ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/647

(2004/C 78 E/0687)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3813/03

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(11. december 2003)

Om: Retslig efterforskning af anvendelsen af EU-finansiering til landbrugssektoren indledt af retten i Venedig

Den 26. november 2003 bragte den italienske hjemmeside Vivacity Belluno en artikel under overskriften »Entreprenør fra Puglia arresteret for bedrageri mod EU«, hvoraf fremgår følgende:

— Tre personer er blevet anholdt for gentagne gange at have medvirket til groft bedrageri med det formål at tiltuske sig nationale eller EU-midler og for gentagne gange som privatpersoner at have begået alvorlig dokumentfalsk i offentlige dokumenter og endelig for den skærpende omstændighed at have forvoldt skade af betydeligt omfang.

— De tre personer skal ifølge det italienske skatte- og toldpoliti (Guardia di Finanza) have stiftet adskillige firmaer og virksomheder i Veneto-, Lazio- og Puglia-området, der producerer og sælger tørret lucerne, som støttes med betydelige EU-midler.

— Selskaberne blev brugt til at fakturere eller modtage partier af lucerne, takket være hvilke de tre personer uretmæssigt — og alene i 2002 — skal have modtaget ca. 500 000 EUR fra det italienske kontor for udbetaling af landbrugsstøtte.

— Tilbagebetalingen vil — sammen med de administrative bøder og de bøder, der idømmes virksomhederne for ikke at have holdt øje med, at deres egen administration handler lovligt og foretager revalueringer - beløbe sig til mindst 1 300 000 EUR og højst 1 900 000 EUR.

Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse:

— om den har kendskab til ovennævnte, samt hvilke foranstaltninger den har truffet eller agter at træffe?

— om OLAF er blevet orienteret, og om OLAF har indledt eller agter at indlede en undersøgelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(27. januar 2004)

Kommissionen kan oplyse, at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) er orienteret om, at der i Italien er indledt en retslig efterforskning af bedrageri mod EU. Sagen vedrører en virksomhed, der gentagne gange har medvirket til groft bedrageri med det formål at tiltuske sig nationale midler og EU-midler og for gentagne gange at have begået alvorlig dokumentfalsk.

Sagen er allerede indledt ved retten i Venedig i Italien, og OLAF står fuldt ud til rådighed for de berørte myndigheder for at bistå med den hjælp, der eventuelt er brug for.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/2

(2004/C 88 E/0002)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0043/03

af Gian Gobbo (NI) til Kommissionen

(14. januar 2003)

Om: Indførelse af en minimumspunktafgiftssats på vin

Kommissionen skulle have udarbejdet et forslag, der tager sigte på at indføre en minimumspunktafgiftssats på vin på 0,14EUR pr. liter (270 lire) fra 2003 og på 0,15EUR fra 2007.

Denne sats ville udgøre en yderligere fiskal og bureaukratisk byrde for en af europæisk landbrugs mest avancerede og konkurrencedygtige sektorer på verdensplan.

I mange EU-lande, herunder Italien, eksisterer der ingen punktafgift på vin, og derfor ville indførelsen heraf, langtfra at udgøre en harmonisering af skattesystemet, være ensbetydende med at indføre en veritabel ny afgift.

Finder Kommissionen ikke, at indførelse af en punktafgift på vin kunne være til skade for landbrugsproducenterne?

Finder Kommissionen det ikke hensigtsmæssigt at forsvare og fremme den europæiske vinproduktion, hvis rødder går helt tilbage til vor civilisations fjerneste fortid, og som går igennem hele den kulturelle og religiøse billedverden på vort kontinent?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. januar 2003)

Rådets direktiv 92/84/EØF af 19. oktober 1992 omhandler tilnærmelse af punktafgiftssatserne for alkohol og alkoholholdige drikkevarer (1). I henhold til direktivets bestemmelser skal de fastsatte punktafgiftssatser revideres regelmæssigt af Rådet på grundlag af en rapport fra Kommissionen.

