ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2364/00

af Lissy Gröner (PSE) til Rådet

(24. juli 2000)

Om: Forskellige portosatser i EU

På et postkontor i Paris har jeg erfaret, at der er forskellige portosatser for postkort inden for EU.

Et postkort til Finland skal frankeres med 3,80 FF, et postkort til Tyskland med 3,00 FF.

Hvordan er det muligt, at postvæsenet har forskellige satser for EU-medlemsstater under det kommende EU-formandskab?

Kan Rådet sikre, at der ikke sker diskriminering af enkelte medlemsstater og ikke forekommer ulige behandling i forbindelse med offentlige tjenesters fastsættelse af portosatser?

Bilag: Oversigt over portosatser fra postkontoret i Paris af 30. maj 2000.

Svar

(7. november 2000)

I artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/67/EF om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet fastsættes princippet om, at priserne skal stå i forhold til omkostningerne. Dette forklarer, hvorfor gældende takster kan variere efter brevforsendelsens bestemmelsessted. Medlemsstaterne kan dog vælge at anvende samme takst på hele deres nationale område.

Kommissionen vedtog den 30. maj 2000 et forslag om ændring af direktiv 97/67/EF (KOM(2000) 319 endelig udg.). Forslaget er allerede under drøftelse i Rådet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2083/00

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2000)

Om: I øjeblikket anvendte levnedsmiddelsikkerhedstests på genetisk modificerede afgrøder i medlemsstaterne

Kan Kommissionen oplyse, hvilke af følgende levnedsmiddelsikkerhedstests (indvirkning på menneskets sundhed) der i øjeblikket anvendes på genetisk modificerede afgrøder i de enkelte medlemsstater:

1. biokemisk sammensætning

2. biologisk indvirkning a) generelt og b) på særlige grupper som f.eks. gravide kvinder og deres børn, immunsvækkede personer og ældre?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-2083/00, E-2084/00 og E-2086/00

(3. oktober 2000)

Genetisk modificerede planter eller produkter afledt heraf er, hvis de er beregnet til brug som levnedsmidler eller levnedsmiddelingredienser, underlagt Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser(1).

Kommissionen har opstillet retningslinjer for udformning og vurdering af ansøgninger efter forordningen om nye levnedsmidler (Kommissionens henstilling 618/97/EF om de videnskabelige aspekter ved og om udformningen af de oplysninger, der kræves til støtte for ansøgninger om markedsføring af nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser, og om udarbejdelse af de første vurderingsrapporter efter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97)(2).

Vurderingen af nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser skal foretages i hvert enkelt tilfælde. Den oprindelige vurdering gennemføres af en medlemsstats organ for vurdering af levnedsmidler. Kommissionen og de øvrige medlemsstater har 60 dage til at fremkomme med bemærkninger til eller gøre indsigelse mod denne oprindelige vurderingsrapport. I tilfælde af indsigelser indhenter Kommissionen en udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler (SCF). Alle dette organs udtalelser offentliggøres på Internettet. Det er Kommissionens hensigt at sikre, at også vurderinger, som ingen har gjort indsigelse imod, og som SCF derfor ikke har afgivet en udtalelse om, i fremtiden gøres tilgængelige på Internettet.

Kommissionens Fælles Forskningscenter (FFC) gennemfører i øjeblikket en undersøgelse(3), som tager sigte på at indsamle og analysere oplysninger om forbruget af genetisk modificerede organismer (GMO) og produkter, der er afledt af sådanne organismer, på kort og lang sigt. Denne rapport forventes at være færdig i begyndelsen af 2001, og dens resultater vil muligvis give nyt referencemateriale om dette spørgsmål.

(1) EFT L 43 af 14.2.1997.

(2) EFT L 253 af 16.9.1997.

