ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/41

(2004/C 84 E/0045)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2942/03

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om: Flerårigt udviklingsprogram (FUP): Reduktion af EU-fiskerflådens størrelse

I de flerårige udviklingsprogrammer (FUP) er der for hver medlemsstat fastsat en række mål for reduktion af fiskerflådens størrelse for at afpasse fiskeriindsatsen efter de disponible ressourcer. I december 1997 vedtog man fjerde generation af FUP'erne, der opstiller mål for perioden 1997-2001. Perioden blev forlænget indtil udgangen af 2002. Fra og med 1. juli 2002 er der ikke længere mulighed for støtte til fiskerfartøjer for de fartøjskategorier i FUP IV, som ikke overholdt målene på det nævnte tidspunkt.

Nu da de flerårige udviklingsprogrammers gyldighedsperiode er udløbet, kan Kommissionen så oplyse, hvilke medlemsstater der endnu ikke har opfyldt de mål, der blev fastsat i de pågældende programmer, inden for alle fartøjskategorier, og angive, i hvilket omfang de enkelte medlemsstater har opfyldt dem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(30. oktober 2003)

For at kontrollere gennemførelsen af de bestemmelser, der fra 1. juli 2002 forbød offentlig støtte til de fartøjskategorier, som ikke har nået deres mål, udarbejdede Kommissionen »Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden pr. 30. juni 2002« (1). I denne beretning fastslås det, hvilke fartøjskategorier der ikke har nået deres mål pr. nævnte dato.

Efter at fjerde generation af udviklingsprogrammerne (FUP IV) er udløbet, har Kommissionen også udarbejdet »Årsberetning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om resultaterne af de flerårige udviklingsprogrammer for fiskerflåden ved udgangen af 2002« (2), som beskriver resultaterne i de enkelte medlemsstater med hensyn til at nå de mål, der blev fastsat ved disse programmer for alle fartøjskategorier.

Disse to beretninger sendes særskilt til det ærede medlem.

(1) KOM(2002)483 endelig udg.

(2) KOM(2003) 508 endelig udg.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/478

(2004/C 88 E/0491)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3977/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om: Mægling i Nepal

I løbet af de seneste år er borgerkrigen i Nepal blevet alvorligt forværret. En række ngo'er, hvoraf nogle er baseret i Nepal og andre i Europa, har netop aflagt besøg i Europa-Parlamentet og givet udtryk for deres bekymring over forholdene.

De har bl.a. gjort rede for de katastrofale virkninger, som krigen har på børn og unge, idet disse tvinges til at deltage i guerillastyrkernes aktiviteter, og uanset om der er grundlag for det, mistænkes de herfor og behandles af myndighederne, som om det var tilfældet.

Mener Kommissionen ikke, at EU i denne konflikt kunne gøre en vigtig indsats som mægler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(9. februar 2004)

Kommissionen mener som det ærede medlem, at de voldelige begivenheder i Nepal giver anledning til stor bekymring, og at maoisternes afbrydelse af våbenhvilen og fredsforhandlingerne den 27. august 2003 har forårsaget en ny bølge af ustabilitet og guerillakrigsførelse i byerne og krævet et stort antal ofre.

Kommissionen, hvis væsentligste mål for samarbejdet er fattigdomsbekæmpelse, har afsat midler for at bøde på virkningen af konflikten. I det nye landestrategidokument, som Kommissionen vedtog den 18. december 2003, lægges der særlig vægt på fattigdomsbekæmpelse, god regeringsførelse og konsolidering af demokratiet, især i de midterste og vestlige dele af landet, samt på forbedring af levevilkårene for lokale bønder og begrænsning af maoistisk indflydelse. Kommissionen deltager også aktivt i konfliktdæmpende aktiviteter i samarbejde med medierne, civilsamfundet og lokalsamfundene.

