ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3007/01

af Mario Borghezio (NI) til Rådet

(5. november 2001)

Om: Forholdsregler mod bakteriologisk terrorisme: kontrol af personale og sikkerhed i offentlige bygninger og kontorer i EU

Den forfærdende og aktuelle fare for bakteriologiske terrorangreb udført af fundamentalistiske muslimske netværk, der opererer i Europa, gør det absolut påkrævet, at der omgående indføres strenge kontrol- og forebyggelsesforanstaltninger.

De nationale og internationale institutioners hjemsteder må betragtes som særligt udsatte for kemisk-bakteriologisk terror. Herunder hører i første række Europa-Parlamentet, som det fremgår i nogen tid har været i muslimske terroristers søgelys, men også offentlige bygninger som lufthavne, togstationer, bybaner, stadioner, sygehuse, skoler, universiteter osv.

Sådanne steder arbejder der ofte personer, der er blevet ansat gennem et vikarbureau, og som har en etnisk og/eller religiøs baggrund med forbindelse til det kulturelle miljø, hvorfra den muslimske terror notorisk rekrutterer eller infiltrerer sine tilhængere, sådan som det tydeligt er blevet påvist gennem undersøgelserne af de seneste terrorhandlinger.

Kan Rådet på baggrund af ovenstående oplyse, hvilke kontrol- og forebyggelsesforanstaltninger det vil kræve af EU's regeringer navnlig for at undgå, at terrorister, som er infiltreret på disse arbejdspladser og f.eks. ansat i interne tjenester, kan begå eller medvirke til terrorhandlinger og navnlig bakteriologiske angreb?

Svar

(18. marts 2002)

Rådet minder det ærede parlamentsmedlem om, at det tilkommer hver institution at få indført et sikkerhedssystem, der sikrer acceptable og pålidelige opholdsbetingelser for de personer, der regelmæssigt eller lejlighedsvis skal opholde sig i de lokaler, hvor institutionen er etableret.

Rådet skal endvidere understrege, at der på baggrund af de dramatiske begivenheder den 11. september blev afholdt et ekstraordinært møde i Det Europæiske Råd den 21. september. Det vedtog i sine konklusioner en handlingsplan mod terrorisme og opfordrede til, at alle eksisterende internationale konventioner om bekæmpelse af terrorisme (FN, OECD, mv.) hurtigst muligt implementeres. Den Europæiske Union støtter det indiske forslag om, at der i FN-regi udarbejdes en generel konvention til bekæmpelse af international terrorisme.

Endelig understregede Det Europæiske Råd i de samme konklusioner to gange, at det kategorisk afviser enhver form for sammenblanding mellem grupper af fanatiske terrorister og den arabiske og muslimske verden. (jf. kapitel 1 og 3 i ovennævnte konklusioner).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3457/01

af María Rodríguez Ramos (PSE) til Kommissionen

(4. januar 2002)

Om: Elektrosmog fra mobiltelefonbasisstationer

I Rådets henstilling 1999/519/CE(1) om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter fastsættes der visse krav for at opnå tilladelse til, planlægning og etablering af radiostationer, idet det navnlig henstilles, at placeringen af radiostationer i videst muligt omfang skal begrænse strålingen på følsomme områder såsom skoler, sundhedscentre, hospitaler og offentlige parker.

Hvilket videnskabeligt grundlag havde Kommissionen for afgive den i betragtning 8 nævnte henstilling vedrørende følsomme områder?

Har Kommissionen på nuværende tidspunkt nye videnskabelige data, som garanterer for hensynet til følsomme områder i forbindelse med placeringen af radiostationer?

Hvad mener Kommissionen om, at den spanske regering på trods af Rådets henstilling tillader opstillingen af otte radiostationer med mere end 30 sende-antenner med radiofrekvens-stråling, mindre end 100 meter fra en skole, hvor der i løbet af 2001 var to tilfælde af leukæmi og et af lymfekræft blandt eleverne?

