ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0025/99

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Raadet

(15. januar 1999)

Om: Cyperns tiltraedelse af EU

I henhold til paalidelige oplysninger den 31.12.1998 i "Agence Europe", foreslog direktoeren for Instituttet for Internationale Forbindelser i Rom paa et moede, som TEPSA (Trans European Policy) afholdt i Bonn i anledning af Tysklands overtagelse af formandskabet for EU, og som havde titlen "Tyskland og EU", at man anvendte foelgende strategi: "Cypern skal forsoege at indfoere en slags foederation, saaledes at det kan tiltraede EU, og Tyrkiet skal godkendes som ansoegerland, for saa vidt det opfylder kriterierne fra Koebenhavn. Endvidere hed det: Hvis denne strategi ikke godkendes, boer EU forkaste Cyperns tiltraedelse og soege at naa frem til en anden form for forbindelse med Tyrkiet paa baggrund af klart fastlagte faelles interesser". Hvis man skal gaa ud fra pressemeddelelsen, saa vil "forslagene" foere til, at EU vil fremsaette "tilbud" til Cypern og Tyrkiet, men at accepten af de to tilbud afhaenger af Tyrkiets oenske. Ligegyldig hvilken form for foederation Cypern ville stille forslag om, saa er det allerede paa forhaand blevet officielt forkastet fra tyrkisk side, og en eventuel optagelse af Tyrkiet i gruppen af de 11 oevrige ansoegerlande er tillige blevet afvist, fordi det er knyttet til en godkendelse af kriterierne fra Koebenhavn. Forslaget mangler altsaa allerede fra begyndelsen et logisk grundlag. Da det imidlertid blev fremsat paa et moede, der blev afholdt i lyset af det tyske formandskab, og af en instans med autoritet, som ofte fungerer som raadgiver for Faellesskabets institutioner, bedes EU's formandskab oplyse, hvorledes det vurderer de paagaeldende forslag, som helt klart er i grel modsaetning til den holdning, som Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Cypern er naaet frem til, idet det har truffet klar afgoerelse om, at Cyperns tiltraedelse af EU ingenlunde er forbundet med eftersoegningen af en politisk loesning paa Cypern?

Svar

(26. april 1999)

Det er naturligt, at et spoergsmaal som den kommende udvidelse af Den Europaeiske Union rejser en omfattende offentlig debat. Det tilkommer imidlertid ikke Raadet at udtale sig om debatten paa et moede eller kommentere oplysninger, der er fremkommet i pressen.

Raadet har gentagne gange givet udtryk for Den Europaeiske Unions holdning til Cyperns tiltraedelse, sidst paa samlingen den 5. oktober 1998. Raadets konklusioner er blevet offentliggjort.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0255/99

af Hanja Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Euroen

Kan Kommissionen oplyse, om der i forbindelse med de nye euromoenter og -sedler er taget hensyn til de synshandicappede, og hvordan dette i bekraeftende fald er sket?

Er det ikke sket, er Kommissionen da rede til at traeffe foranstaltninger med henblik paa at sikre, at svagtsynede og blinde borgere i Europa kan kende de enkelte moenter og sedler fra hinanden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(15. marts 1999)

Kommissionen laegger stor vaegt paa blindes og svagtsynedes interesser og har uophoerligt raadfoert sig med disse personer ved hver etape af fastlaeggelsen af euromoenternes egenskaber. Den Europaeiske Blindeorganisation har tilkendegivet, at den foretraekker den raekke moenter, der til slut blev valgt.

Der skelnes mellem euromoenterne ved hjaelp af disses stoerrelse, sammensaetning, vaegt, farve og tykkelse. Flere af egenskaberne ved moenterne vil goere det lettere for blinde og svagtsynede at skelne mellem disse: forskellige kanter for hvert paa hinanden foelgende moentpar; en rille paa kanten af 2-centsmoenterne; grov rifling paa 20-centsmoenten (der har form som "spansk blomst").