En anden væsentlig prioritet for EU's aktioner i Nepal er menneskerettighederne. Konflikten har forårsaget en foruroligende forringelse i menneskerettighedssituationen. Gennem det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder arbejder Kommissionen for at øge støtten til projekter til fremme af menneskerettighederne, herunder rettighederne for børn og unge i Nepal. EIDHR yder således støtte til Menneskerettighedskommissionen, og i 2003 indførtes en ordning for mikroprojekter i Nepal. EU har også forpligtet sig til at overvåge valg, når og hvis sådanne finder sted.

Kommissionen er af den opfattelse, at der ikke findes nogen militær løsning på konflikten, og at det er af afgørende betydning, at der erklæres en ny våbenhvile. For øjeblikket ser det imidlertid ikke ud til, at der er mulighed for mægling udefra. Skønt landet står over for en forfatningsmæssig krise og et politisk dødvande, har de nepalesiske myndigheder ikke anmodet om mægling udefra. Kommissionen fokuserer derfor for øjeblikket på at få tillidsskabende foranstaltninger til at genetablere den nødvendige tillid blandt de lokale politiske kræfter og at fremme civilsamfundets deltagelse i fredsprocessen.
Denne skriftlige forespørgsel omhandler et projekt til reform af asylprocedurerne, der finansieres under CARDS 2001-programmet for Kroatien, som har til formål at styrke den administrative kapacitet hos de kroatiske institutioner, navnlig i indenrigsministeriet, som er ansvarligt for asylanliggender. Det er hensigten, at det skal føre til en forbedring af procedurerne til bestemmelse af flygtningestatus og til, at kvaliteten af afgørelserne bringes i overensstemmelse med de internationale normer. Den første del af dette projekt er et program for parvist samarbejde vedrørende kapacitet og institutionsopbygning på asylområdet.

Den anden del af det omtalte projekt vedrører Kroatiens behov for et passende modtagelsescenter for asylansøgere, som skal fremme behandlingen af asylansøgninger. Det samlede budget for klargøring af et sådant center er 700 000 EUR (arbejder). Der skal anvendes yderligere 300 000 EUR til uddannelsesudstyr og til udstyr til et dokumentations- og ressourcecenter (forsyninger). Disse dele af projektet er under forberedelse.

Første fase i forbindelse med ibrugtagningen af Trstenik-komplekset som modtagelsescenter for asylansøgere, omfatter følgende arbejder:

— Omhegning af komplekset, herunder et indre hegn, som vil adskille første fase fra den fremtidige anden fase

— udendørsbelysning

— maling m.m. af fire bygninger (ud af i alt 8 bygninger) til administrative og lægelige formål og til modtagelse af asylansøgere samt tilhørende udstyr

— restaurant og køkken

— kedelhus

— tilkørselsvej

— infrastrukturarbejder under første fase (ekstern vandforsyning, kloakering herunder en ny bioregenerator, ekstern varmeledning, ekstern elektricitetsforsyning inkl. en transformerstation, eksterne telefoninstallationer m.m.) og forberedelse af installationsforbindelse til anden fase. Komplekset har i nogen tid stået ubenyttet hen.

Arbejderne under fase 1 med klargøring af Trstenik-asylcenteret som modtagelsescenter omfatter et samlet nettoareal på 2 500 kvadratmeter.

Trstenik-centeret ligger ved siden af en grusgrav, mellem Otok Nartski og Novaki Nartski, 35 km fra Zagrebs centrum i sydøstlig retning.

Projektet finansieres udelukkende med EU-midler, og der er således ikke tale om nogen form for medfinansiering. Projektet er ikke omfattet af bilaterale initiativer fra Det Forenede Kongeriges side.

Det skal bemærkes, at det kroatiske parlament vedtog asylloven den 12. juni 2003. Gennemførelsen af loven er imidlertid blevet udskudt indtil 1. juli 2004, indtil asylcenteret er operationelt. Der bør dog ikke være nogen sammenhæng mellem håndhævelsen af loven og modtagelsescenterets drift.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/22

(2004/C 78 E/0022)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0733/03

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(4. marts 2003)

Om: Sikkerhed inden for lufttransport og anvendelse af modersmål

Flypassagerers sikkerhed afhænger også af besætningens mulighed for let at kommunikere informationer, såvel inden som i en eventuel katastrofesituation.

