ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1500/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Dyreforsoeg

I svaret paa min skriftlige forespoergsel E-0713/96 ((EFT C 183 af 24.6.1996, s. 48. )) forklarede Kommissionen ikke, hvad der er dens politik med hensyn til hyppigheden af moeder, men oplyste blot, hvor mange der havde fundet sted siden 1990, og hvornaar det naeste skal finde sted. Vil Kommissionen forklare, om der findes en politik for, hvor tit disse moeder skal finde sted, og hvad denne politik er?

Er det korrekt, at det sidste moede mellem de kompetente myndigheder og Kommissionen fandt sted saa langt tilbage som i oktober 1994?

Er Kommissionen klar over, at de kompetente myndigheder er foruroliget over, hvor uregelmaessigt den formelle kontakt med Kommissionen er, og ikke mener, at ad hoc-moeder kan erstatte formelle moeder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. juli 1996)

Kommissionen har ikke nogen saerlig politik for hyppigheden af sine moeder med de kompetente myndigheder vedroerende direktiv 86/609/EOEF ((EFT L 358 af 18.12.1986. )). Moedernes hyppighed bestemmes af arbejdsmaengden og behovet for vejledning fra disse myndigheders side. Kommissionen er klar over betaenkelighederne herved i visse medlemsstater og har berammet at afholde et moede med de kompetente myndigheder ved aarets udgang med henblik paa at behandle dette og en raekke andre spoergsmaal.

I ad-hoc-moederne vedroerende statistik i hhv. oktober 1994 og juni 1995 deltog en raekke repraesentanter for de kompetente myndigheder. Formaalet med disse ad-hoc-moeder var at drage konklusioner om indberetningen af statistiske oplysninger om antallet af dyr, som anvendes til forsoeg, og hermed at imoedekomme Europa-Parlamentets anmodning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1193/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Beboerkontrol med luftkvaliteten

Er Kommissionen bekendt med og yder den nogen form for finansiel stoette til den kontrol med luftens kvalitet (og luftforurening fra industrien), som i de enkelte medlemsstater gennemfoeres af de paagaeldende omraaders beboere i stedet for tekniske specialister, og kan Kommissionen noejagtigt oplyse, hvilke europaeiske stoetteprogrammer der kunne anvendes til finansiering af en saadan nyskabende faellesskabsbaseret miljoeaktion?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (5. juli 1996)

Gennem det finansielle instrument til miljoebeskyttelse, LIFE, er der mellem 1992 og 1995 givet stoette til en raekke innovative projekter og demonstrationsprojekter vedroerende kontrol af luftkvaliteten. Den anden fase af LIFE-aktiviteterne, som endnu ikke er godkendt af Raadet, omfatter aktioner til fordel for lokalsamfund, som kan omfatte demonstrationsprojekter paa dette omraade.

Faellesskabet har inden for rammerne af strukturfondsprogrammerne samfinansieret visse til luftforureningsbekaempelsesforanstaltninger, som havde tilknytning til regionaludvikling eller virksomheders konkurrenceevne. Stoetten kunne gives til beboerne eller til tekniske specialister. Der gives kun stoette til investeringsudgifter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0774/96 af Thomas Megahy (PSE) til Raadet (1. april 1996)

Om: Information om offentlig sundhed.

Jeg har fra et medlem af min valgkreds modtaget klage over, at han blev udsat for risiko for smitte af legionaersygen paa grund af utilstraekkelig kommunikation paa omraadet offentlig sundhed mellem Tyrkiet og Det Forenede Kongerige. Dette spoergsmaal kan ligeledes vedroere andre EU-lande.

Han anfoerer, at legionaersygen blev konstateret paa et hotel i Kusadisi i maj 1995. Der var i alt 11 tilfaelde. Men foerst sidst i september blev turisterne fjernet fra hotellet, og i denne periode har 4.500 britiske feriegaester vaeret i smittefare.

