ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/88

(2004/C 84 E/0103)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3708/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(10. december 2003)

Om: Opdatering af situationen med hensyn til midlerne fra Altener II-programmet til Livorno Kommune

Under henvisning til den tidligere forespørgsel E-0964/03 (1), hvori Kommissionen blev anmodet om at oplyse, om Livorno Kommune havde forelagt projekter og fået bevilget støtte fra Altener II-programmet, svarede Kommissionen, at der ikke var indgivet forslag.

Kan Kommissionen give oplysninger om eventuelle projekter, der er forelagt efter datoen for dens svar (den 25. april 2003)?

(1) EUT C 268 E af 7.11.2003, s. 169.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/228

(2004/C 84 E/0273)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3251/03

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Rådet

(3. november 2003)

Om: Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY)

Rådet (Eksterne Forbindelser) udtrykte på mødet den 13. oktober dyb bekymring over, at visse lande på det vestlige Balkan fortsat ikke samarbejder tilstrækkeligt med den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY), og gentog behovet for at intensivere bestræbelserne på at bringe Radovan Karadzic, general Mladic og general Gotovina for ICTY.

I sin fælles holdning 2003/280/FUSP (1) af 16. april 2003 dekreterede Rådet rejseforbud i EU for visse personer, som lagde hindringer i vejen for ICTY's mandat, og dette havde en positiv virkning, især i Bosnien-Herzegovina.

Hvilke skridt er Rådet i færd med at tage for at udvide listen over personer, der er nævnt i omtalte fælles holdning, så den kommer til at omfatte dem, der hjælper personer andre steder i regionen, som er tiltalt af ICTY, med at unddrage sig retfærdigheden?

Mere specifikt; vil de personer, der skjuler Karadzic, Mladic og Gotovina, hvis respektive netværk i Kroatien og Serbien og Montenegro ICTY beskriver som omfattende, nu blive ramt af rejseforbuddet?

Svar

(9. marts 2004)

1. Rådets fælles holdning 2003/280/FUSP af 16. april er blevet ajourført ved Rådets afgørelse 2003/484/FUSP af 27. juni 2003, hvori der efter henstilling fra den høje repræsentant i Bosnien-Hercegovinas kontor er føjet yderligere 12 navne til listen over personer i bilaget til fælles holdning 2003/280/FUSP.

2. Den fælles holdning ajourføres løbende, og Rådet kan om nødvendigt vedtage ændringer af listen i bilaget for at bistå ICTY.

(1) EUT L 101 af 23.4.2003, s. 22.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/595

(2004/C 78 E/0629)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3576/03

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(5. december 2003)

Om: Et EU-dækkende kort for handicappede

I alt 37 millioner unionsborgere eller med andre ord hver tiende borger i Den Europæiske Union lever med et handicap. Det europæiske handicapår, som slutter om nogle få uger, skulle give nye impulser og skabe konkrete resultater for at sikre ligeberettigelse for handicappede EU-borgere, således at disse borgere fremover kan fungere normalt i enhver sammenhæng.

Et skridt i denne retning ville være indførelse af et i hele EU gyldigt handicapkort, der uanset statsborgerskab garanterer enhver handicappet person problemfri adgang til begunstigelser og lempelser. I skriftlig forespørgsel E-2173/02 (1) er der allerede henvist til nødvendigheden af et sådant handicapkort.

Da hver medlemsstat selv kan bestemme omfanget af begunstigelser og lempelser for handicappede, ville et over alt gældende EU-handicapkort være nødvendigt. Et sådan kort ville garantere enhver handicappet unionsborger samme rettigheder i de enkelte lande.

Kommissionen bedes tage stilling til følgende spørgsmål:

— Har EU allerede gjort sig de første overvejelser om indførelse af et i hele EU gyldigt handicapkort?

— Hvad går disse overvejelser i bekræftende fald ud på?

