ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2129/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (23. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Anmeldelsespligt

1. Gaelder der anmeldelsespligt for nye eller modificerede produkter, som ikke skal godkendes i henhold til Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. ))?

2. Hvorledes faar nationale myndigheder og EU-myndigheder i benaegtende fald kendskab til saadanne produkters indfoering paa markedet?

3. Hvorledes kan disse myndigheder kontrollere, om der for saadanne produkter gaelder maerkningspligt i henhold til Novel Food-forordningen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1828/97 af Alfonso Novo Belenguer (ARE) til Kommissionen (28. maj 1997)

Om: Import af ris - ordning for kumulativ tilbagebetaling

Den Europaeiske Union indgik ved Raadets afgoerelse 95/591/EF ((EFT L 334 af 30.12.1985, s. 25. )) en aftale i form af en brevveksling med Amerikas Forenede Stater om korn og ris. I naevnte aftale indfoeres paa forsoegsbasis en etaarig ordning for kumulativ tilbagebetaling (OKT) for afskallet ris.

For nylig offentliggjordes Kommissionens forordning (EF) Nr. 703/97 ((EFT L 104 af 22.4.1997, s. 12. )), hvori naevnte ordning for kumulativ tilbagebetaling (OKT) indfoertes.

I forbindelse med denne ordning skal hver enkelt importhandling, hver enkelt vareparti og hver enkelt faktura behandles. Den pris, man gaar ud fra, vil vaere fakturaprisen. Der kan forudses systematisk bedrageri med fakturaerne.

I betragtning heraf oenskes det oplyst, hvordan Kommissionen ved hjaelp af en faktura kan afsloere bedrageri? samt hvilke foranstaltninger Kommissionen agter at anvende for at undgaa brug og misbrug af eventuelle bedrageriske handlinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. juni 1997)

Den ordning for kumulativ tilbagebetaling for afskallet ris, der blev indfoert ved forordning (EF) nr. 703/97, er udformet paa en saadan maade, at det ved udloebet af proeveperioden er muligt at foretage en evaluering af importordningens funktion baseret paa referenceimportpriser.

For at naa dette maal og garantere, at ordningen fungerer baade paalideligt og effektivt og er sikret mod svig, indeholder den en raekke elementer vedroerende organisation, procedure og kontrol, og de nationale myndigheder har faaet tillagt tilstraekkelige vurderingsbefoejelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2233/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: OEdelaeggelse af omraadet ved Hadrians Akvadukt

Nea Ionia kommune paa Attika i Graekenland paabegyndte, paa grundlag af en overfladisk undersoegelse, som var godkendt af »Det Centrale Arkaeologiske Raad« den 30.4.1996, arbejdet med at skabe en kunstig soe, som skulle staa i forbindelse med de centrale soejler i Hadrians Akvadukt, samt ligeledes anlaeggelsen af en udendoers parkeringsplads, et udendoers amfiteater osv.

Det fremgik under udfoerelsen af arbejderne, hvor overfladisk undersoegelsen var, da det blev noedvendigt med yderligere arbejder, der ikke var forudset, som f.eks. fjernelse af jorden i forbindelse med blotlaegningen af mindesmaerket (og det paa et tidspunkt hvor det i den konkrete undersoegelse var fastsat, at det skulle begraves yderligere), men ogsaa en aendring af soeens beliggenhed og stoerrelse, idet anlaegget af den rummer stor fare for mindesmaerket og samtidig fuldstaendig aendrer landskabets oprindelige form.

Direktoratet for genopbygning af mindesmaerker anmodede den 14.6.1996 og den 4.2.1997 om at arbejdet i omraadet blev afbrudt, indtil der var blevet forelagt en ny korrigeret undersoegelse og en detaljeret plan, samtidig med at videnskabelige kredse gav udtryk for stor bekymring for den fare, som anlaeg af soeen rummede for mindesmaerket.