På internationale europæiske flyvninger taler kabinepersonalet ikke altid sproget i de to lande, der flyves fra og til.

Endnu den dag i dag taler en stor procentdel af flypassagererne (navnlig ældre, ikke særligt velstillede personer og personer med et lavt uddannelsesniveau) kun deres modersmål.

Dette gør enhver kommunikation mellem dem og kabinepersonalet umulig, hvilket forværrer deres tilstand af panik og isolation i tilfælde af en katastrofe og gør det vanskeligt om ikke ligefrem umuligt at overholde sikkerhedsbestemmelserne ved bortgang fra flyet.

Vil Kommissionen oplyse,

1. om den ikke finder, at denne situation, som er ønsket af luftfartsselskaberne, udgør en alvorlig krænkelse af en passagers mest elementære ret, nemlig retten til sikkerhed?

2. hvilke initiativer den agter at tage, for at der inden for den europæiske lufttransport sikres den nødvendige hjælp også til de borgere, som begår den uret ikke at kunne de mest udbredte og anvendte sprog blandt kabinepersonale, dvs. engelsk og fransk?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(31. marts 2003)

De fleste luftfartsselskaber bestræber sig for at benytte kabinepersonale, som kender det sprog, der tales af hovedparten af de passagerer, flyselskaberne befordrer. Desuden forpligter internationale regler dem til at udstyre deres fly med sikkerhedsinformation illustreret med piktogrammer, som gør det muligt for passagererne, uanset disses sprogkundskaber, at forstå, hvad de skal gøre i en nødsituation.

Kommissionen kender ikke til nogen tilfælde, hvor manglende sprogkundskaber skulle have bidraget til at udsætte flypassagerers liv for fare ved en ulykke.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/61

(2004/C 78 E/0062)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1971/03

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om: Flyvninger med »ultralette fly«

Der er tilsyneladende i alle Den Europæiske Unions lande fastsat bestemmelser for forlystelses- eller sportsflyvning med ultralette fly. Ifølge de italienske bestemmelser har piloter af denne type fly tilladelse til at flyve uden forpligtelse til at indgive en flyplan, der er obligatorisk for piloter i den almindelige luftfart. I dag accepterer næsten alle stater også grænseoverskridende flyvninger med denne type fly. De italienske myndigheder har imidlertid for nylig afgivet en negativ udtalelse om anerkendelsen af den tyske tilladelse til at foretage flyvninger på italiensk territorium. De to dokumenter afviger fra hinanden. Spørgsmålet om harmonisering påhviler formodentlig medlemsstaterne.

Kan Kommissionen imidlertid oplyse, om den anser det for hensigtsmæssigt at opfordre medlemsstaternes regeringer til at harmonisere deres lovgivninger vedrørende procedurerne og den dokumentation, der kræves for at få flytilladelse for denne type fly? Dette ville udgøre en hindring mindre for udøvelsen af en sportsgren, der begejstrer mange unge.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(24. juli 2003)

Kommissionen hilser enhver indsats velkommen, der fjerner hindringer for fri bevægelighed generelt og mere specielt for udøvelse af sportsaktiviteter.

Kommissionen kan dog ikke på grundlag af det oplyste svare præcist på det stillede spørgsmål, nemlig hvilken rolle fællesskabsretten spiller i denne sag, for grundlaget for de bestemmelser, det ærede parlamentsmedlem har omtalt, synes ikke at være en forskelsbehandling som følge af nationalitet.

Det ærede parlamentsmedlem skal vide, at Fællesskabet ikke har bemyndigelse i spørgsmål vedrørende harmonisering af medlemsstaternes bestemmelser for procedurer og krævede dokumenter ved tildeling af flyvetilladelser til ultralette fly.

Problemerne omkring en harmonisering af disse dokumenter falder således udelukkende ind under medlemsstaternes kompetenceområde.
6.

