ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1662/97 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Evaluering af budgetpost B7-6212 (sundhedsprogrammer for moedre og boern og sundhedspleje i forbindelse med svangerskab

Som svar paa skriftlig forespoergsel E-1511/96 ((EFT C 365 af 4.12.1996, s. 7. )) om administration af budgetpost B7-6212 oplyste kommissaer Pinheiro, at Kommissionen i 1996 havde planer om at anvende 0,5 mio ecu paa en undersoegelse og evaluering af resultaterne af de tiltag under konto B7-6212, der blev finansieret ved hjaelp af 1994-bevillingerne, »for paa grundlag heraf at opstille retningslinjer og metoder for ivaerksaettelse af innoverende foranstaltninger paa dette felt«.

Kan Kommissionen nu oplyse resultaterne af denne undersoegelse og i detaljer goere rede for disse retningslinjer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (10. juni 1997)

Kommissionen konstaterer, at denne forespoergsel er identisk med det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-954/97.

Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til det svar, der allerede er afgivet paa denne forespoergsel ((EFT C 319 af 18.10.1997, s. 204. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1229/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: Miljoeprojekter under Samhoerighedsfonden

Nedenstaaende miljoeprojekter er blevet placeret under Samhoerighedsfonden for 1995 og skulle have vaeret afsluttet den 31. december 1996:

a) nr. 94/09/61/029-2 med titlen »Spildevandsrensningsanlaeg i Agrinion«

b) nr. 94/09/61/031-1 med titlen »Spildevandsudledningssystemet i Xilokastro i Graekenland«

c) nr. 94/09/61/031-2 med titlen »Fuldendelse af kanaliseringsnettet i Kiato i Graekenland«

d) nr. 94/09/61/037-2 med titlen »Fuldendelse af kanaliseringsnettet i Xanthi i Graekenland«

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Er disse projekter blevet afsluttet?

2. Hvis ikke, hvor langt er man naaet med projekterne (udbetaling, konkret gennemfoerelse)?

3. Hvad er aarsagerne til eventuelle forsinkelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (12. maj 1997)

Kommissionen kan oplyse foelgende:

Projekt nr. 94.09.61.029-2 - Spildevandsrensningsanlaeg i Agrinion

Projektet blev vedtaget af Kommissionen ved beslutning af 6. december 1995, hvori det blev fastsat, at arbejdet skulle vaere afsluttet den 31. december 1996, men efter at de graeske myndigheder den 9. juli 1996 havde anmodet om aendringer af selve projektet (supplerende arbejder), traf Kommissionen den 12. december 1996 beslutning om, at projektet skulle vaere afsluttet den 31. december 1998.

Paa moedet i Athen den 19. marts 1997 kunne overvaagningsudvalget fastslaa, at arbejdet skred frem planmaessigt; ifoelge den tekniske rapport, som de graeske myndigheder har udarbejdet, vil anlaegget kunne tages i brug i 1998.

EF's bidrag andrager 8 109 928 ECU i aarene 1995 - 1998.

Projekt nr. 94.09.61.031-1 - Spildevandsudledningssystem i Xylokastro

Kommissionen traf beslutning om dette projekt den 18. december 1995. Ifoelge den af de graeske myndigheder udarbejdede tekniske rapport, som blev forelagt for overvaagningsudvalget den 19. marts 1997, er projektet blevet afsluttet. Kommissionen afventer den endelige rapport fra de graeske myndigheder, saaledes at den kan afslutte sagen.

EF's bidrag andrager 379 950 ECU i 1995 og 1996.

Projekt nr. 94.09.61.031-2 - Fuldfoerelse af kanaliseringsnettet i Kiato

Kommissionen traf beslutning om dette projekt den 18. december 1995. Projektet skulle vaere afsluttet den 31. december 1996, men under moedet i overvaagningsudvalget den 19. marts 1997 foreslog de graeske myndigheder en forlaengelse af fristen til den 31. december 1997 uden nogen foroegelse af de samlede projektomkostninger, idet arbejdet var blevet forsinket paa grund af vinterens storme, som havde forvoldt store oedelaeggelser i byen. Kommissionen accepterede dette forslag.

