ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0846/02

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(27. marts 2002)

Om: Partrawl og døde delfiner

Er Kommissionen opmærksom på det store antal døde delfiner, der er blevet vasket op på kysterne i det sydvestlige England og Frankrig i de seneste måneder?

Det er blevet antydet, at årsagen til dette fænomen er den stadig mere udbredte anvendelse af partrawl, hvor to trawlere med høj hastighed trækker et net med mellem dem.

Kan Kommissionen godtage denne analyse? I bekræftende fald, hvilke skridt agter den at tage for at hjælpe med at beskytte delfinbestanden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(15. maj 2002)

Kommissionen har modtaget informationer om det spørgsmål, det ærede medlem har bragt på bane.

Skønt alle hvalarter er strengt fredet i medfør af habitatdirektivet (Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1)), der pålægger medlemsstaterne særlige forpligtelser i denne henseende, er Kommissionen i stigende grad klar over, at det kan blive nødvendigt at træffe foranstaltninger på fællesskabsplan for at øge beskyttelsen af de mindre hvaler mod de uønskede bivirkninger af fiskeriet. Disse foranstaltninger kan i givet fald omfatte en generel indskrænkning af fiskeriindsatsen samt mere målrettede foranstaltninger til forebyggelse af belastningen fra fiskeriet på en række følsomme dyrearter som f.eks. hvaler.

Kommissionen er derfor ved at indsamle al den foreliggende videnskabelige og tekniske information på området og har anmodet Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeriet (STECF) og Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) om at yde videnskabelig og teknisk rådgivning, således at Kommissionen kan foreslå lovgivningsmæssige foranstaltninger, i samråd med samtlige berørte parter. Den mulige belastning fra partrawl er også medtaget i disse undersøgelser.

Så snart Kommissionen har modtaget teknisk rådgivning fra STECF og ICES, vil den udarbejde passende foranstaltninger på fiskeriområdet, efter at have hørt de berørte parter. Dette forventes at ske inden udgangen af 2002. Foranstaltningerne vedtages af Rådet efter proceduren i EF-traktatens artikel 43.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1199/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(26. april 2002)

Om: Indkøb af nødvacciner

Hvilke retningslinjer følger de enkelte medlemsstater i forbindelse med indkøb af forsyninger af nødvacciner for at modvirke en mulig terrortrussel?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkesteinpå skriftlige forespørgsler E-1199/02, E-1200/02 og E-1201/02

(6. juni 2002)

Kommissionen erfarer, at de skriftlige forespørgsler E-1200/02 og E-1201/02 vedrører de britiske myndigheders indgåelse af en aftale om levering af koppevaccine for at imødegå eventuelle terrorangreb i kølvandet på de rystende hændelser den 11. september 2001 og navnlig den efterfølgende frygt for kemiske og biologiske terrorangreb.

Kommissionen er ikke fuldt ud bekendt med alle de foranstaltninger, som de britiske myndigheder måtte have truffet ved tildelingen af aftalen. Da den ikke råder over disse oplysninger, kan den ikke med sikkerhed udtale sig om, hvorvidt aftalen er omfattet af Rådets direktiv 93/36/EØF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmåderne ved offentlige indkøb(1), og hvorvidt den burde have været i offentligt udbud.

Med hensyn til skriftlig forespørgsel E-1199/02 fremgår det af oplysninger, som Kommissionen har modtaget, at de medlemsstater, som har indkøbt nødvacciner for at imødegå mulige terrortrusler efter miltbrandangrebene i USA i 2001, af sikkerhedshensyn ikke fulgte procedurerne for offentlige udbud.

Artikel 2 i ovennævnte direktiv fastsætter, at visse aftaler ikke er omfattet af bestemmelserne om offentlige udbud. Det gælder bl.a. indkøbsaftaler, der erklæres hemmelige, eller hvis gennemførelse skal ledsages af særlige sikkerhedsforanstaltninger i henhold til gældende love eller administrative forskrifter i den pågældende medlemsstat, eller når beskyttelsen af medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser kræver det.

