ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3655/98

af Elisabeth Schroedter (V) og Heidi Hautala (V) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Repressive foranstaltninger imod miljoeaktivister i Ukraine

Efter at den ukrainske miljoegruppe "Rainbow Keepers" offentliggjorde oplysninger om eventuelt underslaeb og misbrug af midler fra Den Europaeisk Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), der blandt andet skulle bidrage til at forbedre sikkerheden i Tjernobyl, har medlemmer af denne organisation oplyst, at de er blevet udsat for chikane af politiet og det ukrainske hemmelige politi (tidligere KGB). Foer EBRD-topmoedet i Kiev den 9.-12. maj blev en raekke miljoeaktivister forhoert og truet med arrest.

Havde Kommissionen kendskab til overgrebene mod miljoeaktivister i Ukraine?

Hvilke forholdsregler traeffer Kommissionen for at fremme udtryksfriheden i Ukraine?

Traeffer Kommissionen forholdsregler for at beskytte miljoeaktivister, som giver faellesskabsinstitutionerne oplysninger om misbrug af EU-midler, imod saadanne overgreb?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(19. januar 1999)

Kommissionen har intet kendskab til chikane af miljoeaktivister i Ukraine.

Det hedder i artikel 2 i den partnerskabs- og samarbejdsaftale der er indgaaet mellem Faellesskabet og dettes medlemsstater paa den ene side og Ukraine paa den anden side, at overholdelse af demokratiets principper og menneskerettighederne (som defineret i Helsinki-slutakten og Paris-pagten for et nyt Europa, og herunder ogsaa ytrings- og meningsfriheden) er fundamentale elementer i partnerskabet og i aftalen.

Kommissionens vigtigste redskab i bestraebelserne paa at fremme ytringsfriheden i Ukraine er demokrati-programmet under PHARE- og TACIS-programmet. Dette program indgaar i Europa-Parlamentets initiativ for demokrati i Europa. Sigtet er at understoette retsstats- og demokratibegrebet i de central- og oesteuropaeiske lande, de nye uafhaengige stater og Mongoliet. I Ukraine ydes der via demokratiprogrammet stoette til medieovervaagning og -uddannelse, samt til foranstaltninger, der har til formaal at tilskynde den uafhaengige tv-sektor til at yde et stoerre bidrag til fremme af demokratiet og civilsamfundet, samt at tilskynde til undervisning i samfundslaere i skolen, og at inddrage befolkningen i beslutningstagningen paa det oekonomiske og miljoemaessige omraade.

Kommissionen proever at beskytte enkeltindivider og grupper, der informerer om misbrug af EU-midler baade ved at holde informationen fortrolig og ved at holde sine kilder anonyme.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3373/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(17. november 1998)

Om: Skovplantning

Kan Kommissionen paa grundlag af Raadets forordning (EOEF) 2158/92(1) med den senere udvidelse i forordning (EF) 308/97(2), der har til formaal at beskytte skovene i Faellesskabet mod brande, navnlig hvad angaar en rationalisering af skovressourcerne, oplyse, hvilke foranstaltninger der er vedtaget inden for rammerne af denne forordning?

Kan den desuden praecisere, hvor mange midler der indtil nu er blevet brugt i Spanien som helhed, og hvor meget der mere specifikt er afsat til beskyttelse af skovene i Cataluña?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(3. december 1998)

Mellem 1992 og 1998 blev 700 projekter om forebyggelse af brande, som medlemsstaterne havde stillet forslag om, godkendt i henhold til Raadets forordning (EF) 308/97 af 17. februar 1997 om aendring af forordning (EOEF) 2158/92 om beskyttelse af skovene i Faellesskabet mod brande(3) til en samlet EF-stoette paa 84 mio. ECU. Der er navnlig tale om informationskampagner, forebyggende skovbrugsforanstaltninger (fx kratrydning), beskyttelsesinfrastrukturer (stier, brandbaelter og branddamme) samt overvaagning (indfoerelsen af sommerpatruljer eller opfoerelse af brandtaarne). Der er ligeledes ydet stoette til uddannelse af saerligt personale og indfoerelse af informationssystemer vedroerende geografiske forhold.

