ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2363/00 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Rådet. Den danske ØMU-undtagelse.



EF-Tidende nr. 103 E af 03/04/2001 s. 0134 - 0134



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2363/00 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Rådet (24. juli 2000) Om: Den danske ØMU-undtagelse Vil Rådet bekræfte, at et dansk ja til deltagelse i ØMU'ens tredje fase vil medføre et bortfald af protokol om visse bestemmelser vedrørende Danmark fra Maastricht-traktaten og betyde, at Danmark ikke længere kan påberåbe sig protokollen, medmindre denb genindføres på en ny regeringskonference og bekræftes gennem alle medlemsstaternes ratifikationer? Svar (9. november 2000) Rådet skal erindre det ærede parlamentsmedlem om, at Rådet ikke har beføjelse til at udlægge EF-traktaten og de dertil knyttede protokoller.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2273/00

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Kommissionen

(7. juli 2000)

Om: WTO reform om ris

WTO's reformprojekt om ris vil betyde vigtige, og efter vores mening, faretruende nye nyskabelser inden for lovgivningen om fællesskabsstøtte til risdyrkningen.

Kommissæren for landbrug og fiskeri, Franz Fischer, har omtalt nogle af hovedtrækkene i reformen, og de er som følger:

- indførelse af et set aside på 10 % (braklægning)

- afskaffelse af interventionspris

- afskaffelse af offentlig oplagring

- nedskæring på støtte fra den fælles landbrugspolitik.

De ovennævnte foranstaltninger vil reducere risarealerne drastisk, eftersom det drejer sig om en specialafgrøde, der ikke tåler vekseldrift på grund af brugen af særlige maskiner, der ikke kan anvendes til andre kornsorter, og på grund af jordens særlige beskaffenhed.

Disse foranstaltninger er tydeligvis til skade for de europæiske risdyrkere, fordi de fremmer importen af ris fra tredje lande.

Finder Kommissionen ikke, at dyrkningen af ris og lignende, som rent historisk har rødder i vore egne, bør beskyttes?

Finder Kommissionen ikke, at de verdensomspændende organisationers standpunkt, såsom WTO's, hvis ikke det imødegås tilstrækkeligt, vil det føre til en udjævning om ikke en forsvinden af de typiske produkter?

Hvilket politisk signal ønsker Kommissionen at udsende ved at negligere eller yde mangelfuld beskyttelse til de europæiske produktioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(15. september 2000)

Det europæiske rismarked er kendetegnet ved alvorlig uligevægt, der kommer til udtryk i interventionslagre på næsten 30 % af den interne produktion og i markedspriser, som næsten konstant ligger under interventionsprisen.

Denne situation fører store finansielle omkostninger med sig, fordi kvaliteten af den oplagrede ris kan forringes efter to-tre års oplagring.

Kommissionen har omhyggeligt analyseret alle foreliggende løsningsmuligheder og er nået til den konklusion, at der, hvis ris lægges ind under markafgrødereglerne og interventionsprisen afskaffes, kan skabes ligevægt mellem udbud og efterspørgsel, samtidig med at producenternes indtægter bevares.

Ifølge forslaget skal støtten ikke nedsættes. Tværtimod forhøjes den fra de nuværende 52,65 pr. ton til 63 pr. ton, hvad der svarer til støtten for korn fra 2001/2002.

Hvad importordningen angår, vil Kommissionen overholde de internationale forpligtelser ifølge GATT.

Kommissionen mener, at producenterne med dette forslag vil få gavn af markedsligevægten, og at forpligtelserne i GATT-aftalen om landbrug vil blive overholdt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3058/00

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(28. september 2000)

Om: Klassificering af toluen

Toluen er et opløsningsmiddel, som i øjeblikket er uundværligt ved trykningen af publikationer. Det skal imidlertid inden længe omklassificeres i henhold til EF-retten som en risikosætning R61, hvilket indebærer, at toluen rubriceres som et giftstof. Dette vil gøre det umuligt for virksomhederne at trykke med toluen og bringe mange arbejdspladser i fare.

