ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0114/96 af Antonio Tajani (UPE) til Raadet (30. januar 1996)

Om: Religioese sekter

Parareligioese sekter vinder stadig mere frem, og statistiske undersoegelser viser, at der hvert aar dukker ca. 600 nye sekter op i Europa, og at der i Italien formodentlig findes 800.

Nogle esoteriske grupper bygger paa tvang og et meget strengt adfaerdskodeks, der paalaegger medlemmerne at underkaste sig det paagaeldende »samfunds« krav fuldstaendigt, hvilket ofte betyder, at de udsaettes for undertrykkelse eller hjernevask og tilintetgoerelse af deres personlighed.

Nogle grupper af troende foeres reelt bag lyset og holdes i slavelignende forhold eller lader sig foere ud i prostitution: I Italien og navnlig i Rom findes et saerligt faenomen ved navn »caporalato«, der bygger paa organiseret udbytning inden for erhvervslivet bl.a. ved hjaelp af religioes tvang og klanagtige strukturer.

Det er netop en saadan desperat overbevisning, der har faaet hele grupper af mennesker i Schweiz, Frankrig, Jamaica og Japan til at drage den yderste konsekvens - masseselvmord - af deres menneskelige, sociale og politiske isolation.

Svar (20. maj 1996)

Det aerede parlamentsmedlem anmodes om at henholde sig til det svar, som Raadet gav den 28. februar 1996 paa de mundtlige forespoergsler, med forhandling, om samme emne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0182/96 af Bernd Lange (PSE) til Raadet (7. februar 1996)

Om: Fortolkning af artikel 109 J, stk. 4, i Unionstraktaten

Under den igangvaerende droeftelse om Den Monetaere Union faar man ofte det indtryk, at artikel 109 J, stk. 4, i EF-traktaten ikke fortolkes entydigt. Saaledes kan navnlig formuleringen i foerste saetning »... indledes den tredje fase den 1. januar 1999« fortolkes forskelligt.

1. Betyder denne formulering rent faktisk, at den tredje fase allerede indledes paa dette tidspunkt med alle de konsekvenser dette faar? Eller kan det ogsaa fortolkes saaledes, at det kun er de indledende forberedelser til tredje fase, der paabegyndes?

2. Betyder datoen den 1. januar 1999 saaledes entydigt indledningen af tredje fase?

3. Hvilke virkninger vil det faa, hvis der i Raadet i 1998 ikke opnaas kvalificeret flertal under afgoerelsen om, hvilke lande der fra begyndelsen skal deltage i Den Monetaere Union?

4. I hvilke tilfaelde vil det vaere noedvendigt at foretage en traktataendring med henblik paa en udsaettelse af Den Monetaere Union?

Svar (20 maj. 1996)

1. og 2. EF-traktatens artikel 109 J, stk. 4, foerste punktum, lyder: »Hvis datoen for indledning af tredje fase ikke er blevet fastsat ved udgangen af 1997, indledes den tredje fase den 1. januar 1999«.

Det Europaeiske Raad i Madrid bekraeftede, »at tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union indledes den 1. januar 1999 paa grundlag af de konvergenskriterier og den tidsplan samt de protokoller og procedurer, der er fastsat i traktaten.«

Den fulde udoevelse af befoejelserne i Det Europaeiske System af Centralbanker og Den Europaeiske Centralbank begynder paa tredje fases foerste dag (artikel 109 L, stk. 1, sidste punktum, i EF-traktaten). Raadet vedtager samme dag de omregningskurser, til hvilke medlemsstaternes valutaer fastlaases uigenkaldeligt, og til hvilken uigenkaldeligt fastlaast kurs euroen traeder i stedet for disse valutaer, og euroen vil blive en selvstaendig valuta (artikel 109 L, stk. 4).

