ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0531/98 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Raphael-programmet

Kommissionen har udvalgt 92 af de 841 projekter til beskyttelse af kulturarven, som er blevet praesenteret inden for rammerne af Raphael-programmet, og hvortil der er hensat i alt 9,2 mio ecu. I betragtning af at disse 92 projekter er blevet fordelt paa fem forskellige aktioner, oenskes det oplyst, om Kommissionen for hver enkelt af disse aktioner vil angive, hvilke projekter der er blevet godkent til de enkelte medlemsstater, hvilken organisation der har faaet stoetten, hvor stort et beloeb der er tale om, og hvilket formaal de paagaeldende projekter har?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (14. april 1998)

Kommissionen goer det aerede medlem opmaerksom paa, at der i gennemfoerelsen af Raphaël-programmet for 1997 indgik udvaelgelsen af 92 projekter for alle programmets 5 aktioner. Antallet af projekter og budgetbevillingerne pr. aktion er som foelger:

- Aktion 1 - Arrangementer og oplysning om initiativer af europaeisk dimension til fremme af bevaring og oeget bevidsthed om den europaeiske kulturarv. Ud af de 511 projekter, som der blev soegt om stoette til, blev der udvalgt 43, hvortil der blev bevilget et beloeb paa 1,80 mio. ECU.

- Aktion 2 - Samarbejde om at udvikle tematiske netvaerk mellem europaeiske museer. Ud af de 103 projekter, som der blev soegt om stoette til, blev der udvalgt 13 projekter, hvortil der blev bevilget 2,55 mio. ECU.

- Aktion 3 - Videreuddannelse og udveksling af fagfolk inden for bevaring af kulturarven. Ud af de 92 projekter, som der blev soegt om stoette til, blev der udvalgt 14 projekter, hvortil der blev bevilget 742 000 mio. ECU.

- Aktion 4 - Undersoegelse, bevaring og forskoennelse af udsmykkede facader i Europa. Ud af de 65 projekter, som der blev soegt om stoette til, blev der udvalgt 10 projekter, hvortil der blev bevilget 1,74 mio. ECU.

- Aktion 5 - Undersoegelse, bevaring og forskoennelse af Europas prae-industrielle arv. Ud af de 70 projekter, som der blev soegt om stoette til, blev der udvalgt 12, hvortil der blev bevilget 2,66 mio. ECU.

Faellesskabernes oekonomiske stoette til de udvalgte projekter fordeles mellem alle de parter, som tager del i gennemfoerelsen af hvert enkelt projekt via koordinatoren eller lederen af det stoettede projekt. I denne sammenhaeng, og da den europaeiske dimension er indlysende, kan projekterne ikke rubriceres efter land.

Med hensyn til stoetten til de enkelte projekter, sender Kommissionen en udfoerlig liste til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat med angivelse af de partnere, der har deltaget i hvert projekt (koordinatoren vil vaere angivet foerst), projekternes maalsaetninger og de beloeb, der er bevilget hertil.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0063/98 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Lavere omkostninger end antaget i forbindelse med svinepestkrisen i Nederlandene

I den nederlandske presse er der for nylig fremkommet oplysninger om, at omkostningerne ved svinepestkrisen var blevet lavere end foerst antaget.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvor store omkostningerne paa EF-budgettet var til svinepestkrisen i Nederlandene og andre EU-medlemsstater, hvor sygdommen forekom, og hvad omkostningerne var paa medlemsstaternes nationale budgetter?

2. Mener Kommissionen, at der fremover er nogen aarsag til at handle anderledes i forbindelse med svinepestudbrud, naar de saakaldte »marker«-vacciner kommer paa markedet?

3. Mener Kommissionen, at der paa baggrund af de seneste aars udbrud af kvaegsygdomme som BSE og svinepest er anledning til at aendre bestemmelserne om erstatninger over EF-budgettet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. marts 1998)

1. Frem til den 31. december 1997 er der betalt foelgende beloeb:

>TABLE>

Disse tal vedroerer beslutninger eller forordninger, som Kommissionen allerede har vedtaget paa grundlag af oplysninger fra de beroerte medlemsstater, de disponible midler og sygdomsudviklingen. De kan derfor ikke betragtes som endelige. Omkostningerne i forbindelse med de seneste udbrud af klassisk svinepest i Tyskland og de veterinaerudgifter, der ikke kunne vaere taget i betragtning som foelge af manglende bevillinger (anslaaet 100 mio. ECU), er heller ikke medregnet.