Som en undtagelse fra hovedreglen om, at offentlige aftaler skal indgås ved offentligt udbud, skal artikel 2 fortolkes restriktivt og fra sag til sag. Én relevant faktor kan f.eks. være, hvis der ved aftalens indgåelse er et udtalt behov for ikke at bekendtgøre aftalen eller dens art af hensyn til den offentlige sikkerhed. En anden relevant faktor i sådanne sager kan være de udtalelser, EF-Domstolen fremkom med i sin dom i sag C-273/97 af 26. oktober 1999, nemlig at medlemsstaterne råder over et vist skøn ved vedtagelsen af foranstaltninger, som de anser for nødvendige for at garantere den offentlige sikkerhed.

(1) EFT L 199 af 9.8.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0891/02

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Rådet

(27. marts 2002)

Om: Regelmæssige møder mellem Prodi og Schröder

Efter et møde mellem Kommissionens formand, Prodi, og den tyske kansler, Schröder; i Barcelona, besluttedes det at holde regelmæssige møder mellem Kommissionen og den tyske regering inden hvert topmøde. Det siges, at det første af sådanne møder skal finde sted i Berlin inden det næste topmøde.

Kan Kommissionen oplyse, om der vil følge lignende møder med statschefer fra andre lande, eller om disse møder vil blive begrænset til Tyskland og eventuelt nogle andre store lande?

Svar

(27. juni 2002)

Rådet opfordrer det ærede parlamentsmedlem til at rette sin forespørgsel direkte til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1247/02

af Anne Van Lancker (PSE) til Kommissionen

(25. april 2002)

Om: Adgang til undersøgelser og rapporter, som udarbejdes med finansiel støtte fra Den Europæiske Union

Via forskellige handlingsprogrammer stiller Kommissionen finansielle midler til rådighed til fremme af den europæiske politik i medlemsstaterne. Således får medlemsstaterne, men også andre myndigheder og instanser midler fra EU til udarbejdelse af undersøgelser og rapporter om deres politik i forbindelse med f.eks. beskæftigelse men også bekæmpelse af social udelukkelse. I mange tilfælde er disse undersøgelser ikke tilgængelige for offentligheden.

Er Kommissionen rede til i forbindelse med tildelingen af finansiel støtte til udarbejdelsen af sådanne rapporter at kræve af støttemodtagerne, at de undersøgelser, der finansieres med midler fra EU, gøres tilgængelige for offentligheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(28. maj 2002)

Ifølge de undersøgelser, som Kommissionen har foretaget for at svare på det ærede parlamentsmedlems forespørgsel, er der tale om et stort område, som nødvendiggør undersøgelser i flere tjenestegrene. Kommissionen orienterer det ærede parlamentsmedlem om undersøgelsesresultaterne, når de foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0780/02

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(20. marts 2002)

Om: Græsk afgift på private lystbåde

Kan Kommissionen bekræfte, at der har været forhandlinger mellem EU og den græske regering om spørgsmålet om afgift på lystbåde, som ikke sejler under græsk flag?

I bekræftende fald, hvad er resultatet af disse forhandlinger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(29. april 2002)

Den af det ærede medlem nævnte afgift opkræves, hver gang en privat lystbåd på mere end syv meter ankommer til landet og anløber græske havne eller kaster anker ved græske kyster; der opkræves også afgift af både, der fører græsk flag, men ikke af både, der har fast hjemsted i græske havne. I henseende til denne afgift betragtes lystbåde, der befinder sig mindre end 30 dage årligt uden for Grækenland, som lystbåde med fast hjemsted i græske havne.

Efter Kommissionens mening er denne afgift uforenelig med bestemmelserne i EF-traktatens artikel 23, 25 og 133, der indeholder et forbud mod afgifter med en virkning, der svarer til virkningen af importtold, i samhandelen mellem medlemsstaterne og i forbindelse med indførsel direkte fra tredjelande.

Kommissionen bekræfter over for det ærede medlem, at den efter den 12. september 2000 at have sendt de græske myndigheder en åbningsskrivelse vedrørende den afgift på lystbåde, der blev indført ved artikel 11 i lov nr. 2743/99, afgav en begrundet udtalelse, som den afsendte den 26. juli 2001.

