ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3685/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Tilgaengelighed af oplysninger om stoettemuligheder paa Internet

Har Kommissionen kendskab til forslag om at give adgang til oplysninger om stoettemuligheder via Internet?

Er Kommissionen enig i, at dette ville vaere en effektiv og nem maade for interesserede parter til at soege foerstehaandsinformation om forekomsten og tilgaengeligheden af stoettemuligheder?

Ville det vaere muligt at indfoere et system, som interesserede organer kunne skrive i et relevant ord, og at soegningsmekanismen saa kunne gaa i gang med at finde alle oplysninger om stoettemuligheder, der indeholder henvisninger til dette ord? Informationen kunne saa blive laest paa skaermen eller blive downloadet om noedvendigt.

Er Kommissionen enig i, at dette ville spare enorme maengder af tid og spild af papir til unoedvendige ansoegninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (17. december 1997)

Kommissionen er bestemt fuldt ud opmaerksom paa muligheden for at formidle oplysninger om offentlige indkaldelser af forslag, udbud og tilskud.

Oplysninger om offentlige indkaldelser af bud og forslag, som Kommissionen ivaerksaetter, er tilgaengelige paa TED-databasen (Tenders Electronic Daily) - den elektroniske version af EFT, S-udgaven. Databasen er tilgaengelig paa samtlige officielle faellesskabssprog via Europa-Kommissionens vaertsorganisation. Denne tjeneste omfatter ogsaa en brugervenlig web-interface for internetbrugere, som goer det muligt at udvaelge dokumenter ved at indtaste noegleord, medlemsstat, dato osv. Hver maaned bliver mere end 100 000 dokumenter fra denne database konsulteret. Ud over denne tjeneste driver Kommissionen en raekke forbundne web-servere. Disse servere giver fri adgang til oplysninger om Kommissionens initiativer paa alle omraader. De indeholder ogsaa meddelelser om offentlige indkaldelser af bud og forslag samt oplysninger om tilskud. Brugere kan paa deres pc downloade informationer fra alle disse servere.

Kommissionens vigtigste server er Europa (URL:http://europa.en.int), som indeholder oplysninger om Kommissionens tjenestegrene saavel som links til de andre institutioners web-servere.

Endvidere driver Kommissionen de tre web-servere I*M Europe (URL:http://www.echo.lu), Community Reserach and Development Information Service (CORDIS) (URL:http://www.cordis.lu) og Information Society Project Office (ISPO) (URL:http://www.ispo.cec.be), som betjener specifikke maalgrupper.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3408/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (28. oktober 1997)

Om: Privatisering af maelkecentralen i Rom

Det italienske Antitrust har i laengere tid beskaeftiget sig med Roms kommunes overdragelse af maelkecentralen til Cirio. Efter koebet af centralen vil Cirio saaledes opnaa naesten 70% af markedsandelen for maelk i regionen Lazio, hvilket udgoer en alt for stor procentdel, som vil kunne skade den frie konkurrence i sektoren.

Desuden vil de eksisterende forbindelser mellem Cirio og Parmalat, som er de to stoerste maelkeproducenter i Italien, paa grund af deres faelles interesser kunne affoede en virkelig markedsfordrejning som foelge af opnaaelsen af en dominerende stilling og en heraf foelgende tilintetgoerelse af konkurrencen. Alt dette kaster tunge skygger over hele den salgsforanstaltning, Roms kommune har gennemfoert.

Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. Har den kendskab til det italienske Antitrusts undersoegelse af privatiseringen af maelkecentralen i Rom?

2. Kan overdragelsen af maelkecentralen til Cirio medfoere en styrkelse af en dominerende markedsposition, der er til skade for den frie konkurrence?