Mener Kommissionen, at den nuværende henstilling er tilstrækkelig til at sikre borgernes helbred? Såfremt dette ikke er tilfældet, har Kommissionen så planlagt at foreslå et direktiv, der ved at være strengere end henstillingen fra 1999, vil indeholde de nødvendige tiltag til at garantere respekten for forebyggelse og beskyttelse af borgernes helbred?

(1) EFT L 199 af 30.7.1999, s. 59.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(13. februar 2002)

Det ærede medlem henvises til det svar, som Kommissionen gav på hendes skriftlige spørgsmål P-3452/01(1). Kommissionen kan tilføje, at Rådets henstilling 1999/519/EF af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz)(2) er baseret på en udtalelse fra International Commission on Non-Ionising Radiation Protection (ICNIRP), som Den Videnskabelige Styringskomité har givet sin tilslutning til.

Foranstaltningerne til gennemførelse af henstillingen henhører under medlemsstaternes kompetence. Ifølge henstillingen skal medlemsstaterne senest tre år efter vedtagelsen af henstillingen meddele Kommissionen, hvilke foranstaltninger de har truffet for at indføre en beskyttelse af befolkningen mod ikke-ioniserende strålings virkninger for sundheden. Foranstaltningerne offentliggøres i 2002 af Kommissionen i en rapport om gennemførelsen.

På grundlag af udtalelsen af 30. oktober 2001 fra Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø agter Kommissionen ikke at ændre de anbefalede grænseværdier for eksponering.

(1) Se side 115.

(2) EFT L 199 af 30.7.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3281/01 af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Rådet. Rådets fælles holdning vedrørende Cuba.



EF-Tidende nr. 160 E af 04/07/2002 s. 0091 - 0092



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3281/01 af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Rådet (28. november 2001) Om: Rådets fælles holdning vedrørende Cuba Artikel 21 i TEU omhandler forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Rådet på det udenrigspolitiske område. Kan Rådet under henvisning hertil oplyse, hvorledes det forholder sig til den fælles holdning vedrørende Cuba, der blev vedtaget i 1996(1), og hvilke muligheder der er for, at denne bliver ændret på baggrund af den nye verdensorden, der gør sig gældende i dag, og af den indsats for at skabe international samhørighed, som bør præge EU's udenrigspolitik? (1) EFT L 322 af 12.12.1996, s. 1. Svar (25.-26. marts 2002) Rådet henviser det ærede parlamentsmedlem til de svar, som det under spørgetiden har givet på spørgsmål H-642/01 fra Miguel Martinez Martinez og spørgsmål H-648/01 fra Francisca Sauquillo Pérez del Arco under mødeperioden i september 2001, på spørgsmål H-807/01 fra Miguel Martinez Martinez under mødeperioden i november 2001 samt på spørgsmål H-890/01 fra Laura Gonzales Alvarez under mødeperioden i december 2001 vedrørende samme emne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3402/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. december 2001)

Om: Lukning af det medfinansierede selskab Typopoiitiria Thivas

Selskabet Typopoiitiria Thivas AS, der blev oprettet på grundlag af forordning (EØF) nr. 355/77(1) og 866/90(2) og modtog støtte fra den græske stat (landbrugsministeriet) og Kommissionen (godkendt ved beslutning (EF) 156/28.6.1989 og 2742/24.11.1992), har meddelt, at det vil indstille virksomheden inden ti år efter dets oprettelse.

Med dom 1631/2001 erkendte Forvaltningsretten i Athen, at der forelå overtrædelse af visse EU-konkurrenceregler (EF-traktatens artikel 81, 82, 85 og 86), og fastslog samtidig, at selskabet havde lidt skade i perioden 1994-1999 som følge af nogle ministerielle afgørelser og nogle særlige handelsbestemmelser udstedt af de græske myndigheder, som forhindrede markedsføring af selskabets produkter i Athen-området, og at den sagsøgte græske stat skulle yde sagsøgeren (det anonyme selskab) skadeserstatning.