Omkostningerne for medlemsstaternes nationale budgetter kan anslaas groft ud fra, at Kommissionen yder stoette til ca. 50% af veterinaerudgifterne og ca. 70% af omkostningerne ved de saerlige markedsstoetteforanstaltninger i medlemsstaterne.

2. Kommissionen er klar over, at der er ved at blive udviklet »marker«-vacciner mod klassisk svinepest. Der er imidlertid ikke indsendt nogen ansoegninger om registrering af »marker«-vacciner til Det Europaeiske Laegemiddelagentur i London. Det synes derfor usandsynligt, at der skulle komme en saadan vaccine paa markedet inden for de naeste 12-15 maaneder.

Hvad angaar den potentielle anvendelse af saadanne vacciner i en noedsituation, mangler der desuden data, der er noedvendige for at aendre den nuvaerende faelleskabslovgivning om klassisk svinepest og undgaa negative virkninger for handelen med svin og svinekoed i forbindelse med anvendelsen af »marker«-vacciner.

I overensstemmelse med den nylige udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinaerkomité om dette spoergsmaal undersoeger Kommissionen derfor muligheden for at stoette et laboratorieforsoeg med henblik paa at vurdere den potentielle anvendelse af saadanne vacciner under feltbetingelser.

3. Kommissionen vil overveje den eksisterende ordning vedroerende finansielle bidrag med henblik paa en mulig aendring af den.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0662/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Opfoerelse af en atomreaktor ved Akkoey

Som bekendt vil Tyrkiet i loebet af april 1998 traeffe afgoerelse om den type atomreaktor, der skal opfoeres i det meget jordskaelvstruede omraade ved Akkoey. I dette omraade findes bl.a. en biotop, der er hjemsted for den sjaeldne og fredede delfinart, »Monachus-Monachus«.

Det forlyder, at Tyrkiet vil vaelge den canadiske reaktortype »Candu«, hvormed det som bekendt (ved hjaelp af en saerlig fremgangsmaade) er muligt at foroege den producerede maengde plutonium, hvilket danner grundlag for produktion af atomvaaben. Det er ikke tilfaeldigt, at denne form for reaktorer er blevet opfoert i meget susceptible omraader i lande som f.eks. Nordkorea, Indien, Pakistan og Kina. Visse kredse i USA og Canada har paa det voldsomste kritiseret disse reaktorers kvalitet og sikkerhedsniveau, samtidig med at Canada paa miljoetopmoedet i Kyoto (i december 1997) forpligtede sig til at lukke syv atomkraftvaerker af denne type.

Kan Kommissionen derfor oplyse, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at ivaerksaette med henblik paa at forhindre, at en reaktor af denne type opfoeres i et omraade, der ligger ganske faa mil fra graensen til Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (23. marts 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa hans forespoergsel E-3787/97 ((EFT C 223 af 17.7.1998, s. 22. )).

Hvad angaar de referencer, som de tyrkiske myndigheder kraever af de udvalgte ansoegere, skal disse dokumentere, at de har staaet for en vellykket planlaegning, opfoerelse og drift af mindst to atomkraftvaerker, hvoraf mindst ét skal tjene som reference for Akkoei-projektet. Ansoegerne skal ligeledes have bevist, at de kan forvalte internationale projekter. Endelig skal buddene afgives af selskaber eller organisationer, der har tilstraekkelig store finansielle midler til, at de kan paatage sig forpligtelserne i forbindelse med projekter af en saadan stoerrelse.

De tyrkiske myndigheder har desuden indgaaet kontrakt med en raekke specialiserede konsulentfirmaer om teknisk evaluering af buddene, forhandlinger om kontrakterne samt juridiske og oekonomiske spoergsmaal. Blandt disse firmaer kan naevnes Det Koreanske Forskningsinstitut for Kernekraft og det spanske selskab Emresarios Agrupados Internacional.