3. Kan man paa denne baggrund betragte hele privatiseringsforanstaltningen af maelkecentralen for retmaessig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (26. november 1997)

Kommissionen modtog i slutningen af 1996 en klage vedroerende ydelse af offentlige midler til sanering af Centrale del latte di Roma og vedroerende spoergsmaalet, om den af Roms kommune planlagte privatiseringsprocedure var i overensstemmelse med Faellesskabets regler for offentlige aftaler.

Sagen er for oejeblikket under gennemgang, og Kommissionen har derfor endnu ikke taget stilling til denne klage.

Paa baggrund af ovenstaaende beklager Kommissionen at maatte meddele det aerede medlem, at den ikke er i stand til at besvare de stillede spoergsmaal om proceduren for privatiseringen af denne virksomhed, foer den har udtalt sig om ovennaevnte klage.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3115/97 af Eolo Parodi (UPE) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Momssatser paa transport

Den spanske regering har for nylig sat momssatsen paa transport ned fra 16 til 7%.

Denne afgoerelser rejser paa ny spoergsmaalet om en tilpasning i Europa af momssatserne, der i oejeblikket varierer mellem 2 og 10% inden for transportsektoren.

Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. Mener den ikke, at de eksisterende forskelle kan fordreje markedet, og foreligger der en undersoegelser herom?

2. Agter den - og i saa fald hvornaar - at foreslaa foranstaltninger med henblik paa en harmonisering af momssatserne paa transport i Europa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. december 1997)

Kommissionen er til fulde opmaerksom paa de vanskeligheder, der foelger af den nuvaerende situation med hensyn til momsbeskatningen af persontransport. De skyldes hovedsagelig to forhold. For det foerste er de nugaeldende regler vedroerende beskatningsstedet (beskatning paa det sted, hvor transporten finder sted, idet der tages hensyn til tilbagelagte straekninger, jf. artikel 9, stk. 2, litra b), i sjette momsdirektiv (77/389/EOEF ((EFT L 145 af 13.6.1977. )))) saerdeles kompliceret at gennemfoere i praksis. For det andet indeholder bilagene til dette direktiv en raekke undtagelsesbestemmelser for saa vidt angaar beskatningen af personbefordring, og de giver medlemsstaterne mulighed for at benytte en reduceret momssats. Som foelge heraf er international personbefordring ofte fritaget for moms. Visse medlemsstater momsfritager ogsaa hele eller en del af den indenlandske personbefordring. I tilfaelde af beskatning varierer satserne betydeligt, og haandhaevelsen af beskatningen er meget kompliceret, navnlig naar transportydelserne leveres af afgiftspligtige personer, der ikke er etableret i beskatningsmedlemsstaten. Det er oplagt, at denne situation ikke er gunstig for konkurrencen inden for transportsektoren, og her taenkes paa baade konkurrencen mellem medlemsstaterne og konkurrencen mellem forskellige transportmidler.

Paa baggrund af de betydelige vanskeligheder forbundet med beskatningen af personbefordring i EU blev det - som led i arbejdet med forslaget fra 1992 om personbefordring ((EFT C 307 af 25.11.1992. )) - i 1995 besluttet at gennemfoere en undersoegelse af momsordningerne og konkurrencen inden for passagerbefordring. Resultaterne af denne undersoegelse skulle ligge klar inden udgangen af 1997. Paa basis af disse undersoegelsesresultater og med henvisning til de aktuelle vanskeligheder agter Kommissionen at fremlaegge et hoeringsdokument om dette emne i 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1870/97 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (30. maj 1997)

Om: Den Europaeiske Unions deltagelse i udvikling af distriktet As Pontes i Galicia

Regeringen i den autonome spanske region Galicia har undertegnet en samarbejdsaftale med et af landets stoerste elektricitetsselskaber og med de faglige organisationer om oekonomisk udvikling af distriktet As Pontes i Galicia.

Planen for industriel genopbygning skal gaelde frem til 2001. Den autonome regering investerer 300 mio og el-selskabet 900 mio.