Kommissionen er for øjeblikket ved at forberede en sådan rapport, hvori der tages hensyn til alle relevante faktorer, særligt det indre markeds rette funktion, konkurrencen mellem de forskellige former for alkoholholdige drikkevarer, punktafgiftssatsernes realværdi og EF-traktatens bredere målsætning, som fastsat i artikel 8 i dette direktiv. Disse overvejelser tager også hensyn til producenternes situation og til de øvrige forhold, der nævnes af det ærede medlem.

(1) EFT L 316 af 31.10.1992.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/240

(2004/C 84 E/0284)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3441/03

af Koenraad Dillen (NI) til Rådet

(20. november 2003)

Om: EU-aktion mod Guantánamo-fængslet

Europa-Parlamentet har anmodet rådsformanden, den italienske premierminister, Silvio Berlusconi, om i Washington at protestere over tilbageholdelsen af EU-statsborgere på den amerikanske flådebase Guantánamo på Cuba. 26 EU-statsborgere sidder fængsler i Camp X-Ray. Dette fængsel benyttes til personer, der er arresteret som led i kampen mod terrorismen efter den 11. september.

Ved Rådet præcis, hvad disse 26 tilbageholdte anklages for?

Mener Rådet ikke, at det er de nationale regeringers opgave at bidrage til at sikre deres statsborgere retssikkerhed i udenlandske fængsler?

Kan Rådet give en oversigt over andre EU-statsborgere, der af politiske eller strafferetlige årsager sidder fængslet i andre, ikke-europæiske fængsler? Følger Rådet også op på disses sager? Hvordan går Rådet konkret til værk i denne forbindelse? Hvilke resultater har det hidtil opnået?

Svar

(11. marts 2004)

Rådet er ikke i stand til at give nærmere oplysninger om de lovovertrædelser, der ligger til grund for tilbageholdelsen af de internerede i Guantanamo Bay.

Som Rådet tidligere har tilkendegivet i sine svar på skriftlig forespørgsel E-1470/03 og E-2444/03 henhører beskyttelsen af medlemsstaternes statsborgeres rettigheder og interesser i tredjelande i henhold til Wienerkonventionen om konsulære forbindelser under de enkelte berørte medlemsstater, uanset om de pågældende tilbageholdes i Guantanamo Bay eller andre steder.

Rådet råder derfor ikke over en oversigt af den type, som omtales i forespørgslen. Hvis en medlemsstat vælger at forelægge de øvrige medlemsstater spørgsmålet om tilbageholdelse af en af dets statsborgere i udlandet og anmoder om bistand fra EU i forsøget på at udvirke den pågældende statsborgers løsladelse, kan den relevante arbejdsgruppe i Rådet beslutte, at formandskabet skal anmode EU's missionschefer i det pågældende tredjeland om at foretage en passende demarche, eventuelt i al fortrolighed, eller gruppen kan beslutte, at EU's trojka skal tage spørgsmålet op i et politisk dialogmøde med det berørte tredjeland. I sådanne tilfælde holder formandskabet normalt medlemsstaterne orienteret om resultatet af demarchen eller drøftelsen og af eventuel opfølgning i den forbindelse. Sådanne fremgangsmåder har i visse tilfælde været vellykkede og givet det ønskede resultat.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/123

(2004/C 88 E/0131)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2955/03

af Maurizio Turco (NI) og Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om: Endnu et tilfælde af forfølgelse af homoseksuelle i Egypten

Europa-Parlamentet har indtrængende og gentagne gange fordømt forfølgelseskampagnen mod homoseksuelle i Egypten og anmodet Kommissionen og Rådet om at træffe konkrete og effektive foranstaltninger overfor de egyptiske myndigheder. Den 28. august 2003 skal 62 formodede homoseksuelle mænd være blevet arresteret i Egypten på Qsr el Nil-broen under en razzia, som Kairos politi havde iværksat. Politiet omringede broen og anholdt de tilstedeværende efter at have forhånet de formodede homoseksuelle. Efter tre dages fængsel blev de anholdte anklaget for »uanstændig adfærd« og tvunget til at erklære sig skyldige. De blev løsladt efter at have måttet oplyse bopæl. Retsmøderne vil finde sted i november og december 2003.