— Ville det i benægtende ikke være nødvendigt at indføre et handicapkort, der accepteres i hele EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(28. januar 2004)

Kommissionen henviser det ærede parlamentsmedlem til svaret på hans tidligere forespørgsel E-2173/02 (1). Som det klart fremgår heraf, træffes beslutningerne vedrørende definitionen af handicap og dermed også vedrørende betingelserne for at kunne komme i betragtning til et handicapkort i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet på nationalt plan.

(1) EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 257.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/771

(2004/C 78 E/0821)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2962/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om: Ødelæggelse af kunstskatte i Ajia Sofia

Ifølge en artikel i den tyrkiske avis »Milliyet« befinder ca. 550 ikoner og klenodier af uvurderlig kostbarhed (ornater, håndskrifter, bibler m.m.) sig i en yderst ringe tilstand i et lager i Ajia Sofia i Istanbul, fordi ingenting er blevet gjort for at konservere dem. Disse uvurderligt kostbare klenodier var blevet samlet i kirken, da denne blev omdannet til museum i 1935, og stammer fra kirker forskellige steder i Tyrkiet, som er ophørt med at fungere. Kommissionen bedes besvare følgende:

Er der mulighed for at afsætte midler — og i bekræftende fald fra hvilket program — så der i samarbejde med de ansvarlige myndigheder kan gøres en indsats for konservering og bevarelse af disse kulturgoder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(3. november 2003)

Fællesskabets finansielle bistandsprogram for Tyrkiet giver ikke mulighed for yde støtte til bevarelse og restaurering af kulturgoder som f.eks. dem, der opbevares i Hagia Sofia. Programmet er i første række udformet til at støtte Tyrkiets tilpasning til Unionens standarder på det politiske, økonomiske og lovgivningsmæssige område. Projektforslagene udarbejdes af den tyrkiske regering og skal godkendes af Kommissionen, som kun godkender projekter, der bidrager til opfyldelsen af prioriteterne i tiltrædelses-partnerskabet, som Ministerrådet vedtog den 15. maj 2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/277

(2004/C 84 E/0322)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3962/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om: Portugal — vejafgifter og MPV'er

Ifølge nyligt modtagne informationer betaler nogle bilmærker af MPV-typen (navnlig Chrysler og Kia) allerede den laveste motorvejsafgift (klasse 1) i Portugal, selv om der stadig lægges en højere afgift på andre køretøjer med samme karakteristika.

Den portugisiske økonomiminister skulle have bekendtgjort, at MPV'er fremstillet på AutoEuropas fabrik fremover også skulle beskattes som klasse 1 ud over de mærker, der er begyndt at nyde godt af denne behandling, men det er der hidtil ikke kommet noget konkret ud af.

Denne forskel i betalingen af vejafgift i Portugal kan især mærkes af større familier, som næsten er nødt til at anvende et køretøj af denne type.

Kommissionen bedes derfor besvare følgende spørgsmål:

— Har Kommissionen kendskab til, at MPV'er i Portugal ikke betaler den samme motorvejsafgift?

— Hvordan vurderer Kommissionen denne situation i betragtning af principperne om ikke-forskels-behandling og ønsket om ensartede konkurrencevilkår på det indre marked?

— Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller vil den træffe for at gøre en ende på denne situation, der ikke blot indebærer illoyal konkurrence, men også betyder en social belastning for mange større familier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(18. februar 2004)

Fællesskabets specifikke retlige instrument vedrørende opkrævning af skatter, vej- og brugsafgifter er direktiv 1999/62/EF (1). Det vedrører kun tunge køretøjer på over 12 t. Det skal derfor understreges, at medlemsstater, der opkræver vejafgifter på køretøjer under 12 t, herunder privatbiler, ikke behøver at overholde bestemmelserne i direktiv 1999/62/EF, da sådanne vejafgifter ikke er omfattet af direktivet.

