ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2370/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Genetisk modificeret raps

Den 6. juni 1997 gav Kommissionen tilladelse til markedsfoering af genetisk modificeret raps.

I Kommissionens beslutning (97/392/EF ((EFT L 164 af 21.6.1997, s. 38. )) anfoeres det, at »der ikke er nogen grund til at tro, at der vil vaere negative sundheds- og miljoevirkninger forbundet med indsaettelse i raps af de gener, der koder for phosphinotricin-acetyl-transferase og neomycin-phosphotransferase II«. Det fastslaas endvidere, at »der ikke er nogen sikkerhedsmaessige grunde til paa etiketten at angive, at produktet er frembragt med gensplejsningsteknik«.

Kan Kommissionen oplyse, paa grundlag af hvilke videnskabelige undersoegelser den naaede frem til ovennaevnte konklusioner? Har offentligheden adgang til undersoegelsens resultater, og/eller vil de blive gjort tilgaengelige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. oktober 1997)

Som allerede fremfoert i Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-2286/97 var Kommissionens beslutning 97/392/EF om markedsfoering af genetisk modificeret raps baseret paa en raekke undersoegelser og data, som anmelderen havde indgivet som dokumentation for den paagaeldende genetisk modificerede organismes sikkerhed for sundhed og miljoe.

Generaldirektoratet for miljoe, afdelingen for bioteknologi, er i faerd med at udarbejde en oversigt over titlerne paa de forskellige undersoegelser og forfatterne dertil. Det aerede medlem vil snarest muligt faa tilsendt denne liste, som, paa anmodning, vil blive stillet til raadighed for alle andre interesserede parter. Der vil blive givet fuldstaendige litteraturhenvisninger, saaledes at offentligheden kan opspore de undersoegelser, som allerede er offentliggjort i videnskabelige tidsskrifter. Anmelderen (kontaktperson: Dr. Ruedelsheim, Plant Genetic Systems N.V., J. Plateaustraat 22, B-9000 Gent) har under alle omstaendigheder tilbudt offentlig adgang til oplysningerne i virksomhedens ansoegningsmateriale.

Paa det tidspunkt, da den paagaeldende anmeldelse blev indgivet, indeholdt direktiv 90/220/EOEF ikke bestemmelser om, at et produkt - medmindre sikkerhedsmaessige grunde taler derfor - skal forsynes med maerkning, der angiver, at produktet er fremstillet ved genetisk modifikation ((EFT L 169 af 27.6.1997.)). Det skal imidlertid bemaerkes, at anmelderen foregreb aendringen i direktivets maerkningsbestemmelser, idet virksomheden skriftligt meddelte Kommissionen, at den forpligtede sig til

- paafroepakninger, som vil blive solgt til landbrugere, at oplyse, at produktet er genetisk modificeret

- enten paa maerkningen paa saadanne froepakninger eller i ledsagende dokumentation at oplyse landbrugerne om, at der som foelge af den genetiske modifikation af produktet vil kunne gaelde saerlige maerkningskrav for heraf hoestede produkter, og

- at oplyse de virksomheder, som vides at importere det genetisk modificerede produkt i EU med henblik paa forarbejdning, om det genetisk modificerede produkt, som er fremstillet af eller fremstillet paa licens fra Plant Genetic Systems.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2765/97 af Irene Soltwedel-Schaefer (V) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Fremme af boerneteater

Teater kan spille en vigtig rolle i boerns personlige udvikling. Det fremmer selvbevidsthed, teamarbejde og kreativitet paa en enestaaende maade. Fremme af boerneteater er derfor af saerlig stor betydning.

Hvad har Europa-Kommissionen gjort i de seneste tre aar for at fremme boerneteater i Det Europaeiske Faellesskab?

