ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1104/01

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Mund- og klovsyge

Hvornår blev Europa-Kommissionen for første gang informeret af den britiske regering, enten formelt eller uformelt, om udbruddet af mund- og klovsyge i Det Forenede Kongerige?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(2. maj 2001)

Oplysningerne om de første to udbrud af mund- og klovesyge i Storbritannien blev givet telefonisk af Det Forenede Kongeriges chef for veterinærtjenesten til chefen for det ansvarlige kontor i Kommissionens Generaldirektorat for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse den 20. februar 2001 omkring kl. 21.15 (belgisk tid), dvs. nogle få timer efter, at laboratoriet havde bekræftet sygdommen.

Ca. en time senere, efter at de relevante medarbejdere ved Kommissionen havde drøftet, hvilke foranstaltninger det var mest påtrængende at træffe, blev alle chefer for medlemsstaternes veterinærtjenester underrettet af Kommissionen pr. fax.

Den 21. februar 2001 vedtog Kommissionen i samarbejde med Det Forenede Kongerige officielt beslutning 2001/145/EF af 21. februar 2001 om beskyttelsesforanstaltninger mod mund- og klovesyge i Det Forenede Kongerige(1) for at forbyde, at der fra Det Forenede Kongerige blev sendt dyr og animalske produkter, der potentielt kan sprede mund- og klovesygevirus.

(1) EFT L 53 af 23.2.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0917/01

af Anneli Hulthén (PSE) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Amalgam og sundhedsaspekter

Anser Kommissionen brugen af amalgam for at være et folkesundhedsproblem i EU? Har Kommissionen i givet fald planer for, hvordan man bør gå videre?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(18. juni 2001)

Amalgamtandfyldninger er medicinsk udstyr, som er omfattet af direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993(1) om medicinsk udstyr. I 1997 udarbejdede en arbejdsgruppe, der er nedsat under en ekspertgruppe vedrørende medicinsk udstyr, og som er sammensat af repræsentanter for de nationale myndigheder, patienter, tandlægefaget og industrien, en rapport om anvendelse af amalgamtandfyldninger og sundhedsfaren i forbindelse hermed. Arbejdsgruppen konkluderede bl.a., at alle tandfyldningsmaterialer potentielt kan medføre visse bivirkninger, og at de fleste indeholder giftige bestanddele. Den konkluderede dog også, at det af nuværende oplysninger fremgår, at kviksølv fra amalgamtandfyldninger ikke frembyder nogen risici for befolkningen generelt. Lokale bivirkninger af amalgamtandfyldninger og andre tandfyldningsmaterialer opstår, men er relativt sjældne. Der er også rapporteret om tilfælde af sådanne bivirkninger over for materialer, der er brugt som alternativer til amalgam. I følge rapporten opvejes de dokumenterede ulemper ved at bruge amalgam som tandfyldning i høj grad af fordelene, og forholdet mellem risikoen og den gavnlige virkning er i overensstemmelse med det nuværende tekniske stade på området.

Kommissionen og de nationale myndigheder kontrollerer i nært samarbejde med andre berørte parter konstant anvendelsen af amalgamtandfyldninger og følger opmærksomt udviklingen af erstatningsmaterialer og deres indvirkning på helbredet.

(1) EFT L 169 af 12.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1872/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2001)

Om: Præmier for markafgrøder (Tyskland)

På området dyrepræmier agter Kommissionen i fremtiden at indføre en maksimumgrænse for støtte til dyr pr. bedrift og aldersklasse. Ville det ikke være hensigtsmæssigt også at indføre en sådan maksimumgrænse, f.eks. 50 ha, for støtte til markafgrøder, således at landbrugsbedrifterne kun kan modtage støtte inden for denne størrelsesorden?

Kan Kommissionen oplyse:

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Tyskland omfatter over 50 ha,

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Tyskland omfatter mindre 50 ha,

- hvilke besparelser en sådan foranstaltning ville medføre for området markafgrøder med hensyn til budgettet målt i absolutte tal og i procenter?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 og E-1884/01

(24. juli 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0232/01

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(7. februar 2001)

Om: Moms på leje af garager

I Det Forenede Kongerige gælder det i tilfælde, hvor et lejemål omfatter både et hus/en lejlighed og en garage, og der betales leje for begge dele til kommunen eller et boligselskab, at Finansministeriet betragter garagen som en del af huslejen, hvorfor lejen af garagen er undtaget fra moms.