(3) Virkningen af genetisk modificerede organismer for den menneskelige sundhed og for miljøet: kortlægning af risici koordineret af IPTS Sevilla.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2958/00

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) til Kommissionen

(20. september 2000)

Om: En ved hr. Stubbe gennemført undersøgelse af hamsterbestanden i grænseområdet omkring Heerlen i Nederlandene og Aachen i Tyskland

Debatten om etablering af et grænseoverskridende erhvervsområde i den tysk-nederlandske grænseregion omkring Aachen og Heerlen har i længere tid været domineret af de eventuelle negative følger for hamsterbestandens naturlige levesteder. Kommissionen har efter en klage fra den tyske naturbeskyttelsesforening ladet en undersøgelse gennemføre ved den sagkyndige hr. Stubbe.

Hvad er Kommissionens vurdering af og begrundelse for den sagkyndiges uafhængighed/upartiskhed under henvisning, at den pågældende selv er medlem af den naturbeskyttelsesforening, som har indgivet klagen?

Hvorledes agter Kommissionen at gendrive eventuelle indsigelser mod denne formodede partiskhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(6. oktober 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-0910/00 fra Margot Keßler(1).

(1) EFT C 26 E af 26.1.2001, s. 129.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2077/00

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(29. juni 2000)

Om: Direktivet om arbejdstid (93/104/EF)

I artikel 18, stk. 1, litra b, underpunkt i), i direktiv 93/104/EF(1) hedder det, at arbejdsgiveren for arbejdstagere, der præsterer mere end 48 timers arbejde i løbet af en 7-dages periode, fører ajourførte registre over de arbejdstagere, der udfører sådant arbejde.

Er Kommissionen overbevist om, at denne bestemmelse i fuldt omfang er blevet omsat til lov i Det Forenede Kongerige gennem SI 1999/3372?

(1) EFT L 307 af 13.12.1993, s. 18.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(7. september 2000)

Artikel 18, stk. 6, i direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden, fastsætter, at Kommissionen hvert femte år skal forelægge en rapport om anvendelsen af dette direktiv i alle medlemsstaterne for Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.

Kommissionen er ved at lægge sidste hånd på denne rapport om gennemførelsen. Når Kommissionen har vedtaget den, vil den oversende den til Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1792/00

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Rådet

(9. juni 2000)

Om: Den tyske udenrigsminister Joschka Fischers forslag om EU's fremtid

De portugisiske medier har refereret, at den portugisiske udenrigsminister, Jaime Gama, i en skrivelse til sin tyske kollega, Joschka Fischer, overstrømmende har lykønsket denne med de synspunkter om EU's fremtid, som Joschka Fischer offentligt gav udtryk for i Berlin den 12. maj 2000.

Den portugisiske udenrigsministers synspunkter blev gengivet som det nuværende portugisiske formandskabs.

Medierne har naturligvis kun offentliggjort det, som de direkte har fået meddelt til offentliggørelse.

Fischers forslag står på flere punkter i skarp kontrast til de synspunkter, som det portugisiske formandskab tidligere havde givet udtryk for med hensyn til forberedelsen af dagsordenen for den kommende regeringskonference og de drøftelser, der er blevet ført herom i Rådet og mellem medlemsstaterne. De står navnlig i kontrast til den holdning, som den portugisiske udenrigsminister selv flere gange mundtligt gav udtryk for over for Europa-Parlamentet på det portugisiske formandskabs vegne, sidste gang han talte til Europa-Parlamentet i Strasbourg på plenarmødet i april.

Skyldes den åbenbare entusiasme for Joschka Fischers forslag, som der offentligt er blevet givet udtryk for på vegne af det portugisiske formandskab og/eller Rådet som sådan, en ændret holdning der i så fald er ganske radikal i forbindelse med dagsordenen for, indholdet af og retningslinjerne for forberedelserne til den kommende regeringskonference?

Svar

(28. september 2000)

Det ærede medlem må forstå, at Rådet kun kan tage stilling til specifikke spørgsmål, hvis det har givet udtryk for et synspunkt eller truffet en afgørelse herom. Det ville være uhensigtsmæssigt, hvis Rådet som institution kommenterer synspunkter, som enkelte medlemmer har givet udtryk for.

