ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3332/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (22. oktober 1997)

Om: Udarbejdelse af et matrikelkort i Graekenland

Ifoelge nogle for nyligt offentliggjorte oplysninger oensker den graeske regering at faa overfoert nogle bevillinger fra budgettet til matrikelkortet, som er et projekt, der indgaar i handlingsprogrammet for miljoe (5.1, 5.2 og 5.3) til andre projekter. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

Hvad har udnyttelsesgraden af bevillingerne til dette matrikelkort hidtil vaeret? Hvad var efter Kommissionens mening aarsagerne til den lave udnyttelsesgrad af de afsatte bevillinger til dette projekt? I hvilken aand behandler Kommissionen den graeske regerings anmodning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (3. december 1997)

Kommissionen bekraefter, at de graeske myndigheder i forbindelse med midtvejsrevisionen af EU-stoetterammen for Graekenland bl.a. foreslog overfoersel af bevillingerne til oprettelsen af matriklen i Graekenland. Da de retningslinjer, der blev udstukket i overvaagningsudvalget den 30. og 31. oktober sidste aar mellem Kommissionen og de graeske myndigheder, endnu ikke er formaliseret, er det umuligt at angive et noejagtigt beloeb. Beloebet vil dog sikkert vaere langt lavere end det oprindeligt paataenkte beloeb.

Den nuvaerende udnyttelsesgrad af bevillingerne til projektet er paa 11% med forventning om en fordobling (22%) ved udgangen af 1997, hvor de underskrevne kontrakter vil udgoere 70% af de samlede kontrakter, der medfinansieres over EU-stoetterammen. Kommissionen mener, at der ved oprettelsen af en national matrikel kraeves en god forberedelse baade paa det lovgivningsmaessige og organisatoriske omraade, hvilket har taget tid, og at den egentlige udnyttelse af bevillingerne foerst kunne starte i aar. Kommissionen er af den mening, at der ikke laengere er noget til hinder for, at bevillingerne opbruges inden for fristerne i EU-stoetterammen, og den vil behandle det graeske forslag i denne aand.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3592/97 af Yves VERWAERDE til Kommissionen. Status over IMPACT-planen 1989-1995



EF-Tidende nr. C 158 af 25/05/1998 s. 0160



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3592/97 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Status over IMPACT-planen 1989-1995 Kan Kommissionen fremsende en status over IMPACT-planen, der er en handlingsplan med sigte paa udvikling af et marked for informationstjenester og styrkelse af konkurrenceevnen inden for den europaeiske industri for informationstjenester? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (18. december 1997) Uafhaengige eksterne eksperter har udarbejdet en endelig evalueringsrapport om et program med henblik paa etablering af et indre marked for informationstjenester ((EFT L 377 af 31.12.1991 - i overensstemmelse med artikel 6 i Raadets afgoerelse 91/691/EOEF af 12.december 1991. )). Rapportens titel er »final evaluation report of the EC Impact programme«, og den opsummerer resultaterne af programmets gennemfoerelse. Rapporten blev fremsendt til Europa-Parlamentet og Raadet sammen med en meddelelse fra Kommissionen ((KOM(96) 273. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1824/97 af Laura De Esteban Martin (PPE) til Raadet (29. maj 1997)

Om: Faellesskabspas og mindreaarige

Den nuvaerende model til et faellesskabspas, som er udarbejdet af medlemsstaterne i henhold til Raadets resolution af 23. juni 1981 ((EFT C 241 af 19.9.1981, s. 1. )), har medfoert, at mindreaarige i nogle medlemsstater til en vis grad er ubeskyttede, idet identifikationen af dem i passet ikke er tilstraekkelig.

I nogle tilfaelde omfatter passet et fotografi af moderen eller faderen, pasindehaveren, og dennes data. Paa en anden side i passet optegnes i henhold til daabsattest navn og fornavn (i nogle tilfaelde fremgaar det fulde navn ikke, fordi der mangler felter), foedselsdato og barnets koen. Paa baggrund af de data kan enhver tage et barn i nogenlunde den alder, der staar i passet, med ud af landet, uden at dets identitet kan godtgoeres effektivt.

