ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3186/96 af Bryan CASSIDY til Kommissionen. Udvælgelsesprøve for A-medarbejdere i Kommissionen



EF-Tidende nr. C 091 af 20/03/1997 s. 0074



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3186/96 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (22. november 1996) Om: Udvaelgelsesproeve for A-medarbejdere i Kommissionen Kommissionen bedes give foelgende oplysninger for hele 1995 og foerste halvaar af 1996: 1. Antallet af udvaelgelsesproever for A-medarbejdere? 2. Antallet af faktiske stillinger og pladser paa reservelisten for hver udvaelgelsesproeve? 3. Antallet af ansoegere til hver udvaelgelsesproeve? 4. En opdeling af ansoegerne til hver enkelt udvaelgelsesproeve efter oprindelsesland? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (18. december 1996) 1. 60. 2. - 4. Disse fremgaar af de tabeller, der er sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. De fleste af disse udvaelgelsesproever omhandlede saerlige kontorchef- eller konsulentstillinger, der var forbeholdt statsborgere i en af de tre nye medlemsstater i henhold til Raadets forordning (EF) nr. 626/95. Der blev ogsaa afholdt andre almindelige udvaelgelsesproever i kategori A med henblik paa at opstille en ansaettelsesreserve af statsborgere fra Finland, Sverige og OEstrig. Derimod har der i den naevnte periode ikke vaeret afholdt almindelige udvaelgelsesproever i kategori A for statsborgere fra alle medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3533/96 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (4. december 1996)

Om: Flytning af virksomheden Grundig Indústria de Portugal (GIP) i Braga, Portugal, der fremstiller audio-anlaeg

Det forlyder, at GIP, der fremstiller audio-anlaeg, agter at afhaende fabriksanlaegget i Braga og flytte produktionen af audio-/hi-fi-anlaeg til Ungarn. Denne lukning indebaerer, at en arbejdsplads for omkring 700 arbejdstagere, som muligvis vil blive kollektivt afskediget, saettes paa spil.

Alene i perioden 1989-1992 modtog dette multinationale selskab stoette via PEDIP (saerligt program for industriudvikling i Portugal) paa i alt 1 mia escudos (5 mio ecu), hvoraf 75% var samfinansieret af EU. Opfoerelsen af den bygning, som nu skal saelges, er finansieret med disse midler. Det kan endvidere understreges, at Grundig efter at have etableret sig kun oprettede 34 af de 69 stillinger, de havde forpligtet sig til, og at der samtidig blev foretaget betydelige nedskaeringer i antallet af arbejdstagere.

Det formodes, at GIP paa et senere tidspunkt vil forelaegge nye ansoegninger om EU-stoette via PEDIP II som led i underprogrammet for industri under faellesskabsstoetterammerne.

Agter Kommissionen at gribe ind i forbindelse med disse planer om flytning, og navnlig salget af bygningerne finansieret med PEDIP I-midler, med henblik paa eventuelt at forpligte Grundig til at tilbagebetale saavel EU-stoetten som den nationale stoette?

Har andre Grundig-projekter siden 1994 opnaaet EU-stoette, og hvilke skridt vil Kommissionen i bekraeftende fald tage?

Vil Grundig kunne opnaa EU-stoette til projektet i Ungarn, hvis flytningen af produktionen bliver en realitet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (9. januar 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3261/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det oestrigske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2777/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og omkostningsbesparelser for virksomhederne som foelge af Den Monetaere Union

Da traktaten om Den Europaeiske Union vedtoges, forelaa der udtalelser om, at Den Monetaere Union ville spare virksomhederne for omkostninger paa 150 mia FF for samtlige deltagerlandes vedkommende. I oevrigt naevnes dette beloeb stadig i uaendret form (f.eks. i Kommissionens nyhedsbrev om Europa Uden Graenser).

