ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/822

(2004/C 84 E/0916)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0618/04

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(1. marts 2004)

Om: Det nederlandske parlaments beslutning om at udvise tusindvis af indvandrere

Den 17. februar 2004 vedtog det nederlandske parlament et lovforslag fra regeringen om udvisning af omkring 26 000 indvandrere og flygtninge, der har levet i landet i en årrække, deriblandt mange unge mennesker, der er født i Nederlandene. Lovforslaget indeholder ligeledes nye og strengere betingelser for tildeling af asyl til indvandrere, som er i overensstemmelse med den restriktive indvandrerpolitik, som den nederlandske regering har fulgt i de senere år. Flertallet i Nederlandene samt adskillige ikke-statslige organisationer har protesteret imod denne umenneskelige og racistiske afgørelse. Også FN's Højkommissariat for Flygtninge har givet udtryk for sin modstand, eftersom mange indvandrere i Nederlandene står over for alvorlige problemer, og der ikke er udsigt til, at de kan vende sikkert tilbage til deres oprindelseslande.

Mener Kommissionen, at disse foranstaltninger til tvangsudvisning af flygtningene fra Nederlandene er i overensstemmelse med Genève-konventionen og forpligtelserne fra Tampere til at udforme en integreret EU-politik for asyl og indvandring med klare regler og på grundlag af de europæiske humanitære værdier og respekten for den menneskelige værdighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(13. april 2004)

Kommissionen har ikke fået tilsendt det lovforslag, som det nederlandske parlament vedtog den 17. februar 2004.

Så vidt Kommissionen ved, vedrører de pågældende nationale foranstaltninger kun afviste asylansøgere. Den nederlandske udlændingelov indeholder en generel mulighed for, at negative afgørelser kan indbringes for en domstol. Domstolene har kompetence til i hvert enkelt tilfælde at afgøre, om udsendelserne er i overensstemmelse med de folkeretlige forpligtelser, særlig forpligtelserne i henhold til Genève-konventionen fra 1951 om flygtninges retsstilling og artikel 3 i den europæiske menneskerettighedskonvention.

Kommissionen vil gerne understrege, at muligheden for tilbagesendelse af afviste asylansøgere generelt kan være en logisk følge, når resultatet af en asylprocedure er negativt for ansøgeren, så længe proceduren var retfærdig og gav mulighed for at undersøge alle behov for international beskyttelse. En endelig negativ afgørelse betyder, at den pågældende ikke anses for at have behov for international beskyttelse. Hvis der ikke er andre grunde til lovligt ophold, kan tilbagesendelsen iværksættes.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/551

(2004/C 88 E/0562)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0922/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(26. marts 2004)

Om: Moms på postydelser

Da Kommissionen i maj 2003 forelagde sit forslag om at lægge moms på postydelser (1), udtalte den, at det forhold, at posttjenester ville kunne fratrække deres [moms]-omkostninger, burde dæmpe prisstigninger, for så vidt angår private forbrugere (kilde: Kommissionens pressemeddelelse IP/03/633).

Hvorledes kan denne udtalelse forenes med udtalelser fra An Post i Irland om, at det ikke har planer om at lade besparelser med hensyn til gængse momsomkostninger i form af reducerede takster »gå videre til kunderne«, hvis direktivet vedtages, således som foreslået af Kommissionen? Hvis An Post ikke fratrækker disse momsomkostninger, hvad anslår Kommissionen da de sandsynlige prisstigninger i Irland til at blive, hvis direktivet vedtages?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. april 2004)

Da Kommissionen i maj 2003 fremsatte sit forslag om ændring af sjette momsdirektiv (2), for så vidt angår moms på postydelser, forklarede den, at når først forslaget var vedtaget, ville offentlige postvirksomheder for første gang opnå ret til at fratrække momsen på deres omkostninger. Dette skulle dæmpe prisstigningerne for private forbrugere.

Ifølge det ærede medlem har den irske befordringspligtige virksomhed, An Post, anført, at den ikke har planer om at omsætte besparelserne i momsomkostningerne til reducerede takster, hvis direktivet bliver vedtaget. Ifølge EF-traktaten, særlig artikel 82, og bestemmelserne i direktiv 97/67/EF (3) kan offentlige postvirksomheder ikke bestemme priserne på deres ydelser, især ikke på eneretsområdet, uden hensyn til deres omkostninger. I direktiv 97/67/EF står der, at medlemsstaterne udpeger nationale forvaltnings- myndigheder, der især har til opgave at sikre overholdelse af de forpligtelser, der følger af dette direktiv, navnlig princippet om, at priserne skal stå i forhold til omkostningerne. Pligterne i direktivets artikel 14 tager sigte på gennemsigtighed i regnskaberne og skal give forvaltningsmyndighederne mulighed for at gennemføre dette princip. Den irske forvaltningsmyndighed Comreg besidder således de redskaber, den har brug for til at sikre, at An Post's priser afspejler denne virksomheds omkostninger, og at besparelserne rent faktisk afspejles i dens priser, når de pågældende omkostninger falder, fordi den kan fratrække momsen.

