ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1877/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2001)

Om: Præmier for markafgrøder (Irland)

På området dyrepræmier agter Kommissionen i fremtiden at indføre en maksimumgrænse for støtte til dyr pr. bedrift og aldersklasse. Ville det ikke være hensigtsmæssigt også at indføre en sådan maksimumgrænse, f.eks. 50 ha, for støtte til markafgrøder, således at landbrugsbedrifterne kun kan modtage støtte inden for denne størrelsesorden?

Kan Kommissionen oplyse:

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Irland omfatter over 50 ha,

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Irland omfatter mindre 50 ha,

- hvilke besparelser en sådan foranstaltning ville medføre for området markafgrøder med hensyn til budgettet målt i absolutte tal og i procenter?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 og E-1884/01

(24. juli 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0377/01

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(15. februar 2001)

Om: BSE

Sygdommen kogalskab (BSE) har givet anledning til stor bekymring, fordi der er risiko for, at den kan overføres til mennesket, hvilket desværre kan være sket i de seneste år på grund af manglende kontrol. Der er fastlagt foranstaltninger med henblik på at finde frem til og slagte de syge køer samt føre en præventiv kampagne, men herudover er den europæiske offentlighed begyndt at udtrykke ønske om at få nøjagtige oplysninger om omfanget af en eventuel smittefare.

Hvilke kampagner kan der gennemføres over for den europæiske befolkning? Findes der i denne forbindelse tests, der kan gennemføres via en massekampagne, således at man kan få et indtryk af, hvor stor en procentdel af befolkningen er ramt af sygdommen? Findes der nogen sikre oplysninger om overførsel af sygdommen mellem mennesker, og om disse risici kan berøre blod- og organdonation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(17. april 2001)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-3746/00 af Marit Paulsen og Karl Erik Olsson(1), E-4087/00 af Graham R. Watson(2), E-0163/01 af Stefano Zappalà(3) med flere og mundtligt spørgsmål H-0951/00 af Alexandros Alavanos til spørgetiden under parlamentets mødeperiode i januar 2001(4).

I øjeblikket findes der ikke pålidelige test, som kan påvise tilstedeværelsen af en BSE-agens i mennesker. Man er dog ved at udvikle flere forskellige former for test.

Selv om der findes videnskabeligt bevis for en forbindelse mellem Creutzfeldt-Jakobs sygdom (variant CJD) og BSE, er der hverken sikkerhed vedrørende overførselen af BSE til mennesker eller overførselen af variant CJD via blod eller organer. Kommissionen er dog meget opmærksom på det mulige problem, som overførsel af variant CJD via blod og blodprodukter udgør. De relevante videnskabelige udvalg overvåger løbende de seneste videnskabelige resultater på området, og Kommissionen foreslår i nødvendigt omfang forebyggelsesforanstaltninger. Den 13. december 2000 vedtog Kommissionen et forslag til et direktiv om kvaliteten og sikkerheden ved blod(5). Direktivet fastsætter, når det er blevet vedtaget af Parlamentet og Rådet, standarderne for sikkerheden ved blod i hele Fællesskabet og giver også retsgrundlaget for fællesskabsforanstaltninger vedrørende forebyggelse af overførsel af variant CJD via blod og blodprodukter.

(1) EFT C 174 E af 19.6.2001, s. 132.

(2) EFT C 187 E af 3.7.2001, s. 129.

(3) Se side 53.

(4) Skriftligt svar af 16.1.2001.

(5) KOM(2000) 816 endelig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0795/01

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Kommissionen

(7. marts 2001)

Om: Savnede grækere og tyrkere

Hvad gør Kommissionen som led i Cyperns tiltrædelsesforhandlinger eller på anden vis for at opnå yderligere fremskridt i opklaringen af sagen angående de både græsk- som tyrkiskcypriotiske savnede personer?

I alt er ca. 2000 personer meldt savnet siden 1974. Der er klare humanitære interesser i at få opklaret spørgsmålet om deres skæbne, idet den manglende klarhed vedbliver med at forgifte forholdene på øen.