I denne periode har Spanien modtaget 15 mio. ECU i stoette. Stoetten er ydet til medlemsstaten (generaldirektoratet for naturbevarelse) (10 mio. ECU), Baskerlandet (3 mio. ECU), Andalusien (0,7 mio. ECU), Asturien (0,6 mio. ECU), Navarra (0,3 mio. ECU), Balearerne (0,3 mio. ECU) og Murcia (0,1 mio. ECU). Kommissionen har ikke modtaget nogen stoetteansoegning fra Catalonien i denne periode. Regionen har derfor ikke modtaget nogen direkte stoette under denne forordning, om end de foranstaltninger, medlemsstaten har gennemfoert, sandsynligvis ogsaa til en vis grad har beroert denne region.

Kommissionen vil dog gerne goere det aerede parlamentsmedlem opmaerksom paa, at Spanien netop har fremsendt syv ansoegninger om finansiering for 1999 til et samlet beloeb paa 3 mio. ECU. En af disse ansoegninger vedroerer Catalonien (Solsona kommune - 30 000 ECU).

(1) EFT L 217 af 31.7.1992, s. 3.

(2) EFT L 51 af 21.2.1997, s. 11.

(3) EFT L 51 af 21.2.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2096/98

af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Foranstaltninger til beskyttelse af johannesbroedtraeet

I Middelhavslandene blev der for nogen tid siden foretaget aendringer i arealudnyttelsen og omstilling til andre afgroeder, hvilket nu udgoer en alvorlig trussel for johannesbroedtraeet.

I nogle regioner, navnlig Sicilien, er der saerlig stor fare for udryddelse af johannesbroedtraeet som foelge af saerdeles omfattende cercosporaangreb, der bevirker totalt bladfald.

Alt dette udgoer en alvorlig fare i saavel miljoemaessig som oekonomisk henseende.

Anser Kommissionen det ikke for noedvendigt, at der etableres et samordningsnet for de europaeiske lande, hvor der dyrkes johannesbroedtraeer (Italien, Spanien, Portugal, Graekenland), med henblik paa indfoerelse af en ensartet ramme for interventioner til beskyttelse af en af de mest bedaarende og typiske planter i Middelhavsomraadet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(3. august 1998)

Kommissionen er fuldstaendig klar over, hvor vigtigt det er at bevare johannesbroedtraeet. Den mener derfor, at der skal ydes en maalrettet indsats for at hindre en udryddelse af denne art.

I forordning (EF) 2200/96 om den nye faelles markedsordning for frugt og groentsager(1) er det fastsat, at EF yder stoette til producentorganisationer, som gennemfoerer driftsprogrammer med det formaal at forbedre produktionen og markedsfoeringen af frugt og groentsager og beskytte miljoeet. Disse driftsprogrammer, som skal godkendes af de nationale myndigheder, kan indbefatte saerlige foranstaltninger til beskyttelse af johannesbroedtraeet.

Ifoelge Kommissionens forordning (EOEF) 2159/89 af 18. juli 1989 om fastsaettelse af gennemfoerelsesbestemmelser til de saerlige foranstaltninger for noedder og johannesbroed, der er fastsat i afsnit IIA i Raadets forordning (EOEF) 1035/72(2), kan der endvidere ydes hektarstoette paa 200 til 475 ECU pr. aar til planer for forbedring af kvaliteten og markedsfoeringen af johannesbroed, mandler, hasselnoedder, valnoedder og pistacienoedder, der ivaerksaettes i perioden 1989-1996 og afsluttes inden for ti aar. De godkendte planer forvaltes af anerkendte producentorganisationer og omfatter aktioner til forbedring af produktionen af de naevnte produkter, herunder plantesundhedsmaessige foranstaltninger.

Endelig har Kommissionen ved beslutning af 10. oktober 1994 godkendt miljoebeskyttelsesprogrammet for regionen Sicilien som led i gennemfoerelsen af forordning (EOEF) 2078/92 af 30. juni 1992 om miljoevenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje(3). I henhold til det naevnte program, navnlig afsnittet "Bevarelse af ekstensive produktionsformer", ydes der en hektarpraemie paa 400 ECU til landbrugere, som forpligter sig til i en femaarig periode at dyrke johannesbroedtraeer efter traditionelle metoder.