(1) KOM(2003) 234.

(2) Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, EFT L 145 af 13.6.1977.

(3) Europa-parlamentets og Rådets direktiv 97/67/EF af 15. december 1997 om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet, EFT L 15 af 21.1.1998.
Projektioner over så lang en periode lider selvfølgelig under, at der er risiko for både gunstige og mindre gunstige tendenser. For de nuværende medlemsstater er der risiko for, at væksten i TFP reelt ikke bliver så stor som forventet i den overordnede prognose. Væksten i TFP er på nuværende tidspunkt lav og har været faldende siden halvfjerdserne. Der kan også stilles spørgsmålstegn ved, om arbejdsmarkedsvilkårene fortsat vil blive bedre, således som det har kunnet ses siden midten af halvfemserne. Med hensyn til de nye medlemsstater kan der stilles spørgsmålstegn ved, om de store investeringer i forhold til BNP vil fortsætte frem til 2011, og om beskæftigelsessituationen vil blive forbedret med den hast, der er antaget i den overordnede prognose.

Under mere pessimistiske antagelser vil der i EU's økonomi (27 medlemsstater) kun være en realvækst på 2,2 % (og en nominel vækst på 4,2 %) i perioden 2007-2011. Væksten vil blive på 2,0 % i de nuværende 15 EU-lande, 3,6 % i de ti tiltrædende medlemsstater og 5 % i Bulgarien og Rumænien.

Der er også mulighed for gunstigere tendenser. Hvis bestræbelserne i forbindelse med arbejdsmarkedsreformen fortsætter, vil Lissabon-målene for beskæftigelsen næsten kunne nås i de 15 EU-lande. I en moderat optimistisk prognose forventes det, at den nuværende tendens i arbejdsløsheden vil fortsætte i de lande, der oplever et fald, og at tendensen vil vende i de lande, der oplever stigende arbejdsløshed. I så tilfælde vil der i 2011 kunne være en beskæftigelsesrate på 68,5 %, og væksten i de 15 EU-lande vil blive 0,1 % højere i perioden 2007-2011 og nå op på 2,3 % (tiltrædende lande = 4,1 % og de 27 EU-lande = 2,6 %). Da de enkelte lande under disse antagelser ikke vil have nået Lissabon-målet for beskæftigelsen, antages det i en mere optimistisk prognose, at alle lande, der nu ligger under 70 %, vil kunne nå det mål, mens de lande, der på nuværende tidspunkt ligger over, fortsat vil blive der. I så tilfælde vil beskæftigelsesraten blive på 71,1 % i 2011, og den gennemsnitlige vækst i de 15 EU-lande vil stige til 2,7 % (1) (de tiltrædende lande = 4,1 % og de 27 EU-lande = 2,9 %).
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/319

(2004/C 84 E/0367)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0153/04

af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(27. januar 2004)

Om: Anvendelse af begrebet »tjetjensk netværk« på trods af manglende bevis for tjetjeneres inddragelse

På stadig mere vedholdende vis benytter dommere i EU's medlemslande sig af begreber, der tenderer imod en bekræftelse af påstanden om, at tjetjenere skulle være involverede i terrornetværk, som opererer inden for EU. Således har især den franske dommer Jean-Louis Bruguière skabt begrebet »tjetjensk netværk«, som han anvender til at definere alle de sager, som på nogen mulig måde kan have forbindelser til internationale terrornetværk, uden at anvendelsen af betegnelsen »tjetjensk« er begrundet. Adjektivet »tjetjensk« tjener i virkeligheden kun til at præcisere et sted — som oftest hypotetisk — hvor terrorister in spe og europæiske borgere kunne have til hensigt at rejse til, eller til at præcisere et område — også som oftest hypotetisk — som kunne modtage humanitær bistand.