Hvilke projekter har den stoettet, og hvilke stoetteprogrammer i de forskellige generaldirektorater har medvirket hertil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (21. oktober 1997)

Lige som det aerede medlem mener Kommissionen, at kunst og ikke mindst teater kan bidrage vaesentligt til den enkeltes personlige udvikling, helt fra boernealderen.

Kommissionen skal erindre om, at der som led i Faellesskabets indsats paa kulturomraadet har kunnet ydes stoette til samarbejdsprojekter mellem teatre, ogsaa boerneteatre, gennem programmet for stoette til kultursamarbejdsprojekter Kalejdoskop (afgoerelse nr. 719/96/EF ((EFT L 99 af 20.4.1996. ))) og det pilotinitiativ af samme navn, der gik forud for selve programmet.

I de seneste tre aar har man stoettet mange teaterprojekter, som f.eks opfoerelser, efter- og videreuddannelser og projekter fra europaeiske netvaerk med sigte paa at udbygge og forbedre udveksling og samarbejde mellem europaeiske teatre og teaterfolk. Seks af disse projekter ((Udover disse seks var der en raekke tvaergaaende projekter (festivaler, netvaerk mv.), der ogsaa omfattede boerneteater. )) drejede sig isaer om boerneteater (en liste over disse projekter sendes direkte til det aerede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat).

I de europaeiske uddannelsesprojekter, Kommissionen stoetter gennem rammeprogrammet Sokrates - kapitel II Comenius (skoleuddannelse) - laegges der ogsaa stor vaegt paa teater. Mange europaeiske uddannelsesprojekter, gennemfoert i faellesskab af mindst tre skoler fra tre forskellige medlemsstater, er mundet ud i forestillinger, der blev sat op af eleverne og deres laerere, og undertiden paa flere sprog.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2857/97 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: Reduktion af nitrogenoxidemissioner fra fly

Det er teknisk muligt at reducere nitrogenoxidemissionerne fra fly med op til 60%. Der findes intet direktiv om graensevaerdier for forurenende stoffer fra fly.

Unionen har en saerlig interesse i nitrogenoxidemissioner med henblik paa miljoebeskyttelse og industriens konkurrenceevne.

Kommissionen har i sin meddelelse »Vejen frem for den civile luftfart i Europa« KOM(94)0218 tilkendegivet, at den agter at arbejde for, at Europa inden for rammerne af Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) faar en mere aktiv rolle ved spoergsmaal, der vedroerer emissioner af udstoedningsgasser og stoej.

Kan Kommissionen paa baggrund af ovennaevnte oplyse, hvorvidt der i naer fremtid bliver fremlagt et kommissionsforslag om reduktion af nitrogenoxider fra fly, eller Kommissionen i benaegtende fald agter at fremlaegge et saadant forslag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (24. oktober 1997)

Kommissionen har samarbejdet snaevert med medlemsstaterne inden for rammerne af Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) med henblik paa at fremme vedtagelsen af strengere, men dog teknisk gennemfoerlige, internationale normer for emissionerne af nitrogenoxider (Nox) fra flymotorer. Imidlertid vil Kommissionen i betragtning af de manglende fremskridt i det paagaeldende forum i loebet af kort tid traeffe afgoerelse om, hvorvidt den vil fremsaette forslag til et direktiv med krav om en betydelig reduktion af disse emissioner i forhold til de nugaeldende internationale normer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2892/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Harmonisering af vitamintilskud og helsekost

Er Kommissionen klar over, at planerne om at harmonisere vitamintilskud og helsekost kan foere til, at disse produkter kun kommer til at indeholde en begraenset maengde vitaminer?

Mener Kommissionen, at store doser af vitaminer i visse tilfaelde har haft held til at forbedre patienternes sundhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (15. oktober 1997)

Der er allerede tidligere af Kommissionen blevet udarbejdet et diskussionspapir om tilsaetning af vitaminer og mineraler til levnedsmidler og om kosttilskud, som er blevet stillet til offentlighedens disposition og sendt direkte til det aerede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat. Dokumentet beroerte en raekke spoergsmaal og anmodede om kommentarer senest den 30. september 1997. Kommissionen vil nu omhyggeligt evaluere de kommentarer, den har modtaget, inden den tager skridt i retning af harmonisering. Paa dette stadium kan Kommissionen endnu ikke forudse resultaterne af en eventuel harmonisering af denne art i forbindelse med et spoergsmaal som vitaminindhold.

