ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1999/99 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen. Afskaffelse af afgiftsfrit salg.



EF-Tidende nr. 203 E af 18/07/2000 s. 0109 - 0109



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1999/99 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Afskaffelse af afgiftsfrit salg Hvor mange arbejdspladser inden for de relevante sektorer mener Kommissionen er gået tabt (eller vundet) i hver medlemsstat siden afskaffelsen af afgiftsfrit salg? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (6. december 1999) I betragtning af, at det afgiftsfri salg ved rejser mellem Fællesskabets medlemsstater først blev ophævet den 1. juli 1999, er det ikke på nuværende tidspunkt muligt for Kommissionen at vurdere de beskæftigelsesmæssige konsekvenser af dette skridt. Som Kommissionen fremførte før afskaffelsen af det afgiftsfri salg, vil de handlendes initiativer for at holde på kunderne i stort omfang have opvejet eventuelle negative konsekvenser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2234/99

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. december 1999)

Om: Pression over for offshore-centre

Hvilke direkte og indirekte foranstaltninger anvendes i øjeblikket over for offshore-centre, der mistænkes for mangelfuld gennemførelse af bestemmelserne om hvidvaskning af penge (for eksempel administrative instrukser fra G7-banktilsynsførende eller andre myndigheder for at standse bankoverførsler til visse jurisdiktioner)? Er der nogen principiel grund til, at lignende foranstaltninger ikke kan anvendes over for centre, som har undladt at gennemføre opkrævelse af kildeskat eller indgå aftaler om indberetning af investeringer fra valutaudlændinge?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. januar 2000)

Kommissionen er ikke bekendt med, at G7-gruppens banktilsynsførende eller andre myndigheder i visse tilfælde helt konkret skulle have forhindret bankoverførsler til offshore-centre, hvis forsvar mod hvidvaskning af penge anses for mangelfuldt. Det er imidlertid sket, at der er blevet udstedt administrative instrukser.

Den Finansielle Aktionsgruppe vedrørende Hvidvaskning af Penge (FATF), der er verdens førende instans på dette område, kan i al offentlighed henstille til finansielle institutioner, at de skal være særlig opmærksomme på forretningsforbindelser og transaktioner med personer, virksomheder og finansielle institutioner fra lande, der ikke eller i utilstrækkelig grad håndhæver de relevante standarder.

Dette skridt blev taget i 1996 mod Seychellerne, hvis lov om økonomisk udvikling (Economic Development Act) syntes at skabe et skattely for sorte penge. Som følge af dette indgreb og den diplomatiske indsats ved samme lejlighed blev loven aldrig gennemført.

I april 1999 udsendte både de amerikanske og de britiske myndigheder en formel meddelelse til de finansielle institutioner, hvori de blev advaret mod finansielle transaktioner med deltagelse af Antigua og Barbuda.

Mere generelt og med udgangspunkt i et mandat fra G7 har FATF taget et vigtigt initiativ, der består i at udpege de lande og territorier, der ikke er tilstrækkeligt samarbejdsvillige som led i den globale kamp mod hvidvaskning af penge.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1910/99

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 1999)

Om: Gennemførelsen af fællesskabsinitiativet små og mellemstore virksomheder i Grækenland

Kommissionen bedes oplyse, hvor langt man er kommet med gennemførelsen af fællesskabsinitiativet små og mellemstore virksomheder i Grækenland, hvad betalingen af de programmerede bevillinger angår, samt om den finder, at forløbet er tilfredsstillende, og hvis ikke, hvad skyldes forsinkelserne efter dens mening?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(25. november 1999)

Den forsinkelse, der er konstateret i forbindelse med iværksættelsen af EF-initiativprogrammet små og mellemstore virksomheder i Grækenland, skyldes, at det har været nødvendigt at koordinere alle de 125 foranstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder, der var opført i de forskellige nationale og regionale operationelle programmer samt andre EF-initiativer.

