ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3653/02

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(18. december 2002)

Om: Olieforureningen i Galicia restriktioner for enkeltskrogede skibe

Efter olietankeren Prestiges forlis er den spanske og franske regering nået til enighed om, at enkeltskrogede olietankskibe, der er mere end 15 år gamle, skal udelukkes fra zonen mellem 12 og 200 sømil fra kysten, dvs. fra deres respektive søterritorier, også selv om de opfylder Den Internationale Søfartsorganisations krav.

Denne ganske vist prisværdige beslutning har været udsat for kritik, fordi den strider mod FN's havretskonvention. I dennes artikel 58 anerkendes friheden til sejlads og overflyvning i den eksklusive økonomiske zone. Der er ganske vist skabt grundlag for en begrænsning af den fri bevægelighed i denne zone, men den kan kun gøres gældende af IMO og ikke ensidigt af en eller flere stater.

Hvad er Kommissionens holdning til den beslutning, den spanske og franske regering har truffet?

Agter Kommissionen på baggrund af, at det er nødvendigt at mindske risikoen for nye katastrofer, at henstille til medlemsstaterne, at de i overensstemmelse med artikel 211, stk. 6, i havretskonventionen retter en begrundet henvendelse til Den Internationale Søfartsorganisation med anmodning om tilladelse til at begrænse den uhindrede passage for disse fartøjer i den omtalte zone?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-3653/02 og E-3657/02

(11. februar 2003)

Kommissionen er klar over, at det er nødvendigt, at kyststaterne kan beskytte deres kyststrækninger mod de risici, havsejladsen frembyder i tæt besejlede områder, som f.eks. Cap Finisterre.

På denne baggrund forelagde Kommissionen den 20. december 2002 Rådet og Europa-Parlamentet et forslag til forordning om forbud mod transport af svær brændselsolie i enkeltskrogede tankskibe fra eller til havne inden for Unionen samt om fremskynding af udskiftningen af enkeltskrogede fartøjer med dobbeltskrogede.

Endvidere er Kommissionen af den opfattelse, at de internationale havretlige bestemmelser er for gunstige for så vidt angår friheden til sejlads og ikke tager nok hensyn til kyststatenes interesser. Dog har Kommissionen ingen kompetence til selv at fremsætte forslag til nye foranstaltninger, der gør det muligt at fjerne risikable fartøjer mest muligt fra kysterne.

Som bebudet i sin meddelelse af 3. december 2002(1) vil Kommissionen anmode Rådet om et forhandlingsmandat vedrørende de kompetenceområder, der sorterer under Kommissionen, ligesom den vil koordinere medlemsstaternes aktioner på de andre områder med det formål at ændre De Forenede Nationer Havretskonvention, så der opnås en bedre ligevægt mellem miljøbeskyttelseskravene og friheden til sejlads.

Ligeledes vil Kommissionen støtte og om nødvendigt samordne alle aktioner fra medlemsstaternes side inden for Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) med det formål at skabe nye instrumenter til overvågning og forvaltning af skibsfarten, så medlemsstaternes kystfarvande, herunder deres territorialfarvande og eksklusive økonomiske zoner, beskyttes mod truslerne mod havmiljøet.

(1) KOM(2002) 681 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3707/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(19. december 2002)

Om: Sydafrika

Kan Kommissionen i forbindelse med Sydafrika angive en liste over projekter, der er blevet godkendt til finansiering over EU-budgettet i år 2001, og oplyse det samlede investeringbeløb for 2001?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 og E-3725/02

(11. februar 2003)

Det ærede medlem henvises venligt til nedenstående skema, der viser den samlede støtte til følgende lande:

>TABELPOSITION>

Kommissionen sender direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat et mere detaljeret skema samt årsberetningen for 2001 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistanden til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2781/02

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(3. oktober 2002)

Om: Kaliningrad og beskyttelse af Unionens finansielle interesser

Kommissionen forhandler med de russiske myndigheder om forbindelserne til den russiske enklave Kaliningrad, som ligger indeklemt mellem stater, der søgerom tiltrædelse til Den Europæiske Union. På grund af denne særlige beliggenhed udgør enklaven en særlig risiko for Unionens finansielle interesser.

1. Er Kommissionen enig i, at Kaliningrad på grund af sin geografiske beliggenhed udgør en potentiel risiko for Unionens finansielle interesser?