Er Raadet bekendt med de eventuelle problemer, som denne pasmodel kan medfoere? Vil Raadet oplyse, hvordan det stiller sig til en aendring af pasformatet med henblik paa at lade det omfatte flere data: barnets fingeraftryk og fotografi, saaledes at det kan identificeres med sikkerhed?

Svar (20. januar 1998)

I Raadets resolution af 23. juni 1981 ((EFT C 241 af 19.9.1981, s. 1. )), som det aerede parlamentsmedlem henviser til, og som senest er blevet suppleret ved resolution af 10 juli 1995 ((EFT C 200 af 4.8.1995, s. 1. )), hedder det i del G, at en side forbeholdes bl.a. oplysninger vedroerende de boern, der ledsager pasindehaveren, og at disse oplysninger skal angive barnets efternavn, fornavn, foedselsdato og koen. Medlemsstaterne kan, hvis de oensker det, desuden bestemme, at der kan indsaettes et fotografi af barnet.

Medlemsstaterne har altsaa en vis handlefrihed hvad angaar de forskellige oplysninger, der figurer paa den side i passet, der omhandles i resolutionens del G.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3674/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Olieselskabet Total's engagement i Burma

Det franske olieselskab Total og det amerikanske selskab Unocal er begge involveret i anlaeggelsen af en naturgasledning i Burma. Begge selskaber har indgaaet et partnerskab med Myanmar Oil and Gas Enterprise (MOGE), som kontrolleres af den siddende militaerjunta, State Law and Order Restoration Council (SLORC).

Det forlyder, at de to selskaber har brugt burmesiske tropper til at garantere sikkerheden og foere tilsyn med anlaeggelsen af gasledningen. Der er fremsat utallige paastande om, at tropperne har vaeret involveret i menneskerettighedskraenkelser, herunder tvangsarbejde, tvangsforflytninger, tortur, voldtaegt og i visse tilfaelde mord.

Olieselskaber, herunder Total og Unocal, er den stoerste lovlige kilde til udenlandsk valuta for SLORC. Det burmesiske militaerstyre er i vide kredse i det internationale samfund blevet fordoemt for sine kraenkelser af menneskerettighederne og demokratiet.

Vil Kommissionen undersoege paastandene om, at et selskab med hjemsted i EU staar i forbindelse med alvorlige menneskerettighedskraenkelser i Burma? Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe i denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (6. januar 1998)

Kommissionen har ingen befoejelse til at traeffe foranstaltninger, som det aerede medlem anmoder om, over for enkeltpersoner eller selskaber, der er etableret inden for Faellesskabet.

Kommissionen hoerte om de paastande, som det aerede medlem naevner, under den undersoegelse af tvangsarbejde, der blev foretaget i henhold artikel 9 i Raadets forordning (EF) nr. 3281/94 af 19. december 1994 om anvendelse af et fleraarigt arrangement med generelle toldpraeferencer for perioden 1995-1998 for visse industrivarer med oprindelse i udviklingslande ((EFT L 348 af 31.12.1994. )), og som foerte til, at Burmas GSP-praeferencer blev trukket tilbage.

Undersoegelsen viste imidlertid ikke, at Total skulle vaere inddraget i de af de bumesiske tropper begaaede kraenkelser af menneskerettighederne. Desuden skal det naevnes, at det eneste formaal med denne administrative undersoegelse var at faa fastslaaet, om der forekom tvangsarbejde i Burma, og ikke at bestemme, hvem der havde ansvaret herfor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3202/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (16. oktober 1997)

Om: Sahariske flygtninge

Kan Kommissionen oplyse, om der er taget initiativer med henblik paa at stoette den plan for frivillig tilbagevenden af sahariske flygtninge, som for nylig blev udarbejdet af FN's hoejkommissaer for flygtninge, saerlig hvad angaar disses registrering, genintegrering og revalidering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (27.11.1997)

Siden 1993 har Kommissionens Kontor for Humanitaer Bistand (ECHO) ydet i alt 20 millioner ECU i bistand til flygtningene i Vestsahara. I fjor blev der afsat i alt 7 millioner ECU, idet Europa-Parlamentet afsatte 2 millioner ECU over budgetpost B7-644 for at hjaelpe befolkningen i Vestsahara, og 5 millioner ECU blev afsat over budgetpost B7-217.

