ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3264/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(20. oktober 2000)

Om: Gennemførelsen af EU's direktiver i medlemsstaterne

Det fremgår af Kommissionens statistik over den andel af direktiverne under 1992-programmet for det indre marked, der er gennemført korrekt i medlemsstaterne, at pr. 7. marts 1997 havde Sverige gennemført 98,2 %, Finland 95,9 % og Østrig 86,2 %. Statistikken viser endvidere, at 94,3 % af direktiverne var gennemført i EU's 15 medlemsstater taget under ét.

Har Kommissionen en statistik over, hvordan de 15 medlemsstater procentvis har gennemført EU's direktiver i deres lovgivning til og med 1999?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(6. december 2000)

Kommissionen har siden november 1997 offentliggjort resultattavlen for det indre marked to gange om året. Den indeholder statistikker over gennemførelsen af direktiverne om det indre marked i medlemsstaterne.

Resultattavlen viser hver enkelt medlemsstats gennemførelsesefterslæb, dvs. den procentdel af direktiverne om det indre marked, som medlemsstaten endnu ikke har gennemført. Medlemsstaternes resultater kan sammenlignes ved hjælp af nedenstående tabel, der indeholder disse procenttal for perioden maj 1998 til maj 2000, hvor den sidste resultattavle blev offentliggjort (tallene vedrører alle direktiver om det indre marked, ikke kun direktiverne i 1992-programmet).

>TABELPOSITION>

Resultattavlen måler også resultatet for Fællesskabet under ét ved en procentvis angivelse af de direktiver, der endnu ikke er gennemført i alle medlemsstater.

Procenttallene herfor var i samme periode følgende:

>TABELPOSITION>

Alle rapporter om resultattavlen for det indre marked er tilgængelige på webstedet for det indre marked http://europa.eu.int/comm/internal_market/.

I sin årlige beretning til Parlamentet om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten offentliggør Kommissionen også statistikker over, hvor langt medlemsstaterne er nået med gennemførelsen af direktiver inden for Fællesskabets øvrige kompetenceområder.

Yderligere oplysninger finder det ærede parlamentsmedlem i den syttende beretning om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten (1999), der bl.a. er tilgængelig på følgende adresse: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/infringements/report99_fr.htm.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3741/00

af Gerard Collins (UEN) til Kommissionen

(28. november 2000)

Om: Vejafgift i Det Forenede Kongerige

Som Kommissionen vil være klar over, foreslår Det Forenede Kongerige at indføre en vejafgift for udenlandske vognmænd som del af en pakke af foranstaltninger, hvis formål er at nedbringe kørselsomkostningerne for britiske vognmænd og bilister. Har Kommissionen afsluttet sin undersøgelse af den foreslåede foranstaltning, og er Kommissionen enig i, at denne foranstaltning vil indebære en alvorlig forskelsbehandling af irske vognmænd i forhold til vognmænd fra andre EU-lande, da ca. 70 % af de irske vognmænd benytter vejnettet i Det Forenede Kongerige enten på deres videre vej til det europæiske fastland eller som rejsens endemål, og vil Kommissionen derfor modsætte sig, at der indføres en sådan diskriminatorisk vejafgift?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(16. januar 2001)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på mundtlig forespørgsel nr. H-0873/00 fremsat af McCartin i spørgetiden under Parlamentets møde den december 2000(1).

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (december 2000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3418/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(7. november 2000)

Om: Kraftig lancering af olivenolie i de nordlige EU-lande

I oktober 2000 indledtes en reklamekampagne for anvendelse af olivenolie i blandt andet Sverige. Ifølge avisoplysninger har kampagnen til formål at øge forbruget af olivenolie. Denne kampagne finansieres af Kommissionen.

Kan Kommissionen redegøre for sine udgifter i forbindelse med denne kampagne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. december 2000)

Den syvende kampagne for at fremme forbruget af olivenolie i EU løber over en treårig periode (2000-2002).

Det samlede budget for perioden er på 35,26 mio. EUR for hele EU, hvoraf følgende beløb er afsat til de nordiske lande:

>TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3359/00

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(27. oktober 2000)

Om: Masseafskedigelse

Vesticom er en beklædningsindustri, der tilhører det britiske multinationale selskab Coats Viyella Clothing. Vesticom er beliggende i Torres Vedras i Portugal og beskæftiger cirka 300 personer. I henhold til fagforeningen Sindicato dos Trabalhadores Têxteis, Lanificios e Vestuário do Sul har Vesticom givet meddelelse om, at det har til hensigt at afskedige hele arbejdsstyrken.