Det ærede medlem må være klar over, at Rådet ikke deltager i arbejdet på konferencen mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer og derfor ikke kan kommentere det arbejde, som konferencen udfører. Europa-Parlamentet har på den anden side to observatører, som er stærkt inddraget i konferences arbejde på det forberedende niveau.

Hvad angår formandskabets vurdering af regeringskonferencens arbejde henvises det ærede medlem til den rapport, som er udarbejdet under formandskabets ansvar til Det Europæiske Råd i Feira og som blev offentliggjort den 14. juni.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1797/00 af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen. Nedskæringer i det svenske toldvæsen.



EF-Tidende nr. 089 E af 20/03/2001 s. 0088 - 0088



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1797/00 af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen (8. juni 2000) Om: Nedskæringer i det svenske toldvæsen Hvad mener Kommissionen om forslaget til nedskæringer i det svenske toldvæsen, hvilket truer helt med at efterlade blandt andet Gotland uden mandskab? Da Gotland kan anses som en tredjelandsgrænse for EU, bedes Kommissionen oplyse, om den har undersøgt toldvæsenets personalenedskæringer og planer for den fremtidige virksomhed? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (19. juli 2000) Retsgrundlaget for Fællesskabets kompetence hvad angår beskyttelsen af Fællesskabets ydre grænser er indeholdt i den relevante fællesskabslovgivning. Medlemsstater, der handler på grundlag af sådanne lovbestemmelser, anvender alle heraf følgende foranstaltninger på Fællesskabets vegne. Hvordan de gør, og hvilke ressourcer de anvender, er medlemsstaterne selv ansvarlige for. Kommissionen kan derefter inden for rammerne af sine beføjelser kontrollere anvendelsen af disse foranstaltninger ved kontrolbesøg i medlemsstaterne. Inden for rammerne af programmet Told 2002 arbejder Kommissionen ligeledes sammen med medlemsstaterne for at gøre kontrollen i Fællesskabet mere effektiv.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2116/00

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(30. juni 2000)

Om: Sikkerhedsudstyr til motorcyklister

Motorcyklen er en transportform i trafikken, som ved ulykker er særdeles ubeskyttet. Ud over hjelm anvendes også andet sikkerhedsudstyr.

Hvilke bestemmelser findes allerede i medlemsstaterne for anvendelse af hjelm og andet sikkerhedsudstyr? Har Kommissionen forskningsresultater om betydningen af anvendelsen af sikkerhedsudstyr (ud over hjelm) ved ulykker? Mener Kommissionen, at det er nødvendigt at harmonisere bestemmelserne for sikkerhedsudstyr og anvendelse heraf i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(8. september 2000)

Kommissionen gav højeste prioritet på EU-plan til køretøjers kollisionssikkerhed (beskyttelse af fører og passagerer) i sin meddelelse af 17. marts 2000 om Trafiksikkerhed: hovedopgaver i EU Statusrapport og prioritering af foranstaltninger(1). Det omfatter bl.a., at motorcyklister bærer hjelm.

Rådet fandt i sin resolution af 26. juni 2000, at der absolut måtte arbejdes henimod vedtagelse af et direktiv om brug af hjelm for brugere af motorcykler og knallerter.

Ifølge Kommissionens oplysninger er det i alle medlemsstaterne påbudt for brugere af motorcykler at benytte hjelm. Kommissionen vil i de kommende måneder gøre status over, hvordan reglerne er for de små maskiners vedkommende, og hvad der er kommet ud af medlemsstaternes undersøgelser af lovgivningen om hjelm, dvs. om den er effektiv og overholdes, og af brug af andet sikkerhedsudstyr. Når resultaterne foreligger, bliver der taget stilling til, om det er påkrævet at foretage en harmonisering.

(1) KOM(2000) 125 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1983/00

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(21. juni 2000)

Om: Danselærere

Kan Kommissionen oplyse, om der er planer om en EU-registreringsordning for danselærere, der underviser i flere forskellige dansediscipliner?

