ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2949/98 af Ludivina GARCÍA ARIAS til Kommissionen. Forsinkelser i gensidig anerkendelse af universitetsdiplomer



EF-Tidende nr. C 096 af 08/04/1999 s. 0154



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2949/98 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Forsinkelser i gensidig anerkendelse af universitetsdiplomer Mener Kommissionen ikke, at hvis medlemsstaterne ubegrundet forhaler den gensidige anerkendelse af eksamensdiplomer i over et aar, saa begraenser de rent faktisk den erhvervsmaessige anerkendelse af de eksamensbeviser, der er omhandle i direktiv 89/48/EOEF(1), og foelgelig den frie etableringsret for EU's borgere? Hvis dette er tilfaeldet, mener Kommissionen saa ikke, at gensidig anerkendelse eller sidestilling af eksamensbeviser, der er erhervet paa EU's universiteter, for sin del boer medtages i faellesskabslovgivningen? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (6. november 1998) Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-529/98(2). (1) EFT L 19 af 24.1.1989, s. 16. (2) EFT C 402 af 22.12.1998, s. 14.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2806/98

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: "Misteri d'Elx"

Byen Elx (Elche) naerer oenske om, at en af dens aarhundredgamle traditioner, "Misteri o Festa d'Elx", af Unesco erklaeres for menneskehedens faellesarv. Festen daterer tilbage til slutningen af det 14. aarhundrede og har siden da fundet sted i forbindelse med Mariae Himmelfart den 14.-15. august hvert aar. Forfatteren Joan Fuster sagde om denne begivenhed: "Denne folkefest udspringer af den laerde tradition, og den lokale fromme glaede forenes med de mest umiddelbare tegn paa en bestandig kultur; resterne af de gamle liturgier glider ind i det daglige arbejdsmoenster, og alt dette skaber den paa én gang forblommede og dog saa overbevisende sikkerhed, der er kendetegnende for de store kollektive haendelser".

Agter Kommissionen - i overensstemmelse med EU-traktatens art. 128 - at stoette dette initiativ og dermed anerkende en europaeisk aarhundredgammel kulturvaerdi?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(20. oktober 1998)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems mundtlige forespoergsel nr. H-865/98 i spoergetiden under Parlamentets moede den oktober 1996(1).

(1) Forhandlinger i Parlamentet (oktober 1998).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2588/98

af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Ikke-offentliggjorte erklaeringer til Raadets moedeprotokol

Findes der erklaeringer til Raadets moedeprotokol, som ikke er offentliggjort i 1997 og 1998, og i givet fald hvor mange og paa hvilke omraader?

Svar

(9. november 1998)

1. I 1997 blev der offentliggjort 361 erklaeringer, der er optaget i Raadets protokol i forbindelse med vedtagelse af retsakter.

En erklaering blev imidlertid ikke offentliggjort i forbindelse med Raadets vedtagelse den 20. januar 1997 af Raadets direktiv 97/3/EF om aendring af direktiv 77/93/EOEF om foranstaltninger mod indslaebning i Faellesskabet af skadegoerere paa planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Faellesskabet(1).

2. I foerste halvaar 1998 blev der offentliggjort 170 erklaeringer, der er optaget i Raadets protokol i forbindelse med vedtagelse af retsakter.

Imidlertid blev der, i forbindelse med Raadets vedtagelse den 23. marts 1998 af:

- Raadets afgoerelse om indgaaelse paa Faellesskabets vegne af konventionen om graenseoverskridende virkninger af industriulykker, ikke offentliggjort en erklaering;

- Raadets afgoerelse om Det Europaeiske Faellesskabs indgaaelse af protokollen til konventionen af 1979 om graenseoverskridende luftforurening over store afstande, angaaende yderligere begraensning af emmission af svovl, ikke offentliggjort to erklaeringer.

