SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0403/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. februar 2003)

Om: Narkotika og græske fængsler

Af rapporten fra Det Europæiske Center for Overvågning af Narkotika og Narkotikamisbrug: An overview study: Assistance to drug users in European Union prison om brugen af narkotika i medlemsstaternes fængsler fremgår det, at 15-20 % af de indsatte i EU's fængsler har eller har haft problemer med forbudte stoffer, og at brugen af narkotika under fængselsopholdet tiltager, fordi brugerne betragter stofferne som et middel mod kedsomhed samt en hjælp til at vænne sig til den ensformige tilværelse, modstå dårlige nyheder fra verden udenfor og udholde aggressioner.

På baggrund af det voksende antal brugere blandt fængselsindsatte, og eftersom Den Europæiske Union har konkrete mål og et program for bekæmpelse af stofmisbrug, bedes Kommissionen besvare følgende: Findes der et konkret handlingsprogram til bekæmpelse af stofmisbrug blandt fængselsindsatte? Hvilke erfaringer har man gjort i medlemsstaterne? Hvad mener Kommissionen om det græske program?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(2. april 2003)

Ifølge EU's narkotikahandlingsplan 2000-2004 skal medlemsstaterne yde en lang række former for behandling til stofmisbrugere, og de skal sørge for, at de misbrugere, der ønsker det, kan få adgang til behandling inden for et rimeligt tidsrum. Medlemsstaterne opfordres også til at udbygge deres indsats for at reducere narkotikaens sundhedsskadelige virkninger, både i fængslerne og efter løsladelsen.

Fængselspopulationen er en af de vigtigste målgrupper, da en stor del af de indsatte er stofmisbrugere. Ifølge de seneste oplysninger i årsberetningen fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for 2002, hvori narkotika i fængslerne indgår som et særligt emne, har mellem 29 og 86 % af de indsatte taget stoffer. Andelen af de indsatte, der er stiknarkomaner, kan udgøre op til 69 %, og op til 34 % af de indsatte oplyser, at de har injiceret i fængslet.

Der findes ikke noget specifikt fællesskabsprogram vedrørende narkotika i fængslerne, men Kommissionen har finansieret en række netværk, som udvikler disse aktiviteter gennem fællesskabsprogrammet for forebyggelse af narkotikamisbrug.

Desuden vedtog medlemsstaternes repræsentanter, forsamlet i Rådet, i februar 2003 en resolution om behandling af narkotikamisbrugere i fængslerne. I resolutionen opfordres medlemsstaterne til at overveje at tilslutte sig forskellige principper vedrørende narkotikamisbrugere i fængslerne. Blandt andet skal medlemsstaterne lægge meget stor vægt på at holde narkotika ude af fængslerne, og de skal give indsatte stofmisbrugere adgang til de sociale og sundhedsmæssige tilbud og de rehabiliseringstilbud, som er til rådighed for ikke-kriminelle stofmisbrugere.

Det er meget forskelligt, hvordan behandlingstilbuddene er tilrettelagt i de enkelte medlemsstater, men de fleste medlemsstater har allerede tilbud til stofmisbrugerne i fængslerne og/eller tilbyder stofmisbrugerne behandling som et alternativ til fængselsstraf.

Det fremgår af oplysningerne fra Overvågningscentret, at den eksisterende græske lovgivning giver mulighed for at stille forskellige tilbud til rådighed for stofmisbrugerne i fængslerne. Kommissionen glæder sig over de initiativer, det er blevet taget på dette område, såsom programmet for psykosocial rehabilitering af stofafhængige indsatte i Koridallos-kvindefængslet og den indsats for at reducere efterspørgslen, som gøres af KETHEA, afgiftningsafdelingen på Athens psykiatriske hospital, Anonyme Narkomaner, den græske afdeling af Læger uden Grænser og den græske afdeling af Médecins du Monde. Kommissionen glæder sig også over oprettelsen af centrene for behandling af narkotikamisbrugere i fængslerne, hvoraf det første indledte sit arbejde i september 2002 i Eleonas.