ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1851/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Manglende overholdelse af faellesskabsregler paa miljoeomraadet fra Regionalraadet i Toscana

Med sin afgoerelse nr. 176 af 05.05.1994 tilsidesatte Regionalraadet i Toscana de europaeiske regler paa miljoeomraadet ved under sin genbehandling af regionalplanen for tilrettelaeggelse af affaldsbehandlingen at bekraefte tilladelsen til en speciallosseplads og eventuelle »faste anlaeg« i Motrena in Agro i kommunen Colle Val d'Elsa (ca. 600.000 m3).

Dette er en overtraedelse af Raadets direktiv 337/85/EOEF af 27.06.1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet, Raadets direktiv 80/68/EOEF af 17.12.1979 om beskyttelse af grundvandet mod forurening foraarsaget af visse farlige stoffer og Raadets direktiv 82/176/EOEF af 22.03.1982 om graensevaerdier og kvalitetsmaalsaetninger for udledninger af kviksoelv fra elektrolyse af alkaliske klorider. Faellesaktens artikel 130 R giver udtrykkeligt Faellesskabet befoejelser paa miljoeomraadet, og Maastricht-traktaten har medfoert en integration af miljoepolitikken i Faellesskabets maalsaetninger.

Regionalraadet i Toscana har derfor tilsidesat baade aand og bogstav i europaeisk miljoelovgivning. Agter Kommissionen at gribe ind for at sikre, at de europaeiske borgeres rettigheder beskyttes i overensstemmelse med traktaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (5. september 1996)

Kommissionen er via en klage blevet underrettet om den beslutning, Regionalraadet for Toskana har truffet om aabning af en speciallosseplads i Montrena in Agro i kommunen Colle Val d'Elsa. Kommissionen vil henvende sig til de italienske myndigheder, saa snart den har modtaget de yderligere oplysninger, den har anmodet de klagende parter om.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2250/96 af Umberto Bossi (ELDR) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Oversaettelse af initiativerne under det 4. FTU-handlingsprogram

Under henvisning til de lidet udtoemmende svar paa skriftlig forespoergsel E-1255/96 anmodes Kommissionen om at uddybe sine svar paa foelgende spoergsmaal:

Ud fra hvilke kriterier tilgodeser Kommissionen nogle EU-sprog - hvorved andre skades - naar den offentliggoer oplysningsmateriale og ansoegningsformularer vedroerende FTU-rammeprogrammerne?

Mener Kommissionen ikke, at den forsinkede offentliggoerelse paa de officielle EU-sprog af stoettematerialet til programmerne reelt forfordeler virksomheder i de stater, hvis nationalsprog ikke er et af de »prioriterede« sprog (engelsk, tysk og fransk)?

Mener Kommissionen ikke, at dette vilkaarlige valg reelt udgoer en stiltiende aftale om »unfair konkurrence« mellem virksomhederne fra EU's medlemsstater?

Hvorledes vil Kommissionen sikre, at der gives lige adgang (hvormed der menes sproglig lighed) til FTU-programmerne for alle virksomheder i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (28. oktober 1996)

Der henvises til Kommissionens svar paa det aerede medlems skriflige forespoergsel E-1255/96 ((EFT C 322 af 28.10.1996, s. 45. )), som stadig er fyldestgoerende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2219/96 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Stoette fra Den Europaeiske Socialfond til omskoling og genindslusning af arbejdstagere

Arbejderne ved gruppen IRITECNA/FINTECNA-IRI, der har vaeret medlemmer af arbejdsloeshedskassen siden oktober 1993, haevder i en fagforeningsmeddelelse, at EU har afsat 4.500 mia under Den Europaeiske Socialfond til omskoling og genindslusning af arbejdstagerne ved ovennaevnte kriseramte virksomheder.

