ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1565/98

af Viviane Reding (PPE) til Kommissionen

(20. maj 1998)

Om: Koncentration af de europæiske institutioners indkøb

Sammen med de øvrige europæiske institutioner søger Kommissionen med henblik på omkostningsbesparelser at koncentrere indkøb, navnlig af møbler, til Bruxelles. Det drejer sig dels om at afgive større bestillinger, og dels om at forlænge varigheden af kontrakterne, som gennem stadige fornyelser kan nå helt op på en varighed af 10 år. Denne nye fremgangsmåde, som tilsyneladende gør det muligt at foretage besparelser, er imidlertid forbundet med ulemper. For det første er møblernes gennemsnitlige levetid ofte kortere end den kontraktvarighed, Kommissionen ønsker. Endvidere fremmer den nye fremgangsmåde åbenlyst store virksomheder, som vil kunne klare stadig større bestillinger.

Er Kommissionen klar over, at denne forøgelse, forlængelse og koncentrering af kontrakterne i Bruxelles stiller de små og mellemstore virksomheder dårligere? Er Kommissionen klar over, at den til gengæld for opnåelse af marginale omkostningsbesparelser i høj grad lader det gå ud over en af de økonomiske sektorer, som den regner mest med med henblik på skabelse af arbejdspladser?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at træffe for at udgå, at dens bestræbelser på at opnå omkostningsbesparelser ikke har en negativ indvirkning på de små og mellemstore virksomheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(22. juni 1998)

Langfristede kontrakter og koncentration af indkøb har ikke kun til formål at begrænse omkostningerne ved indkøb. Målet er også at standardisere kontorudstyr, navnlig med henblik på at gøre forvaltningen mere effektiv, lette ombytninger og begrænse flytninger af inventar.

Kontrakterne indgås med henblik på at supplere og forny møblerne i Kommissionens og eventuelt andre institutioners bygninger. Kontrakternes varighed er ikke forbundet med levetiden for det omtalte materiel.

Ved indgåelsen af langfristede kontrakter indgår Kommissionen - eller en af de andre institutioner - en aftale med en leverandør for en længere periode, men kontrakterne har ingen indflydelse på omfanget af de årlige indkøb. Indkøbene er normalt meget omfattende og kan variere væsentligt fra år til år. For at sikre, at leveringen sker uden problemer, og for at undgå at skabe problemer for leverandørernes økonomi må Kommissionen handle med virksomheder, hvis produktionskapacitet svarer til dens behov, uden at der af den grund indføres diskriminerende klausuler over for europæiske virksomheder og særlig de små og mellemstore virksomheder.

Generelt fører Kommissionen en indkøbsstrategi, der sigter mod at opnå de bedst mulige forhold mellem pris og kvalitet med henblik på at bruge de offentlige midler optimalt i en periode med en stram budgetpolitik. Dette svarer til målsætningen for den europæiske politik for offentlige indkøb, som netop skal forbedre de europæiske virksomheders konkurrenceevne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1432/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. EU's udviklingssamarbejde med tredjelande på fiskeriområdet



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0127



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1432/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (11. maj 1998) Om: EU's udviklingssamarbejde med tredjelande på fiskeriområdet Hvor stor en procentdel af de projektmidler inden for udviklingssamarbejde, som Kommissionens GD VIII afsætter til de vestafrikanske lande ved Atlanterhavet, går til projekter vedrørende udvikling af fiskerisektoren?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1103/98

af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen

(8. april 1998)

Om: Kriterier for udvælgelse af stedet for placeringen af den fjerde Europaskole i Bruxelles - Berkendael

Den belgiske regering har valgt at placere den fjerde Europaskole (en underafdeling af Uccle) i nærheden af kvindefængslerne i Berkendael, som den har planer om at omdanne til et fængselscenter for seksuelle forbrydere.

På baggrund af at de foreslåede bygninger er utilstrækkelige, og der mangler den nødvendige infrastruktur til skolebusserne og forældrenes privatbiler, som skal køre rundt i dette trafikkaos, bedes Kommissionen oplyse følgende:

Hvilke omgående foranstaltninger agter den at træffe for at:

1. der tages hensyn til den samlede protest fra forældrene til børn på Europaskolen, der kom til udtryk på en demonstration uden for Borchette-Bygningen (27. januar 1998), og Berkendael-planen forkastes?

