ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0582/98 af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Fordeling af projekter, der finansieres af EUF-midler, paa europaeiske virksomheder

Som led i udviklingsbistanden fordeler GD IV projekter i udviklingslande, der finansieres af EUF, paa europaeiske virksomheder.

1. Kan Kommissionen oplyse mig om fordelingsproceduren i forbindelse med disse projekter, saasom publikationssted og -data, kriterier og frister for henvendelse?

2. Hvor mange henvendelser modtog man i 1996 og fra hvilke medlemsstater?

3. Hvor mange projekter fordelte man i 1996 paa europaeiske virksomheder?

4. Hvorledes er projekterne fordelt paa medlemsstaterne, og hvilke beloeb var involveret heri i 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (3. april 1998)

Projekter og kontrakter finansieret af Den Europaeiske Udviklingsfond (EUF) er omfattet af Lomé-konventionen, der navnlig hviler paa princippet om, at bistanden skal forvaltes i faellesskab med landene fra Afrika, Vestindien og Stillehavsomraadet (AVS). Kontrakterne tilkendes af de nationale myndigheder i henhold til bestemmelserne i konventionen og afgoerelse nr. 3/90 truffet af AVS/EOEF-Ministerraadet den 29. marts 1990 ((EFT L 382 af 31.12.1990. )).

De internationale udbud offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende og i tilsvarende publikationer i AVS-staterne. Den officielle bekendtgoerelse indeholder adresserne paa de steder, hvor udbudsmaterialet kan konsulteres eller faas (i Europa er disse Kommissionens kontorer i medlemsstaterne og i Belgien kontoret for tilbud og kontrakter). Endvidere kan man laese om projekternes udvikling og eventuelle udbud paa GD VIII's Internet-adresse:

http://europa.eu.int/en/comm/dg08/dgviii.htm.

Virksomheder fra medlemsstaterne og virksomheder fra AVS-staterne deltager i EUF's udbud paa lige vilkaar. Datoerne for offentliggoerelsen samt udvaelgelseskriterierne er forskellige for hver enkelt kontrakt. Fristen for indgivelse af tilbud er paa mindst 90 dage regnet fra datoen for offentliggoerelsen.

Der foeres kun statistik over virksomheder, som har faaet tilkendt kontrakter. Statistikkerne for 1996, der viser, hvordan EUF's internationale udbud fordeler sig mellem medlemsstaterne med hensyn til beloeb og procenter, fremsendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets Generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1268/98 af Katerina Daskalaki (UPE) til Raadet (21. april 1998)

Om: Nye tilfaelde af tyrkisk vandalisme

Nogle religioese monumenter i Istanbul har atter vaeret udsat for et barbarisk overgreb. Denne gang var maalet den graeskkatolske kirkegaard, hvor 51 grave blev skaendet. Ogsaa Agios Therapon (hvor kirkebetjenten blev myrdet paa brutal vis) har vaeret offer for et et saadant overgreb lige som med det OEkumeniske Patriarkat og Evangelismos-kirken paa oeen Imvros. Gerningsmaendene (der ogsaa har skaendet de joediske kirkegaarde) er ikke blevet paagrebet.

Vil Raadet, der saedvanligvis blot svarer i generelle og diplomatiske vendinger, omsider tage konkrete skridt paa baggrund af disse tilfaelde af vandalisme og rette henvendelse til Tyrkiet paa et tidspunkt, hvor det tillaegger landets »europaeiske orientering« saa stor betydning?

Svar (6. juli 1998)

Raadet beklager de haendelser, det aerede medlem omtaler, og det er Raadet bekendt, at den tyrkiske regering i henhold til Lausanne-traktaten fra 1923 har paataget sig at yde ikke-muslimske mindretals kirker, synagoger, kirkegaarde og andre religioese institutioner fuld beskyttelse.