Kan Kommissionen paa denne baggrund besvare foelgende:

1. Er det rigtigt, at der er tildelt en saadan stoette?

2. Hvorledes er stoetten i bekraeftende fald blevet anvendt? Arbejdstagerne ved de paagaeldende virksomheder (hvoraf mange inden laenge vil miste deres arbejdsloeshedsstoette) undrer sig nemlig over, hvad stoetten er blevet anvendt til, og er bange for, at den er blevet forvaltet paa en saerdeles uheldig maade, som det tidligere er sket i forbindelse med tilsvarende former for stoette.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (1. oktober 1996)

IRI er en af modtagerne af stoette fra de operationelle programmer »Enti pubblici« i programperioden 1989-1993.

Paa nuvaerende tidspunkt raader Kommissionen ikke over oplysninger om finansiering af 4.500 milliarder LIRE fra Den Europaeiske Socialfond til omskoling og genindslusning af arbejdstagere ved virksomhederne Iritecna/Fintecna.

Kommissionen har anmodet de italienske myndigheder om oplysninger herom. Saa snart oplysningerne fremsendes, vil Kommissionen underrette det aerede medlem om de italienske myndigheders svar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1835/96 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Medlemsstaternes foranstaltninger angaaende specifikt slagteaffald fra okser

I november 1994 indfoerte britiske myndigheder bestemmelser om, at indvolde og brisler fra kalve under seks maaneder skulle henhoere under definitionen af specifikt slagteaffald fra okser. Forbudet mod anvendelse af specifikt slagteaffald fra okser til menneskefoede og dyrefoder traadte i kraft den 25. september 1990.

I henhold til de britiske statistikker over udenrigshandelen i 1995, eksporterede Storbritannien 424.000 kalve paa under seks maaneder til andre EU-medlemsstater. Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger, der er truffet i samtlige EU-medlemsstater for at sikre, at man ved slagtningen af kalve med oprindelse i Det Forenede Kongerige nu som tidligere fjerner ovennaevnte specifikke slagteaffald fra okser? Kan Kommissionen endvidere bekraefte, at der i hver enkelt medlemsstat, som har importeret britiske kalve er forbud mod, at dette specifikke slagteaffald fra okser indgaar i foedekaeden for mennesker og dyr?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (31. juli 1996)

Der har ikke vaeret noget forbud mod specificeret bovint slagteaffald i medlemsstaterne, som specifikt omfattede slagtekalve med oprindelse i Det Forenede Kongerige (UK). Som foelge af den nuvaerende BSE-krise blev slagtekalve i Belgien, Frankrig og Nederlandene, der var indfoert fra UK, destrueret, og ejerne fik kompensation for destruktionen i henhold til regler i markedsordningen.

Nogle medlemsstater, fx Frankrig, Irland og Portugal, har indfoert nationale restriktioner over for eller forbud mod nogle former for bovint slagteaffald.

Kommissionen har hoert Den Videnskabelige Veterinaerkomité, og der er nedsat en undergruppe, som skal vurdere behovet for yderligere BSE-foranstaltninger i andre medlemsstater end UK.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1762/96 af Ria Oomen-Ruijten (PPE) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Deponering af radioaktivt materiale i graenseomraader

Det forekommer stadig oftere, at radioaktivt materiale deponeres midlertidigt i depoter i graenseomraader, hvilket foruroliger befolkningen i nabomedlemsstaten i stigende grad. Kan Kommissionen oplyse foelgende:

1. Hvilke faellesskabsforskrifter giver borgere, miljoeforeninger og kommuner mulighed for effektivt at sikre deres ret til et sundt miljoe?

2. Sikrer de gaeldende faellesskabsforskrifter denne ret i tilstraekkelig grad?

3. Finder Kommissionen det hensigtsmaessigt, at medlemsstaterne i fremtiden styrker deres samarbejde politisk og retsligt?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-1762/96, E-1763/96 og E-1764/96 (16. september 1996)

Alle medlemsstater benytter midlertidige deponeringsanlaeg til radioaktivt affald, indtil der er etableret slutdeponeringsanlaeg for visse kategorier eller alle typer affald. Medlemsstaterne er ansvarlige for udstedelse af tilladelse til at drive disse anlaeg og for kontrollen hermed, men beskyttelsen af befolkningen i medlemsstaterne skal vaere i overensstemmelse med bestemmelserne i de grundlaeggende normer for beskyttelse mod bestraaling (Raadets direktiv 80/836 og 84/467 Euratom). De tilladte doser er blevet nedsat i de normer, som blev vedtaget for nylig (Raadets direktiv 96/29/Euratom), og som skal vaere implementeret i de nationale bestemmelser inden 13. maj 2000.

