SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2424/03

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(21. juli 2003)

Om: Saltindholdet i mad til børn

Ernæringsspecialister går ind for, at saltindholdet i vores mad reduceres. De understreger, at dette i første række er vigtigt for spædbørn og børn i det hele taget. De påpeger, at ikke bare usunde spisevaner, men også for stort et saltindtag forårsager overvægt og for højt blodtryk senere i livet. Der findes videnskabeligt begrundede normer for, hvor stort det daglige saltindtag skal være, for at man kan forblive rask. Det fremgår af de samme videnskabelige undersøgelser, at børn overtræder disse værdier som følge af den mad, de spiser. Ernæringsspecialisterne opfordrer derfor fødevareindustrien til at nedsætte indholdet af salt i sine produkter.

Har Kommissionen kendskab til de resultater, som ernæringsspecialisterne er nået frem til? Har Kommissionen mere omfattende informationer herom?

Deler Kommissionen bekymringen over det for høje saltindhold i vores mad?

Har Kommissionen planer om at tage initiativ til at pålægge fødevareindustrien at nedsætte indholdet af salt? Kan den forelægge flere oplysninger herom?

Ligger Kommissionen inde med oplysninger, hvoraf det fremgår, at fødevareindustrien bestræber sig på at nedsætte saltindholdet i sine produkter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(12. september 2003)

Kommissionen er bekendt med de resultater og anbefalinger, som lægeerhvervet og nationale og internationale organisationer, Verdenssundhedsorganisationen WHO og Organisationen for Ernæring og Landbrug FAO er nået frem til i forbindelse med europæernes store forbrug af salt. Et stort saltindtag er blevet sat i forbindelse med forhøjet blodtryk eller hypertension. Højt blodtryk er årsag eller medvirkende årsag til en lang række dødsfald i Europa, over 170 000 dødsfald om året alene i England.

At få nedbragt saltindtaget hos befolkningen er bare ét aspekt af den indsats, der er gjort for på lang sigt at forbedre befolkningens kost- og ernæringsvaner i Europa. En sund og afbalanceret kost vil forbedre befolkningens sundhed og mindske forekomsten af hovedårsagerne til tidlige dødsfald og kroniske sygdomme. Får man nedbragt gennemsnitsbefolkningens saltindtag, vil det give en proportionel sænkning af befolkningens gennemsnitlige blodtryk og forbedre folkesundheden markant. Da ca. 75 % af saltindtaget via kosten stammer fra forarbejdede fødevarer eller fødevarer, der indtages uden for hjemmet (resten tilsættes under madlavningen eller ved bordet), vil saltindholdet i forarbejdede føde- og drikkevarer skulle nedbringes, hvilket kræver samarbejde fra fødevareindustriens side.

Dele af fødevareindustrien har reageret på betænkelighederne i forbindelse med salt og taget skridt til at begrænse saltindholdet i flere hyppige former for forarbejdede fødevarer. Detail- og fremstillingsindustrien i Det Forenede Kongerige har således f.eks. siden 1998 arbejdet på at nedbringe saltindholdet i brød med gennemsnitlig 13 %, og det er i samme tidsrum lykkedes at nedbringe saltindholdet med 16 % i morgenmadscerealier, der er mærkevarer. Trods de gode resultater har den generelle reaktion fra Det Forenede Kongeriges fødevareindustri mødt kritik. Hovedkritikken fra de nationale myndigheder og forbrugerorganisationerne har været, at der er mange fødevarer med et højt saltindhold, bl.a. fødevarer, der er populære hos børn, hvor saltindholdet ikke er blevet reduceret. EU-lovgivningen begrænser dog anvendelsen af salt i fødevarer, der specifikt fremstilles til spædbørn og småbørn, bl.a. overgangskost til spædbørn.

Den 16. juli 2003 vedtog Kommissionen et forslag til forordning om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer(1). Forordningen indeholder nærmere bestemmelser om udarbejdelsen af ernæringsprofilen for fødevarer, som kan anvende ernærings- og sundhedsanprisninger i forbindelse med mærkningen af og præsentationsmåderne for fødevarer samt reklame for fødevarer. Samlet fedtindhold, mættede fedtsyrer, transfedtsyrer, sukker, natrium eller salt (i varierende mængder) angives ofte som kriterier for produkters ernæringsprofil. I publikationen Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, Report of a joint WHO/FAO Expert Consultation fra 2003 er der påvist en sammenhæng mellem højt indtag af sådanne næringsstoffer og visse kroniske sygdomme, f.eks. hjerte-kar-sygdomme, diabetes, flere kræfttyper, fedme, osteoporose og tandsygdomme.

(1) KOM(2003) 424 endelig udg.