Hvilke ordninger eksisterer der mellem EU og Tyrkiet for udveksling af vigtige oplysninger vedroerende den offentlige sundhed? Er det Raadets opfattelse, at de nuvaerende metoder til oplysning om farer for den offentlige sundhed er tilfredsstillende? Hvad kan der i modsat fald goeres for at forbedre dem?

Svar (14. oktober 1996)

1. Der findes ikke i oejeblikket saerlige bestemmelser mellem Den Europaeiske Union og Tyrkiet om udveksling af oplysninger vedroerende folkesundheden. Der er imidlertid som led i den samlede loesning af 6. marts 1995 om gennemfoerelsen af slutfasen af toldunionen paataenkt en udvidelse af samarbejdet med Tyrkiet paa det videnskabelige omraade og med hensyn til information og kommunikation med henblik paa en gensidig udveksling af oplysninger.

2. Det tilfaelde af legionaersyge, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, skal ses i sammenhaeng med hele problematikken omkring smitsomme sygdomme og deres spredning paa tvaers af graenserne.

Der skal i den forbindelse goeres opmaerksom paa de to initiativer, der er taget for nylig for at imoedegaa de farer, der er forbundet med frembruddet af nye epidemiologiske faenomener og den fornyede forekomst af kendte infektionssygdomme.

Paa faellesskabsplan har Europa-Parlamentet og Raadet faaet forelagt et forslag til afgoerelse om oprette se af et netvaerk til epidemiologisk overvaagning og kontrol med smitsomme sygdomme.

Den Europaeiske Union og USA har desuden i forbindelse med den nye transatlantiske handlingsplan, der blev undertegnet den 3. december 1995, nedsat en aktionsgruppe EU-USA, som skal have til opgave at oprette et effektivt verdensomspaendende varslings- og reaktionsnetvaerk for smitsomme sygdomme. Denne gruppe (»task force«) holdt sit foerste moede den 16. og 17. maj 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1139/96 af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Raadet (8. maj 1996)

Om: Finansiering af SMV

Kommissionen har for nylig foreslaaet Raadet, at der oprettes et nyt instrument (ELISE) til finansiering af laanegarantier for smaa og mellemstore virksomheder.

Har Raadet til hensigt at godkende oprettelsen af dette instrument eller et andet lignende, naar man betaenker, at SMV udgoer den vaesentligste kilde til beskaeftigelse i Unionen, og at de befinder sig i en ufordelagtig situation, idet bankerne i almindelighed mener, at de indebaerer en stoerre risiko og stiller mindre garantier?

Svar (14. oktober 1996)

Det paagaeldende forslag fra Kommissionen er netop forelagt Raadet og vil i afventen af Europa-Parlamentets udtalelse snarest blive gennemgaaet af en arbejdsgruppe.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1301/96 af Klaus-Heiner Lehne (PPE) til Kommissionen (31. maj 1996)

Om: Tyske statsborgere maa ikke eje sommerhuse i Danmark

Ifoelge en pressemeddelelse ((Artikel i »Rheinische Post« af 1. maj 1996. )) vil de danske justitsmyndigheder tvinge tyske statsborgere til at saelge deres sommerhuse i Danmark. Myndighederne reagerer dermed paa et stigende antal klager fra flere kommuner.

Udlaendinge, der bor fast i Danmark - ogsaa EU-borgere - kan aabenbart ikke koebe sommerhuse i Danmark.

Mange koebere omgaar dette forbud, idet de foregiver at ville benytte huset permanent som fast bolig. De lokale beboere og kommunalpolitikerne frygter, at disse koeb vil foere til en fremmedgoerelse af kommunerne og en stigning i ejendomspriserne til skade for de lokale beboere.

Inden for de seneste uger har myndighederne tilsyneladende fundet frem til 13 sommerhuse, der ikke skal vaere beboet hele aaret. Man har endog bl.a. kontrolleret sommerhusbeboernes affald.

