ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0222/01

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Rådet

(8. februar 2001)

Om: EU's militære udrykningsstyrkes brug af ammunition med forarmet uran

I Europa-Parlamentets beslutning (B5-0047, 0049, 0050, 0051 og 0054/2001) af 17. januar 2001 om anvendelse af ammunition med forarmet uran anmodes der om, anvendelsen af ammunition med forarmet uran indtil videre indstilles med udgangspunkt i forsigtighedsprincippet.

Visse medlemsstater og NATO-medlemslande er imidlertid fast besluttet på fortsat at anvende ammunition med forarmet uran i Challenger-tanks og Sea Harrier-kampfly inden for rammerne af udrykningsstyrken.

Kan Rådet offentliggøre en liste over de i øjeblikket anvendte ammunitions- og våbentyper, hvori der indgår forarmet uran?

I benægtende fald hvorfor ikke?

Er Rådet i bekræftende fald villig til at lade forsigtighedsprincippet (som anført af EP) finde anvendelse og anmode medlemsstaterne om ikke længere at bruge ammunitions- og våbentyper af denne art?

Svar

(10. juli 2001)

Rådet drøftede spørgsmålet om ammunition med forarmet uranium på samlingen den 22. januar 2001, hvor det gav tilsagn om at søge fuld klarhed over dette spørgsmål. Ministrene opfordrede også til fuld gennemsigtighed og en åben udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes myndigheder og med andre organisationer, som efterforsker sagen.

Rådet råder ikke over en liste over de i øjeblikket anvendte ammunitions- og våbentyper, hvori der indgår forarmet uran. Afgørelserne om anvendelse af de forskellige ammunitionstyper træffes af medlemsstaterne, på grundlag af deres nationale suverænitet.

På samlingen den 9. april 2001 udvekslede Rådet synspunkter om spørgsmålet om ammunition med forarmet uranium på baggrund af det videnskabelige bevismateriale, der er indsamlet af forskellige internationale organisationer.

Efter denne udveksling af synspunkter sammenfattede formanden drøftelserne således:

- Rådet noterer sig arbejdet i forskellige internationale organisationer (UNEP, WHO, NATO, Ad hoc-ekspertgruppe nedsat af Kommissionen) vedrørende mulige sundhedsmæssige og miljømæssige virkninger som følge af forarmet uran i den ammunition, der anvendtes på Balkan.

- I disse indgående og objektive undersøgelser findes der intet videnskabeligt bevis for, at brugen af forarmet uran har nogen forbindelse med de forskellige sygdomme, der forekommer i befolkningen eller blandt dem, der har forrettet tjeneste i konfliktområderne.

- På grund af de åbenbare sundhedsmæssige og miljømæssige problemer i regionen bør Rådet fortsat være indstillet på at følge eventuelle yderligere undersøgelser nøje og i givet fald senere tage spørgsmålet op på ny.

- Kommissionen har med de igangværende projekter allerede taget fat på nogle af miljøproblemerne i regionen. Rådet opfordrer Kommissionen til at tage resultaterne i rapporterne om forarmet uran såvel som det samlede billede vedrørende miljø- og sundhedsspørgsmål i betragtning, når Kommissionen udarbejder landestrategirapporter for samtlige lande på det vestlige Balkan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1318/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Rådet

(4. maj 2001)

Om: Statut for tildeling af licens til radiostationer i Attika

Den græske regering har efter mange års uklarhed omkring de lovgivningsrammer, der er bestemmende for radiostationer i Grækenland, besluttet at udstede licenser til radiostationerne. I Attika har den udstedt licens til 20 radiostationer, idet den mener, at kun så mange kan fungere på grundlag af de disponible radiofrekvenser.

Til mange sendere med høje lyttertal, adskillige aktiviteter og et stort antal beskæftigede har den dog ikke givet licens, hvilket har medført, at den efter reaktioner fra de berørte og understøttet af en teknisk rapport, som opfyldte visse krav stillet af regeringen selv, midlertidigt forhøjede antallet af licenser til 28. Alligevel er mange sendere af anerkendt høj kvalitet og høje lyttertal endnu ikke omfattet. Der foreligger imidlertid rapporter fra professorer fra Athens tekniske universitet, som viser, at antallet af frekvenser uden vanskelighed vil kunne forøges til 35.

