ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0868/03

af Joaquim Miranda (GUE/NGL) til Kommissionen

(20. marts 2003)

Om: Selvservicering i fællesskabshavnene og sikkerhed til søs

De ulykker, der har fundet sted i EF-farvande, navnlig Erikas og Prestiges forlis, med de velkendte omfattende skadevirkninger for miljøet og arbejdstagere inden for forskellige erhvervssektorer, har fået EU-institutionerne til at lægge særlig vægt på problemerne vedrørende sikkerhed til søs.

En forbedring af vilkårene for adgang til fællesskabshavnene, herunder til alle tilknyttede aktiviteter og tjenester, bør indgå som et led i disse målsætninger og derfor omfatte en række foranstaltninger med henblik på at øge sikkerheden i tilfælde af fremtidige ulykker.

Det er almindeligt kendt, at en anseelig del af de skibe, der benytter bekvemmelighedsflag, kun sejler med en lille besætning, og at denne ofte ikke har en tilstrækkelig faglig uddannelse.

Alt tyder på, at det direktiv om markedsadgang for havnetjenester, som i øjeblikket behandles, vil give mulighed for, at teknisk-nautiske tjenesteydelser og godshåndtering, herunder lastning og losning vil kunne udføres af skibsbesætningerne, som ikke er underkastet krav om godkendelse eller undersøgelse af faglig kompetence til at sikre størst mulig sikkerhed for personalet og for de benyttede faciliteter.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen på den baggrund at træffe for at sikre, at sikkerheden i fællesskabshavnene for besætningerne i de skibe, der ligger i havnene, og for havnearbejderne ikke bringes i fare på grund af fejl eller manglende kompetence ved ydelsen af de fornødne havnetjenester?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(15. maj 2003)

Som det ærede medlem fremfører, har Erika- og Prestige-ulykkerne klart vist, at man må styrke alle sikkerhedsforskrifter, såvel om bord på skibene som på land, og især sørge for effektiv gennemførelse af dem.

Kommissionen vil ved denne lejlighed gerne minde om, at havnemyndighederne har til opgave at sørge for, at bestemmelserne i STCW-konventionen om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagtforhold overholdes. Det kan til sammenligning nævnes, at et lovgivningsforslag, som Kommissionen for nylig har fremsat(1), søger at øge Fællesskabets indsats for udførelsen af denne kontrol samt overvågningen af de beviser, som søfolk fra tredjelande skal have for at arbejde om bord på EU-skibe.

I direktivforslaget(2) om havnetjenester og i Rådets fælles holdning(3) hedder det udtrykkeligt, at bestemmelserne vedrørende sikkerhed og social sikring ikke må tilsidesættes, og at de nationale regler herom kan benyttes, når de stemmer overens med fællesskabsnormerne. Endvidere gælder det, at en sømand, der ankommer i en havn om bord på et fartøj og i forbindelse med selvservicering udfører arbejdsopgaver på en medlemsstats område og ikke ombord på fartøjet, er omfattet af lovgivningen i den pågældende medlemsstat.

(1) KOM(2003) 1 endelig udg.

(2) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om markedsadgang for havnetjenester (EFT C 154 E af 29.5.2001) med senere ændringer (EFT C 181 E af 30.7.2002).

(3) EFT C 299 E af 3.12.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0777/03

af Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) til Kommissionen

(12. marts 2003)

Om: Komitologi

Udvalgene i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(1), består af en repræsentant for hver medlemsstat og en repræsentant for Kommissionen, der fungerer som formand.

Kan Kommissionen oplyse, om der er noget til hinder for, at medlemsstaterne sender repræsentanter for regionalregeringer som medlem af disse udvalg? Kan den i givet fald oplyse, hvor mange repræsentanter for regionalregeringer der for øjeblikket er medlemmer af ovennævnte udvalg?

(1) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romani Prodi

(10. april 2003)

Kommissionen skal minde om, at det juridisk set er medlemsstaterne, der er medlemmer af de udvalg, der er nedsat i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(1) (se artikel 3, 4 og 5 i afgørelse 1999/468 og artikel 6, stk. 1, i standardforretningsordenen for disse udvalg). Det følger heraf, at det er helt op til medlemsstaterne, hvordan de delegationer, der skal repræsentere dem i udvalgene, skal sammensættes. Intet forhindrer således en medlemsstat i at pålægge repræsentanter for en regional regering at repræsentere den i et udvalg, idet disse personer så repræsenterer hele medlemsstaten og ikke den regionale regering.