I alle 13 tilfaelde truer nu en straffesag samt et tvangssalg af husene.

Strider denne danske lov mod EU-traktaten og navnlig forbudet mod forskelsbehandling?

Har Kommissionen kendskab til denne lov? Vil Kommissionen foretage sig noget i anledning af, at EU-borgere forskelsbehandles i Danmark?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (18. juli 1996)

I henhold til Protokol nr. 1 i bilag til EF-traktaten kan Danmark opretholde sin lovgivning om koeb af sommerhuse.

Ifoelge denne lov kan ikke kun danske statsborgere, men ogsaa udlaendinge, der i koebsoejeblikket er eller har vaeret bosat i Danmark i mindst fem aar, uanset deres nationalitet, koebe sekundaer boliger, herunder isaer sommerhuse.

Kommissionen foretager i oejeblikket en grundig gennemgang af netop det problem, som det aerede medlem omtaler, og vil hurtigst muligt informere om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1917/96 af Wolfgang KREISSL- DÖRFLER til Kommissionen. Kvægtransport - Bayern



EF-Tidende nr. C 356 af 25/11/1996 s. 0110



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1917/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (16. juli 1996) Om: Kvaegtransport - Bayern 1. Hvilke steder fungerer som indlaesnings- og ekspeditionssteder for kvaegtransporter? 2. Hvilke dage i ugen foretages ekspeditionen og indlaesningen for det meste? 3. Hvilke dyrearter er der tale om? 4. Hvilke oprindelsessteder og hvilke destinationer har slagtekvaeget? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1917/96, E-1918/96, E-1920/96 og E-1922/96 (1. august 1996) Da Kommissionen ikke raader over oplysninger eller over tilstraekkelige og ajourfoerte oplysninger, er den ikke i stand til at besvare de stillede spoergsmaal. Af disse grunde og af kompetencegrunde anbefaler den det aerede medlem at henvende sig til de tyske myndigheder og blandt disse til myndighederne i Freistaat Bayern.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0288/96 af Olli Rehn (ELDR) til Kommissionen (15. februar 1996)

Om: Stoette til et motorvejbyggeri paa Costa del Sol

Paa Costa del Sol i Spanien er man ved at anlaegge en betalingsmotorvej, som EU efter min viden er med til at finansiere. Spaniens trafikministerium har ifoelge mine oplysninger godkendt en linjefoering, som vil dele Calahonda-kvarteret, der hoerer til byen Mijas, og som har 18.000 indbyggere, i to dele. Den planlagte vej vil faa ejendomsvaerdien i kvarteret til at styrtdykke, oedelaegge landskabet og den kommunale infrastruktur samt medfoere stoej og forurening. I Calahonda bor der mange udenlandske tilflyttere, der er meget bekymrede over det spanske trafikministeriums staedighed. Bystyret i Mijas har foreslaaet en alternativ linjefoering, der i betragtning af motorvejens funktion er ligesaa god, men samtidig indebaerer, at opsplitningen af boligomraadet og de betydelige miljoeproblemer kan undgaas.

Kan Kommissionen, eftersom EU deltager i finansieringen af motorvejen, der gaar igennem Calahonda, oplyse, om der er gennemfoert en vurdering af indvirkningerne paa miljoeet, og om det overhovedet er hensigtsmaessigt for Unionen at deltage i et projekt, der ud fra et samhoerigheds- og miljoesynspunkt ikke opfylder strukturfondenes maalsaetninger om sikring af en baeredygtig udvikling?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (8. juli 1996)

I forlaengelse af sit svar af 9. april 1996 ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 20. )) kan Kommissionen nu meddele det aerede medlem, at de spanske myndigheder har besvaret dens anmodning om naermere oplysninger vedroerende de forhold, der er bragt paa bane med denne forespoergsel.

