ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1814/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(11. juni 1998)

Om: Beskyttelse af smaasparere

Kommissionen har ganske givet faaet kendskab til den nyligt vedtagne konsoliderede lovtekst, som regulerer de finansielle markeder i Italien, og som udgoer en nyskabelse inden for omraadet "corporate governance". Bortset fra de positive aspekter ved nogle af bestemmelserne vedroerende beskyttelse af smaasparere mener Kommissionen da ikke, at:

1. denne beskyttelse naesten udelukkende gaelder associerede investorer (loenmodtagerfonde og -sammenslutninger), hvorfor den i virkeligheden ikke sikrer de enkelte smaasparere beskyttelse?

2. det forhold, at der skal ske en fuldstaendig overtagelse, naar en aktionaer sidder paa over 30 % af kapitalen, faktisk medfoerer, at de store koncerner opnaar en dominerende stilling? I de fleste italienske virksomheder er kapitalen meget staerkere koncentreret, medens den paagaeldende bestemmelse for de faa store virksomheder med en lang raekke forskellige aktionaerer (nyligt privatiserede offentlige virksomheder) snarere vil afholde folk fra at forsoege at opnaa aktiemajoritet, der vil indebaere udgifter paa tusindvis af lire, hvis denne taerskel overskrides.

3. aktionaerer i ikke-boersnoterede folke- og andelsbanker er afhaengige af den paagaeldende banks forgodtbefindende med hensyn til overdragelse af deres andele, da der ikke er taget hensyn til disse aktionaerers situation?

4. der med euro'ens ikrafttraeden maa sikres smaasparere, der investerer paa aktiemarkedet, bedre og effektiv beskyttelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(31. juli 1998)

Kommissionen finder, at "Testo unico delle disposizioni finanziarie" af 24. februar 1998, hvad angaar "cooperate governance", indeholder vigtige bestemmelser om beskyttelse af investorer i almindelighed og dermed ogsaa af individuelle investorer. De bestemmelser, der tager sigte paa at goere administrationen af selskaber mere gennemsigtig og at styrke informationen af aktionaerer samt minoritetsaktionaerernes rettigheder, er til fordel for alle interesserede parter.

Med indfoerelsen af pligten til at fremsaette et fuldstaendigt overtagelsestilbud opnaar man normalt en fordel for minoritetsaktionaererne. Det aendrede direktivforslag om overtagelsestilbud af 10. november 1997(1) forudser ogsaa fuldstaendige overtagelsestilbud, om end ogsaa delvise overtagelsestilbud.

Hvad angaar folke- og andelsbanker, der ikke er boersnoterede, skal Kommissionen bemaerke, at den "kodificerede tekst" er blevet vedtaget paa grundlag af en bemyndigelse fra parlamentet, som - da det klart ikke fandtes noedvendigt at tage hensyn til de af det aerede medlem naevnte interesser - eksplicit har begraenset den aendrede disciplin til kun at gaelde for de selskaber, der er boersnoterede.

Indfoerelsen af euroen giver investorer mulighed for at vaelge mellem flere nationale markeder uden omvekslingsrisiko.

(1) KOM(97) 565 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2099/98

af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: EU-direktiv om beskyttelse af fugle 79/409/EOEF

Statens og delstaternes jagtlovgivning i Forbundsrepublikken Tyskland er paa mange punkter i modstrid med det europaeiske direktiv om beskyttelse af fugle (79/409/EOEF)(1).

1. Hvor mange klager har Kommissionen hidtil modtaget i denne forbindelse?

2. I hvor mange tilfaelde har Kommissionen indledt traktatbrudsprocedure?

3. Har Domstolen afsagt domme herom? I bekraeftende fald hvilke (med angivelse af dato og sagsnummer)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af J. Santer

(14. september 1998)

1. Til dags dato er der til Kommissionen indgivet 646 klager om overtraedelse af direktiv 79/409/EF om beskyttelse af vilde fugle. 54 heraf vedroerer Tyskland.

2. I hvert enkelt af disse tilfaelde har Kommissionen indledt en overtraedelsesprocedure. De klager, der vedroerer tilsvarende forhold, er blevet behandlet samlet. I dag er der tre overtraedelsessager mod Tyskland vedroerende manglende overholdelse af forpligtelserne i henhold til direktiv 79/409/EF, der stadig ikke er afsluttet.

