SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1701/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (25. juni 1996)

Om: Maksimalgraensevaerdier for pesticidrester paa og i frugt og groentsager, korn og levnedsmidler

Den eksisterende ramme for fastsaettelsen af maksimalgraensevaerdier for pesticidrester, som udgoeres af direktiv 86/895 ((EFT L 340 af 9.12.1976, s. 26. )), 86/362 ((EFT L 221 af 7.8.1986, s.37. )), 86/363 ((EFT L 221 af 7.8.1986, s. 43. )) og 90/642 ((EFT L 350 af 14.12.1990, s. 71. )), maa forbedres for at saette Faellesskabet i stand til at loese de vanskeligere opgaver, som fremtiden vil byde paa, bedst muligt.

Mener Kommissionen ikke, at det ville vaere hensigtsmaessigt hurtigst muligt at fastlaegge de korrektionsfaktorer, der skal anvendes ved beregningen af maksimalgraensevaerdier for forarbejdede og sammensatte produkter, og at denne type levnedsmidler boer vaere omfattet af procedurerne for bilaeggelse af tvister (som sikrer anvendelsen af traktatens artikel 30-36) og af kontrolprocedurer?

Deler Kommissionen ikke den opfattelse, at afgroedediversificering boer fremmes? Hvad angaar oplysninger vedroerende mindre dyrkede afgroeder er det noedvendigt i saa vid udstraekning som muligt at ty til eksisterende forskningsresultater samt til muligheden for at ekstrapolere oplysninger vedroerende andre afgroeder dyrket i tredjelande.

Finder Kommissionen ikke, at det for saa vidt angaar de her omhandlede direktiver er absolut noedvendigt at fremme gennemfoerelsen af forskningsprogrammer, som vil goere det muligt at udvikle pesticider, der ikke er skadelige for menneskers sundhed, og nye dyrkningsmetoder, der respekterer miljoeet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1700/96, E-1701/96 og E-1702/96 (5. september 1996)

Kommissionen er klar over, at der er behov for hensigtsmaessig pesticidbehandling, naar det gaelder de sekundaere afgroeder, og har allerede taget nogle initiativer i denne forbindelse ved fastsaettelsen af maksimalgraensevaerdier for pesticidrester. Samtidig med, at disse foranstaltninger giver en hoej forbrugerbeskyttelse, giver de mulighed for, at der ud fra forsoegsdata for visse sekundaere afgroeder, der udgoer en mindre del af kosten, kan tages andre graensevaerdier i betragtning, og saa vidt muligt for ekstrapolering mellem afgroeder.

Kommissionen er helt enig i, at forskning og udvikling inden for plantebeskyttelse er noedvendig. De erhvervsdrivende i plantebeskyttelsesindustrien investerer store beloeb i forskning. Kommissionen afsaetter betydelige ressourcer til sit forsknings- og udviklingsprogram »Fair«. Under dette program behandles for oejeblikket bl.a. foelgende emner:

- udvikling af metoder uden brug af kemikalier eller kun af smaa maengder kemikalier (f.eks. integreret planteproduktion), mekanisk udstyr og metoder, der fremmer fremgangsmaader, som er mere miljoevenlige og i hoejere grad beskytter miljoeet (vand, jordbund, landskab osv.), saaledes at kontamination og erosion mindskes og produktionens effektivitet oeges (herunder biologisk skadegoererbekaempelse og bioteknologi)

- forbedring af metoderne til beskyttelse af afgroeder uden brug af kemikalier (mekaniske metoder, management, genetisk resistens) og metoder med brug af kemikalier i smaa maengder og biologiske metoder (primaere og sekundaere afgroeder) og behandling efter hoest, navnlig naar det gaelder de skadegoerere, der forvolder stoerst skade

- prognoser over agrokemikaliers miljoemaessige skaebne og effekten paa miljoeet og paa menneskers sundhed.

Endelig sponsorerer Kommissionen ogsaa som led i det femte program for politik og handling i forbindelse med miljoeet ((KOM(94) 453 endelig udg. )) et projekt for baeredygtig anvendelse af pesticider for at fastsaette, hvilke midler der er best egnet til at opnaa mindsket anvendelse af pesticider og mindst mulig indvirkning paa miljoeet.