ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3684/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Foreslaaet multilateral aftale om investering

Hvad er Kommissionens holdning til den foreslaaede multilaterale investeringsaftale, som i oejeblikket behandles i OECD?

Er Kommissionen enig i, at en saadan aftale kunne vaere en trussel for miljoeet og menneskelig velfaerd i hele verden og udgoere en trussel mod selvstyre med hensyn til oekonomiske og sociale spoergsmaal?

Er Kommissionen endvidere enig i, at forslagene kunne eliminere enhver fleksibilitet med hensyn til fleksibel investering og kunne resultere i investeringer i uhensigtsmaessige omraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (7. januar 1998)

Faellesskabet deltager paa basis af en afgoerelse truffet af Raadet den 22. maj 1995 i forhandlingerne om en multilateral aftale om investeringer (MAI), som foregaar inden for rammerne af Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). Forhandlingsdirektiverne for Faellesskabets og medlemsstaternes deltagelse i forhandlingerne blev udstedt af Raadet den 27. november 1995. I maj 1997 blev det paa OECD-ministermoedet besluttet, at forhandlingerne om MAI skulle vaere tilendebragt inden deres naeste moede i begyndelsen af maj 1998.

Faellesskabets og medlemsstaternes maal med forhandlingerne er at opnaa en retligt bindende aftale, der skal gaelde for alle forvaltningsniveauer, som skal skabe et ikke-diskriminerende og liberalt investeringsklima, som skal omfatte prae- og post-investeringsfasen, alene med begraensede, noeje definerede enten horisontale, sektorale eller landspecifikke undtagelser og procedurer for en effektiv bilaeggelse af tvister mellem investor og stat og mellem stater. Resultaterne af forhandlingerne skal vaere forenelige med EF-traktaten og sikre, at Faellesskabets integrationsproces kan fortsaette i fremtiden.

Det er Kommissionens synspunkt, at MAI, hvis dette maal realiseres, vil udfylde en lakune i de internationale regler for en globaliserende oekonomi og vaere til fordel for europaeiske investorer, jobskabelsen og konkurrenceevnen. Hvad angaar den eventuelle trussel om, at aftalen skulle kunne skade miljoeet og menneskers velfaerd og staternes evne til internt at udvikle og foere en effektiv miljoepolitik, skal Kommissionen henvise det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-3289/97 ((EFT C 134 af 30.4.1998, s. 131. )) og 3291/97 ((EFT C 134 af 30.4.1998, s. 132. )) fra Kressel-Doerfler. Det skal desuden bemaerkes, at MAI-forhandlingsgruppen i oktober 1997 besluttede at foretage en miljoeundersoegelse vedroerende aftalen, som skulle ligge klar i januar 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3810/97 af Luciana Castellina (GUE/NGL) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: De baltiske staters forpligtelser med hensyn til de gaeldende EF-bestemmelser inden for den audiovisuelle sektor

De baltiske stater forhandler i oejeblikket om medlemskab af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og skal med henblik herpaa praecisere deres eventuelle forpligtelser paa det audiovisuelle omraade.

Kan Kommissionen i betragtning af, at de baltiske stater samtidig er knyttet til Den Europaeiske Union ved associeringsaftaler og desuden tilstraeber at blive medlemmer af Unionen, oplyse, hvilken strategi disse stater foelger over for denne foelsomme sektor, og mener den ikke, at de burde tilslutte sig Faellesskabets holdning paa det audiovisuelle omraade i WTO, som gaar ud paa ikke at indgaa sektorforpligtelser og vaere undtaget fra mestbegunstigelsesklausulen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (16. december 1997)

Forhandlingerne om Letlands, Estlands og Litauens tiltraedelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) fortsaetter. Faellesskabets anmodninger til disse lande inden for rammerne af den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) har fokuseret paa at ramme en balance mellem en hoej grad af liberalisering og foreneligheden af de specifikke indroemmelser, som disse lande skal goere, med dem, som Faellesskabet har gjort for hver tjenestesektor som foelge af Uruguay-runden og de efterfoelgende WTO-forhandlinger. Dette er paa linje med associeringsaftalerne mellem Faellesskabet og hvert af de tre lande samt deres eventuelle tiltraedelse i fremtiden af Faellesskabet.