3. Efter Kommissionens sagsanlaeg for manglende overholdelse af forpligtelserne i henhold til direktiv 79/409/EF har

Domstolen afsagt foelgende domme mod Tyskland:

- C-412/85, dom af 17. september 1987

- C-288/88, dom af 3. juli 1990

- C-57/89, dom af 28. februar 1991

- C-345/92, dom af 23. marts 1993, (sagsanlaeg i henhold til artikel 171 i EF-traktaten for manglende efterkommelse af ovennaevnte dom af 17. september 1987).

Sag C-121/97 er slettet af registret som foelge af, at Tyskland har rettet op paa det paagaeldende forhold. Sagen var blevet anlagt i henhold til artikel 171 i EF-traktaten for manglende efterkommelse af ovennaevnte dom af 3. juli 1990.

(1) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1959/98

af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Raadet

(30. juni 1998)

Om: Overholdelse af subsidiaritetsprincippet

Kommissionen mener, at den ordning med rabat til boernerige familier, som praktiseres af de franske statsbaner SNCF, indfoerer forskelsbehandling paa grundlag af nationalitet og hindrer fri etablering for statsborgere fra andre medlemsstater.

Hvilken holdning indtager Raadet til dette spoergsmaal?

Finder Raadet ikke, at Kommissionens holdning er i strid med subsidiaritetsprincippet i medfoer af unionstraktaten?

Finder Raadet denne antifamilieholdning hensigtsmaessig i et Europa, som er ved at blive affolket?

Hvad agter Raadet at goere for at imoedegaa Kommissionens krav?

Svar

(28. /29. september 1998)

I betragtning af den kompetencefordeling mellem institutionerne, der er fastsat i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, kan Raadet kun meddele det aerede parlamentsmedlem, at det paahviler Kommissionen at soerge for, at traktatens bestemmelser overholdes.

Det tilkommer heller ikke Raadet at tage stilling til en procedure, der er indledt i henhold til artikel 169 i EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1511/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Ajourfoering vedroerende maelkecentralen i Rom

I forbindelse med de forespoergsler, som allerede er blevet stillet vedroerende maelkecentralen i Rom, E-3408/97(1) og E-0547/98(2), og paa baggrund af de oplysninger, der blev givet i den lokale presse den 30. marts 1998, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Finder Kommissionen ikke, at bevilling af statsstoette til daekning af operationsomkostningerne i forbindelse med maelkecentralen i Rom potentielt kan kraenke den frie konkurrence, som garanteres i traktaten?

2. Finder Kommissionen ikke, at den privatiseringsprocedure, som Roms Kommune har fulgt, er i overensstemmelse med de gaeldende direktiver?

Vil Kommissionen endvidere oplyse mig om de konklusioner, den maatte naa frem til i forbindelse med sit arbejde desangaaende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(10. juni 1998)

1. I overensstemmelse med sin normale praksis ved anvendelse af EF-traktatens artikel 92 til 94 mener Kommissionen, at ydelse af driftsstoette til en virksomhed er uforenelig med det faelles marked, idet det giver virksomheden konkurrencefordele i forhold til andre faellesskabsvirksomheder, der ikke modtager en tilsvarende stoette. Med sin beslutning om at indlede proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 2, i forbindelse med driftsstoetten til Centrale del Latte di Roma viderefoerer Kommissionen sin allerede fastlagte politik.

2. Selv om Kommissionen ikke er imod privatiseringen af Central del Latte di Roma, har den indledt proceduren efter EF-traktatens artikel 93, stk. 2, fordi der er tvivl om, hvorvidt en stoette, der synes at vaere ydet i forbindelse med den naevnte privatisering, er forenelig med traktaten.

(1) EFT C 158 af 25.5.1998, s. 103.

(2) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 84.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1691/98

af Kirsi Piha (PPE) til Raadet

(2. juni 1998)

Om: EU's udvidelse mod oest og Parlamentets rolle

EU's udvidelse mod oest i form af en screening er konkret ved at komme i gang. Da Parlamentet godkendte rapporten om udvidelsen, gav repraesentanten for raadsformandskabet Parlamentet et tilsagn om, at Parlamentet skulle have en styrket rolle i form af en dialog i takt med, at udvidelsen skred frem.

