ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0618/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (4. marts 1997)

Om: Brenner-passet

Vognmaendene klager konstant over, at de oestrigske myndigheders foranstaltninger hindrer dem i at udfoere deres arbejde. Der idoemmes dagligt hundredvis af boeder, da den maksimale totalvaegt i OEstrig er paa 38 tons, hvorimod den i de fleste europaeiske lande er paa 40 tons eller derover.

OEstrig har ikke harmoniseret denne graense med de oevrige europaeiske landes, og lastvogne der har faaet udskiftet motoren med en nyere og mere miljoevenlig, faar alligevel ikke en mere fordelagtig behandling inden for rammerne af oekopoint-ordningen. Dette medfoerer, at vognmaendene kun vanskeligt kan udfoere transport gennem Brenner-passet. Det boer understreges, at dette problem er saerlig alvorligt for lande som f.eks. Graekenland, hvor hovedparten af lastvognene er aeldre, hvilket medfoerer, at de faar stillet faerre antal ture til raadighed og skal betale ekstra afgifter.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den har ivaerksat for at faa de oestrigske myndigheder til at tilpasse sig de oevrige EU-lande og indstille denne stroem af boeder til lastvogne med en totalvaegt paa over 38 tons, som alene i 1990 indbragte den oestrigske statskasse 33.000.000 shilling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (10. april 1997)

Ved OEstrigs tiltraedelse af Faellesskabet gik landet med til at tillade transitkoersel med EU-indregistrerede lastbiler paa 38 tons plus 5 % tolerance uden sanktioner. Denne forpligtelse er stadfaestet i faelleserklaering nr. 19 i forbindelse med tiltraedelsestraktaten ((EFT C 241 af 29.8.1994. )). Saaledes har lastbiler indregistreret i Graekenland med en totalvaegt paa op til 40 tons kunnet faa tilladelse til at koere igennem OEstrig siden 1. januar 1995.

I forbindelse med »oekopoint«-ordningen er der ikke tale om forskelsbehandling af lastvogne med nye motorer. Enhver lastbil, der har faaet installeret en ny motor, er berettiget til at lade dennes miljoemaessige kvalitet danne grundlag for beregningen af det antal oekopoints, der kraeves i forbindelse med hver enkelt transitkoersel.

Skulle det aerede medlem imidlertid ligge inde med beviser for haendelser, hvor der er opkraevet boeder for lastbiler paa op til 40 tons, bedes han forelaegge disse for Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0598/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (27. februar 1997)

Om: Leader I i Viotia

Jeg har modtaget klager over daarlig forvaltning og oedslen med Faellesskabets og nationale midler i forbindelse med gennemfoerelsen af Leader I i byen Thivai. Kan Kommissionen ud fra de data, den ligger inde med, give mig en detaljeret redegoerelse for Leader I i Viotia? Kan den oplyse, hvilke projekter den har godkendt og finansieret, beloebenes stoerrelse og udnyttelsesgraden af disse samt raekkevidden af hvert enkelt projekts gennemfoerelse i Viotia?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. marts 1997)

Forvaltningen af programmet Leader I i Viotia, som varetages af gruppen »Viotiki Anaptikhiaki A/S) har vaeret belastet af alvorlige svagheder, og der har derfor vaeret risiko for, at Kommissionen ikke ville deltage. Af denne grund er det tildelte beloeb ikke blevet forhoejet, hvilket har foert til en vaesentlig reduktion af det nationale bidrag og EU's bidrag udtrykt i ECU til denne gruppe i forhold til det oprindeligt fastsatte beloeb.

Efter en grundig kontrol foretaget af landbrugsministeriet (formidlerorganet) i to led (det lokale kontroludvalg og kontrolgruppen fra ministeriets Leader-kontor) er de ikke-stoetteberettigede projekter og de ikke-stoetteberettigede udgifter i forbindelse med godkendte projekter taget ud af programmet. Gruppen har ved at anvende renterne fra de forskud, der var indsat i banken, og et banklaan paa 60 mio. dr. vaeret i stand til at daekke sine forpligtelser i forbindelse med stoetteberettigede projekter. Ministeriet stillede en bankgaranti paa 90 mio. dr. for at tvinge gruppen til at betale de skyldige beloeb til stoettemodtagerne. Alle de stoetteberettigede projekter er nu afsluttet.