Kan Kommissionen stadig stadfaeste dette skoen den dag i dag? Hvilken indflydelse vil det faa paa dette beloeb, at et mindre antal lande deltager i Den Monetaere Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (29. november 1996)

I publikationen "Faelles marked, faelles valuta¨ (("Europaeisk oekonomi¨, nr. 44, oktober 1990. )) anslog Kommissionen, at Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU) ville nedbringe virksomhedernes omkostninger paa foelgende maader:

- eliminering af udgifterne i forbindelse med at konvertere fra én EU-valuta til en anden. De besparelser, der opnaas herved, kan skoensmaessigt saettes til over 15 000 mio. ECU om aaret

- besparelser i transaktionsomkostningerne paa skoensmaessigt fra 0,1-0,2% af bruttonationalproduktet (BNP) i de store medlemsstater til op til 0,9% af BNP i de smaa medlemsstater med den mest aabne oekonomi

- fjernelse af kursusikkerheden; denne besparelse er vanskelig at saette tal paa, men undersoegelser blandt virksomhedsledere viser, at der knytter sig en negativ virkning til denne usikkerhed.

Alt i alt anslaas den potentielle besparelse i dag at andrage 30 000 mio. ECU svarende til 0,5% af EU-landenes samlede BNP.

Hertil skal foejes den vanskeligt maalelige gevinst, der opnaas ved, at rammerne for den oekonomiske politik forbedres. Stabile priser og sunde offentlige finanser bidrager til at oege vaeksten og beskaeftigelsen.

Der er ikke sat tal paa de besparelser, der opnaas, hvis visse medlemsstater ikke deltager i euroen fra begyndelsen. Ovennaevnte undersoegelse indeholder dog et kapitel, der opgoer gevinsten medlemsstat for medlemsstat og derved giver mulighed for en mere detaljeret vurdering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2465/96 af Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) til Raadet (25. september 1996)

Om: Boern og regeringskonferencen

Der findes 120 millioner boern i Europa, og et voksende antal af disse er vaergeloese og lever under utrygge forhold. EU-traktaten indeholder ingen saerlige bestemmelser om beskyttelse af denne samfundsgruppe i modsaetning til andre grupper som f.eks. pensionister, etniske mindretal og handicappede.

Paataenkes det paa denne baggrund at behandle emnet boern paa regeringskonferencen med henblik paa at skabe en ramme for beskyttelse af disse?

Overvejer Raadet muligheden af i de faelles bestemmelser at medtage en henvisning til De Forenede Nationers konvention om boerns rettigheder vedtaget den 20. november 1989?

Svar (16. december 1996)

1. Raadet laegger meget stor vaegt paa respekt for de grundlaeggende rettigheder, der er naevnt i TEU's artikel F, stk. 2, og saaledes som de garanteres ved den europaeiske menneskerettighedskonvention. Raadet har i oevrigt fuldt kenskab til bestemmelserne i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder, som alle medlemsstaterne har undertegnet.

2. Det aerede parlamentsmedlem goeres imidlertid opmaerksom paa, at dette spoergsmaal i det vaesentlige henhoerer inder medlemsstaternes kompetenceomraade, omend der findes visse EF-bestemmelser saasom Raadets direktiv nr. 94/33/EF af 22. juni 1994 om beskyttelse af unge paa arbejdspladsen ((EFT L 216 af 20.8.1995. )).

3. Raadet kan ikke udtale sig om regeringskonferencens arbejde og medlemsstaternes holdninger paa konferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2745/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Raevesakse

Forespoergslen vedroerer Raadets forslag til forordning om aendring af forordning (EOEF) 3254/91 om forbud mod anvendelsen af raevesakse i Faellesskabet og indfoersel til Faellesskabet af skind af og varer fremstillet paa basis af visse vilde dyrearter med oprindelse i lande, der anvender raevesakse eller fangstmetoder, der ikke opfylder de internationale standarder for human faeldefangst (KOM(95)0737 ((EFT C 58 af 28.8.1996, s. 17. ))).

Kan Kommissionen ikke under forhandlinger med producentlandene soerge for, at der til fordel for forbrugerne indsaettes en gennemskuelig klausul om, at importerede skind og pelse skal vaere ledsaget af en erklaering om fangstmetoderne og/eller slagtning og ligeledes naevne, hvor dyret er fanget eller opdraettet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan paa skriftlige forespoergsler E-2743/96, E-2745/96 og E-2746/96 (27. november 1996)

Kommissionen har noteret sig de forslag, som er fremsat af det aerede medlem, og som skal ses i sammenhaeng med de igangvaerende forhandlinger med Canada, Amerikas Forenede Stater og Rusland om en rammeaftale om metoder for human faeldefangst. Kommissionen foerer i henhold til bestemmelserne i EF-traktatens artikel 228 forhandlinger paa Faellesskabets vegne paa grundlag af Raadets direktiver fra juni 1996 og stoetter sig isaer paa konklusionerne fra ekspertgruppen, hvis endelige beretning har vaeret til raadighed siden 20. juni 1996.

