SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0028/00

af Nelly Maes (Verts/ALE) og Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(20. januar 2000)

Om: Menneskerettigheder i Tyrkiet

Verden er ikke blevet fredeligere siden afslutningen af den kolde krig. Trods fremkomsten af nye aktører er statsmagten stadig ansvarlig for hovedparten af torturtilfældene. Den i London hjemmehørende stiftelse Medical Foundation for the Care of Victims of Torture har gennem længere tid taget sig af ofre for mishandling og (krigs)vold.

Langt den største gruppe patienter i Medical Foundation for the Care of Victims of Torture kommer fra Kurdistan i Tyrkiet. Alex Sklan, der er medarbejder ved stiftelsen, beskriver i dagbladet De Morgen fredag den 24. december 1999 Tyrkiet som en torturstat. Mishandling er et endemisk og rutinemæssigt forekommende fænomen som led i den såkaldte opretholdelse af ro og orden.

1. Er Rådet bekendt med det arbejde, som Medical Foundation for the Care of Victims of Torture i London udfører til fordel for ofrene for mishandling og krigsvold? a) Vil Rådet i benægtende fald orientere sig udførligt om aktiviteterne i Medical Foundation for the Care of Victims of Torture under henvisning til betydningen heraf for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og udvidelsen af Den Europæiske Union? b) Kan Kommissionen i bekræftende fald tilslutte sig, at langt den største gruppe patienter i Medical Foundation for the Care of Victims of Torture kommer fra Kurdistan i Tyrkiet, således som det anføres af stiftelsens medarbejder Alex Sklan?

2. Finder Rådet at det af Alex Sklan benyttede udtryk torturstat er anvendeligt for Tyrkiets vedkommende? Er det i benægtende fald Rådets opfattelse, at en medarbejder ved en instans specialiseret i behandling af ofre for mishandling og (krigs)vold med urette benytter udtrykket torturstat om Tyrkiet? Hvordan forklarer Rådet i givet fald, at langt den største gruppe patienter i Medical Foundation for the Care of Victims of Torture kommer fra Kurdistan i Tyrkiet, således som det anføres af stiftelsens medarbejder Alex Sklan?

3. Kan Rådet tilslutte sig opfattelsen hos stiftelsens medarbejder Alex Sklam, at mishandling er et endemisk og rutinemæssigt forekommende fænomen som led i den såkaldte opretholdelse af ro og orden? Hvorfor kan Rådet i benægtende fald ikke tilslutte sig denne opfattelse, og hvordan kan dets holdning forenes med det forhold, at langt den største gruppe patienter i Medical Foundation for the Care of Victims og Torture kommer fra Kurdistan i Tyrkiet, således som det anføres af stiftelsens medarbejder Alex Sklan?

Svar

(28. marts 2000)

Rådet ser med tilfredshed på alle de bestræbelser i medlemsstaterne, som bidrager til at forbedre situationen for ofre for tortur og vold, herunder de bestræbelser, som de ærede medlemmer nævner. Det er ikke bekendt med Alex Sklans udtalelser om Tyrkiet, som de ærede medlemmer henviser til. Rådet har ikke for vane at vurdere ikke-statslige organisationers arbejde, men er af den opfattelse, at dette falder ind under de nationale myndigheders kompetence.

Rådet er fortsat bekymret over menneskerettighedssituationen i Tyrkiet. På baggrund af Europa-Parlamentets anmodning til Rådet i forbindelse med den samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentets om at gennemføre den afsluttende fase af toldunionen, overvåger Rådet fortsat nøje menneskerettighederne og den demokratiske udvikling i Tyrkiet.

Endvidere er Rådet overbevist om, at de beslutninger, der blev taget af Det Europæiske Råd i Helsingfors, vil tilskynde Tyrkiet til at tage yderligere skridt med hensyn til menneskerettigheder og demokrati. Det Europæiske Råd i Helsingfors besluttede, at Tyrkiet er et kandidatland, der vil kunne tiltræde EU på grundlag af de samme kriterier som dem, der gælder i forhold til de andre kandidatlande. Det er en forudsætning for at indlede tiltrædelsesforhandlinger under nogen form, at de politiske Københavns-kriterier opfyldes. Rådet understreger, at stabile institutioner med garanti for menneskerettighederne og respekt for og beskyttelse af minoriteter hører til blandt de politiske Københavns-kriterier.

I henhold til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Helsingfors og med udgangspunkt i den eksisterende europæiske strategi vil Tyrkiet, ligesom de andre kandidatlande, nyde godt af en førtiltrædelsesstrategi til at stimulere og understøtte dets reformer. Denne vil omfatte en udvidet politisk dialog med vægten lagt på fremskridt i retning af opfyldelse af det politiske kriterium for tiltrædelse, bl.a. med særlig henvisning til menneskerettighedsspørgsmål. I praksis vil Rådet komme ind på menneskerettighedsspørgsmål på alle møder, som er led i den politiske dialog med de tyrkiske myndigheder på udenrigsminister- og politisk direktørniveau.