ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2092/96 af Anne André-Léonard (ELDR) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Tyrkiske tekstil- og beklaedningsfirmaers konkurrencefordrejende praksis

Det ser ud til, at Den Europaeiske Unions tekstil- og beklaedningsindustri udsaettes for haardere konkurrencevilkaar, efter at toldunionen med Tyrkiet er traadt i kraft.

Tyrkiske tekstilfirmaer praktiserer mange forskellige konkurrencefordrejende metoder, som forhindrer, at markedet kan fungere normalt.

Dels konfronteres vore tekstilvirksomheder med eksportstoette (paa ca. 17%), der goer tyrkiske tekstilvarer unormalt billige (dumping).

Dels synes Tyrkiet stadig at raade over 11 toldfrie zoner, som aabner mulighed for import og eksport uden hverken kvoter eller toldafgifter.

Samtidig skulle disse toldfrie zoner principielt ikke kunne anvendes til eksport til de 15 EF-lande, efter at toldunionen er traadt i kraft.

Endelig er alle disse metoder i modstrid med toldunionsprotokollens bestemmelser.

Kan Europa-Kommissionen ikke gribe ind og goere en ende paa den naevnte praksis, der udoeves af tyrkiske tekstilfirmaer og fordrejer konkurrencen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (16. september 1996)

Den beslutning, som blev truffet af Associeringsraadet EF-Tyrkiet om gennemfoerelsen af toldunionens slutfase, og som traadte i kraft den 31. december 1995, hindrer ikke de beroerte parter i fortsat at anvende deres instrumenter til beskyttelse af handelen (saasom antidumping- og antisubsidielovgivning).

Hvis virksomheder i Faellesskabet i den forbindelse har problemer paa grund af import af varer fra Tyrkiet, som de mener saelges til priser fastsat paa uredelig vis, er Faellesskabet berettiget til, hvis visse kriterier er opfyldt, at traeffe foranstaltninger til beskyttelse af sine virksomheder. Ifoelge Faellesskabets antidumping- og antisubsidielovgivning, kan der, hvis den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet indgiver en formel klage til Kommissionen, ivaerksaettes en undersoegelse af paastanden om illoyal konkurrence fra eksportoerer i tredjelande, som paafoerer EF-erhvervsgrenen skade, og der kan derefter traeffes passende foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2371/96 af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Det foreloebige budgetforslag 1997

Kan Kommissionen i betragtning af gennemfoerelsessatsen for Ungdom for Europa-programmet (B3-1010) pr. 30. juni oplyse, hvor langt hver af aktionerne under programmet er naaet og begrunde dette (A,B,C,D,E, ledsageforanstaltninger)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (2. oktober 1996)

Kommissionen kan oplyse det aerede parlamentsmedlem om, at selv om der pr. 30. juni 1996 kun var gennemfoert 61% af programmet Ungdom for Europa, saa var gennemfoerelsessatsen allerede ultimo august oppe paa naesten 82% (73% var allerede endeligt bogfoert), og det forventes, at 100% af 1996-midlerne vil blive taget i anvendelse, i betragtning af at der den 1. oktober 1996 vil blive udvalgt yderligere projekter under aktionerne A.I, A.II.1, A.II.2, og D, ligesom man stadig er i gang med at behandle en raekke projektforslag, der er modtaget i forbindelse med de oevrige aktioner.

For saa vidt angaar gennemfoerelsen af de enkelte aktioner betragtet hver for sig, og i den forbindelse ses der bort fra aktion A.I, der forvaltes decentralt af de nationale agenturer i de enkelte medlemsstater (EU-medlemsstaterne og EFTA-landene samt EOES-landene), samt de driftstilskud, der bevilges til hvert enkelt agentur som led i ledsageforanstaltningerne, er det paa sin plads at fremhaeve, at Kommissionen og de nationale agenturer fortsat har en raekke faelles opgaver at udfoere, navnlig med hensyn til information, raadgivning og teknisk bistand:

- i forbindelse med ungdomsinitiativerne (aktion A.II.1), for at udspillet fra de unge med hensyn til projekternes antal og kvalitet kan blive tilstraekkeligt til, at alle de midler, der oprindelig blev bevilget til denne aktion, kan tages i anvendelse;

- i forbindelse med samarbejdet paa ungdomsomraadet mellem strukturer i medlemsstaterne (aktion C), for at de lokale og regionale organisationer og myndigheder paa en mere hensigtsmaessig maade kan udnytte alle de mulige initiativer, som denne aktion aabner op for.