EF's bidrag andrager 1 414 084 ECU i aarene 1995-1996.

Projekt nr. 94.09.6e1.037-2 - Fuldendelse af kanaliseringsnettet i Xanthi

Kommissionen vedtog dette projekt ved beslutning af 18. december 1995. Projektet er afsluttet.

EF's bidrag, som andrager 1 694 352 ECU, er blevet udnyttet fuldtud.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1081/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (21. marts 1997)

Om: Tyrkiske organisationers virksomhed i Pakistan og Tyrkiets atomkraftprogram

Det forlyder, at private pakistanske organisationer opererer i byen Peshawar taet ved graensen til Afghanistan, og at de finansieres af de tyrkiske islamiske organisationer, samt at de blandt anden virksomhed ogsaa sender trykt materiale til Singyang-omraadet.

Inden for et andet omraade af de kinesisk-pakistanske forbindelser er det blevet bekraeftet, at der er blevet sendt og installeret tre kinesiske M-ll raketter, samt at der er blevet bygget en base (i Taxila-omraadet), hvor der skal etableres raketter af samme art, som skal bygges i Pakistan med kinesisk teknisk bistand.

Disse raketter kan ogsaa foere atomspraenglandninger og har en raekkevidde paa 500 km.

Det er klart, at dette maerkelige samarbejde mellem Pakistan og Kina og Pakistan og Tyrkiet samt den hemmelige ydelse af finansiering gennem tyrkiske islamiske organisationer skaber uro og bekraefter frygten for, at Tyrkiet er naert involveret i destabiliserende virksomhed i et omraade, hvor EU har vitale interesser.

Kommissionen bedes oplyse, om den har kendskab til sagen, samt hvilke skridt den har taget eller har til hensigt at tage for at identificere de tyrkiske islamiske organisationer, som er indblandet i destabiliserende virksomhed, hvilket med sikkerhed rummer farer for det bredere omraade.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (28. april 1997)

Kommissionen raader ikke over oplysninger om de forhold, det aerede medlem naevner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1296/97 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Stemmeret ved kommunale valg

Traktaten om Den Europaeiske Union giver stemmeret ved valg til Europa-Parlamentet til alle borgere i EU, uanset om de har bopael i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere. Raadets direktiv 94/80/EF ((EFT L 368 af 31.12.1994, s. 38. )), hvori denne ret fastsaettes, er endnu ikke blevet gennemfoert i belgisk lovgivning trods forpligtelsen til at goere dette inden den 1. januar 1996.

Hvilke andre medlemsstater har ikke opfyldt forpligtelsen til at gennemfoere dette direktiv i deres lovgivning?

Har Kommissionen indledt den procedure, der er fastlagt i artikel 169 i TEU, over for andre medlemsstater end Belgien?

Hvorfor venter Kommissionen med at indbringe sin klage over Belgien for Domstolen, naar landets regering endnu ikke har efterkommet Kommissionens begrundede udtalelse? Har Kommissionen sat en frist for, hvornaar den belgiske regering skal have givet sit svar?

Hvor mange unionsborgere med bopael i Belgien beroerer denne forsinkelse?

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange unionsborgere i hele EU der har bopael i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (16. maj 1997)

Kommissionen har indledt proceduren efter EF-traktatens artikel 169 mod alle de medlemsstater, som ikke i tide har gennemfoert Raadets forordning 94/80/EF om fastsaettelse af de naermere regler for valgret og valgbarhed ved kommunale valg for unionsborgere, der har bopael i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere.

Det drejer sig om Belgien, Graekenland, Spanien, Frankrig, OEstrig (delvis gennemfoerelse), Finland og Sverige.

