ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/194

(2004/C 84 E/0236)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0295/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(6. februar 2004)

Om: Forskelsbehandling på grund af alder på vare- og tjenesteydelsesområdet

Rammedirektivet om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv 2000/78/EF (1) (som efter planen skulle have været gennemført i national ret pr. 2. december 2003) bekræfter, at Den Europæiske Union har forpligtet sig til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af alder på beskæftigelsesområdet. Kommissionen har dog ikke hidtil gjort noget for at imødegå forskelsbehandling på grund af alder uden for beskæftigelsesområdet.

Forlydender om, at ældre borgere har fået afslag på bilforsikringer på grund af deres alder, viser med al tydelighed, at der er behov for en lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af alder på vare- og tjenesteydelsesområdet. Vil Kommissionen foreslå lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af alder på andre områder end beskæftigelse? I bekræftende fald, hvornår, og i benægtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(12. marts 2004)

Kommissionen har ikke for øjeblikket planer om at fremsætte forslag til retsakter om forskelsbehandling, f.eks. på grund af alder, uden for beskæftigelsesområdet. Det er Kommissionens opfattelse, at tiden endnu ikke er moden til et sådant forslag, navnlig da datoen for gennemførelse af Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv ligger så kort tilbage (december 2003), og indvirkningen af dette direktiv på de nationale retssystemer vil være betydelig, og der vil være behov for at gøre status over udviklingen på dette område.

Kommissionen finder imidlertid, at der er et behov for en bredere diskussion om, hvordan de forskellige redskaber, der findes på fællesskabsplan til forebyggelse af forskelsbehandling fungerer i praksis. I forbindelse hermed har Kommissionen i foråret 2004 til hensigt at gennemføre en offentlig høring i form af en kommende grønbog om den fremtidige strategi for bekæmpelse af forskelsbehandling. Formålet med grønbogen er at gøre status over de fremskridt, der er gjort i EU's politik for bekæmpelse af forskelsbehandling, og tage de nye opfordringer op, der følger af EU's udvidelse og hjælpe med til at sætte kursen for EU's aktioner på dette område for de næste fem år eller længere.

Kommissionen vil endelig i 2006 forelægge Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af direktiv 2000/78/EF.

(1) EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/607

(2004/C 84 E/0682)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0499/04

af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om: Tilbagebetaling af støtte til etablering af industrivirksomheder

Blandt de mange konsekvenser, der følger af og fortsat vil følge af Unionens udvidelse mod øst, er én særligt tydelig, nemlig den flytning af industrier, der finder sted fra Unionens ældste medlemsstater til de nye medlemsstater.

I nogle tilfælde har de virksomheder, der beslutter at flytte, modtaget støtte fra de respektive nationale eller regionale myndigheder til etablering på disses respektive territorier.

Finder Kommissionen, at det er lovligt og berettiget, at de pågældende virksomheder, der forlader de regioner, hvorfra de har modtaget støtte, for at etablere sig i de østeuropæiske lande, tilbagebetaler den modtagne nationale eller regionale støtte, når de forlader det land, hvor de har modtaget støtte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. marts 2004)

Det ærede medlems spørgsmål er ikke blot knyttet til EU's udvidelse. Allerede i 1997, da Kommissionen godkendte retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (1), blev der taget hensyn til behovet for at skabe balance mellem virksomhedernes frihed til at beslutte, hvor og hvornår de vil investere i et miljø, der undergår hurtige forandringer, og indsatsen for at stimulere sådanne mobile investeringer i støtteberettigede områder. I henhold til punkt 4.10 og 4.14 i retningslinjerne for statsstøtte med regional sigte er støtte til initialinvesteringer og støtte til jobskabelse i kraft af fremgangsmåden for udbetaling og tildeling betinget af, at investeringen og jobskabelsen opretholdes i mindst 5 år. Denne betingelse indgår i alle ordninger med regional sigte, som godkendes af Kommissionen, og den skal være opfyldt.

(1) EFT C 74 af 10.3.1998.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/773

(2004/C 84 E/0870)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0331/04

af Miet Smet (PPE-DE) til Kommissionen

(10. februar 2004)

Om: Oprettelse af et regionalt koordineringscenter for socialpolitik for Balkan

Allerede i længere tid har Kommissionen varslet oprettelse eller medoprettelse af et regionalt koordineringscenter for socialpolitik for Balkan. Oprettelsen af dette center var planlagt til foråret 2004.

Hvorledes går det med oprettelsen af dette regionale koordineringscenter for socialpolitik for landene i Sydøsteuropa?