Hvad aktion E.II angaar er der allerede udvalgt tolv undersoegelser, hvortil der meget snart vil blive indgaaet finansielle forpligtelser, saaledes at man her naar op paa en gennemfoerelsessats paa 100%.

Kommissionen vil soerge for, at en oversigt, der viser gennemfoerelsesgraden hver enkelt aktion for sig under Ungdom for Europa-programmet, bliver sendt direkte til det aerede parlamentsmedlem og til Europa-Parlamentets generelsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2154/96 af Thomas MEGAHY til Kommissionen. Fremme af rygning på universiteterne



EF-Tidende nr. C 365 af 04/12/1996 s. 0086



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2154/96 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (2. august 1996) Om: Fremme af rygning paa universiteterne Amerikanske cigaretproducenter sponsorerer fester paa universiteterne i Belgien. Kan Kommissionen oplyse, om denne praksis kendes fra andre medlemsstater, samt om den mener, der kan goeres noget paa EF-plan for at saette en stopper for dette helt klare forsoeg paa at fremme forbruget af en livsfarlig rusgift blandt unge mennesker? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. september 1996) Nej. Kommissionen er ikke bekendt med denne form for markedsfoering. Det kan dog naevnes, at der i Kommissionens aendrede forslag til Raadets direktiv om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om reklame for tobaksvarer ((EFT C 129 af 21.5.1992. )) indgaar et forbud om enhver form for gratis uddeling af tobaksvarer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2164/96 af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Anvendelse af budgetmidlerne til beskyttelse af menneskerettighederne

Den Europaeiske Union yder sin bistand paa menneskerettighedsomraadet gennem de budgetkonti, der er samlet under afsnittet »Europaeisk initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne«.

Kommissionen oplyser i sin aarsberetning for 1995, at 5,5 mio ecu er blevet afsat til budgetkonto B7-5240, og den giver en fortegnelse over de organisationer og foreninger, der har modtaget bidrag.

Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvilke kriterier foelges for udvaelgelsen blandt de forelagte projekter?

2. Har man forsoegt paa grundlag af de indgivne forslag og under hensyntagen til de af Europa-Parlamentet angivne udgiftskriterier at sikre en lige fordeling mellem alle medlemsstaternes organisationer?

3. Anses det ikke for hensigtsmaessigt at forelaegge en samlet oversigt over de indgivne projekter og dermed ogsaa over de projekter, der er blevet udelukket, med anfoerelse af grundene hertil?

4. Anses det ikke for hensigtsmaessigt at foretage en detaljeret undersoegelse, der tager hensyn til de hidtil naevnte krav, af aktiviteterne i Det Europaeiske Menneskerettighedsinstitut, da det modtager naesten en tredjedel af midlerne fra budgetkonto B7-5240?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-2163/96 og E-2164/96 (13. september 1996)

Som det aerede medlem naevner, aflaegger Kommissionen rapport til Parlamentet om anvendelsen af midlerne paa budgetpost B7-7040. I den sidste saadanne rapport vedroerende 1995, som blev sendt den 15. januar 1996, specificeredes maalene for budgetposten, som svarer noeje overens med budgetanmaerkningen. Projekterne udvaelges under henvisning til disse maal udelukkende paa basis af anmodninger fra ikke-statslige organisationer og uanset oprindelsesmedlemsstaten. Der finansieres saa mange projekter som muligt, forudsat at de er i overensstemmelse med de fastlagte kriterier, indtil bevillingerne for det paagaeldende regnskabsaar er opbrugt.

Det Europaeiske Menneskerettighedsinstitut offentliggoer en komplet aarsberetning om sin virksomhed og de til grund derfor liggende kriterier, og denne sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2010/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Antallet af traeer i spanske olivenplantager

Kommissionen bedes paa grundlag af den information, der raader over, oplyse, hvor stor den gennemsnitlige maengde af oliventraeer pr. hektar er i oejeblikket i Spanien.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2006/96, E-2007/96, E-2008/96, E-2009/96, E-2010/96, E-2011/96, E-2012/96 og E-2013/96 (9. september 1996)

De statistiske oplysninger om olivendyrkning kan variere maerkbart fra kilde til kilde og efter de anvendte definitioner. De skal derfor omgaas med forsigtighed. Med hensyn til de oplysninger, som det aerede medlem oensker, kan nedenstaaende statistikker fremlaegges.