Efter at der var foretaget mindre aendringer i ovennaevnte undersoegelse (idet der imidlertid stadig blev insisteret paa anlaeggelse af soeen), blev den paany forelagt Det Centrale Arkaeologiske Raad til godkendelse. Paa baggrund af at der sker en kraenkelse af de internationale aftaler om beskyttelse af mindesmaerker og verdens kulturarv, i henhold til hvilke der er fastsat en beskyttelseszone paa 500 meter rundt om mindesmaerker, bedes Kommissionen oplyse, hvorledes den har til hensigt at gribe ind, saa der i omraadet rundt om Hadrians Akvadukt ikke bliver udfoert arbejder, som er oedelaeggende for mindesmaerket, og at der oejeblikkeligt bliver udfoert arbejder til konsolidering, beskyttelse mod oversvoemmelse og fremhaevelse af mindesmaerket og landskabet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (4. august 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1976/97 fra Alexandros Alavanos ((Se side 134. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2495/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (9. juli 1997)

Om: Dumpning af radioaktivt affald i Beaufort's Dyke mellem Skotland og Nordirland

I slutningen af juni 1997 indroemmede den britiske regering, at der blev dumpet radioaktivt affald i Beaufort's Dyke mellem Skotland og Nordirland i 1950'erne og 1960'erne. Man mener, at der kan have vaeret tale om op til to tons radioaktivt affald.

I 1995 afviste de britiske myndigheder presseforlydender om, at der skulle vaere blevet dumpet radioaktivt affald paa dette sted. Jeg forsoegte at indgive en klage til Kommissionen om denne sag, men fik at vide af Kommissionens embedsmaend, at der ikke var blevet dumpet radioaktivt affald i Beaufort's Dyke.

I betragtning af at det er blevet afsloeret, at de oplysninger, som de britiske myndigheder gav Kommissionen, var falske, vil Kommissionen saa nu foretage en undersoegelse af denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. august 1997)

I begyndelsen af 1996, efter henvendelser fra forskellige kilder, undersoegte Kommissionen en raekke paastande i nyhedsmedierne om, at man i Det Forenede Kongerige i 1981 skulle have dumpet radioaktivt affald i det omraade af Det Irske Hav, der er kendt som Beaufort's Dyke. En formel udtalelse fra Det Forenede Kongerige bekraeftede, at der ikke havde fundet nogen saadan dumpning sted, men at der med henblik paa afproevning af en ny anordning til bortskaffelse af genstande over skibssiden samme aar var blevet saenket en raekke containerattrapper, som ikke indeholdt radioaktivt affald, i Beaufort's Dyke. Det Forenede Kongeriges myndigheder angav yderligere, at der aldrig var blevet dumpet radioaktivt affald i Beaufort's Dyke, men denne meddelelse, som blev afgivet i god tro, har sidenhen vist sig at vaere ukorrekt.

Den 1. juli 1997 meddelte de britiske myndigheder Kommissionen, at det ved en gennemgang af gamle arkiver beklageligvis var fremgaaet, at en beskeden maengde laboratorieaffald og lysstoffer var blevet dumpet i Beaufort's Dyke i loebet af halvtredserne. Dette affald henhoerer under lav- og mellemradioaktivt affald og udgjorde kun nogle faa tons materiale, inklusive emballage. Den involverede maengde radioaktivitet er blevet angivet som beskeden, og en regelmaessig overvaagning heraf siden tresserne har ikke paavist nogen maalelig paavirkning af radioaktivitetsniveauet i dette omraade.

Alligevel og til trods for, at Det Forenede Kongerige paa tidspunktet for dumpningen ikke var EF-medlem, har Kommissionen nu anmodet om mere noejagtige oplysninger for at kunne tage stilling til, hvilke yderligere skridt der i givet fald skal tages med henblik paa at sikre sig mod eventuelle fremtidige foelgevirkninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1784/97 af José Pomés Ruiz (PPE) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: EUROSTAT

Undergrundsoekonomien er helt klart en statistisk udfordring. Ogsaa de oekonomiske samt skatte- og arbejdsmarkedsmaessige myndigheder, som har ansvaret for kontrollen med denne oekonomi, har problemer med at vurdere dens omfang, og de kan trods deres ihaerdige kontrolbestraebelser ikke komme problemet til livs.