Derimod opkræves der i de tilfælde, hvor en person kun lejer en garage, men ikke en bolig, hos kommunen, moms af garagelejen ud fra den betragtning, at lejemålet ikke er tilknyttet lejen af en bolig.

Denne situation medfører ulighed mellem garagelejere, eftersom nogle betaler moms, medens andre er undtaget, selv når de pågældende garager er ens.

Kan Kommissionen af retfærdigheds- og lighedshensyn oplyse, om den har beføjelse til at ændre denne situation, enten direkte eller gennem et nyt forslag, således at alle lejere enten betaler moms af lejen af en garage, som ejes af en offentlig instans, eller er fritaget for moms?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(22. marts 2001)

I henhold til artikel 13B, litra b), i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag(1) er bortforpagtning og udlejning af fast ejendom normalt fritaget for moms, uafhængig af arten af den helhed, som leveringen udgør. Der findes dog særlige undtagelser fra denne fritagelse, og en af disse undtagelser er udlejningen af rum og pladser til parkering af køretøjer.

Spørgsmålet om, hvorvidt forskellige varer eller tjenesteydelser der leveres samtidigt, udgør en enkelt levering eller flere leveringer, er blevet taget op af EF-Domstolen ved adskillige lejligheder. Med hensyn til udlejning af en garage i tilknytning til en bolig skønnes det, at garagen er et mindre støtteelement, der er underordnet hovedleveringen, og følgelig behandles den på samme måde med hensyn til beskatning(2). Samme princip finder anvendelse på udhuse, haveskure og drivhuse.

Fra et momssynspunkt er der ikke tale om nogen ulighed i dette tilfælde, fordi sammenligningen ikke går på udlejningen af to garager, men på udlejningen af en garage og af en bolig. Det er kun den sidstnævnte leverings særlige art, der berettiger til en momsfritagelse. I forbindelse med udlejning af en garage alene opstår der ikke det vanskelige spørgsmål om beskatning af en persons faste bolig, og derfor kan en undtagelse ikke komme på tale.

(1) EFT L 145 af 13.6.1977.

(2) Skatteministeriet mod Henriksen, EF-Domstolen, sag C-173/88.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1425/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(17. maj 2001)

Om: Brød og fødevaresikkerhed

Den nylige ængstelse vedrørende sikkerheden af visse fødevarer, som har givet anledning til drastiske beslutninger i forbindelse med bestemte dyr, må ikke få os til at glemme, at sikkerhedsspørgsmålet, og navnlig beskyttelsen af forbrugerne, også berører det produkt, der almindeligvis sælges som brød, men som undertiden faktisk ikke er brød, i det mindste ikke så længe det ikke klart fastlægges, hvilke ingredienser der skal indgå heri. Den fortsatte udvidelse af produktionen af såkaldt industrielt brød, som ikke længere blot fremstilles af hvedemel, gør, at der hele tiden åbnes nye brødudsalg til skade for håndværksbagerne. Imidlertid bør behovet for at garantere fødevaresikkerheden, produktkvaliteten, en korrekt information af forbrugerne og en ligeså korrekt konkurrence få de lovgivende myndigheder til at fastlægge en nøjere definition af, hvad der forstås ved brød.

Mener Kommissionen ikke, at det ville være nyttigt og på sin plads at foreslå en revision af bestemmelserne vedrørende brød og en klar specificering af betegnelsen håndværksbrød i forhold til betegnelsen industrielt brød?

Deler Kommissionen den opfattelse, at kun et fødevareprodukt, der er fremstillet af hvedemel, vand, gær, olivenolie (eller smør eller fedt) og med eller uden salt må defineres som brød?

Mener Kommissionen ikke, at det for at garantere produktets ægthed og en korrekt information af forbrugerne er nødvendigt, at industrielt brød bærer en etiket, hvorpå fremstillingsstedet er anført?

Mener den ikke, at håndværksbrød skal sælges på det sted, hvor det fremstilles?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. juli 2001)

Der findes ingen lovgivning med harmoniserede EU-bestemmelser vedrørende indholdet af brød.

Kommissionen er af den mening, at en sådan lovgivning kun vanskeligt ville kunne gennemføres på grund af de mange forskellige produkter og lokale vaner og traditioner.

Som for alle andre fødevarer er bagervarer imidlertid dækket af bestemmelserne i Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning og præsentation af levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler(1).