Raadet oensker endnu engang at bekraefte den betydning, det tillaegger styrkelsen af Tyrkiets baand med Den Europaeiske Union, men mener, at det ligeledes boer minde om, at styrkelsen af disse baand ogsaa afhaenger af fortsaettelsen af de politiske og oekonomiske reformer, som Tyrkiet har paabegyndt, navnlig for saa vidt angaar tilpasningen af normerne og praksis paa menneskerettighedsomraadet til dem, der gaelder i Den Europaeiske Union.

Raadet har endnu ikke taget de saerlige tilfaelde, som det aerede medlem naevner, op, men vil dog ikke undlade at goere de tyrkiske myndigheder opmaerksom paa, hvor stor betydning det tillaegger en passende beskyttelse af menneskerettighederne. Samarbejdet paa menneskerettighedsomraadet er et fast element i dialogen med den tyrkiske regering og er en integrerende del af den europaeiske strategi over for Tyrkiet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1321/98 af Michael McGowan (PSE) til Kommissionen (24. april 1998)

Om: De uheldige konsekvenser for de interne handelsrelationer af den svenske Volvo-koncerns metoder

I betragtning af at Volvo-koncernen i Sverige har undladt at opfylde en aftale indgaaet med Synergy Dynamics UK, som er hjemmehoerende i min valgkreds, kan Kommissionen da oplyse, om den er bekendt med de uheldige konsekvenser, som den svenske Volvo-koncerns metoder har betydet for kooperative forsknings- og udviklingsprogrammer internt i Den Europaeiske Union, og om den vil undersoege Volvo-koncernens haandtering af denne sag?

Der henvises specielt til Lindholmen-projektet og Volvos afslag paa at daekke de omkostninger, som Synergy Dynamics UK blev paafoert i forbindelse med udformning af et internationalt videncenter i Goeteborg efter instrukser fra en ansat i AB Volvo, som fejlagtigt fortalte, at han var direktoer for ledelsesudvikling.

Volvo-koncernen har afslaaet at betale udgiftsposten paa 100.000,- GBP. Dette har bevirket kolossale vanskeligheder for Synergy Dynamics og paafoert denne mindre virksomhed yderligere omkostninger samt et gevaldigt tidsforbrug. Ydermere har Volvo-koncernen udnyttet sin oekonomiske styrke til at tilbagevise ethvert forsoeg fra Synergy Dynamics UK paa ad rettens vej at inddrive tilgodehavendet for det arbejde, virksomheden udfoerte i god tro. Derfor bedes Kommissionen endvidere oplyse foelgende:

1. Hvilken beskyttelse er der i nugaeldende eller foreslaaet EU-lovgivning for SMV'er, som entrerer med store og multinationale foretagender?

2. Er der nogen nugaeldende eller foreslaaet lovgivning, som kan beskytte SMV'er mod den slags virksomheders oekonomiske magt, saaledes at de ikke afskraekkes fra at indlede soegsmaal i saadanne tilfaelde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (12. juni 1998)

Striden mellem de to virksomheder, som det aerede medlem naevner, er et privatretligt anliggende. Kommissionen har ingen juridiske midler til at anfaegte en virksomheds opfoersel i henhold til faellesskabslovgivningen. Der findes ingen lovgivning, som specielt tager sig af forholdet mellem smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er) og store, multinationale foretagender.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0690/98 af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen (10. marts 1998)

Om: Altener II

Vil Kommissionen med hensyn til sit forslag til Raadets beslutning om et fleraarigt program til fremme af vedvarende energikilder i Faellesskabet - Altener II (KOM(97)0087 - 97/0106(SYN)) ((EFT C 192 af 24.6.1997, s. 16. )) sikre, at Altenerprogrammet aabner mulighed for samarbejde med programmerne for internationalt samarbejde, f.eks. Meda, Phare og Tacis? Euro-Middelhavsforummet for energi boer omfatte mekanismer for samarbejde og koordinering med Altener-programmet.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (5. maj 1998)