Det aerede medlem naevner en raekke forhold, der vedroerer anlaeg uden for Faellesskabets omraade, og Kommissionen minder i den forbindelse om, at faellesskabsdirektiverne ikke gaelder for disse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 463/98 af Allan MACARTNEY til Kommissionen. Administrationsudgifter i forbindelse med kompensationsydelser til bjergkvæg



EF-Tidende nr. C 223 af 17/07/1998 s. 0175



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0463/98 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (27. februar 1998) Om: Administrationsudgifter i forbindelse med kompensationsydelser til bjergkvaeg Hvor store administrationsudgifter beregner de enkelte medlemsstater for at behandle ansoegninger om kompensationsydelser til bjergkvaeg, og er det muligt at fremlaegge en oversigt med de nyeste tal? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. marts 1998) Kommissionen raader ikke over oplysninger om administrationsudgifterne i forbindelse med forvaltningen af udligningsgodtgoerelserne til landbrugere i ugunstigt stillede omraader som de naevnte; de findes heller ikke i de lovbestemmelser, der er anmeldt af medlemsstaten og godkendt af Kommissionen. Derfor har Kommissionen ikke mulighed for at give de oplysninger, som det aerede medlem anmoder om. Det boer i den forbindelse naevnes, at administrationsudgifterne ikke kan medfinansieres af EF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0174/98 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: Kontrol med importerede levnedsmidler

I oejeblikket er alle levnedsmidler af animalsk oprindelse, som importeres i Den Europaeiske Union fra tredjelande, omfattet af strenge kontrolforanstaltninger. Saadanne levnedsmidler kan kun komme ind i EU via saerligt designerede graenseinspektionssteder, importoeren skal give besked om produkternes ankomst med 24 timers varsel, forsendelsen skal gennemgaa en veterinaerkontrolprocedure, som omfatter certificeret inspektion, og importoeren skal betale for veterinaerinspektionen, inden forsendelsen kan gives toldklarering. For levnedsmidler af ikke-animalsk oprindelse er der imidlertid ikke noget krav om forudgaaende importvarsel, der findes ikke noget certificeret kontrolsystem, og inspektionsudgifterne skal afholdes af den haandhaevende myndighed.

Agter Kommissionen - under henvisning til, at mange levnedsmidler af ikke-animalsk oprindelse kan udgoere en betydelig risiko for folkesundheden, f.eks. kan mange af dem indeholde svampegifte - at bringe EU's inspektion af levnedsmidler af ikke-animalsk oprindelse op paa samme niveau som for levnedsmidler af animalsk oprindelse. Hvis ikke, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emman Bonino (17. april 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0526/98 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Raadet (27. februar 1998)

Om: Fri bevaegelighed for personer inden for Schengenomraadet

Schengenaftalen omhandler en af de stoerste udfordringer i forbindelse med den europaeiske opbygning, nemlig den frie bevaegelighed for personer i Europa. Et af formaalene med aftalen er at indstille saavel den toldmaessige som den politimaessige kontrol ved signatarstaternes indre graenser, uden at det gaar ud over den offentlige orden og den nationale sikkerhed. Som modvaegt hertil skal kontrollen ved de ydre graenser skaerpes.

Hvad mener Raadet om luftfartsselskabet Sabenas praksis med at anmode den rejsende, naar denne faar sit ombordstigningskort, om at forevise sit nationale identitetskort og efterproeve dets gyldighed?

Svar (11. maj 1998)

Det aerede parlamentsmedlems forespoergsel vedroerer Schengenaftalen mellem en raekke stater, hvoraf flere ligeledes er medlemmer af Den Europaeiske Union; men forespoergslen henhoerer ikke under Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0026/98 af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Stoette til handicappede

I 1998 gennemfoeres der et enestaaende projekt i OEstrig med henblik paa integration af handicappede. Fra den 20.6.1998 til den 26.6.1998 finder »Special Olympics« sted i Wien. Over 1.000 handicappede voksne og unge fra 14 nationer vil deltage i denne omfattende sportsbegivenhed.