3. I den protokol om overgangen til tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, der er bilag til traktaten, er det fastsat, at »alle medlemsstaterne (...), uanset om de opfylder de noedvendige betingelser for indfoerelsen af en faelles valuta eller ej, (skal) respektere viljen til, at Faellesskabet hurtigt indtraeder i tredje fase; ingen medlemsstater maa derfor forhindre overgangen til tredje fase.«

Det tilfaelde, som det aerede parlamentsmedlem naevner, forekommer saaledes at vaere rent hypotetisk.

4. Enhver beslutning om aendring af traktatens bestemmelser vedroerende indledningen af tredje fase kan naturligvis kun traeffes paa de betingelser, der er fastsat i artikel N i traktaten om Den Europaeiske Union.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0673/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende det indre marked

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt vedroerende det indre marked?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0689/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende turismen

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt vedroerende turismen?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0685/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende landbrug og udvikling af landdistrikter

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 fremsat vedroerende landbrug og udvikling af landdistrikter?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1980/95 af Graham Watson (ELDR) til Raadet (10. juli 1995)

Om: Ordninger for unionsborgere, som arresteres i andre medlemsstater

Tusinder af unionsborgere sidder faengslet i medlemsstater, hvor de ikke er statsborgere. Mange af disse afventer retssager, ofte for mindre forseelser, og kan med de nuvaerende ordninger ikke loeslades mod kaution, hvilket sandsynligvis ville have vaeret muligt, hvis de havde siddet faengslet i deres hjemland. Andre har modtaget deres dom, men kan ikke overfoeres til et faengsel i deres hjemland, fordi de ikke er i stand til at betale de boeder, som de ogsaa er blevet idoemt.

Vil Raadet inden for rammerne af Maastricht-traktatens afsnit VI overveje at traeffe foranstaltninger til at harmonisere kautions- og domfaeldelsesordninger i medlemsstaterne og dermed goere en ende paa forskelsbehandlingen mellem unionsborgere, som er blevet arresteret i deres hjemland, og dem, der afventer retssager eller afsoner faengselsstraffe i andre medlemsstater?

Svar (10. oktober 1996)

Raadet bekraefter paa ny sit oenske om at styrke det retlige samarbejde mellem medlemsstaterne navnlig paa det strafferetlige omraade.

For saa vidt angaar det aerede parlamentsmedlems forespoergsel, oensker Raadet at oplyse, at det for tiden er ved at fastsaette prioriteter inden for det retlige samarbejde. Inden for disse rammer foreslaar det foerst og fremmest, at det igangvaerende arbejde afsluttes.

Det er tilfaeldet med udkastene til konvention om udlevering eller gensidig retshjaelp i straffesager. Efter dette arbejde vil Raadet behandle andre spoergsmaal, som vil kunne betragtes som vaerende af betydning for det retlige samarbejde mellem medlemsstaterne, navnlig de spoergsmaal, som det aerede parlamentsmedlem har naevnt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3611/95 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (12. januar 1996)

Om: Faellesskabstilskud til foreninger, NGO og andre organer

Kan Kommissionen fremlaegge en fuldstaendig fortegnelse over de foreninger og andre organer, der har modtaget faellesskabstilskud fra bevillingerne paa artikel B3-101 (Ungdom for Europa), og oplyse den noejagtige stoerrelse af disse tilskud i det sidste afsluttede regnskabsaar?

Samlet og supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-3611/95 og E-3612/95 (29. marts 1996)

Under de centraliserede aktioner udbetaltes der til 473 projekter med 344 modtagere et stoettebeloeb paa 6,7 mio. ECU. Disse projekter drejede sig om aktioner vedroerende ungdomsinitiativer (aktion A.II.1), indlaeringsperioder til volontoertjeneste (aktion A.II.2), europaeisk samarbejde mellem uddannelsesstrukturer for ungdomsledere (aktion B.II), udvekslinger med tredjelande (aktion D), oplysning af unge (aktion E.I) samt europaeiske ungdomsorganisationers multilaterale aktiviteter ((Listen oversendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. )). Der tildeltes 264.321 ECU til 15 projekter om samarbejde mellem strukturer for ungdomsarbejde i medlemsstaterne1 og 557.814 ECU til projektet Eurodesk, som er et tvaernationalt net til oplysning af unge.