I henhold til artikel 37 i Euratom-traktaten skal hver medlemsstat forsyne Kommissionen med alle oplysninger vedroerende enhver plan om bortskaffelse af radioaktivt affald, hvis ivaerksaettelsen af denne plan kan medfoere en radioaktiv kontaminering af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum. I sin henstilling af 7. december 1990 (91/4/Euratom) om gennemfoerelsen af artikel 37 foreslaar Kommissionen, at deponeringsanlaeg medtages i denne procedure.

Den foreslaaede revision af Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 5. 7.1985. )) omfatter ikke kun midlertidige deponeringsanlaeg, men ogsaa mere detaljerede proceduremaessige krav om graenseoverskridende konsultationer i tilfaelde, hvor et projekt i en medlemsstat antages at kunne faa vaesentlige virkninger paa miljoeet i en anden medlemsstat. Hvis disse nye bestemmelser vedtages af Raadet i den nuvaerende form vil de imidlertid kun gaelde for de ansoegninger om anlaegstilladelse, som medlemsstaterne har forelagt en kompetent myndighed paa eller efter den gennemfoerelsesdato, der er fastsat i det reviderede direktiv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2315/96 af Martina Gredler (ELDR) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Udviklingen paa arbejdsmarkedet for kvinder

Udviklingen i den seneste tid kan indvirke negativt paa arbejdsmarkedssituationen for kvinder. AEndringen af arbejdspladserne i takt med udviklingen af ny teknologi og omfordelingen af arbejdet kan foere til, at der gaar uforholdsmaessigt mange kvindearbejdspladser tabt.

Har Kommissionen allerede indledt undersoegelser med henblik paa at fastslaa, i hvilket omfang kvindearbejdspladser er truet?

Hvilke erhvervsgrupper er saerligt ramt?

Hvilken strategi agter Kommissionen at foelge for allerede i skolen at vaekke pigernes interesse for uddannelser, der ikke specielt er kvindeuddannelser, og som er teknologiorienterede?

Goeres kvindelige arbejdstagere inden for de saerligt truede erhvervsgrene opmaerksom paa situationen og advares de om den truende arbejdsloeshed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. oktober 1996)

Faellesskabsinitiativet Employment-Now (nye muligheder for kvinder) omfatter en foranstaltning, som vedroerer erhvervsuddannelse, herunder erhvervsuddannelse til at kvalificere ansoegere til beskaeftigelse i sektorer og erhverv, hvor kvinder er underrepraesenteret, i ledelse paa forskellige niveauer og i nyoprettede stillinger.

Faellesskabsinitiativet Adapt hjaelper baade maend og kvinder gennem en udvikling af arbejdsstyrken bestaaende i en forbedring af kvalifikationer, intern og ekstern fleksibilitet og sikring af en stoerre erhvervsmaessig mobilitet.

Kommissionen har allerede i 80erne tilskyndet til en politik til understoettelse af unge pigers interesse for teknologisk betonede uddannelser uden saerlige kvindelige traek. Faellesskabets foerste handlingsprogram om fremme af lige muligheder for kvinder (1982- 1985) ((Dok. KOM(81) 758 endel. udg. )) omfattede en tilskyndelse for medlemsstaterne til at traeffe foranstaltninger med henblik paa at faa piger i skolen til at vaelge forskellige erhverv og mestre nye teknologier, blandt andet paa omraadet orientering og oprindelig og videregaaende erhvervsuddannelse. Raadets og undervisningsministrenes resolution fra 1985 om et handlingsprogram om lige muligheder for piger og drenge paa uddannelsesomraadet ((EFT C 166 af 5.7.1985. )) tog ligeledes sigte paa skolens orientering mod erhvervslivet som en tjenesteydelse for alle eleverne med det sigte at bevaege baade drenge og piger til at vaelge utraditionelle erhverv.