Faellesskabet har fulgt samme tilgang med hensyn til audiovisuelle tjenester. De tre baltiske lande har soegt at behandle audiovisuelle tjenester i deres tiltraedelsestilbud paa samme maade, som Faellesskabet goer det i sin egen WTO-liste over indroemmelser, dvs. ingen specifikke indroemmelser vedroerende markedsadgang for og national behandling af audiovisuelle tjenester og nogle undtagelser fra GATS-mestbegunstigelsesbehandlingen (MFN) for at beskytte europaeiske vaerker og nogle europaeiske programmer som f.eks. MEDIA. Estland, Letland og Litauen har alle oplyst, at de vil foelge denne tilgang i deres tilbud i forbindelse med tiltraedelse, som i oejeblikket er til forhandling i WTO.

Nogle handelspartnere har anmodet de baltiske lande om at goere indroemmelser vedroerende audiovisuelle tjenester og afvige fra tilgangen med MFN-undtagelser. Kommissionen har dog forstaaet, at Estland, Letland og Litauen modsaetter sig dette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3758/97 af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: Baeredygtig stoerrelse paa roedspaetter

Vil Kommissionen begrunde det baeredygtige i at nedsaette roedspaette-stoerrelsen fra 27 til 22 cm?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (7. januar 1998)

I sit forslag til Raadets forordning om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne ((EFT C 292 af 4.10.1996. )) foreslog Kommissionen at reducere mindstemaalet for roedspaette fra 27 cm til 17 cm.

Kommissionens nye forslag om mindstemaal for marine organismer var baseret paa en raekke overvejelser, bl.a. fastsaettelse af mindstemaal, der noeje svarer til de anvendte maskestoerrelser, markedsfoeringsspoergsmaal i forbindelse med landinger af smaa fisk og forebyggelse af maalrettet fiskeri efter smaa fisk med net med for lille maskestoerrelse. Hvad roedspaette angaar, lagde Kommissionen ved udarbejdelsen af forslaget isaer vaegt paa at opnaa en hoej grad af overensstemmelse mellem den maskestoerrelse, der fortrinsvis anvendes, og mindstemaalet.

Af forskellige grunde kunne Raadet ikke vedtage dette forslag, og det vedtog i stedet at reducere mindstemaalet fra 27 cm til 22 cm.

Da der med dette mindstemaal opretholdes en rimelig overensstemmelse med de maskestoerrelser, der anvendes ved fiskeri efter roedspaette, var dette kompromis acceptabelt for Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3690/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Retlig sikkerhed for investeringer i Cuba

Giver forhandlingerne og aftalerne mellem Kommissionen og den amerikanske regering de virksomheder, som har investeret i Cuba, en sikkerhed for, at de nu og i fremtiden er fritaget for ansvar for det, de har gjort?

Giver forhandlingerne og aftalerne om Helms-Burton-loven garanti for, at investeringerne i Cuba er retligt sikret?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan paa skriftlige forespoergsler E-3686/97, E-3687/97, E-3688/97, E-3689/97 og E-3690/97 (19. december 1997)

Aftalen med USA er ikke uden balance. Kommissionen har indledt Verdenshandelsorganisationens (WTO) panelprocedure over for Helms-Burton-loven. Det er Kommissionens opfattelse, at denne lov er en overtraedelse af international ret, eftersom den tilsigter (eller har den virkning) at oeve indflydelse paa EU-virksomheders adfaerd paa grund af deres interesser i Cuba. Aftalen af 11. april 1997, der blev indgaaet mellem EU og USA om Helms-Burton-loven og D'Amato-loven, hvorved EU gik med til at stille WTO-sagen mod foerstnaevnte lov i bero, taler om at opstille discipliner, som skal hindre, at et stat, som har eksproprieret eller nationaliseret investeringer, i fremtiden skal kunne opnaa saadanne investeringer. Samtidig skal EU og USA ogsaa i henhold til aftalen paa grundlag af aftalte principper samarbejde om at finde en loesning paa spoergsmaalet om kompetencestridigheder og sekundaere boykotter. Det er vigtigt at bemaerke, at droeftelserne mellem EU og USA paa dette punkt er i symmetri med droeftelserne om investeringsdiscipliner. Disse droeftelser finder for tiden sted med henblik paa at finde frem til en acceptabel aftale, der kan medfoere en dispensation fra afsnit IV i Helms-Burton-loven, hvorved lovens ekstraterritoriale virkninger neutraliseres.

