ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/596

(2004/C 88 E/0609)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0277/03

af Brian Simpson (PSE) til Kommissionen

(7. februar 2003)

Om: Import af soda

Vil Kommissionen undersøge dumpning af soda fra USA på EU-markedet? Vil Kommissionen endvidere støtte fortsættelsen af importafgifter på dette produkt ved de fremtidige WTO-forhandlinger, men sørge for, at hvis afgifterne skal fjernes, bør dette gøres på en gradvis og kontrolleret måde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(10. marts 2003)

I forbindelse med USA's dumpingimport af soda til EU-markedet kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at antidumpingprocedurerne gennemføres på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), hvori det hedder, at en erhvervsgren i Fællesskabet skal indgive en klage til Kommissionen. Klagen skal indeholde tilstrækkelige beviser for skade og dumping. Kommissionen har hidtil ikke modtaget nogen klage. Men skulle den komme i besiddelse af sådanne oplysninger, ville beviserne naturligvis blive undersøgt hurtigst muligt.

Hvad angår de igangværende multilaterale forhandlinger under Doha-udviklingsagendaen, foreslår EU, at alle WTO-medlemmer bliver enige om at nedsætte alle toldsatser betydeligt ved at presse dem sammen i et ensartet udvalg af satser og afskaffe toldtoppe og høje satser. Da bæredygtig udvikling er det vigtigste formål med runden, og undtagelser og yderligere beskyttelse af sektorer kun kan føre til fordrejninger og omkostninger, som udviklingslandene og de mindst udviklede lande dårligt har råd til, skal mekanismen finde anvendelse uden beskyttelse af nogen sektor. Dette forhindrer dog ikke, at EU kan foreslå en tidsplan for gennemførelsen, som er i overensstemmelse med EU's følsomme økonomiske områder.

(1) EFT L 56 af 6.3.1996.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/287

(2004/C 84 E/0333)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4035/03

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(5. januar 2004)

Om: Anvendelse i Portugal af forordningen om salg af motorkøretøjer

1. På et møde, som jeg deltog i den 9. december 2003 i Bruxelles, og som var arrangeret af den europæiske sammenslutning af bilproducenter, ACEA, udtalte sammenslutningens formand Louis Schweiz, arbejdende bestyrelsesformand for Renault, at bilproducenterne som følge af den nye forordning om salg af motorkøretøjer ville harmonisere grundpriserne for de biler, der solgtes i de forskellige lande i Den Europæiske Union.

2. Jeg anførte, at det ville betyde en forhøjelse af salgspriserne for biler i Portugal, hvilket han bekræftede.

3. Formålet med den nye forordning om salg af motorkøretøjer var det stik modsatte, nemlig at nedbringe den pris, som forbrugerne skal betale for bilerne, ved at øge bilsalget og renovere bilparken med alle de deraf følgende positive virkninger på bilsikkerheden og miljøet. Kommissionen bedes på den baggrund oplyse, hvorledes den vurderer denne situation, der naturligvis vækker stor bekymring hos portugisiske forbrugere og bilforhandlere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. februar 2004)

Kommissionens politik på konkurrenceområdet inden for automobilsektoren har altid været fokuseret på, at der skal være normale spilleregler mellem bilforhandlerne, uanset om de er etableret i det ene eller det andet EU-land. Denne politik, der kommer til udtryk i den nye gruppefritagelsesforordning (1), der trådte i kraft den 1. oktober 2002, bidrager til gennemførelsen af det indre marked inden for automobilsektoren og giver i dag de europæiske forbrugere mulighed for at drage fordel af de mest fordelagtige købsvilkår inden for Unionen. Denne integrationsproces har for visse producenters vedkommende resulteret i, at der er gennemført en harmonisering af basispriserne (uden afgifter) for køretøjer af samme mærke og model i forskellige EU-lande.