Mere konkret,

— Hvordan går det med forberedelserne til oprettelsen af dette center?

— Hvilken dato forventes aktiviteterne at kunne indledes?

— Hvor får dette center hjemsted?

— Hvor stort et personale og hvilke bevillinger planlægges afsat til dette koordineringscenter?

— Hvilke opgaver får dette center?

— Hvilke parter inddrages i oprettelsen og i centrets arbejde?

— På hvilken måde inddrages landene i regionen i oprettelsen af centret og i dets arbejde.?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. marts 2004)

Der er planlagt oprettelse af et regionalt koordineringscenter for socialpolitik i forlængelse af projektet til styrkelse af den sociale samhørighed gennem fremme af koordinering af nationale socialsikringsordninger i den sydøstlige del af Europa i tilknytning til initiativet for social samhørighed under stabilitetspagten for den sydøstlige del af Europa.

Det regionale koordineringscenter vil blive finansieret under det regionale CARDS-program (2 mio. EUR over tre år) og oprettet i tæt samarbejde med Europarådet (medfinansiering på 200 000 EUR). Det overordnede sigte med projektet er ikke blot at oprette et regionalt koordineringscenter (hvis placering der endnu ikke er truffet afgørelse om). Målet er dels at foreslå de nationale myndigheder forskellige koordineringsinstrumenter og at få dem til at bruge disse instrumenter, dels at sikre, at der anvendes bedste EU-praksis i forbindelse med grænseoverskridende tiltag.

Der fokuseres med projektaktiviteterne på tre hovedområder:

— støtte til samarbejde om reform af social sikring;

— institutionel støtte og erhvervsuddannelse i den sociale sektor;

— støtte til fremme af arbejdsmarkedsdialogen og udveksling af oplysninger, navnlig vedrørende sociale rettigheder og borgerlige rettigheder og grænseoverskridende spørgsmål (ligebehandling, overførsel af ydelser m.m.).

Centerets oprettelse har været under forberedelse siden september 2003, og fastlæggelsen af udbudsbetingelserne for CARDS-projektet er næsten afsluttet. Kommisionen og Europarådet mangler endnu at nå til enighed om visse proceduredetaljer og anvendelsen af menneskelige og finansielle ressourcer. Det forventes imidlertid, at der snart vil blive underskrevet en underhåndsaftale med Europarådet, og at centerets aktiviteter vil blive sat i gang senest i starten af juni 2004.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/886

(2004/C 84 E/0979)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0819/04

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(15. marts 2004)

Om: Europaskolen i Amsterdam

Talrige forældre og lærere på Europaskolen i Amsterdam har udtrykt stor bekymring over de nederlandske myndigheders bebudede nedskæring af den offentlige støtte til Europaskolen, hvilket tilsyneladende er et led i disse myndigheders beslutning om at reducere støtten til grundskoleundervisning på fremmede sprog.

De portugisiske myndigheder fremfører tilsyneladende, at de stiller offentlige midler til rådighed for en grundskole, der giver undervisning i nederlandsk i Portugal. De forventer derfor en tilsvarende behandling og har hidtil afvist at overtage denne finansiering fra de nederlandske myndigheder.

Eftersom modersmålsundervisningen i grundskoler er af afgørende betydning for en fuldstændig udøvelse af den frie bevægelighed for personer, og denne undervisning gennemføres og finansieres med omfattende EU-midler inden for europaskolesystemet, forekommer dette spørgsmål at være af største interesse for EU-institutionerne.

Kommissionen bedes i denne forbindelse oplyse, om det ikke efter dens opfattelse ville være hensigtsmæssigt med et lovgivningsinitiativ, en enkel strategipolitisk meddelelse, der har til formål at give medlemsstaterne retningslinjer på dette område, eller ethvert andet initiativ med henblik på at undgå en gensidig ansvarsfraskrivning, således at denne undervisning kan fortsættes, hvilket er af største betydning for kommunikationen og bevægelsesfriheden i Europa.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(29. april 2004)

Ud fra de foreliggende oplysninger vedrører dette spørgsmål tilrettelæggelsen af uddannelsessystemerne. I henhold til EF-traktatens artikel 149 har medlemsstaterne imidlertid ansvaret for undervisningsindholdet og opbygningen af deres uddannelsessystemer. Kommissionens rolle inden for uddannelse er at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og supplere deres indsats.

