SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3465/02

af Sérgio Marques (PPE-DE) til Kommissionen

(6. december 2002)

Om: Poseima-miljø

I 1993 blev der på initiativ af Europa-Parlamentet oprettet en budgetpost til at finansiere aktioner vedrørende miljøbeskyttelse og naturbevarelse i regionerne i den yderste periferi inden for rammerne af Posei-programmerne. De aktioner, der er finansieret i Madeira, har navnlig omfattet jordbundsbeskyttelse, øget overvågning af naturområder, sikring af landskabets visuelle kvalitet, uddannelse i og oplysning om miljøbeskyttelse.

Den merværdi, som disse aktioner har skabt i denne region i den yderste periferi med hensyn til borgernes livskvalitet og fremme af samspillet mellem miljø og forskellige aspekter af den sociale og økonomiske udvikling, viser behovet for at fortsætte fællesskabsindsatsen på områder som affaldshåndtering, vandressourceforvaltning, natur- og landskabsbevarelse, miljøuddannelse osv.

Kommissionen er flere gange blevet anmodet om at iværksætte foranstaltninger, navnlig i memorandaene fra 1999 og senest i en resolution vedtaget på Lanzarote af den 7. formandskonference for regionalregeringerne i den yderste periferi og stilet til EF-instanserne omhandlende problematikken vedrørende miljøforvaltningen i disse regioner med særlig vægt på affaldshåndteringen.

Kommissionen har i rapport om foranstaltninger til gennemførelse af EF-traktatens artikel 299, stk. 2, erkendt, at et af de centrale mål for Fællesskabets indsats for regionerne i den yderste periferi er beskyttelse af det naturlige miljø og forbedring af borgernes livskvalitet. Alligevel har den netop udskudt vedtagelsen af enhver form for foranstaltninger på dette område. Der spørges om følgende:

1. Hvornår agter Kommissionen at forelægge et forslag om at puste nyt liv i miljøprogrammet under Poseima?

2. Hvorledes påtænker Kommissionen at finansiere det nye program?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(10. februar 2003)

De forskellige miljøbeskyttelsesforanstaltninger, det ærede medlem omtaler, indgår i de foranstaltninger, der kan medfinansieres af strukturfondene (EFRU og EUGFL) og Samhørighedsfonden.

I perioden 1994-1999 har miljøforanstaltningerne således været en prioritet ikke alene i Poseima-programmet, men også for strukturfondene og Samhørighedsfonden. De samlede investeringer i hele EU, som strukturfondene medvirkede til på miljøområdet, beløb sig til over 9 mia. EUR, eller ca. 9 % af fondsmidlerne til mål 1.

For samhørighedslandenes vedkommende må det påpeges, at strukturfondene og Samhørighedsfonden spiller en nøglerolle for udviklingen af vandinfrastrukturen, og at dette har ført til betydelige forbedringer af forsynings- og distributionskapaciteten og udvidelse af nettene og rensningsanlæggene. I Portugal er den andel af befolkningen, der er tilsluttet drikkevandsnettet, steget fra 61 % i 1989 til 95 % i 1999, og den andel, der er tilsluttet spildevandsrensningsanlæg, fra 55 % i 1990 til 90 % i 1999. De områder, hvor der har kunnet konstateres forbedringer, omfatter også behandling af fast byaffald, udpegning og forvaltning af beskyttede naturområder, indførelse af specifikke instrumenter til bekæmpelse af luftforurening og forringelse af vandløbenes tilstand som følge af intensiverede landbrugsaktiviteter.

I samhørighedslandene finansieres omkostningerne ved gennemførelsen af miljøbeskyttelseslovgivningen i vid udstrækning af Samhørighedsfonden, for hvilken medfinansieringssatsen kan udgøre indtil 85 % af de støtteberettigede omkostninger. Hvad angår fordelingen af denne fonds midler, kan det nævnes, at miljøet tegnede sig for en lidt større andel end transport i perioden 1993-1999. I Portugal, hvor forpligtelserne i perioden 1993-1999 beløb sig til 3,005 mia. EUR, var fordelingen 48 % til transport og 51 % til miljø.

Hvad mere specielt angår Madeira, finansierer Samhørighedsfonden her to store projekter. Det ene vedrører affaldsforvaltning (ETRSU da Meia Serra) og det andet første fase af et sæt foranstaltninger til forbedring af vandforvaltningen. Det drejer sig om vigtige strukturinvesteringer (henholdsvis ca. 114 mio. EUR og 40 mio. EUR), der finansielt set er større end dem, der ville være mulige inden for interventioner af Poseima-typen.

Det er Kommissionens opfattelse, at strukturfondene som en prioritet bør bidrage til overholdelse af de miljønormer, der er fastlagt i de gældende fællesskabsdirektiver på området. I de medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, bør der også være den størst mulige samordning af denne fonds interventioner og EFRU-interventionerne.

Af de ovenfor anførte grunde påtænker Kommissionen ingen fornyelse af Poseima-programmet.

Kommissionen er dog rede til at undersøge ethvert projekt på miljøbeskyttelsesområdet, der tilgodeser de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi, og som er støtteberettiget under strukturfondene eller Samhørighedsfonden.