ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2178/01

af Mario Borghezio (TDI) til Rådet

(13. juli 2001)

Om: Overtrædelse af en EU-borgers menneskerettigheder i Algeriet

For et år siden søgte Michela Silvestri og hendes datter Meriem, som var blevet bortført af sin muslimske far, tilflugt i den italienske ambassade i Algier. Michela Silvestri og hendes datter kunne ikke vende tilbage til Italien, fordi der i øjeblikket verserer en civilretlig proces ved en algerisk domstol.

Denne situation er en overtrædelse af menneskerettighederne, fordi man fratager Michela Silvestri hendes ret til at bringe sin datter tilbage til Italien og opdrage hende i overensstemmelse med sin egen religion.

Hvilke foranstaltninger har Rådet til hensigt at iværksætte over for den algeriske regering med henblik på at bringe en afslutning på denne situation, som er en alvorlig overtrædelse af menneskerettighederne?

Svar

(27. november 2001)

Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at Rådet ikke har egne traktatmæssige beføjelser i forbindelse med den nævnte sag, der henhører under de bilaterale forbindelser mellem Italien og Algeriet.

Det skal dog bemærkes, at det belgiske formandskab vil tage initiativ til at afholde en konference om forældremyndighed. I den forbindelse vil man se nærmere på konventionen om barnets rettigheder af 20. november 1989, bl.a. med henblik på at fastlægge et regionalt instrument vedrørende beskyttelse af børns rettigheder, herunder problematikken i forbindelse med børnebortførelser og respekten for retten til kontakt.

I øvrigt indeholder det udkast til associeringsaftale, som Kommissionen er ved at forhandle med Algeriet, bl.a. bestemmelser om øget gensidig bistand som led i samarbejdet om behandling af uoverensstemmelser eller sager inden for det civil-, handels- og familieretlige område. Forhandlingerne er endnu ikke afsluttet, men det ser ud til, at der fra algerisk side er tilslutning til disse bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2239/01

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Rådet

(26. juli 2001)

Om: Situationen i Vestsahara

Den 24. marts 2000 fremsatte undertegnede en skriftlig forespørgsel vedrørende folkeafstemningen i Vestsahara (E-0908/00(1)), nærmere betegnet, om Rådet gennem sin højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik påtænker at medtage deltagelse i kontrol og opfølgning af spørgsmål, der berører Saharas fremtid, herunder navnlig folkeafstemningen, i sit arbejdsprogram.

Den 10. juli 2000 besvarede Rådet forespørgslen og gav udtryk for, at det ønskede at bidrage til denne proces og medvirke til at skabe et klima af tillid mellem de berørte parter for således at bane vejen for en acceptabel forhandlingsløsning, der bygger på respekt for menneskerettighederne og de demokratiske principper.

Et år senere har Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Javier Solana, i Rabat erklæret, at Den Europæiske Union støtter FN-generalsekretær Kofi Annans holdning i forbindelse med konflikten i Sahara, dvs. en midlertidig indefrysning af fredsplanen, der indeholder bestemmelser om afholdelse af en folkeafstemning, til gengæld for at give en vis form for selvstyre til den gamle spanske koloni, der skulle forblive under marokkansk overherredømme.

Er dette korrekt?

(1) EFT C 46 E af 13.2.2001, s. 77.

Svar

(26. november 2001)

Rådet støtter i fuldt omfang processen inden for FN's rammer, som den nærmere fremgår af FN's Sikkerhedsråds resolutioner, navnlig de bestræbelser, der udfoldes af James Baker. Sikkerhedsrådet udstikker i resolution 1359 af 29. juni 2001 klare retningslinjer for vejen frem, idet det bl.a. opfordrer parterne til direkte eller indirekte at drøfte dels udkastet til rammeaftale om Vestsaharas status, der er knyttet som bilag 1 til FN's generalsekretærens rapport af 20. juni 2001, (S/2001/613), dels ethvert andet forslag til en politisk løsning, som parterne måtte fremsætte for at nå frem til en gensidigt acceptabel aftale. I resolutionen henstilles endvidere, at de forslag, Polisario har fremsat med henblik på at overvinde de hindringer, der står i vejen for gennemførelsen af FN's fredsplan, drøftes sideløbende med, at disse forhandlinger fortsættes. Javier Solana, EU's generalsekretær/højtstående FUSP-repræsentant, har aldrig talt om en indefrysning af fredsplanen, som fortsat er et løsningsgrundlag. Uanset hvilken løsning der vælges, skal den baseres på fuld overholdelse af de demokratiske principper og menneskerettighederne og omfatte det problematiske spørgsmål om flygtninge og fængslede marokkanere, herunder især dem der trænger til meget hurtigt at komme under lægebehandling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2390/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(20. august 2001)