Har EUROSTAT vurderet omfanget af undergrundsoekonomien i EU?

Hvilken metode er der i bekraeftende fald anvendt?

Hvilken usikkerhedsmargin maa man kalkulere med?

Er vurderingen baseret paa statistiske oplysninger, som stammer direkte fra de paagaeldende lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (12. juni 1997)

Undergrundsoekonomien er afgjort svaer at maale og kontrollere. Med hensyn til behandlingen af spoergsmaalet om maaling og daekning af undergrundsaktiviteten i de statistiske data, foretager medlemsstaterne mange eksplicitte og implicitte korrektioner af deres beregninger af bruttonationalindkomsten (BNI), hvis noejagtige karakter varierer fra den ene medlemsstat til den anden.

Eurostat selv er ikke involveret i direkte maalinger af undergrundsoekonomiens omfang i medlemsstaterne. Men Kommissionen har kraevet, at medlemsstaterne kompletterer daekningen af undergrundsoekonomien ved at gennemfoere nogle procedurer til verificering og forbedring af skoennene over BNI ((Kommissionens beslutning 94/168/EF, Euratom. )). En beskrivelse af dette arbejde kan findes i en rapport til Raadet og Parlamentet ((KOM(96) 124 endelig udg. )), hvor man beskriver de reaktioner, der har vaeret paa kravene i BNI-direktivet (89/130/EOEF, Euratom) ((EFT L 49 af 21.2.1989. )) og navnlig artikel 7, der paapeger, at man boer vaere saerlig paapasselig med verificering og mere udtoemmende skoen over bruttonationalproduktet (BNP) og BNI og med daekningen af undergrundsoekonomien.

Resultaterne af dette program vil i slutningen af 1998 af medlemsstaterne blive overfoert til Eurostat, og Eurostat vil til den tid verificere det afsluttede arbejde. Det forventes ikke, at paalideligheds- eller variabilitetsindikatorer vil vaere vedfoejet resultaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1613/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Import af olivenolie fra Israel

Vil Kommissionen oplyse, hvor store maengder olivenolie der er blevet importeret fra Israel i loebet af de sidste fem aar?

Hvor stor en andel udgoer olivenolien i samarbejdsaftalerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. juni 1997)

Der er blevet indfoert foelgende maengder olivenolie fra Israel i de sidste fem aar (herunder aktiv foraedling):

1992: 0 tons 1993: 1 ton 1994: 2 tons 1995: 2 tons 1996: 7 tons.

Olivenolie indgaar ikke i samarbejdsaftalerne med Israel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1875/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (30. maj 1997)

Om: Faellesskabslaboratorium (beslutning 97/260/EF)

Der henvises til beslutning 97/260/EF ((EFT L 104 af 22.4.1997, s. 31.)) af 2. april 1997 om EF-referencelaboratoriet for sygdomme hos toskallede bloeddyr, og Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Er der planer om dyreforsoeg i denne forbindelse og vil disse blive godkendt?

2. I bekraeftende fald vil man goere godkendelsen af projekter betinget af en nedskaering paa 50% af anvendelsen af dyr ved forsoeg, som bekendtgjort i Kommissionens femte miljoehandlingsprogram?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. juni 1997)

De funktioner og opgaver, der er tillagt EF-referencelaboratoriet for sygdomme hos toskallede bloeddyr, er beskrevet i bilag B til Raadets direktiv 95/70/EF om minimumsfaellesskabsforanstaltninger til bekaempelse af visse sygdomme hos toskallede bloeddyr ((EFT L 332 af 30.12.1995. )). Disse funktioner og opgaver vedroerer diagnose af sygdomme hos toskallede bloeddyr. De bygger paa histopatologi og indebaerer ikke dyreforsoeg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1730/97 af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: Program for nordisk samarbejde og indfoejelse af Barentsomraadet i OEstersoesamarbejdet