Vesticom blev etableret i Torres Vedras for omkring 27 år siden, og en lukning af virksomheden vil skade hele regionen, begrænse arbejdsmulighederne, øge arbejdsløshedstallet og forringe værdiskabelseskapaciteten med 1 mia. Escudos. Lukningen er endnu mere uantagelig i lyset af virksomhedens højt kvalificerede arbejdsstyrke, dens tekniske faciliteter og produkternes kvalitet.

Kan Kommissionen derfor give følgende oplysninger:

1. Hvilke foranstaltninger har den til hensigt at iværksætte med henblik på at foregribe denne masseafskedigelse af hundrede af arbejdstagere i en multinational virksomhed?

2. Har den pågældende virksomhed modtaget fællesskabsstøtte i enten Portugal eller i Det Forenede Kongerige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(22. december 2000)

1. Det ærede parlamentsmedlem har omtalt problematikken omkring en eventuel kollektiv afskedigelse, som er blevet bebudet af virksomheden i Torres Vedras i Portugal.

Fællesskabsretten, her i form af Rådets kodificerende direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser,(1) sigter på fastsættelse af reglerne for og fremgangsmåden ved kollektive afskedigelser samt de foranstaltninger, der kan afbøde følgerne af kollektive afskedigelser for arbejdstagerne.

Eftersom Portugal har omsat det pågældende direktiv til national lovgivning, er det den nationale lovgivning og de nationale myndigheder, som har ansvaret for at løse eventuelle stridsspørgsmål, der måtte opstå i den pågældende sag.

2. Ifølge de oplysninger, de portugisiske myndigheder har givet, modtog virksomheden Vesticom en fællesskabsstøtte på 8 477 EUR fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling i forbindelse med et investeringsprojekt til 16 960 EUR, som blev godkendt den 19. marts 1996 i forbindelse med delprogrammet industri under det operationelle program vedrørende modernisering af erhvervsstrukturen.

Ved en undersøgelse af databaserne for projekter og betalinger i Ministeriet for Uddannelse og Beskæftigelse og i databasen i Det Forenede Kongerige for Coats Viyella under det registrerede navn Coats Viyella PLC og tilhørende varemærker(2) fandt man ingen betalinger fra Den Europæiske Socialfond.

(1) EFT L 225 af 12.8.1998.

(2) Coats; Madura Coats Ltd.; Coats India; Madura Textiles; Jaeger; Viyella; Van Heuson; Ladybird; Coats Crafts UK; Coats Fabra; Barbour Threads.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2438/00

af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen

(19. juli 2000)

Om: Kommissionens manglende respekt for den sproglige diversitet

Vil Kommissionen redegøre for, hvorfor den nu systematisk privilegerer engelsk i meddelelser, som vedrører borgerne og det civile samfund, og i stadig højere grad begrænser brugen af de øvrige 10 officielle EU-sprog?

Størstedelen af informationerne på Kommissionens generaldirektoraters websites er på engelsk, og hvis der findes oversættelser, er de i størstedelen af tilfældene begrænset til fransk eller tysk. Den omstændighed, at instrukser vedrørende forelæggelse af projekter næsten udelukkende er på engelsk, gør deltagelsen vanskeligere for ikke anglofone borgere, sammenslutninger eller institutioner. Kommissionen anmoder endvidere ofte projektsponsorerne om at forelægge situationsrapporter og endelige rapporter på arbejdssprogene (engelsk og fransk), hvilket påfører dem, der ikke behersker disse sprog godt, en unødvendig tidsbyrde og ekstra administrationsomkostninger, som skader projektets operative aspekter.

Mener Kommissionen ikke, at den på denne måde fremmer en diskriminerende praksis? Finder den ikke sin praksis uforenelig med de aktiviteter og programmer, der tager sigte på at fremme respekten for den kulturelle og sproglige diversitet med henblik på Det Europæiske Sprogår?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(30. november 2000)

Kommissionen favoriserer ikke noget officielt sprog i EU i forhold til de øvrige sprog, bortset fra i institutionens interne arbejde i overensstemmelse med artikel 6 i Rådets forordning nr. 1 af 15. april 1958 om sprogordningen i Fællesskabet(1). Denne forordning indeholder stadig retningslinjerne for Kommissionens kontakter med offentligheden samt for offentliggørelse af Kommissionens dokumenter. Forordning nr. 1 fastlægger de officielle EU-sprog og bestemmer, at retsakter skal offentliggøres på disse sprog.

