ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1774/96 af Erich Schreiner (NI) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Sponsorering af Wiener-maratonloebet

Ifoelge presseforlydender (Kurier af 22. marts 1995) har Europa-Kommissionen skyldt organisatorerne af Wiener-maratonloebet i juni 1994 et sponsorbeloeb paa 286.000,14 S. Er dette skyldige beloeb i mellemtiden blevet betalt? Fra hvilken budgetpost i hvilket regnskabsaar er dette beloeb i bekraeftende fald blevet betalt?

Hvornaar og fra hvilken budgetpost i hvilket regnskabsaar vil dette skyldige beloeb i benaegtende fald blive betalt?

Hvem har hvornaar og i hvilket omfang bemyndiget hr. Pirzio-Biroli til at sponsorere Wiener-maratonloebet med EU-skattemidler?

Er der planer om at kraeve de 286.000,14 S tilbage fra hr. Pirzio-Biroli, saafremt han har foretaget denne sponsorering uden bemyndigelse?

I benaegtende fald hvorfor ikke?

Hvilke skridt tager Kommissionen normalt over for embedsmaend, der indgaar sponsoraftaler paa Kommissionens vegne uden bemyndigelse hertil?

Er det normalt, at Kommissionen afgiver loefter om sponsorering af sportsarrangementer og derefter glemmer at indfri saadanne loefter?

Hvilke skridt agter Kommissionen i bekraeftende fald at tage i denne anledning?

Hvorfor valgte man i benaegtende fald denne fremgangsmaade i forbindelse med Wiener-maratonloebet?

Agter Kommissionen at sponsorere sportsarrangementer i alle kommende medlemslande?

I hvilke lande vil den i bekraeftende fald sponsorere hvilke sportsarrangementer hvornaar?

Kan det udelukkes, at det korte tidsrum mellem Wiener-maratonloebet og folkeafstemningen (om OEstrigs EU-medlemskab) havde en afgoerende indflydelse paa Europa-Kommissionens finansielle rundhaandethed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (16. september 1996)

Kommissionen ydede gennem sin delegation i OEstrig et bidrag til finansieringen af marathon-loebet i Wien i 1994.

Som det vil vaere det aerede medlem bekendt, har Kommissionen en budgetpost for sportsaktiviteter, benaevnt Eurathlon. Proceduren for subsidiering af en organisation ved arrangementer af denne art er den samme som for andre arrangementers vedkommende, dvs. at delegationen (nu repraesentationen) udarbejder et forslag, som derpaa sendes til Bruxelles med henblik paa godkendelse. Paa grund af administrative problemer var der i dette tilfaelde en raekke beklagelige forsinkelser, isaer med hensyn til den endelige betaling, men den har nu fundet sted.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2477/96 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (13. september 1996)

Om: Kvinders arbejde

Er Kommissionen bekendt med ILO-rapporten om kvinder og beskaeftigelse, hvoraf det fremgaar, at kvinder udfoerer en stoerre arbejdsmaengde end maend i EU (uloennet arbejdet medregnet), og at de for loennet arbejde tjener mindre end maend?

Har Kommissionen selv tal over det af kvinder praesterede antal arbejdstimer i sammenligning med maend, og har Kommissionen selv tal over den gennemsnitlige afloenning af kvinder og maend i hver enkelt EU-medlemsstat?

Stemmer Kommissionens tal overens med ILO-tallene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. oktober 1996)

Kommissionen anmoder det aerede medlem om at praecisere, hvilken rapport hun henviser til, da ILO har offentliggjort forskellige rapporter om kvinders forhold paa arbejdsmarkedet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1818/96 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Tilbagelevering af italienske kunstvaerker, som blev fjernet under Anden Verdenskrig

Undersoegelseskommissionen under det italienske Kulturministerium har for nylig udarbejdet et fuldstaendigt katalog over de hundredvis af kunstvaerker, som blev fjernet fra italienske museer samt offentlige og private samlinger under Anden Verdenskrig.

Der er tale om et udfoerligt og fremragende dokumenteret studie, som er resultatet af professor Rodolfo Sivieris forskning og taalmodige arbejde gennem 30 aar.

Talrige vaerker er blevet eksporteret paa ulovlig vis i tydelig modstrid med den italienske lov nr. 1089 fra 1939 om beskyttelse af kulturgoder og kunstneriske goder, der er underlagt et udtrykkeligt eksportforbud. Der er tale om kunstvaerker, som ubestrideligt tilhoerer den universelle kulturarv, og som uretmaessigt befinder sig i udenlandske museer og fonde, navnlig i Tyskland, i SNG-republikkerne og i USA.