Når disse produkter sælges i indpakket stand, skal de derfor mærkes i henhold til bestemmelserne i dette direktiv; ingredienserne skal anføres, således at forbrugeren ud fra de angivne oplysninger kan træffe et kvalificeret valg.

Hvis de pågældende produkter sælges i uindpakket stand, skal forbrugerne stadig informeres, men hvordan dette skal ske, afgøres af medlemsstaterne i medfør af artikel 14 i direktiv 2000/13/EF.

Vedrørende angivelse af det sted, hvor levnedsmidlet har oprindelse eller kommer fra, hedder det i artikel 3, stk. 1, i nævnte direktiv, at dette skal angives i de tilfælde, hvor undladelse heraf ville kunne vildlede forbrugeren.

Endelig mener Kommissionen, at forpligtelse til at sælge visse produkttyper på produktionsstedet ville stride mod det grundlæggende princip om fri handel og industri.

(1) EFT L 109 af 6.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0790/01

af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. marts 2001)

Om: Eksport af levende heste

Eksporthandlen med levende heste med henblik på slagtning er steget inden for Europa siden BSE-krisens eskalation.

Er Kommissionen klar over de forfærdelige forhold, under hvilke hestene transporteres og den inhumane behandling de udsættes for inden aflivninger?

Går Kommissionen ind for strengere bestemmelser vedrørende transport af levende heste og alle andre dyr?

Går Kommissionen ind for strengere bestemmelser vedrørende den humane behandling af disse dyr?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(13. juni 2001)

Ved Landbrugsrådets møde i januar 2001 fremlagde Kommissionen en rapport om de erfaringer, som medlemsstaterne har gjort siden gennemførelsen af direktivet om beskyttelse af dyr under transport(1). Dette dokument har også været forelagt Europa-Parlamentet.

Rapporten giver udtryk for, at der i betragtning af graden og hyppigheden af de aktuelle problemer i forbindelse med transport af heste med henblik på slagtning fra Central- og Østeuropa til visse medlemsstater er behov for strengere bestemmelser.

Kommissionen anser strengere regler for afgørende for en forbedring af den aktuelle situation og har allerede taget initiativer med henblik herpå:

- Kommissionen har vedtaget Beslutning 2001/298 af 30. marts 2001 om ændring af bilagene til Rådets direktiv 64/432/EØF, 90/426/EØF, 91/68/EØF og 92/65/EØF og til Kommissionens beslutning 94/273/EF om beskyttelse af dyr under transport(2), der indfører ændringer med hensyn til de dyrlægeattester, der udstedes ved samhandel med husdyr, herunder heste, således at det også skal oplyses, hvorvidt dyrene er egnet til transport. Denne bestemmelse træder i kraft den 1. august 2001.

- Den 9. april 2001 vedtog Kommissionen et forslag til en rådsforordning om anvendelse af forskellige ventilationssystemer til lastbiler til transport af dyr, hvor transporttiden overstiger otte timer(3), der bl.a. indeholder krav om en minimumsventilationskapacitet og obligatoriske systemer til overvågning af temperaturen i lastbilerne.

Særlige bestemmelser til beskyttelse af hestene, herunder en bestemmelse om at dyrene ved ankomsten til Fællesskabets grænse skal lukkes ud af lastbilen, hvile, vandes og fodres, vil blive udarbejdet inden årets udgang. Kommissionen har anmodet den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel om at afgive betænkning om dyretransport, især med hensyn til transporttider og lastetætheder. Når Kommissionen har modtaget betænkningen, der forventes at foreligge i slutningen af 2001, agter den at foreslå passende ændringer af lovgivningen på dette område.

(1) KOM(2000) 809 endelig udg.

(2) EFT L 102 af 12.4.2001.

(3) KOM(2001) 197 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1181/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(19. april 2001)

Om: Det fælles europæiske godkendelsesprojekt

Det fælles europæiske godkendelsesprojekt er et pilotprojekt, der i øjeblikket gennemføres af de britiske toldmyndigheder og deres partnere på kontinentet. Formålet med dette projekt er at gøre det muligt for en handlende at foretage alle tolddeklarationerne fra et land.

Der er imidlertid ikke nogen fælles gennemførelsesplan. Dette har medført, at hver enkel EU-medlemsstat træffer særskilte aftaler med sine partnere, og giver således anledning til mangfoldige standarder i hele Europa.