Projektet til en betalingsmotorvej med navnet »Costa del Sol«, straekningen Málaga-Estepona, er blevet underkastet en vurdering af de miljoemaessige virkninger, som foreskrevet i Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985. )). I betragtning af de mange paastande, der er fremfoert under den offentlige hoering i medfoer af direktiv 85/337/EOEF, er der nu foretaget en supplerende undersoegelse af projektet. Den beroerte offentlighed har ogsaa kunnet udtale sig om denne supplerende undersoegelse. Erklaeringen om projektets miljoemaessige virkninger, med visse aendringer, blev offentliggjort i den spanske statstidende (BOE) den 28. september 1994.

Paa grundlag af de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, kan den ikke fastslaa, at der skulle vaere tale om nogen overtraedelse af bestemmelserne i direktiv 85/337/EOEF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1535/96 af Riccardo Garosci (UPE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Krystallinsk laktulose og forslag om at mindske dens kvalitet i den europaeiske farmakopé

Er Kommissionen orienteret om, at nogle medicinalvarefirmaer forsoeger at opnaa en mindskelse af laktuloses kvalitet i den europaeiske farmakopé? Laktuloses nuvaerende hoeje renhedsgrad bevirker, at den taales fuldt ud af patienter i alle aldre, der f.eks. lider af kronisk leverencefalopati, behandles for bakteriefremkaldte tarmlidelser, behandles for syndromer foraarsaget af ernaeringforstyrrelser hos nyfoedte og boern, lider af syndromet endogen overproduktion af ammoniak, behandles for manglende tarmfunktion i perioden efter en operation og efter langvarigt sengeleje. Blandt de personer, som skal bruge laktulose, findes der boern, spaedboern og gamle med kroniske sygdomme.

Dette forklarer den strenghed, hvormed laktuloses hoeje kvalitetsniveau hidtil er blevet fastsat. Ved den nuvaerende industrielle fremstilling af laktulose overholdes en renhedsgrad, som ligger naer ved de maksimale graensevaerdier (svarende til 98-99%), og som eneste oploesende middel anvendes vand.

Nogle europaeiske medicinalvarefirmaer udoever pres for at faa indfoert en laktulose med en lavere renhedsgrad end den, der hidtil er blevet regnet for den optimale, i farmakopéen, og hvor der endvidere ved fremstillingsprocessen anvendes metanol eller bor.

Hvis denne aendring bliver godkendt, vil ikke blot laktuloses renhedsgrad blive mindre, men endvidere vil de urenheder, der er til stede, netop bestaa af metanol og bor, som begge er notorisk toksiske stoffer.

Vil Kommissionen derfor oplyse, om den ikke mener, at man boer gribe omgaaende ind over for de kompetence udvalg med henblik paa at hindre den i denne forespoergsel omtalte aendring?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (21. juni 1996)

En ny monografi i den europaeiske farmakopé vedroerende krystallinsk laktulose (i form af krystallinsk pulver) er ved at blive udarbejdet efter at vaere blevet redigeret paa grundlag af en tidligere vedtaget monografi om laktuloseoploesning. Med spoergsmaalet henvises der altsaa til et monografiudkast, som i september 1995 blev offentliggjort til offentlig hoering. Resultaterne heraf vil blive taget med i betragtning ved udformningen af den endelige ordlyd, som efter planerne skulle blive vedtaget af den europaeiske farmakopé-kommission i loebet af november 1996.

Kommissionen tiltraadte i juni 1994 ((Raadets afgoerelse nr. 94/358/EF af 16. juni 1994, EFT L 158 af 25.6.1994, s. 17. )) konventionen om en europaeisk farmakopé, og Kommissionen afgiver stemme paa medlemsstaternes vegne vedroerende alle ikke-tekniske spoergsmaal. Hvad angaar de tekniske spoergsmaal saasom f.eks. godkendelsen af en monografi, er det de enkelte medlemsstaters delegationer, der deltager i afstemninger-ne i henhold til énstemmighedsprincippet. Kommissionen er derfor inkompetent i det forelagte tilfaelde, men har dog underrettet den europaeiske farmakopékommissions sekretariat om de bekymringer, der gives udtryk for i denne forespoergsel.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1632/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Projektforslag vedroerende handicapvenlige byer og andre lokaliteter

Hvor mange mennesker deltog i alt i de planlaegningskonferencer vedroerende dette projekt, der blev afholdt i Barcelona sidste aar og i Bologna i aar, og hvilken andel heraf og hvilket antal var selv handicappede?