I aar vedtog Kommissionen den 23. maj en beslutning om ivaerksaettelse af en global plan for flygtningene i Vestsahara, med en finansiering paa op til 7 millioner ECU. Planen har to elementer: foedevarehjaelp (5,8 millioner ECU) og et program omfattende bistand af medicinsk og logistisk art, noedreparationer og vandrensning (1,2 millioner ECU). 1997-bevillingen vil blive brugt til at forsyne befolkningen med basale produkter, til at opretholde sikkerhedslagre og til at holde levevilkaar og sundhedsvaesen paa et acceptabelt niveau.

Der ivaerksaettes et naert samarbejde mellem De Forenede Nationer hoejkommissaer for flygtninge, Verdensfoedevareprogrammet og ECHO med henblik paa flygtningene i Vestsahara, og Kommissionen agter at holde noeje oeje med de humanitaere forhold i denne befolkningsgruppe i forbindelse med gennemfoerelsen af planen for frivillig hjemsendelse, og at tilpasse sit 1998-bistandsprogram i overensstemmelse hermed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3738/97 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: Situationen i Congo

Kan Kommissionen redegoere for sin holdning til de seneste politiske og militaere begivenheder i Congo?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro paa skriftlige forespoergsler E-3736/97 og E-3738/97 (16. december 1997)

Kommissionens holdning til de seneste politiske begivenheder i Congo (Brazzaville) er kommet til udtryk i erklaeringen fra formandskabet for Raadet paa Unionens vegne, der blev offentliggjort den 3. november 1997. Erklaeringen sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Kommissionen skal i denne forbindelse naevne, at den siden begyndelsen af de militaere operationer har finansieret humanitaer noedhjaelp til fire organisationer, Médecins sans frontières (Frankrig og Nederlandene), Médecins du monde (Frankrig), Secours catholique (Frankrig) og Den Internationale Roede Kors Komité. Paa basis af disse programmer har man under konflikten og indtil nu kunne daekke behovene med hensyn til livsfornoedenheder for de mest udsatte blandt de fordrevne personer, ca. 350 000.

Kommissionen foelger opmaerksomt situationen paa stedet sammen med de vigtigste humanitaere organisationer, navnlig hvad angaar drikkevandsforsyningen i Brazzaville.

Finansieringerne til dato gaelder mange forskellige sektorer og udgoer et samlet beloeb paa 10 mio. ECU under hensyntagen til finansieringerne til Verdensfoedevareprogrammet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3424/97 af José Pomés Ruiz (PPE) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: Koedkvoter

Kan Kommissionen oplyse, hvordan der bevilges kvoter til import af oksemoerbrad fra Argentina og Brasilien, og hvilke betingelser der stilles til en virksomhed, der oensker at importere dette koed?

Kan Kommissionen samtidig oplyse, hvornaar der sidst blev tildelt kvoter for oksekoed fra de naevnte lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (26. november 1997)

Importkontingenterne for bestemte lande for oksekoed af hoej kvalitet saasom moerbrad (»Solomillo«) er baseret paa de forpligtelser, som Faellesskabet under Uruguay-runden har indgaaet i forbindelse med aftalen om landbrug.

Gennemfoerelsesbestemmelserne for kontingentaaret 1997/98 er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 936/97 af 27. maj 1997 om aabning og forvaltning af toldkontingenter for oksekoed af hoej kvalitet, fersk, koelet eller frosset, og for frosset boeffelkoed ((EFT L 137 af 28.5.1997. )). Faellesskabets kriterier for importoerer af oksekoed af hoej kvalitet er fastlagt i artikel 4, litra a), hvor det er fastsat, at »licensansoegeren skal vaere en fysisk eller juridisk person, der paa tidspunktet for ansoegningens indgivelse i mindst tolv maaneder har drevet handel med oksekoed mellem medlemsstaterne eller med tredjelande, og som er opfoert i momsregistreret i en medlemsstat«.

For 1997/98 er kontingenterne for oksekoed af hoej kvalitet fra Argentina og Brasilien paa henholdsvis 28 000 tons og 5 000 tons.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3724/97 af Luis Marinho (PSE) til Kommissionen (12. november 1997)

Om: Skolebusser og sikkerhed

Der sker stadig flere og foruroligende ulykker, hvor skolebusser er involveret. Det skoennes, at aarsagerne til 80% af disse ulykker er af materiel art (mekaniske skader, opslidt materiale og sikkerhedsmangler). Kun 20% af ulykkerne skyldes menneskelige fejl.