Det nationale radio- og tv-råd benyttes af den græske regering som alibi for udarbejdelse af udtalelser, som støtter sig på forskellige tekniske rapporter fra regeringsinstanser. Dette har medført, at et medlem af det nationale radio- og tv-råd, som var nært tilknyttet regeringspartiet, trådte tilbage, idet han kritiserede den ansvarlige minister for at have skredet ind.

1. Mener Rådet under henvisning til EU-traktatens artikel 6, stk. 1 og 2, om de grundlæggende menneskerettigheder og artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder i forbindelse med massemediernes frihed, at den græske regerings handling er i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne?

2. Agter Rådet at rette en henstilling til den græske regering?

Svar

(27. september 2001)

Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at ifølge artikel 151 (tidl. artikel 128) i TEF består Fællesskabets indsats i den audiovisuelle sektor i at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte og udbygge medlemsstaternes indsats på dette område.

De forhold, der omtales, hører ikke under Rådets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0493/01

af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen

(22. februar 2001)

Om: Supplerende spørgsmål om ulovlig forarbejdning og salg af katte- og hundeskind

Uddybende spørgsmål i forbindelse med forespørgsel E-3525/00(1) om samme emne. Har Kommissionen kendskab til, at inspektører fra Humane Society (den største dyrebeskyttelsesorganisation i USA) ved en kontrol i Nantes (Frankrig) i marts 2000 fandt katteskind under en anden betegnelse, og at en tysk importør over for de samme inspektører skal have meddelt, at der hvert år skønsmæssigt udføres en halv million katteskind fra Asien til Tyskland, hvor de under et andet navn forarbejdes til pelse?

Er Kommissionen indstillet på at tage kontakt med Humane Society i USA for at indhente nærmere oplysninger, og er Kommissionen indstillet på, dersom disse oplysninger kan bekræftes, at foreslå et direktiv om forbud mod indførsel, forarbejdning og salg af pelse fremstillet af katte- og hundeskind?

(1) EFT C 163 E af 6.6.2001, s. 152.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(1. juni 2001)

Kommissionen henviser det ærede medlem til de svar, den har afgivet på skriftlig forespørgsel E-3981/00 fra Struan Stevenson(1) og P-0359/01 fra Eryl Margaret McNally(2).

Kommissionen har ikke kendskab til de specielle oplysninger, som det ærede medlem fremkommer med.

Skulle Kommissionen imidlertid modtage relevante oplysninger fra Humane Society, vil den omhyggeligt undersøge sagen og tage hensyn til den i forbindelse med dens fremtidige aktiviteter.

(1) EFT C 163 E af 6.6.2001, s. 232.

(2) EFT C 187 E af 3.7.2001, s. 220.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0902/01

af W.G. van Velzen (PPE-DE) til Kommissionen

(19. marts 2001)

Om: Overtagelse af amerikanske virksomheder

Den europæiske producent af chipmaskiner, ASML, har allerede i månedsvis forsøg at få tilladelse fra de ansvarlige amerikanske myndigheder og den amerikanske regering til at overtage den amerikanske virksomhed SVG. Der er opstået det indtryk, at den amerikanske konkurrent af ASML, Ultratech Stepper, gennem politisk pres på Kongressen forsøger at forsinke denne overtagelse.

Hvordan er kommissær Lamy inddraget i drøftelser med de amerikanske myndigheder om denne overtagelse?

Hvilket pres kan eller har kommissær Lamy udøvet på den amerikanske handelsattaché Bob Zoelick for at få denne overtagelse, inklusive Tingsley Laboratories, til at ske så hurtigt som muligt og for at imødegå yderligere udsættelse og flere betingelser fra Kongressen.