Videnskabelige undersøgelser har imidlertid stillet spørgsmålstegn ved farerne ved toluen.

Den tyske MAK-kommission har gennemført en meget omfattende undersøgelse af toluen og har som følge heraf nedgraderet toluen fra den mere farlige gruppe B til den mindre farlige gruppe C. Andre undersøgelser har vist, at der i øjeblikket ikke foreligger tilstrækkelig information om toluen, som en fast holdning kan baseres på.

Kan Kommissionen oplyse, om den har bestilt videnskabelige undersøgelser om toluen, og/eller hvilke oplysninger Kommissionen baserede sin afgørelse om at rubricere toluen som et giftstof på?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(6. november 2000)

Kommissionen har endnu ikke truffet beslutning om, om toluen skal klassificeres som reproduktionstoksisk, og har heller ikke bestilt nogen videnskabelig undersøgelse af stoffet. Toluen er imidlertid i øjeblikket genstand for en risikovurdering i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer(1), herunder en vurdering af dets iboende risici. Alle relevante videnskabelige undersøgelser bliver taget i betragtning ved en sådan vurdering af farer og risici. Danmark, der er referentmedlemsstat for dette stof, har for nylig sendt Kommissionen et udkast til risikovurderingsrapport, som er under drøftelse i Kommissionens arbejdsgrupper, der består af eksperter fra medlemsstaterne.

(1) EFT L 84 af 5.4.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2688/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Disciplinær forfølgning

1. Vil Kommissionen atter overveje sit svar på min skriftlige forespørgsel E-0557/00(1) om afskedigelsesprocedurer for institutionens eget personale i lyset af (a) det meget beskedne antal ansatte i Kommissionen, der afskediges, og (b) det svar, Matthew Taylor, medlem af det britiske Underhus, har modtaget fra det britiske parlament (113608), og som viser, at 0,1 0,2 % af offentligt ansatte uden for den industrielle sektor afskediges hvert år?

2. Kan Kommissionen forestille sig, at institutionens meget lave antal disciplinærsager muligvis er omvendt proportional med de dokumenterede tilfælde af uregelmæssigheder, ineffektivitet og forsinkelser (f.eks. ved udbetalinger)?

3. Kan Kommissionen oplyse, om der findes en medlemsstat, hvor der forholdsmæssigt set afskediges færre offentligt ansatte i et givet år?

4. Har Kommissionen i benægtende fald belæg for at mene, at der pr. definition er ringere sandsynlighed for, at institutionens egne ansatte bliver udsat for fristelser eller udviser sløvhed, end at dette sker for ansatte i andre organisationer eller institutioner?

(1) EFT C 374 E af 28.12.2000, s. 105.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(4. oktober 2000)

1. Kommissionen ser ingen grund til atter at overveje sit svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-557/00 i lyset af de statistiske data, som det ærede medlem nævnte, og som blev givet i et parlamentssvar i det britiske Underhus. Selv om Kommissionen anerkender behovet for et forbedret disciplinærsystem og derfor forfølger dette mål gennem reformstrategien er Kommissionen fortsat af den opfattelse, at et disciplinærsystems samlede effektivitet bedst måles ved, i hvor høj grad det er i stand til at forhindre mangel på disciplin snarere end ved antallet af ansatte, der afskediges.

2. I den udstrækning, der findes uregelmæssigheder, ineffektivitet og forsinkelser inden for Kommissionen, skyldes de ofte utilfredsstillende regler og systemer snarere end individuelle handlinger foretaget af Kommissionens ansatte. Dette er i høj grad tilfældet med de forsinkede udbetalinger, som det ærede medlem specifikt nævner. Under sådanne omstændigheder ville det ikke være nogen løsning at indlede disciplinærsager mod enkeltpersoner. Det er nødvendigt at ændre systemet, og der arbejdes også aktivt herpå.