Det samlede antal producerende oliventraeer i hver af de paagaeldende medlemsstater, som de nationale administrationer officielt meddeler Kommissionen i forbindelse med forordningerne om oliven- og olivenolieudbyttet, er for produktionsaaret 1994/95 foelgende:

>TABLE>

Oliventraeernes gennemsnitlige beplantningstaethed i de samme medlemsstater er foelgende udtrykt i traeer pr. hektar:

>TABLE>

Denne gennemsnitlige beplantningstaethed, der er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat, kan variere betydeligt fra region til region, ja fra bedrift til bedrift, ud fra olivendyrkningens mere eller mindre specialisering eller systematisering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1862/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Import af avocado fra AVS-landene og Sydamerika

Producenterne af subtropiske frugter i Granada og Málaga er bekymrede over den voksende import af avocadoer, mangofrugter og andre subtropiske frugter fra AVS-landene og Sydamerika.

Hvilke foranstaltninger kunne Kommissionen ivaerksaette for at stoette den europaeiske produktion af disse frugter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. september 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til en stigende import af tropiske frugter, der alvorligt kan forstyrre produktionsbetingelserne i EF. Kommissionen paataenker derfor ikke at traeffe saerlige foranstaltninger for at stoette EF's produktion af saadanne frugter.

Kommissionen foelger dog opmaerksomt udviklingen paa dette marked og erindrer om, at de nye bestemmelser i forslaget til reform af den faelles markedsordning for frugt og groentsager ((EFT C 52 af 21.2.1996. )) skulle goere det muligt at udarbejde foranstaltninger, der kan forbedre EF-producenternes konkurrencedygtighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1430/96 af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen (29. maj 1996)

Om: Kommissionens deltagelse i moedet i Forummet for en Paneuropaeisk Strategi for Biologisk Mangfoldighed og Landskabsbevarelse den 15.-17. maj 1996

Den 15.-17. maj 1996 afholdtes der i Strasbourg et moede i Forummet for en Paneuropaeisk Strategi for Biologisk Mangfoldighed og Landskabsbevarelse, hvortil de 55 medlemslande og Kommissionen samt en raekke internationale organisationer og ikke-statslige organisationer var indbudt.

Paa moedet fordelte man en raekke opgaver i forbindelse med biologisk mangfoldighed, som direkte vedroerer Den Europaeiske Union.

Kommissionen bedes forklare, hvorfor der paa trods heraf ikke var nogen repraesentant fra Kommissionen til stede?

Kan man konkludere, at Kommissionen ikke tillaegger dette vigtige paneuropaeiske initiativ nogen saerlig stor betydning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (27. juni 1996)

Kommissionen meddelte den 6. maj 1996 Europaraadet, at den ikke kunne deltage i moedet den 16.-17. maj 1996, og anmodede om at blive orienteret om resultaterne af moedet.

For saa vidt angaar Kommissionens prioritering paa naturbeskyttelsesomraadet, er den, efter Raadets vedtagelse i 1995 af resolutionen om Sofia-konferencen, af den opfattelse, at oprettelsen af et paneuropaeisk oekologisk net som led i »den paneuropaeiske strategi for biologisk mangfoldighed, i Faellesskabet repraesenteres af 'Natura 2000'-nettet«.

I den forbindelse koncentrerer Kommissionen for oejeblikket sine disponible ressourcer i ivaerksaettelsen af Raadets direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )) og 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. )). Desvaerre maa Kommissionen fastslaa, at den overvejende del af medlemsstaterne ikke har gennemfoert disse direktiver korrekt. Den koncentrerer nu sin indsats om den konkrete gennemfoerelse af »Natura 2000«-nettet (forberedende arbejder, overtraedelsesprocedurer, ivaerksaettelse af »LIFE-natur«-delen, information m.v....).

Udadtil har Kommissionen allerede nu orienteret Forummet for den europaeiske strategi for Biologisk Mangfoldighed om, at den vil indlede et snaevert samarbejde med bl.a. de central- og oesteuropaeiske lande. I denne forbindelse foranstalter Kommissionen et foerste moede i Slovakiet, hvor den vil vaere repraesenteret.