De nordiske lande har allerede siden begyndelsen af Nordkalotten-samarbejdet i 1960'erne forsoegt at skabe et samarbejde med omraadet omkring Barentshavet. Landene har i faellesskab forsoegt at forbedre levevilkaarene for borgerne i Europas nordligste egne. I samarbejdet mellem Barentsomraadet og de nordiske lande prioriteres samarbejde inden for omraaderne oekonomi, handel, videnskab og teknologi samt miljoe-og infrastrukturprojekter. Herudover har landene tilnaermet sig hinanden gennem forskellige kulturbegivenheder og udveksling af studerende.

EU's beslutningstagning baseres meget paa Middelhavssamarbejdet, og i EU er der ikke i samme omfang taget hensyn til udvikling af det nordlige samarbejde. I EU er der aabenbart ikke tilstraekkelig viden om de samarbejdsmuligheder, som det naturrige omraade omkring Barentshavet tilbyder.

Under henvisning til ovenstaaende bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. I hvilken fase i Kommissionen befinder forberedelsen af et program for det nordlige samarbejde sig?

2. Hvilke muligheder er der ifoelge Kommissionens mening for, at Barentshavet inddrages i OEstersoesamarbejdet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (8. juli 1997)

1. Kommissionen laegger stor vaegt paa samarbejde i det nordlige Europa. Kommissionen har fra begyndelsen vaeret naert involveret i samarbejde baade i OEstersoe-omraadet og i omraadet omkring Barentshavet, og den spiller en aktiv rolle i BEAC (Barents Euro-Arctic Council) og i OEstersoeraadet. Begge disse regioner modtager stoette fra Faellesskabet, foerst og fremmest via PHARE-, TACIS- og Interreg-programmet, afpasset efter deres specifikke behov.

Kommissionen forstaar at OEstersoe-omraadet og omraadet omkring Barentshavet hver har deres specifikke behov og problemer, og at dette goer det noedvendigt med en specifik maalrettet strategi. BEAC og OEstersoeraadet har etableret kontakt med hinanden og med andre regionssammenslutninger i Europa. Spoergsmaalet om regelmaessige moeder eller ligefrem en sammenlaegning mellem de to organisationer er imidlertid ikke blevet rejst i nogen af organisationerne. I den udstraekning de to regioner har samme problemer soerger Kommissionens repraesentanter for den noedvendige samordning. Hvis BEAC og OEstersoeraadet skulle forelaegge forslag om et taettere samarbejde paa bestemte felter, vil Kommissionen naturligvis tage stilling hertil.

2. Hvad angaar samarbejdet i EU's nordlige regioner skal det naevnes at Kommissionen, efter en rapport fra regionsudvalget om den nordlige dimension i juni 1996, sammen med de to medlemsstater der direkte beroeres heraf, afholdt et seminar den 18. marts 1997 i Rovaniemi i Finland. Formaalet var at slaa klarere fast hvad »den nordiske dimension« indebaerer for EU's politik generelt, og i saerdeleshed hvad den indebaerer i forbindelse med en revision af strukturfondene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1783/97 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: Nedsaettelse af faellesskabspraemien til gede- og faareavl i Graekenland

Stoerrelsen af de faellesskabspraemier, som de graeske faare- og gedeproducenter faar for hver stoetteberettiget moderfaar (nedsaettelse paa 2.000 drakmer for dyr med lav vaegt) er i aar saenket drastisk.