Kommissionen vil overveje mulige belaeg, som underbygges af generelt acceptable videnskabelige data vedroerende vitaminernes dosisrelaterede sundhedsfordele.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2655/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: EU-stoette til vedvarende energi

Den 27. juni 1997 vedtog Raadet en resolution om vedvarende energikilder ((EFT C 210 af 11.7.1997, s. 1. )). Deri anfoertes, at vedvarende energikilder er et vigtigt element i bekaempelsen af klimaaendringer, til sikring af den fremtidige energiforsyningssikkerhed samt for jobskabelsen og styrkelsen af den oekonomiske struktur i isolerede regioner.

Det anfoertes endvidere, at der »for at fremme markedet for vedvarende energikilder vil kunne indfoeres passende reguleringsforanstaltninger«.

Kan Kommissionen give naermere oplysninger om eventuelle planer om at indfoere saadanne reguleringsforanstaltninger i henhold til denne resolution?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (1. oktober 1997)

Den raadsresolution ((EFT C 210 af 11.7.1997. )) som det aerede medlem henviser til, har sin baggrund i groenbogen for en faellesskabsstrategi med titlen »Fremtidens energi: vedvarende energi« ((KOM(96) 576. )). Meddelelsen gennemgaar flere reguleringsforanstaltninger som man kunne benytte til at tilskynde markedsaktoererne til at koebe energi fra vedvarende energikilder. Inden aarets udgang vil Kommissionen fremlaegge en hvidbog og handlingsplan for vedvarende energi, hvoraf det vil fremgaa hvilke foranstaltninger Kommissionen ender med at foreslaa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2308/97 af Heidi Hautala (V) til Raadet (18. juli 1997)

Om: Helbredsfarer ved silikoneimplantater

Ifoelge den nyeste forskning kan der fra silikoneimplantater, der er blevet indopereret for at forstoerre kvinders bryster, sive silikone ud i organismen, hvilket kan foraarsage alvorlige skader paa helbredet. Silikone menes ogsaa at kunne overfoeres fra gravide kvinder til deres foster med alvorlige virkninger til foelge. I USA foeres der omfattende retssager mod producenter af silikoneimplantater. Som foelge heraf vil myndighederne maaske forbyde silikonebryster.

Er Raadet bekendt med de alvorlige helbredsfarer, som silikone kan foraarsage, og navnlig med paastandene om, at silikone kan overfoeres til andre steder i organismen og til fostre? Agter Raadet at traeffe foranstaltninger for at skaerpe producenternes produktansvar? Overvejer Raadet at forbyde disse implantater?

Svar (17. oktober 1997)

Raadet har ikke hidtil faaet forelagt det spoergsmaal, det aerede medlem af Europa-Parlamentet henviser til.

Det aerede medlem kunne henvende sig til Kommissionen for at faa at vide, om den overvejer at tage spoergsmaalet op til behandling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3061/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: Emissionen af flygtige organiske forbindelser

Der henvises til forslag til Raadets direktiv om begraensning af emissionen af flygtige organiske forbindelser fra anvendelse af organiske oploesningsmidler i visse industrielle aktiviteter (KOM(96)0538 endel. - 96/0276 SYN) ((EFT C 99 af 26.3.1997, s. 32. )). Det foreslaaede direktiv er fuldt ud paa linje med naerhedsprincippet og har til formaal at nedskaere VOC-emissionerne ved hjaelp af teknisk og oekonomisk realistiske nedskaeringer i hver enkelt sektor.