Vil Kommissionen hurtigt tage skridt til at stoette de kompetente italienske myndigheders arbejde med det specifikke maal for oeje at fremskynde procedurerne for tilbagelevering af de vaerker, som i sin tid blev fjernet, navnlig fra EU-landene?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. september 1996)

Med henblik paa at gennemfoere de frie varebevaegelser i det indre marked, som omhandlet i EF-traktatens artikel 7 A, ogsaa med hensyn til kulturgoder, har Raadet bl.a. vedtaget direktiv 93/7/EOEF af 15. marts 1993 om tilbagelevering af kulturgoder, som ulovligt er fjernet fra en medlemsstats omraade ((EFT L 74 af 27.3.1993. )).

Direktivet, der blev vedtaget med henblik paa virkeliggoerelse af det indre marked, finder principielt kun anvendelse paa kulturgoder, som siden den 1. januar 1993 ulovligt er fjernet fra en medlemsstat, der anser dem for nationale skatte.

I overensstemmelse med direktivets artikel 14, stk. 2, er det op til hver enkelt medlemsstat at beslutte, om den vil udstraekke den ved direktivet indfoerte forpligtelse til at gaelde kulturgoder, der anses for at vaere nationale skatte, og som ulovligt er fjernet fra en anden medlemsstats omraade inden den 1. januar 1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1767/96 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Illoyal konkurrence blandt faergeruter over den engelske Kanal

Det er blevet haevdet, at den franske regering yder stoette til Britanny Ferries, et franskejet faergeselskab, der sejler i rutefart over den engelske Kanal. Dette har bevirket, at britiske faergeselskaber ikke kan konkurrere paa et loyalt grundlag. Nogle faergeselskaber har maattet lukke nogle af deres ruter fra min EU-valgkreds i Det Forenede Kongerige paa grund af denne situation.

Vil Kommissionen undersoege disse paastande om illoyal konkurrence fra franske faergeselskaber og om stoette fra den franske regering?

Hvis det konstateres, at den franske regering stoetter franske faergeselskaber, kan Kommissionen da give forsikringer om, at den vil indlede retssag mod den franske regering for at standse denne forvridning af handelen paa det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (5. september 1996)

Kommissionen har allerede modtaget en klage over paastaaet statsstoette til Brittany Ferries og er nu i fuld gang med en naermere undersoegelse i denne sag. Der har fundet en brevveksling sted med de franske myndigheder, men det staar endnu ikke klart, hvorvidt der vil blive ydet stoette til Brittany Ferries eller i bekraeftende fald paa hvilket grundlag. Kommissionen har for nylig bedt de franske myndigheder om at belyse deres holdning naermere, og den kan ikke paa nuvaerende tidspunkt vurdere resultaterne af undersoegelsen.

Kommissionen er ganske klar over den meget intense konkurrence mellem de faergeselskaber, der varetager trafikken over Kanalen, og muligheden for at enhver statsstoette kan medfoere konkurrenceforvridning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2174/96 af Christine Crawley (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Handlen med primater

Kommissionen bedes redegoere for, hvad den agter at foretage sig for at forhindre visse europaeiske luftfartsselskabers grusomme praksis med at importere aber med henblik paa dyreforsoeg?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2174/96 og E-2243/96 (13. september 1996)

Luftfartsselskabers import af primater og transport af dem til EF er en lovlig aktivitet. Der er for oejeblikket et behov for primater, som af de relevante myndigheder anses for vaesentligt, og dette behov kan ikke daekkes af det udbud og de dyr, som allerede forefindes i EF.

Forbydes transport af dyrene ad luftvejen samtidigt med, at import fortsat tillades, vil det kun foere til endnu stoerre lidelser for dyrene, da de saa ville skulle flyves til tredjelande for derfra at blive indfoert i EF ad landevejen eller soevejen med meget laengere transporttid og stoerre lidelser til foelge. Dette sker faktisk allerede, da mange luftfartsselskaber har givet efter for presset og stoppet deres transport af primater.

Det er ikke muligt med udgangspunkt i enkeltaspekter at loese de ubestridelige problemer, der er forbundet med anvendelsen af primater til forsoegsdyr. Kommissionen har derfor udformet en omfattende strategi med sigte paa at:

a. kraeve meget staerkere begrundelser for anvendelsen af primater i laboratorierne for dermed at reducere antallet

b. forbedre kommunikationen om tilstedevaerelsen af disponible dyr i medlemsstaterne for dermed at reducere behovet for import udefra, og

c. fremme mulig avl til formaalet af de paagaeldende dyr inden for EF til daekning af det faktiske behov.