Belgien har svaret paa Kommissionens begrundede udtalelse. Kommissionen vil i den naermeste fremtid afgoere, om den vil indbringe sagen for Domstolen. Pr. 1. januar 1994 havde ca. 550 000 udlaendinge bopael i Belgien. Det samlede antal unionsborgere, der har bopael i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere, skoennes at ligge paa 5 470 000 ((Eurostat; demografiske statistikker 1996, s. 48-49. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1317/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Dyrplageri i Spanien

Har Kommissionen kendskab til en artikel offentliggjort i Daily Mail af 12. februar 1997 om grusom behandling af et aesel under en ceremoni i Spanien? Omtalte ceremoni fandt sted fastelavnsmandag i landsbyen Villanueva de la Vera og indebar bl.a., at et aesel i toenhalv time blev drevet rundt i gaderne i et optog og fyldt med vin, cider og sangria.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt den agter at tage for at forhindre saadanne grusomme handlinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. maj 1997)

Kommissionen beklager al grusomhed mod dyr. Skoent der er vedtaget EF-bestemmelser om beskyttelse af velfaerden for husdyrbesaetninger og dyr under transport og om slagtning af dyr, der holdes med henblik paa produktion af koed, huder, pels eller andre produkter samt om beskyttelse af laboratoriedyr, findes der ingen overordnet generel lovgivning paa EF-plan til forhindring af grusomhed.

Det af det aerede medlem rejste spoergsmaal henhoerer derfor udelukkende under de spanske myndigheders kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1589/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Problemer for ejere af personbiler med faellesskabsnummerplader i Graekenland

Ejere af personbiler med udenlandske nummerplader har problemer i Graekenland, da de ustandselig bliver kontrolleret af politiet idet de anmodes om at fremlaegge bevis (billetter osv.) paa, at koeretoejet har befundet sig paa graesk omraade mindre end 6 maaneder.

Europa-Kommissionen bedes oplyse, om ovennaevnte procedure er i overensstemmelse med faellesskabslovgivningen om fri bevaegelighed for personer og varer, naar det drejer sig om personer, som fuldstaendig legalt besidder og koerer i et koeretoej med faellesskabsnummerplader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (5. juni 1997)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-190/97 ((EFT C 319 af 18.10.1997, s. 35. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1053/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Strukturfondenes prioriteringer

Efter at Kommissionen har evalueret resultaterne af strukturfondenes anvendelse siden den sidste reform af gennemfoerelsesforordningerne, hvilke prioriteringer og maalsaetninger skal strukturfondene da efter dens mening koncentrere sig om i umiddelbar fremtid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (21. april 1997)

De nuvaerende maal for strukturfondene vil vaere gaeldende indtil udgangen af 1999. Kommissionen forsoeger dog at anvende de eksisterende fleksibilitetsmargener til at justere prioriteringen i de oekonomiske og sociale programmer og dermed sikre, at de kan loese de aktuelle problemer og udnytte de aktuelle muligheder. I de gamle industriomraader, som er stoetteberettigede i henhold til strukturfondenes maal 2, hvor programmerne foelger en treaarig cyklus, vil der i den nye programmeringsperiode 1997-1999 blive lagt stoerre vaegt paa jobskabelse og oeget konkurrenceevne, innovation, baeredygtig udvikling og lige muligheder for maend og kvinder.

Med hensyn til de oevrige maal, som foelger en seksaarig programmeringscyklus - fem aar for maal 6 - er Kommissionen i oejeblikket ved at foretage en midtvejsrevision. Formaalet hermed er ikke at aendre den eksisterende prioritering radikalt, men at foreslaa, hvordan medlemsstaterne kan oege effektiviteten inden for programmerne og dermed forbedre resultaterne, navnlig i henseeende til konkurrenceevne og jobskabelse.

Efter 1999 maa Kommissionen fortsaette bestraebelserne for at sikre den stoerst mulige effektivitet i samhoerighedspolitikken. I konklusionerne til den foerste beretning om samhoerighed ((KOM(96) 542 )) understregede Kommissionen, at det fortsat var noedvendigt at koncentrere stoetten om de fattigste regioner. Den erkendte ogsaa noedvendigheden af at yde stoette til andre dele af Faellesskabet, som kaempede med problemer som foelge af »hurtige forandringer i oekonomi og struktur herunder aendringer, der paavirker landdistrikterne, forarmelse af byerne, social udstoedelse, overbefolkning og andre territoriale ubalancer, samt ikke-baeredygtig brug af knappe ressourcer«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1236/97 af Paul Lannoye (V) til Kommissionen (8. april 1997)