Hvorvidt andre køretøjer end dem, der er omfattet af direktiv 1999/62/EF, belægges med vejafgift, er et spørgsmål, der er omfattet af nærhedsprincippet, hvorfor medlemsstaterne kan træffe mere hensigtsmæssige beslutninger under hensyntagen til lokale forhold. Under alle omstændigheder fastsættes vejafgiften sædvanligvis i relation til køretøjets egenskaber og betingelserne for brugen af betalingsmotor-veje, således at større køretøjer sædvanligvis betaler mere, og det samme kan være tilfældet for meget forurenende køretøjer, ligesom bilister, der gør brug af motorveje i myldretiden, ofte betaler en højere afgift osv.

Kommissionen er ikke bekendt med de nøjagtige opkrævningsregler for vejafgifter på forskellige modeller af større passagerbiler i Portugal, som det ærede medlem henviser til. Kommissionen vil tage kontakt til de portugisiske myndigheder med henblik på en afklaring af dette punkt.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF af 17. juni 1999 om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer, EFT L 187 af 20.7.1999.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/911

(2004/C 78 E/0963)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4086/03

af Olle Schmidt (ELDR) til Kommissionen

(14. januar 2004)

Om: Virksomhedsspecifik støtte til Eftec i forbindelse med flytning fra Hässleholm i Sverige til Wales i Storbritannien

Virksomheden Eftec i Hässleholm fremstiller rustbeskyttelsesmidler til bilindustrien. Walisiske myndigheder har bekræftet, at virksomheden har modtaget finansiel støtte i forbindelse med virksomhedsflytningen fra Hässleholm til Wales. Der er betalt 6 mio. SEK i etableringsstøtte, og de er blevet anvendt til udbygning af den nye fabrik i Rhigos, Aberdare. Det forlyder, at Eftec sandsynligvis vil få 6 mio. SEK om året i seks år, hvilket skulle være tilstrækkelig til at dække afviklingsomkostningerne på op til 30 mio.

Ud fra disse oplysninger kan det konstateres, at udviklingen af EU's konkurrencepolitik går i den forkerte retning. Målet i EU må selvfølgelig være at afskaffe al virksomhedsspecifik støtte sådan som den støtte, der nu er blevet udbetalt til Eftec. EU bør i stedet for satse på støtte af generel karakter, f.eks. støtte til infrastruktur samt til det almindelige uddannelsessystem. Støtte til enkelte virksomheder, som den der nu er blevet bevilget Eftec, er kun med til at fordreje markedet og er meget uretfærdig for de berørte regioner. Nedlægningsbeslutningen berører 22 ansatte.

Kan Kommissionen bekræfte ovennævnte oplysninger om, at Eftec får etableringsstøtte på 6 mio. om året i en periode på seks år? Mener Kommissionen, at en sådan udvikling kan forenes med målene for EU's konkurrencepolitik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(17. februar 2004)

Kommissionen har taget det ærede medlems oplysninger om mulig statsstøtte til virksomheden Eftec til efterretning. Ifølge disse oplysninger står virksomheden til i løbet af seks år at modtage tilskud på 30 mio. SEK til brug ved udvidelsen af fabrikken i Rhigos, Aberdare. Det ærede medlem har anført, at støtten er bevilget i forbindelse med virksomhedens flytning fra Hässleholm i Sverige til Wales.

Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence vil udføre de nødvendige undersøgelser i forbindelse med de oplysninger, som det ærede medlem har givet, således at det kan fastslås, om det pågældende projekt indebærer statsstøtte, som er uforenelig med EF-traktatens konkurrenceregler. Kommissionen vil snarest muligt oplyse det ærede medlem om resultatet.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/510

(2004/C 78 E/0531)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3288/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(5. november 2003)

Om: Etablering af virksomheder i Losser kommune

Losser kommune i Nederlandene er beliggende ved grænsen til Tyskland. Denne kommune har for øjeblikket store problemer med etablering af virksomheder. På nederlandsk side er det specielt vanskeligt at finde en mindre industrigrund; på tysk side findes der industrigrunde. Men virksomheder i Losser kommune, der vil starte en virksomhed på den anden side af grænsen, konfronteres med andre regler og lovbestemmelser, hvilket vanskeliggør deres etablering. Anholt-traktaten, der for øjeblikket regulerer det grænseoverskridende samarbejde mellem nederlandske og tyske regionale myndigheder, sigter ikke mod en tilpasning af tysk og nederlandsk lovgivning og indeholder ingen valgmulighed. Udvikling af grænseoverskridende industrigrunde er heller ikke muligt, da den nederlandske lokalplan ikke tillader det.

