SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0023/03

af Yves Piétrasanta (Verts/ALE), Marie Isler Béguin (Verts/ALE),Renzo Imbeni (PSE), Catherine Guy-Quint (PSE), Harlem Désir (PSE),Alonso Puerta (GUE/NGL), Gérard Onesta (Verts/ALE),Francis Wurtz (GUE/NGL), Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE),Charles Tannock (PPE-DE), Daniel Cohn-Bendit (Verts/ALE),Monica Frassoni (Verts/ALE), Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL),Pedro Marset Campos (GUE/NGL), Alexander de Roo (Verts/ALE),Didier Rod (Verts/ALE), Danielle Auroi (Verts/ALE), Paul Lannoye (Verts/ALE),Bart Staes (Verts/ALE), Caroline Jackson (PPE-DE), Struan Stevenson (PPE-DE),Theodorus Bouwman (Verts/ALE), Armando Cossutta (GUE/NGL),Nuala Ahern (Verts/ALE), Jan Wiersma (PSE)og Robert Goodwill (PPE-DE) til Rådet

(20. januar 2003)

Om: EU-støtte og -foranstaltninger til fordel for Tjernobyl-ofrene

Eksplosionen på Tjernobyl-atomkraftværket i 1986 udgør historiens værste civile atomkraftulykke og har efterladt en skræmmende og ødelæggende radioaktiv arv, der i adskillige århundreder fremover bl.a. vil ramme de europæiske stater Ukraine og særlig Belarus, der i forvejen er svækkede af en hård økonomisk, social og politisk omstilling.

Til det store antal direkte stråleramte ofre blandt befolkningen og de 600 000 oprydningsarbejdere, der ankom til stedet, hvor denne tragedie for den industrielle epoke fandt sted, kan i dag tilføjes de, der er tvunget til at blive på stedet eller vende tilbage dertil på grund af en presset økonomi eller manglende politisk vilje til at give oplysninger.

Radionukliderne cæsium-137 og strontium-90, der er usynlige og alligevel allestedsnærværende, og hvis halveringstid er ca. 30 år, har varigt forurenet 5 % af Ukraines og 23 % af Belarus' jord, som den lokale befolkning, der er selvforsynende i deres landbrug, er nødt til at dyrke på grund af den vanskelige økonomiske situation. Der opleves allerede pandemier af kræft i skjoldbruskkirtlen, leukæmi og medfødte misdannelser et økologisk folkedrab uden fortilfælde, der overskrider enkeltstaters budget-, sundheds- og lægekapacitet, navnlig når der er tale om de stater, der er opstået efter Sovjetunionens opløsning. Videnskabssamfundet advarer om, at Tjernobyl-generationerne endnu har det værste i vente i form af økologiske konsekvenser for økosystemerne og patologiske følgesygdomme.

Blandt disse videnskabsmænd udfører professor V.B. Nesterenko(1), der er formand for det uafhængige belarussiske institut for radiologisk beskyttelse, Belrad, videnskabeligt pionerarbejde vedrørende alvorlige atomkraftrelaterede sygdomme og bruger al sin energi og sit instituts knappe midler til at udvikle efterbehandling og medicinsk behandling til befolkningen i de kontaminerede områder på trods af de mange vanskeligheder og hindringer, der findes i Belarus.

Erkender Rådet over for et sådant humanitært drama og en sådan udfordring med hensyn til både behov og midler, at de politiske forhold i Belarus på ingen måde kan retfærdiggøre, at Unionen giver op eller ligefrem trækker sig ud af sin forpligtelse til at yde humanitær og medicinsk støtte til dette europæiske folk, men at situationen derimod snarere lægger op til at styrke indsatsen og tilstedeværelsen for at hjælpe dette hårdt prøvede folk og dets uafhængige videnskabsmænd og lægepersonale?

Hvilke henstillinger vil Rådet rette til Kommissionen for at støtte Belrad-instituttet og dets formand, professor Nesterenko, som opfølgning på de retningslinjer, Rådets tidligere formand, Aznar, fastlagde(2)?

Hvorfor henstiller Rådet ikke til Kommissionen at iværksætte et program med kurophold for belarusiske, russiske og ukrainske børn inden for EU's sygepleje- og hospitalsstrukturer?

(1) http://www.fortunecity.com/boozers/vines/860/indexfr.htm.

(2) Det fremgår heraf, at Tacis-programmet skal anvendes til afhjælpning af konsekvenserne af den tragiske Tjernobyl-ulykke. Det fremgår desuden, at disse aktioner (Tacis) skal gennemføres i det civile samfund, idet den aktuelle situation for de bilaterale forbindelser mellem Den Europæiske Union og Belarus ikke gør det muligt at gennemføre aktioner og samarbejdsprogrammer med den belarusiske regering og forvaltning (30. april 2002).

Svar

(8. maj 2003)

Rådet noterer sig, at konsekvenserne af Tjernobyl-katastrofen stadig er mærkbare i Ukraine og Belarus. EU har konstant ydet støtte til disse lande og deres befolkning i de forløbne år og er stadig engageret i støtte og bistand til civilsamfundet i Belarus.

Medmindre de belarussiske myndigheder i væsentlig grad åbner op for demokratisering, og det dermed bliver muligt at revidere Rådets (almindelige anliggender) konklusioner fra 1997, vil EU's indsats imidlertid stadig fokusere på civilsamfundet, uddannelse og humanitære projekter vedrørende følgerne af Tjernobyl i Gomel-regionen.

Det er ud fra dette ønske om at hjælpe befolkningen i Belarus, at Kommissionen nu finansierer projektet Sustainable Development of Regions Affected by the Chernobyl Disaster om Tjernobyl-katastrofens konsekvenser for den omkringboende befolkning i Ukraine og i de to nabolande Rusland og Belarus, og at den har besluttet at udarbejde et landestrategipapir for Belarus og et vejledende Tacis-program for 2004-2006. Det vil blive udarbejdet i år, så det kan fremlægges for Tacis-Udvalget og udvalget kan afgive udtalelse på et møde i sommer eller i begyndelsen af efteråret.

Rådet minder endvidere om, at visse af EU's medlemsstater ligeledes yder bilateral bistand til Belarus, bl.a. til en børneklinik med speciale i kræft og et børnehjem, og at EU's holdning til de belarussiske myndigheder ikke er til hinder for private initiativer til humanitær bistand til den belarussiske befolkning.