Har Rådet kendskab til disse anholdelser? Agter den i tråd med Europa-Parlamentets gentagne anmodninger at træffe konkrete og effektive foranstaltninger over for Egypten på grund af den alvorlige forfølgelseskampagne mod homoseksuelle, som allerede har stået på i årevis?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(5. november 2003)

Kommissionen følger nøje med i forfølgelsen af homoseksuelle i Egypten. Den har i den forbindelse, således som Europa-Parlamentet anmodede om i sin beslutning af 10. april 2003, udtrykt sin bekymring over for de egyptiske myndigheder både over »Queen Boat«-sagen selv samt over politiets tilsvarende forfølgelse ved flere lejligheder.

Der har senest kunnet konstateres positive udviklingstendenser, især løsladelsen af 29 af de tiltalte og overførslen af retsforfølgningen fra de domstole, der tager sig af sager vedrørende statens sikkerhed, til de almindelige domstole. Men de ærede medlemmer kan være forsikret om, at vor delegation i Cairo sammen med medlemsstaternes ambassader fortsat vil følge denne sag på samme måde som sagerne med de 62 mænd, der blev arresteret den 28. august. Ligeledes vil Kommissionen fortsat rejse disse spørgsmål over for de egyptiske myndigheder, når det er relevant.

Institutionerne inden for rammerne af associeringsaftalen mellem EU og Egypten (nogle medlemsstater har endnu ikke ratificeret aftalen) bliver endnu et nyttigt forum til drøftelse af en række menneskerettighedsspørgsmål.

Som det er det ærede medlem bekendt, fremlagde Kommissionen endvidere den 22. maj 2003 en meddelelse om »styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet« med det formål, at der skal arbejdes konstruktivt for konkrete fremskridt på menneskerettighedsområdet. Denne meddelelse er nu til behandling i Rådet og Europa-Parlamentet.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/245

(2004/C 84 E/0290)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3526/03

af Jens-Peter Bonde (EDD) til Rådet

(20. november 2003)

Om: Forskellen på afstemning ved enstemmighed og konsensus

I konventets udkast til en forfatning for EU fastslås, at Det Europæiske Råd træffer afgørelse ved konsensus, medmindre andet er fastsat i forfatningen (I-20.4). Det bedes oplyst, om et enkelt land kan blokere en beslutning i Det Europæiske Råd taget med konsensus, samt hvad den præcise definition på en beslutning truffet ved konsensus er?

Svar

(11. marts 2004)

Rådet minder det ærede parlamentsmedlem om, at det ikke tilkommer Rådet at udtale sig om spørgsmål vedrørende regeringskonferencen.

Da spørgsmålet imidlertid også vedrører de nugældende traktater og især Det Europæiske Råds virkemåde, kan der gives følgende svar.

Ifølge de nugældende traktater (ligesom i udkastet til traktat om en forfatning for Europa) findes der kun tre retligt fastlagte afstemningsmåder til vedtagelse af en retsakt eller afgørelse, der kræver afstemning i Rådet (eller i Det Europæiske Råd i forfatningsudkastet): simpelt flertal, kvalificeret flertal eller enstemmighed.

Konsensus (almindelig enighed) er ikke en afstemningsregel og er ikke retligt fastlagt. Der er tale om den måde, hvorpå Det Europæiske Råd allerede nu vedtager konklusioner eller andre politiske tekster, som ikke har form af en retsakt med bindende retsvirkning over for tredjemand.

I sin mest almindelige betydning forstås ved konsensus, at teksten er generelt acceptabel og ikke er genstand for formelle indvendinger fra nogen af delegationerne, selv om visse delegationer kan have forbehold med hensyn til substansen eller visse aspekter af teksten, uden at disse delegationer dog modsætter sig, at der kan konstateres konsensus.