Kan Kommissionen oplyse, i hvor hoej grad Den Europaeiske Union kan supplere denne plan, hvad der kunne vaere dens bidrag til planen, og under hvilket program eller specifik faellesskabsaktion den kan taenkes at deltage i udviklingen af dette distrikt i Galicia?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (21. november 1997)

Kommissionen kan kun beregne det eventuelle finansielle bidrag fra strukturfondene til den samarbejdsaftale, som regeringen for regionen Galicia har indgaaet med elselskabet Endesa og repraesentanter for fagforeningerne, om den oekonomiske udvikling af distriktet As Pontes i Galicia, hvis den modtager en ansoegning fra de paagaeldende myndigheder med anmodning om saerlig finansiering af dette projekt som led i et saerligt strukturinterventionsprogram.

Da en saadan ansoegning ikke er modtaget, er det for tidligt at udpege oprindelsen af den mulige finansiering af projektet, isaer da EF-strukturfondene allerede finansierer over tyve projekter i den spanske region Galicia, hvoraf nogle (herunder det operationelle program for Galicia 1994-1999) ville kunne yde stoette til et projekt af denne karakter, hvis de fornoedne betingelser var opfyldt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3723/97 af Gianni TAMINO til Rådet. De europæiske regeringers repræsentation i Rådet (forbrugerspørgsmål)



EF-Tidende nr. C 158 af 25/05/1998 s. 0183



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3723/97 af Gianni Tamino (V) til Raadet (24. november 1997) Om: De europaeiske regeringers repraesentation i Raadet (forbrugerspoergsmaal) Med respekt for den kendsgerning, at hvert enkelt medlemsland selvstaendigt bestemmer, hvilken minister eller viceminister det vil sende til de europaeiske ministerraad, kan Raadet oplyse, om de europaeiske forbrugere og disses interesser bedst repraesenteres af en industriminister eller en landbrugsminister eller, som i nogle tilfaelde, af en sundhedsminister eller en miljoeminister? Svar (16. februar 1998) Det tilkommer alene medlemsstaternes regeringer at udpege de mest egnede repraesentanter til Raadet (forbrugerpolitik).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3130/97 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Skolemaelksprogram

Svaret fra kommissionsmedlem, Franz Fischler, paa vegne af Kommissionen (den 10.9.1997, E-2448/97 ((EFT C 82 af 17.3.1998, s. 82. ))) paa min skriftlige forespoergsel om skolemaelk er utilfredsstillende. I svaret blev det egentlige i mit argument helt forbigaaet, nemlig at det overskydende fedt i maelkeprodukter ikke boer vaere en faktor i Faellesskabets stoettepolitik, der oeger stoetteniveauet. Jo mindre fedt, der er i maelkeprodukterne, desto bedre er produkterne for sundheden. Fedtfattige maelkeprodukter boer derfor af folkesundhedsmaessige aarsager faa mere stoette end dem, der er rige paa fedt.

Hvordan vil Kommissionen i fremtiden argumentere for, at den, selvom den erkender de positive virkninger af et nedsat fedtforbrug, fortsaetter med at stoette fedtrige maelkeprodukter oekonomisk paa bekostning af fedtfattige produkter? Har Kommissionen raad til overse de folkesundhedsmaessige aspekter af fedtholdige maelkeprodukter? Mener Kommissionen ikke, at ligelig stoette til fedtfattige maelkeprodukter vil oege forbruget af alle former for maelkeprodukter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. december 1997)

Skolemaelksprogrammet indgaar i den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter, hvis formaal bl. a. er at stoette anvendelse af maelk i form af dens to bestanddele, fedt og protein. Med udgangspunkt i dette maal bestraeber Kommissionen sig ved fastsaettelsen af listen over stoetteberettigede produkter og stoettebeloebene paa at lette en sund og varieret ernaering, uden at den derfor oensker at paavirke forbrugernes valg af det ene eller andet maelkeprodukt.