Til sidst vil Kommissionen minde om, at den var repraesenteret paa det foregaaende moede i den faelles paneuropaeiske strategi for biologisk mangfoldighed, som fandt sted i Genève.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2318/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Genindfoerelse af told paa import fra Tyrkiet

Ifoelge en erklaering af 22. juli 1996 fra den tyrkiske udenrigsminister, T. Ciller, har den tyrkiske regering besluttet at genindfoere told, som var blevet afskaffet paa grund af oprettelsen af toldunionen mellem Tyrkiet og EU. Eftersom det i artikel 4 i aftalen om oprettelse af en toldunion er fastlagt, at al told og alle afgifter med tilsvarende virkning afskaffes fuldstaendig i samhandelen mellem Faellesskabet og Tyrkiet, bedes Kommissionen oplyse foelgende: Er den blevet underrettet om den tyrkiske regerings planer? Paa hvilket grundlag genindfoerer Tyrkiet tolden? Er den tyrkiske regerings beslutning i overensstemmelse med aftalen om oprettelse af en toldunion? Hvad agter Kommissionen at foretage sig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (24. september 1996)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel H-661/96 fremsat af Yannos Kranidiotis i spoergetiden under Parlamentets moede den september 1996 ((Forhandlinger i Parlamentet (september 1996). )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2372/96 af Gianfranco DELL'ALBA til Kommissionen. Det foreløbige budgetforslag 1997



EF-Tidende nr. C 356 af 25/11/1996 s. 0125



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2372/96 af Gianfranco Dell'Alba (ARE) til Kommissionen (27. august 1996) Om: Det foreloebige budgetforslag 1997 Kan Kommissionen i betragtning af den betydning, Europa-Parlamentet tillaegger programmet for europaeisk frivillig tjeneste, og den interesse, hvormed det foelger programmet, forelaegge en detaljeret rapport om de gennemfoerte aktioner, udvalgte organisationer osv. siden programmets start samt praecisere, hvordan midlerne er brugt, navnlig ved at opfoere dem saerskilt efter udgiftstype? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (1. oktober 1996) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1242/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (23. maj 1996)

Om: Den faelles markedsordning for frugt og groentsager

Afsnit IV i Kommissionens forslag til Raadets forordning (EF) om den faelles markedsordning for frugt og groentsager (KOM(95)0434 ((EFT C 52 af 21.2.1996, s. 1. ))) vedroerer interventioner generelt og isaer tilbagekoeb, som er genstand for direkte finansiel intervention fra Faellesskabets side. I sammenligning med den nugaeldende markedsordning er der ikke sket nogen aendring i de generelle bestemmelser: paa omraadet for friske frugter og groentsager sker beskyttelsen af producenternes indkomst, dvs. stoette af markedspriserne, gennem en kvantitativ kontrol af udbuddet, som foretages af de producentorganisationer, der forestaar tilbagekoebene.

Mener Kommissionen med hensyn til interventionsordningen ikke, at det ville vaere hensigtsmaessigt at haeve loftet for de maengder, der skal tilbagekoebes, til 20% af de respektive producentorganisationers markedsfoerte produktion, at forlaenge overgangsperioden til seks aar og at basere beregningen af EF-tilbagekoebsgodtgoerelsen for de enkelte produkter paa et vejet gennemsnit af de gennemsnitlige maanedlige tilbagekoebspriser i produktionsaaret 1995-1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (26. juni 1996)

I Kommissionens forslag til reform af den faelles markedsordning for frugt og groentsager er der et loft paa 10% for dels de maengder, der saelges direkte af medlemmerne af en producentorganisation, dels for de maengder, der skal tilbagekoebes. Dette er i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse til Raadet og Parlamentet om frugt- og groentsagssektorens fremtid, hvor det blev foreslaaet, at producentorganisationerne selv skulle afsaette mindst 80% af deres medlemmers produktion.

Dette forslag til reform behandles for oejeblikket af Raadet. Det er derfor for tidligt at udtale sig om, hvilken endelig beslutning dette vil traeffe med hensyn til det af det aerede medlem rejste spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1604/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Opfoelgning af HELIOS-programmet

Er Kommissionen enig i, at dens kommende meddelelse om ikke-diskriminering af og lige muligheder for handicappede vil blive bedre, hvis den baseres paa udveksling af oplysninger, som indebaerer inddragelse af organisationer for handicappede paa lokalt plan med henblik paa at udvikle en fornuftig praksis paa dette omraade?

Er det ikke vigtigt at sikre, at handicappede inddrages direkte paa graesrodsplan i denne politik, og at baade Kommissionen selv og medlemsstaterne informeres i forbindelse med fremme af principperne i meddelelsen? Vil Kommissionen overveje et saadant forslag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (29. juli 1996)

Fremme af lige muligheder for handicappede indebaerer noedvendigvis, at handicappede deltager aktivt i udarbejdelsen og gennemfoerelsen af foranstaltninger, som vedroerer dem, og dette paa alle niveauer. Inden for rammerne af den opfoelgning, Kommissionen har til hensigt at give sine nye initiativer, vil den stimulere en saadan deltagelse under hensyntagen til naerhedsprincippet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1346/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoette til foreninger, ngo'er og forskellige organisationer