Forslaget til beslutning om et fleraarigt program til fremme af vedvarende energikilder i Faellesskabet (Altener II) ((EFT C 192 af 24.6.1997, s. 16. )) vedroerer i foerste raekke medlemsstaterne. I kraft af saerlige protokoller staar dette program aabent for de stater, der er medlemmer af Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES), via tillaegsbevillinger, beregnet paa grund af disse protokoller. For saa vidt angaar landene i Central- og OEsteuropa samt Cypern, fastsaetter artikel 7 i forslaget til Raadets beslutning ((EFT C 192 af 24.6.1997, s. 16. )) om Altener II, at disse lande kan deltage paa grundlag af associeringsaftalerne og tillaegsbevillinger. Selv om der findes visse forbindelsesled mellem Altener og Tacis, Phare og Meda, er Altener II ikke noget internationalt samarbejdsprogram og kan saaledes ikke fungere uden for Faellesskabet, bortset fra de naevnte tilfaelde.

Derimod indgaar internationalt samarbejde i Faellesskabets strategi som omhandlet i hvidbogen om »Fremtidens energi: de vedvarende energikilder« ((KOM(97) 599 endelig udg. )); dette samarbejde kan antage forskellige former, saaledes som det er naermere specificeret i den handlingsplan, der er indbefattet i hvidbogen.

Desuden er der i forslaget til et fleraarigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren ((KOM(97) 550 endelig udg. )) fastsat mekanismer med henblik paa at styrke samordningen mellem de tematiske programmer inden for energipolitikken (herunder Altener), og de programmer, der er oprettet i forbindelse med andre faellesskabspolitikker (som for eksempel Tacis, Phare og Meda).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0541/98 af David Thomas (PSE) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Det spanske beskatningssystem

Finder Kommissionen, at forskellen i anvendelsen af bestemmelserne vedroerende patrimonio- og renta-skat (formue- og indkomstskat) paa spanske og ikke-spanske statsborgere er diskriminatorisk?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (5. maj 1998)

Kommissionen formoder, at det aerede medlem i sit spoergsmaal taenker paa beskatning af fast ejendom, der tilhoerer ikke-bosiddende.

Det skal bemaerkes, at reglerne i den paagaeldende spanske lovgivning vedroerende indkomstbeskatning, formuebeskatning og beskatning af fast ejendom ikke er baseret paa nationalitet, men paa om vedkommende er bosiddende eller ikke-bosiddende i Spanien.

Hvad angaar spoergsmaalet om, hvorvidt de paagaeldende beskatningsordninger, der gaelder for ikke-bosiddende, kan vaere i strid med faellesskabsretten, er Kommissionen af den opfattelse, at dette ikke er tilfaeldet under den nuvaerende retstilstand. Kommissionen skal i oevrigt henvise til de detaljerede svar, som den gav paa skriftlig forespoergsel E-2459/95 fra Vanhecke ((EFT C 82 af 17.3.1998. )) og E-910/92 fra Seligman ((EFT C 58 af 1.3.1993. )), hvor der var tale om den samme skat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 295/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. Import af kvæg fra Australien



EF-Tidende nr. C 310 af 09/10/1998 s. 0047



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0295/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (17. februar 1998) Om: Import af kvaeg fra Australien Kan Kommissionen oplyse, om EU indfoerer levende kvaeg fra Australien, og i bekraeftende fald hvor mange dyr der er tale om, og hvilke medlemsstater der indfoerer dem? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. marts 1998) Der har hidtil slet ikke vaeret nogen leverancer af levende kvaeg fra Australien til Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 902/98 af Bryan CASSIDY til Kommissionen. Oversigt over Kommissionens personale efter nationalitet



EF-Tidende nr. C 323 af 21/10/1998 s. 0094



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0902/98 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (26. marts 1998) Om: Oversigt over Kommissionens personale efter nationalitet Kommissionen bedes forelaegge en oversigt for aarene 1995, 1996 og 1997 over dens fuldtidsansatte personale efter nationalitet og grad. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (24. april 1998) Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0219/98 af Joaquim Miranda (GUE/NGL) til Kommissionen (11. februar 1998)

Om: Medlemsstaternes anvendelse af EU-midler til at nedbringe budgetunderskud

Den tyske avis Die Welt har for nylig offentliggjort en artikel med titlen »Andre EU-stater stoetter sig til tyske penge for at kunne deltage i euroen«, hvori det udtrykkeligt paastaas, at »Spanien og Portugal bruger EU-midler til at forbedre deres budgetter for at nedbringe underskuddet (...) og komme med i Den OEkonomiske og Monetaere Union«.