2. Har Kommissionen kortlagt disse risici? Hvilke risici har Kommissionen i bekræftende fald identificeret?

3. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at beskytte Unionens interesser optimalt i forbindelse med Kaliningrad?

4. Kan Kommissionen forsikre, at der under forhandlingerne med de russiske myndigheder om Kaliningrad ikke vil blive tale om reduceret beskyttelse af Unionens finansielle interesser, og at der vil blive taget udgangspunkt i det princip, at beskyttelsesniveauet af de finansielle interesser her skal være mindst lige så højt, som det er i det nuværende EU-15?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(6. november 2002)

Kommissionen finder, at det er i EU's generelle interesse finansielt, økonomisk, miljømæssigt og sikkerhedsmæssigt at sikre, at problemerne i forbindelse med Kaliningrad ikke udgør en trussel for stabiliteten, velstanden og sikkerheden i et udvidet EU. Derfor yder Kommissionen i samarbejde med de russiske myndigheder en aktiv bistand til Kaliningrad med henblik på at fremme den økonomiske og sociale udvikling, bl.a. bistand inden for områder som forbedret grænsekontrol, bekæmpelse af forurening og bekæmpelse af hiv/aids.

Kommissionen finder også, at et udbygget samarbejde mellem EU og Rusland inden for retlige og indre anliggender, især en fælles indsats for at forhindre grænseoverskridende kriminalitet, smugling og illegal migration, vil være afgørende for at sikre, at kontrollen ved den fremtidige fælles grænse ikke frembyder nogen trussel for EU's interesser.

I de seneste drøftelser om Kaliningrad-spørgsmålet har Rusland fokuseret på visumproblematikken. Kommissionen fremlagde den 18. september 2002 en meddelelse, hvori den fastslog, at uanset hvilken løsning der findes på spørgsmålet om personers og varers transit til og fra Kaliningrad, skulle den være i fuld overensstemmelse med gældende EU-ret og respektere de nye medlemsstaters suverænitet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3315/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(22. november 2002)

Om: Låneprognoser

1. Vil Kommissionen, i fortsættelse af sin besvarelse af 4. november af de skriftlige forespørgsler fra medlemmerne E-2865/02 til E-2868/02(1), på nuværende tidspunkt oplyse prognosen i hvert enkelt stabilitets- og konvergensprogram for hver medlemsstat, for så vidt angår real-BNI, inflation og budgetbalance, og sammenligne hver enkelt af disse fremskrivninger med det faktiske resultat?

2. Kan Kommissionen se systematiske forskelle i, hvor gode de forskellige medlemsstater er til at lave prognoser, og i bekræftende fald, hvad skyldes dette?

3. Hvilke konklusioner drager Kommissionen?

(1) EFT C 161 E af 10.7.2003, s. 47.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(12. december 2002)

Medlemsstaterne forelægger stabilitets- og konvergensprogrammerne ved årsskiftet. Efter godkendelsen af adfærdskodeksen i 2001 forelægges stabilitets- og konvergensprogrammerne direkte efter udarbejdelsen af Kommissionens efterårsprognoser, hvilket sikrer et sundt grundlag for at evaluere programmerne. Desuden er informationerne i programmerne nu forholdsvis homogene og omfatter oplysninger om makroøkonomiske prognoser (bruttonationalprodukt (BNP) og inflationsfremskrivninger) og budgetudviklingen. Sideløbende med evalueringen af det aktuelle program foretager Kommissionen også en vurdering af det foregående års program på baggrund af den seneste udvikling. Med hensyn til næste runde stabilitets- og konvergensprogrammer er det endnu for tidligt at vide noget om, hvad der vil blive forelagt Kommissionen til vurdering. Det er endvidere først på et senere tidspunkt muligt at foretage en sammenligning af prognoser for makroøkonomiske variabler eller budgetmål med de faktiske tal. Med hensyn til informationer vedrørende 2003 kan der først foretages en sammenligning, når de statistiske oplysninger bliver officielle ved årets udgang.

For at bekræfte om der er systematiske forskelle mellem prognoserne over variabler i stabilitets- og konvergensprogrammerne og de faktiske resultater, er det nødvendigt at gennemføre en efterfølgende undersøgelse. Kommissionen har endnu ikke foretaget en så omfattende undersøgelse for alle medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0656/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 2002)

Om: Fastlæggelse af moms for små og mellemstore virksomheder i Grækenland på grundlag af anslåede indtægter

I artikel 6 i lov nr. 2753/99 er det fastlagt, at de små og mellemstore virksomheder for hver periode på tre år, hvor virksomheden har været i drift, fra 1999 og fremover skal sammenligne deres bruttoindtægter med summen af indtægter uden for regnskabet. Hvis bruttoindtægterne er mindre, skal der betales moms beregnet på grundlag af denne anslåede forskel.