Om: Sundhedsindikatorer

Vil Kommissionen opregne de ti (eller flere om nødvendigt) vigtigste resultatmæssige indikatorer for en vurdering af, om sundhedspolitikken er en succes? Vil den såvel kvantitativt som kvalitativt give sin vurdering af, i hvilken grad de enkelte medlemsstater har haft held til at leve op til de enkelte indikatorer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(25. september 2001)

Kommissionen prioriterer etableringen af et sundhedsinformationssystem i Fællesskabet højt. Handlingsprogrammet for sundhedsovervågning og det kommende handlingsprogram for folkesundhed sigter mod at udvikle og offentliggøre fyldestgørende, pålidelige og sammenlignelige datasæt og indikatorer for folkesundhed. Dette arbejde fortsættes og styrkes under det kommende folkesundhedsprogram. Indikatorerne omfatter hele folkesundhedsområdet og afspejler sundhedspolitikkens konsekvenser for sundheden. Både kvantitative og kvalitative indikatorer vil være indeholdt i programmet. Data vedrørende disse indikatorer vil blive indsamlet på medlemsstatsniveau, og det vil således være muligt at foretage analyser på dette niveau.

Første fase af et projekt om sundhedsindikatorer med titlen Design for a set of European Community health indicators er nu blevet gennemført. En kopi af denne rapport vil blive sendt direkte til det ærede medlem og Parlamentets sekretariat.

Det fremgår for øvrigt allerede af rapporten om sundhedsstatus 2000, der snart vil blive offentliggjort, på hvilke områder der er brug for sundhedspolitisk handling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2442/01

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. september 2001)

Om: Lavfrekvensaktiv sonar (LFA-sonar)

Der er mange tegn på, at den amerikanske flådes anvendelse af lavfrekvensaktiv sonar medfører store skader på det marine miljø, især på Cuvier's småhovede hval. Man har stærk mistanke om, at resonansfænomenet i hvalers kranieluftrum, forårsaget af LFA-sonar, i de senere år har medført massestrandinger i Grækenland og på Bahamaøerne.

Hvad er Kommissionens holdning til anvendelsen af LFA-sonar, og gør den noget for at forsøge at overtale USA til at indstille anvendelsen heraf?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(24. oktober 2001)

Som det ærede medlem utvivlsomt er klar over, er alle hvalarter strengt beskyttet ved Rådets direktiv 92/43/EØF(1), i henhold til hvilket medlemsstaterne er forpligtet til at iværksætte alle nødvendige foranstaltninger med henblik på bl.a. at forebygge al bevidst forstyrrelse af disse arter.

Lavfrekvensaktiv sonar (LFAS) består af høj- og lavfrekvente lydimpulser. Der foreligger visse vidnesbyrd om, at denne form for støj kan forstyrre hvalerne. Derfor bør de forpligtelser, der følger af ovennævnte direktiv, også efterkommes af medlemsstaterne.

For så vidt angår den amerikanske flådes brug af LFAS, har Kommissionen ingen kompetence, og den har da heller ikke rejst dette spørgsmål over for USA.

(1) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992), ændret ved tiltrædelsesakten for Østrig, Finland og Sverige (EFT L 1 af 1.1.1995).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2680/01

af Hans-Gert Poettering (PPE-DE) til Kommissionen

(26. september 2001)

Om: Omsættelse af Habitat-direktivet

Siden Parlamentets beslutning af 16. marts 2000 har en række medlemsstater efterkommet deres forpligtelser til at udpege lokaliteter som led i Natura 2000.

1. Hvilke medlemsstater har på indeværende tidspunkt opfyldt deres forpligtelser i henhold til direktivet?

2. Har Tyskland opfyldt sin forpligtelse, når det gælder udpegelsen af lokaliteter, og hvornår blev Kommissionen informeret herom?

3. Hvilke lokaliteter er der blevet udpeget for delstaten Niedersachsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(17. oktober 2001)

1. Endnu har ingen af medlemsstaterne fuldt ud efterkommet deres forpligtelser i medfør af Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1).

2. Inden for de seneste måneder har medlemsstaterne, herunder især Tyskland, gjort betydelige fremskridt med fremsættelsen af forslag til udpegning af lokaliteter i medfør af artikel 4 i det såkaldte habitatdirektiv. For Tysklands vedkommende er forslagene blevet forelagt i flere omgange. I løbet af de kommende måneder vil forslagene blive evalueret i forbindelse med en række biogeografiske seminarer, som Kommissionen afholder, bl.a. for at fastslå, om de modtagne forslag er tilstrækkelige til skabelsen af Natura 2000-nettet. Alt afhængigt af resultaterne af denne evaluering vil Tyskland såvel som andre medlemsstater efter behov kunne opfordres til at fremsætte supplerende forslag hertil.