Boerns velfaerd og sikkerhed er en af maalsaetningerne for familiepolitikken, og i henhold til FN's konvention om barnets rettigheder skal der vedtages bestemmelser med henblik paa overholdelse af dette princip.

1. Med hvilke direkte eller indirekte indgreb kan EU oege sikkerheden i forbindelse med transport af skoleelever og bidrage til at mindske problemet omkring de nuvaerende udtjente koeretoejer, som tilmed er overfyldte som foelge af det oegede antal skoleelever;

2. Har Kommissionen planer om et forelaegge et direktiv om sikkerheden i forbindelse med koeretoejer, der anvendes til befordring af skoleelever?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (11. december 1997)

Kommissionen har ikke tidligere modtaget oplysning om, at op til 80% af alle ulykker med skolebusser i Portugal skyldes tekniske fejl, og vil derfor paaskoenne yderligere tekniske oplysninger herom fra det aerede medlem.

I Raadets direktiv 96/96/EF af 20. december 1996 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstatens lovgivning om teknisk kontrol med motorkoeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil ((EFT L 46 af 17.2.1997, s. 1. )) er der fastsat visse minimumskrav med hensyn til teknisk kontrol med motorkoeretoejer (herunder ogsaa skolebusser). Med denne kontrol sikres at baade de minimale sikkerhedsstandarder er opfyldt, og at koeretoejerne kontrolleres med regelmaessige mellemrum.

Desuden overvejer Kommissionen at forelaegge et forslag til EF-lovgivning, hvorefter myndighederne faar tilladelse til at foretage stikproever ved vejen med henblik paa at sikre, at koeretoejerne vedligeholdes, saa de overholder en standard, som stemmer overens med den, der er fastsat i direktiv 96/96/EF.

Kommissionen mener, at Raadets direktiv 96/96/EF, eventuelt suppleret med en lovgivning om stikproevekontroller ved vejen, er tilstraekkeligt til at sikre forbedring af koeretoejsstandarden generelt, og har derfor ikke paa nuvaerende tidspunkt planer om at foreslaa specifik lovgivning om skolebusser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3991/97 af Enrico Ferri (PPE) til Raadet (15. december 1997)

Om: Bevarelse af toldfrit salg

Bevarelse af toldfri handel er ikke juridisk uforeneligt med reglerne om det faelles marked, fordi det henhoerer under medlemsstaternes delte suveraenitet og ikke de enkelte medlemsstaters suveraenitet at tilvejebringe oekonomiske fordele og stimulere turisme og beskaeftigelse og beskytte forbrugerne.

Lufthavne og havne er frie og faelles omraader ikke kun for faellesskabslandene men for alle kontinenter.

Efter aftale mellem staterne har f.eks. Republikken San Marino og Fyrstedoemmet Monaco vaeret og er fortsat garanterede frihandelsomraader inden for Faellesskabet.

Det faelles marked og euroen kraever saaledes en forsoegsperiode, der ogsaa er aaben for de nye stater, som vil blive en del af EU, og toldfrit salg med henblik herpaa kan faa denne vigtige funktion for Europas opbygning.

Agter Raadet at aendre afgoerelsen af 1991 og bevare toldfri handel eller alternativt midlertidigt at forlaenge ordningen med henblik paa gennemfoerelsen af en nyttig forsoegsordning med den faelles valuta?

Svar (16. februar 1998)

Raadet skal anmode det aerede parlamentsmedlem om at henholde sig til det svar, der blev afgivet paa skriftlig forespoergsel nr. E-1515/97.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2662/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Boern og unge, som anklages for krigsforbrydelser i Rwanda

UNICEF har anslaaet, at 2.300 af de 100.000 faengslede, som er anklaget for krigsforbrydelser i Rwanda, er boern og unge. Ca. 200 af dem menes at have vaeret under 14 paa det tidspunkt, hvor folkedrabene skete i 1994. Mange anser deres faengselsforhold for at vaere uacceptable.