I hvilket omfang vil kommissæren under forhandlingerne med den nye amerikanske regering bringe de blokader, som Kongressen truer med, hver gang europæiske ICT-virksomheder ønsker at overtage amerikanske virksomheder, på tale i forbindelse med den nye handelsrunde inden for WTO? Ser kommissæren yderligere muligheder for at fremskynde denne overtagelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(23. april 2001)

Efter anmodning fra ASM Lithography og de nederlandske myndigheder i Washington har det kommissionsmedlem, der er ansvarlig for handel, rejst spørgsmålet over for både De Forenede Staters repræsentant Zoellick og De Forenede Staters finansminister O'Neill om undersøgelsen i henhold til den nationale sikkerhedslovgivning Exon-Florio af ASM Lithographys foreslåede køb af Silicon Valley Group.

I forbindelse med Kommissionens kontakter til de amerikanske myndigheder har den gjort det klart, at ASM Lithography er parat til at tage hensyn til alle rimeligt begrundede nationale sikkerhedsmæssige betænkeligheder, men at handels- eller industripolitiske spørgsmål ikke burde spille nogen rolle i dette tilfælde. Både ambassadør Zoellick og finansminister O'Neill lovede at se nærmere på spørgsmålet.

Kommissionen vil fortsat nøje følge denne sag med henblik på at sikre, at EF-virksomhedernes rettigheder, i dette tilfælde ASM Lithographys rettigheder, respekteres fuldt ud.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0577/01

af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Rådet

(28. februar 2001)

Om: Foreningsfrihed i Bulgarien

Den 29. februar 2000 erklærede forfatningsdomstolen i Bulgarien et politisk parti, OMO LLINDEN - PIRIN, som er baseret i Makedonien, for grundlovsstridigt. Dette parti blev registreret i 1999 og deltog i de kommunale valg i oktober 1999. Det har altid erklæret, at det ville respektere Bulgariens forfatnings- og retssystem og gennemføre sine politiske aktiviteter på fredelig vis. Partiet har indgivet klage til Den Europæiske Domstol for Menneskerettigheder.

Rådet har som svar på en tidligere parlamentarisk forespørgsel (H-0290/00(1)) erklæret, at den officielle oversættelse af den grundlovsstridige handling endnu ikke forelå.

Har Rådet nu modtaget den officielle oversættelse? Er det af den opfattelse, at sådanne afgørelser eventuelt krænker foreningsfriheden og er en diskriminering mod et nationalt mindretal? Har Rådet anmodet om en forklaring fra de bulgarske myndigheder?

Er Rådet af den opfattelse, at en sådan afgørelse er forenelig med overholdelsen af de demokratiske kriterier, der blev opstillet i København?

(1) Skriftligt svar af 12. april 2000.

Svar

(10. juli 2001)

Rådet lægger den allerstørste vægt på, at kandidatlandene overholder de demokratiske principper, retsstatsprincippet og menneskerettighederne. Med hensyn til Bulgarien noterer Rådet sig, at Kommissionens periodiske rapport for år 2000 om Bulgariens fremskridt i retning af tiltrædelse konkluderede, at Bulgarien stort set fortsat opfylder de politiske Københavnskriterier. I rapporten konstateredes det imidlertid, at forfatningen, for så vidt angår minoriteters politiske repræsentation, forbyder oprettelsen af politiske partier baseret på etnisk oprindelse, race eller religion. Det ville være ønskeligt at få afklaret disse forfatningsmæssige bestemmelser angående restriktioner med hensyn til oprettelse af politiske partier, da det er vigtigt at sikre overensstemmelse med internationale forpligtelser. (Uofficiel oversættelse.)

Hvad angår det specifikke tilfælde, som det ærede parlamentsmedlem henviser til, hvor forfatningsdomstolen i Bulgarien den 29. februar 2000 erklærede det politiske parti, OMO llinden-PIRIN, som er baseret i Makedonien, for grundlovsstridigt, er der indgivet klage til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol. Domstolens afgørelse i sagen vil blive inddraget i Den Europæiske Unions analyse af den bulgarske forfatningsdomstols afgørelse, på baggrund af de politiske kriterier, som blev opstillet af Det Europæiske Råd i København.