Repræsentanterne for de små og mellemstore virksomheder i Grækenland mener, at denne bestemmelse er uretfærdig, fordi de ikke alene pålægges moms med tilbagevirkende kraft, men at denne moms desuden opkræves for salg, der er baseret på skøn.

Hvad er Kommissionens holdning i dette spørgsmål? Mener Kommissionen, at der virkelig er tale om fastlæggelse af moms på grundlag af formodninger? Mener den, at denne form for skønsmæssig momsopkrævning er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen?

Supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(4. december 2002)

Kommissionen har for nylig modtaget oplysninger fra de græske myndigheder, som sætter den i stand til at besvare forespørgslerne fra det ærede medlem om foreneligheden af den græske lov 2753/1999 med fællesskabsretten på momsområdet.

Det fremgår, at lovens artikel 6, stk. 2, giver visse virksomheder, der konstaterer en manglende overensstemmelse mellem deres omsætning og deres indkøb, mulighed for at afhjælpe dette problem ved at betale en ekstra skat uden at skulle betale bøde. Det står virksomheden frit for ikke at vælge denne form for selvkontrol, når den er genstand for en regelmæssig kontrol, som i tilfælde af væsentlig overtrædelse kan medføre en skatteforhøjelse på op til 300 %.

Kommissionen mener, at disse foranstaltninger har at gøre med kontrolteknik og metode for fastlæggelse af beskatningsgrundlaget, hvor beløbet ikke synes at blive berørt af virksomhedens valg af den ene eller den anden teknik. Den græske lov 2753/1999 synes derfor ikke at være i strid med fællesskabsretten på momsområdet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3599/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. december 2002)

Om: Tilbagevenden af Galiciens fiske- og skaldyrsbestande Prestige-katastrofen

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen tænkt sig for at hjælpe fiske- og skaldyrsbestandene tilbage til Galiciens forurenede kyster efter Prestige-katastrofen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. februar 2003)

Den 20. december 2002 vedtog Rådet en forordning, hvorved der blev indført nogle særforanstaltninger med det formål at fremme genopbygningen af fiskeressourcerne og akvakulturen, som blev ramt af olieforureningen fra olietankskibet Prestige(1).

Med denne rådsforordning indføres der nogle ekstraordinære støtteforanstaltninger til fordel for de personer og virksomheder, der arbejder inden for fiskeri, skaldyrskultur og akvakultur i de kystområder i Spanien, som er blevet ramt af olieforureningen fra olietankskibet Prestige.

Støtteforanstaltningerne omfatter:

- erstatning til enkeltpersoner og virksomhedsejere, som midlertidigt har måttet ophøre med deres aktiviteter

- støtte til udskiftning af fiskeredskaber

- støtte til rengøring, reparation og genopbygning af skaldyrs- og akvakulturanlæg

- erstatning med henblik på genetablering af skaldyrsbestandene.

Med det formål at lette og fremskynde støtten til ofrene for forureningen er der desuden med denne forordning blevet indført nogle undtagelser fra de kriterier, som skal være opfyldt, for at der kan opnås finansieringsstøtte fra FIUF (finansielt instrument til udvikling af fiskeriet) i forbindelse med Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999(2).

Endelig åbner denne forordning mulighed for, at der afsættes yderligere (30 mio. EUR) i støtte som led i Rådets forordning (EF) nr. 2561/2001 om fremme af omstillingen af de fartøjer og fiskere, der indtil 1999 var afhængige af fiskeriaftalen med Marokko(3).

Kommissionen henviser i øvrigt det ærede medlem til de svar, som den har givet ham på de skriftlige forespørgsler E-3362/02(4) og 3593/02(5), og svaret på Isidoro Sanchez Garcia's skriftlige forespørgsel E-3632/02(6), hvorved han vil få et samlet overblik over Kommissionens initiativer og de forskellige foranstaltninger, der eventuelt vil kunne tages i anvendelse som følge af olietankskibet Prestige's forlis.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 2372/2002 af 20. december 2002 om særforanstaltninger for at yde erstatning til den spanske fiskeri-, skaldyrs- og akvakultursektor for de tab, olieudslippet fra Prestige har forårsaget, EFT L 358 af 31.12.2002.