Paa denne baggrund menes det, at aktieselskabet »Viotiki Anaptikhiaki«s forvaltning af Leader I er blevet saneret. De oprindelige og gennemfoerte finansieringsplaner og en liste over godkendte projekter med de tal, som det aerede medlem har anmodet om, indgaar i de skemaer, som er sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Der goeres opmaerksom, at gruppen »Viotiki Anaptikhiaki« ikke er taget i betragtning i forbindelse med Leader II.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0885/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (12. marts 1997)

Om: Den faelles europaeiske valuta

Vi er til fulde blevet gjort opmaerksomme paa, hvor vigtigt og nyttigt det er, at den faelles europaeiske valuta bliver en succes.

Derfor maa alt, hvad der vedroerer den,vaere udformet paa en saadan maade, at det ikke kan give grund til diskussion eller skabe bitterhed hos borgere i EU-medlemslandene.

Jeg beder Kommissionen oplyse mig:

1. Hvorfor er Graekenland paa det Europakort, som er afbilledet paa pengesedlerne, »lemlaestet«, saa at Kreta og de andre graeske oeer, som jo er udelelige dele af det graeske nationale omraade, ikke er med?

2. Hvorfor er det Hadrians Port, et rent romersk mindesmaerke, der er valgt til at repraesentere et graesk mindesmaerke paa pengeseddelen for 5 enheder, eftersom Graekenland er fyldt med rent graeske antikke mestervaerker, som paa bedste vis ville kunne gengives paa en af pengesedlerne i den fremtidige europaeiske valuta?

3. Hvorfor er der ikke paa nogen af pengesedlerne gengivet en af de talrige byzantinske mindesmaerker fra et kejserdoemme, som eksisterede i over 1000 aar, og hvis kulturarv er en meget vigtig del af den europaeiske kultur?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (15. april 1997)

Det er af stoerste betydning, at alle borgerne, de fremtidige endelige brugere af valutaen, identificerer sig med den nye valuta. Kommissionen har gennemfoert en omfattende oplysningskampagne for at naa dette maal.

Det Europaeiske Monetaere Institut, som er ansvarlig for forberedelsen af pengesedlerne, valgte i december 1996 en udformning, som det vil anbefale den fremtidige europaeiske centralbank, at man anvender til europengesedlerne. Hovedelementerne i designet var vinduer, porte og broer, der symboliserer aabenhed, samarbejde og kommunikation i Faellesskabet.

Designet blev offentliggjort for at viderebringe filosofien og give et indtryk af, hvorledes de fremtidige europengesedler vil se ud. Det understreges, at der kun er tale om skitser, som skal udarbejdes i detaljer. Det endelige design vil saaledes ikke faa nogen som helt lighed med en bestemt genstand i nogen af medlemsstaterne. Det forestiller arkitektoniske elementer, som kan findes i mange dele af Europa. De oevrige elementer i skitserne, f.eks. den geografiske fremstilling af Europa, vil ogsaa blive aendret.

Naar udformningen er blevet aendret, vil reproduktionerne igen blive offentliggjort.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0108/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (29. januar 1997)

Om: Boeing og Airbus

Paataenker Kommissionen paa baggrund af Boeings overtagelse af Douglas og andre foruroligende aspekter, f.eks. krisen i forbindelse med Fokker, at tage initiativ til at varetage den europaeiske flyindustris, og i saerdeleshed Airbus-Gruppens, interesser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (11. april 1997)

Kommissionen mener, at en sund og konkurrencedygtig flyindustri er af afgoerende vigtighed for Europa. Dette skyldes navnlig, at luftfart stiller store krav til teknologi, hvilket giver mange indirekte goder paa mange omraader, og at den beskaeftiger 350 000 mennesker direkte og langt flere indirekte.

Kommissionens politik for luftfartsindustrien i Europa blev skitseret i en meddelelse af 1992: »Den europaeiske flyindustri. De vigtigste aspekter og forslag til faelles foranstaltninger« ((KOM(92) 164 endelig udg. )). Blandt hovedmaalsaetningerne i denne meddelelse var oprettelse af en positiv ramme for udvikling af industrien med lige konkurrencebetingelser i Europa og internationalt samt opretholdelse af et staerkt teknologisk grundlag.