Kan Raadet oplyse, om det agter at sende Parlamentet de rapporter, som Kommissionen har udarbejdet om screeningsprocessen, og i givet fald hvor ofte?

Svar

(28. /29. september 1998)

Raadet er klar over den betydning, som Europa-Parlamentet tillaegger udvidelsen og dets egen rolle i denne proces. Da Parlamentet havde sin debat om den styrkede foertiltraedelsesstrategi og, specielt, om rammeforordningen vedroerende tiltraedelsespartnerskaberne, erklaerede Raadet sig rede til at holde det informeret om alle vigtige fremskridt i udvidelsesprocessen. Raadets formandskab vil give disse informationer ved alle kommende lejligheder, som f.eks. under Parlamentets plenarmoeder samt i de kompetente parlamentsudvalg og de blandede parlamentariske udvalg.

Den analytiske gennemgang af EU-retten er teknisk forberedelse af tiltraedelsesforhandlingerne med Cypern, Ungarn, Polen, Estland, Den Tjekkiske Republik og Slovenien. Den er ogsaa et vaesentligt element i forberedelsen af tiltraedelsesforhandlingerne med Rumaenien, Slovakiet, Letland, Litauen og Bulgarien. Denne analytiske gennemgang, der foretages af Kommissionen, har to hovedformaal. For det foerste at forklare, hvad EU-retten helt noejagtigt bestaar af, saa ansoegerlandene kan vaere fuldt ud klare over, hvilke forpligtelser de maa acceptere som fremtidige medlemsstater. For det andet at indkredse mulige problemer i forbindelse med overtagelsen af EU-retten.

Kommissionen begyndte den analytiske gennemgang af de foerste kapitler af EU-retten den 27. april 1998, den gaar frem sektorvis og koncentrerer sig i den indledende fase om de sektorer, der efter dens mening giver faerrest problemer. Til trods for Kommissionens meget stramme tidsplan forventes denne screening ikke at vaere tilendebragt foer midten af 1999. Kommissionen underretter regelmaessigt de relevante raadsinstanser om de fremskridt, der goeres.

Uden dermed at foregribe en direkte information, som Kommissionen maatte oenske at give Parlamentet, vil Raadet holde Europa-Parlamentet fuldt informeret om udvidelsesprocessen som helhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2314/98

af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Lukning af byretten i Borgo S. Lorenzo

Der er for nylig truffet afgoerelse om at lukke byretten i Borgo S. Lorenzo (Firenze). Denne afgoerelse er uberettiget - dels paa baggrund af den italienske regerings nye beslutning: det drejer sig om et stort omraade (over 1.127 km2), der bor 56.000 indbyggere (loven indeholder bestemmelse om mindst 50.000), antallet af retssager retfaerdiggoer ikke lukningen af denne domstol. Afskaffelsen af denne instans har medfoert betydelige ulemper for befolkningen.

Kan Kommissionen paa baggrund af de nye faellesskabsretningslinjer vedroerende en retsreform oplyse, om den er enig i, at denne afgoerelse skal tages op til fornyet overvejelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(7. september 1998)

Kommissionen skal meddele det aerede medlem, at samarbejdet inden for borgerlig ret og strafferet er blevet et spoergsmaal af faelles interesse for medlemsstaterne, efter at traktaten om Den Europaeiske Union er traadt i kraft. Dette samarbejde giver imidlertid ikke EU nogen som helst mulighed for at intervenere paa omraadet retspleje.

Det er derfor op til hver enkelt medlemsstat ene og alene at traeffe afgoerelse om antallet og placeringen af retsinstanserne paa dens omraade ud fra de hensyn, den finder mest hensigtsmaessige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2121/98

af Frédéric Striby (I-EDN) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Ophaevelse af forbuddet mod import af britisk oksekoed

Kommissionen oensker at ophaeve forbuddet mod import af britisk oksekoed for dyr avlet efter 1. august 1996. Kan Kommissionen begrunde sin afgoerelse og foere bevis for, at Det Forenede Kongerige har overholdt bestemmelserne vedroerende dyrefoder, sporing af oksekoed, kontrol med afsaetningsleddet, destruktion af alt risikobetonet vaev samt mels bortskaffelse?