Hvor mange og hvor stor en andel af de organisationer, der var repraesenteret ved hver konference, var organisationer af handicappede (dvs. med bestyrelser omfattende mindst 51% handicappede eller foraeldre til handicappede boern)?

Vil Kommissionen i sin afgoerelse om eventuel EU-stoette til dette initiativ sikre, at 75% af alle beloeb udbetales til saadanne repraesentative organisationer af handicappede paa lokalt plan?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. juli 1996)

Kommissionen havde ikke ansvaret for afholdelsen af konferencerne i Barcelona og Bologna og er derfor ikke i besiddelse af de oplysninger, de aerede medlem anmoder om. I overensstemmelse med principperne for Helios II-programmet tilskynder Kommissionen massivt til, at handicappede deltager i alle aktioner, der nyder godt af faellesskabsstoette. Kommissionen kraever dog ikke, at de handicappede registreres med dette formaal.

Kommissionens repraesentant ved konferencerne i Barcelona og Bologna kunne konstatere, at de lokale handicaporganisationer var overordentlig velrepraesenterede.

Endelig har Kommissionen endnu ikke udarbejdet et forslag med sigte paa at stoette byers aktioner til fordel for handicappede.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1603/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Handicapvenlige byer og lokaliteter

Kan Kommissionen oplyse, hvilke droeftelser der har fundet sted med GD XVI vedroerende dette initiativ efter Barcelona-erklaeringen sidste aar og det nylige moede i Bologna, samt hvorvidt der er stillet forslag om EU-finansiering under artikel 10 i URBAN-programmet eller eventuelle andre programmer?

Kan Kommissionen endvidere bekraefte, at GD V ikke har stillet forslag til finansiering af dette initiativ, navnlig ikke over konto B3-4102, da dette ville stride mod princippet om samordning af programmer for handicappede?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (31. juli 1996)

Kommissionen undersoeger i oejeblikket, hvilke midler der er mest hensigtsmaessige med henblik paa at tilfoeje en mervaerdi paa faellesskabsplan til de initiativer, byerne har taget til fordel for handicappede.

Der er endnu ikke vedtaget et forslag herom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1611/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Stoette i offentligheden i EU til bistand og udvikling

Har Kommissionen kendskab til, i hvilket omfang offentligheden i de forskellige medlemsstater bakker op om udviklingsbistanden til udviklingslandene, og hvorledes denne opbakning aendrer sig med tiden?

Hvor stor opbakning er der bag henholdsvis den af medlemsstaterne ydede bilaterale bistand og EU's multilaterale bistand?

Har Kommissionen kendskab til tilsvarende offentlige opinionsundersoegelser vedroerende udviklingspolitikkens maalsaetninger?

Agter Kommissionen at tage initiativer paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (11. juli 1996)

Den Eurobarometer-undersoegelse af holdningen til U-landene der blev foretaget i 1995, viste at 77,4% af EF-borgerne gaar ind for udviklingsstoette. I tidsrummet fra 1991 til 1995 er der saaledes sket en tilbagegang paa 3,7 point i befolkningens holdning til stoetten udviklingslandene. Kommissionen forelagde resultaterne af denne meningsmaaling paa en pressekonference den 21. maj 1996. Parlamentsmedlemmerne kan faa tilsendt mere detaljerede resultater om de enkelte medlemsstater ved henvendelse til Kommissionen.