Om: Opfoerelse i Havré af et sorteringscenter for husholdningsaffald fra regionen Mons-Borinage-Centre (som led i maal nr. 1 - Hainaut, 2)

Som led i maal nr. 1 - Hainaut, har den tvaerkommunale virksomhed ITRADEC indgivet en anmodning om stoette til et sorteringscenter for husholdningsaffald, som i anden fase skal suppleres af en enhed til omdannelse af organisk affald til biomethanol. Den grund, der er udvalgt til centrets opfoerelse, ligger paa graensen mellem et virksomhedsomraade og et foelsomt omraade (grundvandsreservoir som forsynes via vandfoerende lag fra Mons-kridtbassinet).

Generaldirektoratet for fysisk planlaegning under de vallonske regionale myndigheder mener, at et saadant sorteringscenter med en biomethanol-enhed principielt ikke boer opfoeres i et omraade, som i henhold til sektoropdelingen er forbeholdt mindre virksomheder. En undtagelse fra dette princip er kun mulig, hvis der foreligger en vurdering af projektets indvirkning, som giver myndighederne og befolkningen den noedvendige sikkerhed for saa vidt angaar miljoe og landskab.

Det fremgaar dog af den foerste undersoegelse vedroerende den her omhandlede sag, at byplanlaegningsmaessigt vil centrets opfoerelse i Havré-omraadet ikke vaere den mest hensigtsmaessige, og at centret vil skaemme omraadet. Endvidere tjener omraadet som en overgangszone mellem beboelse og motorvej.

Valloniens Raad for Miljoe og Baeredygtig Udvikling, der skal afgive udtalelse som led i miljoeevalueringsproceduren, har tilsluttet sig disse konklusioner og mener, at centret med fordel kan opfoeres i Ghlin-Baudour-industriomraadet (to ledige grunde paa hhv. 359 ha og 439 ha), isaer eftersom der senere tilfoejes en biomethanol-enhed.

Kan Kommissionen tilslutte sig Det Vallonske Miljoeraads opfattelse, og har den til hensigt at traeffe foranstaltninger til fremme af sorteringscentrets opfoerelse i Ghlin-Baudour-industriomraadet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1236/97 og E-1237/97 (2. Maj 1997)

I medfoer af naerhedsprincippet henhoerer gennemfoerelsen af de operationelle programmer, der medfinansieres af strukturfondene, og foelgelig af de foranstaltninger, som vedtages i denne forbindelse, under de kompetente nationale eller regionale myndigheders kompetence. Desuden er det paagaeldende projekt omfattet af reglerne i det samlede programmeringsdokument for Hainaut ((Artikel 2c i Kommisisonens beslutning K(94) 1450 af 14.6.1994. )), hvori det bl. a. hedder, at miljoebestemmelserne skal overholdes.

De foreliggende oplysninger vedroerende navnlig evalueringen af projektets miljoevirkninger tyder ikke paa nogen overtraedelse af EF-retten.

Foelgelig skal de forelagte spoergsmaal afgoeres af de vallonske myndigheder, baade hvad angaar lokaliseringen af sorteringscentret og de feasibility-undersoegelser, der skal gennemfoeres.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1170/97 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Vanskeligheder for andalusisk avocado paa grund af konkurrencen fra Mexico

Avocado fra Andalusien, som hidtil har vaeret betragtet som en god afgroede, uden problemer paa markedet, stoeder nu ogsaa paa konkurrence fra udlandet. Produktionen bidrager til den andalusiske oekonomi med omkring 12 mia PTA og giver ca. 5.000 familier deres udkomme.

Alligevel er eksporten af denne tropiske vare i fare paa grund af konkurrence fra mexicansk avocado, for nu har Mexico, som har store vanskeligheder paa det amerikanske marked, rettet blikket mod EU og tilbyder lavere priser end spanierne, da den mexicanske arbejdskraft er billigere end den andalusiske.