Den 18. oktober 2001 modtog Kommissionen de græske myndigheders svar på denne begrundede udtalelse med fire bilag.

Gennemgangen af disse dokumenter viste, at de græske myndigheder ikke havde efterlevet den begrundede udtalelse, heller ikke selv om der ved artikel 34, stk. 1, i lov nr. 2932/2001 var foretaget visse ændringer i indholdet af artikel 11 i lov nr. 2743/99:

- tidligere blev der opkrævet afgifter på 15 000 drachmer pr. meter samlet bådlængde, dersom den pågældende lystbåd i en periode på 30 dage regnet fra den foregående ankomst på ny ankom og anløb græske havne eller kastede anker ved græske kyster; ved to ankomster, der lå tidsmæssigt tæt på hinanden, blev der således pålagt båden en ekstraafgift; disse afgifter blev nedsat til 2 000 drachmer pr. meter bådlængde, dvs. til samme afgiftsniveau som ved den foregående ankomst; de skal dog fortsat erlægges, hver gang båden ankommer til Grækenland og anløber græske havne eller kaster anker ved græske kyster

- lystbåde, som deltager i kapsejladser, i kursusrejser arrangeret af sejlklubber eller søfartsskoler eller i udenlandske ministeriers uddannelsesprogrammer er med handelsflådeministerens samtykke fritaget for afgifterne

- lystbåde beregnet til erhvervsmæssige krydstogter (med en befordringskapacitet på højst 49 passagerer, udstyret med soverum til andre end besætningen og udelukkende bestemt til krydstogter med fuld befragtning), som ikke tidligere var underkastet afgifterne, er det nu.

Kommissionen undersøger i øjeblikket, hvorledes den kan følge den indledte procedure op.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1321/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(29. april 2002)

Om: EU-finansiering af kulturprojekter

Som led i et kulturelt fremstød i byen Antwerpen overvejer lokale igangsættere at indlede et mobilt maritimt kulturelt projekt. Projektet går ud på, at et fragtskib skal ombygges med henblik på kulturarrangementer med fokus på scenekunsten.

Det er hensigten, at projektet skal have en europæisk dimension, idet skibet vil kunne lægge til i de vigtigste europæiske havne i anledning af kulturarrangementer i de pågældende byer.

Kommer et projekt af denne art i betragtning for medfinansiering under handlingsprogrammet Kultur 2000? Kan projektet i betragtning af dets socioøkonomiske virkninger og grænseoverskridende karakter også komme i betragtning for medfinansiering under andre EU-programmer, f.eks. Interreg?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(28. maj 2002)

Der kan ydes EU-støtte til kulturprojekter inden for rammerne af Kultur 2000, der bl.a. sigter mod at fremhæve det fælles kulturelle område, sikre respekten for og fremme af den

kulturelle mangfoldighed. Gennem dette program støtter Fællesskabet projekter, der bidrager med en reel merværdi for Europa, dvs. de projekter, hvis målsætninger, metoder og samarbejdsmåde indgår i et perspektiv, der overskrider lokale, regionale eller endog nationale interesser, og som har til formål at opnå resultater på europæisk niveau.

For at opfylde betingelsen i forbindelse med merværdi for Europa, indeholder programmet en klar bestemmelse om, at EU-støtten inden for rammerne af Kultur 2000 kun kan bevilges til foranstaltninger med deltagelse af kulturorganisationer fra mindst tre af de lande, der er omfattet af programmet. Den økonomiske støtte gives på baggrund af konkrete indkaldelser af forslag, der indeholder de almindelige betingelser, der skal være opfyldt for hvert forslag, kriterier for støtteberettigelse og udelukkelse, procedurer og udvælgelseskriterier for projekterne, såvel som de økonomiske og kontraktlige forpligtelser, som kandidaterne er underlagt.

Indkaldelsen af forslag til iværksættelsen i 2003 af programmet Kultur 2000 vil blive offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende i andet kvartal af 2002. Den vil kunne findes på Kommissionens internetside http://europa.eu.int/comm/culture/eac/index_en.html, hvor det ærede medlem også kan finde alle oplysninger om programmet.