Strategien boer kombineres med en vilje blandt alle de implicerede parter til gradvis at reducere behovet for primater som forsoegsdyr med en fuldstaendig afskaffelse af behovet som det endelige maal.

Disse spoergsmaal vil ogsaa indgaa i overvejelserne paa en konference, som Kommissionen tilrettelaegger i begyndelsen af 1997 til droeftelse af EF's politik paa omraadet, nemlig en halvering af anvendelsen af dyr til forsoeg eller andre videnskabelige formaal inden aar 2000.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2594/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Udlejning af ferieboliger paa Tenerife

Er Kommissionen opmaerksom paa en ny lovgivning paa Tenerife, som vil forhindre udenlandske ejere i at udleje deres ejendomme til feriearbejdere?

Er dette ikke diskriminerende og derfor ulovligt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (13. november 1996)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1617/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Kommissionens delegationer i Sydamerika

Kan Kommissionen oplyse den oejeblikkelige stoerrelse og beliggenhed af dens delegationer i de sydamerikanske lande?

Hvor meget andrager de samlede udgifter til disse delegationer?

Har Kommissionen planer om at aendre paa sine delegationer i denne region?

Hvilke rapporter kan stilles til Europa-Parlamentets raadighed vedroerende disse delegationers arbejde?

Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (9. september 1996)

Kommissionen sender det aerede medlem foelgende tabel med de oplysninger, der anmodes om:

>TABLE>

For aaret 1996 beloeber det samlede budget til driftsudgifterne for disse delegationer sig til 7,5, mio. ECU, heri ikke medregnet tjenestemaendenes loenninger.

Kommissionen forudser for tiden ikke nogen aendringer i delegationerne i denne region.

Kommissionen raader ikke over nogen specifik rapport om delegationernes virksomhed i Sydamerika. Derimod fik Parlamentet i maj 1995 tilsendt en »beretning fra Kommissionen om arbejdet i Kommissionens delegationer uden for Unionen« ((KOM(95) 68 endelig udg. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1961/96 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Lovgivning om implantation af humane gener i dyr

Kan Kommissionen fremlaegge en fortegnelse over gaeldende lovgivning om kontrol med salg af dyr, som har faaet implanteret humane gener med henblik paa medicinsk forskning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. september 1996)

Der findes i dag ingen specifik lovgivning om kontrol med handelen med dyr, som har faaet indpodet menneskelige gener af hensyn til medicinsk forskning.

Raadets direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )) om bevidst udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer rummer en raekke bestemmelser vedroerende markedsfoering af produkter indeholdende 'GMO'er, som det er hensigten at saette ud i miljoeet. De dyr, som det aerede EP-medlem henviser til, er begraenset til anvendelse under indesluttede forhold, men er ikke omfattet af Raadets direktiv 90/219/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 1. )) om indesluttet anvendelse af genetisk modi- ficerede mikroorganismer, eftersom dette direktiv udelukkende gaelder mikroorganismer.

Alle de dyr, der anvendes til forsoegsformaal, heriblandt de, der bruges i forbindelse med medicinsk forskning, er omfattet af direktiv 86/609/EOEF ((EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. )) om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1800/96 af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Italienske netfartoejers omflagning

Forordning nr. 345/92 ((EFT L 42 af 18.2.1992, s. 15. )) forbyder klart brugen af drivgarn, som er laengere end 2,5 km. FN's resolution 46/215 har samme indhold i form af et moratorium (teoretisk i kraft siden 31. december 1992), der forbyder brugen af net paa mere end 2,5 km.

Europa-Parlamentet har allerede tidligere fordoemt de systematiske kraenkelser af ovennaevnte bestemmelser, foerst og fremmest begaaet af italienske netfartoejer. Det var netop Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, der i sit svar paa mit spoergsmaal 2087/95 ((EFT C 300 af 13.11.1995, s. 44. )) meddelte, at der i det forloebne aar var registreret 648 italienske fiskere, som fiskede ulovligt i Middelhavsomraadet.

I de seneste uger er der observeret italienske fiskerfartoejer, som fisker ulovligt under tredjelandes flag, som f.eks. Albanien, Kroatien, Cypern..., og som losser fangsten i italienske havne og dermed overtraeder faellesskabslovgivningen.