Med hensyn til det rejste spørgsmål om en stigning i basispriserne for biler i Portugal understreger Kommissionen, at det alene er den enkelte bilproducent, der bestemmer prispolitikken. Kommissionen har ikke beføjelse til at blande sig i producenternes kommercielle dispositioner.

Derimod indebærer enhver praksis med prisstigninger, der aftales mellem en producent og hans uafhængige forhandlere, ja endog mellem konkurrerende producenter, en adfærd, der normalt er forbudt i henhold til EU's konkurrencelovgivning. Hvis der indføres sådanne prisforhøjelser, vil Kommissionen naturligvis i fuldt omfang varetage sin opgave som garant for en loyal konkurrencepolitik på EU-plan.

Kommissionen har hidtil ikke modtaget oplysninger om nogen samordnet praksis vedrørende prisstigninger på det portugisiske marked.

(1) Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 af 31. juli 2002 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis inden for motorkøretøjsbranchen, EFT L 203 af 1.8.2002.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/271

(2004/C 78 E/0272)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3360/03

af Jean-Maurice Dehousse (PSE) til Kommissionen

(14. november 2003)

Om: Fri bevægelighed for personer

Ved at lukke grænsen til Gibraltar har Spanien skabt en hindring for den frie bevægelighed for personer på Det Europæiske Fællesskabs område.

For at være forenelig med princippet om fri bevægelighed skal grænselukningen derfor være baseret på en eller flere særlige retsbestemmelser eller undtagelsesordninger.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke bestemmelser der er tale om? Finder de anvendelse andre steder i Fællesskabet og på hvilke vilkår? Eksisterer der andre bestemmelser af samme slags andre steder, dvs. bestemmelser, der vil kunne have samme virkninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(7. januar 2004)

Det ærede medlem henvises til det svar, som Kommissionen gav på mundtlig forespørgsel H-0668/03 fra Glyn Ford under spørgetiden på Europa-Parlamentets plenarmøde i november 2003 (1).

(1) Skriftligt svar af 18.11.2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/223

(2004/C 84 E/0268)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3148/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. oktober 2003)

Om: Støtte til institutioner, der arbejder med kvinder og unge piger, som er ofre for prostitution

Der findes i Portugal en række institutioner, som arbejder med forebyggelse og integrering i samfundet af kvinder og unge piger, som er ofre for prostitution. De må kæmpe med mange vanskeligheder, især på grund af manglende finansielle midler.

Kan Kommissionen orientere mig om følgende:

1. Hvilken støtte er der blevet ydet til Portugal som led i Daphne-programmet? Hvilke institutioner modtog en sådan støtte?

2. Hvilke andre programmer, fællesskabsfonde og budgetposter kan komme de institutioner til gode, som arbejder med forebyggelse og integration i samfundet af kvinder, som er ofre for prostitution?

3. Hvilken støtte er der blevet ydet til Portugal i forbindelse med seksuelt overførbare sygdomme?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(12. december 2003)

Til det første spørgsmål vedrørende Daphne-programmet, kan der oplyses om følgende.

Siden 1997 har Daphne-programmet finansieret ni projekter, der er blevet gennemført af portugisiske organisationer, til et samlet beløb af 680 000 EUR. Oplysninger om hvert enkelt projekt sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Endvidere har 59 portugisiske organisationer eller lokale myndigheder deltaget som samarbejdspartnere i 32 Daphne-projekter.

Hvad angår fællesskabsstøtte til institutioner, der beskæftiger sig med forebyggelse og integration i samfundet af kvinder, der er ofre for prostitution, kan Den Europæiske Socialfond inden for EF-støtteramme (EFSR) III samfinansiere foranstaltninger til fordel for dårligt stillede grupper i almindelighed. I denne forbindelse skal det især nævnes, at aktionsprogrammet »beskæftigelse, erhvervsuddannelse og social udvikling«, hvis femte delmål gælder social udvikling, indebærer foranstaltninger til fremme af den samfunds- og erhvervsmæssige integration af de mest udsatte samfundsgrupper.