2. der rettes en henstilling til medlemsstaternes regeringer om steder, der ikke er egnet for placering af skoler, dvs. steder, hvor der er fængsler, opdragelsesanstalter og afvænningscentre, som afgjort rummer risici for elevernes psykiske udvikling og fysiske integritet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(25. maj 1998)

De to Europaskoler, der i øjeblikket findes i Bruxelles, er overfyldte og har brug for omfattende renovering.

For at løse disse problemer vil en ny skole blive åbnet i hovedstaden i nær fremtid, og planerne om fornyelsen af de gamle lokaler er allerede vedtaget.

De belgiske myndigheder tilbød Europaskolernes Øverste Råd, som er et mellemstatsligt organ med ansvar for disse skoler, at benytte det tidligere Athénée Royal de Berkendael som midlertidige skolelokaler for at lette den delvise udflytning af skolen i Uccle, mens denne er under ombygning. Repræsentanten for det Øverste Råd har for nylig sagt nej tak til dette tilbud, idet der er udsigt til, at en del elever fra skolen i Uccle kan benytte den nye skole tidligere end forventet.

Kommissionen, som er med i Det Øverste Råd, er særdeles opmærksom på udviklingen i sagen, og vil sikre, at Europaskolerne fungerer tilfredsstillende.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1692/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: EU's nordlige dimension

På topmødet i Luxembourg besluttede man på forslag af Finland at sætte EU's nordlige dimension på dagsordenen. Hvordan og ud fra hvilken tidsplan vil Kommissionen arbejde videre med dette initiativ?

Hvordan vil man i forbindelse med reformen af EU's Tacis-program tage hensyn til den nordlige dimensions mål om samarbejde om miljø, sikkerhed og energi samt samarbejde i grænseområderne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(29. juni 1998)

Kommissionen vil på opfordring af Det Europæiske Råd i Luxembourg og Cardiff forelægge Det Europæiske Råd en interimsrapport på mødet i Wien i december 1998. Forarbejdet er allerede gået i gang.

Der er tillige forberedelser i gang med en ny Tacis-forordning. Kommissionen agter i denne proces at tage behørigt hensyn til den nordiske dimension i det nye program.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0800/98

af Nuala Ahern (V) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Endnu en oplagringsskakt/-silo ved Dounreay-anlægget i Caithness, Skotland

Vil Kommissionen under henvisning til den britiske atomenergimyndigheds indrømmelse den 2. februar 1998 af, at der eksisterer endnu en oplagringsskakt/-silo ved Dounreay-anlægget i Caithness, Skotland, hvor radioaktivt affald uden kontrol er blevet oplagret siden 1971, ajourføre de oplysninger, som den gav Parlamentet den 16. december 1996 i sit svar på skriftlig forespørgsel P-3167/96(1)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(22. april 1998)

Siloen i Dounraey er et godkendt oplagringsanlæg, som er genstand for tilsyn ved den britiske myndighed "Nuclear Installations Inspectorate" (NII - inspektoratet for nukleare anlæg). En nærmere beskrivelse af siloen og dens indhold findes i det offentligt tilgængelige dokument(2), der allerede tidligere er henvist til i svaret på skriftlig forespørgsel nr. P-3167/96 fra Undine-Uta Bloch von Blottnitz(3). Det Forenede Kongeriges regering har ligeledes oplyst, at det er hensigten senere at fjerne affaldet både fra den midlertidige skakt og fra siloen i Dounreay med henblik på behandling.

Kommissionen vil ligeledes gerne henlede det ærede medlems opmærksomhed på sit svar på skriftlig forespørgsel nr. P-661/98 fra Undine-Uta Bloch von Blottnitz(4) om samme emne. Siloen og dens indhold har været omfattet af Euratoms sikkerheds-kontrolforanstaltninger siden Det Forenede Kongeriges tiltrædelse af Fællesskabet, og Kommissionen har hidtil fået og får fremdeles tilsendt alle de oplysninger, der er nødvendige for at varetage sikkerhedskontrolaktiviteterne i henhold til Euratom-traktaten.