For saa vidt angaar sedlerne, har Det Europaeiske Monetaere Institut, der var en forloeber for Den Europaeiske Centralbank, arbejdet snaevert sammen med Den Europaeiske Blindeorganisation om fastlaeggelse af egenskaberne. Det Europaeiske Monetaere Institut offentliggjorde den 16. december 1996 en pressemeddelelse under overskriften "Euroen og de blinde og svagtsynede", hvori beskrives de tekniske egenskaber ved eurosedlerne, der goer det muligt for blinde og svagtsynede at genkende disse. Eurosedlerne medfoerer: forskelle med hensyn til stoerrelse, idet stoerrelsen oeges med den paalydende vaerdi; forskelle med hensyn til farve: hver vaerdi har sin egen fremherskende farve (graa, roed, blaa, orange, groen, gulbrun, lilla); beroeringsvenlighed med dyb gravering og kobbertryk, der goer det muligt at genkende tegnene ved beroering; let laeselige tal, der er anbragt paa samme sted paa alle sedler, saaledes at de let kan findes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0405/99

af Riitta Myller (PSE) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Projekt for modernisering af spildevandsrensningsanlaegget i Sortavala

En modernisering af spildevandsrensningsanlaegget i Sortavala er af altafgoerende betydning for Sortavala by, for at Ladoga-soeens vandkvalitet kan forbedres. Til projektet blev der allerede i 1996 givet tilsagn om finansiering paa to mio. ecu fra Tacis-programmet. Projektets tidsplan er imidlertid blevet forlaenget. En ekspertgruppe besoegte september sidste aar projektet for at indhente oplysninger og kortlaegge behovet for projektet. Paa davaerende tidspunkt blev dokumenterne ogsaa udarbejdet paa ny, og der blev givet tilsagn om, at der ville blive afholdt et internationalt udbud om projektet. Herefter har man intet hoert til sagen.

Kan det ansvarlige kommissionsmedlem oplyse, hvorfor projektet er blevet forsinket, om udbuddet er blevet afholdt, hvilke efterfoelgende foranstaltninger der vil blive truffet samt tidsplanen for disse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(12. april 1999)

En renovering af spildevandsrensningsanlaegget i Sortavala er af stor betydning for baade Sortavala by og for vandkvaliteten i Ladoga-soeen. Maalet med projektet er at forbedre rensningen af spildevand og renovere og i givet fald genopbygge rensningsanlaegget, hvis der er midler hertil, saaledes at det kan forsyne hele befolkningen i denne by.

Forsinkelsen med ivaerksaettelsen af projektet skyldes, at det har vaeret vanskeligt at afgoere, hvilken rolle de tre involverede parter, Kommissionen, den finske regering og Sortavala kommune, hver isaer har.

Udbuddet blev offentliggjort i 1997, da det relevante program var blevet vedtaget efter en positiv udtalelse fra Tacis-Udvalget. Ansoegningsfristen udloeb i oktober 1998. Der vil i loebet af kort tid blive opstillet en liste for et begraenset udbud. Udbudsbetingelserne er dog endnu ikke fastlagt i detaljer, og den formelle godkendelse fra modtageren (Sortavala kommune) mangler stadig. Forhaabentligt kan alle relevante procedurer afsluttes i loebet af de kommende to, tre maaneder. Meget afhaenger af, hvor hurtigt der kan opnaas det fornoedne samtykke fra tredje parters side.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0300/99

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(17. februar 1999)

Om: Tilskud til svineavlere

Kan Kommissionen bekraefte, at de franske og spanske myndigheder har besluttet at bevilge finansiering paa gunstige vilkaar til svineavlere, saa de lettere kan komme gennem den krise, sektoren befinder sig i?

Mener Kommissionen i bekraeftende fald ikke, at saadanne tilskud foerer til illoyale konkurrenceforhold, idet andre lande, hvis svinesektor har lige saa store vanskeligheder, ikke yder deres svineavlere lignende tilskud?