Kan Kommissionen i lyset af den usikre fremtid paa dette omraade oplyse, i hvilken udstraekning den faelles markedsordning for frugt og groensager giver muligheder for at beskytte andalusisk avocado mod udenlandsk konkurrence, under henvisning til at dette produkt har en saerlig betydning ikke blot oekonomisk, men ogsaa oekologisk, for den andalusiske oekonomi?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. maj 1997)

Kommissionen er bekendt med avocadoavlens betydning i det sydlige Spanien og stigningen i importen af avocado (omkring 16% fra 1991 til 1995). Mexico, der er den stoerste leverandoer til EF, Israel og Sydafrika tegner sig tilsammen for naesten 90% af Faellesskabets import.

Avocado er omfattet af en ekstra hoej toldbeskyttelse i den periode, hvor Faellesskabets produktion finder sted. Den bundne importtold for avocado er paa 7,5% i perioden 1. juni til 30. november og 4% i resten af aaret ((Kommissionens forordning (EF) nr. 3009/95 af 22. december 1995 om aendring af bilag 1 til Raadets forordning (EOEF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den faelles toldtarif (EFT L 319 af 30.12.1995. )).

Kommissionen foelger imidlertid noeje udviklingen paa dette marked og minder om, at de nye bestemmelser i reformen af den faelles markedsordning for frugt og groentsager (herunder driftsfondene) skulle goere det muligt at udarbejde foranstaltninger, som vil kunne forbedre afsaetningen af avocado dyrket i EF. Endvidere er der i forordning (EF) nr. 2200/96 om den faelles markedsordning for frugt og groentsager ((EFT L 297 af 21.11.1996. )) aabnet mulighed for at ivaerksaette saerlige foranstaltninger til forbedring af afsaetningen af produkter, der har stor lokal betydning, og som er udsat for en kraftig international konkurrence, hvis de generelle ordninger i den faelles markedsordning viser sig at vaere utilstraekkelige.

Endelig afgav forvaltningskomitéen, stadig som led i reformen af denne sektor, for nylig positiv udtalelse om handelsnormer for avocado i EF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1152/97 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (26. marts 1997)

Om: Anvendelse af blyhagl og lerduer paa skydebaner

Er Kommissionen bekendt med, at der sker en ikke uvaesentlig forurening af jorden ved anvendelse af lerduer, der er presset af olierestprodukter (polycykliske aromatiske kulbrinter (pak), samt ved anvendelse af blyhagl?

Er Kommissionen desuden bekendt med, at begge disse produkter kan erstattes af alternative produkter, hvilket kan hindre denne forurening eller i hvert fald reducere den til et minimum? De alternative produkter er, for saa vidt angaar lerduer, de af Auramatrix Ifo. O.Y. fremstillede, og for saa vidt angaar haglpatroner, bismut, zink eller staal.

Er Kommissionen desuden bekendt med, at - den nederlandske stat har indgaaet en aftale med den nederlandske sammenslutning af skydebaneejere (NBVS), der indebaerer, - at anvendelse af blyhagl kun er tilladt i endnu maksimalt 15 aar, - at de arealer, der er omfattet af denne aftale, paa et tidspunkt (senest efter 30 aar) skal renses fuldstaendigt?

Anser Kommissionen det for muligt at denne foranstaltning, der af den nederlandske stat vil blive fastlagt i et cirkulaere (Algemene Maatregel van Bestuur), ogsaa kunne gennemfoeres paa europaeisk plan, og vil den tage initiativ hertil? I bekraeftende fald, hvordan? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (24. april 1997)

Kommissionen mener ikke, at det problem, det aerede medlem bringer paa bane, kraever indgriben paa faellesskabsniveau.