Kommissionen vil evaluere den virkning, som programmet har med hensyn til forbrugsfremme og bidrag til en sund diaet, og vil traeffe de noedvendige foranstaltninger til aendring af programmet, hvis det skulle vise sig noedvendigt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3481/97 af Panayotis LAMBRIAS til Kommissionen. De nationale domstoles håndhævelse af EU's retsakter



EF-Tidende nr. C 158 af 25/05/1998 s. 0125



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3481/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (31. oktober 1997) Om: De nationale domstoles haandhaevelse af EU's retsakter Den maade, hvorpaa EU' s retsakter haandhaeves af de nationale domstole i medlemsstaterne, er et meget vigtigt aspekt i faellesskabsretten. Kan Kommissionen derfor oplyse, om den foretager en noeje kontrol med de nationale domstoles retspraksis og navnlig kendelser, der direkte eller indirekte vedroerer EU's retsakter? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (16. december 1997) Kommissionen holder sig faktisk loebende orienteret om de nationale domstoles retspraksis med hensyn til gennemfoerelsen af faellesskabsretten. Det er netop denne orientering, der goer, at Kommissionen i sin fjortende beretning om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten ((EFT C 332 af 3.11.1997 )) til Europa-Parlamentet kan bruge bilag VI til systematisk at gennemgaa »faellesskabsrettens anvendelse ved de nationale domstole«. Bilaget indeholder normalt to dele: Den foerste gennemgaar anvendelsen af EF-traktatens artikel 177, og den anden gennemgaar vigtige domme afsagt af de oeverste nationale domstole.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3585/97 af Kirsten Jensen (PSE) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: Den Staaende Komité for Plantesundhed

Vil Kommissionen oplyse, hvilke organisationer der er repraesenteret i Den Staaende Komité for Plantesundhed?

Det Europaeiske Landarbejderforbund (EFA) har igennem laengere tid anmodet om at faa plads i denne komité. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor EFA endnu ikke er blevet medlem af komiteen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. december 1997)

Den Staaende Komité for Plantesundhed blev oprettet ved Raadets afgoerelse 76/894/EOEF af 23. november 1976 ((EFT L 340 af 9.12.1976. )) og er sammensat af repraesentanter for medlemsstaterne med en repraesentant for Kommissionen som formand.

Komitéen udfoerer de opgaver, den faar tildelt som led i de foranstaltninger, der vedtages af Raadet paa plantesundhedsomraadet, i de tilfaelde og paa de betingelser, der er fastsat i afgoerelsen. I flere direktiver saasom direktiv 79/117/EOEF om forbud mod markedsfoering og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler indeholdende visse virksomme stoffer ((EFT L 33 af 8.2.1979. )) og direktiv 91/414/EOEF om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler ((EFT L 230 af 19.8.1991. )) har Kommissionen faaet mandat til at traeffe visse foranstaltninger efter forskriftskomitéproceduren. Den Staaende Komité for Plantesundhed afgiver udtalelse om foranstaltninger, som Kommissionen fremsaetter forslag om efter denne beslutningstagningsprocedure.

Deltagelse af repraesentanter for interesseorganisationer i denne komité er ikke forudset. Der arrangeres dog hoering af interesseorganisationerne inden for de raadgivende komitéer, som Kommissionen har oprettet for EU-landbrugets hovedsektorer. Den planlagte omstrukturering af disse komitéer omfatter ogsaa oprettelse af en staaende arbejdsgruppe vedroerende plantesundhedsspoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3535/97 af Yiannis Roubatis (PSE) til Raadet (14. november 1997)

Om: Risiko fra en arseniktank i Albanien

Under et officielt besoeg i Albanien opdagede formanden for Sundhedsudvalget i det italienske Senat en tank med 800 m3 arsenik paa en kemisk fabrik i Fier. Tanken var lige ved at gaa i oploesning, hvilket ville resultere i en omfattende miljoekatastrofe og true den offentlige sundhed i Albanien, Graekenland og Italien.