Kan Kommissionen oplyse, om det i medfoer af de gaeldende bestemmelser er tilladt at gennemfoere en saadan forskelsbehandling set i lyset af det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. marts 1999)

Kommissionen kan bekraefte, at den franske regering har ydet en vis stoette til svineproducenterne. Kommissionen har indledt en formel undersoegelse af disse stoetteforanstaltninger i overensstemmelse med proceduren i EF-traktatens artikel 93, stk. 2. Kommissionens brev til de franske myndigheder er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende(1), saa at de interesserede parter kan fremsaette deres bemaerkninger.

I Spanien ser det ud til, at den centrale regering og visse regionale myndigheder har ydet stoette til svinesektoren. Kommissionen er i kontakt med de spanske myndigheder for at faa klarlagt arten af de paagaeldende foranstaltninger.

I EF-traktatens artikel 92, stk. 1, er det fastsat, at statsstoette eller stoette, som ydes ved hjaelp af statsmidler under enhver taenkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkaarene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, er uforenelig med faellesmarkedet i det omfang, den paavirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

Forbuddet er dog ikke absolut. I EF-traktatens artikel 92, stk.3, litra c), er det fastsat, at stoette til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan anses for forenelig med faellesmarkedet, naar den ikke aendrer samhandelsvilkaarene paa en maade, der strider mod den faelles interesse.

Naar der ydes stoette til producenter i finansielle vanskeligheder, vil Kommissionen kun tillade en saadan stoette, hvis den ydes efter de kriterier, der er fastsat i Faellesskabets rammebestemmelser for statsstoette til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder(2).

(1) EFT C 61 af 3.3.1999.

(2) EFT C 283 af 19.9.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0774/99

af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Tacis-projektet A2.01/96 om fremsendelse af en uddannelsessimulator til den anden enhed paa Medzamor-atomkraftvaerket i Armenien

Kommissionen har offentliggjort et udbud om fremsendelse af en uddannelsessimulator til den anden enhed paa Medzamor-atomkraftvaerket i Armenien. Man har imidlertid ogsaa diskuteret muligheden for at lade projektet gaa direkte til et konsortium, der ikke er i besiddelse af et tilsvarende faerdigt produkt, men som ogsaa skal udvikle produktet. Det vil tage aar at udvikle den hensigtsmaessige software.

APROS-programmellet er siden 1986 blevet udviklet i Finland. APROS er en alsidig type af software, der i vidt omfang er blevet anvendt i forbindelse med uddannelsessimulatorer. I hvert fald mindst 50 forskellige APROS-applikationer har vaeret i brug.

APROS-referencer findes paa atomkraftvaerkerne i Kozloduj, Paksi og paa Kola-halvoeen. Navnlig minder atomkraeftvaerket paa Kola-halvoeen meget om Medzamor-atomkraftvaerket. APROS er blevet anvendt til analyser af ulykker siden januar 1995 og som applikation til uddannelsessimulatorer siden december 1997. En faerdig og testet uddannelsessimulator paa Kola-halvoeen sikrer, at uddannelsessimulatoren baseret paa APROS er et solidt og omkostningseffektivt alternativ for Medzamor-atomkraftvaerket.

Kun et udbud vil sikre, at alle interesserede parters staerke sider bliver bemaerket, og at ressourcerne til det paagaeldende projekt vil blive anvendt omkostningseffektivt, og at produktudviklingen ikke bliver finansieret med bistandsmidler. Afholdelse af et udbud vil ogsaa sikre, at Faellesskabets principper om udbud og aabenhed bliver realiseret.

Agter Kommissionen at afholde et udbud om det paagaeldende projekt, hvor alle de parter, der er interesseret i projektet, kan deltage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(5. maj 1999)

Phare- og Tacis-programmerne for nuklear sikkerhed har leveret multifunktionelle uddannelsessimulatorer til alle reaktorer af typen VVER 440 i de nye uafhaengige stater (NIS) og de central- og oesteuropaeiske lande. Projektet blev tildelt efter en udbudsprocedure i 1994. Medzamor-atomkraftvaerket i Armenien var i begyndelsen ikke omfattet af denne leverance, da det paa davaerende tidspunkt blev lukket ned efter jordskaelvet i 1988.