Hvis selskabet definitivt lukker det medfinansierede Typopoiitiria Thivas inden ti år efter dets oprettelse, vil Kommissionen da kræve, at den græske stat skal betale den udbetalte støtte tilbage?

I betragtning af, at de græske retsmyndigheder allerede har fastslået, at de tab, der tvang selskabet til at lukke, ikke skyldtes fejl eller forsømmelser fra selskabets side, men derimod de offentlige organers uretmæssige handlinger, som var i strid med EU's konkurrenceregler, vil selskabet da være forpligtet til at betale den modtagne støtte tilbage?

(1) EFT L 51 af 23.2.1977, s. 1.

(2) EFT L 91 af 6.4.1990, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. januar 2002)

Kommissionen er allerede af selskabet Typopiitiria Thivas S.A. blevet underrettet om dets tvist med de græske myndigheder. Kommissionen anmodede ved brev af 23. november 2001 de græske myndigheder om forklaringer og korrigerende foranstaltninger, således at selskabet kunne komme til at fungere normalt.

På baggrund af det svar, Kommissionen afventer fra de græske myndigheder, vil den kunne undersøge en eventuel anvendelse af artikel 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 2082/93 af 20. juli 1993 om ændring af forordning (EØF) nr. 4253/88 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter(1) med hensyn til inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb. Kommissionen er navnlig interesseret i, at de af strukturfondene støttede aktioner er i stand til at fungere og ikke ligger inaktive hen.

(1) EFT L 193 af 31.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2692/01

af Mario Mauro (PPE-DE) til Kommissionen

(3. oktober 2001)

Om: Støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik

Kan Kommissionen opstille en liste over de projekter, som de italienske regioner Liguria, Lombardia, Piemonte og Valle d'Aosta i løbet af 2000-2001 har fremlagt i forbindelse med støtte forvaltet af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik, og over de projekter, der efterfølgende er blevet godkendt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(31. januar 2002)

Kommissionens regnskabssystem giver ikke mulighed for at opstille en regionalt ordnet liste over projekter, der har modtaget støtte fra fællesskabsfonde.

Generaldirektoratet for Erhvervspolitik yder imidlertid støtte til en række europæiske informationscentre (EIC), bl.a. EIC'er beliggende i de af det ærede parlamentsmedlem nævnte regioner. Listen over støttemodtagere i disse regioner vil blive sendt direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Til hvert af disse EIC'er har Kommissionen i 2000 betalt et driftstilskud på 25 000 EUR. Et lignende tilskud udbetaltes i 2001.

Inden for forskning, nærmere betegnet i forbindelse med programmet Innovation og små og mellemstore virksomheder (SMV), har Det Fælles Forskningscenter i Ispra tolv gange modtaget støtte, som i alt beløber sig til 3 364 545 EUR, og desuden har universitetet i Pavia modtaget i alt 681 400 EUR. Listen over disse støttebeløb vil blive sendt direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Med hensyn til de finansieringsansøgninger, der er blevet indgivet, er tre forslag blevet godkendt som led i projektet Follow-up of the Go digital initiative (for øjeblikket er man i gang med evalueringen).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3444/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(21. december 2001)

Om: Fællederne i Galicien og Leader+- og Proder-initiativerne

Har Kommissionen kendskab til, hvorvidt der i forbindelse med fællederne i Galicien er blevet indgivet specifikke projekter i medfør af Leader+- eller Proder-initiativerne, som omfatter Galicien? Hvilke konkrete projekter er der i bekræftende tale om?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischlerpå skriftlige forespørgsler E-3440/01, E-3441/01, E-3443/01 og E-3444/01

(1. februar 2002)

Kommissionen støtter via strukturfondene forskellige regionale udviklingsprogrammer i Spanien. For regionen Galiciens vedkommende findes der en række landbrugsprogrammer og programmer for udvikling af landdistrikterne, hvortil der ydes EF-støtte.