Ifølge de oplysninger, som de græske myndigheder har tilsendt Kommissionen, er der siden programmet blev indledt sket store fremskridt med den faktiske gennemførelse, hvilket har bevirket, at der på nationalt plan er disponeret over hele tildelingen, og at betalingerne på nuværende tidspunkt er nået op på 56 %. På baggrund af de reelt påløbne udgifter skønner Kommissionen, at den inden årets udgang vil have disponeret over hele sit finansielle bidrag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2376/99 af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen. Esperanto.



EF-Tidende nr. 203 E af 18/07/2000 s. 0170 - 0170



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2376/99 af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Esperanto Vil Kommissionen overveje at optage Esperanto blandt EU's arbejdssprog? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romani Prodi (6. januar 2000) I EF-traktatens artikel 290 hedder det, at Rådet fastlægger med enstemmighed den ordning, der skal gælde for Fællesskabets institutioner på det sproglige område. Artiklen indeholder ingen bestemmelser om forslag fra Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2147/99

af Patrick Cox (ELDR) og Brian Crowley (UEN) til Kommissionen

(24. november 1999)

Om: Beskatning af vin og øl

Med hensyn til beskatning pr. enhed alkohol er Irlands beskatningsordning set ud fra en beskatningsmæssig synsvinkel nok den mest neutrale i EU med satser for øl, vin og spiritus, der svarer mest til deres respektive alkoholindhold i forhold til mængden. Forholdet mellem vin og øl er 1: 3,3, og dette svarer til det almindelige alkoholindhold i forhold til mængden på 4 % for øl i forhold til 12 % for vin. Det præcise forhold mellem vin og øl, der anvendes i Det Forenede Kongerige, er 1: 3,4. Syv lande i EU har ingen punktafgift på vin.

Kan Kommissionen redegøre for sit synspunkt over for Irland og begrunde sine argumenter, der er baseret på teoretiske vine med et alkoholindhold på 5 % og 6 %, der er vine, som simpelthen ikke kan fås i Irland eller kun i meget små mængder i andre EU's medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. januar 2000)

Kommissionen rettede til opfølgning af andragende nr. 1229/97, som den fik forelagt af Udvalget for Andragender, og hvori der henvises til en eventuel diskriminerende beskatning til skade for vin og til fordel for øl, henvendelse til de irske myndigheder for at få nærmere oplysninger om dette emne.

Eftersom Kommissionen efter næsten fem måneder ikke havde modtaget nogen væsentlige oplysninger herom fra de irske myndigheder, besluttede den den 1. juli 1999 at afgive begrundet udtalelse i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169).

Den 22. oktober 1999 sendte den irske regering Kommissionen et svar på den begrundede udtalelse. Dette svar gennemgås i øjeblikket af Kommissionen under overholdelse af de regler om fortrolig behandling, som ifølge overtrædelsesprocedurerne skal iagttages over for den pågældende medlemsstat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1991/99

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(9. november 1999)

Om: Transport af heste

Den 11. oktober 1999 sendte den tyske TV-station ZDF en udsendelse om transport af levende heste fra Baltikum til Italien. Udsendelsen er produceret af Manfred Karremann.

Der er tale om transport i lastbil og dyrene er 100 timer undervejs under forhold, som strider mod alle dyreetiske principper.

Er Kommissionen bekendt med disse transporter, og vil Kommissionen kunne skride ind overfor en overtrædelse af EU's regler for dyretransport?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1991/99 og P-2144/99

(22. december 1999)

Kommissionen er bekendt med problematikken i forbindelse med dyrevelfærd, som blev afdækket i den tyske TV-udsendelse. Indberetninger fra Kommissionens veterinærtilsyn og klager fra forskellige dyreværnsorganisationer viser ligeledes, at der fortsat er problemer på dette område.