Da armenerne besluttede at genstarte anlaegget, besluttede det internationale samfund at proeve at faa et bindende tilsagn fra de armenske myndigheder om at lukke anlaegget saa hurtigt som muligt, samtidig med at det ydede Armenien bistand til en saa sikkerhedsmaessig forsvarlig drift som mulig i den resterende driftsperiode.

Det var i denne sammenhaeng, at der blev truffet beslutning om at levere simulatoren til Medzamor-anlaegget. Den grundlaeggende software var allerede udviklet til andre relevante anlaeg. Paa grund af sagens hastende karakter var den mest hensigtsmaessige loesning at levere udstyr og software fra den samme leverandoer af alle andre VVER-multifunktionelle simulatorer. Derfor besluttede Kommissionen at vaelge denne loesning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0482/99

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Udvisning af og opholdstilladelse til vandrende arbejdstagere

I modsaetning til de italienske myndigheders gavmilde holdning, naar det drejer sig om indvandring, er en raekke europaeiske lande, som tilsyneladende gaar ind for menneskerettigheder og asylret, i virkeligheden ved at skaerpe deres indvandringspolitik.

Et eksempel er Tyskland, hvor de nationale myndigheder ifoelge beretninger fra de italienske udvandrersammenslutninger, foerst og fremmest generalkonsulens kontor i Stuttgart og den lokale trikolorekomité for italienere i verden (CTIM), alt for ofte griber til den drastiske metode at udvise arbejdstagere fra andre medlemsstater, som har begaaet mindre lovovertraedelser, som ofte uundgaaeligt har deres oprindelse i, at den integration, som alle medlemsstaterne haevder at gaa ind for, ikke er blevet gennemfoert.

I betragtning af, at mindre lovovertraedelser af denne art nok er forkastelige, men ikke kan anses for at udgoere organiseret kriminalitet, ikke udgoer nogen reel fare for vaertslandenes interesser, maa betragtes som en af de uundgaaelige foelger af fattigdom og derfor ikke boer foere til udvisning af de beroerte vandrende arbejdstagere, kan Kommissionen da goere indsigelse over for domstolene i Baden-Wuerttemberg og Hesse med henblik paa overholdelse af faellesskabslovgivningen om fri bevaegelighed for arbejdstagere, overholdelse af menneskerettighederne og bevaegelighed og ligebehandling for vandrende arbejdstagere, som allerede er fastlagt i Unionen?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-0481/99 og E-0482/99

(26. april 1999)

Gennem mere end 60 petitioner til Parlamentet er Kommissionen blevet gjort opmaerksom paa de udvisninger, myndighederne i Baden-Wuertemberg har truffet beslutning om vedroerende italienske statsborgere af hensyn til den offentlige orden.

Efter at have gennemgaaet de sagsakter, der var vedlagt disse petitioner, har Kommissionen besluttet et indlede en overtraedelsesprocedure mod Tyskland. Proceduren vedroerer overensstemmelsen med faellesskabsretten (Raadets direktiv 64/221/EOEF af 25. februar 1964 om samordning af de saerlige foranstaltninger, som gaelder for udlaendinge med hensyn til rejse og ophold, og som er begrundet i hensynet til den offentlige orden, sikkerhed og sundhed(1)) af saavel selve udvisningsforanstaltningerne som af den tyske lovgivning, hvad angaar udlaendinge, som ligger til grund for disse foranstaltninger.

Parlamentet vil blive holdt orienteret om udviklingen af denne sag gennem de meddelelser, Kommissionen tilstiller det som led i ovennaevnte petitioner.

(1) EFT L 56 af 4.4.1964.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0313/99

af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen

(19. februar 1999)

Om: World Vision OEsterreich

Det forlyder, at World Vision OEsterreich for Kommissionen har indgaaet kontrakter paa Phare- og Tacis-projekter til et beloeb af 3,8 mio ecu i Bosnien, Rumaenien og Mongoliet.