Vil Kommissionen soerge for, at medlemsstaterne korrekt gennemfoerer direktivet i deres lovgivning, og forenkler kriterierne for kontrollen med overholdelsen deraf paa baggrund af den yderst tekniske karakter og den komplicerede udformning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (31. oktober 1997)

Bestemmelserne i direktivforslaget om begraensning af emissionen af flygtige organiske forbindelser fra anvendelse af organiske oploesningsmidler i visse industrielle aktiviteter, som det aerede medlem henviser til, er helt og fuldt underlagt subsidiaritetsprincippet. Medlemsstaterne kan opfylde bestemmelserne i direktivet enten ved at indfoere emissionsgraensevaerdier for hver industrisektor, som er omfattet af direktivet, eller ved at udarbejde og gennemfoere et nationalt program til reduktion af emissionen, som giver de samme resultater. Saadanne nationale planers fleksibilitet goer det muligt at tilpasse emissionsbegraensningerne til de industrielle vilkaar i de enkelte medlemsstater, hvorved lovgivningens omkostningseffektivitet kan optimeres. Selv om indholdet af og gennemfoerelsesmulighederne for saadanne planer overlades til hver enkelt medlemsstat, maa slutmaalet for emissionsreduktionen af flygtige organiske stoffer (VOC) derimod vaere bindende. Manglende overholdelse sidestilles med enhver anden tilsidesaettelse af Faellesskabets lovgivning.

Kommissionen overvaager i henhold til sine forpligtelser i medfoer af EF-traktaten, at direktivets bestemmelser omsaettes korrekt i national lovgivning for hver medlemsstat. Kommissionen oensker endvidere at henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa direktivets retsgrundlag (EF-traktatens artikel 130 S), som tillader, at medlemsstaterne indfoerer et hoejere beskyttelsesniveau end det, der er fastsat i direktivet.

Under udarbejdelsen af ovennaevnte direktiv var Kommissionen klar over tekstens relativt tekniske karakter, og gjorde derfor allerede en indsats for at forenkle teksten for at goere den lettere at laese og forstaa.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2354/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (18. juli 1997)

Om: Angolesiske regeringstroppers rolle ved Kabilas erobring af Zaire

Hvad er Raadets holdning til, at regeringstropperne med effektiv militaer stoette fra den officielle angolesiske haer stoettede Kabilas tropper ved erobringen af Zaire?

Har Raadet tilkendegivet, at det er imod en saadan militaer stoette, hvortil de oekonomiske midler stammer fra salget af de eksisterende olielagre, penge, som netop skulle anvendes til udviklingen af Angola i almindelighed og den humanitaere situation i saerdeleshed?

Hvordan forklarer Raadet borgerne i EU, at de angolesiske olielagre for de kommende tre aar allerede er solgt, og udbyttet herved bl.a. er brugt til anskaffelse af offensivt militaert udstyr, for en stor del koebt i et land, som er inddraget i fredsaftalen, nemlig Rusland, mens EU yder landet stoette til den almindelige udvikling?

Svar (13. november 1997)

Ifoelge de rapporter, der er modtaget i Raadet, ser det ud til, at angolesiske haerenheder har ydet stoette til Kabilas tropper, medens UNITA-enheder samtidig har stoettet den tidligere praesident MOBUTO.

Rwandas regering har for nylig offentlig erkendt, at Rwandas tropper har spillet en rolle i kampen om kontrollen med landet. Det er klart, at tropper fra andre lande i regionen ligeledes har engageret sig i denne konflikt.

Raadet har fordoemt alle udefra kommende militaere interventioner i konflikten i det tidligere Zaire og har opfordret de congolesiske parter til at loese konflikten med fredelige midler.

Raadet har ved diplomatiske midler og gennem sin saerlige udseding til De Store Soeers Omraade, Aldo Ajello, opfordret regeringerne for landene i omraadet til at afstaa fra enhver intervention.