Kommissionen har ikke statistiske oplysninger om antallet af repræsentanter for regionale regeringer, der på nuværende tidspunkt repræsenterer deres respektive medlemsstater i udvalgene. Den kan konstatere, at medlemsstaterne ikke nødvendigvis konstant repræsenteres af regionale repræsentanter; dette kan variere fra møde til møde. Det gælder bl.a. for Socrates-udvalget og dets underudvalg, hvor Tyskland er repræsenteret af en repræsentant for forbundsstaten og en repræsentant for delstaterne på grund af den interne kompetencefordeling mellem forbundsstaten og delstaterne i denne medlemsstat.

(1) EFT C 38 af 6.2.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1199/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Pisa Kommunes udnyttelse af midler fra sportsprogrammet for handicappede

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pisa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at integrere handicappede via sporten.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Pisa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra sportsprogrammet for handicappede?

2. om Pisa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 og E-1203/03

(23. april 2003)

Kommissionen er slet ikke i tvivl om, at sport spiller en vigtig rolle for handicappedes integrering, men den råder ikke over noget særligt program på dette område.

Hvad angår Den Europæiske Fond for Regionaludviklings eventuelle medfinansiering af projekter i nævnte italienske kommuner, anmodes det ærede medlem om at læse Kommissionens svar på hendes skriftlige forespørgsler E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) til E-1124/03 og E-1125/03(4).

(1) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 96.

(2) Se side 160.

(3) EUT C 268 E af 7.11.2003, s.172.

(4) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0996/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Massa Kommunes udnyttelse af midler fra det decentraliserede samarbejdsprogram

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Massa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte for bæredygtige udviklingsaktioner og -initiativer iværksat af fællesskabsoperatører i samarbejde med udviklingslandene.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Massa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra det decentraliserede samarbejdsprogram?

2. om Massa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 og E-1003/03

(6. maj 2003)

EU's vigtigste programmer for decentralt samarbejde er dem, der medfinansieres inden for enhedsprogrammeringsdokumenterne eller Interreg-programmerne under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU).

Kommissionen henviser desangående det ærede medlem til svarene på skriftlig forespørgsel nr. E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 og E-1125/03. For Interreg-samarbejdsprogrammerne er den myndighed, der er ansvarlig for koordineringen på nationalt plan, Ministeriet for Infrastruktur og Transport.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2537/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. juli 2003)

Om: Nettobidrag til den fælles landbrugspolitik

I den anden beretning om den økonomiske og sociale samhørighed i EU anførte Kommissionen, at Portugal var nettobidragyder til den fælles landbrugspolitik.

Som svar på min skriftlige forespørgsel P-0897/01(1) angav Kommissionen de data, der lå til grund for denne udtalelse. Ifølge Kommissionen skal Portugal mellem 1989 og 1998 have ydet et nettobidrag på 2 000 mio. EUR til den fælles landbrugspolitik, dvs. over 260 EUR pr. indbygger.

Kan Kommissionen bekræfte, at Portugal fortsat er nettobidragyder til den fælles landbrugspolitik? Kan Kommissionen efter samme metode, som den fulgte for perioden 1989-1998, forelægge ajourførte data for perioden 1998-2002?

(1) EFT C 261 E af 18.9.2001, s. 213.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Fischler

(18. august 2003)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1203/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om: Terni Kommunes udnyttelse af midler fra sportsprogrammet for handicappede

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Terni Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at integrere handicappede via sporten.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Terni Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra sportsprogrammet for handicappede?

2. om Terni Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 og E-1203/03

(23. april 2003)

Kommissionen er slet ikke i tvivl om, at sport spiller en vigtig rolle for handicappedes integrering, men den råder ikke over noget særligt program på dette område.

Hvad angår Den Europæiske Fond for Regionaludviklings eventuelle medfinansiering af projekter i nævnte italienske kommuner, anmodes det ærede medlem om at læse Kommissionens svar på hendes skriftlige forespørgsler E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) til E-1124/03 og E-1125/03(4).

(1) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 96.

(2) Se side 160.

(3) EUT C 268 E af 7.11.2003, s.172.