Disse foranstaltninger udgoer efter Kommissionens opfattelse et vaern mod udryddelsen af johannesbroedtraeet.

(1) EFT L 297 af 21.11.1996.

(2) EFT L 207 af 19.7.1989.

(3) EFT L 215 af 30.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3765/98

af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Diskrimination paa arbejdsmarkedet

Mener Kommissionen ikke, at det bryder ligestillingsloven, hvis man fyrer eller forskelsbehandler maend med langt haar, oereringe, piercing eller aparte haarfarver paa arbejdsmarkedet, ogsaa selv om de foer ansaettelsen bliver gjort opmaerksom paa, at arbejdspladsen har visse kriterier, som de ansatte skal foelge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(10. februar 1999)

Kommissionen har intet kendskab til forhold som dem, det aerede medlem naevner.

Da der ikke foreligger naermere oplysninger om disse forhold, gaar Kommissionen ud fra, at afskedigelsen skyldes manglende overholdelse af de kriterier for de ansattes fysiske fremtoning, arbejdspladsen har gjort opmaerksom paa i forvejen, saaledes som det synes at fremgaa af oplysningerne i forespoergslen.

Kommissionen er dog villig til at undersoege den situation, det aerede medlem omtaler, hvis han forelaegger konkrete eksempler paa, at mandlige arbejdstagere er blevet forskelsbehandlet i forhold til deres kvindelige kolleger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3433/98

af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Varernes frie bevaegelighed

I guldsmede- og smykkesektoren i EU, hvor der ikke findes et saerligt EF-direktiv, forhindrer visse lande paa grundlag af deres interne lovgivning markedsfoering af produkter mellem EU's medlemsstater netop med henvisning til, at der mangler en saadan lovgivning.

I hvor hoej grad kan principperne i Faellesskabets traktater, som for eksempel varernes frie bevaegelighed, overtraedes, fordi der ikke findes et saerligt EF-direktiv paa omraadet?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-3431/98, E-3432/98 og E-3433/98

(29. januar 1999)

Som Kommissionen naevnte i sit svar paa skriftlig forespoergsel E-3158/98(1) af Concepció Ferrer, er der allerede taget forskellige skridt for at sikre overholdelse af princippet om fri bevaegelighed for varer inden for smykkesektoren.

Kommissionen har fremsat forslag(2) om at harmonisere loedighedsangivelser, loedighedsstempler og ansvarlighedsstempler samt certificeringsordninger (sikring af produktkvalitet, EF-overensstemmelseserklaering og verifikation foretaget af tredjemand). Dette forslag er for oejeblikket blokeret i Raadet.

Mens man afventer en harmonisering paa EU-plan, har Kommissionen indledt overtraedelsesprocedurer mod stoerstedelen af medlemsstaterne. De fleste af disse procedurer har resulteret i en tilpasning af den relevante lovgivning.

Som Kommissionen understregede i ovennaevnte svar, har det dog vist sig, at der fortsat er visse konkrete problemer, hvilket bl.a. fremgaar af en raekke klager fra spanske erhvervsdrivende. Saaledes stoeder den faktiske gensidige anerkendelse inden for handel med smykker i praksis paa den hindring, at de medlemsstater, der har et verifikationssystem, der involverer tredjemand, afviser at anerkende stempler udfoert under producentens ansvar inden for et kvalitetssikringssystem som aekvivalente. Ved smykker, der fremstilles i Spanien, kan garantistemplet udfoeres enten af et officielt organ eller et bemyndiget organ. I sidstnaevnte tilfaelde drejer det sig om et organ, der foreslaas af producenten, og som udtrykkeligt bemyndiges dertil af de spanske myndigheder. Dette system er saaledes beslaegtet med et kvalitetssikringssystem.

Kommissionen har besluttet, at den sammen med alle medlemsstater, der er beroert af disse problemer, vil undersoege, hvordan de mest hensigtsmaessigt kan loeses, f.eks. muligheden for at anerkende stempler udfoert inden for et kvalitetssikringssystem, naar det paa tilfredsstillende vis sikres, at stemplerne udfoeres paa et tilsvarende uvildigt og fagligt kompetent grundlag, som aekvilente med stempler, der udfoeres af tredjemand. Overtraedelsesprocedurerne er endnu ikke afsluttet.