Det skal dog nævnes, at Rådet den 25. juli 1977 vedtog direktiv 77/486/EØF om skolegang for børn af migrantarbejdstagere (1). Dette direktiv har til formål at fremme bedre betingelser for den frie bevægelighed for arbejdstagere med hensyn til modtagelsen og undervisningen af deres børn, og i direktivet understreges betydningen af, at modtagelseslandet i samarbejde med de oprindelige medlemsstater træffer egnede foranstaltninger, der skal fremme undervisningen af de pågældende børn i deres modersmål og i hjemlandets kultur, bl.a. med henblik på at lette deres eventuelle reintegration i den oprindelige medlemsstat. Kommissionen har ingen planer om at forelægge et nyt lovgivningsforslag.

(1) EFT L 199 af 6.8.1977.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/324

(2004/C 84 E/0378)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0169/04

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om: Kommissionens regnskabssystemer

Ifølge mine oplysninger har den interne revisionstjeneste i en rapport med titlen »Den interne revisionstjenestes gennemgang af Kommissionens regnskabssystem — endelig rapport« af 15. april 2003 fremsat en række anbefalinger til Kommissionen med hensyn til regnskabssystemerne.

Kan Kommissionen bekræfte, at den har ændret præsentationen af Garantifonden i balancen for at bringe den mere i overensstemmelse med den faktiske situation, som EIB har beskrevet?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/686

(2004/C 78 E/0732)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0230/04

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(26. januar 2004)

Om: Udnyttelse af fællesskabsbevillingerne i EU-medlemsstaterne i slutningen af 2003

Kan Kommissionen for de enkelte medlemsstater oplyse omfanget af forpligtelserne og de midler, der rent faktisk er blevet udbetalt, frem til slutningen af 2003 under fællesskabsstøtterammerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(18. februar 2004)

Kommissionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
1.

Kommissionen er klar over, at der er visse lofter og betingelser for ejendomsrettigheder i Spanien, og at det i den spanske forfatnings artikel 33 hedder, at ingen kan fratages sin ejendomsret, medmindre der er tale om offentlig nytte eller sociale interesser. Desuden skal der gives erstatning, og gældende lov skal overholdes.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/811

(2004/C 84 E/0906)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0573/04

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(26. februar 2004)

Om: Påbegyndelse af bygning af Brennerbasistunnellen

Efter flere års forhandlinger skal bygningen af Brennerbasistunnellen påbegyndes i 2006. Gennemførelsen af dette infrastrukturprojekt vil resultere i en omlægning af trafikken og derfor også både under og efter bygningen af tunnellen få negative virkninger for lokalbefolkningen i nærheden af den pågældende tunnelstrækning; lokalbefolkningen udsættes bl.a. for en øget støjforurening.

I den forbindelse rejser der sig følgende spørgsmål: Hvad agter Kommissionen at gøre med henblik på at beskytte lokalbefolkningen på den pågældende strækning under byggeriet?

Stiller Kommissionen finansielle midler til rådighed med hensyn til opførelse af støjdæmpende barrierer?

Agter Kommissionen at gøre noget under byggeriet med henblik på at begrænse støjgenerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(13. april 2004)

Ifølge den nuværende tidsplan for bygning af Brennerbasistunnellen kan udførelsen af et pilotprojekt med henblik på en undersøgelse af de geologiske forhold på hele tunnelstrækningen starte i 2006.

Enhver miljøpåvirkning i selve byggefasen og senere skal ifølge italiensk og østrigsk lov gøres til genstand for en detaljeret VVM-vurdering.

Foreløbige miljøundersøgelser har afsløret visse potentielle problemer. De ansvarlige miljømyndigheder i Italien og Østrig har allerede krævet, at de pågældende forhold undersøges nærmere.

De nødvendige foranstaltninger til afdæmpning eller undgåelse af negative miljøvirkninger i og efter byggefasen vil blive nærmere fastlagt i de to landes miljøindvirkningserklæring. Disse foranstaltninger vil indgå i tunnelprojektet og vil følgelig være berettiget til eventuel EU-støtte.

I Kommissionens forslag af juli 2003 om ændring af »Eurovignet«-direktivet (1) siges det udtrykkeligt, at »alle infrastrukturomkostninger, der vedrører begrænsning af støjgener« anses for støtteberettigede omkostningsfaktorer ved beregningen af brugerafgifter.

Eftersom Kommissionen ikke står for projektet, må foranstaltningerne gennemføres af projektets initiativtager, dvs. Brennerbasistunnel-EØFG (og senere BBT SE) og følges af de respektive nationale myndigheder.