Fordi domstolene og retsmaskineriet i Rwanda er overbebyrdet, har UNICEF understreget behovet for, at det internationale samfund sender advokater til Rwanda, som kan bearbejde de sager, der vedroerer boern og unge.

Har Kommissionen nogen forslag om, hvorledes man kan yde oekonomisk bistand til advokater, som arbejder med boern og unge i Rwanda?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (30. oktober 1997)

Kommissionen er klar over at mange faengslede stadig venter paa at deres sag kommer for retten. I henhold til det seneste skoen er der i alt tale om henved 130 000 personer, og herunder ogsaa teenagere og boern.

Trojkaen tog den 4. september 1997 forholdene i faengslerne op over for de rwandiske myndigheder, og gjorde ved samme lejlighed igen opmaerksom paa folkedrabsmistaenkte faengslede boerns situation.

Kommissionen er bekymret over forholdene i faengslerne og oensker at faa disse retssager afviklet hurtigt og inden for de korrekte juridiske rammer; den yder derfor bistand til landets regering med sigte paa disse retssager idet den finansierer to projekter via budgetposten for demokrati/menneskerettigheder, medens endnu et projekt er under forberedelse.

Det foerste projekt der har betegnelsen Stoetteprogram med henblik paa Rwandas justitsministerium har et budget paa naesten 1,4 millioner ECU. Det tager sigte paa aflastning af retsvaesenet gennem uddannelse og afloenning af juridisk ekstrapersonale (600 personer) over en periode paa halvandet aar.

Det andet projekt bestaar i et bidrag til det arbejde der udfoeres af organisationen »Avocats sans frontieres« for at yde retshjaelp baade til de anklagede og til de civile parter i folkedrabssager. Denne bistand, der er paa 1,2 millioner ECU, fortsaettes.

Man er i gang med at forberede et projekt sammen med Penal Reform International (1,25 millioner ECU) for at forbedre faengselforvaltningens administrationskapacitet og saette produktive aktiviteter igang i faengslerne.

Det er ydermere hensigten at finansiere rehabiliteringen af landets hoejesteret og den offentlige anklagers kontor; dette sker via det 2. rehabiliteringsprogram under Den Europaeiske Udviklingsfond. Hertil kommer den stoette der ydes til rehabilitering af de 143 distriktsdomstole. Alt i alt ydes der via det 2. rehabiliteringsprogram under EUF 4,9 millioner ECU i bistand til retsvaesenet.

Med ovennaevnte programmer yder Kommissionen hjaelp til forbedring af forholdene i faengslerne og til retsforsvaret, hvilket er i alle faengsledes - og saaledes ogsaa de faengslede boerns - interesse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3522/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Raadet (14. november 1997)

Om: Forestaaende reformer inden for universitetsforskningen

Ifoelge tidsskriftet Nature (vol. 388, 31. juli 1997) forbereder den britiske regering nye initiativer inden for den videregaaende undervisning, hvor der kraeves saavel flere ressourcer som visse holdningsaendringer i de akademiske kredse, med sigte paa at genskabe tilliden mellem de videnskabelige samfund og staterne.

De overordnede emner, som Dearing-rapporten behandler, og som sikkert vil gaa igen i en kommende hvidbog, er ikke kun af interesse for Det Forenede Kongerige. Sikring af en kvalitativ og tilstraekkelig grundforskning, anerkendelse af undervisningsresultater paa lige fod med forskningsresultater paa universiteterne, afsaettelse af tilstraekkelige administrative midler til forskningen, modernisering af udstyret og sikring af erhvervslivets deltagelse er opgaver, som ingen af Den Europaeiske Unions regeringer eller andre udviklede oekonomier kan komme udenom.

Kan Raadet oplyse om, hvorvidt reformer og undersoegelser af lignende art som i Det Forenede Kongerige, er under gennemfoerelse i Europa, USA og Japan?

Svar (26. januar 1998)

Raadet foelger opmaerksomt udviklingen i uddannelsessystemerne i Det Europaeiske Faellesskab, isaer gennem de undersoegelser, som gennemfoeres af Kommissionens GD XXII og herunder dem, der foretages af eller med stoette fra Det Europaeiske EURYDICE-kontor og dettes netvaerk.