På hvilken måde kan Kommissionen tilbyde at fremme eller foreslå en løsning angående de savnede, som kan gavne udsoningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(2. maj 2001)

Kommissionen henviser det ærede medlem til sit svar på skriftlig forespørgsel E-0506/01 fra Chris Davies(1) om spørgsmålet om savnede personer på Cypern.

Jeg vil gerne understrege, at aftalen om tiltrædelsespartnerskab med Tyrkiet nu danner ramme om drøftelsen af en lang række sager af betydning for såvel Unionen som Tyrkiet, inden for rammerne af den styrkede politiske dialog, som denne aftale indeholder bestemmelser om. Kommissionen agter i tiden fremover at gøre flittigt brug af denne dialogmulighed.

(1) Se side 131.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0568/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(27. februar 2001)

Om: Revisionserklæring for GD for Forskning

På mødet den 7. februar 2001 i Budgetkontroludvalget erklærede kommissær Fischler, at den nøjagtige fejlrate i 1999 for finansielle transaktioner inden for GD for Landbrug lå på 3,06 %.

Kunne kommissæren med særligt ansvar for forskning med henblik på at fremme samarbejde og gennemsigtighed mellem de europæiske institutioner forelægge tilsvarende tal for finansielle transaktioner inden for dette generaldirektorat? Hvis ikke, hvad er da grunden?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer på skriftlige forespørgsler P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 og E-0570/01

(11. april 2001)

Kommissionen skal minde det ærede medlem om, at Revisionsretten ikke opgiver en fejlprocent som led i sin revisionsberetning vedrørende det almindelige budget, idet den finder, at det ville være en overforenkling at måle Kommissionens finansielle forvaltningsresultater alene på grundlag af denne indikator.

Retten besluttede derfor for tre år siden at standse offentliggørelsen af en samlet fejlprocent og udvikle sine revisionsmetoder med henblik på at give dechargemyndighederne mere udførlige oplysninger.

Endvidere har Revisionsretten ved flere lejligheder udtalt, at skulle den udlede fejlprocenter på et lavere niveau (f.eks. for hver sektor eller for hvert generaldirektorat) af den overordnede fejlprocent, ville disse blive fuldstændig vildledende. Det begrænsede antal transaktioner, Retten reviderer, gør det ikke muligt at fastslå en gyldig fejlprocent på dette lavere niveau.

Kommissionen er derfor ikke i stand til at give det ærede medlem de udbedte oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0038/01

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Kommissionen

(18. januar 2001)

Om: Virkningerne af bomber fremstillet af forarmet uran for soldaternes sundhed

Dødsfaldene på grund af leukæmi og andre former for kræft samt de sundhedsskadelige virkninger generelt for de soldater, der har deltaget i Nato-bombardementer af det tidligere Jugoslavien, har vakt stor harme i den europæiske offentlighed og skadet de nationale regeringers og EU-institutionernes troværdighed.

Agter Kommissionen at foretage grundig, systematisk og videnskabelig kontrol af disse virkninger og offentliggøre de relevante oplysninger? Hvilke andre foranstaltninger agter Kommissionen at træffe med henblik på at finde frem til de ansvarlige samt forhindre, at disse virkninger optræder hos de europæiske borgere?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström på skriftlige forespørgsler E-0038/01, E-0062/01, E-0063/01 og P-0148/01

(15. marts 2001)

Kommissionen har opfordret den ekspertgruppe, der er nedsat i medfør af artikel 31 i Euratom-traktaten, til at udtale sig om de mulige helbredsmæssige virkninger af udsættelse for ioniserende stråling fra forarmet uran. Den har ligeledes formidlet en rundbordsdiskussion mellem forskellige internationale organisationer, der har programmer på dette felt.