(1) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/540

(2004/C 84 E/0617)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0130/04

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. januar 2004)

Om: Fluortilsætning i drikkevand

Rådets direktiv om kvaliteten af drikkevand (98/83/EF) (1), der tillader medlemslande at tilsætte drikkevandet fluor, trådte i kraft den 25. december 2003. Fordele og risici ved fluor i vand er langt fra påvist, og videnskabelige uoverensstemmelser og sundhedsspørgsmål har præget emnet i mange år.

Undersøgelsen fra universitetet i York om virkninger og sikkerhed i forbindelse med fluortilsætning i drikkevand, iværksat af det britiske sundhedsministerium i 1999, var ikke istand til præcist at fastslå virkningen af flourtilsat vand for tænderne, fordi dokumentationen var af dårlig kvalitet, selvmodsigende og utroværdig. Siden har der ifølge ophavsmændene til ovennævnte undersøgelse ikke været andre troværdige undersøgelser, der kunne revidere holdningen til emnet.

I lyset af dette og i betragtning af at der i Storbritannien og Irland er cirka ni millioner forbrugere, der uden at være klar over det har fluor tilsat drikkevandet, hvilken forskning om fluortilsætning i vand fremmer og finansierer Kommissionen? Er Kommissionen enig i, at en sådan forskning er vigtig for at gøre det muligt for medlemslandene at følge forsigtighedsprincippet og til at forbyde denne form for masse-medicinering, hvis de måtte vælge det?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(16. marts 2004)

Spørgsmålet om tilsætning af fluor til drikkevand hører under medlemsstaternes kompetence, og Kommissionen bliver ikke inddraget, så længe den maksimale grænse i Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand overholdes. Tilsætning af fluor er som andre vandbehandlingsprocesser et spørgsmål, som bør behandles af de nationale myndigheder.

De enkelte medlemsstaters politik i dette spørgsmål afhænger af en række forskellige forhold og tager hensyn til de lokale sædvaner og til, at indtagelse af fluorforbindelser også kan skyldes brug af fluoriseret tandpasta, fluoriserede skyllemidler, fluorbehandlinger på tandklinikker og fluortilsatte føde- og drikkevarer. På nuværende tidspunkt hverken fremmer eller finansierer Kommissionen nogen bestemt forskning i fluortilsat vands sikkerhed.

(1) EFT L 330 af 5.12.1998, s. 32.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/402

(2004/C 84 E/0468)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0453/04

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. februar 2004)

Om: Udnyttelse af portugisiske arbejdstagere i Frankrig

De franske medier og portugisiske medier har kritiseret den helt uantagelige udnyttelse, som reelt er slaveri, portugisiske arbejdstagere udsættes for i Frankrig, navnlig i regionen Loire-Atlantique. Som det vil være bekendt er der allerede blevet indgivet en klage over GID (Groupe de désossage international), som ikke har overholdt ansættelseskontrakterne, ikke har udbetalt lønninger, transport, bidrag, feriepenge osv. til de portugisiske arbejdstagere.

Kommissionen bedes derfor oplyse, hvilke foranstaltninger der er taget, eller der vil blive taget for at beskytte de portugisiske arbejdstageres rettigheder og afklare de franske offentlige institutioners ansvar for, at dette slaveri har kunnet finde sted.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Stavros Dimas

(1. april 2004)

Som Kommissionen allerede har haft lejlighed til at understrege i sit svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-3834/03 (1), afhænger spørgsmålet om, hvorvidt de omtalte tilfælde henhører under Rådets forordning nr. 1612/68/EØF af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet (2), eller om de henhører under Europa-Parlamentet og Rådets Direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (3), først og fremmest af om arbejdstagernes aktivitet i Frankrig er af permanent karakter eller ej. Hvis det første er tilfældet, gælder fransk lovgivning i sin helhed, og forskelsbehandling på baggrund af nationalitet ville være forbudt. Hvis det andet er tilfældet, skal de berørte portugisiske arbejdstagere være omfattet af en »kerne« af franske beskyttelsesregler om arbejds- og ansættelsesvilkår som beskrevet i direktivet, og deres arbejdsvilkår er i øvrige tilfælde undergivet oprindelseslandets lovgivning.

Kontrollen og overvågningen af arbejds- og ansættelsesvilkårene henhører først og fremmest under de nationale myndigheders og domstoles ansvar, hvortil enhver konkret oplysning om privatpersoners manglende overholdelse af de relevante arbejdsvilkår, som det ærede medlem eventuelt måtte være i besiddelse af, skal stiles.