Som det aerede medlem af Europa-Parlamentet vil se, blev 99,72% af erklaeringerne offentliggjort i 1997, medens 98,24% af erklaeringerne blev offentliggjort i foerste halvaar 1998.

(1) EFT L 27 af 30.1.1997, s. 30-34.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1912/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Raadet

(17. juni 1998)

Om: Udviklingsplanen for Faellesskabets omraade og strukturfondene

Europa-Parlamentet (betaenkning A4-0206/98) har henvist til, at det, paa trods af at traktaten ikke indeholder bestemmelser om saerlige befoejelser med hensyn til fysisk planlaegning, paa baggrund af forskellige elementer i traktaten (se artikel 129B, 130A, 130B, 130R og 130S) fremgaar, at Kommissionen har befoejelse til at overvaage og koordinere de territoriale virkninger af EU-politikkerne i forbindelse med udoevelsen af sit lovgivningsinitiativ og gennemfoerelsesbefoejelser. I samme betaenkning oplyses det, at Kommissionen efter Raadets uformelle moede i Noordwijk gennemfoerte en raekke interne hoeringer af sine forskellige tjenestegrene, og at det paa dette grundlag blev konkluderet, at det ville vaere muligt at oprette varige mekanismer for kontrol, vurdering og koordinering af de territoriale virkninger af de forskellige EU-aktiviteter.

Vil Raadet oplyse, i hvilken udstraekning der er taget hoejde for dette mandat under udarbejdelsen af de forslag til reform af strukturfondene, som Kommissionen vedtog den 18. marts 1998?

Svar

(19. oktober 1998)

Kommissionens forslag vedroerende reformen af strukturfondene er ved at blive behandlet, og Raadet kan derfor ikke paa nuvaerende tidspunkt give nogen vurdering af forslagenes indhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1420/98

af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Vejledning om EF-stoette - 1997

Kan Kommissionen forklare og give en rimelig begrundelse for, at denne nyttige vejledning ikke indeholder én eneste linje om menneskerettighederne, herunder navnlig om det europaeiske initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne, paa trods af at en fjerdedel af siderne er afsat til emnet Europa og verden? Samt hvorfor der ikke engang findes en simpel henvisning til en anden publikation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(22. juni 1998)

Kommissionen takker det aerede medlem for den interesse, han har vist for Faellesskabets publikation "Tilskud og laan fra EU". Haandbogen forklarer, hvorledes faellesskabsmidlerne fordeles under de forskellige politikker. Ligesom mange andre politikker behandles menneskerettighederne ikke i et saerskilt kapitel. Menneskerettighederne citeres imidlertid hver gang, de udgoer et kriterium for stoetteberettigelse (siderne 148, 149, 153, 168, 169). Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at politikken paa menneskerettighedsomraadet skal goeres mere synlig ved naeste opdatering af haandbogen.

Kommissionen goer imidlertid det aerede medlem opmaerksom paa, at den kommenterede opgoerelse over faellesskabsressourcer til raadighed for foranstaltninger ivaerksat af NGO'er, regeringsstyrede organisationer og/eller decentrale civile organer inden for udviklingssamarbejde og humanitaer bistand indeholder et saerligt afsnit om mulighederne for at tildele faellesskabsmidler til beskyttelse af menneskerettighederne og til demokratisering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1662/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Indbringelse af sag mod Graekenland for manglende overholdelse af nogle affaldsdirektiver i departementet Chaniá

Kommissionen har i overensstemmelse med traktatens artikel 171 anmodet Domstolen om at idoemme Den Hellenske Republik en boede paa 24.600 ecu pr. dag for manglende overholdelse af de forpligtelser, der er indeholdt i direktiv 75/442/EOEF(1) og 78/319/EOEF(2), for saa vidt angaar bortskaffelse af fast og giftigt affald i departementet Chaniá.