Vil Kommissionen tage denne foranstaltning som anledning til i oeget grad at stoette integrationen af handicappede?

Ser Kommissionen en mulighed for finansiel stoette til denne foranstaltning?

Hvilke konkrete stoetteforanstaltninger for handicappede er der planer om i 1998?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (13. marts 1998)

Kommissionen har ikke modtaget nogen ansoegning om stoette til et »Special Olympics«-arrangement i OEstrig i forbindelse med det europaeiske sportsprogram for handicappede 1998. »Special Olympics«-organisationen er informeret om, at ansoegninger for 1998 skulle have vaeret indleveret til Kommissionen pr. 1. september 1997.

Kommissionen stoetter saerdeles aktivt en integration af handicappede, og man modtog flere end 100 ansoegninger om stoette via programmet for 1998. Den europaeiske komité for handicapidraet (European commitee on sports for people with disabilities (ECSPD)), som taeller repraesentanter for handicaporganisationer i alle medlemsstater, bidrog med raadgivning i forbindelse med de modtagne ansoegninger. ECSPD har anbefalet, at der gives positive svar paa 75 ansoegninger om stoette til projekter, og Kommissionen agter at foelge denne anbefaling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0329/98 af Luisa Todini (UPE) til Kommissionen (10. februar 1998)

Om: Reform af strukturfondene

Kan Kommissionen redegoere for, hvor langt arbejdet er naaet med hensyn til udarbejdelsen af en ny forordning vedroerende maal 2?

Paa hvilken maade fastsaetter Kommissionen kriterierne og parametrene for stoetteberettigelse for omraader under maal 2?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (13. marts 1998)

Kommissionen er i gang med at udarbejde forslag til et nyt regelsaet for strukturfondene for tidsrummet 2000-2006, baseret paa Kommissionens dokument Agenda 2000 ((KOM(97) 2000 endel. udg. )), som blev offentliggjort i juli 1997. Disse regler vil omfatte kriterierne og metoderne for tildeling i forhold til det nye maal 2-omraade. Kommissionen har etableret et arbejdsprogram frem til vedtagelsen af forslagene den 18. marts 1998 og forelaeggelsen for Parlamentet og Raadet umiddelbart derefter. Parlamentet informeres regelmaessigt om den seneste udvikling inden for Kommissionens projekter med hensyn til strukturpolitikkerne i almindelighed og det nye maal 2-tiltag i saerdeleshed.

Det er derfor for tidligt at fremsaette en definitiv erklaering om de nye maal 2-kriterier, selv om grundlaget herfor stadig er Agenda 2000-dokumentet. Kommissionen foreslaar, at den nye maal 2-liste skal fastsaettes paa basis af enkle, objektive og klare kriterier. Disse skal anvendes til at udpege de omraader, som er haardest ramt af aendringerne i industrisektoren og servicesektoren, i landdistrikter i tilbagegang, bydistrikter i krise og omraader, som er afhaengige af fiskeri. Den endelige omraadeliste skal fastlaegges i faellesskab med de nationale myndigheder under hensyntagen til de nationale prioriterede omraader. For omraader, hvor situationen er forbedret, og som derfor ikke laengere opfylder kriterierne, foreslaar Kommissionen foranstaltninger med henblik paa en gradvis afvikling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0029/98 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Salg af billetter til verdensmesterskabet i fodbold

Mener Kommissionen ikke, at den franske fodboldsammenslutnings beslutning om at begraense 80% af salget af billetter til verdensmesterskabet i fodbold i 1998 til franske statsborgere og personer, der er bosiddende i Frankrig, er i modstrid med EU's konkurrenceregler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (20. februar 1998)

Den franske arrangementskomité for verdensmesterskabet i fodbold overvejede oprindelig at saelge billetter paa basis af territorial eneret til salget, hvilket ville have forhindret, at billetterne blev solgt paa tvaers af graenserne i Faellesskabet. Den overvejede endvidere at knytte billetsalget sammen med andre tjenesteydelser, f.eks. hotelophold og rejser. Efter henstillinger fra Kommissionen indvilligede arrangementskomitéen i at aendre arrangementet, saaledes at saavel de godkendte rejsearrangoerer som rejsebureauerne dels kan saelge individuelle billetter eller pakker, dels kan saelge disse paa tvaers af graenserne. Det sikrer, at der er konkurrence mellem alle dem, der har ret til at saelge billetter i Faellesskabet.