Vil Kommissionen medvirke til, at det over alt i EU bliver obligatorisk ved salg af emballeret kød at sondre mellem kød, som tidligere har været opbevaret i dybfryser, og kød fra dyr, som er blevet slagtet kort tid forinden, samt at det bliver obligatorisk at advare mod genindfrysning af kød, som tidligere har været nedfrosset?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/266

(2004/C 84 E/0313)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3921/03

af María Bergaz Conesa (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. december 2003)

Om: Ulovligheder i forbindelse med anvendelse af vand fra Segura-floden (Murcia, Spanien)

Statsadvokaturen i Spanien er i øjeblikket ved at undersøge den ulovlige praksis i forbindelse med anvendelse af vandet i Segura-floden, vandforvaltningsorganet Confederación Hidrográficas sløvhed med hensyn til at forfølge ulovlig udvinding og favorisering af bestemte erhvervsgrupper. Formanden for Confederación Hidrográfica del Segura har over for den ledende statsadvokat ved højesteret i Madrid (Tribunal Superior de Justicia de Madrid) erkendt, at de fleste sager om formodet ulovlig vandudvinding er bortfalde på grund af forældelse.

Den pågældende retssag vedrører en erhvervskoncern, der anklages for at udnytte politiske kontakter til at begå bedrageri ved at manipulere EU-støtte til skovrejsning på et brændt skovområde, hvilket er endt med, at den nævnte koncern etablerede et drypvanding sanlæg på det pågældende område.

Det er beregnet, at det pågældende vandafstrømningsområde skal modtage 450hm3 af det omledte vand fra Ebro.

Har Kommissionen kendskab til de mange uregelmæssigheder, der findes i forbindelse med kontrol af den ulovlige vandudvinding fra Segura-floden?

Har Kommissionen kendskab til dette tilfælde af formodet bedrageri i forbindelse med EU-støtte?

Har Kommissionen kendskab til andre lignende tilfælde?

Agter Kommissionen at træffe afgørelse om finansieringen af vandomledningen fra Ebro, inden disse uregelmæssigheder påvises og løses?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(18. februar 2004)

Kommissionen har gennem officielle kilder kendskab til, at de spanske retslige myndigheder undersøger anklager om ulovlige metoder i forbindelse med udnyttelsen og fordelingen af vandressourcer og eventuelt misbrug af fællesskabsstøtte til Segura-dalen. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) tilbyder de spanske retslige myndigheder fortsat støtte, hvis dette er nødvendigt.

Kommissionen har ligeledes gennem officielle kilder kendskab til, at der er kommet mange anklager/stærk kritik mod en ulovlig vandudvinding fra såvel Segura-floden som i andre afstrømningsområder i det sydøstlige Spanien.

Kommissionens fremtidige beslutning om den eventuelle fordeling af fællesskabsmidler til vandomledning fra floden Ebro vil blive truffet i henhold til de eksisterende regler og procedurer, som fastsat i de relevante forordninger og i fuld overensstemmelse med gældende fællesskabslovgivning og politikker, herunder dem der gælder på miljøområdet.
2.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at kontrollere forekomsten af clophen i fødevareprodukter fra de ovennævnte områder?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/444

(2004/C 88 E/0452)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2990/03

af Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen

(6. oktober 2003)

Om: Benes-dekreterne (oktober 2002)

Under henvisning til de baggrundsdokumenter og ekspertudtalelser, der blev udarbejdet i forbindelse med Kommissionens officielle stillingtagen til spørgsmålet om Benes-dekreterne (oktober 2002), bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. Hvilke kilder har dannet grundlag for Kommissionens overvejelser?

2. Hvilke synspunkter har været retningsgivende?

3. Har Kommissionen foretaget høringer?

4. I givet fald af hvilke parter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(24. oktober 2003)

Dokumentet med titlen »The Czechoslovak presidential decrees in the light of the acquis communautaire — Summary Findings of the Commission Services« af 14. oktober 2002 er sendt til Parlamentet og desuden tilgængeligt for den brede offentlighed. Der vil nu blive sendt et yderligere eksemplar direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

1. Foruden de relevante primære tjekkoslovakiske lovtekster, europæiske og internationale lovtekster har de vigtigste kilder været de relevante tjekkoslovakiske domstolsafgørelser, særlig forfatningsdomstolens og højesterets domme, samt andet oplysningsmateriale, som tjekkiske embedsmænd har leveret. Alle kilder er angivet i bilag 1 til 3 i ovennævnte dokument af 14. oktober 2002. Kommissionen har desuden indhentet forskellige juridiske vurderinger fra sin egen Juridiske Tjeneste og andre uafhængige eksperter.