Desuden har EU gjort det klart, at der ikke vil kunne gennemfoeres en loesning paa uoverensstemmelserne om Helms-Burton-loven, medmindre USA ogsaa giver EU-virksomheder dispensation i henhold til D'Amato-loven.

EU har forbeholdt sig ret til at genoptage WTO-panelproceduren eller indlede nye procedurer, hvis der traeffes foranstaltninger over EU-virksomheder i henhold til Helms-Burton-loven eller D'Amato-loven som foelge af, at der ikke gives dispensationer, eller at dispensationerne ikke viderefoeres.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4054/97 af Bartho PRONK til Kommissionen. Nederlandenes nettobidrag i 1997



EF-Tidende nr. C 196 af 22/06/1998 s. 0069



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-4054/97 af Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (15. december 1997) Om: Nederlandenes nettobidrag i 1997 Hvor stort vil Nederlandenes forventede nettobidrag til Den Europaeiske Unions budget i 1997 vaere? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (19. januar 1998) Kommissionen foretager ingen overslag over budgetbalancerne, dvs. forskellen mellem hvor meget en medlemsstat hhv. yder til og modtager fra budgettet. Det er saaledes ikke muligt at imoedekomme det aerede medlems anmodning, da de oenskede oplysninger om budgetsituationen for Nederlandene i 1997 ikke foreligger. Baggrunden for Kommissionens holdning til dette spoergsmaal goeres der detaljeret rede for i et dokument, som den forelagde for Raadet (oekonomi og finans) den 13. oktober 1997 med titlen »Budgetbidrag, EU's udgifter, budgetbalance og medlemsstaternes forholdsmaessige velstand«. Dette dokument findes paa de 11 officielle sprog paa Europa-hjemmesiden paa World Wide Web.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3949/97 af James Nicholson (I-EDN) til Kommissionen (12. december 1997)

Om: Militaernaegtere i Graekenland

Selv om Graekenland for nylig har indfoert en lov, der indebaerer anerkendelse af militaernaegtelse af samvittighedsgrunde, haevder visse interessegrupper, at der fortsat diskrimineres mod militaernaegtere, idet de personer, som tidligere er blevet idoemt faengselsstraf paa grund af deres pacifistiske overbevisning, ikke er blevet sat paa fri fod. Det haevdes endvidere, at den nye lov (2510/97) ikke omfatter visse forhold saasom militaernaegtelse, der foerst kommer til udtryk under aftjeningen af vaernepligten.

Hvad er Kommissionens holdning til den omtalte lov om vaernepligt og militaernaegtelse i Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (16. januar 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-868/96 fra Gianni Tamino og andre ((EFT C 280 af 25.9.1996. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4174/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998)

Om: Samhoerighedspolitik og kultur

Vil Kommissionen orientere om de kulturprojekter, der er blevet samfinansieret over strukturfondene i den nuvaerende programperiode (1994-1999) med angivelse af land, projektets regionale maal samt de samlede gennemfoerelsesomkostninger og faellesskabssamfinansieringen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-4173/97 og E-4174/97 (9. marts 1998)

Det af det aerede medlem naevnte tal er baseret paa et skoen, som eksterne konsulenter har udarbejdet for Kommissionen. Som paapeget i meddelelsen er alle tal vedroerende kulturelle aktiviteter kun skoen, og de skal derfor fortolkes med nogen forsigtighed. Det er saerlig vanskeligt at identificere kulturelle aspekter i programmer, da de ofte indgaar i andre prioriteter saasom turisme, smaa og mellemstore virksomheder (SMV) eller uddannelse.