Der findes imidlertid ikke noget særligt program for fælles jordbesiddelser, således som det ærede medlem nævner.

Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger(1) indeholder alle de kriterier, i henhold til hvilke der kan ydes EF-støtte.

Hvis disse arealer imidlertid betragtes som støtteberettigede i henhold til forordningen, vil der kunne finansieres foranstaltninger via strukturfondene, herunder Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen.

Kommissionen foreslår, at det ærede medlem henvender sig til de regionale og/eller nationale myndigheder for at få yderligere oplysninger om spørgsmålet.

(1) EFT L 160 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3403/01

af Thierry Jean-Pierre (PPE-DE) til Kommissionen

(5. december 2001)

Om: Oplysninger om EU's bistand til tredjelande

I sin årlige beretning om forvaltningen af bistanden til tredjelande i 2000 fremhæver Kommissionen, at man er i færd med at gennemføre en reform af EU's bistand til tredjelande, som man vil begynde at kunne mærke virkningerne af i 2002.

De vigtigste mål med reformen er at begrænse den tid, der går mellem indgåelsen af forpligtelser og effektueringen af betalingerne, og at gennemføre en dekoncentration af ansvaret ud til Kommissionens delegationer i modtagerlandene /-områderne.

Desuden har Kommissionens Europe Aid-enhed offentliggjort sin første årsberetning, hvori der bebudes en reformproces, som omfatter oprettelse af en enkelt enhed, som skal forvalte samtlige Europe Aid-projekterne, og overdragelse af særlige beføjelser til delegationerne med det formål generelt at forbedre Kommissionens forvaltning af programmerne i de enkelte lande.

Vil Kommissionen med det formål at sikre resultaterne af bistanden til tredjelande større synlighed forelægge en udtømmende listen for 1997-2001 over de organisationer, herunder ngo'er, som har modtaget bistand fra EU i følgende lande: landene involveret i Barcelona-processen, Libyen, Mauretanien, Sudan, Nigeria, Iran, Irak, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Pakistan, Afghanistan, Bangladesh, Filippinerne og Indonesien.

Supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(27. marts 2002)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3034/01

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(30. oktober 2001)

Om: Moms på projekter finansieret ved hjælp af frivillig fundraising

Velgørenhedsprojekter til fordel for bygning og nyindretning af hospitaler i modsætning til boliger skal betale fuld moms til Det Forenede Kongeriges statskasse, hvorved de mister en stort del af de indsamlede midler. Dette virker forståeligt nok demoraliserende på de frivillige fundraisere.

Vil Kommissionen derfor overveje at revidere listen i bilag H til 6. momsdirektiv for i det mindste at give sådanne velgørenhedsprojekter tilladelse til at betale nedsat momsafgift?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(11. december 2001)

På bygge- og anlægsområdet giver de gældende EU-bestemmelser kun tilladelse til at anvende en reduceret momssats, når der er tale om ydelser i relation til boliger som led i socialpolitikken.

Desuden kan der som led i forsøget med arbejdskraftintensive tjenesteydelser(1) frem til den 31. december 2002 af de medlemsstater, der anmoder derom, anvendes en reduceret momssats til reparation og renovering af private boliger, når der ses bort fra materialer, som udgør en betydelig del af værdien af den leverede tjenesteydelse.

EU-lovgiveren har her sondret mellem på den ene side boliger og på den anden erhvervs- og industribygninger, der er beregnet for erhvervsdrivende med fradragsret, og bygninger som f.eks. hospitaler og skoler, som almindeligvis opføres med tilskud fra det offentlige.

