Peace«, der bistaar alle etniske grupper i det tidligere Jugoslavien, om, at der sker en bevidst kraenkelse af menneskerettighederne for kroater, der vender tilbage til Lika-omraadet? Er den isaer klar over, at de tilbagevendende kroater ofte naegtes adgang til deres tidligere hjem og beskaeftigelse? Og er den klar over, at det kroatiske politi ikke udfolder saerlig store bestraebelser for at efterspore dem, der begaar kriminelle handlinger mod serbere?

Hvad goer Kommissionen for at foere kontrol med menneskerettighedskraenkelser i Kroatien? Har denne kontrol givet resultater, og hvilken form for pres laegger Kommissionen paa de kroatiske myndigheder for at faa dem til at saette en stopper for saadanne kraenkelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (14. juli 1997)

Kommissionen er klar over at hjemvendende kroatiske serbere ofte er udsat for forfoelgelser og lider under usikre forhold i Kroatien, og forhindres i at flytte tilbage til deres tidligere hjem. Der er fastlagt procedurer som skal goere det lettere for kroatiske serbere at vende tilbage til deres hjemstavn fra andre dele af Kroatien, men det ser ud til at disse procedurer i mange tilfaelde ikke fungerer efter hensigten. Hjemvendende kroatiske serbere maa ofte kaempe med hindringer som er rejst med fuldt overlaeg af de kroatiske myndigheder.

Kommissionen har ikke de fornoedne midler til systematisk at overvaage hvordan menneskerettighederne i Kroatien overholdes. Forholdene holdes under observation af Faellesskabets udsendinge, under de forskellige EF-formandskabers ledelse, og af Organisationen for Fred og Sikkerhed i Europa samt af De Forenede Nationers menneskerettighedsrapportoerer. Der indsendes regelmaessigt rapporter om hvordan menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder overholdes i dette land. Kommissionen modtager disse rapporter. Baade medlemsstaterne og Kommissionen soeger konstant at laegge pres paa de kroatiske myndigheder for at faa dem til at overholde de normer der er lagt paa internationalt plan for menneskerettigheder og mindretals rettigheder, og til at overholde deres internationale forpligtelser. Spoergsmaalet om hvordan forbindelserne mellem Kroatien og Faellesskabet udvikler sig inden for rammerne af de regionale tiltag, afhaenger helt af hvordan Kroatien overholder naevnte rettigheder, og om landet giver flygtningene reelle muligheder for at vende tilbage til deres hjemsted.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2223/97 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (30. juni 1997)

Om: Situationen omkring virksomheden Grundig Indústria de Portugal (GIP) i Braga, Portugal

I forbindelse med Kommissionens svar (P-3533/96) ((EFT C 319 af 18.10.1997, s. 8. )) af 25. marts 1997 er der stadig et uafklaret spoergsmaal. Kommissionen bedes foelgelig besvare nedenstaaende:

Har den afsluttet de undersoegelser, den foretager sammen med de portugisiske myndigheder med hensyn til, om Grundigs eventuelle salg af en bygning finansieret med Pedip I-midler er lovligt?

Vil det, hvis dette salg anses for at vaere ulovligt, blive forlangt, at Grundig tilbagebetaler de midler, virksomheden har modtaget til opfoerelse af denne bygning?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1876/97, P-2207/97 og E-2223/97 (14. juli 1997)

Vedroerende Bosch' eventuelle planer om at slaa sig ned i Braga har de portugisiske myndigheder meddelt Kommissionen, at der har vaeret afholdt moeder med Bosch om en eventuel investering i Portugal i sektoren for elektroniske produkter i automobilindustrien. Et saadant projekt er imidlertid ikke blevet officielt, og der foregaar ingen forhandlinger for oejeblikket.

Kommissionen oensker at paapege, at de nuvaerende bestemmelser for strukturfondene kun gaelder for eksisterende medlemsstater. Det PHARE-program, der er udviklet i Ungarn, omfatter endvidere ikke stoette til direkte investeringer i industrien.

Med hensyn til det supplerende spoergsmaal om salget af bygninger fremgaar det af de oplysninger, Kommissionen har indhentet hos de portugisiske myndigheder efter dens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel P-3533/96, at der endnu ikke foreligger nogen bekraeftelse paa Grundigs eventuelle salg af bygninger, hvortil der var blevet ydet tilskud under PEDIP I. Der skal mindes om, at Grundig som anfoert i svaret paa skriftlig forespoergsel P-3533/96 har opfyldt sine kontraktlige forpligtelser over for de portugisiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1631/97 af Philippe Monfils (ELDR) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: Ulovlig handel med kulturgoder

I mange aar har maerkning vaeret et af midlerne til bekaempelse af ulovlig handel med kulturgoder.

