ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0064/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Rådet

(23. januar 2001)

Om: Tilfælde med leukæmi og kræft hos soldater fra Kosovo-krigen

I den seneste tid er der konstateret tragiske tilfælde med leukæmi og kræft hos en lang række soldater fra de europæiske væbnede styrker, som deltog i fredsoperationerne i Balkanlandene, og der er sket en kraftig stigning i antallet af disse sygdomme inden for hele Fællesskabet. I hele Europa er der bekymring og angst for eventuelle forbindelser mellem disse sygdomme og brugen af forarmet uran i den ammunition, der blev anvendt under konflikten. På baggrund af de lidelser, bombardementerne har påført befolkningen, og de katastrofale virkninger af anvendelsen af forarmet uran på civilbefolkningen, soldater og hundredvis af frivillige, der arbejdede i Kosovo, agter Rådet da at fastslå sandheden om virkningerne af de våben, der blev anvendt i Balkanlandene, og de hermed forbundne ansvar? Agter Rådet desuden at opfordre medlemstaterne til at gennemføre sundhedsundersøgelser for alle de soldater, der deltog i fredsoperationerne i Balkanlandene?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0061/01 og E-0064/01

(14. maj 2001)

Under drøftelserne i Rådet (almindelige anliggender) den 22. januar 2001 anerkendte ministrene den store bekymring, der er i offentligheden, og gav tilsagn om at søge fuld klarhed over spørgsmålet om forarmet uran.

Der var generel enighed om, at det i første omgang er NATO, der som den institution, der varetager krisestyringen i Balkanområdet skal indsamle oplysninger fra deltagerne om brugen af forarmet uran, om troppernes placering og om medicinske data. Ministrene opfordrede også til fuld gennemsigtighed og en åben udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes myndigheder og med andre organisationer, som efterforsker sagen.

For så vidt angår Rådet, er der ikke fremlagt videnskabelige rapporter, som påviser, at der er en forbindelse mellem disse sygdomme og brugen af forarmet uran i ammunition.

Rådet bemærker imidlertid, at en række organer (UNEP, WHO, NATO og det udvalg, Kommissionen har nedsat) er i færd med at undersøge sagen, og at de første rapporter forventes offentliggjort inden for de næste uger. Når disse rapporter foreligger, vil Rådet foretage en ny gennemgang af sagen for at vurdere, om der er grundlag for at tage specifikke initiativer eller træffe foranstaltninger på EU-plan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1292/01

af María Rodríguez Ramos (PSE) til Kommissionen

(3. maj 2001)

Om: Lukning af virksomheden Delphi Packard i Olvega i Spanien

Virksomheden Delphi Packard i Olvega, som modtog en betragtelig etableringsstøtte fra regionalregeringen i Castilla y Léon og fra provinsadministrationen i Soria har ensidigt besluttet at lukke sit industrianlæg i det pågældende område og dermed afskedige i 520 ansatte i virksomheden, som er kilden til den industrielle udvikling i distriktet Moncayo.

Det multinationale selskab Delphi Packard tilfører hvert år virksomheden i Olvega 10 000 mio. pesetas og har haft et udbytte på mere end 1 mia. pesetas, hvilket er et klart udtryk for ovennævnte virksomheds levedygtighed.

Den hast, der har været kendetegnende for meddelelsen om lukningen af virksomheden, og den anvendte fremgangsmåde over for arbejdstagerne, som har skullet undertegne en bindende erklæring om enten at lade sig forflytte eller acceptere en godtgørelse for frivillig fratrædelse, er i modstrid med den gældende arbejdsmarkedslovgivning i Spanien.