Hvis det viser sig, at ovennævnte grundlæggende principper er blevet overtrådt, vil Den Europæiske Union rette de nødvendige henvendelser til Bulgarien, navnlig inden for rammerne af de organer, som er oprettet ved Europaaftalen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1055/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(5. april 2001)

Om: Fri bevægelighed for personer

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes forbuddet mod, at kvinder besøger Athos-bjerget passer ind i Den Europæiske Unions traktater? Hvilke skridt agter den at tage med henblik på at fjerne denne anomali?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(11. juni 2001)

Fælleserklæringen om Athos-bjerget, der var knyttet som bilag til slutakten om Grækenlands tiltrædelse af De Europæiske Fællesskaber(1), erkender, at Athos-bjergets særlige status udelukkende er åndeligt og religiøst begrundet, og at det påhviler Fællesskabet at drage omsorg for, at der tages hensyn hertil i forbindelse med anvendelsen og den senere udarbejdelse af bestemmelser inden for fællesskabsretten, navnlig for så vidt angår told- og afgiftsfritagelser og etableringsret.

Denne erklæring er blevet bekræftet såvel i Amsterdam-traktaten (Erklæringer som Konferencen har noteret sig Erklæring fra Grækenland vedrørende Erklæringen om kirkers og konfessionsløse organisationers status(2)), som i slutakten til aftalen om Grækenlands tiltrædelse af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen(3).

Eftersom disse bestemmelser og det forhold, at forbuddet mod at lade kvinder få adgang til Athos-bjerget er en mere end tusindårig tradition, som er religiøst begrundet, har Kommissionen ikke til hensigt at træffe foranstaltninger af nogen art for at få forbuddet ophævet.

Endelig skal det bemærkes, at mænd skal have tilladelse fra myndighederne for at få adgang til Athos-bjerget, som er en autonom region i Grækenland, og dette gælder selv for græske statsborgere.

(1) EFT L 291 af 19.11.1979.

(2) EFT C 340 af 10.11.1997.

(3) EFT L 239 af 22.9.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0452/01

af Struan Stevenson (PPE-DE) til Kommissionen

(19. februar 2001)

Om: EU og fiskeriaftaler med tredjelande

1. Hvor mange fiskeriaftaler er der i øjeblikket i kraft mellem EU og tredjelande på cash-for-fish-basis (kontanter-for-fisk-basis)?

2. Hvor store er de samlede udgifter til disse aftaler?

3. Hvilke medlemsstater nyder godt af disse aftaler i form af adgang til fiskepladser?

4. Hvilke væsentlige fiskebevaringsordninger findes der i hver af disse aftaler?

5. Hvorledes kontrollerer EU effektiviteten af disse fiskebevaringsforanstaltninger?

6. Har Kommissionen en fortegnelse over privatforhandlede og privatfinansierede fiskeriaftaler mellem fiskere i EU og tredjelande? I bekræftende fald, kan ovennævnte spørgsmål 1-5 besvares for så vidt angår disse ordninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(3. april 2001)

I januar 2001 havde Fællesskabet indgået eller forhandlede Fællesskabet om i alt 23 fiskeriaftaler, hvoraf 19 omfatter en finansiel modydelse.

Der var i alt indgået forpligtelser for fiskeriaftaler for 121,6 mio. EUR i 2000, hvilket skal ses i lyset af, at Fællesskabet ikke kunne indgå en aftale med Marokko, og at der ikke kunne indgås forpligtelser for aftalen med Angola (13,975 mio. EUR) i 2000. For 2001 udgør forpligtelsesbevillingerne 290 499 978 EUR.

Alle medlemsstater drager fordel af de fiskerirettigheder, der er opnået med fiskeriaftalerne og i de regionale fiskeriorganisationer undtagen Østrig og Luxembourg. Omkring 2 800 fiskerfartøjer fra Fællesskabet arbejder helt eller delvist i tredjelandes eller internationale farvande.