Når dyrene ankommer til Fællesskabets ydre grænse i en tilstand, som gør dem klart uegnede til videre transport, er det imidlertid den pågældende medlemsstat, der har pligt til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at beskytte dyrenes velfærd ved at give dem den nødvendige pleje og opmærksomhed og en tilstrækkelig lang hvileperiode.

Hvad angår Kommissionens arbejde, har veterinærtilsynet foretaget flere tjenesterejser til Gorizia og Prosecco, hvor hestene normalt indføres på Fællesskabets område. Efter tjenesterejserne er der sendt detaljerede henstillinger til de italienske myndigheder, og der er konstateret visse forbedringer. Desværre viser nylige klager og billederne på tysk TV, at disse forbedringer muligvis ikke har været permanente.

Kommissionen er stadig i færd med at ansætte personale til tilsynet, og en række af de nye medarbejdere har som særligt ansvarsområde fået til opgave at overvåge gennemførelsen af de dyrevelfærdslove, der gælder i medlemsstaterne. Kommissionen er klar over, at forbrugerne tillægger dyrevelfærd stadig større betydning, og vil fortsat sørge for, at der blandt Kommissionens andre ansvarsområder rettes tilsvarende stor opmærksomhed mod dyrevelfærd.

Kommissionen er ved at gennemgå sagen og vil ikke tøve med om nødvendigt at indlede en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169).

Kommissionen mener, at den mest effektive måde at skabe udbredte forbedringer i dyrevelfærdsnormerne på er at arbejde frem mod en international konsensus om emnet. Med henblik herpå vil Kommissionen på forhandlingsrunden i WTO (Verdenshandelsorganisationen) forsøge at sikre, at spørgsmålet om dyrevelfærd tages op på multilateralt plan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1441/99

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Støtte til malkekvægbrug i Galicia som led i støtte til familielandbrug

Det galiciske landbrug har i de seneste årtier gennemgået en udvikling, der har ført til specialisering i malkekvægbrug. Denne udvikling er imidlertid blevet skadet ved tildelingen af en malthusiansk mælkekvote, som de facto fratager det galiciske landbrug retten til modernisering på linje med landbrug i de centrale dele af Den Europæiske Union.

Denne situation forværres yderligere af den alvorlige de facto-diskrimination, som det galiciske landbrug er udsat for, hvad angår EF-støtte. I 1998 modtog landbruget i Galicia, som beskæftiger 18,5 % af samtlige erhvervsaktive i landbruget i Spanien, kun 1,2 % af de 852 903 millioner pesetas fra EUGFL-Garantisektionen, som det spanske landbrug tildeles gennem ordninger, der navnlig tilgodeser de meget store landbrug, hvilket i øvrigt er grunden til en uhensigtsmæssig anvendelse af EU's strukturfondsmidler i Spanien.

Påtænker Kommissionen på den baggrund at indføre en ordning for særlig støtte til familiekvægbrug, navnlig malkekvægbrug, for at kompensere for den meget alvorlige forskelsbehandling, som områder, som Galicia udsættes for ved anvendelsen af en ordning for støtte fra EUGFL-Garantisektionen, som er klart urimelig og uretfærdig over for landbrugserhvervet i området?

Svar afgivet af Franz Fischler På Kommissionens vegne

(5. oktober 1999)

Rådet måtte indføre mælkekvoter i 1984 for at rette op på en kostbar skævhed inden for mejerisektoren. Rådet har som led i reformen i forbindelse med Agenda 2000 for nylig besluttet, at kvoterne skal anvendes indtil 2008. Rådet fastsatte ved samme lejlighed punktuelle forhøjelser for medlemsstater med vedvarende vanskeligheder. Især for Spanien er der fastsat to på hinanden følgende forhøjelser på henholdsvis 350 000 t i 2000 og 200 000 t i 2001 (dvs. i alt + 10 %), hvilket skulle gøre det muligt for landet at tage højde for den særlige situation i Galicien, som det ærede medlem beskriver. Disse forhøjelser skal lægges til de tidligere forhøjelser for Spanien i 1987 og i 1993/1994, dvs. tilsammen over 20 %.