(2) Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet, EFT L 337 af 30.12.1999.

(3) Rådets forordning (EF) nr. 2561/2001 af 17. december 2001 om fremme af omstillingen af de fartøjer og fiskere, der indtil 1999 var afhængige af fiskeriaftalen med Marokko, EFT L 344 af 28.12.2001.

(4) Se side 85.

(5) Se side 110.

(6) Se side 120.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2245/02

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(23. juli 2002)

Om: Ordning for udbetaling af godtgørelser til tandklinikker i Det Forenede Kongerige

Den britiske regerings politik er at betale statsdrevne tandklinikker en fastlagt takst for hver ydet behandling, og herudover betales tillige alle kapital-, personale- og driftsomkostninger. Uafhængige tandlæger, der har indgået aftale om at yde tandbehandling, betales efter de samme takster, men uden godtgørelse af eventuelle kapital-, personale- og driftsomkostninger med undtagelse af delvis betaling af de gældende takster. Vil Kommissionen oplyse, om denne politik udgør illoyal konkurrence, eller om den er i overensstemmelse med EU's konkurrencepolitik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(20. september 2002)

Sundhedspolitikken er medlemsstaternes eget ansvarsområde, og det er de enkelte medlemsstater, der træffer beslutning om at oprette, drive og finansiere offentlige sundhedsinstitutioner, som har til opgave at levere offentlige tjenesteydelser.

Finansieringen af disse ydelser er forenelig med konkurrencereglerne, hvis den ikke overskrider det, der er nødvendigt, for at institutionerne kan udføre deres opgaver. En overkompensation af udgifterne til offentlige sundhedsydelser, der kan give anledning til krydssubsidier af konkurrerende aktiviteter, vil derimod kunne udgøre et brud på konkurrencereglerne.

Det fremgår af disse principper, at den britiske regerings politik, som består i at betale en fastlagt takst til de offentlige tandklinikker for hver ydet behandling og herudover afholde alle deres kapital-, personale- og driftsomkostninger, hvorimod de privatpraktiserende tandlæger, som på kontraktlig basis udfører de samme opgaver, kun får de tilsvarende honorarer uden kompensation for deres kapital-, personale- og driftsomkostninger, ikke nødvendigvis udgør en hindring for den frie konkurrence.

De offentlige tandklinikker kan pålægges visse forpligtelser (maksimumstakster, åbningstider, geografisk dækning af det pågældende område eller bestemte specialer), som ikke belaster privatpraktiserende tandlæger, og som medfører udgifter. Hvis de midler, som bevilges af de britiske myndigheder, begrænser sig til at kompensere de offentlige tandklinikker for de udgifter, som følger af deres offentlige serviceforpligtelser, er de ikke omfattet af statsstøttereglerne.

Med de oplysninger, som Kommissionen råder over, er det ikke muligt at afgøre, om den ordning, som det ærede medlem beskriver, er en overtrædelse af Fællesskabets konkurrenceregler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3658/02

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(18. december 2002)

Om: Olieforureningen i Galicia lejlighedsvis udledning af olie

Olietankskibet Prestiges forlis har vakt fornyet bekymring i offentligheden, der med forbløffelse må se på, hvordan der med jævne mellemrum kan konstateres olieforurening ved vore kyster. Efter hver katastrofe udtaler regeringerne sig offentligt om, at lovgivningen skal skærpes lige til den næste katastrofe indtræffer.

Den katastroferelaterede olieforurening tegner sig imidlertid for mindre end 20 % af den olie og de oliederivater, der ender i havet. Over 80 % kan tilskrives forskellige former for praksis, der finder sted dagligt, f.eks. tømning og rensning af tanke i rum sø. Det er et faktum, at en række fartøjer benytter lejligheden til at rense deres tanke, hver gang der sker en katastrofe af denne art.

Der er oven i købet dem, der hævder, at dette ikke er en lejlighedsvis, men derimod en daglig foreteelse, som imidlertid kun registreres, fordi medierne er til stede i et bestemt område i forbindelse med olieforurening udløst af en katastrofe.

Agter Kommissionen såvel i EU- som IMO-regi (Den Internationale Søfartsorganisation) at fremsætte formelle forslag eller tage konkrete skridt med henblik på at forhindre, at sådanne ulykker gentager sig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(6. februar 2003)

Kommission er særligt opmærksom på problemet med illegal tankrensning og virkningerne heraf på havmiljøet. Den er af den opfattelse, at der bør indføres strafferetlige følger for alle, som bevidst eller ved grov uagtsomhed forårsager en forurening af havet.