Vil Kommissionen oplyse, om den har kendskab til ovennaevnte forhold? Vil den i bekraeftende fald ivaerksaette foranstaltninger i anledning heraf?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (6. september 1996)

Ud fra de oplysninger, Kommissionen raader over, kan den ikke bekraefte, hvad det aerede medlem siger om italienske fartoejer, der er registreret i tredjelande saasom Albanien, Kroatien og Cypern, og som anvender drivgarn af en laengde paa over 2,5 km og lander deres fangster i Italien.

Kommissionen vil goere sit yderste for at sikre, at alle medlemsstater, der udoever fiskeri med drivgarn, haandhaever de nugaeldende EF-bestemmelser, baade med hensyn til fartoejer, der sejler under deres eget flag, og tredjelandsfartoejer, naar de fisker i EF-farvande. Med henblik herpaa chartrede Kommissionen et fartoej, der fungerede som inspektionsskib for nationale inspektoerer og Kommissionens inspektoerer i Middelhavet i perioden 16. maj -28. juni 1996. De inspektioner, der blev foretaget i loebet af denne periode, afsloerede tilfaelde af manglende overholdelse af Raadets forordning (EOEF) nr. 345/92. Kommissionen har ikke modtaget nogen rapporter om, at der blev observeret tredjelandsfartoejer, som benyttede drivgarn i det omraade, fartoejet kontrollerede (farvandene ud for Balearerne, Det Joniske Hav, AEgaeerhavet, farvandene ud for Sicilien og Sardinien og Det Tyrrhenske Hav.)
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2646/96 af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Deltagelse i Lingua-programmet

I anledning af en droeftelse af hvidbogen om uddannelse og undervisning blev Kulturudvalget underrettet om, at Lingua-programmet er en stor succes og navnlig benyttes af laerlinge. I denne forbindelse spoerger jeg:

Hvor mange kurser og seminarer afholdes der i aar?

Hvor mange laerlinge deltager i Lingua-programmet?

Hvilke stater deltager i programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (30. oktober 1996)

Lingua-programmet tager sigte paa at forbedre sprogundervisningens kvalitet i Faellesskabet og udvide dens omfang. Programmet opererer i alle medlemsstaterne og i de tre oevrige lande i Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES).

Programmet understoetter alle de officielle faellesskabssprog (dansk, spansk, tysk, graesk, engelsk, fransk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, finsk og svensk), samt irsk, luxembourgsk, islandsk og norsk. Der gives hoej prioritet til understoettelsen af undervisning og indlaering af de mindre anvendte sprog i Faellesskabet, som tilbydes sjaeldnere.

Lingua-programmets fem aktioner tilskynder institutioner til erhvervsuddannelse af undervisningspersonale til i faellesskab at udvikle laeseplaner, materiale og uddannelsesordninger for at forbedre sproglaerernes uddannelse samt til at skaffe stipendier til sproglaerere, saa de kan deltage i uddannelseskurser i udlandet, til at bistaa fremtidige sproglaerere med at tilbringe en periode som undervisningsassistent i sprog ved en skole i et andet deltagerland, til understoettelse af tvaernationalt samarbejde i udviklingen af redskaber til sprogundervisning og til at goere det muligt for unge fra uddannelses- og erhvervsuddannelsesorganer i to medlemsstater at samarbejde i en periode.

Det er denne sidstnaevnte aktion (E), der mest beroerer laerlinge og unge under erhvervsfaglig uddannelse, selvom kurser og seminarer ikke er en del af denne aktion.

Det faelles uddannelsesprojekt (JEP) er udarbejdet i faellesskab og har altid tilknytning til deres uddannelse og erhvervsuddannelse. Projektet fokuserer paa direkte kommunikation mellem de unge i de forskellige grupper. Ved at arbejde sammen bliver de unge mere interesseret i at laere og kommunikere paa et andet sprog end deres eget, og de bliver mere motiveret til at goere det. Desuden har de ved projektets afslutning et haandgribeligt arbejde, der saetter deres indlaering i forbindelse med andre europaeiske kulturers erfaringer.

De seneste tilgaengelige tal viser, at der i skoleaaret 1995-1996 gennemfoertes mere end 1800 faelles uddannelsesprojekter under Lingua-aktion E. Der deltog ca. 40 000 elever og ca. 4 000 laerere fra skoler og erhvervsuddannelsesorganer i de 15 medlemsstater og de tre EOES-lande. Sektoren erhvervsfaglig og teknisk uddannelse har prioritet i denne aktion, og mere end 50% af deltagerne kommer fra denne sektor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1950/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: BSE

1. Kommissionen vedtog efter et ca. 3 maaneders eksportforbud en lempelse for gelatine, talg og saed fra britiske kvaegbestande.

a) Hvilken af de seneste undersoegelser dannede grundlag for denne afgoerelse?

b) Saafremt der ikke foreligger undersoegelser, som paaviser dette forholds ufarlige karakter, paa hvilket grundlag blev den afgoerelse, der blev truffet af videnskabelige grunde, revideret inden for 3 maaneder?