Kan Kommissionen oplyse, om den pågældende virksomhed, som er beliggende i et område under mål 1, har modtaget støtte fra Den Europæiske Unions strukturfonde?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen i bekræftende fald at iværksætte for at få den pågældende virksomhed til at opfylde de forpligtelser, den har påtaget sig ved modtagelsen af den pågældende støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(21. maj 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0191/01

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(1. februar 2001)

Om: Anvendelse af organiske fosfater i fly

Er Kommissionen klar over, at man er bekymret for, at flybesætninger og flyrejsende kan komme til at lide af sundhedsproblemer, fordi der på grund af utætheder i et flys luftcirkuleringssystem slipper dampe ud, der indeholder organiske fosfater, navnlig tricreslypfosfat og triorthocresylfosfat, der anvendes som smøremidler i flyvemaskiners motorer?

Ved Kommissionen, om der forskes i disse påståede problemer, og agter den at forelægge forslag med henblik på at reducere enhver påvist eller frygtet risiko?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio på skriftlige forespørgsler E-0151/01, E-0155/01, E-0191/01, E-0233/01, E-0349/01 og P-0353/01

(15. marts 2001)

Kommissionen er i høj grad opmærksom på den seneste tids rapporter om og udviklingen på området dyb venetrombose (DVT) i forbindelse med forholdene i flykabiner, og den tager passagerernes bekymring yderst alvorligt. Den har gennemgået en række forskellige rapporter, herunder navnlig den, der er udarbejdet af Select Committee on Science and Technology i Det Britiske Overhus.

På grundlag af en foreløbig vurdering heraf har Kommissionen ikke fundet noget virkelig hold i de ekstreme påstande om helbredsmæssige risici i forbindelse med flyrejser. Dog tager Kommissionen faren for helbredsmæssige risici særdeles alvorligt, navnlig risikoen for DVT, så meget mere, som der kun foreligger utilstrækkelige data om forekomsten af denne lidelse.

Kommissionen har derfor som første skridt sendt et brev til formændene for hhv. sammenslutningen af europæiske luftfartsselskaber (Association of European Airlines), den europæiske organisation af regionale luftfartsselskaber (European Regions Airlines Association) samt den internationale charterflysammenslutning (International Air Carrier Association), og anmodet disses medlemmer om at træffe de nødvendige forebyggende foranstaltninger med hensyn til DVT. I denne skrivelse er flyselskaberne blevet opfordret til at handle hurtigt med henblik på at mindske risikoen ved at informere passagererne, allerede når disse reserverer rejsen eller bestiller billetter, om de pågældende risici, om prædisponerende faktorer samt om forebyggende foranstaltninger, som skal træffes før længere flyrejser, og rådgive dem, når de er kommet om bord i flyet, om hvad de kan gøre for at mindske risikoen for blodpropper.

En række luftfartsselskaber har allerede på eget initiativ indført pre-boarding warnings og/eller in-flight advice (brochurer, videoer, magasiner i flyet, der indeholder øvelser og henstillinger om, hvad der bør gøres eller undgås osv.)

Dernæst drejer det sig om at nå frem til en afbalanceret vurdering af helbredsrisikoen. Kommissionen vil snarest muligt nedsætte to forskellige ekspertgrupper, den ene om følgerne af DVT, den anden om luftkvalitet og flykabineforhold. De vil omhyggeligt gennemgå den eksisterende forskning og drage deres konklusioner på grundlag heraf med hensyn til helbredsrisici, behovet for yderligere forskning samt de forholdsregler, som de forskellige involverede aktører bør træffe.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0174/01

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(1. februar 2001)

Om: Fiskeri og forsigtighedsprincippet

I henhold til EF-traktatens artikel 174 bygger Fællesskabets politik på miljøområdet på forsigtighedsprincippet. Hvorledes agter Kommissionen at anvende forsigtighedsprincippet på fiskeripolitiske afgørelser?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-0174/01 og E-0214/01

(15. marts 2001)

I to meddelelser, som er under udarbejdelse i Kommissionen, anerkendes det, at forsigtighedsprincippet er en af de vigtigste forudsætninger for, at miljøbeskyttelseskravene, herunder sikring af biodiversiteten, indarbejdes i den fælles fiskeripolitik. Det drejer sig for det første om en strategi for indarbejdelsen af miljøbeskyttelseskravene i fiskeripolitikken og for det andet en handlingsplan for biodiversiteten i fiskeriet, som vil blive forelagt Rådet og Parlamentet i løbet af dette forår.