Kommissionen er meget opmærksom på at overholde sprogordningen, især i forbindelse med dens meddelelser til offentligheden for at sikre, at der ikke sker nogen diskriminerende praksis. Generaldirektoraternes websteder er derfor normalt affattet på de elleve officielle sprog. Det kan forekomme, at supplerende informationer kun foreligger på et sprog. Det er undertiden uundgåeligt på grund af informationernes aktualitet og de begrænsede ressourcer, der er til rådighed til at oversætte alle informationer og dokumenter til alle de officielle sprog.

Instrukser om forelæggelse af projekter offentliggøres normalt i De Europæiske Fællesskabers Tidende, således at borgere, virksomheder og organisationer har lige mulighed for at deltage i et program. I tilfælde hvor supplerende informationer på et websted kun er angivet på et eller nogle af de officielle sprog, kan der rettes henvendelse til Kommissionens Generalsekretariat, der derefter vil undersøge, hvilke yderligere skridt der skal tages.

(1) EFT 17 af 6.10.1958.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1990/00

af Maria Sanders-ten Holte (ELDR) til Kommissionen

(9. juni 2000)

Om: Europas kulturlandsbyer

I 1985 vedtog Rådet på Melina Mercouris initiativ at iværksætte projektet benævnt Den Europæiske Kulturhovedstad. De mange kulturelle arrangementer, som i årets løb afvikles i den pågældende kulturhovedstad, betragtes som et middel til at bevidstgøre de europæiske borgere om deres righoldige kulturelle arv, den levende kulturelle kreativitet i Europa og de nye muligheder, som det kulturelle samarbejde kan frembyde for social integration, økonomi og beskæftigelse. I 2000 medfinansieres dette projekt af Kommissionen gennem programmet Kultur 2000.

Inspireret af København, som var kulturhovedstad i 1996, har en række mindre byer taget initiativ til at udvide projektet til et netværk af mindre europæiske byer, der indbyrdes udformer og gennemfører kulturbegivenheder med det mål at henlede deres borgeres opmærksomhed på de mindre europæiske byers kulturelle mangfoldighed.

1. Eftersom det ofte er i de mindre byer, den kulturelle arv befinder sig, og eftersom disse byer er tæt på borgerne, vil Kommissionen da på baggrund af ovenstående være villig til at tage hensyn til lignende projekter for de mindre byer i Europa?

2. Vil Kommissionen eventuelt være villig til at påtage sig en del af finansieringen af et årligt tilbagevende projekt benævnt Årets kulturlandsby?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(14. juli 2000)

Kommission er orienteret om dette initiativ, og var til stede, da det blev præsenteret i Parlamentet. Samtidig med at Kommissionen anerkender den vigtige rolle, Europas landsbyer spiller i den europæiske integrationsproces, må den oplyse det ærede medlem om, at Fællesskabet kun kan støtte kulturelle projekter inden for rammerne af eksisterende programmer og i henhold til de kriterier, der er fastlagt for disse programmer.

Således er valget af de byer, der bliver Europæisk Kulturhovedstad frem til 2004, sket via en resolution, vedtaget på mellemstatslig basis af kulturministrene, forsamlet i Rådet.

For perioden 2005-2019 er proceduren og kriterierne for udpegelsen af Europæiske Kulturhovedstæder fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1419/1999/EF af 25. maj 1999 om en fællesskabsaktion vedrørende Den Europæiske Kulturhovedstad 2005-2019(1).

Hvad angår ethvert andet kulturelt projekt, står det initiativtagerne (i givet fald Europas landsbyer) frit for at forelægge et projekt inden for rammerne af programmet Kultur 2000 og i henhold til de kriterier, der er fastlagt for dette program, der er et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af kulturelt samarbejde.

(1) EFT L 166 af 1.7.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2513/00

af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen

(2. august 2000)

Om: Sikkerhedsnormer for lightere

Hvilken holdning indtager Kommissionen på indeværende tidspunkt, set ud fra forbrugeres og børns sikkerhed, til sikkerhedsnormerne for lightere, især for så vidt angår: billig import, flammens højde, katalytiske lightere og hylstrets brudsikkerhed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(13. oktober 2000)

Med hensyn til de forskellige sikkerhedsaspekter henvises det ærede medlem til svaret på de skriftlige forespørgsler E-1798/98 fra Jessica Larive og E-1988/98 og E-1989/98 fra David Bowe(1).