3. Kommissionen er ikke i besiddelse af nærmere oplysninger om antallet af offentligt ansatte, der årligt afskediges i medlemsstaterne, og ser sig derfor ikke i stand til at besvare det ærede medlems spørgsmål.

4. Kommissionen mener ikke, at EU-tjenestemænd pr. definition er mere eller mindre tilbøjelige til at udøve dårlig praksis end alle andre. Kommissionen anerkender dog, at det hverken ville være fornuftigt eller klogt at indføre et system med afskedigelser, som bestemmes af det gennemsnitlige antal afskedigelser, der måtte findes i enhver anden organisation eller institution.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2708/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Produktion af euro-pengesedler

1. Kan Kommissionen oplyse, hvor mange trykkerier der deltager i produktionen af euro-pengesedler?

2. Hvor stort et antal trykkerier trykker dollarsedler i USA?

3. Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger der er truffet for at sikre en ensartet kvalitet af euro-pengesedler fra forskellige trykkerier i Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(4. oktober 2000)

1. Der er tolv trykkerier, som fremstiller eurosedler.

2. Den amerikanske Federal reserve er delt i tolv måneder. Hvert område er bemyndiget til at udstede dollarsedler. Finansministeriets bureau of engraving and printing er ansvarlig for fremstilling af sedler, der for tiden sker to steder (Washington og Fort Worth).

3. Den Europæiske Centralbank foretager en omhyggelig kontrol af seddelproduktionens kvalitet for at sikre, at sedlerne er fuldstændig ensartede.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0060/00

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(20. januar 2000)

Om: Tilføjelsen af visse typer bladafgrøder i den kombinerede nomenklaturliste over godkendt bevoksning, som kan dyrkes på støtteberettigede områder i henhold til jordudtagningsordningen

Kommissionen bedes meddele, om følgende sorter kan indføjes i den kombinerede nomenklaturliste for godkendt bevoksning, som kan dyrkes på støtteberettigede områder i henhold til jordudtagningsordningen, på den betingelse, at de ikke anvendes til konsum eller dyrefoder:

- Forskellige sorter pittosporum

- forskellige sorter ozothamnus

- forskellige sorter lyng, herunder forskellige sorter erika, erigena, forskellige sorter calluna (hedelyng) og senecio

- forskellige sorter hypericum

- macrocarpa

- forskellige sorter viburnum?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(1. marts 2000)

Jord, der er udtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999 af 17. maj 1999 om indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder(1), kan anvendes til produktion af råvarer, der er anført i bilag I eller II i Kommissionens forordning (EF) nr. 2461/1999 af 19. november 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999, for så vidt angår anvendelsen af udtagne landbrugsarealer med henblik på produktion af råvarer(2), hvis disse råvarer er beregnet til forarbejdning til slutprodukter, som er bestemt til andre formål end konsum. Disse slutprodukter er anført i bilag III til den nævnte forordning.

Bilagene er udarbejdet sådan, at der skabes nye industrielle afsætningsmuligheder på nonfoodområdet for landbrugsprodukter. Der er taget særlig hensyn til ikke at gribe ind i eksisterende afsætningsmuligheder.

De afgrøder, som det ærede parlamentsmedlem nævner, er alle prydplanter, der sammen med en række andre planter henhører under position 060290 i den kombinerede nomenklatur (KN). Disse planter opfylder ikke ovennævnte kriterier og kan derfor ikke tilføjes listerne i bilagene.

(1) EFT L 160 af 26.6.1999.