For så vidt angår deltagelsen i Interreg-programmet, oplyser Kommissionen, at det pågældende projet ikke opfylder betingelserne for dette program, der blev oprettet for at fremme samarbejdet mellem regionerne, og som fastlægger, at projekter skal forelægges af en gruppe af partnere enten i grænseoverskridende eller tværnational sammenhæng.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1528/02

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(4. juni 2002)

Om: Forholdsregler mod det såkaldte turistklassesyndrom

Direkte fra flyet til den intensive afdeling. Det er den vej, mange EU-borgere har måttet tage, når de går fra borde i EU's lufthavne efter en flyvetur på over seks timer, fordi de er blevet ramt af en blodprop i lungerne.

Ifølge eksperter skyldes dette turistklassesyndrom dehydrering på grund af den tørre luft i flyet, det lave pres, når flyene letter, og frem for alt de mange timer uden bevægelse. Lægerne anbefaler derfor flyselskaberne at sørge for mere plads til passagererne.

Kan Kommissionen oplyse, om den i overensstemmelse med lægernes anbefalinger kan gøre sin indflydelse gældende over for flyselskaberne, således at der skabes mere plads til passagerne i flyene, og man dermed undgår ovennævnte turistklassesyndrom?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(9. juli 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel nr. H-0442/02 fremsat af Robert Evans i spørgetiden under Parlamentets møde i juni 2002(1).

(1) Skriftligt svar af 11.6.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0561/02 af Glenys Kinnock (PSE) og Michael Cashman (PSE) til Rådet. Menneskerettigheder i Algeriet.



EF-Tidende nr. 229 E af 26/09/2002 s. 0105 - 0105



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0561/02 af Glenys Kinnock (PSE) og Michael Cashman (PSE) til Rådet (4. marts 2002) Om: Menneskerettigheder i Algeriet Vil Rådet oplyse, hvorledes den vil sikre, at vurderingen af menneskerettighedssituationen i Algeriet og vurderingen af landets efterlevelse af artiklen om menneskerettigheder i den nye associeringsaftale mellem EU og Algeriet bliver opført som et separat punkt på dagsordenen for alle kommende associeringsaftalemøder, navnlig associeringsrådsmøderne? Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-0559/02 og E-0561/02 (26. juni 2002) Rådet vil i overensstemmelse med sin faste praksis i forbindelse med politiske dialoger, og, så længe der er behov for det, sætte spørgsmål vedrørende respekt for menneskerettighederne på såvel dagsordenen for den politiske dialog med Algeriet som dagsordenen for associeringsrådet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0440/02

af Neil Parish (PPE-DE) til Kommissionen

(12. februar 2002)

Om: Forsvundne EU-landbrugsstøttemidler i Frankrig

Det forlyder, at en officiel fransk revision af den fælles landbrugspolitik foretaget af Revisionsretten har påvist, at der findes et hemmeligt, ukontrolleret system, som åbner mulighed for misbrug af landbrugsstøtten, og at dette misbrug ikke, selv ikke når det opdages, medfører nogen form for straf, samt at en stor del af pengene går til aktiviteter, som ikke har noget med landbrug at gøre. Endvidere forlyder det, at en tredjedel af den samlede støtte er pustet op eller forkert som følge af fejl eller svig, og at kun en femtedel af disse beløb bliver betalt tilbage.

Kan Kommissionen oplyse, om denne revision er retvisende. Hvorledes kan den retfærdiggøre en sådan oprørende praksis over for de europæiske skatteydere, og hvorledes agter den at rette op på dette groft uretfærdige forhold? Hvordan kan så store beløb anvendes så svigagtigt af den største modtager af EU-landbrugsstøtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. marts 2002)

Kommissionen er også bekendt med den revisionsrapport, der er udarbejdet af den franske rigsrevision om forvaltning af landbrugsstøtten i Frankrig, og som det ærede medlem henviser til. Revisionsrapporten kritiserer den franske forvaltning på en lang række punkter. Kommissionen er ved at undersøge rapporten nærmere. De punkter, som det ærede medlem nævner, kan dog ikke kunnet bekræftes.