Kommissionen har på mellemlang sigt som led i sin nye momsstrategi bebudet en revision og en rationalisering af de gældende regler og undtagelser i forbindelse med anvendelsen af reducerede momssatser(2). I forbindelse hermed vil anvendelsen af momssatser i bygge- og anlægssektoren også blive taget op til nyvurdering. Eftersom vedtagelsen af nye bestemmelser på det skattemæssige område stadig skal ske med enstemmighed i Rådet, kan Kommissionen dog ikke garantere for udfaldet af drøftelserne i Rådet på dette område.

(1) Rådets direktiv 1999/85/EF af 22. oktober 1999 om ændring af direktiv 77/388/EØF, for så vidt angår muligheden for forsøgsvis at anvende en nedsat momssats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser EFT L 277 af 28.10.1999.

(2) KOM(2000) 348 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3374/01

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(7. december 2001)

Om: Inddragelse af handicappede i fattigdomsbekæmpende arbejde

Det er almindelig anerkendt, at Kommissionen er verdens største donor af humanitær bistand til opfyldelsen af det internationale udviklingsmål, som går ud på at halvere fattigdommen på verdensplan inden 2015. Der er ligeledes klare beviser på, at handicappede, som er blandt de mest marginaliserede befolkningsgrupper, udgør en uforholdsmæssig stor andel af de mennesker, der lever i den yderste fattigdom.

I hvilken udstrækning har Kommissionen på baggrund heraf forpligtet sig til at inddrage handicappede i deres fattigdomsbekæmpende arbejde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(24. januar 2002)

Handicaps er som fattigdom og integrering af kønsaspektet et vigtigt tværgående udviklingsanliggende. Der skal tages forskellige forholdsregler til at inddrage dette aspekt i udformningen af udviklingspolitik og -lovgivning og til at samvirke med politikker og programmer, der kan hjælpe folk med handicaps til at deltage fuldt ud i erhvervs- og samfundslivet i udviklingslandene. Kommissionen ser særlig positivt på medtagelsen af indikatorer vedrørende handicaps i de nationale strategier for fattigdomslempelse, initiativer til øget udviklingsfinansiering og 20/20- og gældslettelsesinitiativerne, de forskellige elementer for kapacitetsopbygning og udvikling af institutioner og det fælles samarbejde med andre organisationer.

Kommissionen yder en væsentlig støtte på forskellige socialpolitiske områder, som kan bidrage betydeligt til at mindske fattigdom, fremme menneskerettighederne og tilgodese kønsaspektet, handicappedes problemer og andre tværgående strategiske mål i udviklingslandene.

I 2002 agter Kommissionen at arbejde på en meddelelse (dvs. et policy-memorandum) om socialpolitikken i Fællesskabets udviklingssamarbejde og vil heri inddrage handicap-perspektivet.

Integrering er den fremtrædende arbejdsmetode på dette felt, men Kommissionen finansierer i øjeblikket en række specifikke projekter med fokus på forskellige kategorier af handicappede (såsom Kamla Mehta, Blind Girls School i Bombay, Indien) for at højne bevidstheden om problemet og som pilotaktiviteter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3599/01

af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Dyretransporter på verdensmarkedet

Hvordan er situationen, for så vidt angår dyretransporter på verdensmarkedet? De seneste år er antallet af EU-dyretransporter til tredjelandsregioner faldet med over 50 %. Erstattes disse transporter af dyretransporter fra andre lande? I bekræftende fald fra hvilke lande og til hvilke regioner/lande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(4. februar 2002)

Egypten og Libyen, der tidligere var traditionelle importlande for slagtekvæg fra Fællesskabet, har nu vendt sig mod Australien.

For Egyptens vedkommende eksporteredes i årene 1995 og 1996 gennemsnitligt 78 700 tons (levende vægt) kvæg fra Fællesskabet mod 14 800 tons (levende vægt) fra Australien. For perioden 1999-2000 eksporterede fra Fællesskabet gennemsnitligt 18 600 tons (levende vægt) mod 112 000 tons fra Australien.