I overensstemmelse med Fællesskabets internationale forpligtelser indeholder protokollen til alle fiskeriaftaler vilkårene for, hvordan Fællesskabets fiskerfartøjers aktiviteter kan forløbe, navnlig for så vidt angår zoneinddeling, tekniske foranstaltninger og forpligtelser til at kontrollere fiskeaktiviteterne (fangstopgørelser, forpligtelser vedrørende landing af fisk, observatør om bord på fartøjer, VMS (overvågningssystem på fartøjer) osv.).

Fællesskabet er ikke beføjet til at overvåge gennemførelsen af bevaringsforanstaltninger i tredjelandes farvande. Det er dog underlagt en række foranstaltninger vedrørende opfølgning af, om fiskerfartøjer, der opererer inden for rammerne af aftaler, fisker i overensstemmelse med bestemmelserne heri.

Kommissionen råder ikke over en udtømmende liste over specifikke oplysninger om private aftaler mellem fiskere i Europa og tredjelande på fiskeriområdet. Når disse private aftaler imidlertid fører til oprettelse af blandede selskaber, der modtager støtte fra Fællesskabet, får Kommissionen oplysninger i overensstemmelse med de forpligtelser, der er defineret i det relevante retsgrundlag. Kommissionen har imidlertid ikke ret til at videregive fortrolige, personlige oplysninger.

Kommissionen meddeler det ærede medlem, at den har foretaget en undersøgelse af blandede selskaber i forbindelse med strukturinitiativer på fiskeriområdet; en kopi af resuméet af denne undersøgelse vil blive sendt direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1161/01

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(19. april 2001)

Om: Gennemførelse af badevandsdirektivet

Hvad er Kommissionens politik med hensyn til håndhævelsen af bestemmelserne i badevandsdirektivet i de tilfælde, hvor medlemsstaterne har iværksat alle de nødvendige foranstaltninger, men stadig ikke opfylder kravene i direktivet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(21. juni 2001)

I henhold til artikel 4, stk. 1 i Rådets direktiv 76/160/EØF af 8. december 1975 om kvaliteten af badevand(1) træffer medlemsstaterne alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at badevandskvaliteten inden ti år efter meddelelsen af direktivet bringes i overensstemmelse med de grænseværdier, der fastsættes i medfør af direktivets artikel 3, dvs. pr. 10. december 1985.

Såfremt badevandskvaliteten trods den indsats, der er gjort, og de initiativer, der er taget af en medlemsstat, i en bestemt lokalitet ikke stemmer overens med de værdier, der kræves i henhold til direktivet, mener Kommissionen, at badning i dette vand udgør en overtrædelse af direktivet, og kan dermed indlede en overtrædelsesprocedure.

(1) EFT L 31 af 5.2.1976.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1686/01

af Ilka Schröder (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. juni 2001)

Om: Videoovervågning af børnehaver

I 1998 støttede Den Europæiske Union som led i Netdays '98 i Spanien et projekt vedrørende videoovervågning af flere børnehaver. Videobillederne af børn og pædagoger kunne ses af forældrene via World Wide Web (www.baby-net.org).

Af hvilke grunde blev projektet i Spanien udvalgt som støtteberettiget?

Blev de fastsatte mål opnået, blev projektet en succes?

Såfremt der også i andre europæiske lande anvendes videoteknik på det pædagogiske område (også skoler, skolebusser osv.): Skal denne form for videoanvendelse udvides i EU, og underkastes disse projekter en videnskabelig vurdering?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(26. juli 2001)

Kommissionen bidrog til finansieringen af Netd@ys-projektet, BabyNET, idet det opfyldte samtlige de udvælgelseskriterier, som var blevet fastsat til bedømmelse af Netd@ys-projekter i 1998.

Projektet var velgennemtænkt og indeholdt mange interessante og relevante oplysninger. Navnlig var bedømmerne imponeret over projektets klart formulerede målsætninger, indholdets kvalitet, den pædagogiske indfaldsvinkel, den europæiske merværdi samt forslagene til en bredere formidling heraf.