Kan Kommissionen desuden oplyse, om der er planer om at sikre, at de kvalifikationer, danselærere har opnået i en medlemsstat, anerkendes i en anden medlemsstat?

Er der planer om at indfører EU-støtte til danseskoler og -institutter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(28. juli 2000)

Der er ingen planer om en EU-registreringsordning for danselærere, der underviser i flere forskellige dansediscipliner. Der er heller ingen planer om at sikre, at de kvalifikationer, danselærere har opnået i én medlemsstat, anerkendes i en anden.

Den 21. december 1988 vedtog Rådet direktiv 89/48/EØF om indførelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregående uddannelser af mindst tre års varighed(1). Den generelle ordning blev i juni 1992 suppleret ved Rådets direktiv 92/51/EØF(2), som omhandler lovregulerede erhverv, hvor uddannelsens varighed er kortere end minimumsperioden på tre år. Om det er førstnævnte eller sidstnævnte direktiv, der finder anvendelse i praksis, afhænger af, hvilket uddannelsesniveau der kræves i værtslandet for at få adgang til udøve et givet erhverv.

Der indføres ved nævnte direktiver en procedure, som skal gøre det lettere for vandrende arbejdstagere at få anerkendt eksamensbeviser i hele EU, når det erhverv, de ønsker at udøve, er reguleret ved lov i værtslandet. Der er tale om et lovreguleret erhverv, når der i henhold til nationale love eller administrative bestemmelser kræves visse kvalifikationer for at få adgang til at optage eller udøve det pågældende erhverv.

Ansøgeren skal indgive en personlig ansøgning til værtslandets myndigheder. Behandlingen af en ansøgning skal afsluttes så hurtigt som muligt, og resultatet skal meddeles ved en begrundet beslutning senest fire måneder efter, at ansøgeren har indgivet alle krævede akter. Beslutningen eller den manglende beslutning kan appelleres i henhold til nationale retsregler.

De nærmere betingelser for anerkendelsen varierer, alt efter hvilket kvalifikationsniveau der kræves i værtslandet, og hvilket kvalifikationsniveau den vandrende arbejdstager er i besiddelse af. Hovedreglen er, at kvalifikationer skal anerkendes, medmindre der er væsentlige forskelle mellem uddannelsen i værtslandet og uddannelsen i hjemlandet. Er dette tilfældet, er der mulighed for at pålægge udligningsforanstaltninger. I undtagelsestilfælde kan man dog ikke udelukke muligheden af et afslag, f.eks. hvis der i værtslandet kræves meget højere kvalifikationer end de kvalifikationer, den vandrende arbejdstager er i besiddelse af.

Der er ingen planer om at indføre EU-støtte til danseskoler og danseinstitutter.

(1) EFT L 19 af 24.1.1989.

(2) EFT L 209 af 24.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1405/00

af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen

(5. maj 2000)

Om: Foranstaltninger mod Paul Van Buitenen

Ved præsentationen i England for nylig af Paul Van Buitenens bog Blowing the Whistle udtalte Van Buitenen, at han havde modtaget advarsler og trusler, at hans hjem var blevet ransaget, og at han havde fået at vide, at hvis nogen af Kommissionens medlemmer besluttede at indlede retssag mod ham, ville Kommissionen bakke dem op.

Agter Kommissionen at træffe foranstaltninger af nogen art mod Paul Van Buitenen?

Fordømmer Kommissionen fuldstændigt de handlinger, som personer, der måtte have advaret eller truet Paul Van Buitenen eller ransaget hans hjem, har gjort sig skyldig i?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(29. juni 2000)

Der blev truffet disciplinære foranstaltninger over for Paul van Buitenen, fordi han overtrådte de gældende regler ved at gøre sig skyldig i, at dokumenter, der vedrørte igangværende strafferetlige undersøgelser og disciplinære procedurer, blev videregivet uden for Kommissionen. Paul van Buitenen fik en officiel irettesættelse for dette brud på reglerne, og dermed var sagen afsluttet.