Spoergsmaalet om den angolesiske regerings koeb af militaeudstyr hoerer ikke under Raadets kompetence. Det skal dog hertil siges, at Raadet helt givet finder det at foretraekke, at saavel de angolesiske myndigheder som UNITA afsaetter den stoerst mulige del af deres indtaegter til de faelles udviklingsmaal, som er fastlagt i Lomé-konventionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2850/97 af Edith Mueller (V) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: EU's politik i det tidligere Jugoslavien

Kan Kommissionen forelaegge helt noejagtige tal for forvaltningsudgifterne til EU's programmer i det tidligere Jugoslavien siden 1995, herunder udgifterne til Kommissionens tjenestegrene i Bruxelles, til delegationer/repraesentationskontorer og til administrative opgaver, der er givet i underentreprise (overvaagning, evaluering, projektidentificering, indkoeb,...)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-2850/97 og E-2851/97 (23. oktober 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2867/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: Analyse- og samarbejdsaktiviteter paa beskaeftigelsesomraadet

Det aendrede forslag til afgoerelse om Faellesskabets aktiviteter i forbindelse med analyse og samarbejde paa beskaeftigelsesomraadet (Essen-programmet) er tilsyneladende endnu ikke vedtaget, til trods for det nederlandske formandskabs bestraebelser.

Kan man forvente, at det vedtages inden Det Europaeiske Raads ekstraordinaere moede om beskaeftigelse?

Hvilken betydning har denne forsinkelse for den samlede beretning om beskaeftigelsen, som Det Europaeiske Raad skal udtale sig om i december ved afslutningen af det luxembourgske formandskab?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (20. oktober 1997)

Kommissionens aendrede forslag til Raadets afgoerelse om Kommissionens aktiviteter i forbindelse med analyse, forskning, samarbejde og aktioner paa beskaeftigelsesomraadet ((Dok. KOM(95) 250 som aendret ved dok. KOM(96) 449. )) droeftes stadig i Raadet.

Kommissionen har ingen mulighed for at udtale sig formelt om, hvornaar dette forslag bliver vedtaget. Det ser dog ud til, at arbejdet i Raadet i oejeblikket forloeber tilstraekkelig positivt til, at man kan haabe paa en hurtig afgoerelse.

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at den indtil nu, omend med indskraenkninger, har kunnet disponere over midler til at finansiere sine forsknings-, analyse- og samarbejdsaktioner paa beskaeftigelsesomraadet. Denne forsinkelse vil saaledes kun faa begraensede foelger for det arbejde, der har forbindelse med den faelles beretning, som skal forelaegges for Det Europaeiske Raad i december. Saafremt Raadet ikke skulle have truffet nogen afgoerelse, vil situationen fra 1998 blive langt vanskeligere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2874/97 af Kenneth Coates (GUE/NGL) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: Fri bevaegelighed

I henhold til Det Forenede Kongeriges bestemmelser om arbejdsloeshedsdagpenge i Det Forenede Kongerige er arbejdsloese kun berettiget til at faa overfoert ydelser, naar de er »i udlandet« i en anden stat i EOES med det praecise formaal at soege arbejde. De kan ikke tage paa ferie i en anden stat i EOES eller rejse dertil for at deltage i et familiemedlems begravelse og samtidig bibeholde deres ydelser. Saadanne restriktioner gaelder imidlertid ikke for beskaeftigede eller selvstaendige erhvervsdrivende.