Avisen paastaar ligeledes, at Revisionsretten vil undersoege denne uortodokse budgetpraksis og tage skridt til at stoppe den, og der henvises til udtalelser af Revisionsrettens formand, Bernhard Friedmann, ifoelge hvilke de gaeldende bestemmelser giver mulighed for at maksimere forskuddene paa udbetalinger, (uden at) der foeres noeje kontrol med deres anvendelse inden for de fastsatte tidsfrister til de paagaeldende faellesskabsformaal, idet »stoettemidlerne bliver hos de formidlende instanser og ikke videresendes til de endelige modtagere«.

Under henvisning til udtalelsernes relevans og alvor, navnlig i betragtning af den naert forestaaende fastlaeggelse af, hvilke stater der skal deltage i euroen fra foerste fase, anmodes Kommissionen om omgaaende at klarlaegge denne situation og navnlig at svare paa foelgende:

1. Kan den helt eller delvis bekraefte disse beskyldninger? Hvilke lande deltager i givet fald i denne praksis, paa hvilket niveau, og hvilke foranstaltninger er eller vil der blive truffet?

2. Hvilket samarbejde foregaar der paa dette omraade mellem Kommissionen og Revisionsretten?

3. Hvorledes opfatter Kommissionen de citerede offentlige udtalelser fra Revisionsrettens formand?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-0219/98 og E-0394/98 (22. april 1998)

Kommissionen har ingen oplysninger om, at Revisionsretten skulle vaere i gang med at undersoege det omhandlede spoergsmaal, og den har heller ikke andre beviser til stoette for den udtalelse, som tillaegges Revisionsrettens formand.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0557/98 af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Basisstationer for telekommunikation

Har Kommissionen i betragtning af bekymringen for telekommunikationsudstyrs virkninger paa den offentlige sundhed foretaget nogen undersoegelser for at vurdere virkningerne af telekommunikationsanlaegs placering i naerheden af boligomraader?

Kan Kommissionen bekraefte, om nogen medlemsstat ivaerksaetter restriktioner med hensyn til placeringen af telekommunikationsanlaeg eller hoejden af telekommunikationsmaster?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (3. april 1998)

Kommissionen har anmodet en gruppe af fremstaaende eksperter om at undersoege eventuelle helbredsskadelige virkninger af radiofrekvenser. Gruppen har taget et overblik over den eksisterende forskning, identificeret omraader, hvor der boer gennemfoeres koordinerede undersoegelser for at skaffe bedre data og foreslaaet forskningsomraader, for hvilke der slet ikke findes data. Eksperternes beretning kan findes paa Internettet (http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/studyhr.doc).

Eksperternes henstillinger om fremtidigt arbejde indgaar i forslaget til det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

I spoergsmaalet om telekommunikationsanlaegs placering henvises det aerede medlem endvidere til de svar, Kommissionen gav paa skriftlig forespoergsel E-737/96 af Malone ((EFT C 217 af 26.7.1996. )), E-2304/96 af Needle ((EFT C 385 af 19.12.1996. )) og E-1593/97 af Waddington ((EFT C 391 af 23.12.1997. )).

Kommissionen ligger ikke inde med specifikke oplysninger om medlemsstaternes eventuelle restriktioner for telekommunikationsanlaegs placering eller hoejde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1310/98 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (29. april 1998)

Om: EURO 1999

I medfoer af den stabilitets- og vaekstpagt, som Det Europaeiske Raad vedtog paa sit moede i Amsterdam i juni 1997, skal medlemsstaterne paa mellemlang sigt soege at naa frem til en budgetsaldo, som er »taet paa balance eller i overskud«. Saafremt medlemsstaterne i de efterfoelgende aar fortsaetter med at justere budgettet, vil de offentlige finansers stilling dermed goere det lettere for medlemsstaterne at haandtere de budgetmaessige konsekvenser af en eventuel negativ udvikling i oekonomien.