(1) EFT C 87 af 14.3.1997, s. 124.

(2) DOE/RAS/96.001 (UK Nirex Ltd Report notifikation 695 of May 1996).

(3) EFT C 83 af 14.3.1997, s.

(4) EFT C 310 af 9.10.1998, s. 113.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1252/98 af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen (29. april 1998)

Om: Sundheden blandt de unge i Europa

Det fremgaar af en lang raekke undersoegelser, at unge i Europa plejer deres helbred daarligt eller utilstraekkeligt. Kan Kommissionen oplyse, hvad den agter at goere for at udvikle sundhedsydelserne til unge (skole- og universitetslaeger, praeventive organisationer osv.)?

Ville det ikke vaere paa sin plads at udarbejde et saerprogram for den offentlige sundhed?

Har Kommissionen paataenkt saerlige foranstaltninger paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. juni 1998)

Kommissionen er klar over, at investering i unges sundhed er en hovedhjoernesten i den europaeiske politik paa folkesundhedsomraadet.

Denne opfattelse kommer til udtryk i faellesskabshandlingsprogrammerne paa folkesundhedsomraadet, uanset om det drejer sig om kraeft, AIDS, narkotikamisbrug eller sundhedsfremme, hvor ungdommen er blandt hovedmaalgrupperne. Der ydes stoette til mange projekter under de omtalte programmer, f.eks. til det europaeiske netvaerk for sundhedsfremmende skoler, et projekt, som Kommissionen, Europaraadet og Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i Europa har taget initiativ til i faellesskab. Netvaerket omfatter nu 38 lande i Europa og vedroerer over 1 million elever. Sundhedsfremmende skoler har til hensigt at sikre en sund livsstil for hele elevpopulationen ved at skabe omgivelser, som medvirker til at fremme sundhed. De giver mulighed for at skabe sunde og sundhedsfremmende sociale og fysiske rammer.

Paa baggrund af et aktivt samarbejde mellem elever, personale, foraeldre og lokalsamfund indebaerer de sundhedsfremmende skoler en raekke fordele. De styrker bl.a. elevers selvtillid, hvilket saetter eleverne i stand til at udnytte deres fysiske, psykologiske og sociale muligheder.

Det er lykkedes nogle lande af udbrede begrebet inden for skolesystemet. Andre staar stadig over for de udfordringer, der ligger i at gennemfoere begrebet med opbakning fra beslutningstagerne inden for de uddannelsesmaessige og politiske strukturer.

Kommissionen er ogsaa ved at udarbejde en rapport om sundhedstilstanden blandt unge i Faellesskabet, som vil blive offentliggjort til sin tid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0644/98 af Jorge Hernandez Mollar (PPE) til Kommissionen (9. marts 1998)

Om: Forfremmelsesvilkaar for spanske »Ingenieros Técnicos« i forhold til andre kategorier

Hvad har faaet Kommissionen til at fremsaette et krav, der ikke fremgaar af ordlyden i indkaldelsen - nemlig besiddelse af et eksamensbevis for en uddannelse med et langt uddannelsesforloeb (svarende til kandidateksamen) - til Vicente Alonso Morales, Ingeniero Técnico, der er kandidat til den almindelige udvaelgelsesproeve KOM/A/1047 (EFT C 145 A fra 13.5.1997)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 og E-0728/98 (21. april 1998)

Kommissionen mener, at de oplysninger, som det aerede medlem beder om, i alt vaesentligt fremgaar af de svar, som er afgivet af Kommissionen paa skriftlig forespoergsel E-2749/97 fra Ludivina Garcia Arias ((EFT C 82 af 17.3.1998. )) og skriftlig forespoergsel E-4186/97 fra Barbara Duehrkop Duehrkop ((EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15. )). Kommissionen henviser derfor det aerede medlem til disse svar, hvor Kommissionen klart har gjort rede for sin generelle stillingtagen til spoergsmaalet om, hvilke uddannelser, der giver adgang til at blive EU-tjenestemand i kategori A/LA, og mere praecist spoergsmaalet om spanske tekniske ingenioerers uddannelse.