(1) Se side 33.

(2) EFT C 209 af 29.7.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3851/98

af Soeren Wibe (PSE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: "Krigen om jordbaerisen"s egnethed som propagandamateriale i samtlige 15 medlemsstater

Der er paa samtlige officielle EU-sprog udgivet materiale i form af en tegneserie ved navn "Krigen om jordbaerisen", som er rettet mod den yngste kategori af unge.

I Storbritannien er materialet dog blevet makuleret ifoelge oplysninger fra Underhusets debat om emnet, og i Danmark distribuerer Kommissionens informationskontor ikke materialet, da det ikke passer ind i den danske debat.

"Krigen om jordbaerisen" indeholder bl.a. propaganda for OEMU'en. Tre medlemsstater har indtil videre sagt nej til at deltage i OEMU'en. Er det saa rimeligt, at Kommissionen producerer og distribuerer materiale, der goer propaganda for OEMU'en i en medlemsstat, der har besluttet ikke at deltage i OEMU'en?

Ville det ikke vaere rimeligt at traekke det svenske oplag af "Krigen om jordbaerisen" tilbage som foelge af den OEMU-propaganda, som materialet indeholder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(4. februar 1999)

Kommissionens publikation "Krigen om jordbaerisen"(1) (den svenske titel er "Glasskriget") har til formaal at forklare nogle grundlaeggende faellesskabspolitikker vedroerende det indre marked. I den sammenhaeng naevnes kort indfoerelsen af euroen. Kommissionen er ikke enig i, at publikationen dermed kan kaldes propaganda. Kommissionens repraesentationer i medlemsstaterne raadgiver Kommissionen om, hvorvidt centralt fremstillede publikationer er egnede til distribution i medlemsstaterne. Det er korrekt, at Kommissionen paa grundlag af saadan raadgivning valgte ikke at distribuere "Krigen om jordbaerisen" i visse medlemsstater. I andre medlemsstater derimod har Kommissionen kunnet konstatere, at publikationen er populaer.

(1) ISDN 92-828-2341-5.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3776/98

af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Resultaterne af verdensmiljoemoedet i Buenos Aires - EU's gennemfoerelse af Kyoto-protokollen

Resultaterne af det seneste verdensmiljoemoede i Buenos Aires var ikke saerligt opmuntrende, eftersom man paa USA's foranledning vedtog de beroemte "fleksible mekanismer", der goer det lettere for de store forurenere (USA staar for en fjerdedel af verdens forurening) at leve op til Kyoto-aftalen, hvorefter de industrialiserede lande mellem 2008 til 2012 skal nedsaette deres luftforurening til et niveau paa 5,2 % under 1990-vaerdierne.

Hvorledes agter Kommissionen at sikre en saa hurtig gennemfoerelse af Kyoto-protokollen som muligt, idet oedelaeggelsen af miljoeet fortsaetter med uformindsket fart, og 40 % af de samlede doedsfald paa verdensplan nu skyldes miljoeforureningen og klimaaendringerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(5. februar 1999)

Kommissionen mener, at den fjerde konference for parterne i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaaendring, der blev afholdt i Buenos Aires fra 2.-13. november 1998, var en succes, fordi der blev vedtaget en handlingsplan med et arbejdsprogram for loesning af "uafklarede spoergsmaal" med hensyn til Kyoto-protokollen og stadig uloeste spoergsmaal med hensyn til konventionen. Med vedtagelsen af denne handlingsplan opretholdes drivkraften paa det politiske plan, og forhandlingerne i Buenos Aires kan derfor anses for et nyttigt og meget noedvendigt skridt fremad med gennemfoerelse af Kyoto-protokollen.

Det Europaeiske Raad i Wien var tilfreds med Buenos Aires-handlingsplanen og fremhaevede hvor vigtigt det var, at gennemfoere den med henblik paa snarlig ratifikation af Kyoto-protokollen. Det Europaeiske Raad konkluderede videre, at man skulle overveje en omfattende faellesskabsstrategi for klimapolitik paa moedet i Koeln med udgangspunkt i en redegoerelse fra Kommissionen.