(2) EFT L 299 af 20.11.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3195/00

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(12. oktober 2000)

Om: Forskning i alternativ anvendelse af tobak

Kan Kommissionen oplyse, om EU gennemfører forskning i alternative anvendelser af tobak? Har Kommissionen kendskab til, at forskning i Indien har ført til fremstilling af Solanesol, som er alkohol af høj kvalitet, samt til nikotinsulfat, som kan vise sig at være et miljøvenligt middel til bekæmpelse af insekter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(8. december 2000)

Fællesskabets særlige tobaksfond kan i henhold til den nye forordning (EF) nr. 1648/2000 af 25. juli 2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2075/92 om Fællesskabsfonden for Tobak og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2427/93(1) anvendes til at finansiere forskningsprojekter, herunder formidling af resultaterne til nationale myndigheder og berørte sektorer, inden for udvikling og videreudvikling af alternativ anvendelse af råtobak i overensstemmelse med den ovennævnte forordnings artikel 1, stk. 1), litra b) (f.eks. mere miljøvenlige dyrkningsmetoder). Der er endnu ikke tildelt støtte til et projekt i henhold til den nye gennemførelsesforordning.

I forbindelse med forskning og teknologisk udvikling under det femte rammeprogram (fra 1998 til 2002)(2), er der i den centrale forskningsaktion Bæredygtigt landbrug, skovbrug, fiskeri samt landbrugsindustri inden for rammerne af særprogrammet Livskvalitet mulighed for finansiering af forskningsprojekter vedrørende alternativ anvendelse af industriafgrøder, herunder tobak. Kommissionens indkaldelse af projektforslag har dog hidtil ikke ført til indsendelse af forskningsprojekter med den krævede videnskabelige værdi.

Kommissionen er bekendt med udviklingen inden for ikke-levnedsmiddelafgrøder i Indien.

(1) EFT L 189 af 27.7.2000.

(2) EFT L 26 af 1.2.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3011/00

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(19. september 2000)

Om: Risiko for den sicilianske fiskerflåde som følge af de høje brændstofpriser

Fiskeri udgør en af de største indtægtskilder for mange familier på Sicilien, som tegner sig for en af de største flåder i Middelhavet.

Der er i den seneste tid sket en prohibitiv forhøjelse af prisen på brændstof, som er af stor betydning for fiskeriet.

Der er risiko for, at denne prisstigning vil lamme den sicilianske fiskerflåde og skade det allerede prekære beskæftigelsesniveau i denne sektor.

Agter Kommissionen at intervenere med udligningsgodtgørelser og/eller supplerende foranstaltninger for at lette de alvorlige finansielle byrder for operatørerne i fiskerisektoren, særlig hvad angår dem, der befinder sig i mål 1-regioner?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. oktober 2000)

Kommissionen følger nøje udviklingen i oliepriserne og deler det ærede medlems bekymringer med hensyn til de økonomiske virkninger af stigende brændstofpriser, herunder for fiskeriet. Den er fuldstændig klar over, at denne sektor er særlig hårdt ramt af prisstigningerne, fordi er brændstof generelt udgør en stor andel af fiskeriets driftsomkostninger.

De foranstaltninger, der skal iværksættes under disse omstændigheder, må ikke skade konkurrencen mellem medlemsstaterne. Det var på denne baggrund, at Kommissionen på mødet den 6. september 2000 fastlagde de generelle retningslinjer for en langsigtet strategi for alle berørte sektorer.

Kommissionen er parat til, sammen med medlemsstaterne og under overholdelse af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 88 (tidligere artikel 93), at iværksætte specifikke foranstaltninger for de kategorier, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet(1).

(1) EFT L 337 af 30.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2340/00

af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen

(13. juli 2000)

Om: Virksomhedsstøtteprogrammet under Phare

Den europæiske læderindustri, repræsenteret ved Cotance, forelagde i oktober 1999 inden for rammerne af virksomhedsstøtteprogrammet under Phare et udkast til projekt, der i sidste instans ikke blev valgt, selvom det opfyldte samtlige kriterier for støtteberettigelse.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke kriterier der blev anvendt ved tildelingen af point til Cotance-projektet?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen på skriftlige forespørgsler E-2340/00 og E-2341/00

(7. september 2000)

PHARE's erhvervsstøtteprogram blev udarbejdet med henblik på at styrke kapaciteten i sektoropdelte og horisontale erhvervsorganisationer i 10 central- og østeuropæiske ansøgerlande. Hensigten var at bistå virksomheder i disse lande i optagelsesforberedelsesfasen, herunder ikke mindst hvad angår overholdelsen af reglerne for det indre marked.