Kommissionen skal ligeledes goere opmaerksom paa, at den den 13. december 1995 vedtog et forslag om aendring af forordning (EOEF) nr. 3254/91SSSS ((Dok. KOM(95) 737 endelig udg. )), der er blevet forelagt Raadet. Dette forslag indeholder bestemmelser om betingelserne for indfoersel til Faellesskabet af skind og varer fremstillet paa basis af skind af visse dyrearter, herunder saerlige bestemmelser om skind og varer fremstillet paa basis deraf fra fangstmetoder, der anvendes af de indfoedte folkeslag. Forslaget indeholder ligeledes en tidsplan for de foranstaltninger, der skal traeffes af Kommissionen, hvilket dog isaer afhaenger af de fremskridt, der bliver gjort under de naevnte forhandlinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2746/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Raevesakse

Forespoergslen vedroerer forslag til Raadets forordning om aendring af forordning (EOEF) 3254/91 om forbud mod anvendelsen af raevesakse i Faellesskabet og indfoersel til Faellesskabet af skind af og varer fremstillet paa basis af visse vilde dyrearter med oprindelse i lande, der anvender raevesakse eller fangstmetoder, der ikke opfylder de internationale standarder for human faeldefangst (KOM(95)0737 ((EFT C 58 af 28.2.1996, s. 17. )).

Kan Kommissionen ikke fastlaegge en tidsplan for forhandlinger med de paagaeldende tredjelande, som skal vaere afsluttet i 1996 eller senest inden juni 1997? Kan ekspertudvalget, hvis medlemmer laenge har vaeret udnaevnt, afslutte sit arbejde inden for ovennaevnte frist?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan paa skriftlige forespoergsler E-2743/96, E-2745/96 og E-2746/96 (27. november 1996)

Kommissionen har noteret sig de forslag, som er fremsat af det aerede medlem, og som skal ses i sammenhaeng med de igangvaerende forhandlinger med Canada, Amerikas Forenede Stater og Rusland om en rammeaftale om metoder for human faeldefangst. Kommissionen foerer i henhold til bestemmelserne i EF-traktatens artikel 228 forhandlinger paa Faellesskabets vegne paa grundlag af Raadets direktiver fra juni 1996 og stoetter sig isaer paa konklusionerne fra ekspertgruppen, hvis endelige beretning har vaeret til raadighed siden 20. juni 1996.

Kommissionen skal ligeledes goere opmaerksom paa, at den den 13. december 1995 vedtog et forslag om aendring af forordning (EOEF) nr. 3254/91SSSS ((Dok. KOM(95) 737 endelig udg. )), der er blevet forelagt Raadet. Dette forslag indeholder bestemmelser om betingelserne for indfoersel til Faellesskabet af skind og varer fremstillet paa basis af skind af visse dyrearter, herunder saerlige bestemmelser om skind og varer fremstillet paa basis deraf fra fangstmetoder, der anvendes af de indfoedte folkeslag. Forslaget indeholder ligeledes en tidsplan for de foranstaltninger, der skal traeffes af Kommissionen, hvilket dog isaer afhaenger af de fremskridt, der bliver gjort under de naevnte forhandlinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2420/96 af Werner Langen (PPE) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: Vinimport fra tredjelande til Den Europaeiske Union

I det forloebne aar er der importeret store maengder hvidvin, roedvin og most fra tredjelande til EU.

Alene importen fra Argentina loeber op i 10 mio hl.

1. Har Kommissionen kendskab til den kolossale vinimport fra tredjelande til EU?

2. Har Kommissionen ogsaa kendskab til, at import fra tredjelande hyppigt fremtraeder som faellesskabsvine?

3. Hvordan vil Kommissionen i bekraeftende fald kontrollere situationen og dermed sikre retten til faelleskabspraeference?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. oktober 1996)

1. Kommissionen har ligeledes konstateret, at der har vaeret en betydelig stigning i importen af vin fra tredjelande i det forloebne produktionsaar, navnlig fra Argentina til Spanien.