De oplysninger, Kommissionen raader over, viser klart, at over 20% af billetterne vil blive solgt til borgere uden for Frankrig. Da billetreservationerne stadig er i gang i de fleste europaeiske lande, er det ikke muligt at anslaa, hvor stor en andel af billetterne der i sidste instans vil blive solgt til interesserede i Frankrig eller noget andet sted inden for UEFA-omraadet (Den europaeiske fodboldsammenslutning), som omfatter hele det europaeiske oekonomiske omraade. Paa grund af paastande i pressen om overtraedelse af den europaeiske konkurrencelovgivning i forbindelse med salget af billetterne til verdensmesterskabet i fodbold i 1998 har Kommissionen henvendt sig til den franske arrangementskomité og de fem rejsearrangoerer, der er udvalgt til at varetage billetsalget inden for UEFA-omraadet. Svaret paa disse henvendelser forventes at give Kommissionen et mere komplet billede af, hvorledes den franske arrangementskomité har fordelt billetterne.

I oejeblikket er der ikke konstateret nogen overtraedelse af de europaeiske konkurrenceregler i forbindelse med salget af billetter til verdensmesterskabet i fodbold i 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0102/98 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (30. januar 1998)

Om: EU-krav inden for miljoebeskyttelsen

Kommissionen bedes oplyse, at den overvejer at fremsaette forslag til direktiv med krav til miljoeinspektoerers uddannelse og arbejdsopgaver, som skal gaelde i hele Europa, da de nuvaerende forskelle i kravene vanskeliggoer en ensartet anvendelse af EU's miljoelovgivning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (23. februar 1998)

Kommissionen laegger stor vaegt paa inspektion og haandhaevelse i medlemsstaterne for at sikre, at EF's miljoelovgivning anvendes korrekt i praksis.

I meddelelsen af 22. oktober 1996 om gennemfoerelse af Faellesskabets miljoelovgivning ((KOM(96) 500 endelig udg. )), erkendte Kommissionen, at forskelle i gennemfoerelsen i de enkelte medlemsstater kunne vaere et problem. Derfor foreslog Kommissionen forskellige foranstaltninger, hvoraf nogle specielt vedroerte inspektoerer og andre miljoehaandhaevelsesfolk i medlemsstaterne.

Efter Europa-Parlamentets og Raadets resolutioner vedroerende meddelelsen har Kommissionen og IMPEL (det uformelle netvaerk af medlemsstaternes miljoehaandhaevelsesfolk) forberedt et saet minimumskriterier for miljoeinspektioner i medlemsstaterne. Inden for rammerne af EU's miljoelovgivning har Kommissionen til hensigt at fremsaette passende forslag om standarder for form og indhold af, samt PR omkring miljoeinspektioner af forurenende anlaeg. De skal daekke planlaegning og gennemfoerelse af inspektionsbesoeg og analyse af det indsamlede materiale, samt rapporter om og offentliggoerelse af resultater. Det er det foerste og vigtigste element i Kommissionens etapevise strategi for forbedring af miljoeinspektioner af anlaeg i medlemsstaterne.

Med hensyn til fastsaettelse af standarder for miljoeinspektoerers uddannelse og praestationer i hele EU, soerger IMPEL for uddannelsesaspektet samt fremme af »bedste erhvervsmaessige praksis« for inspektoererne. Desuden arbejder IMPEL videre med spoergsmaal som inspektionsbesoegenes hyppighed og miljoeinspektoraternes virke. Netvaerkets arbejde omfatter udvekslingsprogrammer, workshops om saerlige tekniske spoergsmaal i forbindelse med visse industrier eller processer, og udarbejdelse af et referencevaerk og et uddannelseskursus for inspektoererne. Dette vil helt klart bidrage til at forbedre og samordne uddannelses- og praestationsstandarderne i medlemsstaterne. Kommissionens aarlige rapport redegoer for programresultaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0046/98 af Ian White (PSE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Afklaring vedroerende Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 96/83/EF af 19. december 1996

I artikel 2, stk. 3, i direktiv 94/35/EF som aendret ved artikel 1, nr. 2, i direktiv 96/83/EF ((EFT L 48 af 19.2.1997, s. 16.)) henvises der til soedemidler i levnedsmidler til spaedboern og smaaboern.