Har Kommissionen i den forbindelse taget hensyn til forslag eller foranstaltninger fra Graekenlands side med henblik paa gennemfoerelse af ovennnaevnte direktiver, navnlig hvad angaar bortskaffelse af fast og giftigt affald i departementet Chaniá?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(23. juli 1998)

Med sin dom af 7. april 1992 havde Domstolen fastslaaet, at man fra graesk side, ved ikke at have truffet de noedvendige foranstaltninger til at sikre, at affald i Chanía-regionen, herunder giftigt og farligt affald, blev bortskaffet, uden at man herved udsatte menneskers sundhed og miljoeet for fare og ved for denne regions vedkommende ikke at have udarbejdet planer eller programmer med henblik paa bortskaffelse af affald, herunder giftigt og farligt affald, ikke havde opfyldt de forpligtelser, der er fastsat i artikel 4 og 6 i Raadets direktiv 75/442/EOEF af 15. juli 1975 om affald, samt artikel 6 og 12 i Raadets direktiv 78/319/EOEF af 20. marts 1978 om giftigt og farligt affald.

Idet Kommissionen kunne konstatere, at Graekenland stadig ikke havde taget de noedvendige skridt for at efterkomme Domstolens dom, indbragte den paa ny sagen for Domstolen den 17. november 1997 i medfoer af artikel 171 i EF-traktaten. Sagen verserer nu for Domstolen. Med brev af 10. marts 1998 har de graeske myndigheder nu meddelt Kommissionen, at de har foretaget en undersoegelse med henblik paa udarbejdelse af affaldshaandteringsplaner for Chanía-regionen. Kommissionen er i gang med at analysere denne meddelelse.

(1) EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39.

(2) EFT L 84 af 31.3.1978, s. 43.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1370/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Sanering af det graeske postvaesen

Paa baggrund af, at den graeske regering har tilkendegivet sine hensigter om at sanere det graeske postvaesen (ELTA), bedes Kommissionen besvare foelgende: Hvordan er de bevillinger under den anden faellesskabsstoetteramme, som var afsat til ELTA, blevet udnyttet? Hvordan kombineres de paagaeldende udviklingsprogrammer med den graeske regerings planer? Kan Kommissionen bekraefte, at der i saneringsplanerne vil blive taget hensyn til Europa-Parlamentets henstillinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(11. juni 1998)

En arbejdsplan for det graeske postvaesen (ELTA) blev udarbejdet i 1995 med medfinansiering fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling. Dokumentet tjente som grundlag for udarbejdelse af driftsprogrammet Postvaesen i forbindelse med den anden EF-stoetteramme for Graekenland.

Det naevnte driftsprograms start er naert forestaaende. En international konsulent er blevet ansat til at bistaa ELTA ved ivaerksaettelsen af projekterne og ELTA's omorganisering. Der er blevet oprettet en saerlig enhed i ELTA med deltagelse af konsulenten og specialister for at gennemfoere driftsprogrammets projekter. Det er meningen, at driftsprogrammet rent faktisk starter ultimo maj med udarbejdelse af handlingsplan og fuld besaettelse med personale i den saerlige enhed.

I betragtning af EF-lovgivningen skal de graeske myndigheder indfoere en ny lovramme, der ogsaa er et af maalene for driftsprogrammet Postvaesen. Via teknisk bistand er det saaledes meningen at finansiere stoetteaktiviteterne (undersoegelser, analyser og seminarer), for at der kan blive indfoert en passende lovgivning i tide.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2179/98

af Marie-Noëlle Lienemann (PSE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Handikappedes adgang til strandene

Stranden er et enestaaende og populaert samlingssted, som fjerner alle barrierer, eftersom mennesker af enhver alder, samfundsgruppe, nationalitet og race moedes her. Men for oejeblikket er det dog ikke muligt for fysisk handikappede at benytte strandene.

Hvad har Kommissionen i sinde at goere for at rette op paa denne uretfaerdighed?