Kommissionen vil gerne henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at den tjeneste i Kommissionen, der har til opgave at foretage revision af landbrugsudgifter (tidligere afslutning af regnskaberne) har aflagt en lang række kontrolbesøg i Frankrig gennem årene. Desuden er der et uafhængigt fransk organ, CCCOP, der hvert år foretager en grundig undersøgelse af udgifterne for Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, til Frankrig, herunder fornyet gennemgang af flere hundrede individuelle ansøgninger pr. år.

Disse kontroller har i årenes løb afsløret en række forskellige problemer i det franske system til kontrol af udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, i Frankrig og har medført finansielle korrektioner for Frankrig i forbindelse med regnskabsafslutningen på ca. 457 mio. EUR i alt siden 1994.

Kommissionen anvender de forskellige rapporter, der offentliggøres, som en del af sin risikoanalyse, når den planlægger kontrolbesøg i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0926/02

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(8. april 2002)

Om: Etniske mindretals ret til at få tildelt licenser i St. Lucia

Som svar på en forespørgsel fra en af borgerne i min valgkreds vedrørende et løfte, som St. Lucias arbejderparti har givet i sit valgprogram, om at indføre en licensordning, hvorefter kun oprindelige hjemmehørende operatører vil få udstedt licenser til at drive nøglevirksomheder på underleverandørområdet, bedes Kommissionen oplyse, om den betragter denne politik som et brud på europæisk ret om etniske mindretals rettigheder, hvis den anvendes i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(13. juni 2002)

Kommissionen påpeger, at spørgsmålet er formuleret alt for hypotetisk (den situation, det ærede medlem skitserer, vedrører Saint Lucia uden for Den Europæiske Unions område) til, at den kan give et udførligt og fyldestgørende svar.

Kommissionen må desuden konstatere, at flere vigtige punkter ikke fremgår af den skriftlige forespørgsel, navnlig eftersom:

- det ikke er specificeret, om spørgsmålet vedrører en bestemt medlemsstat

- det ikke er angivet, hvilken hjemmel der ligger til grund for den pågældende licensordning: Det er således uklart, om der er tale om en lov, en offentlig myndigheds praksis, en kollektiv regel eller en privat enheds handling

- det ikke fremgår klart nok, hvilket område det drejer sig om: Det er således umuligt alene ud fra henvisningen til nøglevirksomheder på underleverandørområdet at fastslå, om der er tale om en eller flere former for økonomisk virksomhed som omhandlet i EF-traktaten, hvor man i givet fald kunne anvende principperne for det indre marked, særlig reglerne om den frie bevægelighed på et eller flere områder

- det ikke i spørgsmålet er angivet, hvilke årsager de berørte instanser eller enheder kan gøre gældende som begrundelse for en sådan handling: Det er således umuligt at vide, om det drejer sig om tvingende almene hensyn som fastlagt i Domstolens retspraksis, og om der er en årsagssammenhæng mellem den påtænkte foranstaltning og det mulige mål.

Da Komissionen ikke råder over disse oplysninger, vil det ærede medlem forstå, at den ikke er i stand til at vurdere sagen, end ikke i hovedtræk, og heller ikke kan give ham et nærmere svar. For at kunne gøre dette må den have yderligere oplysninger om ovennævnte punkter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0883/02

af Elizabeth Lynne (ELDR) til Kommissionen

(3. april 2002)

Om: Kommissionens reaktion på EF-Domstolens dom af 13.12.2001 i sag C-1/00

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen eventuelt at træffe for at følge op på EF-Domstolens dom af 13. december 2001 i sag C-1/00, Kommissionen mod Frankrig (traktatbrud afvisning af at hæve embargoen mod britisk oksekød)?