Jeg har tidligere argumenteret for, at grænseregioner er prøvesten for et integreret Europa, og at det europæiske samarbejde netop der må komme til konkret udformning via en tilpasning af lovgivningen og offentlige bestemmelser.

1. Er Kommissionen ikke af den opfattelse, at netop i grænseområder skal etableringen af virksomheder ved eller på tværs af den nationale grænse stimuleres?

2. Er Kommissionen ikke af den opfattelse, at fleksibilisering eller tilpasning af lovgivningen i det ovenfor beskrevne område er af stor betydning, og er den rede til at tage initiativ til at tilskynde medlemsstaterne til at gå i gang med dette?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(23. december 2003)

1. I overensstemmelse med retningslinjerne for EU-initiativet Interreg lægges der i forbindelse med EU's programmer for grænseoverskridende samarbejde vægt på at fremme iværksætterkultur og udvikling af små virksomheder og lokale beskæftigelsesinitiativer.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/135

(2004/C 84 E/0173)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4032/03

af Geoffrey Van Orden (PPE-DE) til Kommissionen

(12. januar 2004)

Om: Det Forenede Kongeriges bidrag til EU-budgettet

Hvor stort et bruttobidrag har Det Forenede Kongerige indbetalt til EU-budgettet siden landet blev medlem i 1973?

Hvor stort et beløb har Det Forenede Kongerige modtaget fra EU-budgettet siden landet blev medlem i 1973?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(30. januar 2004)

En oversigt viser:

— Det Forenede Kongeriges bruttobidrag (samlede betalinger fra UK efter fradrag af UK's budgetrabat) til EU-budgettet i perioden 1973-2002;

— UK's samlede indtægter fra EU-budgettet i perioden 1985-2002 samt;

— UK's korrektion fordelt på år i perioden 1985-2002.

Oversigten er tilsendt det ærede medlem og Parlamentets sekretariat.

Tal over de samlede midler, som Det Forenede Kongerige har modtaget fra EU-budgettet, foreligger kun fra 1985, dvs. efter at den nuværende korrektionsordning for Det Forenede Kongerige trådte i kraft.
a)

Rådets resolution af 27.5.1999 om bekæmpelse af international kriminalitet, som følger bestemte ruter. (1) Denne resolution satser på at forbedre det praktiske samarbejde mellem politiet i de forskellige medlemsstater for at bekæmpe en særlig form for kriminalitet på grundlag af en koordineret politik
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/475

(2004/C 84 E/0549)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1697/03

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. maj 2003)

Om: Opdræt af katte med henblik på salg af deres skind — forbrugersvindel

Som det har været fremme i en udsendelse på BBC falder hundredvis af forbrugere i Europa som ofre for bedrageri, idet de uafvidende køber pelse fremstillet i Europa, som er lavet af katte- eller hundeskind.

I samme reportage blev det nævnt, at der internationalt hvert år slås hundredtusindvis af katte og hunde ihjel af plattenslagere, der tjener penge på at sælge deres skind i Europa uden nogensinde klart at oplyse, hvor »produkterne« stammer fra.

Eftersom forbrugerbeskyttelsen udgør en af EU's grundlæggende politikker, bedes Kommissionen oplyse følgende: Hvilke konkrete foranstaltninger agter den at træffe med henblik på at sætte en stopper for denne ulovlige handel, som ud over at være en afskyelig praksis også er bedrageri mod forbrugerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(10. juli 2003)

På nuværende tidspunkt er Kommissionen ikke i besiddelse af nogen oplysninger, der bekræfter, at katte og hunde opdrættes med henblik på salg af deres pels i EU eller i de ti tiltrædelseslande.