Burde Kommissionen ikke undersoege muligheden for at skabe et "europaeisk maerke", der fremmer adgangen til stranden for personer med nedsat foerlighed: aeldre, handikappede osv.?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1824/98

af Gary Titley (PSE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Artikel 102

Anser Kommissionen de befoejelser, den tillaegges ved EU-traktatens artikel 102, for vigtige, og under hvilke omstaendigheder vil den i bekraeftende fald overveje at udoeve dem? Er Kommissionen i benaegtende fald enig i, at artikel 102 er gaaet af brug og ikke har nogen betydning?

Vil Kommissionen, hvis den mener, at artikel 102 stadig har betydning, overveje at udoeve sine befoejelser i henhold til denne artikel i tilfaelde af, at et medlem af Europa-Parlamentet skulle henlede dens opmaerksomhed paa eksempler paa nationale foranstaltninger, som har foert til fordrejninger af den graenseoverskridende handel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(29. juli 1998)

Kommissionen mener, at artikel 102 stadig har betydning, og vil i paakommende tilfaelde overveje at udoeve sine befoejelser i henhold til denne. Derfor opfordrer den det aerede medlem til at indsende alle oplysninger med eksempler paa nationale foranstaltninger, som kunne foere til konkurrencefordrejninger.

Det vil vaere det aerede medlem bekendt, at hvis en medlemsstat ikke foelger en henstilling, som Kommissionen efter artikel 102 har rettet til den om en paataenkt foranstaltning (og konkurrencefordrejningen ikke udelukkende rammer denne stat), kan Kommissionen foreslaa Raadet at udstede det noedvendige direktiv efter EF-traktatens artikel 101. Endvidere kan Raadet i henhold til artikel 101 handle med kvalificeret flertal (i modsaetning til artikel 100).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2136/98

af Mireille Elmalan (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. juli 1998)

Om: Indfoerelse af et europaeisk kontrolmaerke til markering af "Handicapvenlig strand"

Som led i Helios II-programmet godkendte Kommissionen i 1995 et forsoeg, der fandt sted i Hendaye, og som gik ud paa at forbedre handicappedes adgangsmuligheder til stranden.

Andre kommuner og foreninger har etableret handicapvenlige strande. Er Kommissionen indstillet paa at foreslaa, at der indfoeres et europaeisk kontrolmaerke til markering af handicapvenlige strande - som et supplement til det blaa flag, der markerer badevand af hoej kvalitet - for at fremme bestraebelserne paa at forbedre adgangsmulighederne til strandene gennem oplysningskampagner og etablering af de noedvendige infrastrukturer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(30. juli 1998)

Indenfor rammerne af fremme af lige muligheder for handicappede tillaegger Kommissionen det den stoerste betydning, at alle hindringer for deres adgang til offentlige steder, herunder ogsaa til fritidsaktiviteter, bliver fjernet.

Det var et led i disse bestraebelser, da Kommissionen i 1995 inden for rammerne af den konkurrence, der organiseres hvert aar under programmet Helios II til fordel for integrering af handicappede, understoettede et eksperiment, som skulle lette handicappedes adgang til stranden. Kommissionen glaeder sig i den forbindelse over, at mange andre kommuner i samarbejde med handicaporganisationer siden har etableret lignende initiativer.

Kommissionen regner med inden for rammerne af sin fremtidige strategi for omraadet fremme af handicappedes integration at deltage aktivt i fjernelsen af hindringer, handicappede kommer ud for i dagliglivet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1363/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(7. maj 1998)

Om: Forskningsinitiativet for nulemissioner

Instituttet for forskningsinitiativet for nulemissioner (ZERI) har til formaal at udforme virksomhedsstrategier og industripolitikker, der bygger paa princippet om en baeredygtig social og oekonomisk udvikling.