I øvrigt henvises det ærede parlamentsmedlem til resultaterne fra regeringskonferencens gruppe af juridiske eksperter (1). Gruppen foreslår, at forfatningsudkastet ændres, således at man udtrykkeligt fastlægger den afstemningsregel, der gælder i alle de tilfælde, hvor der i udkastet til traktat om en forfatning for Europa tillægges Det Europæiske Råd beføjelse til at vedtage bindende retsakter.

(1) Se dok. cig 50/03 og gruppeformandens beretning, dok. 51/03, der er tilgængelige på regeringskonferencens internetsted.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/205

(2004/C 78 E/0209)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2982/03

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. oktober 2003)

Om: Stabilitetspagten

I Kommissionens svar på min forespørgsel H-0564/01 (1) til Rådet om det græske stabilitets- og udviklingsprogram blev jeg informeret om følgende: »Økofin-rådet behandlede den 12. februar 2001 det første stabilitetsprogram for Grækenland for perioden 2001-2004 […] Økofin-rådet fandt, at budgetoverslagene under normale omstændigheder frembyder tilstrækkelig sikkerhed for, at grænsen for det offentlige budgetunderskud på 3 % af BNP ikke overskrides«.

Den græske regering er ifølge offentliggørelser efter at have foretaget grundig kontrol af budgetterne for de olympiske projekter i samarbejde med organisationen »Athen 2004« nået frem til den konklusion, at der i 2003-2004 vil være behov for yderligere 2,3 mia.EUR til færdiggørelse af projekterne. I hvor høj grad mener Kommissionen, at Grækenland ikke vil overskride »sikkerhedsmargenen«, og at det vil kunne holde sit underskud stabilt? Mener Kommissionen fortsat, at Grækenland ikke er afveget fra de grænser, der er sat i Stabilitetspagten, i løbet af de to år, der er gået, siden Økofin-rådet foretog den første vurdering af Grækenlands økonomiske situation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(4. november 2003)

Kommissionen overvåger nøje udviklingen i Grækenlands offentlige finanser, især nu hvor de stigende udgifter til De Olympiske Lege og udgifterne til den bebudede sociale pakke synes at lægge et betydeligt pres på statsbudgettet. Den græske regering har for nylig revideret tallet for den offentlige gæld til 1,4 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 2003. I foråret anslog Kommissionen den offentlige gæld til 1,1 % af BNP i 2003 og 1,0 % af BNP i 2004. Den seneste udvikling antyder, at disse skøn ganske givet vil blive taget op til revision i Kommissionens efterårsprognose, som stadig er under udarbejdelse. Under disse omstændigheder vil Kommissionen helt sikkert foretage en indgående undersøgelse af budgetudviklingen i Grækenland, hvis der skulle opstå tydelige tegn på tilbagegang. Det skal ikke glemmes, at Rådet i sin udtalelse om det opdaterede stabilitetsprogram for 2002 (januar 2003) opfordrede Grækenland til at foretage større og kraftigere mellemfristede budgetjusteringer. Det blev understreget, at et sådant tiltag var påkrævet i lyset af den fortsat store statsgæld og den utilstrækkelige nedbringelse af gælden inden for de seneste år.

(1) Skriftligt svar af 4.7.2001.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/14

(2004/C 84 E/0014)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2103/03

af Olle Schmidt (ELDR) til Kommissionen

(18. juni 2003)

Om: Grænseoverskridende investering

Mener Kommissionen, at indførelsen af euroen har givet anledning til en forøgelse af grænseoverskridende investering mellem eurozonens deltagerlande? Kan Kommissionen tillige opgive tallene for Sverige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(2. juli 2003)

Som angivet i Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1350/03 (1) fremgår det af oplysninger om udenlandske direkte investeringer, at indførelsen af euroen har haft en gunstig virkning på de deltagende landes grænseoverskridende investeringer. Data om udenlandske direkte investeringer indhentet af Eurostat viser en meget større stigning af udenlandske direkte investeringer i 1999 og 2000 i euroområdet end i andre medlemsstater. Dette kan fortolkes som et bevis på Den Økonomiske og Monetære Unions positive virkning på grænseoverskridende direkte investeringer. Det er ikke desto mindre vigtigt at erindre, at ØMU kun er en af de faktorer, der har påvirket udenlandske direkte investeringer i euroområdet i de seneste år. I 2001 medførte faldende fusionsaktiviteter og svækket økonomi et voldsomt fald i udenlandske direkte investeringer i både euroområdet og andre medlemsstater.

