SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1187/01

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(19. april 2001)

Om: Arbejdsulykker i EU

Det fremgår af en ny undersøgelse af den sociale situation i EU, udarbejdet af Eurostat, at der i 1998 havde været i alt 4,7 mio. arbejdsulykker i EU. Ifølge rapporten havde 5 476 af ulykkerne pr. 100 000 personer dødelig udgang.

Alder er en vigtig faktor i ulykkesstatistikken. Betragter man kun gruppen af 18- til 24-årige, er gennemsnittet på 5 725 ulykker. Til gengæld falder gennemsnittet næsten til det halve, hvis man ser på aldersgruppen mellem 45 og 54 år.

Tallene varierer efter, hvilken økonomisk aktivitet de ansatte i Europa udøver. Ulykkesfrekvensen er størst inden for byggesektoren med 8 008 ulykker pr. 100 000 ansatte i denne sektor, hvoraf 13 med dødelig udgang. Også køn er en faktor. Mens der for hver 100 000 ansatte kan registreres i alt 5 292 dødsulykker, hvor mænd var involverede, er tallet for kvinder kun 1 890 ulykker.

Bortset fra de menneskelige følger indebærer arbejdsulykkerne store samfundsøkonomiske konsekvenser, idet det beregnes, at der i 1998 gik ca. 149 arbejdstimer tabt pr. arbejdstager i EU.

Vil Kommissionen på baggrund af de anførte tal tilskynde myndighederne i medlemsstaterne til at træffe mere restriktive foranstaltninger for at begrænset antallet af arbejdsulykker? Findes der noget EU-initiativ til støtte for en arbejdskultur, som kan sikre en større sikkerhed på arbejdspladsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(21. juni 2001)

Kommissionen deler fuldt ud det ærede medlems bekymring over antallet af arbejdsulykker i EU.

Ikke desto mindre viser de seneste tal, som er fra 1998(1), at der er sket en forbedring på europæisk plan både med hensyn til antallet af arbejdsulykker, som medfører uarbejdsdygtighed i over tre dage, nemlig 4 089 ulykker pr. 100 000 ansatte i 1998 mod 4 229 i 1996 og 4 539 i 1994, og antallet af arbejdsulykker med dødelig udgang, nemlig 5,0 dødsulykker pr. 100 000 ansatte i 1998 mod 5,3 i 1996 og 6,1 i 1994 (iberegnet trafikulykker og ulykker, der er sket om bord i køretøjer af enhver art under arbejdets udførelse).

Disse statistiske indikatorer viser, at anvendelsen på EU-plan af fællesskabslovgivningen om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen har haft positiv virkning på forbedringen af arbejdsvilkårene, idet antallet af arbejdsulykker er faldet. Det fremgår således, at når lovgivningen anvendes korrekt, forbedrer den arbejdstagernes sundhed og sikkerhed under arbejdet.

Kommissionen er af den opfattelse, at det er medlemsstaterne, der skal fremme og sikre korrekt og effektiv anvendelse af de nationale bestemmelser, der gennemfører EU-direktiverne.

Siden 1992 har Kommissionen støttet adskillige initiativer til bevidstgørelse af forskellige målgrupper. Det er sket på europæisk plan og i snævert samarbejde med medlemsstaterne for at gøre foranstaltningerne på området mere effektive.

Initiativerne omfatter:

- Det europæiske arbejdsmiljøår i 1992.

- PRevent(2)-aktioner i små og mellemstore virksomheder inden for rammerne af SAFE-programmet (Safety Action for Europe) i 1997 og 1998. Fortsættelsen af disse aktioner er sikret i form af det nye initiativ til fordel på små og mellemstore virksomheder, som har fået en post i EU's budget, og som skal styres af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao.

- Flere europæiske uger arrangeret af Arbejdsmiljøagenturet i Bilbao. Arbejdsrelaterede lidelser i bevægeapparatet var i 2000 emne for den europæiske uge og i oktober 2001 bliver forebyggelse af arbejdsulykker temaet.

Endelig skal Kommissionen henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at den er i færd med at udarbejde en ny fællesskabsstrategi for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, som skal danne rammen for fremtidige initiativer til fortsat forbedring af de europæiske arbejdstageres arbejdsvilkår.

(1) ESAW-data (European Statistics of Accidents at Work) fra Eurostat, http://www.cc.cec/eurostat/eudor-stat/mst3/en/titres.htm.

(2) Bevidstgørelsesaktioner med hensyn til sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen generelt samt fremme og udveksling af optimal praksis i små og mellemstore virksomheder.