I Faellesskabets fjerde handlingsprogram paa mellemlang sigt om lige muligheder for kvinder og maend (1996-2000) ((EFT C 306 af 17.11.1995. )) foreslaar Kommissionen at tilskynde unge piger og drenge til at skaffe sig de kvalifikationer, der traditionelt anses for at vaere bestemt for det andet koen, baade gennem sine initiativer og sine handlingsprogrammer paa dette omraade (Socrates, Leonardo, Media) og i hvidbogen »Undervise og laere - paa vej mod det kognitive samfund« ((Dok. KOM(95) 590 endel. udg. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1897/96 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Anvendelse af sprog og sprogkrav

Det vil vaere Kommissionen bekendt, at anvendelsen af alle officielle sprog og navnlig nederlandsk ligger mig staerkt paa sinde. Trods mine forskellige forespoergsler og bemaerkninger og trods de mange loefter fra Kommissionens side konstaterer jeg fortsat mange overtraedelser af Kommissionens egne bestemmelser. I et engelsksproget stillingsopslag, COM/R/A/180, var den adresse, ansoegningerne skulle sendes til, saaledes kun angivet paa fransk, og i EFT C 151 A kraeves det, at ansoegerne har saerdeles godt kendskab til engelsk og fransk.

Hvilke sanktioner paalaegges der paa baggrund af disse overtraedelser af EU-retten? Dersom Kommissionen ikke overvejer at paalaegge sanktioner, hvordan kan den da forsvare, at dens egne anvisninger (som gengivet gentagne gange i svar paa parlamentariske forespoergsler) overtraedes saa aabenlyst?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (13. september 1996)

Kommissionen erkender, at den har begaaet en fejl ved kun at anfoere sin adresse paa fransk i det engelsksprogede stillingsopslag KOM/R/A/180. Kommissionen mener dog, at selv om det er en beklagelig fejl, er det ikke en overtraedelse af faellesskabsretten.

Med hensyn til den af det aerede medlem naevnte meddelelse om udvaelgelsesproeve vil Kommisisonen gerne henlede hans opmaerksomhed paa vedtaegtens artikel 28, litra f), hvori det som almindelig betingelse for ansaettelse anfoeres, at ansoegeren har »indgaaende kundskaber i et af Faellesskabernes sprog og tilfredsstillende kundskaber i et andet af Faellesskabernes sprog i det omfang, dette er noedvendigt for hans hverv«. Da den paagaeldende artikel kun omhandler minimumskrav, er der intet til hinder for, at der i meddelelsen om udvaelgelsesproeven fastsaettes strengere betingelser svarende til de saerlige krav til de stillinger eller stillingskategorier, som ansoegerne skal ansaettes i.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2138/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (3. august 1996)

Om: Forpligtelse til garantistillelse i Italien for at faa adgang til faellesskabsinitiativerne ADAPT, beskaeftigelsesforanstaltninger (Now-Horizon-Youthstart) og Den Europaeiske Socialfond

I Italien skal de uddannelsesinstitutioner, der oensker at goere brug af faellesskabsmidlerne med henblik paa uddannelsesprojekter i forbindelse med Den Europaeiske Socialfond og faellesskabsinitiativerne ADAPT og beskaeftigelsesinitiativer ((Now-Horizon-Youthstart) forelaegge en garantistillelse fra en bank.

Denne forpligtelse, der kun forekommer i Italien, medfoerer uudholdelige problemer og omkostninger saerlig for undervisningsorganer og andre institutioner, isaer hvis de tilhoerer den ikke-udbyttegivende sektor.

Kan Kommissionen oplyse, om denne forpligtelse er afledt af faellesskabsbestemmelser eller udelukkende kraeves af de italienske myndigheder?