Hvad angår EU-støtte til seksuelt overførte sygdomme, er det vigtigste finansieringsmiddel på nuværende tidspunkt aktionsprogrammet »folkesundhed« (2003-2008). Kommissionen har endnu ikke endeligt vedtaget de projekter, der kan modtage støtte som følge af den første indkaldelse af forslag inden for rammerne af dette program, og den kan således ikke udtale sig om Portugals deltagelse. Hvad angår tidligere programmer, herunder programmet for forebyggelse af Human Immunodeficiency Syndrom (AIDS), har EU-finansierede projekter normalt dækket så godt som alle medlemsstater. Da EU-tilskuddet ydes til projektkoordinatoren, som for sin del er ansvarlig for at fordele det til alle projektets samarbejdspartnere, kan Kommissionen ikke angive den del af tilskuddet, der inden for rammerne af dette program er gået til portugisiske samarbejdspartnere.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/73

(2004/C 78 E/0072)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2059/03

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(20. juni 2003)

Om: De spanske myndigheders udsættelse af udpumpningen af brændselsolie fra Prestige, som havarerede ud for Galiciens kyst

De spanske myndigheder har netop oplyst, at udpumpningen af de 35 000 t brændselsolie, der fortsat befinder sig i Prestige, som havarerede ud for Galiciens kyst, vil blive forsinket et år, så den først vil blive gennemført i foråret 2004. Denne langvarige udsættelse er ikke i overensstemmelse med de spanske myndigheders oprindelige tilsagn og indebærer en betydelig risiko fra fartøjet, som befinder sig på næsten 4000 meters dybde.

Kommissionen har bekræftet, at fartøjets tilstedeværelse med halvdelen af sin oprindelige last er et anliggende af europæisk betydning, og at den er rede til at samarbejde med de spanske myndigheder om at løse problemet.

Er Kommissionen orienteret om de spanske myndigheders afgørelse? Anser den afgørelsen for at være velbegrundet? Hvilke foranstaltninger vil den træffe for at sikre, at de spanske myndigheder overholder deres tilsagn om, at den brændselsolie, der fortsat befinder sig i Prestiges lastrum, vil blive pumpet ud i 2003? Har den henvendt sig til Kommissionen om dette spørgsmål? Hvilke kontakter har den med henblik på at løse problemet sammen med det galiciske regionalstyre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(31. juli 2003)

Det ærede medlem henvises til svarene på sine tidligere skriftlige forespørgsler E-3595/02 (1) og E-1259/03 (2) og på sit mundtlige spørgsmål H-69/03 under spørgetiden i Parlamentets mødeperiode i marts 2003 (3).

De foranstatltninger, der skal træffes med henblik på udpumpning af den resterende brændselsolie i Prestige-vraget, sorterer først og fremmest under de spanske myndigheders ansvar.

En delegation fra det spanske udviklingsministerium og repræsentanter for Repsol har for nylig forelagt Kommissionen og direktøren for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA) en detaljeret plan for udpumpning af brændselsolien fra Prestige-vraget.

Kommissionen forstår, at de spanske myndigheder har givet samme oplysninger til Parlamentets ordfører i Prestige-sagen.

En kopi af den CD-rom, de spanske myndigheder har stillet til rådighed, sendes direkte til det ærede medlem.

(1) EUT C 242 E af 9.10.2003, s. 63.

(2) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 121.