Kommissionen har desuden i den meddelelse om forsigtighedsprincippet og flerårige mekanismer, som den vedtog for nylig(1), forklaret, hvordan dette arbejde vil komme til at forløbe fremover for de kommercielt vigtige arter. I de to meddelelser, der nævnes ovenfor, redegøres der for, hvordan princippet skal anvendes i bredere forstand, herunder i forbindelse med ikke-målarter, habitater og interaktionen i fødenettet, så det kan blive en integreret del af fiskeripolitikken.

Kommissionen er imidlertid allerede begyndt at anvende forsigtighedsprincippet i fiskeriforvaltningen. Indtil videre er der på grundlag af forsigtighedsprincippet indgået langsigtede forvaltningsplaner for ca. 11 kommercielt vigtige fiskebestande, og der er indført betinget stop for tobisfiskeri med det formål at beskytte havfugle.

(1) KOM(2000) 803 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3951/00

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(13. december 2000)

Om: Anvendelse af EU-midler i Spanien (De Kanariske Øer)

I anledning af den foreliggende beretning fra Revisionsretten og på baggrund af uregelmæssighederne i anvendelsen af EU-støtte i Spanien bedes Kommissionen kaste nærmere lys over situationen på De Kanariske Øer.

Hvilke beløb andrager de midler, Den Europæiske Union hvert år yder til De Kanariske Øer?

Kan Kommissionen foretage en detaljeret opdeling af de støtteberettigede områder?

Er anvendelsen af disse midler formålsbestemt?

Er der noget, der tyder på, at disse midler er blevet anvendt i modstrid med formålet?

Samlet supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodipå skriftlige forespørgsler E-3951/00-og E-2041/01

(23. november 2001)

I forlængelse af sit svar af 22/12/2000(1) fremsender Kommissionen nu de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og Parlamentets generalsekretariat

(1) EFT C 136 E af 8.5.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3687/00

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(29. november 2000)

Om: Europæiske politiske foreninger

Det er mange unionsborgeres ønske at deltage sammen med statsborgere fra andre medlemsstater i europæiske aktiviteter, som afspejler deres ønsker om større integration og størst mulig enighed om det fælles europæiske ideal.

Men der findes stadig store mangler i de nationale lovgivninger, som hindrer, at en sammenslutning af borgere fra forskellige medlemsstater kan råde over en fællesskabsretlig ramme, der giver dem mulighed for at identificere sig som en europæisk politisk forening, der arbejder for europæisk integration mellem EU's medlemsstater.

Mener Kommissionen, at den bør bidrage til at afhjælpe det nuværende juridiske tomrum, hvad angår en europæisk ret vedrørende politiske foreninger, ved at foreslå foreningsmodeller på linje med f.eks. de europæiske økonomiske firmagrupper for organisationer, der består af borgere, som ønsker at gennemføre europæiske aktiviteter i fællesskab?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(28. maj 2001)

Kommissionen har forelagt Rådet et forslag til forordning om statut for den europæiske forening(1) for at lette samarbejdet mellem enkeltpersoner eller organisationer, som ønsker at samarbejde på europæisk plan gennem en ikke-erhvervsdrivende forening med henblik på at nå deres mål.

I 1992 blev forslaget og forskellige dokumenter om et europæisk andelsselskab samt et europæisk gensidigt selskab forelagt Rådet. I forlængelse af Parlamentets og Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelser blev udkastet ændret i 1993(2), men det er endnu ikke blevet vedtaget af Rådet. Disse dokumenter indeholder bestemmelser om arbejdstagerrepræsentanter svarende til de bestemmelser, der er blevet foreslået i statutten for det europæiske selskab. Sidstnævnte dokument blev taget frem igen på Det Europæiske Råds møde i Nice, og Kommissionen forventer nu, at Rådet foretager en hurtig behandling af sagen, således at samtlige fire statutter kan vedtages inden for nær fremtid.