Hvad mener Kommissionen om anvendelsen af betegnelsen »tjetjensk netværk«, som er skabt af dommere i EU's medlemslande — og især af den franske dommer Jean-Louis Bruguière — til at betegne en kriminalsag, hvori tjetjeneres eneste involvering er, at EU-borgere — og ikke tjetjenere — som er anklagede i disse sager, har anført tjetjenere som mulige modtagere af økonomisk bistand, eller Tjetjenien som et muligt sted, hvorfra de kunne føre deres hellige krig? Mener Kommissionen ikke, at de dommere, der har handlet således, hvad enten de ønsker det eller ej, bidrager til udbredelsen af falske nyheder og til at ødelægge en hel befolknings omdømme, og at de dermed blandt andet kan gøre sig selv ansvarlige for, at EU's borgere udvikler racistiske, intolerante og voldelige følelser over for tjetjenske flygtninge i EU? Vil Kommissionen anmode Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad i Wien om at foretage en dybdegående undersøgelse af udbredelsen af den her omtalte adfærd, både i forhold til den tjetjenske befolkning og andre befolkninger, og om de politiske, juridiske og retslige følgevirkninger, som denne adfærd kan have?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(10. marts 2004)

Kommissionen har ikke kendskab til enkelthederne i den sag, det ærede medlem omtaler, og den er desuden ikke kompetent til at udtale sig om de vurderinger og handlinger, som dommerne i medlemsstaterne foretager, når de udøver deres embede.

Kommissionen deler dog det ærede medlems synspunkt om, at det ikke er rimeligt at identificere et helt folk med en forbryderisk adfærd, som udøves af konkrete enkeltpersoner.

Kommissionen mener ikke, at den undersøgelse, der anmodes om, falder ind under de arbejdsområder, der omhandles i Rådets forordning (EF) nr. 1035/97 af 2. juni 1997 om oprettelse af et europæisk observatorium for racisme og fremmedhad (1).

(1) EFT L 151 af 10.6.1997.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/846

(2004/C 84 E/0939)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0694/04

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om: Revision af Kommissionens eksterne foranstaltninger

I medfør af punkt 61 i betænkning A5-0040/2004 anmoder Europa-Parlamentet Den Interne Revisions-tjeneste (SAI) om at opprioritere en analyse af lovligheden af og regelmæssigheden i de kontrakter, disse tjenestegrene har indgået, og af de subsidier, de har bevilget.

Kan Kommissionen bekræfte, om de finansieringer EUF har foretaget indgår i det sæt af kontrakter, som i medfør af dette punkt vil blive revideret af SAI?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(15. april 2004)

Den interne revisionstjeneste er i øjeblikket i færd med at lægge sidste hånd på revisionen af Samarbejdskontoret for Europe Aid (AIDCO) i overensstemmelse med målene i hvidbogen om reformen.

Et af målene for revisionen var at undersøge AIDCO's økonomiske håndtering af EUF's (Den Europæiske Udviklingsfonds) forpligtelser og betalinger efter ikrafttrædelsen af den nye finansforordning for 9. EUF og inden for rammerne af en effektiv decentralisering. De delegationer, der ikke var omfattet af decentraliseringen, blev ikke specifikt berørt, og parametrene var fastsat på en sådan måde, at man undgik overlapning med den igangværende separate, men sideløbende evaluering af decentraliseringsprocessen.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/704

(2004/C 88 E/0724)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0677/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(9. marts 2004)

Om: Bushmeat: hugstkoncessioner og vildtforvaltning

Vil Kommissionen som følge af Europa-Parlamentets støtte til betænkningen af Proinsias De Rossa om andragende 461/2000 støtte foranstaltninger, der indfører vildtforvaltning i forbindelse med hugstkoncessioner i det centrale og vestlige Afrika, og som skal udføres af industrien og ngo'er, der arbejder for beskyttelse af naturen? Vil Kommissionen foreslå, at der tages særlige skridt for at fremme bæredygtig vildtforvaltning blandt tømmerselskaber?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/872

(2004/C 84 E/0965)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0757/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om: Styrkelse af markedsdeltagernes rolle i processen til integration af de europæiske finansmarkeder

Lamfalussy-proceduren har betydet, at aktørerne på markedet for finansielle tjenesteydelser i væsentlig højere grad deltager ved udarbejdelsen af EU-lovgivningen på området, og dette bidrag er ekstremt positivt.

Koordineringen mellem disse markedsdeltagere bør imidlertid være mere effektiv, for ganske vist skal markedsintegrationen sikres ved lovgivningen, men den skal også sikres ved indbyrdes tilnærmelse mellem de nationale praksis og ved en bedre standardisering af produkterne.