Under de decentraliserede aktioner tildeltes der 2,5 mio. ECU til de nationale agenturer, dels til disses drift og dels til de noedvendige ledsageforanstaltninger i forbindelse med programmets gennemfoerelse (programmets igangsaetning i de forskellige medlemsstater, temamoeder). De nationale agenturer modtog i direkte stoette 12,4 mio. ECU til aktiviteter vedroerende udveksling af unge indenfor Faellesskabet (aktion A.I) og til stoette for uddannelsen af ungdomsledere i forbindelse med udvekslingerne (aktion B.I). For disse bevillinger skal der indsendes faerdige rapporter om gennemfoerelsen til Kommissionen inden den 31. maj 1996. Kommissionen raader endnu ikke over lister over de projekter, der modtager stoette, inddelt efter medlemsstater.
30. 10. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 276/37 
BERIGTIGELSER 
Berigtigelse til skriftlig forespørgsel nr. 1613/88 af Bryan Cassidy 
til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber 
Om: Destillering af overskudsæbler 
(De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. C138 af 5. juni 1989) 
(89/C 276/64) 
Side 32, svaret læses som følger: 
»Det ærede medlem kan nedenfor finde de ønskede oplysninger: 
Høstår 
1983/84 
1984/85 
1985/86 
1986/87 Samlede tilbagekøbte 
mængder 
(tons) 
125 298 
660 902 
184 533 
354 089 Destillerede mængder (tons) 
lait 
70 367 
182 385 
50 457 
72 951 Tyskland 
— 
4 208 
— 
24 755 Frankrig 
— 
9 321 
— 
— Italien 
70 367 
168 856 
50 457 
- 48 196 Udligningstil­
skud (mio ecu) 
O 
14,695 
70,980 
22,073 
42,188 Indtægter 
(mio ecu) 
O 
0,944 
2,108 
0,650 
0,060 
(') Udligningstilskud: samtlige godtgørelser for tilbagekøb betalt til producenterne. 
(2) Nettoindtægter fra salg af æbler til destillation. Disse indtægter nedsætter omkostningerne ved tilbagekøb for EUGFL. 
Med hensyn til høståret 1987/88 har Kommissionen endnu ikke alle de statistiske oplysninger. 
Kommissionen har heller ikke oplysninger om, hvor store mængder alkohol der opnås ved destillation. Man 
regner almindeligvis med, at 100 kg æbler gør det muligt at opnå 5 liter alkohol. Dette forhold varierer dog 
meget med æblesort, år og destillationsmetode. 
Andre medlemsstater foretager tilbagekøb af æbler.«
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/593

(2004/C 78 E/0626)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3566/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(2. december 2003)

Om: Tilbagebetaling af midler fra budgettet

I en meddelelse af 29. oktober 2003 forslog Kommissionen, at uudnyttede midler fra fællesskabsbudget-tetfor 2003 til et beløb på 5 mia. EUR skulle betales tilbage til medlemsstaterne.

Fra hvilke foranstaltninger, der finansieres fra budgettet, kommer disse uudnyttede midler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(22. december 2003)

Det ærede medlem refererer til Kommissionens forslag i det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 7 om at tilbagebetale 5 mia. EUR til medlemsstaterne som følge af overskud af betalingsbevillinger under udgiftsområde 2 på budgettet. Overskuddet af betalingsbevillinger vedrørte budgetposterne for gennemførelsen af strukturfondsprogrammer fra før 2000.