(3) Skriftligt svar af 11.3.2003.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/256

(2004/C 84 E/0304)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3876/03

af Francesco Fiori (PPE-DE) til Kommissionen

(16. december 2003)

Om: Bøde for overtrædelse af grænsen for tilsåning af basisarealer med majs

I forbindelse med spørgsmålet om majsproduktionen og navnlig overskridelsen af basisarealerne for 2003 og bøden herfor og i betragtning af meddelelsen fra Agea om en formodet reduktion på 18,6 % af Fællesskabets bidrag på grund af overskridelsen af arealerne til majsdyrkning — til trods for, at de maksimale garantiareal for Italien ikke er blevet overskredet — forekommer det vigtigt hurtigst muligt at foreslå Kommissionen, at denne bøde — helt ekstraordinært — stilles i bero af de nedenfor anførte grunde.

Det meget tørre klima i 2003 har haft betydelig indvirkning for produktionsomkostningerne (de højeste omkostninger i forhold til de foregående år, idet de er steget med 32 %), især i forbindelse med kunstvanding. Tørken har også bevirket et kraftigt fald i produktionen, hvad der har afstedkommet et betydeligt fald i indkomsten på de bedrifter, hvor der dyrkes majs.

Det er indlysende, at begivenheder, som udelukkende skyldes force majeure, og som ikke kan tilskrives enkeltpersoner, i tilgift til den nævnte reduktion på 18,6 % vil indebære en risiko for majsdyrkernes allerede vanskelige situation.

Hvordan vil Kommissionen gribe ind for at genoprette balancen de områder, hvor der dyrkes majs?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. februar 2004)

Hvad angår anmodningen om — som en ekstraordinær undtagelse for 2003 — ikke at anvende bistandsnedsættelserne pr. hektar (ha) som følge af en for stor produktion på det særskilte basisareal for majs i Italien, skal det bemærkes, at formålet med de foranstaltninger, der er fastlagt i artikel 2, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999 af 17. maj 1999 om indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder (1), er at sikre markedsbalancen.

Summen af de betalinger, der fordeles til landbrugere inden for rammerne af ordningen for markeds-afgrøder, nedsættes ikke, hvis arealstøtten er nedsat på grund af en overskridelse af det særskilte basisareal for majs i Italien, men der foretages en forholdsmæssig nedsættelse af den enkelte landbrugers støtteberettigede areal for alle de betalinger, der ydes.

Hvad angår en eventuel indgriben fra Kommissionens side for at genoprette situationen på majsområdet, fastlægges de regionale basisområder af medlemsstaterne (artikel 2, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999), som også kan ændre deres regionaliseringsplan.

Med hensyn til de dårlige vejrforhold i sommeren 2003, som påførte landbrugerne i Italien skade, skal det bemærkes, at Kommissionen omgående vedtog en pakke foranstaltninger for at hjælpe landbrugerne med at overvinde virkningerne af den ekstraordinære tørke.

På baggrund heraf er det ikke passende at indrømme en fravigelse af ovennævnte forordning med ekstraordinære begivenheder som tørken i sommer som begrundelse.

(1) EFT L 160 af 26.6.1999.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/738

(2004/C 78 E/0787)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2429/03

af Niels Busk (ELDR) til Rådet

(22. juli 2003)

Om: Statsstøtte til italienske mælkeproducenter

Rådet bedes redegøre for, hvilke »ganske særlige omstændigheder« der i henhold til traktatens artikel 88, stk. 2, tredje afsnit, »berettiger« dets beslutning om at acceptere Italiens statsstøtte til italienske mælkeproducenter.

Hvis samme »ganske særlige omstændigheder« forekommer i andre medlemslande eller i nye medlemslande, vil Rådet da acceptere en tilsvarende statsstøtte?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-2428/03 og E-2429/03

(4. marts 2004)

Rådet fandt i sin beslutning af 16. juli 2003 om foreneligheden af den nationale støtte, som Den Italienske Republik agter at yde sine mælkeproducenter ved selv at præfinansiere de beløb, som disse producenter skylder fællesskabsbudgettet som følge af tillægsafgiften på mælk for perioden 1995/1996 til 2001/2002, at der er ganske særlige omstændigheder, der berettiger til at betragte denne støtte som forenelig med fællesmarkedet uanset traktatens artikel 87.