(4) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1261/03

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. april 2003)

Om: Fraværet af betragtninger over de spanske myndigheders ansvar i Kommissionens meddelelse til Rådet af 5. marts 2003

I Kommissionens meddelelse til Rådet af 5. marts 2003(1) om opfølgning på virkningerne af Prestige-katastrofen under overskriften En transnational katastrofe af stort omfang er der ikke en eneste henvisning til de beslutninger, den spanske stat traf forud for forliset langt fra kysten, eller til et muligt erstatningsansvar for det omfang, katastrofen antog takket være disse beslutninger; der anføres kun de uheld, skibet havde været ude for, og klimatiske forhold som medvirkende faktorer til, hvad der skete.

Hvad er årsagen til en sådan forglemmelse?

(1) KOM(2003) 105 endelig udg.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(15. maj 2003)

Kommissionen skal oplyse det ærede medlem om, at dens meddelelse til Rådet af 5. marts 2003 tog sigte på hvad der allerede antydes i dens titel at gøre status over EU's opfølgning på denne katastrofe.

Som Kommissionen har meddelt Europa-Parlamentet i sit arbejdsdokument om olietankskibet Prestige's forlis, som blev forelagt i forbindelse med høringen i Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme den 19. marts 2003, at det udelukkende op til de retlige instanser og undersøgelsesmyndighederne at bestemme de nærmere omstændigheder omkring forliset, og hvorledes ansvaret skal fordeles.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1743/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(26. maj 2003)

Om: Opførelse af et kultsted

Den italienske kultursammenslutning Comunità templi italici (Foreningen for italiske helligdomme), der har både verdslige og religiøse medlemmer, har fremlagt et projekt for indretning af et helligt sted inde i en grotte i den lille landsby Schiavi d'Abruzzo som en nøjagtig kopi af det hellige sted i Lourdes i Frankrig. Projektet, som også de kirkelige myndigheder i Vatikanet har godkendt, er af udelukkende religiøs karakter og sigter mod at udsende et budskab om åbenhed og dialog mellem de forskellige religioner og kulturer.

Desuden indebærer indretningen af det kommende hellige sted også etablering af en række infrastrukturer, såsom veje, belysning og parkering, der vil gøre dette område i Centralitalien endnu mere attraktivt. Alt dette vil skabe nye arbejdspladser, også i kraft af betydningsfulde arkæologiske udgravninger af stor historisk værdi.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse,

1. om der kan ydes støtte til finansiering af kultsteder?

2. om der er taget lignende initiativer i EU?

3. om den kan give et generelt overblik over situationen?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-1743/03 og E-1744/03

(27. juni 2003)

1. Kommissionen har udelukkende mulighed for at yde støtte til initiativer i kultursektoren som led i kultur 2000-programmet og efter de fastsatte udvælgelseskriterier. Programmet er EU's eneste redskab til finansiering og programmering af kulturelt samarbejde.

Programmet har til formål at støtte projekter, der gennemføres og finansieres i samarbejde mellem mindst tre aktører fra mindst tre af de lande, der deltager i programmet.

Det ærede medlem kan finde yderligere oplysninger om indkaldelser af forslag og de årlige prioriteringer i forbindelse med kultur 2000-programmet på webstedet http://europa.eu.int/comm/culture/c2000 condition_fr.html.

2. Kommissionen er ikke bekendt med, at andre medlemsstater har planer om lignende projekter.

3. Kommissionen kan ikke udtale sig om, hvorvidt et projekt er berettiget til finansiel støtte eller et sponsorat, medmindre der er indgivet en ansøgning hos de kompetente tjenestegrene efter de gældende regler og betingelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1052/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Massa Kommunes udnyttelse af midler fra Life III, femte handlingsprogram inden for miljøet og bæredygtig udvikling og uddannelses- og oplysningsaktioner på miljøområdet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Massa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til bevarelse og beskyttelse af miljøet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Massa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Life III, femte handlingsprogram inden for miljøet og bæredygtig udvikling og uddannelses- og oplysningsaktioner på miljøområdet?

2. om Massa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 og E-1059/03

(5. maj 2003)

Som svar på ovennævnte forespørgsler kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at kommunerne Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena og Terni ikke indsendte projekter med henblik på samfinansiering under LIFE III-programmet. Dette omfatter udvælgelsen for 2003.