Har uafhaengige organer og eksperter kontrolleret rigtigheden af bevisfoerelsen?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1864/98 og P-2121/98

(5. august 1998)

Kommissionens forslag om gradvis genetablering af det faelles oksekoedsmarked er, i overensstemmelse med formandskabets konklusioner fra Det Europaeiske Raads moede i Firenze den 21.-22. juni 1996, baseret paa videnskabelig og faglig raadgivning.

Forslaget til en dato-baseret eksportordning, hvorefter der aabnes mulighed for forsendelse fra Det Forenede Kongerige af udbenet oksekoed og oksekoedsprodukter, hidroerende fra visse dyr, der er foedt efter den 1. august 1996, er udarbejdet i overensstemmelse med raadgivningen fra Den Videnskabelige Styringskomité.

Der er fastsat strenge kontrolbestemmelser i Raadets beslutning nr. 98/256/EF af 16. marts 1998 om hasteforanstaltninger til beskyttelse mod bovin spongiform encephalopati (BSE), om aendring af beslutning 94/474/EF og om ophaevelse af beslutning 96/239/EF(1), for saa vidt angaar eksportordningen for certificerede besaetninger. Gennemfoerelsen heraf i Nordirland blev overvaaget af Kommissionens kontor for levnedsmiddel- og veterinaerkontrol fra den 20. til den 22. april 1998. Foerst efter at denne inspektion var foretaget, fastsatte Kommissionen den 1. juni 1998 som den dato, hvorefter man kunne genoptage forsendelserne. Kommissionens forslag om en datobaseret eksportordning indebaerer tilsvarende strenge kontrolforanstaltninger. Kommissionens kontor for levnedsmiddel- og veterinaerkontrol vil foretage en inspektion, sammen med eksperter fra medlemsstaterne, inden Kommissionen fastsaetter en dato, hvorefter forsendelse af de paagaeldende produkter kan genoptages.

Det skal ligeledes bemaerkes, at tilbagegangen i BSE-epidemien i Det Forenede Kongerige foelger det moenster, der var forventet fra videnskabelig side.

(1) EFT L 113 af 15.4.1998, s. 33. .
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2204/98

af Alan Gillis (PPE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Bougainville

Kan Kommissionen i betragtning af den skroebelige vaabenhvile og den reelle mulighed for en fornyet vaebnet konflikt oplyse, hvorvidt de lovede midler er naaet frem til befolkningen paa oeen Bougainville for at sikre, at fredsaftalen opretholdes og at goere det muligt, at oeens skolesystem og erhvervsliv paa ny kan komme i gang?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(28. juli 1998)

Efter naesten alle beroerte parters undertegnelse af den "permanente og uigenkaldelige" vaabenhvile paa Bourgainville den 30. april 1998 har regeringen og Papua Ny Guineas donorer tilstraekkelig tillid til situationen til at have givet tilsagn om betydelige beloeb til rehabilitering og udvikling af Bourgainville. Noedhjaelpen og rehabiliteringsaktionerne er gaaet i gang, hvilket betyder, at den saakaldte freds-dividende allerede goer sig gaeldende. Det bedste bevis paa, at vaabenhvilen holder, er maaske, at folk paa Bourgainville selv er begyndt at genopbygge boliger og endog veje.

Faellesskabet har stillet en alsidig pakke til raadighed for Bourgainville bestaaende af en raekke instrumenter, der koordineres af den faglige bistand, der befinder sig paa stedet.

De eksisterende projekter under 7. Europaeiske Udviklingsfond, budgetposten vedroerende oeko-skovbrug og Stabex, som var blokeret paa grund af sikkerhedssituationen, er nu genoptaget. For Stabex alene er der enten disponeret over eller udbetalt naesten 2 mio. ECU, og et nyt Stabex-tiltag vedroerende ca. 5 mio. ECU er under forberedelse. Det vil sandsynligvis blive koncentreret om rehabilitering af landbruget, navnlig kakaodyrkning, rehabilitering af tilkoerselsveje af betydning for landbruget og muligvis oeko-skovbrug (da der er et stort behov for toemmer paa oeen).