Kommissionen har foreslået initiativer i den henseende i sin meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet, der blev fremlagt den 3. december 2002(1). Desuden bekræftede Det Europæiske Råd i København i december 2002 i sine konklusioner, at det havde til hensigt at undersøge behovet for nye initiativer bl.a. på området strafferetligt ansvar for forurenere.

Kommissionen har i denne sammenhæng i færd med at udarbejde et udkast til forordning, som bl.a. sigter mod at strafforfølge alle personer (dvs. ikke blot rederen, men også ejeren af lasten, klassifikationsselskabet eller andre berørte personer), som på grund af grov uagtsomhed forårsager forurening.

Dette forslag er rettet mod (tilsigtede) udledninger fra fartøjer, tankrensninger, og det vil blive suppleret med bestemmelser vedrørende indsamlingen af beviser og retsforfølgelse af de ansvarlige.

(1) KOM(2002) 681 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2865/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(11. oktober 2002)

Om: Budgetbalanceprognose

1. Kan Kommissionen give oplysninger om den eller de prognoser, hver enkelt medlemsstat har udarbejdet for budgetbalancen (som en procentdel af BNI) i det efterfølgende finansår for hvert enkelt år inden for de sidste ti år?

2. Vil Kommissionen tillige opgive det deraf følgende faktiske resultat og for hver enkelt medlemsstat beregne en gennemsnitlig forskel mellem prognose og faktisk resultat?

Vil Kommissionen fremsætte en kort kommentar til, hvilken lære man kan drage heraf?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mirapå skriftlige forespørgsler E-2865/02, E-2866/02, E-2867/02 og E-2868/02

(4. november 2002)

Kommissionen indsamler ikke systematisk de forskellige prognoser, der udarbejdes af de enkelte medlemsstater om vækst og budgetbalancer. Det er derfor også vanskeligt at vurdere nøjagtigheden i disse prognoser.

Der er meget opmærksomhed omkring vækst- og budgetprognoserne i de stabilitets- og konvergensprogrammer, som medlemsstaterne fremsender til Kommissionen i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og koordination af økonomiske politikker(1). Kommissionen evaluerer disse prognoser på grundlag af sin egen analyse af den økonomiske situation samt andre internationale og private organers analyse heraf.

En omfattende undersøgelse af tidligere resultater af Kommissionens prognoser findes imidlertid i et økonomisk papir fra Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, der blev offentliggjort i oktober 1999: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/economic_papers/economicpapers137_en.htm.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2466/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(4. september 2002)

Om: Lån

1. Vil Kommissionen oplyse, hvor store lånebeløb der inden for hvert af de sidste fem år er udbetalt til EU-kandidatlandene, herunder Tyrkiet, samt til Ukraine, Belarus og Moldova?

2. Vil den endvidere oplyse de tilsvarende tal for udbetalinger til hvert af de ikke-EU-lande, der ligger ved Middelhavskysten?

3. Vil den endelig oplyse det samlede kumulerede tal for de fem år udtrykt som procentdel af hvert lands BNP og som beløb pr. indbygger i hvert land?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(30. oktober 2002)

Et sæt tabeller med de ønskede oplysninger er sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Bemærk venligst, at Kommissionen ikke råder over så detaljerede tal for Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) låneudbetalinger, som der anmodes om. Tabel 2 og 3, som er sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat, giver i stedet tallene for lån underskrevet af EIB i de respektive år. Som yderligere oplysning er der tilføjet en søjle med de samlede udbetalinger op til 31. december 2001.

Yderligere oplysninger om Fællesskabets låneaktiviteter findes i følgende rapporter, der regelmæssigt offentliggøres af Kommissionen:

- Rapport fra Kommissionen til budgetmyndigheden om garantier, som er dækket af det almindelige budget situationen den 31. december 2001(1).

- Rapport fra Kommissionen til Rådet og Parlamentet om Fællesskabets lånoptagnings- og långivningsaktiviteter i 2000(2).

(1) http://europa.eu.int/eur-lex/fr/com/rpt/2002/com2002_0237fr01.pdf.

(2) http://europa.eu.int/eur-lex/fr/com/rpt/2001/com2001_0435fr01.pdf.