Hvad goer Kommissionen for at stoette ZERI-skoleprojektet, som bidrager til, at skoler og laereanstalter samarbejder med industrien?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2429/98 af Frédéric STRIBY til Kommissionen. EU-støtte til Alsace, særlig amtet Haut-Rhin



EF-Tidende nr. C 050 af 22/02/1999 s. 0146



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2429/98 af Frédéric Striby (I-EDN) til Kommissionen (30. juli 1998) Om: EU-stoette til Alsace, saerlig amtet Haut-Rhin Vil Kommissionen oplyse foelgende: 1. Hvor stort et beloeb andrager den samlede EU-stoette til Alsace siden januar 1995, saerlig til amtet Haut-Rhin? 2. Til hvilke projekter og fra hvilke fonde er denne stoette blevet bevilget? 3. Hvilke konkrete projekter er blevet gennemfoert til fordel for foelgende omraader, og hvor stort et beloeb androg stoetten i hvert enkelt tilfaelde: - ungdom? - uddannelse? - fremme af beskaeftigelsen? - universiteter? - F& U? - kultur? - venskabsbyer? - graenseoverskridende samarbejde? - oekonomisk udvikling? - information af borgerne? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (28. oktober 1998) Som supplement til sit svar af 22. september 1998(1) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger. Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. (1) EFT C 50 af 22.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1879/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Smaa og mellemstore virksomheder

Paa side 27, punkt 4.2. Den sociale dialog, i Kommissionens beretning til Europa-Parlamentet, Raadet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om koordineringen af aktiviteterne til fordel for smaa og mellemstore virksomheder (SMV) og haandvaerksfagene (KOM(97) 0610) henvises der til rammeaftalen om foraeldreorlov, som blev indgaaet mellem UNICE, CEEP og ETUC den 14. december 1995. Denne aftale omfatter saerlige bestemmelser om de smaa og mellemstore virksomheders funktion og organisation.

Vil Kommissionen specificere, hvilke bestemmelser der er tale om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(17. juli 1998)

Rammeaftalen vedroerende foraeldreorlov, der blev indgaaet af Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE), Conseil européen des entreprises publiques (CEEP) og Den Europaeiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) den 14. december 1995, og som udgjorde grundlaget for Raadets direktiv 96/34/EF(1), fastlaegger minimumsforskrifterne vedroerende foraeldreorlov, som er et vigtigt middel til at forene de erhvervsmaessige og familiemaessige forpligtelser og til at fremme ligebehandling af maend og kvinder. Den indeholder bestemmelser, som giver mandlige og kvindelige arbejdstagere ret til foraeldreorlov i forbindelse med foedsel eller adoption af et barn for at saette dem i stand til at tage sig af det paagaeldende barn i mindst tre maaneder.

Aftalen definerer desuden de betingelser, under hvilke en arbejdsgiver efter hoering i overensstemmelse med den nationale lov, kollektiv overenskomst og almindelig praksis har ret til at udsaette tildelingen af foraeldreorlov af aarsager, som skal vaere begrundet, og som staar i forbindelse med driften af en virksomhed. Disse aarsager omfatter saesonpraeget arbejde, manglende muligheder for at finde en stedfortraeder inden for den anmeldte periode eller saadanne tilfaelde, hvor et specifikt arbejde er af strategisk betydning.

Ud over de ovenfor naevnte omstaendigheder giver aftalen udtrykkeligt tilladelse til "saerlige arrangementer for at opfylde de driftsmaessige og organisatoriske behov hos smaa virksomheder... for saa vidt som minimumsforskrifterne i denne aftale overholdes".

De naermere omstaendigheder ved gennemfoerelsen af foraeldreorlov er ikke anfoert i denne aftale, da dette hoerer ind under medlemsstaternes og arbejdsmarkedets parters kompetenceomraade.

(1) EFT L 145 af 19.6.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2196/98

af Dominique Souchet (I-EDN) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Brugen af det franske sprog

Det faelles seminar mellem Kommissionen (GD XIV), europaeiske erhvervsfiskere og Europa-parlamentets Fiskeriudvalg om den faelles fiskeripolitiks fremtid efter aar 2000 er lige blevet afholdt i EU's pavillon paa verdensudstillingen i Lissabon fra den 25. til den 28. juni.