Tallene for udenlandske direkte investeringer (2) for Sverige er som følger:

(mio. EUR) 1999 (3) 2000 2001 Fra EU-15 til Sverige 45 185 12 061 8 646 Fra euroområde til Sverige 8 839 8 496 7 090 Fra ikke-euroområde til Sverige 36 346 3 565 1 556 Fra ekstra-EU 15 til Sverige 5 370 8 280 2 715

(1) Se side 8.

(2) Omfatter ikke geninvesterede indtægter.

(3) Fusionen mellem Astra og Zeneca samt Fords opkøb af Volvo Personvagnar medførte en stigning i udenlandske direkte investeringer i Sverige på omkring 34 062 mio. EUR (300 mia. SEK) i 1999.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/35

(2004/C 88 E/0037)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1492/03

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(2. maj 2003)

Om: Kaffeforhandlinger

Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt der sker i de igangværende forhandlinger mellem Den Europæiske Union og Den Europæiske Kaffesammenslutning om etableringen af et uafhængigt system til at kontrollere kvaliteten af kaffe, der importeres i Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(5. juni 2003)

Som det ærede medlem sikkert er klar over, har Kommissionen støttet vedtagelsen af Det Internationale Kafferåds resolution nr. 407 om minimumsstandarder for eksportkaffe i alle faser af forhandlingerne.

Gennemførelsen af denne resolution kræver at medlemmerne gør en maksimal indsats for at støtte programmets målsætninger og samarbejder om formidlingen af oplysninger, bl.a. vedrørende indførsler som ikke opfylder de aftalte standarder. Til sikring af en detaljeret og klar information har Kommissionen og Den Europæiske Kaffesammenslutning således aftalt at sidstnævnte en gang i kvartalet meddeler Kommissionen hvilke indførsler der ikke opfylder resolution 407. Kommissionen videresender disse oplysninger til Det Internationale Kafferåd i London.

Kommissionen har flere gange mindet Den Europæiske Kaffesammenslutning om nødvendigheden af at indsende oplysninger og henledt generalsekretærens opmærksomhed på den forpligtelse sammenslutningen har påtaget sig og hvilken rolle den private sektor må spille i denne sammenhæng.

Kommissionen konstaterer med beklagelse at man ikke har modtaget oplysninger siden udgangen af det første kvartal efter resolutionens iværksættelse.

Kommissionen er i løbende kontakt med Den Europæiske Kaffesammenslutning og håber stadig at kaffebranchen hurtigt finder en tilfredsstillende løsning. Skulle den nuværende situation fortsætte, kan Kommissionen forvisse den ærede medlem om at den vil gribe ind inden for Den Internationale Kaffeorganisation og sørge for at der indføres et mere bindende system således at man kan opnå den fornødne klarhed og en korrekt iværksættelse af resolution 407.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/97

(2004/C 88 E/0102)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2558/03

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(4. august 2003)

Om: Menneskerettigheder i Peru

Er Kommissionen vidende om arrestationen og fængslingen af Walter Cubas Baltazar i Peru? Jeg er blevet kontaktet af foruroligede borgere i min valgkreds, der har henvist til forlydender om, at Walter Cubas Baltazar er blevet tortureret under sin tilbageholdelse.

Kan Kommissionen forsikre disse borgere om, at den undersøger forlydender om menneskerettighedskrænkelser i Peru, og at den benytter sine officielle forbindelser med landet til at gøre opmærksom på spørgsmål, der giver anledning til betænkeligheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(12. september 2003)

Kommissionen er vidende om arrestationen og fængslingen af Walter Cubas Balthazar i Peru, og Kommissionens delegation i Lima og følger nøje begivenhederne i forbindelse med arrestationen.