Statutten for den europæiske forening er bl.a. udarbejdet for at sikre gennemførelsen af de initiativer, der henvises til i forespørgslen. I præamblen til statutten fastslås det, at sådanne europæiske foreninger vil kunne opfattes som et konkret udtryk forBorgernes Europaved i højere grad at inddrage den enkelte borger i den virksomhed, der udfoldes inden for Fællesskabets rammer. Hvis sådanne sammenslutninger antager samme struktur som politiske partier ifølge lovgivningen i den medlemsstat, hvor registreringen finder sted, skal de også opfylde de særlige retlige krav i den pågældende medlemsstat.

Derudover vedtog Kommissionen den 13. februar 2001 et forslag om vedtægt for og finansiering af europæiske politiske partier, som for øjeblikket drøftes i Rådet og Parlamentet. Dette forslag(3) vil skabe et retsgrundlag for anerkendelsen og finansieringen af politiske partier i Europa.

(1) EFT C 99 af 21.4.1992.

(2) Ændret forslag EFT C 236 af 31.8.1993.

(3) KOM(2000) 898.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3441/00

af Heinz Kindermann (PSE) til Kommissionen

(7. november 2000)

Om: Strukturpolitiske foranstaltninger i EU 2000-2006

Den 24.-25. marts 1999 vedtog Det Europæiske Råd i Berlin at bevilge 260 mia. EUR til sturkturpolitiske foranstaltninger i EU i perioden 2000-2006.

Forordningerne om de forskellige fonde blev udstedt af Rådet den 21. juni 1999.

Over strukturfondene finansieres programmer vedrørende den socioøkonomiske udvikling i de 15 medlemsstater. Gennemførelsen heraf skal være præget af øget koncentration i finansiel og geografisk henseende, decentraliseret forvaltning, bedre kontrol og større effektivitet.

Netop på baggrund af sidstnævnte punkt bedes Kommissionen oplyse:

- hvilke støtteforanstaltninger er allerede iværksat?

- på hvilke områder er der endnu ikke sket udbetalinger?

Hvad sidstnævnte spørgsmål angår, bedes Kommissionen i tabelform oplyse:

- hvornår har medlemsstaterne indsendt deres forslag til operationelle programmer?

- i hvilken periode har Kommissionen truffet afgørelse herom?

Er fristen på fem måneder, jf. artikel 15 i den almindelige strukturfondsforordning, blevet overtrådt i forbindelse med Kommissionens afgørelse, og i bekræftende fald hvorfor?

Desuden bedes Kommissionen i tabelform oplyse:

- hvornår har medlemsstaterne indsendt forslag til de pågældende nationale retsakter?

- hvornår har Kommissionen truffet afgørelse herom?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(19. juli 2001)

Kommissionen sender direkte det ærede medlem og Parlamentets Generalsekretariat tabellerne over datoen for medlemsstaternes fremlæggelse af EU-støtterammerne, enhedsprogrammeringsdokumenterne og de operationelle programmer under mål 1 og 2 i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling samt datoen for Kommissionens vedtagelse af dem eller, hvis de ikke er vedtaget, datoen for den forventede vedtagelse af dem.

De fleste af disse beslutninger blev truffet efter fristen på fem måneder som fastsat i artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1).

Årsagerne til denne forsinkelse skal især søges i medlemsstaternes og Kommissionens betydelige bestræbelser på under forberedelsen af, forhandlingerne om og godkendelsen af hvert programmeringsdokument at tilpasse sig betingelserne og kravene i ovennævnte nye forordning bl.a. med hensyn til iværksættelse og kontrol, oprettelse af nye strukturer i denne forbindelse, udbygning af partnerskabet og inddragelse af miljøaspekter. I betragtning af de involverede beløb og længden af den nye programmeringsperiode har Kommissionen foretrukket at lægge vægten på vedtagelsen af programmer, der stemmer helt overens med denne nye forordning og Fællesskabets politiske retningslinjer.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3301/00

af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Lysforurening

Lysforurening stammer fra lys, som udslipper fra boliger og erhvervsbygninger, og forhindrer byboere i at se nattehimlen og forøger den globale opvarmning. Anvendelse af svagere elektriske pærer og afskærmning for at forhindre lyset i at slippe ud ville nedbringe CO2-emissionerne og gøre det muligt at se stjernerne bedre. Overvejer Kommissionen at fremsætte lovforslag til forebyggelse af lysforurening?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af af Margot Wallström