3. For delstaten Niedersachsen er 172 lokaliteter, i alt over 5000 kvadratkilometer (km2), foreslået som lokaliteter af fællesskabsbetydning. I betragtning af at fællesskabslisten endnu ikke er blevet vedtaget af Kommissionen, anmodes det ærede medlem om at henvende sig til de tyske myndigheder om yderligere oplysninger angående de foreslåede lokaliteter.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1827/01 af John Cushnahan (PPE-DE) til Rådet. Intimidering af menneskerettighedsforkæmpere i Etiopien.



EF-Tidende nr. 081 E af 04/04/2002 s. 0066 - 0066



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1827/01 af John Cushnahan (PPE-DE) til Rådet (27. juni 2001) Om: Intimidering af menneskerettighedsforkæmpere i Etiopien Er Rådet klar over den rutinemæssige intimidering af menneskerettighedsforkæmpere i Etiopien, som senest har givet sig udslag i, at professor Mesfin Woldemariam, grundlægger og den første formand for Etiopiens menneskerettighedsråd Human Rights Council (EHRCO), og akademikeren og menneskerettighedsaktivisten dr. Berhanu Nega er blevet arresteret og derefter har fået afslag på at blive løsladt mod kaution? Ud over arrestationen, som kan være i strid med Etiopiens forfatningsmæssige garanti for forsamlingsfrihed, er afslag på løsladelse mod kaution en metode, som Etiopiens regering anvender for at bringe åbenhjertige menneskerettighedskritikere til tavshed ved at fængsle dem, medens der gennemføres lange og bevidst langsommelige undersøgelser. Vil Rådet over for den etiopiske regering forlange, at den respekterer disse mænds grundlæggende rettigheder, og at den kroniske chikane af menneskerettighedsforkæmpere bringes til ophør? Svar (26. november 2001) Rådet, der følger situationen i Etiopien på nærmeste hold, er fortsat bekymret over udviklingen i den politiske situation og over krænkelserne af menneskerettighederne i landet. På baggrund af begivenhederne i Addis Abeba i midten af april i år har den lokale EU-trojka to gange (i april og i august 2001) rettet henvendelser til de etiopiske myndigheder for at give udtryk for EU's bekymring over den måde, hvorpå disse uroligheder blev bragt til ophør, og de fængslinger af studerende og oppositionsledere, der efterfølgende fandt sted.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1475/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(21. maj 2001)

Om: Offentlighed omkring EU-dokumenter

Jeg ønsker at gøre Rådet opmærksom på at svar P-3572/00(1) (af 23. april 2001) ikke kaster lys over de stillede spørgsmål. Ifølge det belgiske udenrigsministerium blev afgørelse 2000/527/EF(2) truffet som reaktion på en særlig forespørgsel fra en borger, som Rådet ikke ønskede at beskæftige sig med (P-11 møde onsdag den 18. oktober 2000).

Derfor anmoder jeg endnu en gang om et svar på de spørgsmål, der stilles i skriftlig forespørgsel P-3572/00.

1. Hvornår blev den pågældende forespørgsel forelagt Rådet?

2. Hvem har indgivet denne forespørgsel?

3. Hvilke dokumenter vedrørte denne forespørgsel?

4. Hvorfor ønskede Rådet ikke at beskæftige sig med denne forespørgsel?

5. På hvilken måde har denne forespørgsel og den efterfølgende afvisning fået Rådet til under en hasteprocedure at indføre mindre offentlighed omkring EU-dokumenter?

(1) EFT C 187 E af 3.7.2001, s. 17.

(2) EFT L 212 af 23.8.2000, s. 9.

Svar

(20. november 2001)

Som svar på det ærede medlems forespørgsel skal Rådet understrege, at der i betragtningerne i afgørelse 2000/527/EF detaljeret er redegjort for Rådets begrundelse for at vedtage denne afgørelse. Det ønsker ikke at kommentere det synspunkt, som et ministerium i en medlemsstat angiveligt skal have udtrykt på grundlag af denne afgørelse.