Kommissionen har til hensigt at udarbejde en meddelelse inden Det Europaeiske Raad i Koeln. Denne meddelelse vil fokusere paa de spoergsmaal, der anses for vaesentlige for Faellesskabet for at opfylde sin forpligtelse i henhold til Kyoto og forberede ratifikationen af protokollen. Kommissionen er overbevist om, at det er noedvendigt at skride til handling nu gennem foranstaltninger baade paa nationalt og paa faellesskabsplan, hvis Faellesskabets maal med en 8 % reduktion af drivhusgasemissioner sammenlignet med 1990-niveauerne skal naas inden aar 2012. Meddelelsen vil ligeledes handle om, hvilke indledende skridt der kan traeffes for at gennemfoere Kyoto-protokollens fleksible mekanismer.

I denne forbindelse er integrering af klimaaendringer paa andre sektorpolitiske omraader af allerstoerste vigtighed. Paa faellesskabsplan behandles der i de forskellige faellesskabsinstitutioner i oejeblikket en raekke forslag, der kunne bidrage til denne reduktion, f.eks. forslaget til Raadets direktiv om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter(1).

(1) KOM(97) 30 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3743/98

af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: EU-stoette til Frankrig til "Route Forestière du Port des Moines" i Morvan (Bourgogne)

1. Er Kommissionen bekendt med den skovrydning, der foregaar i forskellige dele af den regionale naturpark "Route Forestière du Port des Moines", og at eventuel genbeplantning sker med traearter (naaletrae), som paavirker vandressourcerne i uheldig retning med det resultat, at omraadets naturlige vaerdier forringes, og at der opstaar toerkefaenomener?

2. Hvad er Kommissionens holdning til forringelsen af de naturlige vaerdier i den regionale naturpark i lyset af EU's oekonomiske stoette over strukturfondene til det paagaeldende omraade (SPD Bourgogne, maal 5b-omraader 1994-1999, EUGFL-midler)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(2. februar 1999)

Operationelle programmer, som strukturfondene medfinansierer i "landdistrikter 5b", ivaerksaettes lokalt af de regionale myndigheder, der er ansvarlige for udvaelgelsen af projekterne. Kommissionen forhoerte sig hos myndighederne i regionen Bourgogne, der meddelte den, at de havde problemer med at identificere "route forestière du port des moines". Hvis at myndighederne skal kunne give et mere detaljeret svar, maa de have mere praecise geografiske referencer (kommunens og skovens navn).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3902/98

af Patricia McKenna (V) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Kommissaer Ritt Bjerregaards deltagelse i Bilderberg-moedet i 1995

I forbindelse med Bilderberg-moedet, som kommissaer Ritt Bjerregaard deltog i i Buergenstock den 8.-11. juni 1995, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvordan var de samlede omkostninger fordelt? Blev de refunderet med det samme? Hvis ikke, hvem betalte dem?

2. Eftersom Bilderberg normalt betaler for den luksurioese indkvartering, boer kommissaeren saa angive omkostningerne i en erklaering?

3. Modtog kommissaeren de fastsatte dagpenge for de dage, turen varede?

4. Tog kommissaeren fri paa grund af fravaer i forbindelse med denne tur?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3952/98 af Nuala AHERN til Rådet. Den tyske regerings planer om at standse atomoparbejdningen



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0150



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3952/98 af Nuala Ahern (V) til Raadet (4. januar 1999) Om: Den tyske regerings planer om at standse atomoparbejdningen Hvilken koordinering har Troikaens formandskab foretaget for at fremme den tyske regerings planer om at standse oparbejdning af atomaffald og indfoere alternativer for "sikker opbevaring" af bestraalet opbrugt atombraendsel og andet radioaktivt affald? Svar (15. marts 1999) Den tyske regerings planer, som det aerede medlem henviser til, henhoerer under den paagaeldende medlemsstats kompetence. Raadet har ikke hidtil modtaget noget forslag fra Kommissionen om forvaltningen af radioaktivt affald, som de aspekter, der omtales i forespoergselen, henhoerer under.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3892/98

af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Aldersgraenser for deltagelse i programmet vedroerende en europaeisk volontoertjeneste for unge

I forbindelse med vedtagelsen af programmet vedroerende en europaeisk volontoertjeneste for unge har Europa-Parlamentet og Raadet efter en lang og besvaerlig faelles beslutningsprocedure bl.a. defineret den aldersgruppe, programmet henvender sig til.