Kommissionen agter derfor ikke at tage noget initiativ i saa henseende.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1625/97 af Anthony WILSON til Kommissionen. Uidentificerede flyvende objekter (UFO'er)



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0151



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1625/97 af Anthony Wilson (PSE) til Kommissionen (14. maj 1997) Om: Uidentificerede flyvende objekter (UFO'er) Erkendes det, at uidentificerede maskiner, hvis flyvekapacitet og manoevrerbarhed langt overgaar det nuvaerende flyvemaskinedesign, ved adskillige lejligheder er traengt ind i det europaeiske luftrum? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-1624/97, E-1625/97 og E-1721/97 (25. juni 1997) Varetagelsen af de opgaver, traktaterne paalaegger Kommissionen, giver den ikke adgang til oplysninger af den oenskede art. Kommissionen beklager saaledes ikke at kunne besvare forespoergslen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1180/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Foerste italienske patent vedroerende en transgen mus

I Italien har Det Italienske Kontor for Patenter og Varemaerker under Industriministeriet den 3. december 1996 givet Forskningsinstituttet for Molekylaer Biologi Angeletti A/S patent nr. 1.265.794, som er det foerste patent, der er udstedt vedroerende et transgent dyr, i dette tilfaelde en mus, som er praedisponeret for at faa leverkraeft.

I artikel 52 og 53 i den europaeiske patentkonvention, der undertegnedes i Monaco i 1973, fastlaas det, at patenter ikke kan udstedes vedroerende vegetabilske sorter og dyreracer, mens der ikke findes nogen italiensk eller europaeisk bestemmelse, hvorefter plantesorter eller dyreracer, der frembringes ved genteknologi, er undtaget fra bestemmelserne i konventionens ovennaevnte artikler. Et forslag til direktiv om dette emne blev forkastet af Europa-Parlamentet den 1. marts 1995, idet det oenskede at forbyde patentering af genetisk aendrede organismer.

Mener Kommissionen ikke, at det italienske patentkontors beslutning er i modstrid med Europa-Parlamentets hidtidige udtalelser samt Monaco-konventionen, ogsaa i betragtning af, at Europa-Parlamentet er ved at behandle et nyt forslag til direktiv, og at en tilsvarende anmodning er blevet indgivet til Det Europaeiske Patentkontor, som ikke har afgivet noget svar, fordi det afventer fastlaeggelsen af regler vedroerende dette oemtaalelige emne, der ikke blot rejser juridiske, men ogsaa etiske og videnskabelige spoergsmaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (14. maj 1997)

Som svar paa det aerede medlems spoergsmaal skal Kommissionen understrege, at den ikke har kompetence til at vurdere, om en beslutning truffet af et nationalt patentkontor er i overensstemmelse med Parlamentets oensker og med bestemmelserne i Muenchen-konventionen om udstedelse af europaeiske patenter.

Hvad angaar det nye forslag til Parlamentets og Raadets direktiv om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser ((Dok. KOM(95) 661. )) skal Kommissionen bemaerke, at dette forslag for det foerste indeholder en artikel, der fastslaar, at dyr og planter er patenterbare, og at Kommissionens forslag for det andet ogsaa indeholder en artikel, der vedroerer det etiske aspekt af dyrs patenterbarhed. Hvad angaar kriteriet for at udelukke patenterbarhed under henvisning til den offentlige orden eller saedelighed foreslaar Kommissionen, at foelgende ikke kan patenteres: Processer, der aendrer dyrs genetiske identitet, der hos dyrene kan fremkalde lidelser eller fysiske handicap, uden at der hermed er forbundet betydelige fordele for mennesker eller dyr, samt dyr, der er fremavlet ved saadan metode i det omfang den lidelse eller de fysiske handicap, der paafoeres dyrene, staar i misforhold til det tilsigtede maal.

I henhold til proceduren for faelles beslutningstagning har Parlamentet mulighed for at give udtryk for sin holdning over for Kommissionens forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1001/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. Landmænd i Sverige



EF-Tidende nr. C 373 af 09/12/1997 s. 0046



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1001/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (19. marts 1997) Om: Landmaend i Sverige Kan Kommissionen oplyse, hvor mange landmaend, der findes i Sverige, og hvor mange personer, der paa nuvaerende tidspunkt er direkte beskaeftiget i landbruget i Sverige? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0989/97, E-0990/97, E-0991/97, E-0992/97, E-0993/97, E-0994/97, E-0995/97, E-0996/97, E-0997/97, E-0998/97, E-0999/97, E-1000/97, E-1001/97, E-1002/97 og E-1003/97 (2. maj 1997) Undersoegelse vedroerende landbrugsstrukturernes struktur >TABLE> Kilde: Eurostat.