Som det vil være det ærede medlem bekendt, hedder det i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/01 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter(1), at følsomme dokumenter som defineret i forordningens artikel 9, stk. 1, behandles efter en særlig procedure i overensstemmelse med den nævnte artikel. Som Rådet allerede har påpeget i sit svar på hans skriftlige forespørgsel E-2846/00 af 11. september 2000 vil det tage afgørelse 93/731/EF af 20. december 1993 om aktindsigt i dokumenter, der senest er ændret ved afgørelse 2000/527/EF, op til fornyet overvejelse på baggrund af de nye regler i den omtalte forordning.

(1) EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2157/01

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) og Albert Maat (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2001)

Om: Forsinkelser i forbindelse med godkendelse af nye BSE-tests

Fra den 1. juli 2001 skal alle medlemsstater med undtagelse af Det Forenede Kongerige, Østrig Sverige og Finland undersøge alt slagtet kvæg, der er 30 måneder eller ældre, for BSE.

De anvendte BSE-tests skal i Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse i Det Fælles Forskningscenter i Geel gennemgå en testprocedure for at kunne godkendes. I øjeblikket deles markedet af tre fabrikanter, hvis tests har været godkendt siden 1999. Andre fabrikanter har senere forelagt nye tests til godkendelse. I begyndelsen af 2001 blev godkendelsen af disse tests planlagt til april/maj 2001, hvilket ville betyde at de nye fabrikanter fik adgang til dette store marked i rette tid. Men nu forventes denne godkendelse ikke før. august 2001.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvad denne forsinkelse skyldes?

2. Er Kommissionen klar over, at denne forsinkelse medfører, at de nuværende fabrikanter indtager en monopolstilling med deres tests, navnlig når man tager hensyn til, at et laboratorium, der begynder at anvende en given test, vil gøre det i længere tid? Hvad mener Kommissionen om dette?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(25. september 2001)

I Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier(1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1326/2001 af 29. juni 2001(2), nævnes tre hurtige test, der er godkendt til overvågning af bovin spongiform encephalopati (BSE). Disse test er udvalgt på baggrund af en evaluering, der blev iværksat af Kommissionen i 1999.

Anden evaluering blev iværksat i december 2000. Som med den første evaluering blev de test, der skulle evalueres, udvalgt af et ekspertpanel efter en verdensomspændende indkaldelse af interessetilkendegivelser.

Den anden evaluering er blevet forsinket på grund af uforudsete omstændigheder. Udbruddet af mund- og klovsyge i Det Forenede Kongerige forsinkede således leveringen af positive prøver fra det nationale referencelaboratorium i Det Forenede Kongerige. Desuden opstod der uventede problemer med anvendelsen af de tilgængelige frosne prøver, og det har derfor været nødvendigt at udarbejde en ny serie prøver. Det er naturligvis ikke acceptabelt at fremskynde godkendelsen af test uden først at sikre, at den nødvendige videnskabelige evaluering er blevet foretaget under korrekte og nøje overvågede omstændigheder. Her må hensynet til folkesundheden gå forud for kommercielle hensyn.

Kommissionen mener ikke, at der i den nuværende situation er tale om et monopol, da de tre godkendte test fremstilles og markedsføres af forskellige virksomheder. Kommissionen følger dog situationen nøje.

(1) EFT L 147 af 31.5.2001.

(2) EFT L 177 af 30.6.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3075/01 af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen. Bistand til De Kanariske Øer i perioden 1991-2001 — regioner i den yderste periferi.



EF-Tidende nr. 081 E af 04/04/2002 s. 0213 - 0213



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3075/01 af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen (12. november 2001) Om: Bistand til De Kanariske Øer i perioden 1991-2001 regioner i den yderste periferi I 2001 er det ti år siden, at forordning 1911/91 af 26. juni 1991 om anvendelse af fællesskabsretten på De Kanariske Øer(1) trådte i kraft. Med henblik på at vurdere virkningen af Fællesskabets politik for denne region i den yderste periferi og den bistand, der er blevet ydet til den, bedes Kommissionen oplyse følgende: Hvilket beløb har De Kanariske Øer modtaget som støtte i perioden 1991-2001 fra EFRU, ESF, FIUF og EUGFL-Udviklingssektionen i alt og fordelt på de enkelte fonde, og hvilket beløb i alt fra EUGFL-Garantisektionen? Hvad har denne økonomiske bistand betydet for De Kanariske Øers PNB og for en forøgelse af beskæftigelsen på øerne? (1) EFT L 171 af 29.6.1991, s. 1. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (28. november 2001) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1172/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(24. april 2001)

Om: Mordet på to personer i Tetovo i Makedonien

Alle og enhver var vidne til, at to makedonske soldater for løbende kamera myrdede to helt forsvarsløse personer.