Kommissionen er opmærksom på importen af katte- og hundepels. Kommissionen undersøger for øjeblikket de spørgsmål, der blev stillet, idet der bliver taget højde for kravene henholdsvis i Verdenshandelsorganisationens (WTO) regelværk, retsgrundlag i henhold til fællesskabslovgivningen og samspillet med den nuværende lovgivning mod vildledning af forbrugerne.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/250

(2004/C 84 E/0297)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3812/03

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(11. december 2003)

Om: Tempus-programmet i Rumænien

Den 12. november 2003 berettede det tyske tidsskrift »Stern« i sin online-udgave om et muligt tilfælde af bedrageri med Kommissionens midler til Tempus-programmet i Rumænien. Ifølge artiklen rettede en anerkendt professor i Bukarest henvendelse til OLAF og forelagde det bevismateriale, hvoraf fremgik, at videreuddannelsesforanstaltninger for rumænske tjenestemænd, som angiveligt havde modtaget støtte fra EU, ikke havde fundet sted. Ifølge »Stern« blev dette materiale dog hverken verificeret eller modbevist af OLAF. I stedet for har OLAF på grundlag af en revisionsberetning, som Tempus-ledelsen selv har givet i opdrag, tilbagevist beskyldningerne og afsluttet sagen.

1. Hvorfor anerkendte OLAF i sine skrivelser til den pågældende professor af 26. september 2003 og af 24. oktober 2003 ikke bevisværdien af det materiale, som det havde fået forelagt?

2. Hvorfor tog OLAF udgangspunkt i en revision foretaget af Kommissionens Tempus-ledelse i stedet for selv at foretage en grundig undersøgelse af den pågældende sag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(11. februar 2004)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at de dokumenter, der blev vedlagt til støtte for den pågældende klage, blev undersøgt grundigt sammen med en række andre forhold i den sagsmappe, der blev sendt til OLAF.

Efter aftale med OLAF og i overensstemmelse med den sædvanlige procedure i sådanne sager anmodede Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur en virksomhed i London om at foretage en undersøgelse af, om der var tale om svig. Denne undersøgelse bekræftede ikke de beskyldninger, det ærede medlem henviser til. Kommissionen har ingen grund til at stille spørgsmålstegn ved denne undersøgelses uafhængighed.

På baggrund af disse undersøgelser og efter at have kontaktet en række europæiske, rumænske og belgiske organer fastslog OLAF ved afslutningen af sagsbehandlingen, at der ikke forelå bevis for nogen form for svig i forbindelse med det pågældende program.

OLAF har dog modtaget yderligere oplysninger efter at have afsluttet sagen og har besluttet at genoptage efterforskningen af en række forhold. Resultatet af denne efterforskning vil blive videregivet til de kompetente myndigheder efter den sædvanlige procedure.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/28

(2004/C 84 E/0031)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2515/03

af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen

(29. juli 2003)

Om: Udtalelse fra OLAF-Overvågningsudvalget om Eurostat-taskforcen

Den 9. juli 2003 besluttede Kommissionen at nedsætte en taskforce i forbindelse med anklagerne mod Eurostat. Denne taskforce skal have til opgave at fremskynde interne og eksterne undersøgelser, der hidtil er blevet udført af bedrageribekæmpelseskontoret OLAF alene.

Dette er et indgreb i OLAF's uafhængige undersøgelsesbeføjelser, som Parlamentet og Rådet udtrykkeligt har garanteret i forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 (1).

Har direktøren og/eller Kommissionen, før beslutningen blev truffet den 9. juli 2003, indhentet en udtalelse fra OLAF-Overvågningsudvalget, som har til opgave at sikre kontorets uafhængighed?

Hvis ikke, hvorfor ikke?

(1) EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.
1. og 2.