Der blev under PHARE-erhvervsstøtteprogrammet offentliggjort 2 indkaldelser af forslag i juni 1999. Det drejede sig om 2-årige samfinansieringprojekter mellem Fællesskabet og organisationer i de central- og østeuropæiske lande. Den første indkaldelse vedrørende styrkelse af erhvervsstøtteorganisationer i de central- og østeuropæiske lande havde et samlet budget på 14 mio. (de enkelte projekter kunne modtage mellem 0,5 og 2 mio.). Den anden indkaldelse vedrørende styrkelse af støtten fra erhvervsstøtteorganisationer til virksomheder i de central- og østeuropæiske lande med henblik på tilpasning til fællesskabsretten havde et samlet budget på 8 mio. (de enkelte projekter kunne modtage mellem 0,5 og 1 mio.). Da fristen for de 2 indkaldelser udløb den 15. oktober 1999 havde Kommissionen modtaget 98 forslag, heraf 55 til indkaldelse nr. 1 og 43 til nr. 2.

Evalueringen af de støtteberettigede projekter blev foretaget på basis af en række pointgivende kriterier med udgangspunkt i de udvælgelseskriterier, der var offentliggjort i indkaldelsen af forslag. Det projekt, som det ærede medlem omtaler, opnåede 802 points ud af 1500 mulige. Projekter, der opnåede under 965 points, kunne ikke komme i betragtning til finansiering. Kommissionen fremsender en liste over disse kriterier direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Resultatet af evalueringen var, at 17 projekter kunne komme i betragtning til finansiering (9 projekter i indkaldelse 1 og 8 i nr. 2). 9 organisationer fik bevilget projektstøtte under begge indkaldelser. De aktiviteter og sektorer, der er omfattet af projekterne, er: handelskamre, små og mellemstore håndværksvirksomheder, møbel- og træindustrien, producentsammenslutninger, sociale virksomheder, medlemsvirksomheder, den kemiske industri, levnedsmiddel- og drikkevareindustrien, stålindustrien, tekstil- og beklædningsindustrien, virksomheder der fremstiller maskiner for administrativt brug, informationsteknologiindustrien samt animalsk produktion.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3557/00

af Wilhelm Piecyk (PSE) til Kommissionen

(9. november 2000)

Om: Tankskibet Ievoli Sun's forlis klassifikationsselskabet Rina's rolle

Det sunkne kemikalietankskib Ievoli Sun blev af det italienske klassifikationsselskab Rina klassificeret som værende sødygtigt. Der er tale om det samme klassifikationsselskab, som allerede i december sidste år havde undersøgt det sunkne olietankskib Erika og åbenbart ikke lod til at have bemærket dette skibs miserable tilstand.

Kommissionen bedes besvare følgende:

1. Hvorledes agter Kommissionen at indlede en undersøgelse af spørgsmålet, om klassifikationsselskabet Rina i tilstrækkeligt omfang har opfyldt sin undersøgelseskontrakt i forbindelse med tankskibet Ievoli Sun?

2. Overvejer Kommissionen at indlede en procedure mod klassifikationsselskabet Rina med henblik på at fratage det dets licens, i fald det i forbindelse med denne undersøgelse konstateres, at Ievoli Sun trods åbenbare mangler var blevet klassificeret som værende sødygtigt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(1. december 2000)

Det er beklageligt at endnu et tankskib er forlist i hårdt vejr ud for den franske kyst. De to ulykker er dog væsentligt forskellige, idet Erika brækkede over på grund af svigt i konstruktionen, mens Ievoli Suns skrog ser ud til at være ubeskadiget. Kommissionen følger nøje de undersøgelser, som flagstaten Italien og de franske myndigheder har i gang af, hvad der kan have forårsaget den seneste ulykke. På nuværende tidspunkt har Kommissionen ikke kendskab til noget, der kunne tyde på, at ulykken er en direkte følge af forsømmelighed fra klassifikationsselskabet RINA's side.