Undersoegelser i Det Forenede Kongerige viser at 85% af de adspurgte i 1991 gik ind for bilateral bistand, men at dette tal i 1992 var faldet til 75%, og at offentlighedens holdning til udviklingsstoette tenderer i retning af tallene for aarene 1988 og 1989, dvs. henholdsvis 71% og 72%. Dette er de eneste undersoegelser i medlemsstaterne som Kommissionen har kendskab til.

Det fremgaar ogsaa af den ovennaevnte Eurobarometer-undersoegelse at udviklingsstoetten er et omraade hvor det betragtes som vigtigt at EU engagerer sig. Det kan saaledes naevnes at udviklingsstoetten kommer ind paa fjerdepladsen naar EF-borgere faar forelagt en liste med ti forslag til foranstaltninger og bliver bedt om at tage stilling til hvilke af disse foranstaltninger der bedst egner sig til at blive gennemfoert i faellesskab. Samme undersoegelse viser ogsaa at Faellesskabets indsats paa udviklingsomraadet har en meget lav profil i folks bevidsthed.

For at raade bod herpaa har Kommissionen for nylig ivaerksat en informationsplan omkring Faellesskabets udviklingssamarbejde. Sigtet er at goere det klart for EF-borgerne i hvor hoej grad de problemer de kaemper med, herunder arbejdsloeshed, miljoe, sundhed og sikkerhed, haenger sammen med det utilstraekkelige udviklingsniveau i store dele af verden. Det er klart at udviklingen ikke blot maa vaere miljoemaessigt, men ogsaa socialt, kulturelt og politisk baeredygtig, hvis man skal tilgodese befolkningens velfaerd og sikre at det fremspirende komplekse globale system - der indebaerer en stor indbyrdes afhaengighed - fungerer ordentligt. Der goeres ogsaa rede for at udviklingsstoette er noedvendig, ikke blot af humanitaere aarsager, men fordi det er i donorlandenes egen vitale interesse. Og endelig vil I-landene komme til at drage fordel af stoerre markeder og solidaritet mellem samtlige folkeslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1312/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: Samarbejdet med ikke-statslige handicaporganisationer

Hvor stor en andel i tal, beloeb og procent af samarbejdet med ikke-statslige handicaporganisationer anvendes til finansiering af repraesentative handicaporganisationer (dvs. organisationer, hvor mindst 51% af bestyrelsesmedlemmerne er handicappede eller foraeldre til handicappede boern)? Hvilke kriterier anlaegger man for at traeffe afgoerelse om saadanne tilskud, og har Europa-Parlamentet adgang hertil? Vil Kommissionen udforme kriterier med henblik paa at sikre, at mindst 75% af pengene til samarbejdet med ikke-statslige organisationer gaar til saadanne repraesentative handicaporganisationer naeste aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (8. juli 1996)

Kommissionen beklager, at den ikke har de oenskede oplysninger om den finansieringsandel, der bevilges til handicaporganisationer som defineret af det aerede medlem. Yderligere oplysninger herom kan faas ved at kontakte Det Europaeiske Handicapforums sekretariat, 79 avenue Cortenberg, 1049 Bruxelles. Kommissionen er i hoej grad opmaerksom paa behovet for at sikre, at handicaporganisationer repraesenteres korrekt i forbindelse med finansiering, der bevilges til samarbejde med ikke-statslige organisationer (NGO'er).

De kriterier, der anvendes i forbindelse med frigoerelse af midler i sammenhaeng med NGO-samarbejdet inden for HELIOS-programmet, er fastlagt i de generelle regler for samfinansiering. En kopi af disse regler sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Kommissionen forbereder i oejeblikket en meddelelse, som vil fastlaegge dens generelle strategi paa handicapomraadet. I denne sammenhaeng undersoeger Kommissionen mulighederne for at tilskynde til samarbejde med de handicappedes ikke-statslige organisationer.