Kan Kommissionen opstille en fuldstaendig liste over foreninger, ngo'er og andre organisationer, der har modtaget faellesskabsstoette i henhold til post B7-210 (bistand til befolkningerne i udviklingslande og tredjelande, som er ramt af katastrofer eller alvorlige kriser), og angive den noejagtige stoerrelse af denne stoette i det sidste afsluttede regnskabsaar?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-1346/96, E-1347/96 og E-1348/96 (15. juli 1996)

De budgetposter der omtales af det aerede medlem, vedroerer humanitaer bistand, og man skal derfor goere opmaerksom paa at man herved forstaar hjaelp til ofre for naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer (krig og andre konflikter). Stoetten ydes direkte til de ramte personer, fuldstaendig upartisk og uden hensyn til race, religion eller politisk observans, og dette sker normalt via Kommissionens »saedvanlige« partnerorganisationer.

Kommissionen har anerkendt omkring 170 organisationer, internationale og NGO'er, heraf nogle under FN og Roede Kors, som partnerorganisationer og har indgaaet rammekontrakter med disser. De humanitaere projekter disse organisationer varetager, udfoeres paa grundlag af implementeringskontrakter.

Det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat vil direkte faa tilsendt en oversigt over hvor store beloeb der er ydet via budgetkonto B7-210, B7-211 og B7-217 til de forskellige NGO'er, internationale organisationer og forskellige partnerorganisationer som har varetaget foranstaltninger med finansiel stoette fra Kommissionen. Ydermere fremsendes en komplet liste over organisationer der har undertegnet en partnerskabs-/rammekontrakt med Faellesskabet vedroerende humanitaere aktioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1599/96 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Placering og finansiering af lossepladser i Portugal

I Portugal forhandles der for oejeblikket om den endelige placering, forberedelse af licitationer og anlaeg af lossepladser til hus- og industriaffald.

Det gaelder blandt andre lossepladser til affald i Vale do Minho, Vale do Lima, Vila Nova de Gaia e Santa Maria da Feira, Coimbra samt Beira Interior. Afgoerelsen om placeringen af de paagaeldende lossepladser henhoerer under byraadene i de kommuner, hvor de paagaeldende lossepladser paataenkes anlagt (henholdsvis Valença, Viana do Castelo, Vila Nova de Gaia, Coimbra og Covilhã). Afgoerelserne har skabt stor modstand i befolkningen, som beskylder de forskellige byraad for at traeffe afgoerelse paa grundlag af teknisk daarligt funderede og/eller ufuldstaendige undersoegelser og uden at have foretaget en miljoevurderingsanalyse samt, i en raekke tilfaelde, at have truffet afgoerelse uden at have offentliggjort, hvilke undersoegelser det drejer sig om.

Da der her er tale om infrastrukturer, hvortil der ydes omfattende faellesskabsstoette, anmodes Kommissionen om at besvare foelgende:

Hvilket organ skal ratificere de metoder, der ligger til grund for byraadets afgoerelse om placeringen af de paagaeldende lossepladser, og hvem har den endelige afgoerelse om finansiering af de respektive anlaeg? Den portugisiske regering alene, Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber eller begge i faellesskab?

Vil Kommissionen - selv om afgoerelsen henhoerer under den portugisiske regering - vurdere, hvorvidt den er korrekt, isaer paa baggrund af at der - i det mindste i en raekke tilfaelde - ikke er gennemfoert miljoevurderingsundersoegelser, og der tilsyneladende ikke er taget hoejde for Faellesskabets miljoenormer og -direktiver?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (1. august 1996)

Det henhoerer under de nationale myndigheder at vaelge, hvilken metode der skal anvendes til behandling af byaffald, og hvor de paagaeldende faciliteter skal placeres.

De naevnte projekter kan eventuelt faa tilskud fra Samhoerighedsfonden. Hvis Kommissionen modtager en ansoegning om tilskud, vil den kontrollere, at EF-bestemmelserne overholdes; det er en forudsaetning for tilskud, at disse bestemmelser overholdes.

Det er relevant at naevne, at faciliteterne til bortskaffelse af farligt affald ifoelge EF-retten noedvendigvis skal goeres til genstand en vurdering (ikke en undersoegelse) af miljoevirkningerne, inden der gives tilladelse til, at de anlaegges.

De oevrige faciliteter skal goeres til genstand for en saadan vurdering, naar de nationale myndigheder skoenner, at det er paakraevet.

Naar der foretages en vurdering af virkningerne, skal den beroerte befolkning hoeres.