Kommissionen kan på ingen måde bekræfte, at der er en tendens til udelukkende at bruge engelsk som arbejdssprog i den interne arbejdsgang. På den ene side er alle officielle sprog samtidig arbejdssprog i henhold til artikel 1 i Rådets forordning nr. 1/58 om den ordning, der skal gælde for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (1), og de kan derfor automatisk anvendes på lige fod i institutionerne. På den anden side er det normalt, at visse sprog af operationelle grunde anvendes mere end andre af Kommissionens personale i det daglige arbejde. Denne praksis foregår imidlertid med respekt for sprogenes ligestilling som officielle sprog og arbejdssprog. Kommissionen har heller ikke til hensigt at indføre en særlig ordning, som favoriserer anvendelsen af et eller flere sprog i tjenestegrenene. Det er i henhold til vedtægtens artikel 25 en generel betingelse for ansættelse, at ansøgeren har »indgående kundskaber i et af Fællesskabernes sprog og tilfredsstillende kundskaber i et andet af Fællesskabernes sprog i det omfang, dette er nødvendigt for hans hverv«. Som led i den administrative reform har Kommissionen foreslået foranstaltninger, som yderligere skal fremme flersprogetheden: ud over kundskaberne i et andet sprog på ansættelsestidspunktet tager Kommissionen indlæringen af et tredje sprog i betragtning ved den første forfremmelse efter tiltrædelsen af tjenesten. I den forbindelse skal Kommissionen også erindre om, at den — som en absolut prioritet — har valgt at tilbyde intensive sprogkurser; på den måde er det muligt at kompensere og supplere den sproglige uddannelse af de ansatte, som ikke nødvendigvis fra starten kender de sprog, der benyttes mest i forbindelse med særlige uddannelsestilbud (bortset fra sproglige).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/8

(2004/C 84 E/0008)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1350/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(10. april 2003)

Om: Grænseoverskridende investeringer

Mener Kommissionen, at indførslen af euroen har øget de grænseoverskridende investeringer for de medlemsstater, der deltager i euro-samarbejdet? Kan Kommissionen opdatere de tal, der er oplyst i tidligere svar — tal, som viste en væsentligt kraftigere stigning i de grænseoverskridende investeringer i eurozonen end for EU-medlemmer, der ikke deltager i eurosamarbejdet? Kan Kommissionen ligeledes oplyse tallene for hver enkelt af de fem største EU-medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(22. maj 2003)

Data om udenlandske direkte investeringer (FDI) for EU-15 opdelt efter euroområdet og EU-15/ikke-eurolande samt data om de enkelte aggregaters andel af totalen for EU-15 sendes direkte til det ærede medlem og Parlamentets Generalsekretariat. Data for euroområdet foreligger fra 1997. Årlige vækstrater er også vist. (Første sæt tabeller).

Data for de fem medlemsstater, som modtager flest direkte investeringer fra udlandet, Det Forenede Kongeriges andel af totalen for EU-15 og årlige vækstrater er også vist. (Andet sæt tabeller).

Det fremgår af de foreliggende data om udenlandske direkte investeringer, at indførelsen af euroen havde en gunstig indflydelse på de grænseoverskridende investeringer for de medlemsstater, der deltager i eurosamarbejdet.

Af FDI-data, som Eurostat har sammenstillet, fremgår det, at stigningen i udlandets direkte investeringer har været langt større i euroområdet end i de andre medlemsstater i 1999 og 2000. Dette kan tolkes som et bevis på, at Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) har haft en positiv effekt på de grænseoverskridende direkte investeringer. Det er dog vigtigt at minde om, at ØMU'en kun er en af de faktorer, som i de seneste år har påvirket FDI-strømmene i euroområdet. Især har udviklingen i de udenlandske direkte investeringer været domineret af konjunkturerne i de sidste to år. I 2001 medførte nedgangen i antallet af fusioner samt den vanskelige økonomiske situation et kraftigt fald i de udenlandske direkte investeringer både i euroområdet og de øvrige medlemsstater.