Ansvaret for de soldater, der har gjort tjeneste på Balkan, påhviler EU's medlemsstater og NATO. Ansvaret for indgreb til beskyttelse af besøgende i regionen påhviler også medlemsstaterne. Kommissionen agter at viderebringe alle relevante informationer fra internationale organisationer og udtalelsen fra ekspertgruppen i Euratom-traktatens artikel 31 til medlemsstaterne som støtte for deres afgørelse om, hvad der bør gøres. Kommissionen selv vil støtte til videnskabelig rådgivning, når den tilbyder opfølgende lægeundersøgelser til sine ansatte og til de kontraktansatte, der er udsendt til denne region.

De informationer, der foreligger på indeværende tidspunkt, tyder ikke på at nogen levnedsmidler skulle være forurenet med forarmet uran.

Kommissionen overvåger således den udvikling, der er relevant for vurderingen af en mulig forbindelse mellem sygdom hos dem, der udført missioner på Balkan, og brug af forarmet uran i de missiler, der er afskudt mod mål i regionen. Blandt de vigtigste informationskilder er De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP), som har gennemført en prøvetagningskampagne i regionen, hvis resultater foreligger i marts 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1209/01

af André Brie (GUE/NGL) til Rådet

(24. april 2001)

Om: UNMIK's statistik over forbrydelser

I forbindelse med den statistik over forbrydelser, som UNMIK (De Forenede Nationers mission i Kosovo) har udarbejdet (http://www.civpol.org/unmik/statistics.htm), hvori der er en detaljeret fortegnelse over, hvilke forbrydelser blev begået hvor i Kosovo (og hvilken etnisk gruppe offeret eller ofrene tilhørte), beder jeg Rådet besvare følgende spørgsmål:

- Hvor mange arrestationer har fundet sted som følge af disse forbrydelser?

- Hvor mange af disse tilbageholdte personer blev rent faktisk dømt?

Jeg beder Rådet i dets svar om at begrænse sig til tidsrummet fra UNMIK's overtagelse af politimagten til begyndelsen af 2001.

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1173/01 og E-1209/01

(20. juli 2001)

Rådet betragter det med største alvor, at der er så mange illegale våben i Kosovo; sådanne våben bidrager til vold og høj kriminalitet, ikke blot i Kosovo, men i hele området. I sit svar på det ærede medlems forespørgsel sidste år påpegede Rådet imidlertid, at EU ikke er direkte ansvarlig for den offentlige orden og sikkerhed i Kosovo og heller ikke for udarbejdelsen af den relevante kriminalitetsstatistik. Ifølge FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 påhviler ansvaret herfor alene UNMIK (FN's mission i Kosovo) og KFOR (NATO's styrke i Kosovo). Begge aflægger regelmæssigt rapport til FN's generalsekretær, FN's Sikkerhedsråd og NATO (bl.a. om de forhold, det ærede medlem nævner).

Rådet støtter kraftigt den fuldstændige gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolution 1244, herunder med hensyn til de vigtige og følsomme aspekter, som det ærede medlem nævner. Det bifalder også UNMIK's og KFOR's bestræbelser og de resultater, de har opnået med hensyn til bekæmpelse af kriminalitet og illegal våbenhandel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1083/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(9. april 2001)

Om: Sensus-projektet: et europæisk modstykke til DARPA

Formålet med Sensus-projektet, efterfølgeren til Aventinus, er at udvikle et informationsudvekslingsprogram til de europæiske politi- og efterretningstjenester svarende til DARPA (Defense Advanced Research Projects Agency). Koordinationen af Sensus forestås af Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowski, en hemmelig agent i Bundesnachrichtendienst. Statstjenesten DARPA koordinerer det amerikanske forsvarsministeriums forsknings- og udviklingsprogrammer.

To sprogteknologiske virksomheder spiller tilsyneladende en meget vigtig rolle i henholdsvis DARPA- og Sensus-projektet. Dragon udviklede en oversættelsesteknologi for den amerikanske efterretningstjeneste og arbejdede med det såkaldte Multilingual Interview System (MIS). Dette system tog sigte på automatisk oversættelse af kroatiske, serbiske og bosniske samtaler i Bosnien-Hercegovina (foråret 1998) og af arabisk, farsi, hindi og urdu i Den Persiske Golf (sommeren 1998). Gennem datterselskabet Sail Labs, tidligere Gesellschaft für Multilingual Systeme mbH, var Lernout & Hauspie (L & H) stærkt engageret i det europæiske Sensus-projekt. For fuldstændighedens skyld skal det bemærkes, at L & H i 1997 endvidere deltog i Dominate the Battlespace-projektet som led i DARPA.