I overensstemmelse med arbejdsdokumentet om anvendelsen af retningslinjerne for EU's politik over for tredjelande om tortur af december 2002 har EU's delegationsledere i Lima for nylig rapporteret om situationen vedrørende tortur i landet og følger nøje, hvor langt Peru er kommet med helt at få udryddet tortur.

Spørgsmål vedrørende menneskerettighederne står permanent på dagsordenen i den politiske dialog mellem EU og Peru, som gennemføres inden for rammerne af Andesfællesskabet. EU støtter navnlig arbejdet i sandheds- og forsoningskommissionen (Comisión de la Verdad y Reconciliación Nacional), der bl.a. har til opgave at undersøge alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i perioden 1980-2000.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/504

(2004/C 78 E/0524)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3259/03

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. november 2003)

Om: Stank fra lossepladsen i Ano Liosia

Ikke alene indbyggerne i Petroupoli kommune men også bystyret har klaget over, at der i den senere tid er væltet bølger af stank fra lossepladsen i Ano Liosia ud over omgivelserne, herunder især Petroupoli kommune. Dette medfører alvorlige risici for den offentlige sundhed og forringer på mange måder livskvaliteten og områdets udvikling. Indbyggerne er så meget desto mere bekymrede, fordi lossepladsen i Ano Liosia også bruges til ukontrolleret bortskaffelse af spildevandet fra Psittalia og de biologiske rensningsanlæg i Metamorfosi. Samtidig er man i færd med at undersøge muligheden af at deponere affald i Mousama-stenbruddet, der ligger meget tæt på.

Er Kommissionen blevet gjort bekendt med ovenstående? Hvilke skridt agter den at tage for at sikre, at der indrettes nye, forskriftsmæssigt kontrollerede affaldsdeponeringssteder med henblik på at få løst dette problem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(17. december 2003)

Kommissionen har gennem en række klager både fået kendskab til driften af deponeringsanlægget i Ano Liosia og til problemet med bortskaffelse af renseslam fra renseanlægget for byspildevand fra Psyttalia.

Driften af deponeringsanlægget i Ano Liosia hænger direkte sammen med udledningen hertil af renseslam fra Psyttalia. Kommissionen har bedt de græske myndigheder om at oplyse den om deponeringsanlæggets driftsvilkår og forklare årsagerne til den sammenstyrtning i affaldsdyngerne, som fandt sted den 10. marts 2003. Kommissionen fortsætter sin undersøgelse af klagen for at finde frem til, om der er tale om overtrædelse af Fællesskabets miljølovgivning.

Hvad behandlingen af renseslam fra Psyttalia-renseanlægget angår, skønner Kommissionen, at de græske myndigheder ikke har truffet alle de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at renseslam fra Psyttalia — uden fare for menneskers sundhed og uden anvendelse af miljøskadelige metoder — genbruges på selve frembringelsesstedet med henblik på nyttiggørelse eller bortskaffelse.

I betragtning af at metoden til bortskaffelse af slam fra Psyttalia — som består i at slammet føres til deponeringsanlægget i Ano Liosia, der allerede har nået sin kapacitetsgrænse — ikke er i overensstemmelse med de forpligtelser, der følger af Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om behandling af byspildevand (1) og Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald (2), som ændret ved Rådets direktiv 91/156/EØF af 18. marts 1991 (3), har Kommissionen indledt overtrædelsesproceduren i EF-traktatens artikel 226. Grækenland fik tilsendt en begrundet udtalelse i juli 2003. De græske myndigheder har tilsendt Kommissionen deres bemærkninger til påstandene i den begrundede udtalelse, som nu gennemgås af Kommissionen. Kommissionen vil træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at Fællesskabets miljølovgivning overholdes.

(1) EFT L 135 af 30.5.1991.

(2) EFT L 194 af 25.7.1975.

(3) EFT L 78 af 26.3.1991.