Paul van Buitenen har ikke officielt meddelt Kommissionen, at han har modtaget advarsler og trusler, eller at hans hjem er blevet ulovligt ransaget. Kommissionen ville naturligvis stærkt fordømme grov adfærd af den art, der omtales i det ærede medlems forespørgsel, og i øvrigt af enhver anden art.

Artikel 24 i personalevedtægten fastsætter, at Fællesskaberne yder deres tjenestemænd bistand, især ved retsforfølgning mod personer, der har fremsat trusler, krænkelser, injurier, ærerørige beskyldninger eller foretaget angreb på person eller formue, rettet mod tjenestemanden eller dennes familie på baggrund af hans stilling eller hverv. Det kræver, at tjenestemanden officielt anmoder om en sådan bistand.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2724/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Traktorer.



EF-Tidende nr. 081 E af 13/03/2001 s. 0216 - 0216



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2724/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (1. september 2000) Om: Traktorer Hvor mange traktorer findes der pr. hundrede hektar agerjord i hver enkelt medlemsstat? Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-2723/00, E-2724/00, E-2725/00, E-2726/00 og E-2728/00 (14. september 2000) Som følge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1545/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(10. maj 2000)

Om:Ændring af Nederlandenes almindelige lov om særlige sygdomsudgifter (AWBZ) og den frie bevægelighed for personer i EU

Svaret på skriftlig forespørgsel P-0706/00(1) giver ikke noget tydeligt svar på spørgsmålet om, hvorvidt ændringen af Nederlandenes almindelige lov om særlige sygdomsudgifter (AWBZ) er i strid med den frie bevægelighed for personer i EU. I Nederlandene er alle omfattet af ydelserne efter AWBZ. Fra 1. januar 2000 er nederlandske statsborgere, som bor i en anden EU-medlemsstat, imidlertid udelukket fra AWBZ-lovens ydelser.

Er det i strid med grundprincippet om den frie bevægelighed for personer i EU, når den nederlandske regering har bestemt, at nederlandske statsborgere, der bor i udlandet, fra 1. januar 2000 er udelukket fra AWBZ-lovens ydelser? Hvilke skridt vil Kommissionen i bekræftende fald tage for at udvirke, at den nederlandske AWBZ-lov på ny bringes i overensstemmelse med grundprincippet om den frie bevægelighed for personer i EU? Hvilke (juridiske) argumenter vil Kommissionen i benægtende fald fremføre som belæg for, at den nederlandske AWBZ-lov er i fuldstændig overensstemmelse med grundprincippet om den frie bevægelighed for personer i EU?

(1) EFT C 303 E af 24.10.2000, s. 207.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(14. juni 2000)

Kommissionen henleder det ærede medlems opmærksomhed på, at nederlandske statsborgere, der bor eller ønsker at bo i en anden medlemsstat uden at udøve en økonomisk aktivitet der (pensionister, studerende, eller andre inaktive), ikke møder nogen hindringer med hensyn til deres opholdsret(1) i den anden medlemsstat. I henhold til Rådets direktiv 90/364/EØF af 28. juni 1990 om opholdsret, Rådets direktiv 90/365/EØF af 28. juni 1990 om opholdsret for lønmodtagere og selvstændige, der er ophørt med erhvervsaktivitet(2), og Rådets direktiv 93/96/EØF af 29. oktober 1993 om opholdsret for studerende(3) forudsætter denne opholdsret, at de har en sygesikring, der dækker alle risici i medlemsstaten, men den afskaffelse, som er fastsat i den nederlandske lovgivning, vedrører de ekstraordinære udgifter ved sygdom, som en række medlemsstater ikke dækker. Dertil kommer, at da disse personer er fritaget for at betale bidrag til de ekstraordinære udgifter i forbindelse med sygdom, kan de, hvis de ønsker det, tegne en privat eller anden form for tillægsforsikring i medlemsstaten, for at dække disse ekstraordinære udgifter ved at indbetale de bidrag, der tidligere blev betalt til den nederlandske sygesikringsordning, som forsikringspræmie. Deraf følger, at den pågældende ændring i den nederlandske lovgivning ikke hindrer den frie bevægelighed for inaktive nederlandske statsborgere.