Firenze kommune indsendte to projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2002, der ikke modtog finansiering. Den indsendte ingen projekter i 2000 og 2003.

Massa kommune indsendte et projekt til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000, som ikke blev finansieret. Den indsendte ingen projekter i 2002 og 2003.

Prato kommune sendte ingen projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000 og 2002. Den forelagde et projekt i 2003; evalueringsproceduren er i gang og vil blive færdiggjort inden september 2003.

Der er ikke afsat fællesskabsmidler i det sjette miljøhandlingsprogram.

For så vidt angår miljøuddannelse og informationskampagner, har ingen af de kommuner, som det ærede medlem nævnte, modtaget fællesskabsmidler siden 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1058/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Siena Kommunes udnyttelse af midler fra Life III, femte handlingsprogram inden for miljøet og bæredygtig udvikling og uddannelses- og oplysningsaktioner på miljøområdet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Siena Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til bevarelse og beskyttelse af miljøet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Siena Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Life III, femte handlingsprogram inden for miljøet og bæredygtig udvikling og uddannelses- og oplysningsaktioner på miljøområdet?

2. om Siena Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 og E-1059/03

(5. maj 2003)

Som svar på ovennævnte forespørgsler kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at kommunerne Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena og Terni ikke indsendte projekter med henblik på samfinansiering under LIFE III-programmet. Dette omfatter udvælgelsen for 2003.

Firenze kommune indsendte to projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2002, der ikke modtog finansiering. Den indsendte ingen projekter i 2000 og 2003.

Massa kommune indsendte et projekt til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000, som ikke blev finansieret. Den indsendte ingen projekter i 2002 og 2003.

Prato kommune sendte ingen projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000 og 2002. Den forelagde et projekt i 2003; evalueringsproceduren er i gang og vil blive færdiggjort inden september 2003.

Der er ikke afsat fællesskabsmidler i det sjette miljøhandlingsprogram.

For så vidt angår miljøuddannelse og informationskampagner, har ingen af de kommuner, som det ærede medlem nævnte, modtaget fællesskabsmidler siden 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0503/03

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(21. februar 2003)

Om: Catalansk på Kommissionens hjemmeside

Kommissionen blev i henhold til punkt 4 i Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 1990 om situationen for sprogene i De Europæiske Fællesskaber og catalansk(1) opfordret til at gøre en indsats for bl.a. at formidle al offentlig tilgængelig information vedrørende de europæiske institutioner på catalansk i alle medier.

Europa-Parlamentets hjemmeside er allerede nu tilgængelig på de 12 kandidatlandes sprog (udover de nuværende 11 officielle sprog), og mange af disse er mindre udbredt end andre sprog i EU, f.eks. catalansk. Catalansk, der er officielt sprog i tre regioner med lovgivningsmæssige beføjelser og med over 11 millioner indbyggere tilsammen, og som tales af 8 millioner mennesker, ligger således foran svensk, finsk, dansk, bulgarsk, slovensk, slovakisk, litauisk, lettisk, estisk og maltesisk, og kan på europæisk plan sidestilles med portugisisk og tjekkisk.

Catalansk tilhører en gruppe sprog i Europa, der har officiel status i de respektive territorier i medlemsstaterne, men som derimod ikke anerkendes som officielt sprog i EU-sammenhæng.

Agter Kommissionen at indarbejde disse sprog på sin hjemmeside i overensstemmelse med opfordringen i ovennævnte beslutning fra Parlamentet?

(1) EFT C 19 af 28.1.1991, s. 42.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(7. marts 2003)

Siden lanceringen i 1995 af Unionens internetsted EUROPA har Kommissionen udvidet det generelle princip om anvendelse af alle Unionens officielle sprog til også at omfatte elektronisk publikation.

Ud over officielle dokumenter giver EUROPA (http://europa.eu.int) offentligheden adgang til en mængde uofficielle informationer. Det er i den forbindelse med forbehold for tekniske begrænsninger og menneskelige og budgetmæssige ressourcer Kommissionens mål at gøre en maksimal indsats for, at borgerne kan få adgang til EUROPA på det officielle sprog, de ønsker. Dette mål vil fortsat være en prioritet i forbindelse med den kommende udvidelse.

Det henhører under medlemsstaternes beføjelser at definere, hvad der skal forstås ved officielle sprog.