DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/139

(2004/C 84 E/0178)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4057/03

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(13. januar 2004)

Om: Transeuropæiske telenet

Hvor stor en del af beboerne i EU's landdistrikter har internetadgang via bredbånd, og hvor stor en del er der tale om i forhold til byområderne? Hvilken betydning forventes udvidelsen af bredbåndsadgangen i landdistrikterne at få for den økonomiske vækst?

Hvilken rolle har politikken for transeuropæiske telenet spillet i oprettelsen af internetadgang via bredbånd i landdistrikterne? Hvordan kan denne politiks rolle øges i fremtiden, og vil Kommissionen, navnlig i lyset af forpligtelsen i dens arbejdsprogram til at investere yderligere i net og viden, udarbejde og vedtage andre politiske initiativer, der specifikt tager sigte på at forbedre udbydelsen af internetadgang via bredbånd i landdistrikter? Har Kommissionen planer om i denne sammenhæng at anvende nye teknologier som f.eks. Galileo?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(17. februar 2004)

I denne tid, hvor internetadgangen via bredbånd stiger kraftigt i EU, sker den største vækst i antallet af abonnenter i byområderne. Selv om mere end 90 % af befolkningen i byområderne har internetadgang via DSL (digital abonnentledning) i de 15 medlemsstater, er situationen i EU's landområder helt anderledes med en gennemsnitlig tilslutning på under 50 %.

Denne situation kan dog hurtigt ændre sig. Således har den igangværende udveksling af god praksis, navnlig på europæisk niveau (workshop den 15. december 2003 om lokale og regionale bredbånds-initiativer), demonstreret lokale myndigheders voksende engagement for at etablere infrastruktur til elektronisk kommunikation i deres område, og navnlig i områder, som markedsaktørerne ikke finder rentable. Medlemsstaterne har desuden hver især forpligtet sig til at forelægge en national bredbåndsstrategi i slutningen af 2003. Kommissionen aflægger beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om disse strategier i maj 2004 og kommer med forslag til deres gennemførelse.

Kommissionen har konstateret, at bredbåndsnet i stadig højere grad afgør, hvor attraktiv et område anses for at være. Et eksempel herpå er resultaterne af flere undersøgelser blandt små og mellemstore virksomheder, som har vist, at i visse områder, der ikke har bredbånd nu, regner mere end 30 % af virksomhederne med at flytte, hvis der ikke etableres bredbåndsinternetadgang inden for tre år (undersøgelse gennemført af Observatoire régional des télécommunications i Frankrig). Informations- og kommunikationsteknologi indgår nu som en faktor i konkurrenceevnen og kan have betydning for at fastholde og udvikle en virksomheds aktiviteter og beskæftigelse samt mulighederne for at udvikle nye tjenester (e-forvaltning, e-sundhed, e-læring, e-handel osv.).

I »vækstinitiativet« vedrørende udbygning af transeuropæiske net, som blev vedtaget i december 2003, indgår et quick-start-program til overvindelse af den digitale kløft ved at etablere bredbåndsforbindelser i afsides beliggende områder og landdistrikter. Den revision af strukturfondenes programdokumenter, som finder sted i år, bør også føre til øgede offentlige investeringer i infrastruktur, under særlig hensyntagen til de retningslinjer for kriterier og procedurer for anvendelse af strukturfondene i sektoren for elektronisk kommunikation, som Kommissionen vedtog i juli 2003. I strukturfondene er der afsat 4,7 mia. EUR til at fremme informationssamfundet, herunder infrastruktur til telekommunikation, i mindre gunstigt stillede områder (mål 1) i perioden 2000-2006. For samme periode er der til samme område afsat yderligere 1 mia. EUR til regioner, som ikke er omfattet af mål 1. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling samfinansierer desuden regionale innovationsprogrammer med flere end 70 regionale instanser med henblik på at undersøge nye metoder til at fremme en effektiv anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi til regional udvikling. Et eksempel herpå er det andalusiske program »Guadalinfo«, som er beregnet til afsidesliggende byer med færre end 20 000 indbyggere (1).

De samlede investeringer kommer til at afhænge af tilsagnene fra medlemsstaterne, som har accepteret at udarbejde en national strategi for udviklingen af bredbåndsforbindelser, der bliver udgangspunktet for Kommissionen beretning til Rådet (telekommunikation) i juni 2004. I marts 2004 etablerer Kommissionen desuden et forum vedrørende den digitale kløft (Digital Divide Forum) og opfordrer alle berørte aktører til at bidrage med deres syn på spørgsmålene vedrørende adgang og social samhørighed.

Alle disse oplysninger og planer findes i meddelelsen »Højhastighedsforbindelser i EU: Den seneste udvikling i sektoren for elektronisk kommunikation«, som blev vedtaget af Kommissionen den 3. februar 2004.

Selv om Galileo-programmet for satellitbaserede navigationstjenester ikke hovedsageligt er beregnet på telekommunikationsapplikationer, vil det medføre en række fordele for telesektoren, navnlig ved at bidrage til en mere effektiv transmission via bredbåndssystemer. Herudover kan Galileos modtagere bruges som platforme for en række fremtidige applikationer, f.eks. til mobiltelefoner med navigationsprogram eller positionsbestemmelse (f.eks. i køretøjer) i forbindelse med opkald til det fælles EU-alarmnummer 112.

(1) http://www.guadalinfo.net/.