I den forbindelse tog Rådet hensyn til den helt specielle faktiske og retlige situation i forbindelse med, hvordan tillægsafgiftsordningen fungerer i Italien, og navnlig den kendsgerning, at hvis alle de skyldige beløb var blevet inddrevet med det samme, ville dette have pålagt de berørte individuelle italienske producenter en tung finansiel byrde, og til behovet for at lette de nuværende sociale spændinger i Italien ved at tillade disse producenter at afdrage deres udestående gæld ved hjælp af betalingshenstand.

Princippet om ligebehandling bliver derfor respekteret, da der ikke eksisterer sådanne ganske særlige omstændigheder for andre mælkeproducenter i Fællesskabet. I den forbindelse understregede både Rådet og Kommissionen i en fælles erklæring til optagelse i Rådets protokol, at denne rådsbeslutning var begrundet i en usædvanlig situation i Italien, og at formålet var definitivt at løse de tidligere problemer med gennemførelsen af tillægsafgiften i Italien.

Begge institutioner understregede derfor, at denne beslutning ikke kan påberåbes som præcedens i forbindelse med eventuelle andre problemer med gennemførelsen i Italien eller i andre medlemsstater.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/579

(2004/C 78 E/0612)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3542/03

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(28. november 2003)

Om: GMO'er

I Kommissionens dokument (1) — Informationsnotat om kommende afgørelser om GMO'er og genmodificerede fødevarer, foderstoffer og frø — (Bruxelles, 13.10.2003) oplyses det i punkt 4 på side 5, at 23 genmodificerede majssorter er optaget i nationale lister (franske, nederlandske og spanske) og venter på at blive optaget i den fælles sortsliste over landbrugsplantearter (direktiv 2002/53/EF).

Kan Kommissionen derfor angive:

1. navnet på hver sort og hvilken genmodificeret linje hver sort stammer fra?

2. den nationale frøliste, på hvilken hver sort i øjeblikket er optaget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(20. januar 2004)

En oversigt med de ønskede oplysninger om de 23 genmodificerede majssorter, der er optaget i nationale lister og venter på at blive optaget i den fælles sortsliste over landbrugsplantearter som nævnt i Kommissionens dokument (1), sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

(1) SEK(2003)1131.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/487

(2004/C 84 E/0564)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2341/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(11. juli 2003)

Om: Skrivelser til de græske myndigheder om korrekt anvendelse af fællesskabsmidlerne på området for regionalpolitik

Kommissionsmedlem Barnier henviste i sit svar på min skriftlige forespørgsel E-1830/03 (1) generelt til den procedure, der anvendes i forbindelse med fremsendelse af skrivelser, hvorved han ikke besvarede mit spørgsmål. Derfor stiller jeg samme spørgsmål igen. Kan Kommissionen oplyse, hvor mange skrivelser dens tjenestegrene har sendt til de græske myndigheder siden 1994, og fra hvem (kommissionsmedlemmer, generaldirektører eller ansvarlige kontorchefer) vedrørende den korrekte anvendelse af fællesskabsmidlerne samt omsætning og korrekt gennemførelse af Fællesskabets lovgivning på området for regionalpolitik?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(1. september 2003)

Vedrørende den korrekte anvendelse af fællesskabsmidler og en korrekt gennemførelse af Fællesskabets lovgivning om strukturfondene ønsker Kommissionen at meddele det ærede medlem, at det er uhyre vanskeligt at sætte tal på alle de skrivelser, som dens tjenestegrene har sendt til de græske myndigheder indenfor de sidste 10 år. Det skyldes, at der er mange af Kommissionens tjenestegrene, der er involveret heri.