Vil Rådet ligesom EU's medlemsstater forholde sig passivt over for de gentagne grusomme handlinger af denne art, der har kostet flere tusinde mennesker livet i Balkan-landene?

Svar

(21. november 2001)

Rådet følger med stor alvor og har gentagne gange på det skarpeste fordømt den spændte situation og voldshandlingerne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM). Begivenheder som den, det ærede medlem henviser til, er det ulykkelige resultat af provokationer fra albanske ekstremister, der ønsker at drage FYROM's regering ind i en omfattende konfliktspiral.

For at bryde denne spiral har EU's højtstående repræsentant, Javier Solana, gennem sit stærke personlige engagement og sine talrige besøg i landet siden krisens begyndelsen virket for at få en politisk proces i gang gennem en dialog mellem de etniske

grupper. Den 13. maj 2001 blev der endelig dannet en national enhedsregering, der også har medlemmer fra de vigtigste etnisk albanske politiske partier. Rådet så med stor tilfredshed på dette skridt i retning af et tættere samarbejde mellem forskellige etniske samfund i landet.

Med undertegnelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien den 9. april 2001 har EU nu et vigtigt redskab, og aftalen vil fortsætte med at være et virkningsfuldt instrument til at få FYROM's regering til at overholde sine forpligtelser.

EU har klart understreget behovet for, at den ny regering hurtigt kan fremvise konkrete og væsentlige resultater, navnlig med hensyn til mindretallenes situation (dvs. ny albansksproget TV-kanal, fremskridt med hensyn til åbningen af det albansksprogede Sydøsteuropa-Universitet i Tetovo, hurtig genopbygning af huse, der er ødelagt ved de væbnede sammenstød osv.). Den Europæiske Union vil støtte FYROM's bestræbelser i så henseende. EU finder, at hurtige konkrete resultater er af afgørende betydning for at holde den politiske proces i gang, isolere ekstremisterne og bringe FYROM tættere på Europa. Rådet understreger, at man kun ved politiske midler kan løse denne krise og finde en varig løsning.

EU's ministertrojka betonede meget klart EU's budskab over for alle parter under besøget i Skopje den 16. maj 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1307/01

af Alexander de Roo (Verts/ALE), Nuala Ahern (Verts/ALE),Willy De Clercq (ELDR), Robert Goebbels (PSE), Den Dover (PPE-DE),Roger Helmer (PPE-DE) og Theresa Villiers (PPE-DE) til Rådet

(4. maj 2001)

Om: Sektorspecifikke omkostninger for operatører af salgsautomater som følge af euroens indførelse

I henhold til en række undersøgelser, der er foretaget af Det Nederlandske Forskningsinstitut NEI og Den Europæiske Forening for Automatforplejning (EVA), vil indførelsen af euroen skabe uforholdsmæssigt store sektorspecifikke omkostninger for operatører af salgsautomater, der sædvanligvis er små og mellemstore virksomheder. Medens detailhandlen hævder, at den skal bære omkostninger på 1 til 2 % af den årlige omsætning, vil automatforplejningsindustrien i henhold til EVA få omkostninger på mindst 10 % af den årlige omsætning. Endvidere vil de logistiske og tekniske aspekter ved at skifte de 2,2 mio. føde- og drikkevaremaskiner til euroen også skabe uundgåelige omsætningstab i den periode, hvor der er dobbelt omløb af euroen og national valuta, da ikke alle maskiner kan blive ændret med det samme. I henhold til et foreløbigt juridisk memorandum, udarbejdet af Van Wijmen Nouwen, er der retsgrundlag for at kræve erstatning for sektorspecifikke omkostninger i mindst syv eurolande: Tyskland, Frankrig, Nederlandene, Belgien, Italien, Spanien og Irland.

Mener Rådet, at EVA's overslag over de sektorspecifikke omkostninger for operatører af salgsautomater er rigtige?

Er Rådet enig i, at der i mindst syv eurolande er retsgrundlag for at kræve erstatning for sektorspecifikke omkostninger?

Hvilke foranstaltninger mener Rådet vil være hensigtsmæssige med henblik på at støtte og/eller kompencere automatforplejningsbranchen, og navnlig de små og mellemstore virksomheder?

Er der allerede planer om at iværksætte foranstaltninger?

Svar

(20. november 2001)

For så vidt angår det første og det tredje spørgsmål, har Rådet ikke modtaget noget forslag fra Kommissionen.

For så vidt angår det andet spørgsmål, skal det ærede medlems opmærksomhed henledes på, at Rådet ikke har til opgave at kommentere eller evaluere medlemsstaternes retssystemer, hverken i almindelighed eller på specifikke punkter.