Er der konstateret uregelmaessigheder i forbindelse med disse projekter, dvs. mistanke om svig og korruption?

Har Kommissionen foretaget revisioner af regnskaberne?

Blev der systematisk foretaget inspektioner paa stedet af de arbejder, der angiveligt er udfoert?

Blev projekterne i givet fald stillet i bero i rette tid og udbetalte midler kraevet tilbagebetalt?

Blev der indgivet politianmeldelse? I givet fald, mod hvem og hvorfor? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Blev Kommissionen af den oestrigske anklagemyndighed informeret om den igangvaerende efterforskning mod World Vision OEsterreich? Hvornaar skete dette? Hvilke oplysninger har den oestrigske anklagemyndighed om de EU-finansierede projekter?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0800/99

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(6. april 1999)

Om: OEstrigere i Kommissionen

Borgerne i mit hjemland OEstrig stiller mig ofte spoergsmaal vedroerende de oestrigere, der er beskaeftiget i EU-institutionerne.

Kommissionen bedes derfor besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvor mange oestrigske statsborgere er beskaeftiget i Kommissionen?

2. I hvilke generaldirektorater er disse oestrigere beskaeftiget (detaljeret opregning)?

3. Hvor mange af disse oestrigere er tjenestemaend i hhv. loenklasse A, B, C og D?

4. Hvor mange svenskere og finner er beskaeftiget i Kommissionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(28. april 1999)

1. Kommissionen beskaeftiger for oejeblikket 285 oestrigske statsborgere, der har tjenestemandsstatus eller er midlertidigt ansatte, og som loennes halvt over driftsbudgettet, halvt over forskningsbudgettet.

2. Fordelingen af disse paa generaldirektoraterne fremgaar af den tabel, som er sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

3. Som det fremgaar af oversigten i slutningen af ovennaevnte tabel, er der 125 tjenestemaend i loenklasse A, 57 i loenklasse B, 57 i loenklasse C og 8 i loenklasse D. Herudover er der 16 i loenklasse LA.

4. Til sammenligning er antallet af finner og svenskere anfoert efter loenklasse i samme tabel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0608/99

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Slovakiets deltagelse i det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling

Kommissionen betragter de syv ansoegerlande (Estland, Polen, Ungarn, Letland, Litauen, Tjekkiet og Slovenien) som egnede til at deltage i det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

Slovakiet er endnu ikke blevet naevnt, selv om de velkendte oplysninger om landet tegner et positivt billede af landets oekonomiske praestationer, hvorfor dets foreloebige deltagelse synes mulig.

Hvilke kriterier har Kommissionen lagt til grund for sin vurdering?

Hvorfor er Slovakiet endnu ikke blevet medtaget i forslaget, og hvornaar vil det blive medtaget heri?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(21. april 1999)

Den 24. februar 1999 vedtog Kommissionen sit forslag om Slovakiets anmodning om deltagelse i det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. AArsagen til, at dette skete tidligere for nogle staters vedkommende og senere for andre, er, at Slovakiet, Bulgarien og Rumaenien sendte deres officielle bekraeftelse senere til Kommissionen end de syv andre ansoegerlande, der er naevnt i spoergsmaalet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0517/99

af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Kommissionen

(8. marts 1999)

Om: Veterinaerkontrol

Vil Kommissionen tillade, at medlemslandene kan indfoere veterinaerkontrol ved graenserne for at undgaa svinepest og andre sygdomme?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. april 1999)

Den fri bevaegelighed for varer, herunder dyr og animalske produkter, er et af EU's fundamentale maal. Efter at det indre marked er gennemfoert, er graenserne mellem medlemsstaterne ikke laengere det sted, hvor veterinaerkontrollen af dyr og animalske produkter foretages.