Der er næppe tvivl om, at tallet ligger meget højt, fordi skrivelserne omfatter mere end hundrede programmer. De er blevet sendt af forskellige niveauer i EU-hierarkiet til de nationale myndigheder på centralt, regionalt og lokalt plan. Sådanne skrivelser er kun et rutinespørgsmål, da anvendelsen af fællesskabsmidler er medlemsstaternes eget ansvar i overensstemmelse med de regler, der er fastlagt på EU-niveau. Som et eksempel kan nævnes, at det ansvarlige kontor for Grækenland under Generaldirektoratet for Regionalpolitik sendte 18 skrivelser til de græske myndigheder i løbet af maj 2003.

(1) Se side 478.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/92

(2004/C 84 E/0115)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3723/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(10. december 2003)

Om: Opdatering af situationen med hensyn til midlerne fra Save II-programmet til Livorno Kommune

Under henvisning til den tidligere forespørgsel E-0964/03 (1), hvori Kommissionen blev anmodet om at oplyse, om Livorno Kommune havde forelagt projekter og fået bevilget støtte fra Save II-programmet, svarede Kommissionen den 25. april 2003, at der ikke var indgivet forslag.

Kan Kommissionen oplyse, om den efter denne dato og til dato har modtaget Save II-projekter fra ovennævnte kommune?

(1) EUT C 268 E af 7.11.2003, s. 169.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/336

(2004/C 88 E/0343)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0900/03

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(21. marts 2003)

Om: Restriktioner i det indre marked

1. Er Kommissionen klar over, at Italien tilsyneladende benytter tekniske og administrative procedurer som et redskab til at beskytte sig imod handelen fra andre medlemsstater? Eksempelvis modtog SKOPOS Design Ltd fra Dewsbury i Yorkshire for over et år siden det certifikat (certificato de classificazione di reazonaone al fuoco), der kræves for at kunne sælge virksomhedens produkter i Italien, men virksomheden venter stadig på godkendelse fra det italienske indenrigsministerium. Forespørgeren fremsendte den 20. november 2002 en skrivelse til ministeriet, men har endnu ikke modtaget noget svar. Forespørgeren har siden skrevet to gange til ambassadøren ved Italiens Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union, men har heller ikke derfra modtaget et tilfredsstillende svar.

2. Er Kommissionen enig i, at Italien ikke respekterer reglerne for det indre marked og forpligtelsen til loyalt samarbejde, jf. artikel 10 i traktaten?

3. Hvad agter Kommissionen at gøre for at rette op på denne situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(25. april 2003)

Kommissionen er klar over, at godkendelsesprocedurerne for en række produkter i alle medlemsstater truer med at skabe hindringer for de frie varebevægelser, ofte på grund af den tid, det tager de nationale myndigheder at gennemføre sagsbehandlingen, også selv om procedurerne er forenklet mest muligt.

Det er beklageligt, at det har taget så lang tid at få svar på markedsføringsansøgningen i den sag, det ærede medlem omtaler, og at de italienske myndigheder, som det ærede medlem to gange har anmodet om en afklaring i sagen, har forholdt sig tavse. Sagen vil derfor blive registreret som en klage.

For at styrke det administrative samarbejde og inddrage medlemsstaterne direkte i at tackle de vanskeligheder, som borgerne og virksomhederne støder på, når de bevæger sig ind på andre hjemmemarkeder, er der oprettet et samarbejdsnet til behandling af administrative problemer, der har grænseoverskridende konsekvenser. Der er tale om det såkaldte SOLVIT-net.

En kort beskrivelse af SOLVIT-nettets opgaver og et par gode råd om, hvornår man med fordel kan kontakte nettet, findes på følgende websted: (http://europa.eu.int/comm/internal_market/solvit/ index_en.htm).

Kommissionen mener, at SOLVIT-nettet effektivt kan løse det problem, som det ærede medlem har påtalt over for Kommissionen. Sagen vil derfor blive videresendt til SOLVIT-nettet, som vil søge at løse problemet inden for ti uger.

Kommissionen vil nøje følge sagens videre gang.