I 1992 undertegnede man ogsaa aftalen mellem EF og USA om handel med store fly til civil luftfart. Aftalens vaesentlige maal var at fastlaegge, hvad man i 1992 betragtede som et retfaerdigt grundlag for udvikling af vore respektive flyindustrier. Inden for rammerne af denne aftale moedes Kommissionen to gange om aaret med de amerikanske myndigheder for at hoere hinanden, sikre, at aftalen fungerer korrekt, og overvaage udviklingen paa markedet for store civile fly.

Den indsats, der paa nuvaerende tidspunkt goeres for konsolidering og omstrukturering i den europaeiske flyindustri, kan kun medfoere, at sektoren styrkes og bliver stadig mere konkurrencedygtig paa verdensmarkedet. Kommissionen straeber dog efter at lette denne proces i det omfang, den har kompetence hertil. Kommissionen holder i denne forbindelse regelmaessige moeder med repraesentanter fra branchen og fra Parlamentet.

Kommissionen og Parlamentet tilrettelagde i november 1996 forum for den europaeiske rumfartsindustri med deltagelse af en raekke EP-medlemmer samt Kommissionens formand. Paa dette forum paa hoejt niveau droeftede man mange spoergsmaal forbundet med den europaeiske rumfartsindustris konkurrenceevne.

Kommissionens task force (forskning/industri) om »den ny generation fly« undersoeger, hvorledes man kan forbedre effektiviteten af de forskning- og udviklingsforanstaltninger, som har betydning for den europaeiske rumfartsindustri.

Kommissionen er ved at undersoege, hvilken betydning den planlagte sammenslutning mellem Mc Donnell Douglas og Boeing faar paa konkurrencebetingelserne i Faellesskabet i henhold til de kriterier og procedurer, der er fastlagt i Raadets forordning (EOEF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med virksomhedssammenslutninger ((EFT L 395 af 30.12.1989, korrigeret udgave: EFT L 257 af 21.9.1990. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1166/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. marts 1997)

Om: Fremtiden for Ford-fabrikkerne i South Essex, Det Forenede Kongerige

Hvilke yderligere foranstaltninger kan Kommissionen traeffe - paa baggrund af at 6.000 mennesker i min valgkreds i South Essex er beskaeftiget hos Ford Motor Company i virksomhedens koelerfabrik i Basildon, forsknings- og udviklingsenheden i Dunton, enheden for udvikling af mindre biler i Aveley og i andre af virksomhedens afdelinger, og paa baggrund af at kun et begraenset antal arbejdstagerrepraesentanter kan deltage i samarbejdsudvalgsmoeder - for at sikre, at de enkelte arbejdstagere »paa gulvet« informeres og hoeres om selskabets planer? Hvilken praktisk hjaelp kan Kommissionen give fagforeningerne i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (20. maj 1997)

I Raadets direktiv 94/45/EF ((EFT L 254 af 30.9.1994. )) fastsaettes indfoerelsen af europaeiske samarbejdsudvalg og andre mekanismer til tvaernational informering og hoering af arbejdstagerne i faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner.

Selv om antallet af medlemmer i disse repraesentationsorganer er begraenset, indeholder direktivet to mekanismer, der tager sigte paa at bringe den europaeiske repraesentantstruktur naermere til arbejdstagerne i de beroerte virksomheder. For det foerste stilles der krav om, at det sikres, naar der nedsaettes europaeiske samarbejdsudvalg, at alle medlemsstater, hvor virksomheden arbejder, repraesenteres korrekt (Bilag, punkt 1b)), og for det andet stilles der krav om, at medlemmerne af det europaeiske samarbejdsudvalg informerer de nationale repraesentanter eller, naar der ikke findes saadanne repraesentanter, arbejdstagerne selv, om indholdet og resultaterne af informations- og hoeringsprocedurerne paa det europaeiske plan (Bilag, punkt 3).

Selv om direktivet om de europaeiske samarbejdsudvalg ikke gaelder for Det Forenede Kongerige, har Ford Motor Company indgaaet en aftale efter artikel 13, som ogsaa daekker Det Forenede Kongeriges virksomheder under den naevnte koncern. De ovennaevnte bestemmelser i bilaget gaelder dog ikke for aftaler indgaaet efter direktivets artikel 13 eller 6, med mindre de konkret indgaar i saadanne aftaler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0609/97 af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen (27. februar 1997)

Om: Auto/olie-programmet

Miljoeudvalget i Europa-Parlamentet afholdt den 20. november 1996 en offentlig hoering om »ren benzin til rene biler«, og ved den lejlighed spurgte undertegnede om muligheden for at indfoere hastighedsbegraensninger med henblik paa at begraense luftforurenende emissioner i de medlemsstater, hvor der ikke findes saadanne begraensninger for koersel paa motorvej, og hertil svarede Marius Enthoven, generaldirektoer for Kommissionens GD XI, at auto/olie-programmet kun beroerte koeretoejer til bykoersel.

