DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/170

(2004/C 88 E/0178)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0154/04

af Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om: Skat på kleptokrater

Det siges at være vanskelige tider for erhvervslivet. Der bliver saneret, der bliver afskediget og der registreres tab. Og uden at det er ledelsens skyld, mener lederne, for det går simpelt hen dårligt med økonomien, og så tjenes der mindre. Ubehagelige foranstaltninger er nu en gang resultatet. Det mærker vi alle, og derfor må vi også alle spændelivremmen ind og bære vor del af byrden. Alle må yde et bidrag, og således klarer vi det vel sammen. Ser man nærmere på de lønninger, administrerende direktører i Nederlandene får, kommer man til den konklusion, at direktørerne stadig tjener enorme summer på optioner, aftrædelsesordninger, bonusser og lån. Det med »stramninger« gælder åbenbart ikke for dem.

Da forslagene fra Balkenendes regering og udvalget under ledelse af Tabakblat ikke kan begrænse disse høje beløb tilstrækkeligt, har det nederlandske fagforbund, FNV, foreslået andre foranstaltninger. Fagforbundet ønsker, at myndighederne i Nederlandene kapper toppen af disse høje indkomster via indkomstskatten. Det indebærer, at der over et bestemt beløb, for eksempel 500 000 EUR, kommer til at gælde en højere skattesats end de nuværende 52 %. Det ekstra provenu herfra kunne måske så anvendes til finansiel bistand til de personer, der er blevet ramt af disse herrers saneringspolitik.

1. Mener Kommissionen ikke, at europæiske direktører tjener utroligt høje lønninger, når man sammenligner disse med virksomhedernes meget dårlige resultater og de afskedigelser, som er en konsekvens af dette?

2. Betragter Kommissionen en såkaldt »kleptokratskat« som en god foranstaltning mod den aktuelle udvikling, og er den rede til at fremme europæisk koordinering i flere europæiske medlemsstater med henblik på at gennemføre en sådan?

3. Mener Kommissionen, at den også selv kan spille en rolle i denne forbindelse? Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen træffe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frits Bolkestein

(12. marts 2004)

1. Efter Kommissionens opfattelse er direktørlønningernes struktur og størrelse en sag, som det først og fremmest må overlades til den enkelte virksomhed og dens aktionærer at afgøre. Den mener dog, at det bør gøres muligt for aktionærerne fuldt ud at vurdere sammenhængen mellem virksomhedens resultater og direktørernes lønniveau og at træffe afgørelser om de lønposter, der knytter sig til aktiekursen. Det er i den henseende nødvendigt med en passende ordning for offentlighed og passende kontrol med ledelsen.

2. Som anført af Kommissionen i dens meddelelse fra maj 2001 om en omfattende strategi for den fremtidige skattepolitik i EU (1) findes der mange beskatningsområder, hvor det som følge af de stærkt forskellige beskatningssystemer i medlemsstaterne og de forskellige nationale præferencer på områder såsom offentlige udgifter hverken er nødvendigt eller ønskeligt med en harmonisering. Den personlige indkomstbeskatning er en sag, som det efter Kommissionens opfattelse bør overlades til medlemsstaterne at afgøre, også når Den Europæiske Union når op på et højere integrationsniveau end det nuværende. En koordination af personskatterne på EU-plan er kun hensigtsmæssig som middel til at forhindre forskelsbehandling på tværs af grænserne eller hindringer for udøvelsen af de fire friheder og i nogle tilfælde til at undgå dobbeltbeskatning eller utilsigtet undladelse af beskatning i grænseoverskridende situationer samt bekæmpelse af grænseoverskridende skatteunddragelse.

3. Kommissionen oplyste i sin meddelelse af 21. maj 2003 om modernisering af selskabsretten og forbedret virksomhedsledelse i EU (2), at den havde til hensigt at vedtage en henstilling til fremme af en egnet ordning for aflønning af direktører. En sådan ordning bør have fire centrale elementer: oplysninger i årsregnskaberne om lønpolitikken, detaljerede oplysninger i årsregnskaberne om individuelle direktørers lønninger, forudgående vedtagelse på generalforsamlingen af aktie- og aktieoptionsordninger, hvori direktørerne deltager, og tydelige oplysninger i årsregnskaberne om de omkostninger, sådanne ordninger indebærer for virksomheden. Kommissionen vil efter planen vedtage henstillingen i 2004.

(1) EFT C 284 af 10.10.2001.

(2) KOM(2003) 284 endelig udg.