Har Kommissionen i lyset af den fortsatte ulovlige franske embargo mod britisk oksekød iværksat proceduren efter EF-traktatens artikel 228, som vil sætte Kommissionen i stand til at angive den bøde, Frankrig skal betale?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(7. maj 2002)

Da de franske myndigheder ikke har givet tilfredsstillende forsikringer om sine foranstaltninger til at efterkomme Domstolens dom, har Kommissionen indledt en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 228. En begrundet udtalelse i forbindelse med denne procedure, i henhold til hvilken de franske myndigheder gives 30 dage til at fremsende sine bemærkninger, blev sendt den 21. marts 2002. Den 19. april modtog Kommissionen de franske myndigheders svar, som på nuværende tidspunkt er under behandling.

Spørgsmålet om betaling af et fast beløb eller en tvangsbøde i henhold til artikel 228, stk. 2, bliver først relevant på et senere tidspunkt i proceduren, navnlig hvis Kommissionen i tilfælde af, at den berørte medlemsstat ikke efterkommer den begrundede udtalelse, indbringer sagen for Domstolen.

I sådanne tilfælde skal Kommissionen angive størrelsen af det faste beløb eller tvangsbøden, som den finder passende. Den endelige afgørelse om en fast betaling eller en tvangsbøde træffes af Domstolen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0697/02

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(14. marts 2002)

Om: EU's målsætninger for ILO's verdenskommission

Den Internationale Arbejdsorganisation ILO har nedsat en verdenskommission for at behandle spørgsmål, der vedrører globalisering, handelsliberalisering og social udvikling. Disse spørgsmål er naturligvis også vigtige for EU.

Den ene af formændene for verdenskommissionen er fra EU's medlemsstater, Republikken Finlands præsident, Tarja Halonen.

Verdenskommissionen skal rapportere om resultaterne af sit arbejde i marts 2003.

Hvad er EU's målsætninger for verdenskommissionens arbejde?

Er det meningen, at målsætningerne og/eller verdenskommissionens konklusioner vil blive drøftet med Europa-Parlamentet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(24. april 2002)

Kommissionen støtter fuldt ud ILO's oprettelse af Verdenskommissionen for globaliseringens sociale dimension og har også udtrykt sin interesse i at bidrage til dette arbejde.

Verdenskommissionen kan medvirke til, at det internationale samfund bedre forstår de komplekse forbindelser, der findes mellem globalisering, handelsliberalisering, bekæmpelse af fattigdom, social udvikling og anstændigt arbejde, herunder de grundlæggende arbejdsnormer. Verdenskommissionen kan også foreslå nyskabende og effektive strategier og initiativer med henblik på at styrke globaliseringens sociale dimension. Kommissionen håber på, at det internationale samfund så bliver bedre rustet til at klare globaliseringen og optimere de økonomiske og sociale fordele ved globalisering og handel. Verdenskommissionen bør søge bidrag fra andre internationale organisationer, såsom Verdenshandelsorganisationen (WTO), FN's konference om handel og udvikling (Unctad), Verdensbanken, Den Internationale Valutafond (IMF), osv. for at udvikle en komplet og omfattende strategi.

Verdenskommissionen sender sin rapport til ILO i 2003. Beslutninger om nye initiativer og aktioner træffes af ILO's Styrelsesråd og Den Internationale Arbejdskonference, der består af medlemsstaterne på trepartsbasis.

Kommissionen bidrager aktivt til globaliseringens sociale dimension. Den 18. juli 2001 vedtog den en meddelelse om fremme af grundlæggende arbejdstagerrettigheder og forbedring af de sociale styringssystemer i en globaliseret økonomi(1) samt en grønbog om fremme af en europæisk ramme for virksomhedernes sociale ansvar(2), der i øjeblikket drøftes i Europa-Parlamentet.

Samarbejdet med ILO er blevet styrket og en ny brevudveksling mellem Kommissionen og ILO blev underskrevet den 14. maj 2001 med henblik på at styrke samarbejdet. Et møde på højt plan mellem Kommissionen og ILO den 14. februar 2002 indledte en ny samarbejdsfase, herunder teknisk og udviklingsmæssigt samarbejde om de grundlæggende arbejdsnormer, kapacitetsudvikling, bekæmpelse af fattigdom, social dialog, social beskyttelse og anstændigt arbejde.

(1) KOM(2001) 416 endelig udg.

(2) KOM(2001) 366 endelig udg.