Forslag til nye, omarbejdede standarder, især for indførelse af sikkerhedsmekanismer for børn, er nu færdige. De er blevet forelagt de nationale standardiseringsorganer til udtalelse. Hvis der er flertal ved den endelige afstemningsprocedure, vil de nye standarder kunne offentliggøres inden for 12-18 måneder.

Med hensyn til import af farlige, billige lightere fra tredjelande bliver der taget forskellige initiativer til at forbedre samarbejdet mellem de nationale myndigheder, der er ansvarlige for produktsikkerhed, og toldmyndighederne. Navnlig er der blevet nedsat en ad hoc arbejdsgruppe bestående af repræsentanter for industrien, de håndhævende myndigheder, den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) og Kommissionen.

Der er planer om særlige aktioner inden for rammerne af Told 2002 programmet for at øge overvågningen af markedet.

(1) EFT C 13 af 20.1.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3413/00 af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen. Handelsaftale mellem EU og Kina.



EF-Tidende nr. 151 E af 22/05/2001 s. 0161 - 0162



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3413/00 af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen (7. november 2000) Om: Handelsaftale mellem EU og Kina I februar 2000 blev forhandlingerne afbrudt mellem EU og Kina om vilkårene for Kinas tiltrædelse af WTO. Kan Kommissionen redegøre for, hvad der er sket med hensyn til kontakter og forhandlinger mellem EU og Kina efter dette? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy (28. november 2000) De bilaterale forhandlinger mellem Fællesskabet og Kina vedrørende Kinas optagelse i Verdenshandelsorganisationen afsluttedes den 19. maj 2000. Kommissæren med ansvar for disse forhandlinger har jævnligt rapporteret om fremskridtene i disse forhandlinger til det relevante udvalg, herunder umiddelbart efter afslutningen på forhandlingerne i maj 2000. Detaljerne desangående fremsendes direkte til det ærede medlem. Det ærede medlem kan også besøge Kommissionens web-site for de nyeste oplysninger(1) samt rette henvendelse til Parlamentets sekretariat. (1) http://www.cc.cec:8082/comm/trade/bilateral/china/wto.htm.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1895/00

af Jan Wiersma (PSE) til Rådet

(19. juni 2000)

Om: Skovbrande i kontaminerede områder i Belarus og Ukraine

1. Er det korrekt, at der er brudt skovbrande ud i Belarus og Ukraine i områder, der blev kontamineret i forbindelse med Tjernobyl-katastrofen?

2. Medfører disse brande en forøgelse af risikoen for den offentlige sundhed i og uden for disse lande?

3. Giver disse brande anledning til eller har de givet anledning til en reaktion fra EU's side?

4. Hvordan bidrager EU til at afhjælpe risikoen for kontaminering i Belarus og Ukraine?

Svar

(20. november 2000)

Rådet er klar over, at der i maj 2000 udbrød skovbrande i skove, der er kontaminerede som følge af Tjernobyl-uheldet.

Rådet er ikke blevet orienteret om kendelige stigninger i radioaktiviteten eller om nogen øget risiko for folkesundheden som følge af disse brande. Rådet er klar over, at forskningsprojekter, som Kommissionen har gennemført, har vist, at risikoen for spredning af radioaktivitet som følge af skovbrande er marginal.

Rådet går ud fra, at Kommissionen holder situationen under løbende opsyn inden for rammerne af flere programmer om nuklear sikkerhed i Østeuropa og om nødvendigt vil sørge for, at der bliver grebet ind.

Rådet minder om, at Fællesskabet som følge af Tjernobyl-katastrofen har ydet bistand til opbygning af en beskyttelse for reaktoren, til forbedret håndtering af radioaktivt affald, til dekontaminering af den berørte region og til installering af et system til strålingskontrol i luften og i flodvand.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0646/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet

(13. marts 2000)

Om: Belgiens og Frankrigs adfærd over for Østrig

På internationalt plan lægger Belgien og Frankrig demonstrativt afstand til Østrig.

Diplomater fra Belgien og Frankrig boykottede den 10. februar i Wien den tale, den nye østrigske udenrigsminister, Benita Ferrero-Waldner, holdt

i Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE). De forlod deres pladser under talen. Efter at den fungerende formand for OSCE, Ferrero-Waldner, havde afsluttet sin tale og forladt salen, vendte diplomaterne tilbage til arbejdsmødet.