Hvorledes vil Kommissionen gribe ind over for denne forskelsbehandling af arbejdsloese EU-borgere, som er bosat i Det Forenede Kongerige, hvor bestemmelserne om »at sikre, at der inden for Faellesskabet gives ligebehandling efter de enkelte medlemsstaters lovgivninger«, ikke overholdes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. oktober 1997)

I henhold til bestemmelserne af 1996 om arbejdsloeshedsydelser er ledige berettiget til to ugers ferie uden tab af ydelser eller idoemmelse af karantaene, men der gaelder visse betingelser for en saadan ferie. En person kan faa udbetalt denne ydelse under forudsaetning af, at den paagaeldende er aktivt arbejdssoegende og staar til raadighed for arbejdsmarkedet. I henhold til Regulation 19 (1) (p) (vedroerende forhold, der bevirker, at en person betragtes som aktivt arbejdssoegende) skal den arbejdsloese betragtes som aktivt arbejdssoegende i indtil to uger, selv hvis den paagaeldende ikke reelt soeger arbejde, fordi vedkommende er paa ferie, dog under forudsaetning af, at han stadig staar til raadighed for arbejdsmarkedet. Det er derfor op til arbejdsformidlingen at afgoere, hvorvidt den ledige stadig staar til raadighed for arbejdsmarkedet og dermed fortsat er berettiget til at modtage arbejdsloeshedsydelser, og ledige, der er paa ferie uden for Det Forenede Kongerige, betragtes ikke som staaende til raadighed for arbejdsmarkedet.

Arbejdsloese, der befinder sig i en anden medlemsstat med det formaal at soege arbejde, kan kun faa overfoert arbejdsloeshedsydelser paa de betingelser, der er fastsat i artikel 69 i Raadets forordning (EOEF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger paa arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Faellesskabet ((Ajourfoert ved forordning (EF) nr. 118/97 - EFT L 28 af 30.1.1997 - og senest aendret ved forordning (EF) nr. 1290/97 - EFT L 176 af 1.7.1997. )), og dette er i overensstemmelse med den grundlaeggende ret til ligebehandling og med de frihedsrettigheder, der er beskrevet i EF-traktaten ((EF-Domstolens dom af 16.5.1991. Sag C-272/90, Van Noorden, 1991, I, s. 2543. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3136/97 af Rijk van Dam (I-EDN) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Religionsfrihed i Marokko

I sit svar paa forespoergsel E-1759/96 af Leen van der Waal om kraenkelse af religioese mindretals rettigheder i Marokko meddelte Kommissionen, at den ikke vil undlade at goere de marokkanske myndigheder opmaerksom paa sin optagethed af overholdelsen af menneskerettighederne i Marokko. Derfor goer jeg Kommissionen opmaerksom paa foelgende:

For nylig blev to kristne, en amerikaner (Timothy Lamb) og en sydkoreaner (Joohyun Ahn) arresteret i den marokkanske by Fez og efter nogle dages arrest udvist af landet med beskyldning om proselytisme. Dette skete, selv om der ikke blev brugt lokkemidler for at faa en muslim til at opgive sin tro. Under husransagning blev der kun fundet en raekke video- og kassettebaand med et kristeligt budskab og nogle arabiske bibler. Ifoelge forlydender lod en dommer i Fez Lamb vaelge at sige den islamiske trosbekendelse hoejt, hvorefter han ville blive frikendt. Lamb fik heller ikke mulighed for at opsoege ambassaden eller faa fat i en sagfoerer.

1. Kan Kommissionen bekraefte disse forlydender, og er den ligesom jeg af den opfattelse, at denne optraeden hos justitsmyndighederne og de doemmende myndigheder i Marokko er i strid med retten til religionsfrihed og retten til en fair proces?

2. Er Kommissionen rede til at underrette de marokkanske myndigheder om, at dette navnlig er i strid med den associeringsaftale, der er indgaaet mellem EU og Marokko, og at den er foruroliget over de kristne mindretals situation i Marokko?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (3. november 1997)

1. Kommissionen er ikke i stand til at bekraefte oplysningerne i det aerede medlems forespoergsel.

2. Hvad angaar de fundamentale spoergsmaal, der fremhaeves af det aerede medlem, henvises der til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1759/96 af Leen van der Waal ((EFT C 345 af 15.11.1996. )).