Den korrekte tyske oversaettelse af »diploma universitario« er »abgeschlossenes Hochschulstudium«, og dette udtryk optraeder i Meddelelse om udvaelgelsesproeve KOM/A/1047 (97/C 145 A/02), som er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. I oevrigt - og som svar paa spoergsmaalet om udvaelgelsesproeve KOM/A/720 og KOM/A/712 - henviser Kommissionen det aerede medlem til Foersteinstansrettens dom af 3. marts 1994 i sagen T-82/92 (Cortés Jiménes mod Kommissionen for de Europaeiske Faellesskaber).

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at en kandidat ved udvaelgelsesproeve KOM/A/104 har indbragt en klage for Rettens i Foerste Instans den 1. december 1997, sagsnummer T-299/97. Kommissionen kan saaledes ikke svare, saa laenge sagen verserer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1020/98 af Karl-Heinz Florenz (PPE) til Kommissionen (6. april 1998)

Om: Forbud mod reklame for og enhver form for salgsfremme af tobaksprodukter

1. I hvilken udstraekning har Kommissionen i forbindelse med sit forslag om et reklame- og sponsoreringsforbud taget hensyn til bestemmelserne i artikel 10 i den europaeiske menneskerettighedskonvention og i EU-traktatens artikel F, stk. 2 om garanteret meningsfrihed?

2. Falder et fuldstaendigt reklame- og sponsoreringsforbud for tobak ind under bestemmelserne om offentlig sundhed i den europaeiske menneskerettighedskonventions artikel 10, stk. 2? Hvis dette er tilfaeldet, drager dette saa ikke principielt det argument i tvivl, at hovedsigtet med denne foranstaltning er at fjerne hindringer for den frie bevaegelighed for varer og tjenesteydelser?

3. Er det korrekt at foreslaa EF-traktatens artikel 100 A som retsgrundlag for harmonisering af foranstaltninger vedroerende offentlig sundhed, naar traktatens artikel 129 udtrykkeligt udelukker harmoniseringsforanstaltninger paa dette omraade?

4. Kan en foranstaltning, der er baseret paa traktatens artikel 66 (fri udveksling af tjenesteydelser), begrunde et totalt, generelt reklame- og sponsoreringsforbud, naar det betaenkes, at én af traktatens maalsaetninger er at fjerne eksisterende begraensninger for den frie udveksling af tjenesteydelser (EF-traktatens artikel 63, stk. 1)?

5. I hvilken udstraekning er et totalt forbud mod alle former for tobaksreklame paa faellesskabsplan foreneligt med de i EF-traktatens artikel 3 B anfoerte principper om subsidiaritet og proportionalitet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. juni 1998)

Kommissionens aendrede forslag til Raadets direktiv om tobaksvarer ((EFT C 129 af 21.5.1992. )) er en foranstaltning i forbindelse med gennemfoerelsen af det indre marked. Retsgrundlaget for dette direktivforslag anses for at vaere tilstraekkeligt og relevant. Teksten respekterer fuldt ud de oevrige traktatskrav. Den 12. februar 1998 vedtog Raadet en faelles holdning om (EF) 15/98 ((EFT C 91 af 26.3.1998. )). Parlamentet har godkendt Raadets faelles holdning (uden aendringer) paa det seneste plenarmoede den 13. maj.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0852/98 af Danielle Darras (PSE) til Kommissionen (11. marts 1998)

Om: Faellesskabsdirektiver om boernearbejde

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er kommet med at gennemfoere faellesskabsdirektiverne om boernearbejde?

Findes der oplysninger om de forskellige medlemsstater? Hvordan staar det navnlig til med gennemfoerelsen af direktiverne i Frankrig, Det Forenede Kongerige, Tyskland og Portugal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (11. maj 1998)

Kommissionen kan endnu ikke redegoere for anvendelsen af bestemmelserne i Raadets direktiv 94/33/EF af 22. juni 1994 om beskyttelse af unge paa arbejdspladsen i de 15 medlemsstater.