2. Hvorfor blev afgoerelsen om at lempe eksportforbuddet truffet i modstrid med henstillingen fra den staaende videnskabelige komité for ernaeringsspoergsmaal?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1948/96 og E-1950/96 (4. oktober 1996)

Kommissionens beslutning 96/239/EF om visse hasteforanstaltninger til beskyttelse mod bovin spongiform encephalopati ((EFT L 78 af 28.03.1996. )) blev vedtaget som en sikkerhedsforanstaltning, saaledes at det vil vaere muligt at vurdere situationen paa ny. Beslutningen var baseret paa Den Videnskabelige Veterinaerkomités udtalelse af 22. marts 1996.

Kommissionens beslutning 96/362/EF ((EFT L 139 af 12.06.1996. )) om aendring af beslutning 96/239/EF var baseret paa en videnskabelig vurdering af, at gelatine og talg, som fremstilles efter de i bilaget til beslutningen givne regler, samt saed betragtes som risikofri. Et af de vigtigste kriterier ved vurdering af gelatines risikofrihed er tilbagesporingen af udgangsmaterialet. Derfor blev alt vaev, som det er paavist indeholder infektivitet eller kunne vaere forurenet med det infektive agens (kranium, rygsoejle, hjerne, rygmarv, oeje, mandel, brissel, tarme og milt) udelukket. Huder og ben, der kan anvendes ved gelatinefremstilling, klassificeres som lavrisikovaev.

En foreloebig rapport om »Validation of the clearance of scrapie from the manufacturing process of gelatin« (IRI Project No 851180) fra Inveresk Research International Limited, som er et uafhaengigt forskningslaboratorium, var et andet element, der indgik i risikovurderingen af gelatine. Undersoegelsen blev bekostet af Den Europaeiske Sammenslutning af Gelatinefabrikker, som er en organisation med medlemmer i hele Europa.

Som resultat af den endelige rapport fra Inveresk Research International Limited, som Kommissionen fik forelagt, efter at beslutning 96/362/EF var vedtaget, har Kommissionen bedt sine videnskabelige raadgivere om at nyvurdere gelatines risikofrihed. Andre videnskabelige vidnesbyrd stoetter den hypotese, at de kemiske behandlinger og varmebehandlinger, der benyttes ved gelatinefremstilling, bidrager til at inaktivere ethvert agens, der kunne vaere til stede.

Beslutning 96/362/EF kraever, at der ikke maa udfoeres gelatine fra Det Forenede Kongerige, foer Kommissionen har foretaget inspektioner og konstateret, at fremstillingen er i overensstemmelse med beslutningen. Dette vil dog foerst blive gennemfoert, naar den videnskabelige raadgivning er blevet tydeliggjort.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2054/96 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Kommissionen. Det Europæiske År mod Racisme



EF-Tidende nr. C 385 af 19/12/1996 s. 0087



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2054/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (19. juli 1996) Om: Det Europaeiske AAr mod Racisme Hvorledes fortolker Kommissionen - paa taersklen til 1997, som er udpeget til Det Europaeiske AAr mod Racisme og Fremmedhad - den hemmelige og summariske udvisning fra spansk territorium af 103 ulovlige afrikanske indvandrere, som de ikke-statslige organisationer og den spanske ombudsmand har taget afstand fra? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. september 1996) Kommissionen oensker at minde det aerede medlem om, at spoergsmaal vedroerende procedurer for udvisning af ulovligt indvandrede udelukkende henhoerer under medlemsstaternes kompetence. Da imidlertid artikel K1 i afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union har defineret politikken over for statsborgere fra tredjelande som et spoergsmaal af faelles interesse, har Raadet vedtaget en raekke tekster om samarbejde paa omraadet udvisning af personer, der opholder sig ulovligt paa medlemsstaternes territorium. Selv om disse tekster ikke er bindende, fastlaegger de faelles principper, som medlemsstaterne opfordres til at foelge under hensyntagen til forskelle i den nationale lovgivning om spoergsmaalet. Blandt disse principper naevnes noedvendigheden af at give personer, der kan udvises, en ret til at anfaegte beslutningen herom samt overholdelsen af internationale konventioner om beskyttelse af menneskerettighederne.