SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1480/99

af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Genopbygning af de broer over Donau, der blev ødelagt under Kosovo-krigen

Blandt de katastrofale virkninger af NATO's krig kan nævnes ødelæggelsen af broerne over Donau, som udgør en blokering af økonomien i hele regionen, som vil få særlig alvorlige konsekvenser for Bulgariens og Rumæniens handel.

1. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe, for at genopbygningen af de broer over Donau, som blev ødelagt under krigen, straks kan påbegyndes?

2. Hvilken og hvor stor en støtte vil Kommissionen yde for at forhindre, at de økonomiske forbindelser mellem landene i denne region og mellem disse og EU-landene lider yderligere skade?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(15. oktober 1999)

1. Kommissionen er klar over de alvorlige økonomiske virkninger, som ødelæggelsen af broerne over Donau har haft for de nærliggende lande. Dette gælder ikke alene de bilaterale økonomiske forhold mellem Serbien og dets nabolande, men også andre lande langs floden, der traditionelt anvender Donau som sejlrute mellem Rhinen og Sortehavet. For nylig er der også udtrykt bekymring over eventuelle oversvømmelser langs floden.

I betragtning af det nuværende politiske regime i Beograd, og sanktionerne mod Serbien, har Rådet under de nuværende omstændigheder udelukket enhver bistand fra Fællesskabet, ud over en ren humanitær bistand. Der er derfor ingen mulighed for, at Kommissionen deltager i genopbygningen af broerne.

Det ærede medlem burde være klar over, at myndighederne i Beograd, ifølge de oplysninger som Kommissionen har til rådighed, lægger pres på det internationale samfund for at få ophævet sanktionerne og opnå medlemskab i de internationale finansieringsinstitutioner, ved til gengæld at genopbygge broerne og genåbne de serbiske sektioner af Donau for skibsfart.

Kommissionen er også klar over, at Donau-kommissionen undersøger de forskellige muligheder for at nå frem til en løsning, der tager hensyn til Donau-staternes problemer. Kommissionen er imidlertid helt klar over, at enhver støtte fra det internationale samfund let kan manipuleres af Milosevic-styret og blive præsenteret som et vellykkket skridt mod ophævelse af sanktionerne eller som det internationale samfunds anerkendelse af regimet. Dette bør så vidt muligt undgås.

2. Kommissionen yder via Phare- og Obnova-programmerne et væsentligt bidrag til omstillingsprocessen i dette område. Parallelt hermed, og som følge af krisen i Kosovo, har Kommissionen stillet et beløb på 392 mio. EUR til rådighed som humanitær bistand til hele området.

I henhold til Phare-programmet modtager bl.a. Bulgarien, Ungarn, Rumænien, Slovakiet og Slovenien støtte til forberedelsen af deres tiltrædelse, mens Albanien, Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien(FYROM)modtager støtte til deres demokratiske reformer og økonomiske ændringer. De grænseoverskridende samarbejdsprogrammer er af særlig betydning, fordi de er tilpasset de særlige problemer i grænseområder, og har til formål at fremme samarbejdet mellem lande og regioner langs grænserne til Fællesskabet og CØE-landene, med hovedvægt på især finansiering af infrastruktur og miljøprojekter.

Obnova-programmet er et fællesskabsinitiativ til rehabilitering og genopbygning af Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien(FRJ) og FYROM. Programmet lægger navnlig vægt på projekter om regionalt samarbejde og godt naboskab, genopbygning af infrastruktur og andre installationer, der er

blevet beskadiget under konflikterne, konsolideringen af demokrati og civilsamfund, tilbagevenden af flygtninge og forberedelser til økonomisk genrejsning. FRJ kan for øjeblikket komme i betragtning til støtte inden for rammerne af Obnova-programmet, men Serbien modtager af ovennævnte grunde kun humanitær bistand, hjælp til demokratisering og støtte til uafhængige medier.

Af særlig betydning er bidraget fra Kommissionen med sigte på at mindske udgifterne til flygtninges tilbagevenden i nabolandene, hvor der er stillet 100 mio. EUR til rådighed i form af budgetstøtte til Albanien (62 mio. EUR), FYROM (25 mio. EUR) og Republikken Montenegro (13 mio. EUR).