Kommissionen har endnu ikke modtaget meddelelser om nationale foranstaltninger til gennemfoerelse af direktivet fra samtlige medlemsstater. Der er saaledes ogsaa ivaerksat procedurer i henhold til EF-traktatens artikel 169 for manglende meddelelse eller ufuldstaendig meddelelse over for flere medlemsstater.

Med hensyn til de af det aerede parlamentsmedlem naevnte medlemsstater er situationen som foelger:

- Frankrig har indsendt meddelelse om en stor del af den gaeldende lovgivning og har paapeget, at faellesskabsdirektivet noedvendiggoer tilpasning af en raekke af de gaeldende regler, hvilket vil finde sted inden for den naermeste fremtid.

- Det Forenede Kongerige har kun indsendt meddelelse om en del af lovgivningen.

- Tyskland og Portugal har indsendt meddelelse om de nationale bestemmelser paa dette omraade, som p.t. undersoeges naermere.

Foerst naar samtlige medlemsstater har indsendt meddelelse, kan Kommissionen danne sig et indtryk af situationen med hensyn til anvendelse af direktivets bestemmelser i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1043/98 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (6. april 1998)

Om: Byggeri i det tyrkiske fredede omraade Kabak Koyou

Den 8. august 1997 blev det tyrkiske omraade Gemile Koyou erklaeret for fredet omraade. Det landskabeligt enestaaende omraade er et af de vigtigste tilholds- og aeglaegningssteder for Carett-skildpadderne. Til trods for de talrige fredningsbestemmelser, som omraadets indplacering efter tyrkisk lovgivning medfoerer, er man her ved at opfoere et hotelkompleks. De bygningsmaessige og infrastrukturelle virkninger af dette byggeprojekt vil varigt oedelaegge omraadet og bringe Carett-skildpaddebestanden i fare.

1. Raader Kommissionen over oplysninger om det ovennaevnte projekt? Hvis ja, hvilke?

2. Ser Kommissionen nogen muligheder for gennem de internationale artsbeskyttelsesbestemmelser at laegge pres paa Tyrkiet for at faa standset disse byggeaktiviteter?

3. Ser Kommissionen andre muligheder for at bevare et af de sidste tilholdssteder for den udryddelsestruede Carett-skildpadde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (8. maj 1998)

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at Gemile Koyu officielt er registreret i Tyrkiet som fredet omraade. Paa nuvaerende tidspunkt er der ikke udstedt nogen byggetilladelse til opfoerelse af et hotel. De tyrkiske myndigheder er for oejeblikket i gang med en grundig undersoegelse af dette omraade for at faa afgjort, hvilket beskyttelsesniveau der kraeves for denne lokalitets vedkommende som foelge af stedets saerpraeg. Paa baggrund af resultaterne af denne undersoegelse vil der blive truffet beslutning om, hvorvidt der eventuelt maa opfoeres et hotel paa dette sted.

Desuden tillader de nuvaerende aftalemaessige forbindelser mellem Tyrkiet og Faellesskabet ikke, at Faellesskabet griber ind i den foreliggende sag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1257/98 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (21. april 1998)

Om: Udvidelse - kontrol ved de ydre graenser - overgangsperioder

En af De Europaeiske Faellesskabers fire friheder er den frie bevaegelighed for personer, som bl.a. skal gennemfoeres ved ophaevelse af kontrollen ved de indre graenser. Samtidig bliver noedvendigheden af egnede forholdsregler, der garanterer den enkeltes sikkerhed i dette frihedens, sikkerhedens og retfaerdighedens omraade, et stadig mere centralt spoergsmaal. Ledsageforanstaltninger i forbindelse med aabningen af de indre graenser anses for en bydende noedvendighed. Som en af disse ledsageforanstaltninger naevnes gang paa gang effektiv kontrol ved de ydre graenser.