Bør Kommissionen ikke anspore til, at sådanne regler indføres på europæisk niveau, for eksempel i lighed med udviklingen af EONIA (Overnight Interest Rate Index)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederic Bolkestein

(16. april 2004)

Kommissionen glæder sig over, at det ærede medlem deler dens opfattelse af de positive virkninger af Lamfalussy-processen. Den er enig i, at aktørerne inden for værdipapirsektoren i stigende grad skal inddrages i udarbejdelsen af europæisk lovgivning på dette område.

Udover de retlige rammer, der er fastsat for EU-lovgivningen, går Kommissionen generelt ind for ethvert initiativ, som fremmer en bedre integration af de europæiske finansmarkeder og fremmer vækst og udvikling på disse markeder. Et selvstændigt initiativ fra bankerne, som f.eks. udarbejdelsen af en referencesats som EONIA for markederne, er meget positivt og bør støttes.

Fra og med maj 2004 får det europæiske marked for finansielle tjenester utvivlsomt brug for flere europæiske indexer og aftaler, og endog normer for visse produkter. Der er tale om opgaver, som markedsspillerne primært vil kunne tage sig af.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/668

(2004/C 84 E/0754)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0739/04

af José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om: EU's fremtidige regionalpolitik for de mest perifere Middelhavsregioner

I lyset af den forestående udvidelse af Den Europæiske Union bliver overførslerne af midler fra strukturfondene og Samhørighedsfonden til de nuværende medlemsstater reduceret betragteligt. Kommissær Michel Barnier foreslår, at de regioner, der ikke længere er mål 1-områder, f.eks. den selvstyrende region Valencia i Spanien, fremover vil modtage en gradvis faldende støtte.

Har Kommissionen i denne forbindelse og med EU's finansielle overslag efter 2007 in mente lavet en detaljeret analyse af, hvordan faldet i bevillinger og støtte vil påvirke økonomien i de Middelhavsregioner, der i dag hører ind under strukturfondenes mål 1, men som ikke vil blive ved med at gøre det på grund af stigningen i deres indkomstniveauer, når man tager højde for, at de fortsat er perifere regioner og stadig har utilstrækkelige indkomstniveauer?

Hvis dette er tilfældet, hvordan vil det så påvirke den selvstyrende region Valencia kvalitativt og kvantitativt?

Hvilke aktioner foreslår Kommissionen for de regioner, som efterhånden ikke længere vil modtage disse midler, så deres økonomier ikke lider betydelig skade?

Hvordan mener Kommissionen på den anden side, at den skal kompensere for det drastiske fald i den finansielle bistand til disse regioner, som bliver resultatet af bortfaldet af Samhørighedsfonden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. april 2004)

I overensstemmelse med artikel 159 i EF-traktaten har Kommissionen for nylig offentliggjort den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed (1), der omfatter en detaljeret analyse af strukturfondenes virkning og merværdi. Denne rapport indeholder også et forslag til reform af samhørighedspolitikken i perioden 2007-2013.

Kommissionen foreslår, at regioner med et BNP per capita på under 75 % af EU's gennemsnit skal kunne omfattes af det nye »konvergens og konkurrenceevne«-mål. Beslutningen om, hvilke regioner der vil være omfattet heraf, vil blive truffet på grundlag af de seneste data, der er tilgængelige til den tid.

I henhold til de seneste data (for 2001), som er offentliggjort i den tredje samhørighedsrapport, ligger Comunidad Valenciana på 81,1 % af det gennemsnitlige BNP per capita for EU15 eller på 89 % for EU25. Kommissionen foreslår, at regioner, der for øjeblikket er støtteberettigede under mål 1, men som ikke opfylder kriterierne for konvergensmålet, skal modtage en større støtte (»indslusning«) som en overgangsordning i henhold til det nye mål for »regional konkurrenceevne og beskæftigelse«. Overgangsordningen »skal følge de retningslinjer, der gælder for regioner, som ikke længere er støtteberettigede under mål 1 i perioden 2000-2006«.