Kan Kommissionen oplyse:

1. hvilken aldersgruppe betegnelsen spaedboern og smaaboern daekker?

2. hvad der anses for levnedsmidler?

3. hvorfor visse levnedsmidler, f.eks. diaetcola, synes undtaget fra bestemmelserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (19. februar 1998)

1. Begreberne »spaedboern« og »smaaboern« er i artikel 1, stk. 2, litra a) og b), i Kommissionens direktiv 91/321/EOEF om modermaelkserstatninger og tilskudsblandinger til spaedboern og smaaboern ((EFT L 175 af 4.7.1991, s. 35. )), defineret som foelger: »spaedboern« er boern paa under tolv maaneder, og »smaaboern« er boern paa mellem ét og tre aar.

2. Faellesskabslovgivningen rummer ingen definition af begrebet »levnedsmidler«.

3. Artikel 2, stk. 3, i Raadets direktiv 94/35/EF om soedestoffer til brug i levnedsmidler ((EFT L 237 af 10.9.1994, s. 13. )), aendret ved Raadets direktiv 96/83/EF, begraenser brugen af soedestoffer i levnedsmidler til spaed- og smaaboern. Levnedsmidler som for eksempel »diaet-cola« henhoerer ikke under denne kategori.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0155/98 af Dagmar Roth-Behrendt (PSE) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: EU-bevillinger, oplysninger om stoerrelsen af den EU-stoette, der er udbetalt til Berlin i 1997

Gennem hvilke projekter og fonde og i hvilken stoerrelsesorden er der i 1997 udbetalt EU-midler til Berlin:

1. fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)

2. fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), udviklings- og garantisektionen

3. fra Den Europaeiske Socialfond (ESF)

4. fra Faellesskabets forskningsprogrammera) inden for universiteter og hoejere laereanstalterb) inden for erhvervslivet

5. fra Faellesskabets programmer paa energisektoren

6. fra Faellesskabets programmer paa miljoeomraadet

7. fra programmerne paa sundhedsomraadet

8. fra programmerne inden for ungdom og uddannelse

9. til kvindeprojekter

10. til kulturelle projekter

11. til fremme af forbindelserne og handelen med landene i Central- og OEsteuropa

12. til andre faellesskabsprogrammer?

13. Hvordan bedoemmer EU foranstaltningernes resultat?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (23. marts 1998)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 15/98 af Glenys KINNOCK til Kommissionen. Strukturfondene efter 1999



EF-Tidende nr. C 223 af 17/07/1998 s. 0084



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0015/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (29. januar 1998) Om: Strukturfondene efter 1999 Der er netop blevet indledt droeftelser om fondenes form efter 1999, og der er kun 24 maaneder til, at de nye programmer ivaerksaettes. Hvilke forslag agter Kommissionen paa baggrund heraf at fremsaette for at sikre, at regionerne og de forfordelte sociale grupper ikke straffes, hvis gennemfoerelsen forsinkes ud over den 1. januar 2000? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (12. marts 1998) Kommissionen er klar over, at det er meget vigtigt, at den nye generation af EU-strukturpolitikker ivaerksaettes til tiden den 1. januar 2000. Kommissionen har derfor til hensigt at fremlaegge formelle forslag til fremtidig finansiering af alle EU-politikker og til nye lovgivningsrammer for strukturpolitikkerne for Parlamentet og Raadet i marts 1998. Hermed skulle der vaere tid nok til at fastlaegge og gennemfoere nye strukturprogrammer, saa snart den igangvaerende programmeringsperiode udloeber.