Inspireret af konkurrenten Dragons MIS-succes har L & H oprettet en række såkaldte Language Development Companies til udvikling af sprogteknologi for hindi, farsi, arabisk og urdu. Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowski, agent for den tyske efterretningstjeneste og koordinator af Sensus-projektet, oprettede tre Language Development Companies. I begyndelsen af 2000 overtog L & H imidlertid Dragon. Den amerikanske efterretningstjeneste, National Security Agency, var meget imod denne overtagelse på grund af den følsomme og strategiske teknologi, som herved kom i en europæisk gruppes besiddelse.

Har Rådet kendskab til den amerikanske efterretningstjenestes (National Security Agency) afvisende holdning til L & H's overtagelse af Dragon, i betragtning af de mulige følger for den amerikanske holdning til Sensus-projektet,

på grund af a) L & H-datterselskabet Sail Labs' deltagelse og b) Sensus-koordinator Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowskis aktier i tre Language Development Companies? Hvis ikke, vil Rådet så indhente oplysninger om den amerikanske efterretningstjenestes holdning til L & H's overtagelse af Dragon, i betragtning af de mulige følger for den amerikanske holdning til Sensus-projektet?

Samlet svar på skriftlige forespørgsler E-1064/01, E-1081/01 og E-1083/01

(16. juli 2001)

De begivenheder, der omtales i forespørgsel E-1064/01, E-1081/01 og E-1083/01 henhører ikke under EU-Rådets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0708/01

af Helle Thorning-Schmidt (PSE) til Kommissionen

(8. marts 2001)

Om: Gravides arbejdsmiljø

Europa-Parlamentet vedtog den 6. juli 2000 en ret skarp udtalelse (A5-0155/2000) om evalueringen af den praktiske gennemførelse af direktiv 92/85/EØF(1) om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer.

Arbejdsmiljøreguleringen i EU bygger på, at arbejdsmiljøet skal være sådan, at det ikke gør nogen forskel, om en kvindelig arbejdstager er gravid. Det er udgangspunktet for, at direktivet slår fast, at der skal foretages en risikovurdering ved graviditet.

Af en artikel i den danske avis ErhvervsBladet den 8. februar fremgår det, at kvindelige malere nærmest sygemeldes pr. automatik, selv om der i malerfaget kun i få situationer anvendes maling, der kan være sundhedsskadelig. Tilsvarende vurderer BST-konsulenter i den samme artikel, at man i langt de fleste tilfælde kan løse de ergonomiske problemer. Malerbranchens arbejdsgivere beklager denne situation, fordi de har brug for de kvindelige maleres arbejdskraft.

Direktivet bygger i det hele på en forudsætning om, at kvinder ikke må udsættes for indirekte diskrimination som følge af, at de bliver gravide eller ammer.

Hvilke initiativer har Kommissionen taget for at følge op på Parlamentets udtalelse?

Er Kommissionen enig i, at arbejdsmiljøet for malere er sådan, at gravide ikke behøver at blive sygemeldt i videre omfang end andre lønmodtagergrupper?

(1) EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(26. april 2001)

Kommissionen er helt enig med det ærede medlem i, at gravide kvinder, som arbejder i malerfaget, ikke skulle behøve at blive sygemeldt i større omfang end andre kategorier af arbejdstagere.

I denne forbindelse vedtog Kommissionen den 5. oktober 2000(1) en meddelelse om retningslinjer for vurdering af kemiske, fysiske og biologiske agenser og industrielle processer, der anses for at udgøre en fare for sikkerheden og sundheden for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer, på grundlag af Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer (tiende særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF).