Kommissionen er ikke i besiddelse af materiale, der kan få den til at betvivle, at kontrol- og sanktionsforanstaltningerne i den medlemsstat, det ærede medlem henviser til, generelt er effektive, står i et rimeligt forhold til uregelmæssigheden og har en afskrækkende virkning. Den er heller ikke i besiddelse af oplysninger, der kunne antyde, at de franske myndigheder behandler overtrædelser af fællesskabsrettens forpligtelser mindre omhyggeligt end overtrædelser af tilsvarende nationale bestemmelser.

(1) EUT C 78 E af 27.3.2004.

(2) EFT L 257 af 19.10.1968.

(3) EFT L 18 af 21.1.1997.
2.

Mener Kommissionen, at der i forbindelse med gravide kvinder er tale om overtrædelse af direktiv 92/85/EØF (1), som tager sigte på forbedring af sundheden for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født eller som ammer, og direktiv 76/207/EØF (2) om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/400

(2004/C 84 E/0465)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0439/04

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(18. februar 2004)

Om: Emissionsgrænseværdier for nitrogenoxider

I svaret på mine skriftlige forespørgsler E-3639/03 (1) og E-3502/03 (1) om belastning med skadelige stoffer i Wipp- og Eisacktal og om luftkvalitetsstandarder i trafikbelastede områder blev der henvist til direktiv 1999/96/EF (2), med hvilket der indføres strengere emissionsgrænseværdier for nye tunge køretøjer. Med første trin — EURO 4 — sænkes udledningen af nitrogenoxid fra 2006 med 30 % i forhold til de nuværende udledninger.

Ville det ikke i betragtning af sundhedsrisiciene for beboere på trafikbelastede strækninger være hensigtsmæssigt at fremskynde dette trin, f.eks. til 2005, og at reducere udledningerne af nitrogenoxid endnu mere, f.eks. 40-50 %?

Vil Kommissionen venligst tage stilling til dette?

(1) EUT C 78 E af 27.3.2004.

(2) EFT L 44 af 16.2.2000, s. 1.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/183

(2004/C 88 E/0189)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0411/04

af Charles Tannock (PPE-DE) og John Bowis (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2004)

Om: Forfølgelsen af Ahmadi-muslimerne i Bangladesh

Efter ændringsforslaget til menneskerettighedsbetænkningen i 2003 om den pakistanske regerings passivitet over for forfølgelsen af Ahmadi-muslimerne i dette land opfordrede Parlamentet den pakistanske regering til at sætte en stopper for al yderligere forfølgelse af denne minoritet i fremtiden.

Er Kommissionen i betragtning af dette ændringsforslag til menneskerettighedsbetænkningen for 2003 klar over, at Bangladesh' regering ligeledes har måttet berolige ekstreme religiøse grupper, der har påbegyndt en forfølgelseskampagne over for Ahmadi-muslimerne?

Hvilke skridt vil Kommissionen i så fald tage for at undgå en gentagelse af begivenhederne i 1974 i Pakistan (hvor man gav efter for fanatiske religiøse gruppers krav, hvilket medførte tre årtiers vedholdende forfølgelse og mord af Ahmadi-muslimer og nedbrænding af deres moskeer) i Bangladesh i dag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. marts 2004)

Både Kommissionen og medlemsstaterne er yderst bekymrede over den forværrede menneskerettighedssituation for mindretal i Bangladesh, herunder Ahmadia-muslimerne. Efter angrebene på Ahmadia-muslimerne i slutningen af 2003 udtrykte en lokal EU-trojka den 23. december 2003 sin bekymring over overtrædelserne af menneskerettighederne over for den bangladeshiske regering.

Eftersom styrkelse af de demokratiske principper og menneskerettighederne optager en væsentlig del af Kommissionens forbindelser med Bangladesh, har Kommissionen til hensigt at tage spørgsmålet op på det næste møde i den blandede EU-Bangladesh-kommissions undergruppe, der efter de foreløbige planer skal afholdes i maj 2004. Sådanne møder udgør en formel platform for en struktureret dialog om menneskerettigheder og regeringsførelse. Endvidere forventer Kommissionen, at det internationale donorsamfund vil give udtryk for sin bekymring i forbindelse med det næste årlige bangladeshiske udviklings-forum, der også afholdes i maj 2004.

Kommissionen har endvidere til hensigt at øge sin støtte til specifikke aktiviteter på menneskerettigheds-og regeringsførelsesområdet i 2005 og 2006 inden for rammerne af det nationale vejledende program for Bangladesh, og den følger gennem sin delegation i Dhaka meget nøje situationen på menneskerettigheds-området i landet.