2. Den har via pressen faaet kendskab til rygter, ifoelge hvilke der skulle vaere begaaet visse uregelmaessigheder paa dette omraade. Der er grund til at minde om, at importkontrol henhoerer under medlemsstaternes kompetence. I denne forbindelse har Kommissionen flere gange mindet medlemsstaterne om noedvendigheden af, at de nationale kontrolorganer foretager en streng kontrol af importen.

3. Skoent Kommissionen hidtil ikke har modtaget nogen officiel klage vedroerende svigagtig import, har den taget kontakt med de nationale kontrolorganer for mere specielt at henlede deres opmaerksomhed paa denne import og den senere anvendelse heraf i handelskaeden. Deres undersoegelser af denne import har ikke afsloeret konkrete tilfaelde af manglende overholdelse af EF-bestemmelserne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2831/96 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Nydefinition af de omraader der kan nyde godt af EU-stoetten til »forbedring af den regionale oekonomiske struktur«

Ifoelge det bayriske oekonomiministerium planlaegger Kommissionen i forbindelse med nydefinition af de omraader, der kan nyde godt af EU-stoetten at lade en tredjedel af de bayriske omraader, der hidtil har modtaget stoette, udgaa.

1. Er det Kommissionens hensigt at tage stoetten fra de saakaldte landkreise Rhoen-Grabfeld, Wunsiedel, Tirschenreuth, Passau, Bad Kissingen, Hof, Schwandorf, Krondorf samt fra byerne Passau, Hof, Weiden, Amberg og Schwandorf? Hvad er i bekraeftende fald kriterierne herfor?

2. Hvorfor fratages omraader, der i henhold til EU-forskrifter kan modtage stoette som maal 5b-omraader, den nationale stoette?

3. I foelge den bayriske regering soeger Kommissionen i oejeblikket i endnu hoejere grad end hidtil at oeve indflydelse paa udpegningen af stoetteomraader. Ville det i henhold til subsidiaritetsprincippet ikke vaere mere passende at overlade valget til den bayriske regering og fra Kommissionens side kun at fastlaegge rammerne for stoetten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (18. december 1996)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2652/96 af Jacques Donnay (UPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Kampen mod narkohandel - Varekontrol

Det irske formandskab for Raadet for Den Europaeiske Union har erklaeret, at kampen mod narkohandel er et af dets vigtigste prioriterede omraader.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen konkret at traeffe i den forbindelse, saa det sikres, at kontrollen af varecontainere ved samtlige Unionens eksterne graenser, bl.a. i de store havne, gennemfoeres til punkt og prikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (15. november 1996)

Kommissionen har ingen retlige befoejelser til at haandhaeve loven og kan derfor ikke traeffe foranstaltninger til at forstaerke kontrollen med containervarer ved Unionens ydre graenser. Dette spoergsmaal er indeholdt i Den Europaeiske Unions handlingsplan for narkotikabekaempelse, som blev godkendt af Det Europaeiske Raad paa moedet i Madrid, og som for oejeblikket behandles i Raadet. Der vil blive udarbejdet en evalueringsrapport til Det Europaeiske Raads moede i Dublin.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2276/96 af Glyn Ford (PSE) til Raadet (27. august 1996)

Om: Aflysning af det sidste raadsmoede (forskning)

Kan den fungerende formand give en trovaerdig forklaring paa, hvorfor det sidste moede i Raadet (forskning) blev aflyst?

Er han/hun enig i, at mistroiske enkeltpersoner kan komme til den konklusion, at denne aflysning vil bidrage til, at de lovede yderligere 700 mio ecu fra refinansieringen af det 4. rammeprogram vil blive fordelt til finansielt »sorte huller« som BSE og Bosnien?

Er han/hun imod et saadant bagholdsangreb paa F& U-budgettet?