Hvad har Kommissionen til hensigt at gøre for at tilskynde til og etablere et nærmere samarbejde og en bedre koordinering af dette projekt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. juni 2001)

Kommissionen er helt klar over de handlendes ønske om forenkling og harmonisering, og især deres ønske om - når de har transaktioner i mere end 1 medlemsstat og ét centralt hovedbogholderi - at kunne nøjes med at kontakte én toldforvaltning for fortoldningsanliggender, i stedet for op til 15 (etablering af enhedstilladelser).

Enhedstilladelser er en logisk følge af det indre marked, og Kommissionen understøtter dem. Det er allerede flere år siden, at Kommissionen første gang fremsatte forslag på dette område. I reglerne om særligt anvendelsesformål og toldprocedurer af økonomisk betydning henvises der udtrykkeligt til enhedstilladelser.

Situationen med hensyn til overgang til fri omsætning (ved hjælp af de såkaldte forenklede procedurer) er mere kompleks, da den rejser spørgsmål såsom toldskyld, moms, statistik og deling af opkrævningsomkostningerne (de beløb, medlemsstaterne har lov til at beholde for at dække deres administrative omkostninger).

Ganske vist er der i EF-toldkodeksen et generelt retsgrundlag for udstedelse af enhedstilladelser, men der er stadig behov for praktisk erfaring hermed. Det er blevet aftalt med medlemsstaterne, at de, der modtager ansøgninger om enhedstilladelser, også kan imødekomme dem (efter godkendelse fra de andre berørte forvaltninger). For Kommissionens vedkommende følger den de fremskridt, der gøres, og sørger for en regelmæssig udveksling af oplysninger inden for rammerne af toldkodeksudvalget. De relevante projekter betegnes som pilotprojekter, og det er i denne sammenhæng, at det af Det Forenede Kongerige gennemførte projekt skal ses.

Desværre er det gået meget langsommere fremad med pilotprojekterne end forventet. De, der nu er i gang, synes at fungere gnidningsløst, og Kommissionen har det håb, at de fremover vil blive præget af mere rutine.

Kommissionen vil fortsat yde generel støtte til pilotprojekterne og vil fortsætte med at sørge for udveksling af oplysninger i toldkodeksudvalget. Endvidere vil dette spørgsmål nyde fremme i forbindelse med et told- og handelsseminar i Sverige, der efter planen skal finde sted i juni 2001.

Kommissionen vil være parat til at udarbejde forslag til retsakter inden for rammerne af sine beføjelser, hvis det skulle vise sig nødvendigt at løse et retligt problem eller på anden måde sikre ensartethed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1531/01 af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen. Det sjette rammedirektiv.



EF-Tidende nr. 350 E af 11/12/2001 s. 0181 - 0181



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1531/01 af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen (15. maj 2001) Om: Det sjette rammedirektiv Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger der vil blive truffet med henblik på forskning i matematik i henhold til det sjette rammedirektiv? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin (26. juni 2001) Kommissionen er fuldt ud klar over den vigtige rolle, matematikken spiller for den videnskabelige forskning, og dens indvirkning på innovation. Denne forskning vil finde sin plads i det nye rammeprogram gennem sit bidrag til de forskellige tematiske prioriteringer samt i forbindelse med for de aktioner, der skal gennemføres for at imødekomme nyopstående videnskabelige og teknologiske behov.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1627/01

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: Støtteprogrammer for at erstatte tobaksdyrkning med andre afgrøder

Tobaksproducenter i mange områder af Grækenland står over for meget alvorlige problemer på grund af EU's politik med hensyn til støtte til tobaksdyrkere, især med hensyn til sorter, der betragtes som værende af lav kvalitet eller har dårlig handelsværdi. Et karakteristisk eksempel er områderne i det sydlige Aitoloacharnania, hvor sorterne Maura og Tsembelia dyrkes, en produktion, som EU forventer at standse næste år.

Disse tobaksdyrkere har i årevist måttet leve med faldende indkomster, men kan ikke ændre deres afgrøder uden den rigtige støtte, og resultatet er derfor, at disse områder forlades af især de unge og udsættes for ørkendannelse. Samtidig er det også arbejdstagerne i forarbejdningsindustrien (tobaksarbejderne), som nu må se faren for arbejdsløshed i øjnene.