Desuden kan landbrugerne og især familiebedrifterne udnytte EU-foranstaltningerne til strukturelle effektivitetsforbedringer. Denne støtte, som omfatter en investeringsstøtte, ydes i øjeblikket inden for landbrugsafsnittet af mål nr. 1-programmet for Galicien. Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen, udbetalte i 1998 4 153 mio. pesetas til sådanne foranstaltninger, hvilket svarer til 19 % af denne fonds udgifter i mål nr. 1-regionerne i Spanien.

I fremtiden vil den nye politik for udvikling af landdistrikterne som anden søjle inden for den fælles landbrugspolitik sikre den fortsatte støtte til familiebedrifterne. Desuden giver de nye bestemmelser de regionale myndigheder endnu større smidighed ved tilpasningen af foranstaltningerne til behovene og de særlige forhold i regionerne. Dermed kan særlige problemer som dem, det ærede medlem nævner, løses på en hensigtsmæssig måde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1481/99

af Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. september 1999)

Om: Forurening som følge af Kosovo-krigen

Under Kosovo-krigen bombarderede NATO med overlæg raffinaderier og kemiske fabrikker, kort sagt højrisikoindustrier i miljømæssig henseende.

Der er sket en meget omfattende forurening med høje svovlilte- og kvælstofværdier og andre giftige stoffer, som har forurenet luften, de vandførende lag og alle floder i regionen, herunder Donau, der nu er fyldt med giftstoffer, som føres ud til udmundingen i Sortehavet. Anvendelsen af våben med forarmet uran (hvoraf 97,8 % er uran-238) har skabt radioaktive støvskyer med radioaktive emissioner og kræftrisici.

1. Har Kommissionen udarbejdet en plan for særlig nødhjælp til imødegåelse af miljøforureningen, som alle mennesker i området uden forskel er udsat for?

2. Hvor mange midler har Kommissionen afsat til gennemførelse af denne plan?

3. Hvilke hasteforanstaltninger har Kommissionen truffet til kontrol og elektronisk overvågning af de luftstrømme, der kan føre det radioaktive støv med sig?

4. Hvilke hasteforanstaltninger vil Kommissionen træffe til genoprettelse af drikkevandsnettet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(22. oktober 1999)

Kommissionen skal henvise det ærede medlem til de svar, den allerede har givet på mundtlig forespørgsel H-429/99 fra Alexandros Alavanos og H-431/99 fra Mihail Papayannakis under spørgetiden i Europa-Parlamentets mødeperiode i september 1999(1).

Kommissionen vil gerne tilføje, at den har valgt at spille en ledende rolle i en bredere international sammenhæng via aktioner, som gennemføres af Kontoret for Humanitær Bistand og Taskforcen for Genopbygning af Kosovo (TAFKO). Problemet med forurenet drikkevand søges især løst via

Fællesskabets integrerede genopbygningsprogram for Kosovo, hvor man er i gang med finansieringen af udbedringen og genopretningen af forskellige vandfaciliteter, herunder en ny pumpestation i Gracanica. Yderligere midler er øremærket til vandprojekter, især i Mitrovica-området. Desuden er der planlagt en udviklingsfond til finansiering af lokale infrastrukturprojekter, herunder vandrensning.

De Forenede Nationers Miljøprogram og FN's Center for Bebyggelser (UNEP/UNHCS) har via den særlige Balkan-taskforce gennemført en undersøgelse af miljøsituationen i Kosovo, og der forventes en fuldstændig rapport herom til september 1999. Kommissionen vil se nøje på konklusionerne heraf. Det er derfor endnu for tidligt at udtale sig om, hvilke foranstaltninger der eventuelt kan træffes på miljøområdet.