(1) KOM(2004) 107 endelig udg.»Et nyt samhørighedspartnerskab«.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/529

(2004/C 84 E/0605)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0056/04

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(20. januar 2004)

Om: Prodis udtalelser om nødvendigheden af, at en medlemsstat eller gruppe af medlemsstater tager initiativ til at gå videre på grundlag af et forstærket samarbejde i tilfælde af, at forfatningsudkastet ikke vedtages

Som bekendt styrker forstærket samarbejde ikke de demokratiske elementer i EU, ligesom det marginaliserer de fælles institutioner. EU må derfor helt klart sætte sig som mål at vedtage forfatnings-udkastet som foreslået af konventet. Hvilken betydning har på den baggrund de udtalelser, som Kommissionens formand, Prodi for nylig fremsatte til dagbladet La Repubblica, og hvoraf det fremgår, at han tager det for givet, at regeringskonferencen bliver en fiasko, og henstiller, at en medlemsstat eller gruppe af medlemsstater tager initiativ til at gå videre på grundlag af et forstærket samarbejde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(11. marts 2004)

Kommissionen håber, at regeringskonferencens arbejde med udkastet til forfatning kan afsluttes snarest muligt og under alle omstændigheder inden udgangen af 2004. Romano Prodi har advaret offentligheden om, at der, hvis det ikke lykkes at få vedtaget forfatningen, er risiko for, at en gruppe af medlemsstater vil ønske at gå videre med den europæiske integration uden for de nuværende traktaters rammer.

Man må huske på, at det forstærkede samarbejde, sådan som det er omhandlet i traktaterne, på ingen måde marginaliserer ÉU-institutionerne; tværtimod benytter det forstærkede samarbejde sig af de institutioner, procedurer og ordninger, som er omhandlet i traktaterne. Et tættere samarbejde mellem visse medlemsstater uden om traktaterne rummer selvfølgelig ikke de samme garantier.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/421

(2004/C 84 E/0491)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0515/04

af Luís Queiró (UEN) til Kommissionen

(17. februar 2004)

Om: Videnskabelige og tekniske udtalelser om forvaltning af fiskeressourcerne

I den betænkning (A5-0023/2004), som min kollega Carlos Lage forelagde Europa-Parlamentet den 10. februar, behandles det vigtige spørgsmål om troværdigheden af de videnskabelige udtalelser i fiskeriforvaltningen, hvor der jo ofte er forskel mellem videnskabsfolkenes og fiskernes mening om fiskeressourcernes tilstand. EU-foranstaltningerne — der træffes på grundlag af de videnskabelige udtalelser — har alvorlige samfundsøkonomiske følger for fiskersamfundene, og det er derfor et meget vigtigt spørgsmål, hvor der bestemt er behov for forbedringer.

Alarmklokkerne fra Carlos Lage er så meget desto vigtigere, fordi det kan føre til, at EU baserer sin fiskeripolitik på bedre og mere egnede videnskabelige udtalelser, som således vil muliggøre et bedre videnskabeligt grundlag end hidtil.

Det er ikke acceptabelt, at vi fortsat skal finde os i, at »Kommissionens tilsyneladende er uvillig«, som Carlos Lage omtaler det, til at tage hensyn til forskellige videnskabelige udtalelser, hvorved mistanken bestyrkes om partiske i Kommissionens afgørelser, der normalt ikke er til gunst for fiskersamfundene, som i forvejen står uden nogen som helst beskyttelse.

Derfor bedes Kommissionen oplyse, om den er rede til at følge Europa-Parlamentets holdning, sådan som den nu er vedtaget, således at indbyrdes modstridende videnskabelige rapporter forelægges et overordnet videnskabeligt organ, der kan udrede disse uoverensstemmelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. marts 2004)

Kommissionen baserer sine forslag om forvaltningen af fiskeriet på videnskabelig rådgivning fra internationale organer, navnlig Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES). De ICES-arbejdsgrupper, der vurderer bestandenes tilstand, består af forskere fra de berørte EU-medlemsstater og lande, der også har en interesse i bestandene, såsom Norge, Rusland og Island.

Disse mange forskere kommer til ICES med alle de foreliggende oplysninger, der er indsamlet i deres respektive lande, herunder eventuelle oplysninger fra fiskere. De vurderinger, disse forskere foretager, repræsenterer deres konsensus-mening om bestandenes tilstand. Vurderingerne gennemgås af Den Rådgivende Komité for Forvaltning af Fiskeriet (ACFM), inden de frigives af ICES. Udtalelserne fra ACFM gennemgås yderligere af Kommissionens Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF).

Kommissionen mener derfor, at der allerede tages højde for divergerende data og fortolkninger, og mens Kommissionen er enig i, at der af hensyn til debatten kan ønskes en større gennemsigtighed i de af ICES anvendte metoder, er det ikke klart, hvilket overordnet videnskabeligt organ man kunne anmode om at udrede eventuelle uoverensstemmelser vedrørende ICES-rådgivningen.