Den støtte, der skal til, bør gå til at imødegå utilstrækkelige mængder af eller direkte manglende vand til kunstvanding, stille knowhow og forskningsresultater inden for nye alternative sorter til rådighed, skabe handelsmæssige strukturer for de nye produkter, der skal erstatte tobakken, og sikre tilstrækkelig og fordelagtig finansiering mv. Den kan ikke iværksættes tilstrækkeligt effektivt alene gennem EUGFL-aktionerne eller støtteaktionerne til udvikling i landdistrikterne (unge landmænd, udlignende betalinger mv.) og den fælles markedsordning for tobak (opkøb af produktionsandele).

Da Kommissionen før har vedtaget og finansieret særprogrammer i kriseramte sektorer med omstillingsbehov (Retex, Rechar osv.), spørges Kommissionen, om den agter at undersøge muligheden for at vedtage og finansiere et særprogram på dette område (Retob), som via infrastrukturarbejder og uddannelsesinitiativer skal tilstræbe en omlægning af afgrøderne i de vanskeligt stillede tobaksdyrkende områder og støtte tobaksdyrkerne og tobaksarbejderne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(19. juli 2001)

Kommissionen agter ikke at foreslå og iværksætte et særligt program som udtænkt af det ærede medlem.

Den mener, at instrumenterne til udvikling af landdistrikterne er tilstrækkelige til at løse problemerne i tobakssektoren i Grækenland. Det påhviler nemlig nu de nationale og regionale myndigheder at koncentrere midlerne til programmeringsperioden 2000-2006, der tager sigte på at fremme diversificeringen af produktionerne og den integrerede udvikling af landdistrikterne ved fremme af mangesidet aktivitet i landdistrikterne, på de svageste punkter i sektoren og de landdistrikter, der er mest afhængige af tobaksproduktionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0073/01

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(22. januar 2001)

Om: Nuklear sikkerhed

Har Kommissionen planer om at nedskære antallet af inspektører i Euratom?

Er Kommissionen i bekræftende fald ikke enig i, at en sådan nedskæring ville kunne bringe sikkerheden i fare og forringe standarderne på et tidspunkt, hvor offentligheden og politikerne i stadig højere grad bliver opmærksomme på faren ved, at uran og plutonium anvendes til militære og ikke civile formål?

Er Kommissionen ikke ligeledes enig i, at enhver forringelse af standarderne kunne indebære en risiko for, at EU overtræder internationale aftaler og EU-retten?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(19. marts 2001)

Som led i reformprocessen foretager Kommissionen en omfattende revision af alle aktiviteter i dens tjenestegrene, herunder Euratoms Sikkerhedskontrol. Det er hensigten, at nedsætte en ekspertgruppe på højt plan til at analyse af denne tjenestegrens aktiviteter under hensyn til dens forpligtelser i medfør af Euratom-traktaten, samt at fremsætte henstillinger vedrørende de mål, der skal nås.

Kommissionen benytter denne lejlighed til at gøre det klart, at Sikkerhedskontrollens aktiviteter følger af Kommissionens rettigheder og forpligtelser i relation til den nukleare sikkerhedskontrol, som omhandlet i Euratom-traktatens kapitel 7, snarere end til nuklear sikkerhed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1782/01

af Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen

(19. juni 2001)

Om: Rapport om øregionerne

I januar 2001 meddeltes det, at en omfattende rapport vedrørende samtlige Den Europæiske Unions øregioner var under udarbejdelse, dvs. at der foretages en objektiv vurdering af disse regioners situation, herunder en klassificering og evaluering af problemer, der skyldes deres østatus, samt af øernes særlige behov, og at denne rapport forventedes at være færdig inden årets udgang.

1. Hvor langt er udarbejdelsen af denne rapport nået?

2. Hvornår påregnes den færdiggjort og forelagt for Parlamentet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(26. juli 2001)

Som følge af udbudsbekendtgørelsen for undersøgelsen Analyse af øregionerne i Den Europæiske Union(1) og efter en intern udvælgelse og en aftale med Det Rådgivende Udvalg for Indkøb og Aftaler har Kommissionen udvalgt en ansøger. Proceduren for budgetmæssig forpligtelse er netop blevet afsluttet, og kontrakten undertegnes i de kommende uger.

Undersøgelsens varighed er blevet forlænget fra et halvt til et helt år fra kontraktens undertegnelse. Rapporten afleveres inden for de første seks måneder, dvs. i begyndelsen af år 2002, og forelægges derefter Kommissionen til godkendelse. De resterende seks måneder er beregnet til forbedring af og indtastning af oplysninger i den oprettede database. Kommissionen underretter Parlamentet om de endelige resultater af denne undersøgelse.

(1) EFT S 248 af 28.12.2000.