Kommissionen tillægger det stor betydning, at kvinders sundhed og sikkerhed beskyttes på arbejdspladsen, og mener, at disse retningslinjer i alt væsentligt er et praktisk redskab, som alle involverede aktører på arbejdsmiljøområdet (læger, ingeniører, arbejdsmedicinere osv.) kan benytte med henblik på at skabe et højere beskyttelsesniveau.

Endvidere vil Kommissionen i løbet af 2002 udarbejde en rapport om sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer, og på grundlag heraf vil det blive overvejet, om der skal stilles forslag om ændring af direktiv 92/85/EØF.

(1) KOM(2000) 466 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0314/01

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Rådet

(14. februar 2001)

Om: Arbejdsgrupper

Der findes hundredvis af EU-arbejdsgrupper, hvor Rådets repræsentanter mødes for at drøfte lovgivningsforslag.

Kan Rådet for at øge gennemskueligheden:

1. fremlægge en liste over alle aktive arbejdsgrupper med angivelse af, hvilke nationale delegationer og EU-delegationer der deltager i møderne, og af arbejdsgruppernes respektive mandat?

2. fremlægge et eksemplar af dagsordenen for kommende møder i de enkelte arbejdsgrupper, som regelmæssigt bør lægges ud på Internettet?

Svar

(10. juli 2001)

1. Rådet kan meddele det ærede parlamentsmedlem, at komitéer, udvalg eller arbejdsgrupper kan nedsættes af Coreper eller med Corepers billigelse med henblik på udførelse af bestemte, på forhånd fastlagte forberedende opgaver eller undersøgelser. Rådets Generalsekretariat ajourfører regelmæssigt fortegnelsen over de forskellige komitéer, udvalg og grupper, der beskæftiger sig med Rådets forberedende arbejde. Den seneste udgave af denne fortegnelse (dok. 5916/01 + COR 1) er vedlagt dette svar. Kun de komitéer, udvalg og grupper, der er opført på listen, kan holde møder som Rådets forberedende organer.

Hvad angår deres art viser navnene på de enkelte komitéer, udvalg og grupper tydeligt, hvilken slags spørgsmål de beskæftiger sig med.

2. Med hensyn til offentliggørelsen af dagsordenerne for møderne i disse forskellige komitéer, udvalg og grupper henviser Rådet det ærede medlem til det svar, som det gav på skriftlig forespørgsel P-0504/01 fra parlamentsmedlem Chris Davies, og hvori det præciseres, at Generalsekretariatet i overensstemmelse med Rådets afgørelse, der er trådt i kraft den 1. maj 2001, kan gøre de dokumenter såsom foreløbige dagsordener for komitéer, udvalg og grupper, der helt klart ikke er omfattet af en af de undtagelser, der er fastsat i artikel 4 i Rådets afgørelse 93/731/EF, tilgængelige for offentligheden, så snart de er rundsendt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0929/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Brix Knudsens omplacering

Kommissionstjenestemanden Brix Knudsen var direktør for UCLAF. Han blev personligt angrebet af visse kommissærer under drøftelsen om bedragerierne i forbindelse med Echo-projektet i Bosnien. I dag er Brix Knudsen ikke længere direktør for UCLAF, men direktør til rådighed. Skyldes hans omplacering kritikken fra visse kommissærer under drøftelsen om Echo-skandalen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(27. juni 2001)

Per Brix Knudsen blev udnævnt til direktør for Taskforce for Koordinering af Bedrageribekæmpelse (UCLAF) i oktober 1993. OLAF (Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig) blev oprettet ved en forordning i 1999 og blev operationelt den 1. juni 1999. Per Brix Knudsen fortsatte som direktør i det nye organ indtil udgangen af maj 2000 og sikrede således en gnidningsløs overdragelse af ansvaret til Generaldirektøren for OLAF, der blev udnævnt den 1. marts samme år.