2. De vigtigste betragtninger er anført i ovennævnte dokument af 14. oktober 2002. Det spørgsmål, som dokumentet skulle besvare, var i hovedsagen, om dekreterne udgjorde en hindring for Den Tjekkiske Republiks tiltrædelse af Unionen set i lyset af den gældende EU-ret. Konklusionen af Kommissionens undersøgelse er, at det ikke er tilfældet.
1.

Mindstekravene for synsevnen med henblik på erhvervelse af kørekort er angivet under punkt 6 i bilag III til Rådets direktiv 91/439/EØF af 29. juli 1991 (1). Kommissionen påtænker ikke at foreslå nogen revision af dette direktiv, for så vidt angår spørgsmålet om mindstenormer for synet.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/493

(2004/C 84 E/0570)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2496/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(25. juli 2003)

Om: Afvigelser på den internationale betalingsbalances løbende poster

Kan Kommissionen anslå, hvor stor afvigelsen på den internationale betalingsbalances løbende poster er både i euro og som en del af BNP for foregående år og for indeværende år? Kan den give en forklaring på afvigelsen og oplyse, om den mener, at ikke-registrerede valutaindtægter for visse eller samtlige medlemsstater er en af årsagerne hertil? I bekræftende fald, hvor stort et omfang anslår den, at den manglende registrering har, og er der nogen grund til at formode, at den måske varierer mellem medlemsstaterne? Hvilken virkning kan en sådan manglende registrering have for de kendte løbende poster på betalingsbalancerne i medlemsstaterne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(3. september 2003)

Kommissionen udarbejder ikke skøn over afvigelsen på den internationale betalingsbalances løbende poster. Den Internationale Valutafond (IMF) er den eneste internationale organisation, som råder over tilstrækkelige oplysninger til at foretage sådanne skøn.

De seneste tal for afvigelsen på den internationale betalingsbalances løbende poster for 2001 beløber sig ifølge IMF's beregninger til i alt -131,1 mia. EUR. Går man ud fra Verdensbankens skøn over bruttonationalproduktet (BNP) for 2001 (34 748 mia. EUR) udgør afvigelsen på den internationale betalingsbalances løbende poster 0,38 % af verdens BNP. Den gennemsnitlige afvigelse for perioden 1995-2001 var -49,4mia. EUR, således at afvigelsen havde negativt fortegn i hele perioden med 1997 som eneste undtagelse.

Angående medlemsstaternes bidrag til den globale asymmetri er den eneste kilde, Kommissionen (Eurostat) råder over, omfanget af den asymmetrien på Den Europæiske Unions betalingsbalance (1). I 2001 nåede asymmetrien på EU's interne betalingsbalances løbende poster op på 34,3 mia. EUR (0,39 % af EU's BNP). Forskellen er positiv, hvilket vil sige, at kreditposteringerne er større end debetposteringerne. Foreløbige resultater for 2002 viser en forskel på 31,4 mia. EUR. Denne forskel med positivt fortegn er karakteristisk for EU's interne betalingsbalances løbende poster i perioden 1995-2001. I denne periode udviste den interne betalingsbalances løbende poster en gennemsnitlig positiv forskel på 42,5 mia. EUR

Angående yderligere oplysninger henvises til to bilag, som er sendt direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

(1) Angående yderligere oplysninger, se Eurostats publikation fra 2002: Asymmetries of Current account in the intra-UE balance of payments, Working Papers and studies (tilgængelig på adressen http://europa.eu.int/comm/eurostat/ Public/datashop/print-catalogue/EN?catalogue=Eurostat&collection=12-Working % 20papers % 20and % 20studies&pro-duct=KS-AO-02-004-_-N-EN).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/374