Eftersom medlemsstaterne godkender og gennemfoerer strukturfondsprojekter inden for programmer, som de selv er ansvarlige for, har Kommissionen ingen systematiske oplysninger om projekter paa kulturomraadet. Der blev imidlertid i meddelelsen omtalt flere gode eksempler paa, at kultur integreredes paa innovativ vis i regionaludvikling og jobskabelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4047/97 af Antonio Tajani (UPE) og Claudio Azzolini (UPE) til Raadet (15. januar 1998)

Om: Banca d'Italias autonomi

Den fremtidige europaeiske centralbanks fundament vil vaere centralbankernes uafhaengighed og autonomi, som i stadig hoejere grad vil skulle sikres mod indblanding fra den politiske magts side.

Er Raadet klar over, at den italienske regering og det politiske flertal i parlamentet - saaledes som detaljeret rapporteret i pressen - har lagt et urimeligt stort pres paa Banca d'Italias direktoer, Antonio Fazio, for at faa denne til at saenke de officielle rentesatser?

Har den italienske regering nogensinde forelagt Raadet muligheden af hurtigt at erstatte Antonio Fazio med centralbankrepraesentanter, som staar naermere det nuvaerende regeringsflertal?

Mener Raadet ikke, at initiativer af denne art skader Banca d'Italias autonomi og bringer Italiens deltagelse i ordningen med en faelles europaeisk moent og senere medlemskab af denne ordning i fare?

Hvorledes vurderer Raadet direktoer Fazios opfattelse, ifoelge hvilken det for at kunne deltage i ordningen med en faelles europaeisk moent er absolut noedvendigt med strukturreformer og en lettelse af skattetrykket?

Svar (30. marts 1998)

Raadet oensker ikke at tage stilling til de paastande, som de aerede parlamentsmedlemmer omtaler i deres forespoergsel.

Raadet erkender, at tiltraedelsen af den faelles moent kraever omfattende strukturreformer i medlemsstaterne. Nogle reformer er allerede gennemfoert, medens andre er ved at blive det.

Med hensyn til specielt situationen i Italien minder Raadet om, at det behandlede Italiens konvergensprogram for perioden 1998-2000 paa samlingen den 7. juli 1997 og Italiens budget for 1998 paa samlingen den 19. januar 1998. Resultaterne af disse droeftelser er blevet offentliggjort.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3497/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (10. november 1997)

Om: Udvidelse af Egnatia-vejen

Egnatia-vejen hoerer til de transeuropaeiske net, og der ydes allerede EU-stoette og stoette fra Den Europaeiske Investeringsbank til arbejdet i forbindelse med denne straekning. De lodrette akser, der forbinder hovedstaederne

paa Balkan, er et projekt af afgoerende og overordentlig stor betydning. Udvidelsen af vejen til Istanbul vil tilfoeje nettet en ny dimension. Finder Kommissionen det nyttigt at anlaegge denne betragtning? Ville EU sammen med Den Europaeiske Investeringsbank kunne yde stoette til saadan et projekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (19. december 1997)

Egnatia-motorvejen er af Faellesskabet blevet udpeget som vaerende et prioriteret projekt som led i det transeuropaeiske transportnet. Denne vej er ligeledes forbundet med de paneuropaeiske transportkorridorer som vedtaget paa den anden paneuropaeiske transportkonference paa Kreta i 1994 og yderligere justeret paa den tredje konference i Helsinki i 1997, ligesom der er skabt effektive forbindelser til og fra Balkan. To forgreninger af korridor X har forbindelse til Via Egnatia, den ene til og fra Thessaloniki, den anden mod syd til og fra Florina. Baade korridor IV og korridor IX passerer gennem Ormenio; den foerstnaevnte til Edirne og derfra videre til Istanbul, den anden mod syd til Alexandroupolis.

Da Via Egnatia fortsaettes helt frem til Ormenio, og korridor IV gaar fra Ormenio til Istanbul, er der allerede taget hensyn til forbindelsen mellem disse to hovedfaerdselsaarer med hensyn til den paneuropaeiske transportinfrastrukturudvikling.