Betyder dette svar, at én type koeretoej kan anvendes til bykoersel og en anden til lande- og motorvejskoersel? Hvordan vil man fastslaa, hvilke koeretoejer der opfylder kravene i auto/olie-programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. april 1997)

Auto/olie-programmet fokuserede i hoej grad paa byomraader, men det var ogsaa hensigten at reducere luftkvalitetsproblemer, f.eks. ozon, i andre omraader og paa regionalt niveau.

Kommissionens forslag til retsakter paa grundlag af auto/olie-programmet faar betydning for alle nye personbiler, lette erhvervskoeretoejer og lastbiler fra aar 2000 og videre frem. Kommissionen forelagde et forslag om personbiler i juni 1996 ((KOM(96) 248. )) og forslag om lette erhvervskoeretoejer i februar 1997 ((KOM(97) 61. )). Forslag om lastbiler vil blive forelagt midt paa aaret. Der skelnes ikke mellem krav i byomraader og krav i andre omraader. I programmet omtales ogsaa de forbedringer, der kan opnaas ved ikke-tekniske foranstaltninger, f.eks. trafikstyring, vejafgifter, offentlig transport og ophugningsordninger. Dette aspekt styrkes yderligere i det andet auto/olie-program, som er under udarbejdelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1294/97 af Bill Miller (PSE) (11. april 1997)

Om: EU-beskaeftigelsesvilkaar

Gaelder der for arbejdstagere fra Isle of Man, Andorra, Monaco, Vatikanet og Kanaloeerne saerlige beskaeftigelsesvilkaar, som ikke gaelder for arbejdstagere fra tredjelande?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-1292/97, E-1293/97 og E-1294/97 (16. maj 1997)

Andorra, Monaco, San Marino og Vatikanstaten staar uden for Faellesskabet med hensyn til folks frie bevaegelighed. Derfor behandles statsborgere fra disse lande ikke som faellesskabsborgere og har saaledes ikke de samme rettigheder med hensyn til den i EF-lovgivningen fastsatte frie bevaegelighed. Omvendt gaelder EF-traktatens bestemmelser om fri bevaegelighed kun i saerlige tilfaelde for faellesskabsborger i disse lande.

Hvad angaar Kanaloeerne og oeen Man er situationen kompliceret. EF-traktaten gaelder kun »i det omfang, det er noedvendigt for at sikre anvendelsen paa disse oeer af den ordning, der er fastsat i traktaten om Det Forenede Kongeriges tiltraedelse« (artikel 227, stk. 5, lita c)).

I foelge protokol nr. 3, der er knyttet til Traktaten om Det Forenede Kongeriges Tiltraedelse, er EF-reglerne om fri bevaegelighed for arbejdstagere i princippet ikke gaeldende paa Kanaloeerne og paa oeen Man. Myndighederne paa disse oeer maa dog ikke diskriminere mod fysiske eller juridiske personer fra medlemsstaterne. Det betyder i praksis, at myndighederne f.eks. kan kraeve, at en faellesskabsborger har arbejdstilladelse, forudsat at det goeres paa en saadan maade, at den paagaeldende person ikke diskrimineres pga. vedkommendes nationalitet.

I protokol nr. 3 fastslaas det udtrykkeligt, at borgerne paa Kanaloeerne og OEen Man ikke kan nyde godt af EU-bestemmelserne om borgernes frie bevaegelighed, men at dette ikke beroerer de rettigheder, de nyder godt af i Det Forenede Kongerige i henhold til britisk national lov.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0493/97 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Gennemfoerelse af faellesskabsinitiativet RETEX

Vil Kommissionen give en detaljeret redegoerelse for, hvordan gennemfoerelsen af faellesskabsinitiativet RETEX er forloebet i de 15 medlemsstater, siden programmet blev ivaerksat, med separat angivelse af budgetmaessige aspekter, bevillingernes anvendelse og antallet af projekter i hver enkelt medlemsstat?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-0493/97, E-0494/97, E-0495/97 og E-0496/97 (8. april 1997)