Vil Raadet vaere rede til at stille den noedvendige tekniske bistand til raadighed for den albanske regering, saa denne farlige tank kan blive repareret og fjernet?

Svar (12. februar 1998)

Efter afslutningen af Albaniens isolationspolitik har Faellesskabet ydet landet en betydelig bistand paa 557 mio. ECU mellem 1991 og 1996. Raadet har ved flere lejligheder siden den seneste krise i Albanien og senest paa samlingen den 10. november 1997 gentaget, at Faellesskabet laegger vaegt paa at fortsaette sin hjaelpeaktion. Det er imidlertid klart, at hovedansvaret for en hensigtsmaessig styring af landet henhoerer under de albanske myndigheders suveraene kompetence.

Raadet deler det aerede medlems bekymring angaaende arseniktanken paa fabrikken i Fier. Da bistandsprogrammerne og navnlig PHARE-programmet forvaltes af Kommissionen, er det denne institution, som allerede er bekendt med de forhold, det aerede medlem naevner, og er i gang med at vurdere situationen, der i samraad med de albanske myndigheder skal tage stilling til, hvilken bistand der skal ydes for at loese de foreliggende problemer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3485/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (3. november 1997)

Om: Warszawa-konventionen og en Essex-borgers tilbageholdelse som gidsel i Kuwait - krav om skadeserstatning over for British Airways

Paa baggrund af klagen, som nu for snart laenge siden blev indgivet af Essex-borgeren Edward Hammett og 367 passagerer paa British Airways flight 149, og som gaar ud paa, at luftfartsselskabet paa uforsvarlig vis og bevidst landede i Kuwait efter den irakiske besaettelse under Golf-krigen, bedes Kommissionen oplyse, om det vil vaere rede til at undersoege, om EU har nogen kompetence i forbindelse med en eventuel undersoegelse?

Navnlig bedes Kommissionen redegoere for de eventuelle relevante afsnit i EU-lovgivningen paa baggrund af, at passagerer i Frankrig har faaet tilkendt skadeserstatning fra British Airways efter sagsanlaeg der, mens borgere i Det Forenede Kongerige har faaet afslag paa skadeserstatning i deres eget land?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock paa skriftlige forespoergsler E-3485/97 og E-3487/97 (11. december 1997)

Den ulyksalige og foruroligende oplevelse, som passagererne om bord paa British Airways' flyvning 149 blev udsat for, da de landede i Kuwait efter den irakiske invasion, er tilsyneladende ikke en overtraedelse af faellesskabslovgivningen. Eftersom der ikke findes nogen faellesskabslovgivning paa omraadet, kan en undersoegelse foretaget af Kommissionen ikke berettiges. Af samme grund falder passagerernes rettigheder ind under den paagaeldende nationale lovgivning og Warszawa-konventionen.

Kommissionen undersoeger imidlertid muligheden for at goere yderligere fremskridt paa omraadet for forbrugerpolitik paa lufttransportomraadet. En omfattende undersoegelse omfattende vurdering af betingelserne tilknyttet kontrakter om lufttransport, er blevet afsluttet og for nylig fremsendt til Kommissionen. Kommissionen hoerer paa nuvaerende tidspunkt alle interesserede parter om undersoegelsens resultater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3371/97 af Lis Jensen (I-EDN) til Raadet (23. oktober 1997)

Om: Ivaerksaettelse af beskaeftigelsesafsnittet i Amsterdam-traktaten

EU-Kommissionens formand udtalte den 1. oktober 1997 i forbindelse med fremlaeggelsen af Kommissionens forslag til EU's beskaeftigelsesinitiativ, at Raadet havde sivet udtryk for, at allerede efter Det Europaeiske Raads ekstraordinaere topmoede om beskaeftigelse den 20. og 21. november kunne elementer fra Amsterdam-traktatens beskaeftigelsesafsnit benyttes.