Det er sandt, at en eventuel viderefoerelse af Via Egnatia til Istanbul (med direkte vejforbindelse fra Kipi til Istanbul, svarende til forloebet af den gamle Via Egnatia,) ville skabe en direkte forbindelse til og fra Istanbul, saa man herved undgaar forbindelsen via korridor IV. Da en saadan viderefoerelse af Via Egnatia i givet fald udelukkende vil omfatte tyrkisk territorium, henhoerer ansvaret for udviklingen heraf, herunder ogsaa en mulig medfinansiering fra de forskellige finansieringsinstitutioners side, helt under de tyrkiske myndigheder. Saafremt viderefoerelsen interesserer flere forskellige sortehavslande, kan den i givet fald droeftes naermere som led i det paneuropaeiske sortehavstransportomraade, hvor der er planer om udvikling af et »kombineret« transportnet (for flere forskellige transportformer) omkring Sortehavet.

I henhold til de nuvaerende finansielle udsigter for aarene 1994-1999 er der for oejeblikket ikke planlagt nogen form for medfinansiering fra Faellesskabets side med henblik paa viderefoerelse af Via Egnatia til Istanbul. Projektets gennemfoerlighed kan i givet fald goeres til genstand for en fremtidig undersoegelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3203/97 af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen (16. oktober 1997)

Om: Konsekvenserne af det nye chokoladedirektiv for udviklingslandene

Raadet (Udviklingssamarbejde) har flere gange opfordret Kommissionen til at gennemfoere en undersoegelse af de oekonomiske konsekvenser for kakaoproducenterne af Kommissionens forslag til nyt chokoladedirektiv.

1. Er det korrekt, som den nederlandske minister for udviklingssamarbejde den 10. september 1997 meddelte det nederlandske parlamentet, at Kommissionen endnu ikke har fulgt denne opfordring?

2. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den ikke har fulgt opfordringen?

3. Agter Kommissionen at foretage en saadan undersoegelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (26. november 1997)

Kommissionen bekraefter det svar, den afgav paa skriftlig forespoergsel P-1864/94 fra Marianne Thyssen ((EFT C 45 af 10.2.1998, s. 114. )), nemlig at den har givet eksterne eksperter til opgave at gennemfoere en objektiv undersoegelse om, hvilke virkninger det direktivforslag vedroerende kakao og chokolade, der er under behandling i Parlamentet og Raadet, vil faa for oekonomien i Cameroun. Kommissionen paataenker hermed at stille et solidt hjaelpemiddel til raadighed med henblik paa, at der kan foretages en saa praecis vurdering som muligt af direktivforslagets virkninger.

Kommissionen har for nylig modtaget uddybende oplysninger til den bestilte undersoegelse, som nu kan faerdiggoeres til snarlig offentliggoerelse.

Raekkevidden af denne undersoegelse kan udvides til ogsaa at omfatte andre kakaoproducerende lande, navnlig AVS-staterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3715/97 af Heidi Hautala (V) til Kommissionen (12. november 1997)

Om: Bortfoerelser af boern

Boern bortfoeres i EU's medlemslande til andre kulturer i forbindelse med skilsmisser eller andre former for brud mellem partnerne. Myndighedernes arbejde i medlemsstaten vanskeliggoeres navnlig, hvis boernene er bortfoert til et land, hvor lovgivningen tildeler faderen og hans slaegt foraeldremyndigheden.

Der findes faa oplysninger om bortfoerelser af boern, og EU's medlemslande drager ikke nytte af hinandens erfaringer for at faa boernene tilbage. Hvilke initiativer har Kommissionen taget for at undersoege bortfoerelserne af boern? Hvordan vurderes barnets interesser, hvis det viser sig, at overholdelsen af Haag-konventionen er til stoerre skade end gavn for barnet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (5. december 1997)

Haagerkonventionen af 1980 og Luxembourg-konventionen af 1980, der begge er ratificeret af en lang raekke lande, deriblandt naesten alle EU's medlemsstater, indeholder bestemmelser om tilbagegivelse af internationalt bortfoerte boern. Konventionerne bestemmer blandt andet, at der skal udpeges centrale myndigheder, der paa anmodning er ansvarlig for at behandle og loese de enkelte sager om bortfoerte eller tilbageholdte boern.

