SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3521/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (12. november 1997)

Om: Panama-kanalen

USA overdrager i aar 2000 Panama-kanalen til Republikken Panama, som dermed faar hoejhedsretten over hele sit omraade tilbage. I sidste maaned blev der afholdt en international konference i Panama om fremtiden for den vigtige vandvej, som er et produkt af den franske ingenioer Lesseps tekniske snilde.

Paa hvilken maade deltog Den Europaeiske Union i denne konference, og hvorledes mener Kommissionen, at EU fremover kan bidrage til, at Panama-kanalen fortsat tjener det formaal, som den har tjent siden indvielsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (3. december 1997)

Panama afholdt den 7.-10, september 1997 en international kongres om Panama-kanalen for at markere tyveaarsdagen for undertegnelsen af Torrijos-Carter traktaten. Her fik regeringernes repraesentanter, kanalens brugere og potentielle investorer mulighed for at droefte hvad der i fremtiden skal ske med denne vigtige vandvej mellem to verdenshave. Medlemsstaterne var mindre repraesenteret end oprindeligt forventet, idet der ikke var nogen europaeiske ministre til stede, men til gengaeld var Kommissionen repraesenteret ved sin naestformand, der forestaar forbindelserne til Latinamerika. Han understregede i sit indlaeg Faellesskabets tillid til at Panama baade vil og kan paatage sig det forvaltningsansvar der kommer til at paahvile landet efter aar 2000, og bekraeftede Faellesskabets interesse for problemerne omkring denne strategiske vandvej, samt dets stoette hertil.

Naestformanden gjorde i sin tale opmaerksom paa at Faellesskabet havde bidraget til gennemfoerelsen af kongressen, samt bygning af et museum over kanalens historie, og oprettelse af en teknologipark paa det tilbageleverede kanalomraade som led i »Ciudad del saber«. I samme tale gjorde han rede for de foerste resultater af en undersoegelse som Kommissionen har ivaerksat for at bidrage til bestraebelserne paa at afklare hvilke alternative muligheder der findes for kanalen.

Kongressen mundede ud i to vigtige resultater. For det foerste var der bred enighed om at kanalen maa udvides. Den maa noedvendigvis have stoerre kapacitet hvis den skal kunne klare den voksende soefart. Det forventes at kanalen vil naa sit maetningspunkt omkring aar 2010. For det andet traf man en afgoerelse vedroerende kanalens fremtid, idet man bebudede bygningen et nyt saet sluser for skibe paa over 150 000 tons. Kanalens nuvaerende stoerrelse tillader kun fartoejer paa op til 65 000 tons (til sammenligning kan naevnes at Suez-kanalen kan klare fartoejer paa op til 150 000 tons). Arbejdet kommer til at vare ti aar (og omkostningerne anslaas til 8 milliarder USD, dvs. 7,3 milliarder ECU). Ingenioerundersoegelserne i denne forbindelse kommer til at straekke sig over flere aar. Dette betyder at der kun er forholdsvis kort tid til at bygge det tredje saet sluser.

Dette resultat svarer fuldstaendigt til konklusionerne af den undersoegelse som Faellesskabet havde finansieret, og naestformanden foregreb saaledes i sin indledende tale resultatet af kongressen.

Hvis ikke kanalen tilpasses til soefartens seneste behov, vil denne forbindelse mellem verdenshavene blev traengt i baggrunden af andre allerede eksisterende transportformer, saasom jernbanetransport tvaers gennem USA.

Med hensyn til Faellesskabets fremtidige samarbejde med Panama maa det ikke glemmes at dette land byder paa en lang raekke forskellige muligheder hvis man oensker at uddybe det oekonomiske samarbejde, baade som foelge af landets reform og liberalisering af oekonomien, og overdragelsen af kanalen og den tidligere kanalzone, som nu faar et klart - verdensomspaendende - oekonomisk sigte. EU kan yde faglig bistand til gennemfoerelse af oekonomiske projekter i de genvundne omraader, for eksempel i form af turistcentre, havne, og centre for oplagring og forsendelse af varer. Det kunne overvejes at yde saerlig bistand til Panama netop i denne overgangsperiode (administration og forvaltning af vandvejen, samt senere undersoegelser af hvilken indvirkning arbejdet med at udvide den nuvaerende kanal vil faa paa miljoeet).