Kommissionen har desuden netop truffet afgoerelse om en gavebistand paa 500 000 ECU til Det Internationale Roede Kors. Denne skal bruges til uddeling af medicinsk udstyr, byggematerialer og -udstyr, vand og sanitet til laegehjaelpsfaciliteter paa Bourgainville og nogle smaa nabooeer.

Endelig har ogsaa andre traditionelle donorer som f.eks. Australien og New Zealand allerede disponeret over betydelige beloeb til Bourgainville.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2088/98

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Dyrs velfaerd under slagtning

Artikel 13 i direktiv 93/119/EF om beskyttelse af dyr paa slagte- eller aflivningstidspunkter kraever, at Kommissionen senest den 31. december 1995 forelaegger to rapporter, den ene til Raadet og den anden til Den Staaende Veterinaerkomité, og som er udarbejdet paa grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité ledsaget af relevante forslag vedroerende en raekke spoergsmaal, der paavirker dyrs velfaerd under slagtning.

Den Videnskabelige Veterinaerkomité offentliggjorde sin detaljerede udtalelse i oktober 1996. Komiteen anbefalede bl.a., at ikke kun den ene, men begge halspulsaarer boer skaeres over for at sikre et hurtigt blodtab og en hurtig doed. Komiteen fastsatte det mindste antal stroemstoed, som er noedvendigt for at sikre en effektiv bedoevelse af de forskellige arter.

Hvornaar agter Kommissionen at forelaegge de rapporter ledsaget af de relevante forslag, som kraeves i artikel 13, stk. 2, litra b) og artikel 13, stk. 2, litra c), i direktiv 93/119/EF? Agter Kommissionen i sine forslag at medtage 1) et krav om, at begge halspulsaarer boer skaeres over, og 2) en bestemmelse om det mindste antal stroemstoed til bedoevelse af de forskellige arter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. juli 1998)

Det er Kommissionens agt i naer fremtid at forelaegge to rapporter, den ene stilet til Raadet og den anden til Den Staaende Veterinaerkomité, udarbejdet paa grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité. Rapporterne vil vaere ledsaget af relevante forslag, navnlig for saa vidt angaar brugen af skarpladte pistoler, gasser eller kombinationer heraf til bedoevelse eller aflivning. Derudover vil rapporterne og forslagene omfatte styrken og varigheden af de stroemstoed, der kraeves til at bedoeve de forskellige arter, samt enhver anden videnskabeligt anerkendt fremgangsmaade til bedoevelse eller aflivning.

Det er desuden Kommissionens hensigt at foreslaa krav om, at dyr, der er blevet bedoevet, skal forbloede ved overskaering af begge halspulsaarer eller de blodkar, som disse udgaar fra, for at fremkalde et hurtigt blodtab og paafoelgende doed, samt minimumskrav til stroemstoed til bedoevelse af de forskellige arter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1536/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(18. maj 1998)

Om: Forbud mod anvendelse af PVC i EU

Ifoelge klager fra Greenpeace og andre serioese internationale organisationer indebaerer anvendelsen af PVC en umiddelbar risiko for boerns sundhed. Undersoegelser har vist, at saavel de giftige naftalinforbindelser og nogle tungmetaller (bly, kadmium m.fl.), som anvendes som tilsaetningsstoffer i PVC, kan konstateres i store maengder i boernelegetoej. Disse stoffer kan fra legetoejet traenge ind i de smaa boerns foelsomme organismer, hvilket kan foere til lever- og nyreskader, beskadige forplantningssystemet, foraarsage celleaendringer, give kraeft i lever, nyrer og blod samt fremkalde endokrine eller hormonale forstyrrelser.

Agter Kommissionen at foretage sig noget for at forbyde brugen af PVC i EU-landene, idet der er tale om et stof, der rummer enorme risici for boerns sundhed i Europa?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2032/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: USA's told paa daasetun i olie

Kommissionen anfoerer i sit svar paa skriftlig forespoergsel E-1201/98(1), at det ikke kan udelukkes, at den hoeje told paa daasetun i olie i USA goer EU til et mere attraktivt marked for tredjelande, fordi toldsatsen i EU er lavere. Det anfoeres endvidere, at da USA overholder sine GATT/WTO-forpligtelser med hensyn til toldafgifter, har EU ikke nogen mulighed for at goere indsigelse mod denne toldsats inden for rammerne af WTO, men at det imidlertid vil vaere muligt at behandle problemet i forbindelse med de naeste multilaterale toldforhandlinger.