Kan Kommissionen desuden oplyse, om den agter at intervenere over for de italienske myndigheder med henblik paa en aendring af disse bestemmelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (9. oktober 1996)

Kommissionen er i faerd med at undersoege de naevnte forhold i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2791/96 af Joern Svensson (GUE/NGL) til Kommissionen (14. oktober 1996)

Om: Undtagelse fra EU's regler paa alkoholomraadet

Under de svenske forhandlinger om medlemskab mellem Sverige og EU i 1994 opnaaede Sverige en undtagelse fra EU's regler om indfoersel af alkohol. For Sveriges vedkommende indebaerer undtagelsen, at hver person, som rejser ind i Sverige, kun maa medtage 1 liter sprit, 3 liter hedvin, 5 liter vin og 15 liter oel. I de svenske medier er det i den senere tid blevet fremstillet, som om Kommissionen indtager en uforsonlig holdning til en forlaengelse af aftalen, samt at undtagelsen ikke skal goeres permanent.

Er det Kommissionens opfattelse, at en undtagelse paa dette omraade for Sveriges vedkommende ogsaa kan have gyldighed efter 1.1.1999?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (25. oktober 1996)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-479/96 fra Per Gahrton ((EFT C 217 af 26.7.1996. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2104/96 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Uddannelseskurser »lige muligheder«

Kommissionen oensker i form af en kursuspakke at goere dets embedsmaend bekendt med programmet om positive foranstaltninger vedroerende lige muligheder.

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor disse kurser kun afholdes paa engelsk og fransk? Er dette ikke i strid med »de lige muligheders politik«, hvorefter embedsmaend med 15 forskellige modersmaal boer faa samme muligheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (16. september 1996)

Kommissionens orientering om lige muligheder er en integrerende del af det introduktionskursus, Kommissionen tilbyder sine nyansatte medarbejdere.

Formaalet med introduktionskurset er at lette nyansatte tjenestemaends og oevrige ansattes harmoniske integrering lige fra starten.

Introduktionskurset bestaar af fem moduler og gentages med jaevne mellemrum, og den enkelte deltager kan saaledes vaelge det kursus, der passer vedkommende bedst, bl.a. ud fra hensynet til den tjeneste han eller hun arbejder i.

De sprog, kurserne tilbydes paa, er i det store og hele valgt ud fra de oensker, deltagerne har givet udtryk for, og det sikres i alle tilfaelde, at alle deltagere har et godt aktivt eller passivt kendskab til det anvendte sprog.

For at sikre den bedst mulige udnyttelse af Kommissionens begraensede budgetmaessige og menneskelige ressourcer paa uddannelsesomraadet kan kurserne kun tilbydes, naar der kan sammensaettes tilstraekkeligt store hold, og det er derfor ikke muligt at tilbyde dem paa alle EU-sprogene.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2404/96 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Oplysning om størrelsen af EF-støtten til Saarland fra januar 1995 til december 1995



EF-Tidende nr. C 365 af 04/12/1996 s. 0114



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2404/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996) Om: Oplysning om stoerrelsen af EF-stoetten til Saarland fra januar 1995 til december 1995 Til hvilke foranstaltninger og med hvilke beloeb er der i 1995 ydet EU-stoette til Saarland fra: 1. Den Europaeiske Socialfond, 2. det fjerde forskningsrammeprogram, 3. Den Europaeiske Regionaludviklingsfond? 4. faellesskabsprogrammerne paa omraaderne for miljoe og energi, 5. Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, 6. andre EU-programmer? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (4. oktober 1996) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2014/96 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Peer Review System og Internet

En konference organiseret af OECD i Danmark for nylig med titlen »The Global Research Village« har rejst ikke saa faa spoergsmaal om fremtiden for det system, der er baseret paa »peer review« som mulighed for offentliggoerelse i de vigtigste videnskabelige tidsskrifter.

Internets voksende omfang goer det muligt at kompensere for den traditionelle fremgangsmaades langsomhed og aabner alternative veje som f.eks. den saakaldte »open peer commentary«.

Findes der i Europa initiativer svarende til »Los Alamos Physics Information Service« (som ifoelge The Economist fra 22. juni 1996 leverer 70 fortryk om dagen og dagligt »besoeges« af over 40.000 fysikere)? Hvad mener Kommissionen under alle omstaendigheder om den bedste maade til at sikre kvaliteten i offentliggoerelsen af videnskabelige resultater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (13. september 1996)

Saa vidt Kommissionen er orienteret findes der ikke nogen tilsvarende database i Europa som den i Los Alamos, som det aerede medlem naevner. Selv i USA er der her tale om et isoleret forsoeg, som der langtfra er enighed om.