I juni 2000 blev Per Brix Knudsen efter egen anmodning udnævnt som personlig hovedrådgiver for Generaldirektøren for Administration (GD ADMIN). Han ansøgte senere om og blev udnævnt til stillingen som direktør i Generaldirektoratet for Samarbejdskontoret EuropeAid (AIDCO) i januar 2001.

Kommissionens udnævnelse af Per Brix Knudsen til direktør i GD AIDCO var alene baseret på kravene til den ledige stilling og ansøgerens kvalifikationer. Udtrykket direktør til rådighed, som det ærede medlem benytter, er helt irrelevant eller urigtigt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1054/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(5. april 2001)

Om: Transfer af fodboldspillere - solidaritetsfond

Kan Kommissionen oplyse, hvilke skøn den har foretaget vedrørende denne fonds omfang og dens fordelingssystem?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti på skriftlige forespørgsler E-1052/01, E-1053/01 og E-1054/01

(28. maj 2001)

Den 5. marts 2001 forpligtede det internationale fodboldforbund (FIFA) sig til at ændre sine regler for internationale spilleroverførsler. I henhold til

de generelle principper i FIFA's erklæring er det forbundets ansvar at gennemføre bl.a. en ordning med kompensation for træning, hvis spillerne er under 23, som fremmer og belønner klubbernes træningsindsats, navnlig små klubber og amatørklubber, uden uforholdsmæssigt at begrænse spillernes frie bevægelighed. FIFA vil også indføre en solidaritetsordning, hvorigennem en betydelig del af indtægterne i klubber, herunder amatørklubber, der har stået for træningen og oplæringen af en spiller, omfordeles.

Kommissionen har altid støttet princippet om en solidaritetsfond, der skal anvendes til at fremme unge spilleres træning og mindske forskellen mellem store og små klubber eller mellem amatørforbold og professionel fodbold.

Kommissionen har på nuværende tidspunkt ikke modtaget mere detaljerede tal eller skøn over situationen.

Med hensyn til marketing er tab af marketingindkomst i henhold til de generelle principper i FIFA's erklæring ikke et kriterium, der kan tages i betragtning ved beregning af kompensation for træning. Spørgsmålet om kompensation i tilfælde af et ensidigt kontraktbrud skal først og fremmest besvares på grundlag af gældende national ret.

FIFA har forpligtet sig til efter to sæsoner at tage disse nye ordninger op til generel revision.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1138/01

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(10. april 2001)

Om: Bevarelse af torskebestanden i Nordsøen

Er det sandt, at Kommissionen har lukket 40 000 kvadratmil fiskegrunde i Nordsøen af for torske- og kullerfiskeri i et forsøg på at bevare de stadig mindre bestande af disse fisk i de nordeuropæiske farvande, mens det derimod har givet hovedsageligt den danske industrifiskeriflåde lov til at fange hundredetusinder tons af små fisk til landbrugsfiskemel i samme område, hvorved den gør sin bevaringspolitik til en farce, ikke kun fordi torsk og kuller nemt kan fanges i 16 mm trådnet, men fordi de små fisk udgør en vigtig del af havfødekæden, som de større fisk er yderst afhængige af?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. maj 2001)

I de for nylig iværksatte hasteforanstaltninger for beskyttelse af torskebestanden i Nordsøen indgår der bestemmelser, som tillader fiskeri efter tobis fra den 1. marts syd for 59° N. Disse betingelser gør det muligt at videreføre et veletableret fiskeri, som ifølge tidligere undersøgelser ikke medfører nogen særlig bifangst af torsk eller andre bundarter. For at skabe garanti for, at dette fortsat vil være tilfældet, er det i forordningen fastsat, at hver enkelt af de pågældende medlemsstaters fartøjer, der fisker på de fastsatte betingelser, mindst 50 gange skal have observatører om bord til at udtage prøver til konstatering af procentdelen af hver af de fangede arter.

Det er ofte blevet påstået, at dette fiskeri tager føden fra arter såsom torsk, kuller, hvilling m.fl. Der foreligger dog kun få om overhovedet nogen beviser for, at dette er tilfældet.