Det vaekker en dyb undren, at Raadet tilsyneladende har den opfattelse, at dele af Amsterdam-traktaten allerede kan benyttes, foer medlemslandenes parlamenter har ratificeret den - og i Danmarks tilfaelde ogsaa, foer der har vaeret afholdt folkeafstemning om traktaten.

Svar (26. januar 1998)

1. Paa moedet den 16. og 17. juni 1997 i Amsterdam noterede Det Europaeiske Raad sig med tilfredshed - under samtidig bekraeftelse af den store vaegt, som det laegger paa at fremme beskaeftigelsen og at nedbringe det uacceptabelt hoeje arbejdsloeshedsniveau i Europa - at regeringskonferencen var naaet til enighed om at inkorporere et nyt afsnit om beskaeftigelse i traktaten. Det var Det Europaeiske Raads opfattelse, at »Raadet boer bestraebe sig paa at lade de relevante bestemmelser i dette afsnit faa virkning oejeblikkeligt«. I mellemtiden er Amsterdam-traktaten blevet undertegnet den 2. oktober 1997; den skal ratificeres af alle medlemsstaterne i overensstemmelse med deres respektive forfatningsmaessige regler. Det er dog klart, at Amsterdam-traktaten foerst traeder i kraft og faar virkning, naar de nationale ratifikationsprocedurer er afsluttet. Der kan saaledes ikke vedtages nogen retsakter, saa laenge de relevante retsgrundlag ikke er traadt i kraft.

2. Det Europaeiske Raads ekstraordinaere moede om beskaeftigelse (den 20.-21. november 1997 i Luxembourg) bekraeftede den opfattelse, Det Europaeiske Raad i Amsterdam gav udtryk for. Det traf ikke beslutning om at saette Amsterdam-traktatens relevante bestemmelser i kraft tidligere end fastsat, men konkluderede, at det for at mobilisere alle disponible midler til bekaempelse af arbejdsloesheden indtil traktaten er blevet ratificeret, straks i praksis og ved konsensus vil anvende den metode, der er fastsat i den fremtidige artikel 128 i traktaten.

3. Raadet vil under overholdelse af gaeldende traktatbestemmelser til sin tid behandle de forslag, som Kommissionen maatte forelaegge det.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3662/97 af Carlo Ripa di Meana (V) til Kommissionen (19. november 1997)

Om: Privatisering af den saerlige maelkecentral i Rom

Adriana Spera, byraadsmedlem i Rom, har for ca. et aar siden tilsendt Kommissionen en detaljeret redegoerelse om privatiseringen af den saerlige maelkecentral i Rom.

I denne redegoerelse fremsaettes der formodning om overtraedelse af artikel 92 og 93 i EF-traktaten, saerlig hvad angaar den statsstoette, der er udbetalt af Roms kommune til daekning af de betydelige tab (ca. 250 mia lire), som maelkecentralen har lidt siden 1990, idet denne statsstoette, hvis den bekraeftes, som foelge af den konsoliderede retspraksis vil umuliggoere den private salgsprocedure, der er indledt af Roms kommune, og som indebaerer, at virksomheden er ved at blive overtaget af Cirio-gruppen.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse, om den har behandlet ovennaevnte redegoerelse, og i bekraeftende fald med hvilket resultat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (4. december 1997)

Kommissionen modtog i slutningen af 1996 en klage vedroerende ydelse af offentlige midler til finansiel sanering af Centrale del latte di Roma (Roms maelkecentral) samt om, hvorvidt den af Roms kommune planlagte privatiseringsprocedure er i overensstemmelse med EF-reglerne om offentlige markeder.

For oejeblikket behandles sagen af Kommissionen, og som foelge heraf har Kommissionen endnu ikke taget stilling til denne klage.