Det er imidlertid ikke Raadets opgave at tilvejebringe oplysninger om initiativer, som medlemsstaternes regeringer eller tredjelande tager paa uddannelsesomraadet. Raadet minder desuden om, at alle forhold vedroerende tilrettelaeggelsen og opbygningen af systemer for den hoejere uddannelse alene er medlemsstaternes ansvar (jf. artikel 126, stk. 1, i EF-traktaten).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3252/97 af Mihail PAPAYANNAKIS til Kommissionen. Direktiv 94/80/EF



EF-Tidende nr. C 158 af 25/05/1998 s. 0070



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3252/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (20. oktober 1997) Om: Direktiv 94/80/EF Kommissionen bedes i forbindelse med kommunalvalgene, som vil finde sted i Graekenland om ca. et aars tid, samt paa baggrund af, at valgretten og valgbarheden til kommunalvalgene i den medlemsstat, hvor en unionsborger har bopael, er baseret paa princippet om ligebehandling og forbuddet mod forskelsbehandling mellem unionsborgerne, meddele, om de graeske myndigheder har vedtaget de noedvendige retsakter og forvaltningsbestemmelser for omsaettelse af direktiv 94/80/EF ((EFT L 368 af 31.12.1994, s. 38. )). I benaegtende fald hvilke foranstaltninger agter den at traeffe, saaledes at Graekenland overholder det naevnte faellesskabsdirektiv? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (9. december 1997) Den 19. juni 1997 blev Kommissionen underrettet om, at Graekenland har vedtaget praesidentielt dekret nr. 133 ((Jf. Graekenlands officielle tidende nr. 121/A/1997. )) om gennemfoerelse af naevnte direktiv. Dette dekret er senere aendret ved praesidentielt dekret nr. 164/97 ((Jf. Graekenlands officielle tidende nr. 145/A/1997. )). Efter gennemfoerelsen af direktivet i graesk ret er overtraedelsessagen mod denne medlemsstat for ikke at have opfyldt en af de forpligtelser, der paahviler den i henhold til EF-traktaten, blevet henlagt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3484/97 af Richard Howitt (PSE) til Raadet (3. november 1997)

Om: Warszawa-konventionen og en Essex-borgers tilbageholdelse som gidsel i Kuwait - krav om skadeserstatning over for British Airways

Paa baggrund af klagen, som nu for snart laenge siden blev indgivet af Essex-borgeren Edward Hammett og 367 passagerer paa British Airways flight 149, og som gaar ud paa, at luftfartsselskabet paa uforsvarlig vis og bevidst landede i Kuwait efter den irakiske besaettelse under Golf-krigen, bedes Raadet oplyse, om det vil vaere rede til at undersoege, om EU har nogen kompetence i forbindelse med en eventuel undersoegelse?

Navnlig bedes Raadet redegoere for de eventuelle relevante afsnit i EU-lovgivningen paa baggrund af, at passagerer i Frankrig har faaet tilkendt skadeserstatning fra British Airways efter sagsanlaeg der, mens borgere i Det Forenede Kongerige har faaet afslag paa skadeserstatning i deres eget land?

Svar (12. februar 1998)

Raadet henleder det aerede parlamentsmedlems opmaerksomhed paa, at Raadets direktiv 94/56/EF af 21. november 1994 (EFT L 319 af 12.12.94, s. 14) om fastlaeggelse af de grundlaeggende principper for undersoegelse af flyvehavarier og flyvehaendelser inden for civil luftfart kun indeholder en bestemmelse om, at medlemsstaterne er forpligtet til at gennemfoere en undersoegelse af ethvert havari eller enhver alvorlig haendelse (art. 4), og at undersoegelsen skal gennemfoeres af en instans eller enhed, der fungerer uafhaengigt (art. 6).

Med hensyn til Raadets forordning (EF) nr. 2027/97 om luftfartsselskabers erstatningsansvar i tilfaelde af ulykker (EFT L 285 af 17.10.1997) omhandler den, som det fremgaar af titlen, kun de skader, passagerer lider i forbindelse med ulykker.

Raadet erindrer det aerede parlamentsmedlem om, at det er Kommissionens opgave at drage omsorg for gennemfoerelsen af bestemmelserne i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab og de bestemmelser, institutionerne traeffer i medfoer heraf.