(26. marts 2001)

Kommissionen har på nuværende tidspunkt ingen planer om at fremsætte lovforslag til forebyggelse af lysforurening.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4097/00

af Albert Maat (PPE-DE) og Marianne Thyssen (PPE-DE) til Kommissionen

(10. januar 2001)

Om: Gennemførelsesbestemmelser for markedsordningerne for hør og hamp

Gennemførelsen af den nye markedsordning for hør og hamp (EF nr. 1672/2000(1)) får omfattende virkninger i de oprindeligt hørdyrkende områder i Nederlandene, Belgien og Nordfrankrig. Navnlig den obligatoriske braklægning påvirker de hørdyrkende landbrugs forrentning voldsomt.

Er Kommissionen, nu hvor Den Europæiske Union på grund af forbudet mod dyremel fremstiller for få proteinholdige vegetabilske produkter, rede til at give hørdyrkerne mulighed for at anvende braklagte arealer til dyrkning af proteinholdige vækster?

(1) EFT L 193 af 29.7.2000, s. 16.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. februar 2001)

Ifølge den forpligtelse, som Kommissionen indgik på landbrugsministerrådet den 4. december 2000 om problematikken vedrørende bovin spongiform encephalopati (BSE), og på udtrykkelig anmodning fra Det Europæiske Råd i Nice foretager Kommissionen en dybtgående undersøgelse af udbuddet af olieplanter og proteinfrø. Denne undersøgelse vil omfatte alle de idéer, som alle interesserede parter bringer ind i debatten.

Den problematik, som de ærede medlemmer omtaler, kan ikke ses isoleret fra den generelle situation for markafgrøder.

Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet og Rådet sine konklusioner, så snart de foreligger. Som Rådet og Europa-Parlamentet krævede det, vil dens konklusioner tage højde for alle tænkte situationer under overholdelse af Berlin-aftalerne og Fællesskabets internationale forpligtelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4109/00

af Ilka Schröder (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. januar 2001)

Om: Årsberetning fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug test af piller

I årsberetningen fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug nævnes test af piller på side 10. Denne praksis kaldes også drug checking. Den anvendes bl.a. i Østrig, Nederlandene og Tyskland. Overvågningscentret vurderer, at gennemførelsen af disse forebyggende foranstaltninger er ved at blive mere professionel.

Hvordan vurderer Kommissionen test af piller?

Er Kommissionen enig i Overvågningscentrets vurdering? Hvilken rolle skal sådanne foranstaltninger som led i en tolerant narkotikaforebyggelse spille inden for Kommissionens forebyggelsesstrategi?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. februar 2001)

Det skal allerførst påpeges, at drug checking, også kaldet on-the-spot toxicological pill tests toksikologiske test af piller på stedet falder ind under medlemsstaternes kompetence. Kommissionen deltager ikke i sådanne foranstaltninger.

I Den Europæiske Unions handlingsplan for bekæmpelse af narkotikamisbrug (2000-2004)(1) opfordres medlemsstaterne og Kommissionen til at arbejde videre på nyskabende strategier til forebyggelse af misbrug af syntetisk narkotika under hensyntagen til, hvad der særligt kendetegner brugerne af denne form for narkotika. Selv om det ikke fremgår af handlingsplanen, kan on-the-spot toxicological pill tests være en del af en forebyggende strategi, forudsat at medlemsstaternes lovgivning tillader det.

Kommissionen er bekendt med argumenter både for og imod den opfattelse, at on-the-spot toxicological pill tests bidrager til at reducere risikoen og til at gøre brugernes adfærd mere ansvarlig. For at opnå et positivt resultat er væsentligt, at der i tilknytning til sådanne test gives oplysninger og rådgivning på stedet, og at det sker ved at henvise til den risiko, der er forbundet med brugen af narkotika i almindelighed, i stedet for at skelne mellem sikker og farlig narkotika.

