SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2803/02

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(7. oktober 2002)

Om: Sprogundervisning ved Europaskolerne i Belgien

Det forlyder, at ikke alle Europaskoler i Belgien har et nederlandsksproget spor. I grundskolen tilbyder Europaskolerne tilsyneladende kun fransk, tysk og engelsk som andet sprog. Først fra overbygningen kan eleverne vælge nederlandsk som tredje sprog. Ikke desto mindre er der mange EU-borgere i Belgien, der sender deres børn til en nederlandsksproget børnehaveklasse.

Kan Kommissionen oplyse hvad der er baggrunden for dette forhold?

Er Kommissionen i det mindste rede til at fremme integrationen af mange EU-borgere i deres værtsområde ved at sikre, at der ved Europaskolerne i Belgien både i grundskolen og overbygningen tilbydes undervisning i nederlandsk, som er modersmålet for flertallet af landets befolkning?

Erkender Kommissionen, at den ved at undlade at oprette et nederlandsksproget spor ved Europaskolerne i Belgien potentielt påvirker eleverne og forældrenes deres fremtidige adfærd i forbindelse med deres stemmeafgivelse i Belgien, idet nederlandsk systematisk negligeres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(3. december 2002)

I henhold til konventionen af 21. juni 1994 er Europaskolesystemet et sui generis-system, hvis formål er sammen at uddanne børn af ansatte ved De Europæiske Fællesskaber. Systemet udgør en form for samarbejde mellem medlemsstaterne og mellem dem og De Europæiske Fællesskaber samtidig med, at det fuldt ud anerkendes, at medlemsstaterne er ansvarlige for undervisningens indhold og tilrettelæggelsen af deres egne uddannelsessystemer og for den kulturelle og sproglige diversitet.

For at fremme enheden på de enkelte skoler, for at samle eleverne i de forskellige sprogafdelinger og fremme den gensidige forståelse, undervises der i visse fag i fælles klasser på samme klassetrin. Det Øverste Råd er medlemsstaternes organ med ansvar for disse skoler, og det består af repræsentanter fra alle medlemsstaterne og en repræsentant for Kommissionen. Det Øverste Råd har i overensstemmelse med de beføjelser, som konventionen tillægger det, besluttet, at engelsk, fransk og tysk skal bruges som arbejdssprog i de fælles klasser. Denne beslutning blev enstemmigt vedtaget.

Det Øverste Råd har oprettet fire Europaskoler i Belgien (Bruxelles I, Bruxelles II, Bruxelles III og Mol). Heraf er det kun Bruxelles I, der ikke har en nederlandsksproget afdeling. Det Øverste Råd mener ikke, at antallet af elever, der for øjeblikket er indmeldt i den nederlandsksprogede afdeling på begge Bruxelles-skolerne (i alt 533 266 i Bruxelles II og 267 i Bruxelles III), er stort nok til, at det er berettiget at åbne en ny afdeling for dette sprog.

Skolerne har imødekommet alle ansøgninger om indmeldelse i de to nederlandsksprogede afdelinger i Bruxelles af børn, der er berettiget til at blive optaget på Europaskolerne.

Kommissionen ser ikke noget fornuftigt eller objektivt argument, der støtter det ærede medlems opfattelse af, at den manglende nederlandsksprogede afdeling på Bruxelles I-skolen vil kunne påvirke elevernes og forældrenes fremtidige adfærd i forbindelse med deres stemmeafgivelse i Belgien. I et demokrati er det helt klart og med rette op til de enkelte borgere at afgøre, hvordan de vil afgive deres stemme.

Nederlandsk bliver bestemt hverken systematisk eller på anden måde negligeret i Europaskolerne i Bruxelles. De nederlandsksprogede afdelinger i Bruxelles II og Bruxelles III er helt klart i stand til optage og optager også alle berettigede elever.