Haagerkonferencen, som jaevnligt samler centralmyndighederne, staar for den praktiske gennemfoerelse af Haagerkonventionen af 1980. Kommissionen deltager ogsaa i konferencen.

Haagerkonventionens artikel 13 bestemmer, at man kan afvise at tilbagegive barnet, hvis »der er en alvorlig risiko for, at tilbagegivelsen vil udsaette barnet for fysisk eller psykisk skade eller paa anden maade saette barnet i en situation, som det ikke boer taale«. Det er ligeledes bestemt, at tilbagegivelsen eventuelt kan afvises, hvis man finder, at barnet modsaetter sig det, »og at barnet har naaet en saadan alder og modenhedsgrad, at der boer tages hensyn til barnets mening«. Den nationale myndighed, der skal traeffe afgoerelse om tilbagegivelsen, bestemmer saaledes suveraent, om barnet skal tilbagegives, under hensyn til dets tarv.

Kommissionen overvejer ikke at tage saerlige initiativer om boernebortfoerelser i forbindelse med skilsmisser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3572/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (17. november 1997)

Om: Opsporing og beslaglaeggelse af stjaalne EU-motorkoeretoejer i lande i det tidligere Jugoslavien

1. Er Raadet klar over, at et meget stort antal udlejnings- og privatbiler bliver stjaalet i EU's medlemsstater for siden hen at blive udfoert til lande i det tidligere Jugoslavien, hvor de derpaa saelges lokalt?

2. Ved Raadet, at betjente fra det nederlandske militaerpoliti har observeret stjaalne udlejningsbiler i Bosnien, der tilhoerer et nederlandsk biludlejningsfirma, og at disse stjaalne biler koerer helt ulovligt omkring med udlejningsfirmaets firmamaerke og de originale nederlandske nummerplader?

3. Kan Raadet angive, hvilke foranstaltninger der kan ivaerksaettes i Den Europaeiske Union med henblik paa at saette en stopper for denne situation?

4. Kan Raadet forklare, paa hvilken maade retsvaesenet kan opspore og beslaglaegge de motorkoeretoejer, der er stjaalet i Den Europaeiske Unions medlemsstater, og som koerer ulovligt rundt i landene i det tidligere Jugoslavien?

5. Anser Raadet det for muligt i samarbejde med de forskellige myndigheder i landene i det tidligere Jugoslavien at naa frem til en effektiv opsporing og beslaglaeggelse af stjaalne motorkoeretoejer, der tilhoerer biludlejningsfirmaer og/eller privatpersoner i Den Europaeiske Unions medlemsstater?

Svar (26. januar 1998)

Raadet er sig de af det aerede parlamentsmedlem anfoerte problemer fuldt bevidst. I oktober 1997 afholdt formandskabet et moede mellem eksperter paa omraadet stjaalne motorkoeretoejer fra Den Europaeiske Unions medlemsstater, Europa-Kommissionen, landene i Central- og OEsteuropa, de baltiske lande, EDU/Europol, Interpol og FN, hvor man droeftede, hvilke foranstaltninger der skal traeffes for at imoedegaa problemerne med ulovlig handel med stjaalne motorkoeretoejer. Disse eksperter hilste med interesse den handlingsplan, der er udarbejdet af EDU/Europol, der i overensstemmelse med den faelles aktion af 10. marts 1995 ((EFT L 62 af 20.3.1995, s. 1. )) har til opgave at udveksle og analysere oplysninger og efterretninger om ulovlig handel med stjaalne motorkoeretoejer.

Raadet er overbevist om, at Europol-konventionens ikrafttraeden, den skaerpede kontrol med indregistrering af brugte motorkoeretoejer, den gensidige udveksling mellem indregistreringsmyndighederne og politiet af oplysninger i de forskellige eksisterende databanker vedroerende motorkoeretoejer og indgaaelsen af bi- eller multilaterale aftaler om tilbagelevering af stjaalne motorkoeretoejer vil styrke kampen mod den ulovlige handel med motorkoeretoejer.