Men hvordan mener Kommissionen, at situationen ville have vaeret i Tyskland i dag, hvis stabilitets- og vaekstpagten var blevet gennemfoert i perioden 1992-1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (2. juni 1998)

Stabilitets- og vaekstpagten er oprettet ved Det Europaeiske Raads resolution af 7. juni 1997 ((EFT C 236 af 2.8.1997. )) og Raadets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvaagningen af budgetstillinger samt overvaagning og samordning af oekonomiske politikker ((EFT L 209 af 2.8.1997. )) og Raadets forordning (EF) nr. 1467 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemfoerelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmaessigt store underskud (2). Pagten sigter mod budgetdisciplin i Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU) for derigennem at skabe de stabilitetsbetingelser, der er noedvendige for vedvarende vaekst. Pagten indeholder et effektivt program, der tilskynder en medlemsstat til at undgaa et uforholdsmaessigt stort underskud og til hurtigt at korrigere et saadant underskud, hvis det skulle opstaa.

I 1992 havde Tyskland et offentligt underskud paa 2,6% af sit bruttonationalprodukt (BNP), og i 1993 var underskuddet paa 3,2% af BNP. Denne situation resulterede i Raadets afgoerelse af 26. september 1994, hvori der konstateredes et uforholdsmaessigt stort underskud i Tyskland (EF-traktatens artikel 104 C, stk. 6). Afgoerelsen blev ophaevet i juli 1995 - idet underskuddet for 1994 faldt til 2,4% - men genindfoert i juni 1996, da underskuddet for 1995 steg til 3,3%. I perioden fra 1992 til 1997, som det aerede medlems spoergsmaal vedroerer, var Tysklands budgetpolitik hovedsageligt rettet mod konvergens med henblik paa at korrigere det uforholdsmaessigt store underskud og derved imoedekomme EF-traktatens artikel 104 C, som omhandler sanktioner, og som ikke blev anvendt i anden fase af OEMU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0655/98 af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen (10. marts 1998)

Om: Anvendelse af hormoner ved kvaegopdraet

I EU er det kun tilladt at anvende hormoner ved dyreavl af sundhedsmaessige aarsager. Kontrollen med anvendelsen af hormoner er imidlertid mangelfuld. I mange lande er der blevet fundet rester af forbudte hormoner i koed. Det er ifoelge Der Spiegel blevet anslaaet, at der saelges hormoner for op imod 1,5 mia ecu i EU, selvom det er forbudt at anvende dem. Hvordan kan kontrollen med anvendelsen af hormoner efter Kommissionens mening goeres mere effektiv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (7. april 1998)

I henhold til Raadets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrug og om ophaevelse af direktiv 81/602/EOEF, 88/146/EOEF og 88/299/EOEF ((EFT L 125 af 23.05.1996. )) er anvendelse af vaeksthormoner til dyr forbudt, og hovedbegrundelsen herfor er beskyttelse af forbrugerne mod indtagelse af potentielt farlige stoffer.

Inden for Faellesskabet er det medlemsstaterne, der har ansvaret for kontrollen med forbudte stoffer som f.eks. de hormoner, der daekkes af direktiv 96/22/EF. I Raadets direktiv 96/23/EF1 fastsaettes de kontrolforanstaltninger, der skal ivaerksaettes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf, herunder ogsaa vaeksthormoner. Det forventes, at den ulovlige anvendelse af hormoner vil kunne forhindres mere effektivt efter medlemsstaternes gennemfoerelse pr. 1. juli 1997 af de kontrolforanstaltninger, der kraeves i henhold til dette direktiv, og indfoerelse af strenge straffe for overtraedelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 751/98 af Allan MACARTNEY til Kommissionen. Hjælpeforanstaltninger i forbindelse med udenlandske indgående investeringer i EU