(1) EFT L 180 af 13.7.1990.

(2) EFT L 180 af 13.7.1990.

(3) EFT L 317 af 18.12.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1977/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(21. juni 2000)

Om: Modellen for landbrugsproduktion for regioner som Galicien

Agter Kommissionen for regioner såsom Galicien, hvis landbrugssektor er baseret på kvægavl, at fremme en model for udvikling af landdistrikter, som indeholder konkrete og specifikke foranstaltninger såsom lettelse af arealernes bevægelighed, oprettelse af en databank for arealer samt forbud mod skovbrug på landbrugsarealer?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-1975/00 og E-1977/00

(27. juli 2000)

Inden for den fælles markedsordning for mælk og mælkeprodukter opereres der ikke med nogen form for aftaler med de regionale myndigheder i medlemsstaterne, om udvikling af den stedlige mælkeindustrisektor.

Dog vil der i det fremtidige operative regionaludviklingsprogram for Galicia i afsnittet vedrørende landbrug og udvikling af landdistrikter indgå foranstaltninger til støtte for og styrkelse af mælke- og hornkvægsektorens struktur og af dens forædlingskæde (mælke- og oksekødsindustrien).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1728/00

af Ioannis Souladakis (PSE), Ulpu Iivari (PSE) og Michel Rocard (PSE) til Rådet

(5. juni 2000)

Om: Sikring af ophavsretten til europæisk musik i De Forenede Stater

Ifølge gældende lovgivning i De Forenede Stater er restauranter, barer og tilsvarende etablissementer i landet fritaget for at betale ophavsretsgebyrer på musik, der spilles i deres lokaler. Når der spilles europæisk musik i disse etablissementer, mister indehaverne af ophavsretten således deres ophavsretsgebyrer. For nylig anklagede WTO De Forenede Stater for at krænke de internationale ophavsretsbestemmelser for musik. Til dato er der ikke truffet nogen foranstaltninger i De Forenede Stater for at råde bod herpå. De europæiske musikproducenter mister derfor fortsat store indtægter.

Hvilke foranstaltninger vil Rådet træffe for at sikre rettighederne for europæisk musik, der spilles i de førnævnte etablissementer i De Forende Stater?

Svar

(28. september 2000)

I den sag, som de ærede parlamentsmedlemmer henviser til, dvs. afsnit 110, stk. 5 i De Forenede Staters ophavsretslov som ændret ved Fairness in Music Licensing Act (vedtaget den 27. oktober 1998), har EF og dets medlemsstater konsekvent bestræbt sig på at få ændret denne lov således, at det ville sikre, at de europæiske sangeres og sangskriveres interesser ville blive effektivt beskyttet i De Forenede Stater.

EF og dets medlemsstater har især inden for rammerne af WTO anmodet om og opnået, at der er blevet nedsat et panel i henhold til artikel 6 i tvistbilæggelsesforståelsen (DSU) og artikel 64, stk. 1 i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen). Panelet har udarbejdet en beretning, som blev udsendt den 15. juni 2000.

I denne beretning konkluderer panelet, at dele af den relevante amerikanske lovgivning ikke opfylder kravene i TRIPS-aftalen, og det henstiller, at Instansen til Bilæggelse af Tvister under WTO anmoder De Forenede Stater om at bringe loven i overensstemmelse med de amerikanske forpligtelser i henhold til TRIPS-aftalen.

En part i en tvist har tres dage fra datoen for beretningens udsendelse til at appellere til WTO's Appelinstans. Denne periode udløber den 14. august 2000, og Rådet vil da kunne gøre status over situationen og vurdere, navnlig inden for rammerne af Artikel 133-Udvalget, hvorledes man bedst kan varetage Europas interesser i denne sag i overensstemmelse med WTO-bestemmelserne.