Budgetmyndigheden har nu vedtaget Kommissionens forslag om et tillægs- og ændringsbudget nr. 6.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3381/02

af Brigitte Langenhagen (PPE-DE) til Kommissionen

(27. november 2002)

Om: Anvendelse af lodser, herunder præventiv sikkerhed

Terrorangrebene den 11. september 2001 og især angrebet på den franske supertanker Limburg viser med al tydelighed de farer, som terrorister udgør for den internationale skibsfart. Det gælder både i internationalt og nationalt farvand. Derfor drejer det sig ikke blot om sikkerhed til søs (safety) med hensyn til at undgå skibsulykker og de deraf følgende miljøskader, men også sikkerhed til søs (security) med hensyn til terrorbekæmpelse.

Jeg anmoder Kommissionen om at besvare følgende spørgsmål:

1. Hvilke muligheder eksisterer der efter Kommissionens opfattelse for at sikre maritime security på europæisk plan?

2. Er der mulighed for at lade aspekter af maritime security indgå i den aktuelle forhandling af port package?

3. Er Kommissionen enig i, at det set ud fra dette perspektiv er af største betydning, at der eksisterer et offentligt system med anvendelse af lodser, da dette kan overtage varetagelse af opgaver med hensyn til suverænitet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(15. januar 2003)

Sikkerhed til søs er en af de ting, Kommissionen beskæftiger sig med, og det gjorde den allerede før den 11. september 2001, som det fremgår af hvidbogen om transport, som henviste til nødvendigheden af at styrke sikkerheden for passagerer på skibe, der sejler på krydstogt i Europa.

Kommissionen går ind for en global fremgangsmåde til at løse problemet vedrørende sikkerhed til søs ved at vedtage internationale instrumenter. En international kode vedrørende sikkerhed på skibe og havneanlæg blev vedtaget under den internationale søfartsorganisations diplomatisk konference den 13. december 2002. Kommissionen forelægger i begyndelsen af 2003 en meddelelse, som indeholder et forslag til retsakt, der sigter på at indføre disse bestemmelser i EF-ret for at sikre en ensartet og effektiv fremgangsmåde i hele Fællesskabet.

Endvidere foretog Kommissionen i 2002 en undersøgelse om at forbedre sikkerhedsforholdene for passagerer på krydstog mellem Unionens middelhavshavne. Resultaterne af denne undersøgelse samt af en større undersøgelse om hele problematikken forbundet med havne, hvad angår sikkerhed og de økonomiske følger heraf, gør det muligt sammen med medlemsstaterne at træffe de nødvendige supplerende foranstaltninger til at forbedre sikkerheden i alle Fællesskabets havne.

Da direktivforslaget vedrørende markedsadgang til havnetjenester udelukkende vedrører tjenester i havneområdet er det ikke hensigtsmæssigt at inkludere detaljerede sikkerhedsaspekter i dette direktiv. Spørgsmålet om sikkerhedsrelaterede forhold for tjenesteleverandører i havne behandles dog i Rådet og Parlamentet inden for rammerne af retsproceduren forbundet med dette forslag.

Kommissionen mener ikke, at indførelse af generelle bestemmelser om et offentligt system for anvendelse af lodser er hensigtsmæssig i betragtning af havnenes forskelligartethed, deres lokale specifikke træk og krav, forskelligartetheden af søtransport, erfaring i medlemsstaterne og hensyntagen til nærhedsprincippet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1596/01

af André Brie (GUE/NGL) til Rådet

(21. maj 2001)

Om: C-våben-konventionen

Konventionen om forbud mod kemiske våben er en af de mest omfattende og vigtigste internationale nedrustningsaftaler. Den indbyggede kontrolmekanisme blev i sin tid fejret som forbilledlig, ikke mindst af EU-medlemsstaterne. I medfør af konventionen

underkaster de kontraherende stater sig de samme betingelser for en effektiv international kontrol. Det tekniske sekretariat i Organisationen for Forbud mod Kemiske Våben har i mellemtiden gennemført omkring 1 000 internationale inspektioner, hvoraf to tredjedele drejede sig om lagre og anlæg for produktion af kemiske våben og en tredjedel om den kemiske industri.