Den kompromisloesning, der er blevet vedtaget, indebaerer, at programmet i foerste raekke er rettet mod aldersgruppen 18-25 aar, men at der samtidig aabnes mulighed for, at aldersgraensen paa 25 aar i visse behoerigt begrundede tilfaelde kan overskrides.

I det materiale, som de nationale myndigheder har udarbejdet om volontoerprogrammet, er muligheden for at overskride aldersgraensen paa 25 aar imidlertid ikke naevnt.

Kommissionen anmodes derfor om at besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvorfor naevnes denne mulighed slet ikke?

2. Vil der desuagtet i en korrekt gennemfoerelse af lovbestemmelserne i visse tilfaelde kunne gives tilladelse til at overskride aldersgraensen paa 25 aar?

3. Hvem skal traeffe en saadan afgoerelse (de nationale myndigheder, Kommissionen, organisationer, der tager sig af udsendelse eller modtagelse af de unge, eller andre)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(20. januar 1999)

Det aerede medlem henleder Kommissionens opmaerksomhed paa, at det informationsmateriale, de nationale myndigheder udsender inden for rammerne af gennemfoerelse af programmet "En Europaeisk Volontoertjeneste for Unge", ikke udtrykkeligt naevner den mulighed, at der i behoerigt begrundede tilfaelde kan ses bort fra aldergraenserne for de unge, dette program henvender sig til.

Det er rigtigt, at denne mulighed ikke udtrykkeligt naevnes i kortfattede informationsblade, der tage sigte paa at interessere den brede offentlighed for de muligheder, det paagaeldende program tilbyder. Det skal dog bemaerkes, at brugervejledningen, som er det redskab, som foerst og fremmest skal give de unge og organisationerne mulighed for at forberede et projekt, udtrykkeligt naevner den mulighed, at aldersgraensen for de unge kan anvendes med smidighed(1). I fremtiden vil Kommissionen soerge for, at denne mulighed ogsaa angives klart i det oevrige informationsmateriale, der udsendes om dette program.

Projekterne vedroerende Den Europaeiske Volontoertjeneste for Unge er i hoej grad decentraliserede. De nationale myndigheder har ansvaret for udvaelgelse af projekter om udsendelse af unge. For multilaterale projekter og projekter med saerlige formaal, er det Kommissionen, der forestaar udvaelgelsen af projekter om udsendelse.

Kommissionen har altid paa programudvalgets moeder og i forbindelserne med de nationale myndigheder gjort opmaerksom paa muligheden for at anvende aldersgraenserne smidigt i behoerigt begrundede tilfaelde.

(1) Brugervejledning, del II, afsnittet om partnerne i et projekt vedroerende Den Europaeiske Volontoertjeneste for Unge.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2848/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Svampedyrkning

Svampedyrkningserhvervet har i forskellige omraader af Italien vaeret i konstant vaekst og har ogsaa faaet stor oekonomisk betydning for beskaeftigelsen. Kan Kommissionen oplyse, om der findes stoette og oekonomiske foranstaltninger til denne sektor og i bekraeftende fald hvilke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. oktober 1998)

Kommissionen foelger udviklingen i EF's svampeproduktion meget opmaerksomt.

I artikel 1, stk. 2, i Raadets forordning (EF) 2200/96 af 28. oktober 1996 om den faelles markedsordning for frugt og groentsager(1) er der fastsat en liste over de produkter, der er omfattet af den faelles markedsordning.

EF yder ikke stoette specielt til svampedyrkning. Men siden reformen af sektoren for frugt og groentsager, der blev gennemfoert ved ovennaevnte forordning, har Kommissionen dog ydet finansiel stoette til producentorganisationer med henblik paa oprettelse af driftsfonde og gennemfoerelse af driftsprogrammer. Sektoren for svampedyrkning kan opnaa stoette i henhold til denne ordning paa lige fod med de oevrige beroerte sektorer.

(1) EFT L 297 af 21.11.1996.