EF-Tidende nr. C 310 af 09/10/1998 s. 0122



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0751/98 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (18. marts 1998) Om: Hjaelpeforanstaltninger i forbindelse med udenlandske indgaaende investeringer i EU Kan Kommissionen fremskaffe statistikker vedroerende omfanget af hjaelpeforanstaltninger, som medlemsstaternes regeringer yder selskaber, der er baseret i andre medlemsstater, med henblik paa at fremme udenlandske indgaaende investeringer? Findes der nogen nationale statistikker for medlemsstaterne, som viser forskellen mellem de hjaelpeforanstaltninger, der ydes nationale selskaber, og hjaelpeforanstaltninger fra andre medlemsstater? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (29. april 1998) Kommissionen har ikke de oplysninger, det aerede medlem beder om, da et kriterium om en investerings nationale oprindelse ikke indgaar i en vurdering af, om statsstoette er forenelig med faellesmarkedet. De informationer, medlemsstaterne fremsender i forbindelse med meddelser om stoetteprojekter, indeholder derfor ikke disse oplysninger, ligesom de heller ikke er med i de aarlige indberetninger om anvendelse af den stoette, Kommissionen har godkendt. Kommissionen har heller ikke kendskab til nationale statistikker, der viser disse forskelle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1474/98 af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen (13. maj 1998)

Om: Det fjerde forskningsrammeprogram

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange ansoegninger til det fjerde forskningsrammeprogram der er blevet indsendt fra OEstrig?

Hvor mange ansoegninger har Kommissionen godkendt, og hvilke projekter har det konkret drejet sig om?

Hvordan ser denne opstilling, eksklusive fusionerne, ud?

Hvem var koordinatorerne for disse projekter, og hvilke partnerlande drejede det sig om?

Hvor mange penge blev der stillet til raadighed for de enkelte projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (5. juni 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1311/98 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (29. april 1998)

Om: EURO 1999

I medfoer af den stabilitets- og vaekstpagt, som Det Europaeiske Raad vedtog paa sit moede i Amsterdam i juni 1997, skal medlemsstaterne paa mellemlang sigt soege at naa frem til en budgetsaldo, som er »taet paa balance eller i overskud«. Saafremt medlemsstaterne i de efterfoelgende aar fortsaetter med at justere budgettet, vil de offentlige finansers stilling dermed goere det lettere for medlemsstaterne at haandtere de budgetmaessige konsekvenser af en eventuel negativ udvikling i oekonomien.

Men hvordan mener Kommissionen, at situationen ville have vaeret i OEstrig i dag, hvis stabilitets- og vaekstpagten var blevet gennemfoert i perioden 1992-1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (2. juni 1998)

Stabilitets- og vaekstpagten er oprettet ved Det Europaeiske Raads resolution af 7. juni 1997 ((EFT C 236 af 2.8.1997. )) og Raadets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvaagningen af budgetstillinger samt overvaagning og samordning af oekonomiske politikker ((EFT L 209 af 2.8.1997. )) og Raadets forordnig (EF) nr. 1467 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemfoerelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmaessigt store underskud (2). Pagten sigter mod budgetdisciplin i Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU) for derigennem at skabe de stabilitetsbetingelser, der er noedvendige for vedvarende vaekst. Pagten indeholder et effektvit program, der tilskynder en medlemsstat til at undgaa et uforholdsmaessigt stort underskud og til hurtigt at korrigere et saadant underskud, hvis det skulle opstaa.

I 1992 havde OEstrig et offentligt underskud paa 2,0% af bruttonationalproduktet (BNP), og i 1993 var underskuddet paa 4,2% af BNP. Efter OEstrigs tiltraedelse af Faellesskabet i januar 1995 traf Raadet afgoerelse om, at OEstrig havde et uforholdsmaessigt stort underskud (EF-traktatens artikel 104 C stk. 6). I perioden fra 1992 til 1997, som det aerede medlems spoergsmaal vedroerer, var OEstrigs budgetpolitik hovedsageligt rettet mod konvergens med henblik paa at korrigere det uforholdsmaessigt store underskud og derved opfylde konvergenskriterierne, hvad budgetstillingen angaar. Endvidere blev stk. 9 og 11 i artikel 104 C, som omhandler sanktioner, ikke anvendt i anden fase af OEMU.