Deltagerne i dette seminar var forargede over den totale mangel paa kommunikation paa baade fransk og stoerstedelen af EU's andre arbejdssprog i denne pavillon.

Kan Kommissionen oplyse, om udbuddet vedroerende opfoerelsen af denne pavillon udelukkede brugen af fransk?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(11. september 1998)

EXPO '98, verdensudstillingen, der for oejeblikket afholdes i Lissabon, foelger de regler, der er fastsat af Kontoret for Internationale Udstillinger. EXPO '98 har besluttet, at udstillingens officielle sprog skulle vaere portugisisk, spansk og engelsk. Faellesskabet foelger, som officiel deltager i udstillingen, disse regler.

Der er imidlertid adskillige tekster paa fransk i pavillonen.

Udbuddet udelukkede ikke brugen af fransk.

Alt Kommissionens personale paa stedet taler flydende fransk, hvilket ogsaa gaelder en del af de midlertidig lokalt ansatte.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0960/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Gennemfoerelse af direktiv om beskyttelse af kulturgoder i Graekenland

Kommissionen har fremsendt en begrundet udtalelse til Graekenland, fordi det ikke rettidigt har gennemfoert direktiv 93/7 og det nyere direktiv 96/100 (1), som indeholder bestemmelser og betingelser for tilbagelevering af kulturgoder, der paa ulovlig vis er blevet fjernet fra en EU-medlemsstats omraade. Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Hvilke grunde anfoerer Graekenland for endnu ikke at have gennemfoert direktivet?

2. Kan den manglende gennemfoerelse af direktivet faa negative virkninger og medfoere risici for Graekenlands kulturgoder? Hvilke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(23. april 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.

(1) EFT L 60 af 1.3.1997, s. 59.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1562/98

af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen

(20. maj 1998)

Om: Teknologi som en del af europaeisk kultur

Tidsskriftet The Economist berettede for nylig om en original udstilling, som Londons Science Museum har aabnet i Japan for at praesentere banebrydende mestervaerker inden for britisk teknologi som f.eks. Bessemer-konverteren, John Logie Bairds fjernsyn og damplokomotivet "Rocket".

Der er sikkert ogsaa andre europaeiske museer, der har haft eller vil lave udstillinger, der paa samme maade viser, at deres lande betragter teknologien som en meget vigtig del af kulturen.

Da der findes en europaeisk forening for videnskabelige og teknologiske studier og mange andre europaeiske enheder, der kunne samarbejde om dette formaal, kunne man da forestille sig en udstilling af den angivne art, men vedroerende hele Europa, som kunne vises rundt om i Europa og andre dele af verden? Mener Kommissionen, at de kommende verdensudstillinger i Lissabon og Hannover kunne danne ramme om overvejelse, droeftelse og udvikling af et saadant initiativ?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(22. juni 1998)

Teknologi, der i stadig stigende grad indgaar i nutidens kunstneriske udtryk, er til stede overalt i Faellesskabets programmer, og der indgaar teknologi i et stort antal af de projekter, der modtager stoette inden for de loebende kulturprogrammer og -tiltag.

Udstillingerne i Lissabon og Hannover bliver utvivlsomt anledningerne til at vise nogle af de nyeste og mest bemaerkelsesvaerdige eksempler paa europaeiske tekniske frembringelser. Det er de forskellige arrangoerer, der deltager i planlaegningen af udstillingerne, der har ansvaret herfor.

Endelig skal der med hensyn til, om Faellesskabet som led i sine kulturtiltag vil overtage koordineringen af et eller flere projekter om videnskab og teknik i forbindelse med udstillingerne, mindes om, at indholdet af flertallet af de kulturprojekter, der modtager stoette fra Faellesskabet under de loebende programmer, hidtil i stort omfang har vaeret bestemt af projektarrangoererne selv.