Ifoelge oplysninger til producenterne skyldes denne nedsaettelse en forhoejelse af slagteprisen paa faare- og gedekoeb paa europaeisk plan. Kan Kommissionen i bekraeftende fald oplyse paa grundlag af hvilke oplysninger og paa hvilken maade samt paa grundlag af hvilke kilder, den er naaet frem til den konklusion, at der i Graekenland er sket en tilsvarende forhoejelse af prisen paa faare- og gedekoed, som berettiger en saa drastisk nedsaettelse af stoetten?

Paa grundlag af de store problemer, som denne pludselige afgoerelse skaber for producenterne bedes Kommissionen oplyse, om det er muligt at goere undtagelser for omraader, hvor der ikke har fundet en tilsvarende forhoejelse af gede- og faarekoedsprisen sted, eller i hvert fald for omraader, som generelt har problemer, f,eks. oeomraader, hvor distributions- og produktionsomkostningerne generelt er betydeligt hoejere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. juni 1997)

Det er korrekt, at faellesskabspraemien til producenterne af faare- og gedekoed blev nedsat for produktionsaaret 1996. Nedsaettelsen var paa 32% i forhold til det foregaaende produktionsaar. I modsaetning til de oplysninger, det aerede medlem raader over, har denne nedsaettelse imidlertid ingen forbindelse med en eventuel forhoejelse af slagteprisen for faar og geder paa europaeisk plan. Nedsaettelsen skyldes en maerkbar stigning i markedsprisen i Faellesskabet i 1996 i forhold til det foregaaende produktionsaar, og dette medfoerte en automatisk nedsaettelse af praemien i overensstemmelse med de gaeldende faellesskabsbestemmelser.

I denne sammenhaeng har spoergsmaalene vedroerende slagtepriserne i visse af Faellesskabets regioner, navnlig i Graekenland, saaledes ikke nogen forbindelse med nedsaettelsen af praemien. Kommissionen raader i oevrigt ikke over officielle oplysninger om slagtepriserne for faar og geder i Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2345/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. Europæisk Grønt Forum



EF-Tidende nr. C 045 af 10/02/1998 s. 0173



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2345/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (30. juni 1997) Om: Europaeisk Groent Forum Hvorfor har Kommissionen ikke sendt nogen indbydelse til medlemmer af Europa-Parlamentets Miljoeudvalg om at deltage i det saettende moede i Det Europaeiske Raadgivende Forum om Miljoe og Baeredygtig Udvikling (Europaeisk Groent Forum), der blev afholdt den 5. juni 1997? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. juli 1997) Kommissionen havde til aabningsmoedet i Det Europaeiske Raadgivende Forum om Miljoe og Baeredygtig Udvikling, som afholdtes den 5. juni 1997 i Bruxelles, indbudt samtlige medlemmer af Europa-Parlamentets Miljoeudvalg (baade de ordinaere medlemmer og disses suppleanter) samt udvalgets sekretariat. Indbydelserne blev afleveret fredag den 16. maj 1997 i receptionen til Europa-Parlamentets kontorer i Rue Belliard. En snes parlamentsmedlemmer svarede paa denne indbydelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2264/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Europaeisk samarbejde i Mozambique

Kommissionen anmodes om at fremsaette oplysninger vedroerende de samarbejdsprojekter, som under Kommissionens ledelse i den seneste tid er blevet gennemfoert gennem NGO'er eller i forbindelse med strukturfondene og EUF, eller som er under gennemfoerelse eller vil blive udarbejdet i Republikken Mozambique.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (23. juli 1997)

Kommissionens program i Mozambique er meget omfattende.

Kommissionen henviser det aerede medlem til den aarlige rapport om samarbejdet med Mozambique, der indeholder de oenskede oplysninger. Rapporterne staar til raadighed for Parlamentet, og den seneste fremsendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets Sekretariat.

Det aerede medlem er sikkert bekendt med, at strukturfondene ikke finder anvendelse uden for Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1873/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (30. maj 1997)

Om: Det femte miljoehandlingsprogram

I forbindelse med sektoren »biovidenskaber og oekosystemer« i det femte miljoehandlingsprogram bekendtgoer Kommissionen, at den vil gaa ind i projekter vedroerende kapitlerne »cellefabrikken« og »sundhed og ernaering«.