En lang raekke rapporter og andre dokumenter er blevet udarbejdet om dette spoergsmaal.

Agter Kommissionen at udarbejde en undersoegelse om spoergsmaalet for at kunne afgoere, om maerkningen af kulturgoder er paalidelig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (10. juli 1997)

Ifoelge afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union finder samarbejdet om retlige og indre anliggender sted i Raadets regi. Bekaempelsen af ulovlig handel med kulturgoder har to aspekter: De bestemmelser, der gaelder vedroerende gennemfoerelsen af det indre marked, og bekaempelsen af tyveri og haeleri.

I forbindelse med gennemfoerelsen af det indre marked har Raadet imidlertid paa forslag af Kommissionen vedtaget en forordning og et direktiv. Disse to retsakter omhandler udfoersel af kulturgoder og tilbagelevering af nationale skatte ((Raadets forordning (EOEF) Nr. 3911/92 af 9.12.1992 om udfoersel af kulturgoder - EFT L 395 af 31.12.1992. Raadets direktiv 93/7/EOEF af 15.3.1993 om tilbagelevering af kulturgoder, som er ulovligt fjernet fra en medlemsstats omraade - EFT L 74 af 27.3.1993. )). Bestemmelserne om bekaempelse af tyveri og haeleri henhoerer under regeringssamarbejdet inden for rammerne af afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union.

Ifoelge Kommissionen er der intet til hinder for at maerke kulturgoder, men det er op til medlemsstaterne at traeffe saadanne foranstaltninger.

Noget saadant ville goere det muligt med sikkerhed at identificere goder, som kraever eksporttilladelse, eller nationale skatte, som oenskes tilbageleveret. Det er imidlertid medlemsstaterne, der udsteder tilladelserne eller klassificerer et kulturgode som en national skat, og som altsaa er ansvarlige for at traeffe saadanne foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1638/97 af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: Oversaettelse af internationale dokumenter til Faellesskabets sprog

Under henvisning til svaret fra kommissionsmedlem Papoutsis paa min skriftlige forespoergsel nr. E-4112/96 ((EFT C 186 af 18.6.1997, s. 192. )) af 17.12.1996 om energichartertraktaten bedes Kommissionen besvare foelgende:

Kommissionen konstaterer, at depositarregeringen (Portugal) fremsender teksten paa alle originalsprog (tysk, italiensk, russisk og spansk) og at den tyske tekst maatte revideres efter undertegnelsen.

1. Hvordan er det muligt, at den af depositarregeringen fremsendte bindende tekst er trykt i forskellig udgave i Tyskland og i EFT?

2. Er den tekst, depositarregeringen definitivt godkendte i sommeren 1995, blevet offentliggjort officielt, og er der blevet gjort opmaerksom paa rettelserne, saaledes at det er tydeligt, at den gamle tekst ikke laengere er retsgyldig?

3. Anser Kommissionen det for mindre vaesentligt, hvis Faellesskabet og dets medlemsstater deponerer ratificeringsdokumenter med forskellige sproglige udgaver af internationale traktater?

4. Findes dette problem ogsaa i andre medlemsstater? Dette spoergsmaal har Kommissionen endnu ikke besvaret.

5. Hvorledes er det muligt, at »hver enkelt tekst« - for nu at overtage Kommissionens formulering - kan have »samme retsgyldighed«, naar de forskellige sproglige udgaver ikke er overensstemmende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (3. juli 1997)

1. Teksten til energichartertraktaten, der blev undertegnet den 17. december 1994 i Lissabon, er blevet offentliggjort i EFT ((EFT L 380 af 31.12.1994. )). I 1995 undpapergik den tyske udgave nogle sproglige aendringer, saa den var i overensstemmelse med sproglig praksis i de forskellige tysktalende lande. Der var dog kun tale om rent stilistiske aendringer, som ikke vedroerte traktatens substans. Den endelige tyske udgave, som ligger til grund for den tyske ratificeringsprocedure, blev offentliggjort i Tyskland i 1996.