1. Mener Kommissionen, at ansoegerlandene allerede nu opfylder EU's normer for kontrol ved de ydre graenser?

2. Hvilke mangler er der i benaegtende fald specielt tale om, og paa hvilke undersoegelser stoetter Kommissionen sin opfattelse?

3. Hvorledes mener Kommissionen at kunne afhjaelpe disse mangler?

4. Finder Kommissionen overgangsperioder hensigtsmaessige i denne forbindelse, og hvor lang varighed boer saadanne perioder efter Kommissionens vurdering realistisk set have?

Kan Kommissionen ved besvarelsen af ovennaevnte spoergsmaal specielt referere til de ansoegerlande, der er udvalgt i foerste gruppe, og basere svaret paa materiale, der er indsamlet efter offentliggoerelsen af Agenda 2000 i juli sidste aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (27. maj 1998)

Ifoelge Det Europaeiske Raads beslutninger i Amsterdam og Luxembourg skal ansoegerlandene opfylde Schengen-normerne for kontrol ved de ydre graenser. Schengen-regelvaerket er i oejeblikket til bearbejdning i Raadet.

Foerst efter, at Raadet har fastlagt Schengen-regelvaerket, og at det er blevet kontrolleret, i hvilket omfang ansoegerlandene har overtaget det, vil de stillede spoergsmaal kunne besvares i enkeltheder.

Kommissionen gaar dog paa grundlag af de hidtidige konstateringer ud fra, at ansoegerlandene endnu skal goere en stoerre indsats for at sikre de ydre graenser.

Det er i foerste raekke ansoegerlandene, der skal afhjaelpe manglerne. Kommissionen paa sin side stoette bestraebelserne med de bestaaende EF-programmer, navnlig Phare.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0767/98 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (18. marts 1998)

Om: Afgraensning af Javari-dalen i Brasilien

Javari-dalen, der er et af de stoerste omraader for de oprindelige folk i Brasilien, ligger ved graensen til Peru. Det er paa mere end otte millioner hektar og er hjemsted for seks oprindelige stammefolk og omfatter den stoerste gruppe af folk, der lever afsondret i Amazonlandet. Disse folks landomraader udsattes for et konstant pres fra toemmervirksomheder og narkotikahandlere, og de afsondrede folk er navnlig saarbare over for sygdomme og vold fra udefrakommende personer.

Saafremt det isolerede folk i Javari-dalen skal overleve, skal omraadet afgraenses. Der er blevet afsat midler fra EU til afgraensning af Javari-dalen som et prioriteret omraade, men den brasilianske regering viser ingen tegn paa, at den vil gennemfoere den absolutte paakraevede afgraensning.

Vil Kommissionen redegoere for dens nuvaerende holdning og oplyse, hvorvidt afgraensningen vil blive gennemfoert?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (14. april 1998)

Den juridiske situation i det indianske Javari-omraade er fastlagt i et dekret (1849/E af 8. april 1985), der forbyder fremmede at traenge ind paa omraadet. Det forventes at graenserne for indianernes omraade fastlaegges definitivt ved et dekret i 1998, hvorefter man kan gaa i gang med at afspaerre omraadet. Man er allerede i gang med planlaegningen af afspaerringen, som den brasilianske regering har prioriteret hoejt inden for G7-programmet, der modtager stoette fra Tyskland.

Det projekt, som er til behandling i Kommissionen, tager sigte paa at beskytte Javari-omraadets befolkning og miljoe; det indebaerer en komplet beskyttelse, dvs. baade af Javari-omraadets indianske befolkning og af omraadets skovressourcer, med overvaagning af, hvordan de isolerede indianske befolkningsgrupper udnytter arealet; tilsyn; sundhedspleje; oplaering af de indianske befolkningsgrupper, der kontaktes med henblik paa forvaltningen af omraadet; samt oplysningskampagner over for de ikke-indianske befolkningsgrupper om vigtigheden af at omraadet beskyttes.

Projektet tager ikke sigte paa afgraensningsarbejdet som saadant, men paa at lette gennemfoerelsen heraf, idet man soeger at tilvejebringe de fornoedne oplysninger, herunder oplysninger om hvor de isolerede befolkningsgrupper befinder sig.