1. Vil dyreforsoeg vaere planlagt og accepteret i denne forbindelse?

2. I bekraeftende fald vil man goere godkendelsen af projekter betinget af en nedskaering paa 50% af anvendelsen af dyr ved forsoeg, som bekendtgjort i Kommissionens femte miljoehandlingsprogram?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (10. juli 1997)

I sit forslag til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse om femte rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) ((Dok. nr. KOM(97) 142. )), som er forelagt af Kommissionen, er det fastsat, at »saa vidt det overhovedet er muligt vil dyreforsoeg og afproevning paa dyr blive erstattet af in vitro-metoder eller andre alternative metoder«. Eksperimenter udfoert paa dyr er dog ikke totalt udelukket. Men de vil blive begraenset til kun at omfatte tilfaelde, hvor noget saadant er noedvendigt og uundgaaeligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1204/97 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: EIB-laan

Kommissionens forslag om fordelingen af EIB-laan for perioden 1997-1999 afsloerer store forskelle mellem modtagerne.

I henhold til Kommissionens forslag vil de central- og oesteuropaeiske lande saaledes modtage 50,5% af midlerne, Middelhavslandene 30,7%, landene i Latinamerika og Asien 13,1% og Sydafrika 5,4%, mens 21,2% afsaettes til makrooekonomisk bistand.

Hvilke kriterier har Kommissionen lagt til grund for udarbejdelsen af dette forslag, navnlig for saa vidt angaar Latinamerika?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (2. juni 1997)

Kommissionens forslag om fornyelse af budgetgarantien til Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) med henblik paa Bankens laan til projekter uden for Faellesskabet er baseret paa konklusionerne fra det seneste Europaeiske Raad, hvori man anerkender EIB's rolle som instrument i Faellesskabets samarbejde med tredjelande. Raadet fastlagde bl.a. i Essen en foertiltraedelsesstrategi over for de associerede lande i Central- og OEsteuropa og stoettede Kommissionens henstilling om oprettelse af et partnerskab med Middelhavslandene. Raadet godkendte i Cannes en betydelig udvidelse af Faellesskabets finansielle samarbejde med de to tilstoedende regioner. I Madrid stoettede det Euro-Middelhavspartnerskabet og opfordrede Banken til at intensivere sine aktiviteter i Latinamerika.

Raadet fremhaevede endvidere, at der skulle vaere en ligelig geografisk fordeling i Faellesskabets finansielle forpligtelser under hensyntagen til dets prioriteringer og konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Edinburgh, hvor man bl.a. fastsatte et aarligt beloeb for reserven til eksterne operationer og indirekte fastsatte et loft for laane- og garantiforpligtelser.

Under hensyntagen til ovenstaaende og et anslaaet behov for 450 mio. ECU om aaret til makrofinansiel bistand (under gennemsnittet siden 1990) har Kommissionen foreslaaet et samlet loft paa 6 825 mio. ECU for EIB's udlaan i perioden 1997-1999 i Central- og OEsteuropa, Middelhavslandene, Latinamerika, Asien og Republikken Sydafrika.

I forhold til de tidligere fleraarlige mandater repraesenterer de nye regionale lofter, der er foreslaaet af Kommissionen, en (nominel) stigning paa 15% for Central- og OEsteuropa, 13% for Middelhavslandene, 20% for Latinamerika og Asien, men ikke nogen aendring for Sydafrika.

Den 14. april 1997 traf Raadet, efter udtalelse fra Europa-Parlamentet, afgoerelse nr. 97/256/EF ((EFT L 102 af 19.4.1997. )), hvori det samlede laaneloft er fastsat til 7 105 mio. ECU. Loftet for Latinamerika og Asien blev efter forslag fra Kommissionen fastholdt paa 900 mio. ECU.