Efter de forelagte oplysninger synes projektet at have nået sine mål, og det kan anses for at være en succes.

Projektet blev fremlagt på Netd@ys Europe 1998 Netd@ys' website, som en lang række mennesker, herunder eksperter på uddannelsesområdet, havde adgang til. Det var dem, der selv skulle afgøre, om projektet kunne tilpasses til at imødekomme deres specifikke behov, og om denne måde at bruge video som et uddannelsesværktøj på havde nogen chance for at vinde udbredelse i Fællesskabet. Kommissionen har p.t. ingen planer om at udvide anvendelsen af video, som det skete i BabyNET-projektet. De pædagogiske virkninger af projektet blev overvåget af specialister.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0939/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Den svenske undtagelse for kadmiumindholdet i fosforgødninger

Sverige fik ved tiltrædelsen af EU en undtagelse for grænseværdien af kadmiumindholdet i fosforgødninger frem til 31. december 1998. Derefter er der intet sket i spørgsmålet i EU. Men Kommissionen har senere som et kompromis foreslået at forlænge undtagelsen med yderligere tre år, medens resultatet af en kommissionsundersøgelse af behovet for fælles foranstaltninger på området afventes. Undtagelsen for kadmium som pigment blev også forlænget med tre år.

Hvad sker der nu på dette område? Kommer EU til at tilpasse sig de svenske undtagelser, bliver det tværtimod, eller vil der blive indgået et kompromis mellem de to standpunkter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(22. maj 2001)

Kommissionen er i samarbejde med medlemsstaterne for øjeblikket i færd med at foretage en evaluering af risikoen for sundhed og miljø i forbindelse med kadmium i gødning. Når evalueringen er afsluttet, vil Kommissionen om nødvendigt fremsætte forslag om eventuelle foranstaltninger på fællesskabsplan.

En undersøgelse af anvendelsen af kadmium som pigment, som stabilisator og til kadmiering af metaller er for nylig blevet afsluttet og gennemgås for øjeblikket af Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø. Formålet med undersøgelsen er at ajourføre de foregående evalueringer af risikoen for sundhed og miljø.

På baggrund af disse resultater og alle andre relevante oplysninger vil bestemmelserne i Rådets direktiv 76/769/EØF af 27. juli 1976 om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater(1) kunne ændres inden den 1. januar 2003.

(1) EFT L 262 af 27.9.1976.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0849/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(22. marts 2001)

Om: Antallet af slagterier

Kommissionen bedes udarbejde en liste over de godkendte slagterier i hver medlemsstat i det år, for hvilket der senest forelå oplysninger, for fem år siden, for ti år siden og for femten år siden.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(25. juni 2001)

Medlemsstaterne skal føre en liste over godkendte virksomheder i henhold til EU-lovgivningen om dyrs sundhed og fødevarehygiejne. Listerne omfatter bl.a. slagterier, kødforarbejdningsanlæg og destruktionsanstalter. Listerne skal ajourføres og sendes til Kommissionen og medlemsstaterne. Webstedet for Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse indeholder eksempler herpå på følgende internetadresse: (http://forum.europa.eu.int/irc/sanco/vets/info/data/listes/public-ms.html). Webstedet er i øjeblikket under udvikling og vil blive udvidet med hensyn til omfang og dækning, således at det svarer til de oplysninger, der kræves af medlemsstaterne.

Der findes imidlertid ingen historiske oplysninger om udviklingen i antallet af slagterier inden for de seneste 15 år, sådan som det ærede medlem anmoder om. Formålet med listerne er at sikre, at relevante produkter i samhandelen inden for Fællesskabet fremstilles på godkendte anlæg, og at dette kan kontrolleres af de relevante myndigheder. Det har ikke været hensigten at tilvejebringe statistiske oplysninger om antallet af anlæg.

Kommissionen vil gennemgå de fremtidige muligheder for en bedre anvendelse af listerne i statistisk øjemed under hensyntagen til ressourcer og de øvrige højt prioriterede områder.