Ifoelge Raadets direktiv 90/425/EOEF af 26. juni 1990 om veterinaerkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Faellesskabet med henblik paa gennemfoerelse af det indre marked(1) skal den kontrol, der er noedvendig for at undersoege, om dyrene og de animalske produkter opfylder EU's retsforskrifter paa veterinaeromraadet, primaert udfoeres paa afsendelsesstedet under afsendelsesmedlemsstatens ansvar. Bestemmelsesmedlemsstaten kan dog foretage ikke-diskriminerende veterinaer stikproevekontrol paa bestemmelsesstedet. Under visse omstaendigheder kan der ogsaa foretages veterinaerkontrol under transport eller paa andre steder som fx markeder eller opsamlingscentre.

For at beskytte EU mod risikoen for indslaebning af dyresygdomme som fx klassisk svinepest, naar dyr og animalske produkter indfoeres fra et tredjeland, skal der foretages veterinaerkontrol paa graensekontrolstederne i hver enkelt medlemsstat paa medlemsstatens eget ansvar.

Kommissionen har ikke til hensigt at foreslaa nogen aendringer i EU-lovgivningen, som kan vaere i modstrid med principperne for den nugaeldende veterinaerkontrolordning i EU.

(1) EFT L 224 af 18.8.1990.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0527/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(8. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. anmodede Kommissionen om at gennemfoere en detaljeret analyse af de af Faellesskabets toldregler, der gaelder konserves af fiskeri- og akvakulturprodukter, med det formaal at fjerne de adgangsfordele til Faellesskabets marked, som ikke laengere har nogen berettigelse.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget for at efterkomme Europa-Parlamentets anmodning, og hvilke resultater den indtil nu har opnaaet?

(1) EFT C 210 af 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0046/99

af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen

(22. januar 1999)

Om: Problemer med manglende computerkompatibilitet i skoleuddannelsen paa sekundaertrinnet i Graekenland

Indtil udgangen af 1996 var 1187 af de 1777 mellemskoler i Graekenland blevet udstyret med computere til undervisningsformaal. Men det overvaeldende flertal af disse computere, som ikke er blevet opgraderet, er af anden og tredje generation (286 og 386) og kan derfor ikke bruge Windows-programmet eller de moderne telekommunikationsapplikationer, der er baseret paa dette program.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Hvilke oplysninger har den om den nuvaerende infrastruktur i skoleuddannelsen paa sekundaertrinnet i Graekenland vedroerende informationsteknologi samt denne infrastrukturs telekommunikationspotentiale?

2. Hvad er gennemfoerelsesperioden for programmet for indfoerelse af informationsteknologi i undervisningen paa sekundaertrinnet (inden for rammerne af EPEAEK - det graeske operationelle program "Undervisning og foerste faglige uddannelse") og - isaer - er de muligheder, eleverne har for at udnytte moderne telekommunikation, hvad applikationer angaar, i overensstemmelse med de oprindelige maal i det operationelle program?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(12. marts 1999)

Strukturfondene understoetter indfoerelsen og brugen af informationsteknologien i skoleuddannelsen paa sekundaertrinnet i Graekenland gennem det operationelle program "Undervisning og Foerste Faglige Uddannelse". Operationen gennemfoeres efterhaanden paa grundlag af en integreret plan, som omfatter aktioner vedroerende indkoeb af maskiner og standardprogrammel; etablering af computerlaboratorier, hovedsagelig for de integrerede gymnasier; udvikling eller tilpasning af paedagogisk programmel; uddannelse af laerere og studenter; og forbindelse til Internet og/eller andre netvaerker. De graeske myndigheder har defineret specifikationerne for systemet saaledes, at der er mulighed for at anvende moderne telekommunikationsapplikationer.

Til trods for de betydelige ressourcer, der er bevilget til indfoerelse af informationsteknologi i skolerne paa sekundaertrinnet, vil det ikke vaere muligt at udstyre alle skoler med computerfaciliteter inden for den indevaerende programmeringsperiode (1994-1999). Disse bestraebelser forventes at fortsaette under den naeste faellesskabsstoetteramme.

For yderligere detaljer henviser Kommissionen det aerede medlem til det graeske undervisningsministerium.