Kommissionen kan give det ærede medlem følgende oplysninger som svar:

1. Kommissionen er ikke en flagstat og har ingen bemyndigelse til at foretage undersøgelser af søulykker; det tilkommer flagstaten og den stat, hvori ulykken er sket. Kommissionen fører imidlertid løbende tilsyn med de organisationer, der er anerkendt i henhold til Rådets direktiv 94/57/EF af 22. november 1994 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed(1), herunder RINA. Kommissionen har faktisk netop modtaget alle relevante oplysninger om Ievoli Sun fra RINA og er ved at gennemgå materialet.

2. Skulle det på grundlag af den officielle undersøgelse eller på anden måde vise sig, at ulykken skyldes forsømmelighed fra RINA's side, vil Kommissionen undersøge muligheden af at benytte artikel 9 i direktiv 94/57/EF, dvs. tilbagekaldelse af godkendelsen.

Det ærede medlem skal imidlertid også gøres opmærksom på, at der i kølvandet på Erikas forlis er stillet forslag om ændring af ovennævnte direktiv for at stramme direktivets bestemmelser op og indføre en ny sanktion, der netop tager sigte på den situation, det ærede medlem henviser til, nemlig at suspendere driftstilladelsen midlertidigt.

Kommissionen håber at det ændrede direktiv kan vedtages hurtigt.

(1) EFT L 319 af 12.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2783/00

af Karin Riis-Jørgensen (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Dansk lov om sikkerhedsstillelse ved registrering af virksomheder i Danmark

Man har for nylig i Danmark indført en lov om sikkerhedsstillelse ved registrering af virksomheder. Der er tale om en sikkerhedsstillelse for tilsvar af moms, A-skat, arbejdsmarkedsbidrag og selskabsskat i de tilfælde, hvor den pågældende virksomhed har en formue på mindre end 125 000 DKK. Undlader virksomheden at stille sikkerhed, kan den ikke registreres i Danmark.

Loven er efter sigende blevet lavet for at forhindre virksomheder med et dårligere kapitalgrundlag end de danskbaserede anpartsselskaber i at drive virksomhed i Danmark, jf. EF-Domstolens Centros-dom af 9. marts 1999,

Finder Kommissionen denne nye danske praksis om sikkerhedsstillelse for virksomheder med en formue på mindre end 125 000 DKK, der ønsker at operere i Danmark, i overensstemmelse med Fællesskabets regler?

Hvorledes forholder Kommissionen sig til, at en virksomhed, der er stiftet efter engelske krav (der er mere lempelige end de danske vedrørende selskabskapital), ikke får fordel af de engelske krav, når den driver virksomhed i Danmark, fordi der nu stilles krav om en sikkerhedsstillelse, der er af samme størrelse, som det kapitalkrav, der gælder med hensyn til stiftelse af danske anpartsselskaber, men som ikke kan håndhæves over for selskaber fra andre EU-lande, der ønsker at drive virksomhed i Danmark?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(23. oktober 2000)

Ud fra de oplysninger, Kommissionen på nuværende tidspunkt er i besiddelse af, kan den ikke give noget endegyldigt svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel.

Så snart Kommissionen har fået yderligere oplysninger fra de danske myndigheder, vil den foretage en dybtgående undersøgelse af de pågældende bestemmelser og afgøre, hvorvidt disse overholder EF-traktatens principper, jf. Domstolens Centros-dom, som det ærede medlem også henviser til.