2. Den sprogligt aendrede tyske udgave er ikke blevet offentliggjort i EFT.

3. Faellesskabernes indgaaelse af energichartertraktaten baseres paa de nuvaerende autentiske sprogudgaver. En fornyet offentliggoerelse i EFT af den fulde tekst til energichartertraktaten og tilknyttede akter med aendringer er under overvejelse.

4. Kommissionen har ikke kendskab til, at dette problem ogsaa skulle vedroere andre af EU's officielle sprog.

5. Kommissionen har det synspunkt, at den nuvaerende autentiske sprogudgave er overensstemmende.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 778/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Driftsbevillinger for de europæiske institutioner



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0778/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner Kan Kommissionen for budgetpost B7-5040 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til: - udgifter i forbindelse med undersoegelser; - udgifter til ekspertmoeder; - udgifter til konferencer og kongresser; - udgifter til information og publikationer? Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (5. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1601/97 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Nye fiskeriaftaler

Kan Kommissionen oplyse, om den overvejer muligheden for at opnaa fiskeriaftaler med Sydafrika, Namibia, Mozambique, Mexico, Venezuela, Peru, Chile, Colombia, Uruguay, New Zealand og med Det Forenede Kongeriges oversoeiske territorier? Hvilke foranstaltninger er der truffet med hvert enkelt land?

Hvor langt er Kommissionen naaet i genforhandlingerne af fiskeriaftalerne med Kap Verde, Guinea, AEkvatorialguinea, Comorerne, Côte d'Ivoire, Guinea-Bissau, Polen, Rusland og USA?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (9. juli 1997)

Raadet har udstedt nye forhandlingsdirektiver med henblik paa indgaaelsen af anden generation af fiskeriaftaler med landene omkring OEstersoeen, og der har for nylig fundet to forhandlingsrunder sted med Polen og en med Den Russiske Foederation. Hovedforhindringen for et positivt udfald er aftalens geografiske raekkevidde, idet begge lande oensker at faa adgang til EF-farvande i den nordlige del af Atlanterhavet, medens forhandlingsdirektiverne begraenser en kommende aftales anvendelse til kun at omfatte OEstersoeomraadet. Konsultationerne ventes at fortsaette.

Der findes for tiden ingen fiskeriaftale med De Forenede Stater. Kommissionen vil senere undersoege muligheden for en saadan aftale.

Raadet har givet Kommissionen mandat til at forhandle om fiskeriaftaler med Namibia, Sydafrika og Mozambique. Hidtil er der ikke indledt nogen formelle forhandlinger. Der har imidlertid vaeret tekniske og sonderende kontakter med myndighederne i disse tre lande.

Kommissionen minder om, at for Sydafrikas vedkommende har Raadet knyttet forhandlingerne om en fiskeriaftale naert sammen med en handelsaftale.

Alle protokollerne til fiskeriaftalerne med Kap Verde, Guinea, AEkvatorialguinea, Comorerne, Côte d'Ivoire og Guinea-Bissau udloeber i loebet af 1997. Kommissionen har til hensigt at forhandle om en viderefoerelse af disse aftaler. Der har allerede vaeret gennemfoert en foerste forhandlingsrunde med Guinea-Bissau. Anden forhandlingsrunde skal efter planen finde sted i begyndelse af juni maaned. For de oevrige landes vedkommende er forhandlingerne endnu ikke begyndt. De er berammet til at finde sted i loebet af de kommende maaneder inden udloebet af de respektive protokoller.

Med undtagelse af Venezuela, som EF har haft to forhandlingsrunder med - den seneste i juni 1996 - har der ikke vaeret forhandlinger med Mexico, Venezuela, Peru, Chile, Colombia og Uruguay. Imidlertid har Kommissionen haft moeder med disse landes myndigheder i form af sonderende droeftelser.

Som foelge af sonderende droeftelser med New Zealand har Kommissionen foreslaaet et forhandlingsdirektiv, der nu droeftes i Raadet.

Et forhandlingsdirektiv, der bemyndiger Kommissionen til at forhandle om fiskeriaftaler med Det Forenede Kongerige paa vegne af visse af landets oversoeiske territorier, er til droeftelse i Raadet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 762/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Driftsbevillinger for de europæiske institutioner



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0762/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner Kan Kommissionen for budgetpost B5-411 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til: - udgifter i forbindelse med undersoegelser; - udgifter til ekspertmoeder; - udgifter til konferencer og kongresser; - udgifter til information og publikationer? Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (5. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.