I mellemtiden er effektiviteten og uafhængigheden i forbindelse med inspektionerne imidlertid formindsket, for det første fordi f.eks. inspektørerne som følge af senere vedtagne bestemmelser er blevet tvunget til at udlevere fotokopier af deres observationsnotater til den inspicerede part, og for det andet fordi Organisationen er kastet ud i en finanskrise på grund af, at vigtige medlemsstater ikke har opfyldt deres finansielle forpligtelser. Af finansielle årsager kan en hel række nødvendige kontroller, især inden for den kemiske industri, ikke gennemføres i øjeblikket.

Har Rådet behandlet situationen vedrørende c-våben-konventionen, og hvilke skridt overvejer Rådet i bekræftende fald at tage for at overvinde den finanskrise, som Organisationen for Forbud mod Kemiske Våben befinder sig i?

Hvordan vurderer Rådet den senere ændring af kontrolbestemmelserne, og ser det heri en ændring af konventionen, der er i strid med konventionens artikel XV, i henhold til hvilken der kræves en særlig procedure og ratifikationsproces i alle konventionens medlemsstater?

Vil Rådet støtte et internationalt bistandsprogram for tilintetgørelse af kemiske våben i Rusland?

Svar

(29. november 2001)

Rådet deler det ærede medlems betænkelighed ved den vanskelige finansielle situation i Organisationen for Forbud mod Kemiske Våben. I den EU-erklæring, som formandskabet fremsatte på sjette konference om kemiske våben mellem deltagerstaterne (den 14.-18. maj 2001 i Haag), understregede EU, at situationen kræver beslutsomme foranstaltninger, både med henblik på at overvinde de akutte finansielle vanskeligheder og tackle de strukturelle budgetproblemer, og fremhævede spørgsmålets betydning for en fuldstændig og effektiv gennemførelse af konventionen.

Hvad angår inspektionsreglerne fastsættes det i verifikationsbilaget til konventionen, del II generelle verifikationsregler, artikel 50, at den inspicerede stat på anmodning modtager kopier af de oplysninger og data, som det tekniske sekretariat har indsamlet om dens anlæg.

Den 17. december 1999 vedtog Rådet en fælles aktion om vedrørende oprettelse af et EU-samarbejdsprogram for ikke-spredning og nedrustning i Den Russiske Føderation. Formålet med programmet er at støtte Den Russiske Føderations våbenkontrol- og nedrustningsbestræbelser. I den forbindelse vil der blive leveret anlæg og udstyr til en anslået værdi af næsten 6 mio. til projekter med det formål at tilintetgøre de kemiske våben i Gorny.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1652/01 af John Cushnahan (PPE-DE) til Rådet. De Olympiske Lege i 2008.



EF-Tidende nr. 040 E af 14/02/2002 s. 0074 - 0074



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1652/01 af John Cushnahan (PPE-DE) til Rådet (12. juni 2001) Om: De Olympiske Lege i 2008 Hvad er Rådets holdning til Kinas tilbud om at være vært for De Olympiske Lege i 2008 i Beijing? Vil Rådet opfordre medlemsstaternes regeringer til at kræve forsikringer om væsentlige forbedringer på menneskerettighedsområdet og med hensyn til pressefrihed osv. i Kina, før man støtter et sådant forslag? Svar (8. oktober 2001) Rådet har ikke drøftet Kinas eller andre landes kandidatur som vært for De Olympiske Lege i 2008. Rådet har imidlertid inden for rammerne af sin dialog med Kina om politiske spørgsmål og spørgsmål inden for menneskerettighedsområdet udtrykt sin bekymring over de fortsatte overtrædelser af menneskerettighederne og har kraftigt opfordret de kinesiske myndigheder til at iværksætte positive tiltag, der kan forbedre situationen i landet.