SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3308/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(28. november 2001)

Om: Terroristgrupper på Balkan

Af en nylig offentliggørelse i Wall Street Journal fremgår det, at Osama Bin Laden har besøgt Balkan tre gange mellem 1994 og 1996, mens oplysninger, der er blevet videregivet af mange udenlandske nyhedsbureauer, viser, at Bin Laden er i besiddelse af et bosnisk pas, som han fik udstedt i 1993 af den bosniske ambassade i Wien. Den bosniske regering tildelte i øvrigt i 1997 Bin Ladens nære medarbejder, Mahrez Amduni, statsborgerskab og pas. Mahrez Amduni havde kæmpet i Bosnien i begyndelsen af halvfemserne. Amduni blev arresteret på et vink fra Interpol, idet han var eftersøgt for at have deltaget i terrorhandlinger.

Samtidig afslørede Sunday Times i London (november 1998) i en artikel, at Bin Laden ledede et terrornetværk i Albanien, som var aktivt i Kosovo. Lederen af de albanske efterretningstjenester, Fatos Klosi, har i sine erklæringer til den engelske avis hævdet, at dette net ledes af saudiaraberen Osama Bin Laden, og at det udsender enheder til kamp i Kosovo. Bin Ladens forbindelser med Albanien er også blevet bekræftet under retssagen om mordet på Claude Kader, som var medlem af Bin Ladens albanske netværk, og som har afsløret, at Bin Laden har besøgt Albanien mellem 1996 og 1997.

Ifølge en offentliggørelse i Washington Times skal Bin Laden have støttet UCK (Kosovos befrielseshær) med 7 mio. USD, mens mange medlemmer af UCK tilsyneladende er blevet uddannet i Al-Kaidas terroristtræningslejre. Som det blev afsløret under en retssag i februar 2001, hvor Djamal Al-Fadl, en af Al-Kaidas ledere, var anklaget for bombeattentaterne på USA's ambassader i Østafrika, blev der i 1994 udført forsøg med uran, der anvendes til fremstilling af beskidte bomber, som udsender dødbringende radioaktiv stråling.

1. Råder Kommissionen over oplysninger, der underbygger disse informationer, og hvis ja, hvilke?

2. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at skabe klarhed over denne overflod af informationer i forbindelse med terroristgruppers aktiviteter på Balkan, der synes at hænge nøje sammen med Al-Kaida?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. januar 2002)

Efter terroristangrebene den 11. september 2001 har de påståede forbindelser mellem de tidligere myndigheder i Bosnien-Hercegovina og formodede terrorister fra islamiske lande stået højt på dagsordenen både i lokale og internationale medier. I begyndelsen af 2000 oprettede Bosnien-Hercegovinas ministerråd en kommission for revision af naturaliserede statsborgeres status for at undersøge tilfælde, hvor pas kan være udstedt i strid med bestemmelserne. Denne kommission har nu afsluttet sin gennemgang af krigsårene 1992-1995, hvilket har givet anledning til at 94 naturaliserede bosnieres statsborgerskab er blevet tilbagekaldt. En lignende procedure gennemføres nu for tiden efter krigen.

Kommissionens undersøgelsesresultat bekræfter de bosniske myndigheders standpunkt, at der aldrig er udfærdiget et bosnisk pas til Osama bin Laden. Skønt det ikke kan udelukkes, at Osama bin Laden eller nogle af hans medarbejdere har opholdt sig i Bosnien-Hercegovina under krigen, er der ikke hidtil fundet beviser til støtte for disse påstande. Før den 11. september 2001 skønnedes antallet af såkaldte mujahedeen i Bosnien-Hercegovina at være et par hundrede.

Kommissionen har ingen oplysninger om de påståede aktiviteter i Kosovo og foreslår at spørgsmålet rettes til De Forenede Nationers mission i Kosovo og den fredsbevarende styrke i Kosovo (UNMiK og KFOR).

Hvad angår Albanien, råder Kommissionen ikke over de nødvendige oplysninger til at bekræfte den information, som det ærede medlem henviser til. De albanske myndigheder

har dog ved forskellige lejligheder forsikret Kommissionen om, at der ikke forekommer terroristiske eller paramilitære aktiviteter på albansk område. Endvidere har Albanien efter de tragiske begivenheder den 11. september 2001 vist sit fulde engagement i kampen mod terrorismen og har støttet De Forenede Staters og Den Europæiske Unions standpunkter.