I medfoer af de retningslinjer for faellesskabsinitiativerne til industriel omstilling, der blev vedtaget af Kommissionen i 1994, er medlemsstaterne blevet opfordret til at forelaegge Kommissionen udkast til operationelle programmer. Der er saaledes blevet indgivet 45 operationelle programmer for KONVER, 28 for RESIDER, 30 for RECHAR og 13 for RETEX. Kommissionen har godkendt disse operationelle programmer; deres gennemfoerelse paahviler i henhold til naerhedsprincippet de medlemsstater eller regioner, der vaelger de projekter, som skal finansieres paa grundlag af de operationelle programmer.

De oversigter, der sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat, indeholder samtlige oplysninger vedroerende de beloeb, der er tildelt hvert operationelt program RETEX, RECHAR, RESIDER og KONVER for perioden 1994-1997, og den budgetmaessige gennemfoerelse af disse faellesskabsinitiativer indtil 1996. De oprindelige bevillinger er udtrykt i 1994-priser for De Tolv og i 1995-priser for de nye medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0977/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - Danmark

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som Danmark i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0144/97 af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen (24. januar 1997)

Om: Momsfrihed for aviser

Har Kommissionen undersoegt, hvilken indvirkning udviklingen af de nye teknologier og helt konkret af det nye informationssamfund og udbredelsen af nyheder via nye kanaler saasom Internet har paa den skrevne presse i Europa?

Kan adgangen til indholdet i pressen via Internet forvaerre krisen i de europaeiske bladhuse? Skaber den en stoerre usikkerhed for beskaeftigelsen i denne sektor?

Der er behov for en uafhaengig, meningsdannende skreven presse, der opfylder en paedagogisk og grundlaeggende demokratisk kontrolfunktion. Hvilken strategisk bistand kan Kommissionen yde med hensyn til omlaegning af sektoren?

Vil Kommissionen for at hjaelpe denne foelsomme sektor, som har et vigtigt socialt formaal, saa hurtigt som muligt udarbejde en lovgivning, der nedsaetter momsen til nul?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (1. april 1997)

Kommissionen har ikke til hensigt at indfoere moms til nulsats inden for dagbladssektoren. I oejeblikket har nogle medlemsstater ret til at fritage boeger, aviser og tidsskrifter for moms i henhold til artikel 28, stk. 2, i det 6. momsdirektiv (77/388/EOEF ((EFT L 145 af 13.6.1977. ))). Denne artikel indgaar i de overgangsordninger, som vil blive taget op til behandling i forbindelse med den nye faelles momsordning.

Kommissionen er sig bevidst, at en uafhaengig presse i det moderne samfund er af afgoerende betydning for oplysning af offentligheden og for den demokratiske kontrol. Det er bemaerkelsesvaerdigt, at de fleste medlemsstater i oejeblikket favoriserer boeger og aviser mest ved at anvende en reduceret momssats. Det tyder paa, at det muligvis vil vaere hensigtsmaessigt at overveje en eller anden form for viderefoerelse af den reducerede momssats i den nye faelles ordning.

Kommissionen undersoeger noeje, hvilken indvirkning de nye teknologier og isaer kanaler, som f.eks. Internettet, har paa dagbladssektoren og det trykte medie i al almindelighed. Denne udvikling vil blive fulgt meget noeje med henblik paa at fastslaa de mulige konsekvenser for den gaeldende momsordning. Man vil isaer undersoege, om de trykte og elektroniske midler konkurrerer direkte med hinanden, og om der er nogen maalelig virkning paa deres respektive stilling paa markedet.

Beskatning af de elektroniske medier som f.eks. Internettet vil rejse en raekke tekniske spoergsmaal, som ogsaa skal undersoeges naermere. Et af de vigtigste spoergsmaal i denne forbindelse er kontrollen, som synes at vaere meget vanskelig paa dette omraade. Kommissionen er af den opfattelse, at saa laenge der kan opkraeves moms, er der ingen grund til hverken at give afkald paa momsen eller indfoere en ny saerlig afgift paa elektronisk informationsteknologi som f.eks. den saakaldte bit-afgift.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0975/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - OEstrig

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som OEstrig i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.