Kan Kommissionen oplyse, hvornaar de naeste multilaterale toldforhandlinger vil finde sted?

Vil Kommissionen under de paagaeldende multilaterale forhandlinger forelaegge dette problem, som den hoeje told paa daasetun i olie i USA skaber i forhold til den lavere told i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(4. august 1998)

Faellesskabet gaar ind for en ny runde i de multilaterale handelsforhandlinger. Dog er det alene de kontraherende parter i Verdenshandelsorganisationen (WTO), der kan traeffe beslutning om saadanne forhandlinger, som efter Faellesskabets oenske ogsaa skal omfatte forhandlinger om toldnedsaettelser. Kommissionen haaber, at det vil ske paa WTO-ministermoedet i 1999.

Naar der foerst er naaet til enighed om saadanne forhandlinger, vil det af det aerede medlem rejste spoergsmaal kunne behandles, forudsat at forhandlingerne ogsaa omfatter toldnedsaettelser.

(1) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 77.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1744/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Toldkontrol i Gibraltar

Britiske medlemmer af Europa-Parlamentet modtager regelmaessigt klager over forsinkelser, naar folk oensker at rejse fra Gibraltar til Spanien.

I toldmaessig henseende betragtes Gibraltar som et tredjeland, og den noedvendige toldkontrol vil derfor uundgaaeligt medfoere flere forsinkelser end rejser mellem medlemsstaterne.

Omfanget af de forsinkelser, EU-borgere udsaettes for ved passage af denne graense, harmonerer dog helt klart ikke med proportionalitetsprincippet.

Hvilke muligheder har Kommissionen for at kontrollere dette forhold? OEnsker Kommissionen at knytte kommentarer til de bilaterale forhandlinger, der foeres mellem Det Forenede Kongerige og Spanien, og som omfatter dette spoergsmaal? Agter Kommissionen at tage skridt til at lette disse forhandlinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(28. juli 1998)

I henseende til told og indirekte beskatning behandles Gibraltar som et tredjeland i henhold til afsnit 4 i bilag I til akten af 1972 vedroerende Det Forenede Kongeriges tiltraedelse.

Der findes ingen faellesskabsbestemmelser, der foreskriver, hvorledes medlemsstaterne skal foretage toldkontrol af rejsende, der indrejser i eller forlader Faellesskabets toldomraade. EF-traktaten og den afledte faellesskabsret kraever alene, at medlemsstaternes administrationer skal traeffe de noedvendige foranstaltninger til at sikre, at faellesskabsbestemmelserne anvendes effektivt.

Kommissionen foerer ikke tilsyn med situationen ved den paagaeldende graense og er ikke part i nogen bilaterale forhandling mellem Det Forenede Kongerige og Spanien om told- og afgiftskontrol af rejsende mellem Spanien og Gibraltar. I 1996 meddelte Kommissionen, at den havde indledt en retssag mod Spanien, fordi de spanske myndigheder tilsyneladende ikke anvendte faellesskabsbestemmelserne om told- og afgiftsfritagelse af varer, der medfoertes af rejsende ved indrejse i Faellesskabets toldomraade ved den paagaeldende graense, korrekt. Sagen blev imidlertid frafaldet, saa snart de spanske myndigheder kunne bevise, at de var i overensstemmelse med faellesskabsretten.

Hvis det aerede medlem imidlertid kan opgive naermere enkeltheder om tilfaelde, hvor han skoenner, at de naevnte forsinkelser kan undgaas og kan tilskrives en forsaetlig handling fra den ene eller den anden af de beroerte medlemsstaters side, vil Kommissionen naturligvis vaere rede til at undersoege omstaendighederne og, hvis den skoenner det noedvendigt, tage sagen op med disse myndigheder.

Med hensyn til andet punktum i forespoergslen skal Kommissionen minde det aerede medlem om, at der ikke laengere foretages regelmaessig toldkontrol af alle rejsende mellem medlemsstaterne.