På et uformelt EU-ministermøde i Lissabon den 11. februar forlod Belgiens og Frankrigs arbejdsministre straks salen, da deres østrigske kollega tog ordet.

Det ligger åbenbart Belgien og Frankrig meget på sinde i de europæiske og internationale forbindelser at indføre en ny form for samarbejde og en ny kultur i den politiske dialog. Deres strategi med at isolere en enkelt medlemsstat begrunder de med, at man er bekymret over, at menneskerettighederne og minoriteternes rettigheder kan være i fare i Østrig på grund af Frihedspartiets (FPÖs) deltagelse i den nye centrum-højre regering i Wien.

1. Agter Rådet fremover at acceptere denne nye form for samarbejde, når det efter Rådets opfattelse er hensigtsmæssigt?

2. På det uformelle møde mellem arbejds- og socialministrene i Lissabon skulle EU's særlige topmøde om beskæftigelsespolitikken i marts have været forberedt. Vil vigtige politiske emner som beskæftigelsespolitikken i allerhøjeste grad er det fremover blive tilsidesat af Frankrig og Belgien, når der byder sig en mulighed for at isolere en hidtil meget pålidelig partner på en måde, der opnår stor dækning i medierne?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-0645/00 og E-0646/00

(20. november 2000)

De foranstaltninger, som det ærede medlem henviser til, er omhandlet i en erklæring, som den portugisiske premierminister har fremsat på 14 medlemsstaters vegne. Rådet er ikke bundet af denne erklæring.

Rådet har ikke udtalt sig om dette spørgsmål, og det er derfor ikke i stand til at besvare det ærede medlems forespørgsler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2828/00

af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen

(4. september 2000)

Om: Udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer i Den Europæiske Investeringsbank

Kan Kommissionen oplyse, hvilken rolle den spiller i forbindelse med udnævnelsen af bestyrelsesmedlemmer i Den Europæiske Investeringsbank?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke kriterier dens repræsentanter anvender til godkendelse af nye kandidater?

Er Kommissionen klar over de betydelige uoverensstemmelser, der hersker i forbindelse med den af Irland udpegede kandidat?

Gælder der de samme retningslinjer for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer i EIB som for andre fællesskabsinstitutioner, navnlig med hensyn til udpegning, egnethed og faglig kompetence?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(28. september 2000)

Det ærede medlem henviser uden tvivl til udpegningen af medlemmerne af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) Direktion og ikke til udnævnelsen af Bestyrelsen. Kommissionen er klar over det offentlige røre i Irland omkring den kandidatur, som det ærede medlem nævner, og som faktisk er blevet trukket tilbage, og noterer, at EIB forelagde Bestyrelsen al den korrespondance, der var modtaget om spørgsmålet.

EIB er et selvstændigt organ, der ejes direkte af medlemsstaterne, der tilvejebringer dens kapital. Udnævnelsen af medlemmerne til Direktionen fastsættes i artikel 13 i EIB's vedtægter, der findes i en protokol som bilag til EF-traktaten og således udgør en integrerende del af EF-traktaten.

Kommissionens rolle i udpegelsesprocessen foregår via dens medlemskab i EIB's Bestyrelse. I overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, i Bankens vedtægter skal Bestyrelsen forelægge Styrelsesrådet et formelt forslag om udnævnelsen af Bankens Direktion. Styrelsesrådet, der er det øverste organ i EIB, består af ministre fra medlemsstaterne, Bankens aktionærer.

Kommissionens repræsentant i EIB's Bestyrelse anvender ikke specifikke kriterier i forbindelse med afgørelsen af, om et formelt forslag om udnævnelse skal godkendes. Der gøres imidlertid opmærksom på, at Bestyrelsen som det styrende organ, der rapporterer til Styrelsesrådet, har pligt til at sikre (artikel 11), at EIB ledes forsvarligt.

Selv om vedtægterne ikke specificerer de kvalifikationer, der er en forudsætning for at udnævnes til Direktionen, angiver vedtægterne dog klart Direktionens opgaver og ansvar (artikel 13). Det fastsættes, at Direktionen varetager Bankens løbende forretninger under formandens ledelse og Bestyrelsens kontrol. Med hensyn til udnævnelse af kandidater indeholder EIB's vedtægter ingen specifikke bestemmelser, og i praksis er det medlemsstaterne, der som aktionærer foreslår kandidater, som Bestyrelsen beslutter eller ikke beslutter at foreslå Styrelsesrådet til en given stilling.