Libyen stoppede import af kvæg fra Fællesskabet i 1997. Mellem 1996 og 1999 importerede landet fra Australien (ingen eksport til Libyen i 2000).

Hertil kommer, at Australien i de seneste år har udvidet handel med slagtekvæg til lande som Jordan og Israel. Fra 1995 (hvor der stort set ikke fandt nogen eksport af kvæg sted) til 2000 steg handelen, og der har været tale om eksport af 41 000 stk. kvæg til Jordan og 15 800 stk. til Israel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3466/01

af José Pomés Ruiz (PPE-DE) til Kommissionen

(10. december 2001)

Om: Nyheder fra Euronews om terrorbevægelsen ETA

I nyhedsudsendelser fra Euronews benævnes terrorbevægelsen ETA en separatistbevægelse.

Dette støder enhver demokratisksindet borger. Og som medlem af Europa-Parlamentet, hvis familie har været offer for ETA's terror i forbindelse med tre attentater, må jeg spørge mig selv, hvorfor Parlamentet finansierer en nyhedskanal, hvis informationer er dikteret af frygt i bedste fald for ETA's terror.

Er Kommissionen klar over, at Euronews erstatter ordet terrorist med separatist, når der tales om den kriminelle organisation ETA?

I betragtning af, at ETA regnes for en terrororganisation, hvem er så ansvarlig for, at Euronews ikke respekterer klassificeringen af ETA som en terrorbevægelse, når dette er accepteret af alle EU-lande? Vil Kommissionen træffe foranstaltninger af disciplinær karakter for at hindre Euronews i fortsat at benævne ETA en separatistbevægelse?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodipå skriftlige forespørgsler P-3466/01 og P-3473/01

(30. januar 2002)

Kommissionen deler fuldt og helt det ærede medlems bekymring over, at EuroNews i sine nyhedsudsendelser omtaler terrorbevægelsen ETA som en separatistbevægelse.

Selv om det er korrekt, at EuroNews modtager støtte fra Fællesskabets budget, vedrører den aftale, der er indgået mellem EuroNews og Kommissionen, som Europa-Parlamentet fuldt ud støttede, kun samproduktionen af en række informationsprogrammer om EU. Som i forbindelse med alle andre medieselskaber respekterer Kommissionen fuldt ud EuroNews redaktionelle frihed.

Kommissionen vil dog på sit næste møde med EuroNews, som Europa-Parlamentet som sædvanlig vil deltage i, henlede opmærksomheden på de spørgsmål, der stilles i denne forespørgsel.

Kommissionen vil endnu engang understrege, at den støtter bekæmpelsen af terrorisme, herunder ETA, således som den har demonstreret ved at lade kommissionsformand Romano Prodi deltage i offentlige begivenheder i solidaritet med ofrene for terrorisme og gennem adskillige offentlige udtalelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3683/01

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(17. januar 2002)

Om: Bestrålede fødevarer

Mener Kommissionen ikke, at man kun bør anvende udtrykket bestrålet eller lignende udtryk på de relevante etiketter til at beskrive fødevarer, hvis behandling omfatter bestråling?

På nuværende tidspunkt anvendes der i Det Forenede Kongerige en række forskellige udtryk som f.eks. koldpasteuriseret, steriliseret med elektronstråler og elektronisk pasteuriseret på samme tid.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(4. februar 2002)

Der er i artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/2/EF af 22. februar 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling(1), fastsat nærmere bestemmelser om mærkning af bestrålede fødevarer. Det bestemmes, at ordene bestrålet eller behandlet med ioniserende stråling skal anvendes til at angive, at fødevaren eller en ingrediens i fødevaren er blevet bestrålet. Denne ordlyd er derfor obligatorisk og har til hensigt at sikre fuld åbenhed over for forbrugeren.

Der findes yderligere oplysninger om fødevarebestråling på følgende internetadresse: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sfp/sfp_index_en.html.

(1) EFT L 66 af 13.3.1999.