Svar (13. december 1996)

Det aerede medlem bedes henholde sig til det svar, som Raadet gav paa plenarmoedet den 23. oktober 1996 paa mundtlig forespoergsel nr. 0-172/96 fraf Umberto SCAPAGNINI, og til de bemaerkninger, der blev fremsat under debatten i tilknytning hertil.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2617/96 af Paul Lannoye (V) til Kommissionen (14. oktober 1996)

Om: Stoette til Transhennuyère-projektet som skal stoppe overudnyttelsen af Pecq-Roubaix-grundvandsreservoiret (PR) gennem overfoersel af vand fra bl.a. Péruwelz-Seneffe-grundvandsreservoiret (PS) som led i maal nr. 1-Hainaut

Overudnyttelsen af PR-reservoiret gaar tilbage til begyndelsen af 1900-tallet. I 1971 laa udvinderningerne paa 65 Mm3/aar; i 1990 naaede de op paa 78 Mm3/aar med en naturlig tilfoersel paa skoensmaessigt 57 Mm3/aar. Paa intet tidspunkt har de belgiske myndigheder forsoegt at bevare dette grundvandsreservoir gennem en rational anvendelse af vandet.

I 1990 paalagde den vallonske regions regerende myndighed ministeren for vandforsyning at rette de noedvendige henvendelser for snarest at istandsaette en trilateral konference (Vallonien, Flandern og Frankrig) med henblik paa en optimal forvaltning af det kul- og kalkholdige grundvandsreservoir. Denne afgoerelse er aldrig blevet fulgt op. Planerne om udvindinger fra PS-reservoiret tager saaledes ikke udgangspunkt i nogen form for strategi for rationel forvaltning af vandreserverne. Der er ikke foretaget undersoegelser af efterspoergslen, som kan afdaekke muligheder for at nedbringe forbruget af vand inden for de forskellige beroerte industrisektorer (mere effektive metoder, lukkede kredsloeb) samt mulighederne for at nedbringe spild i fordelingsnettet.

EF-stoetten til Transhennuyère-projektet som led i maal nr. 1 indebaerer saaledes ikke en modernisering af gaeldende praksis for saa vidt angaar anvendelse af naturressourcerne, men opvejer blot de belgiske myndigheders manglende indsats ved at overfoere de risici, der er forbundet med overudnyttelse, til et andet grundvandsreservoir i en anden region. Péruwelz-regionens muligheder for oekonomisk udvikling er saaledes truede. Der foreligger ingen undersoegelse af indvirkningerne paa miljoeet, hvorfor det ikke er muligt at fastslaa, hvilke foelger udvindingerne fra PS-grundvandsreservoiret vil faa for de mange kilder og vaadomraader i omraadet. En udtoerring heraf vil vaere katastrofal for de planlagte udviklingsprojekter, som tager sigte paa at udnytte landskaber og biotoper med henblik paa oeget turisme i denne graenseregion.

Erkender Kommissionen paa denne baggrund, at stoetten til Transhennuyère-projektet er ubegrundet og endog i modstrid med retningslinjerne for regionalpolitikken?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-2605/96 og E-2617/96 (8. november 1996)

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at den har genbehandlet Transhennuyère-projektet, som skal modvirke overudnyttelsen af Pecq-Roubaix-grundvandsreservoiret, under hensyntagen til projektets miljoeindvirkning paa Péruwelz-zonen.

Da denne investering er kompliceret, har Kommissionen efter et foerste teknisk moede med de ansvarlige i den vallonske region anmodet om supplerende oplysninger for at kunne fastlaegge en endelig holdning til projektet.

Kommissionen har meddelt de regionale vallonske myndigheder, at EFRU's medfinansiering af dette projekt for oejeblikket er suspenderet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2926/96 af Wilfried KUCKELKORN til Kommissionen. Sort arbejde i Europa-Kommissionen



EF-Tidende nr. C 072 af 07/03/1997 s. 0086



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2926/96 af Wilfried Kuckelkorn (PSE) til Kommissionen (8. november 1996) Om: Sort arbejde i Europa-Kommissionen Som det fremgaar af avisartikler, er der berettiget grund til at formode, at medarbejdere beskaeftiges sort i Europa-Kommissionen, dvs. uden den tilstraekkelige sociale og arbejdsretlige sikring. Hvordan stiller Kommissionen sig til denne kritik, og hvad agter den at goere for, at forhold som ovennaevnte undgaas i fremtiden? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (3. december 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-2814/96 fra Raymonde Dury ((Se side 81 )).