Paa trods af systemets begraensninger og mangler er det nuvaerende »peer-review-system« for videnskabelige offentliggoerelser trods alt den bedste garanti for kvaliteten. For at udnytte dette systems fordele samtidig med de fordele, som den elektroniske offentliggoerelse indebaerer, bl.a. med hensyn til udgifter og hurtighed, har flere forskere foreslaaet, at der i stedet for at lade forskerne vurdere artiklerne via »frie kommentarer« indfoeres et evalueringsystem med »peer-review« for de elektroniske offentliggoerelser.

Kommissionen har tillid til, at den videnskabelige verden vil kunne indfoere et system, der goer det muligt at opfylde kravene baade om kvalitet og effektivitet i forbindelse med videnskabelige offentliggoerelser. Den foelger opmaerksomt udviklingen paa dette omraade, og er parat til at deltage i de diskussioner om disse spoergsmaal, der gennemfoeres paa nationalt og internationalt plan. Repraesentanter for Kommissionen deltog i oevrigt i den konference, som det aerede medlem naevner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2029/96 af Sir Jack Stewart-Clark (PPE) til Raadet (15. juli 1996)

Om: Refusion af skat paa ejendomssalg i Spanien

Den spanske lovgivning kraever, at en udenlandsk statsborger, der saelger sin ejendom i Spanien, skal betale 10% af udbyttet til skattemyndighederne. Dette beloeb refunderes principielt inden for en frist paa 3-6 maaneder, saafremt saelgeren kan bevise, at pengebeloebet anvendtes til vedligeholdelse og andet arbejde, som er fradragsberettiget.

Men som regel overholdes den fastsatte frist aldrig og fortsaetter i aarevis, uden at der findes en loesning, hvilket resulterer i unoedvendige yderligere udgifter til juridisk bistand for de personer, der engang besad ejendom i Spanien.

Hvilke foranstaltninger agter den spanske regering at traeffe for at bringe denne uacceptable situation til ophoer?

Svar (10. oktober 1996)

Raadet har ikke kompetence til at besvare det aerede medlems spoergsmaal, som snarere boer rettes til myndighederne i den paagaeldende medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1399/96 af Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Edb-programmer og det 21. aarhundrede

Ifoelge sagkyndige er de tidsure, som anvendes i mange edb-programmer, ikke forberedt paa aarhundredeskiftet. Det vil efter den 1. januar 2000 i mange programmer kunne foere til driftsforstyrrelser.

1. Har Kommissionen et skoen over det eventuelle omfang af ovennaevnte problem?

2. Hvorvidt er de programmer, som Kommissionen selv anvender, forberedt paa overgangen til et nyt aarhundrede? Kan Kommissionen sikre, at dens egne programmer vil koere normalt videre?

3. Hvorvidt kan Kommissionen fremme, at andre brugere bliver gjort opmaerksomme paa denne eventuelle tidsindstillede edb-bombe?

4. Mener Kommissionen inden for rammerne af sine kontakter med medlemsstaterne og industrien at kunne bidrage til en loesning af ovennaevnte problem?

5. Har Kommissionen faaet kendskab til den investering, som virksomheden Philips i den sammenhaeng har vaeret noedt til at foretage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (12. juli 1996)

Kommissionen er bekendt med dette tekniske problem. For sit eget vedkommende har den allerede truffet alle noedvendige foranstaltninger sammen med de paagaeldende industrier, for at kodningen af oplysninger sker paa en saadan maade, at overgangen til det 21. aarhundrede vil foregaa uden vanskeligheder.

Spoergsmaalet er ligeledes blevet rejst paa moedet i Raadet den 27. juni 1996, hvor man enedes om at nedsaette en gruppe under forsaede af Kommissionen med henblik paa at overveje og udarbejde eventuelle loesninger paa dette problem.