Endelig kan on-the-spot toxicological pill tests give et hurtigt fingerpeg om, hvilke stoffer og ingredienser der findes på det sorte marked, og i hvilke sammenhænge de bruges. Sådanne oplysninger kan anvendes til epidemiologiske formål og/eller som grundlag for særlige advarselsforanstaltninger.

Der forskes ikke tilstrækkeligt på dette område, men Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug har iværksat en undersøgelse af on-site pill testing i Fællesskabet. I den forbindelse vil der blive udarbejdet en oversigt over eksisterende programmer, og disses mål, målgrupper, metoder og faldgruber vil blive undersøgt, med henblik på at vurdere, hvordan forebyggelse og risikoreducerende foranstaltninger kan knyttes til drug checking-arbejde. Resultaterne af denne undersøgelse forventes at foreligge inden længe.

(1) KOM(1999) 239 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4118/00

af Vitaliano Gemelli (PPE-DE), Michl Ebner (PPE-DE), Guido Bodrato (PPE-DE) og Mario Mantovani (PPE-DE) til Kommissionen

(11. januar 2001)

Om: Fremtidsudsigterne for Det Fælles Forskningscenter

Undertegnede anmoder Kommissionen, dvs. formanden, Romano Prodi, og Philippe Busquin om at oplyse følgende:

- det Fælles Forskningscenter (FFC) er en uhyre vigtig forskningsinstitution for Fællesskabet, hvor der ikke kun sammenlignes forskningsresultater fra forskellige videnskabelige retninger i Europa, men hvor der også finder forskning sted, som udføres af medlemsstaterne, og som kan få resultater på alle områder (miljø, økonomi, sociale forhold osv.)

- der er udtrykt ønske om at ændre FFC's rolle, idet forskningen skal indskrænkes og antallet af ansatte nedskæres med 200 enheder

- det har været på tale at nedskære personalet ud over de 200 enheder, selv om Rådet i 1998 vedtog, at der skulle opretholdes et personale på 2080 enheder i overensstemmelse med det fjerde rammeprogram.

Er det korrekt, at personalet skal nedskæres med 200 enheder, at det er hensigten at rationalisere forskningen og at centrene i Petten og Ispra i tilfælde af en nedskæring i FFC skal overgå fra Fællesskabet til de medlemslande, hvor de er beliggende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(28. februar 2001)

Den seneste revision af Det Fælles Forskningscenters (FFC's) personaleoversigt fandt sted i forbindelse med budgettet for 1999. Det samlede antal ansatte ændredes ikke, idet der til gengæld for en stigning i antallet af A-stillinger (+120) skete en tilsvarende reduktion af antallet af B- og C-stillinger.

Som led i revisionen af prioriteringen i begyndelsen af 2000 godkendte Kommissionen på sit møde den 26. juli 2000 Peer Group-henstillingerne.

I denne forbindelse bad Kommissionen den ansvarlige kommissær om at pålægge FFC at foretage en feasibility-undersøgelse af en lukning af Petten-anlægget, alternativt at påregne en nedskæring på 200 stillinger ved indskrænkning af samtlige FFC's aktiviteter.

Feasibility-undersøgelsen er afsluttet, og dens konklusioner blev forelagt for Kommissionen i form af en meddelelse, der blev godkendt den 22. januar 2001(1). Ifølge dette papir skal Petten-anlægget bevares, mens dets aktitiveter, især på det nukleare område, koncentreres. Dette medfører en intern omplacering af stillinger inden for FFC og en besparelse på i alt 40 stillinger.

FFC's andre afdelinger er også ved at gennemgå en revision, hvis konklusioner fremlægges i slutningen af marts 2001.

Der er ingen planer om at overføre nogen af FFC's kompetenceområder til medlemsstaterne.

(1) KOM(2001) 125.