(2004/C 78 E/0396)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1594/03

af Emilio Menéndez del Valle (PSE) til Kommissionen

(6. maj 2003)

Om: Handelsaftalen mellem EU og Israel

Den 17. maj 2001 vedtog Parlamentet en beslutning, hvori det henviste til, »at Israels uretmæssige gennemførelse af landets handelsrelaterede aftaler gør, at fordelene ved fællesskabspræferencer på ulovlig vis tilflyder varer produceret i ulovlige bosættelser«, og indtrængende henstillede til Kommissionen og medlemsstaterne »at træffe afgørende foranstaltninger til korrigering af enhver krænkelse fra Israels side af oprindelsesbestemmelserne i handelsaftalen med EU og til at underrette Parlamentet for at undgå enhver indirekte medskyldighed i den ulovlige bosættelsesaktivitet«. (Europa-Parlamentets beslutning om situationen i Mellemøsten (1).

Fastlægger Israel stadig oprindelsen af sine eksportvarer uden at skelne mellem varer produceret i Israel og varer produceret i ulovlige bosættelser?

Krænker Israel efter Kommissionens mening i øjeblikket protokollen om oprindelsesbestemmelser, der er knyttet til handelsaftalen mellem EU og Israel?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(5. juni 2003)

Kommissionen henviser det ærede medlem til sit svar på de mundtlige forespørgsler H-0266/03, H-0268/03, H-0270/03, H-0272/03, H-0278/03, H-0283/03, H-0287/03 fra hr. Lipietz, fr. Banotti, hr. Cushnahan, fr. Morgantini, hr. Pronk, hr. Dhaene og fr. Sandbæk under spørgetiden i Parlamentets mødeperiode i maj 2003 (2).

(1) EFT C 34 E af 7.2.2002, s. 356.

(2) Skriftlig forespørgsel af 13. maj 2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/618

(2004/C 78 E/0653)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3645/03

af Salvador Jové Peres (GUE/NGL) og Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. december 2003)

Om: Aftale mellem EU og Marokko

Den 24. oktober 2003 erkendte en embedsmand fra Kommissionen på en konference i Almería, at mængden af frugt og grøntsager fra Marokko til det europæiske marked ved flere lejligheder har overskredet de grænser, der er fastsat i associeringsaftalen. Han erkendte navnlig, at Marokko har indført større mængder tomater og squash til Europa end tilladt i kvoterne. Ifølge pressen sagde han, at Marokkos nye kontingent for squash ikke var noget nyt og ikke udgjorde nogen trussel for producenterne i det sydøstlige Spanien, fordi Marokko allerede tidligere havde indført disse mængder ulovligt, og at der derfor ikke vil kunne spores nogen virkning på markedet.

Hvis Kommissionen havde kendskab til, at importkontingenterne blev overskredet, hvorfor greb den så ikke ind? Hvordan vil den efter fornyelsen af associeringsaftalen mellem EU og Marokko kontrollere, at kontingenterne overholdes? Hvis kontingenterne overskrides, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen da at træffe?
2.

Det projekt, det ærede medlem nævner, består af et affaldssorteringsanlæg og et komposteringsanlæg. Det er blevet samfinansieret af EFRU i forbindelse med det regionale operationelle program (ROP) for Attika. Det samlede beløb for fællesskabssamfinansieringen var på 54,3 mio. EUR, heraf 33,2 mio. EUR under ROP for Attika 1994-1999 og 21,1 mio. EUR under ROP for Attika 2000-2006. De samlede omkostninger for de samfinansierede anlæg beløber sig til 72,4 mio. EUR. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over i øjeblikket, skulle der være blevet foretaget nogle driftsforsøg af anlæggene. På grund af problemer og en ulykke, der i mellemtiden har fundet sted på området, er anlæggene ikke i drift i øjeblikket. De ansvarlige myndigheder har hidtil ikke givet tilfredsstillende forklaringer på denne situation. Kommissionen vil følge sagen op, og vil i givet fald kunne anmode om tilbagebetaling for Fællesskabets samfinansiering til opførelsen. Kommissionen har ingen oplysninger om anlægsområdets miljøpræstationer.