(1) Europa-Parlamentets forhandlinger (september 1999).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1818/99

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(12. oktober 1999)

Om: Handlingsplan på folkesundhedsområdet

Vil Kommissionen oplyse, i hvilket omfang og hvilke (offentlige eller private) institutioner, institutter, selskaber, kooperativer eller personer man har tildelt beløb eller bidrag (med angivelse af eventuelt allerede foretagne udbetalinger) i forbindelse med EU's handlingsplan for sundhedsfremme, sundhedsoplysning og sundhedsuddannelse som led i indsatsen på folkesundhedsområdet (1996-2000)?

Er beløbenes effektive formål og initiativernes gode resultat blevet kontrolleret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(25. november 1999)

Kommissionen fremsender listerne over de projekter, der er finansieret inden for rammerne af EU's handlingsplan for sundhedsfremme, sundhedsoplysning og sundhedsuddannelse som led i indsatsen på folkesundhedsområdet (1996-1999), direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Europa-Parlamentets Generalsekretariat.

Midtvejsevalueringen af dette handlingsprogram vil blive fremsendt til Europa-Parlamentet og Rådet til underretning, efter at det er blevet godkendt af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1956/99

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(5. november 1999)

Om: Ændring af EU-konkurrenceretten

Kommissionen har planer om at ændre EU-konkurrenceretten, således at den hidtidige ordning med, at der foretages en undersøgelse, inden en sammenslutning godkendes, ændres til en ordning med efterfølgende kontrol. Undertegnede tillader sig at stille Kommissionen følgende spørgsmål:

Hvor vidt fremskredne er Kommissionens planer herom?

Hvilke virkninger ville ovennævnte reform få for Kommissionens arbejdsmåde?

Hvor lang en periode ville denne procedure strække sig over fra det tidspunkt, hvor man får mistanke om en ulovlig sammenslutning, og indtil der bliver truffet en endelig afgørelse?

Indeholder Kommissionens forslag også bestemmelser om erstatningskrav fra de personer, som direkte eller indirekte har lidt skade som følge af den sammenslutning, der midlertidigt er gennemført, men som senere er erklæret ulovlig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(19. november 1999)

Kommissionen vedtog den 28. april 1999 en hvidbog om ændringer i procedurereglerne for karteller og misbrug af dominerende stilling(1). Denne hvidbog omhandler ikke fusioner, der fortsat skal anmeldes og godkendes, før de må gennemføres.

Kommissionen har modtaget mange kommentarer fra medlemsstater og andre berørte, og også Parlamentet og Det Økonomiske Udvalg er ved at se på denne hvidbog. Ud fra alle disse reaktioner vil Kommissionen gå videre med arbejdet og udarbejde et forslag til en rådsforordning, der skal træde i stedet for den nugældende forordning nr. 17, første forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikler 85 og 86(2). Det nye forslag ventes vedtaget af Kommissionen og oversendt til Rådet i anden halvdel af 2000.

Denne reform vil betyde en gennemgribende ændring af Kommissionens arbejde, navnlig i kraft af opgivelsen af anmeldelsessystemet. Dermed vil alt det bureaukrati, behandlingen af anmeldelser er forbundet med, blive elimineret, og Kommissionen vil få mulighed for at koncentrere sig om de alvorligste overtrædelser af konkurrencereglerne.

Med hensyn til de sager, hvor Kommissionen skrider ind med et forbud, er der meget stor forskel på, hvor lang tid sagernes behandling tager. I hvidbogen foreslås det, at der indføres en firemånedersfrist for Kommissionens underretning af klagerne om, hvad den agter at gøre i anledning af deres klage. Det eneste krav, der kan stilles til sagens videre forløb, er, at dens behandling skal afsluttes inden for en rimelig frist. Det vil være op til EU's domstole at sikre, at dette princip overholdes.

I det system, der foreslås i hvidbogen, vil alle konkurrencebegrænsende aftaler, der ikke opfylder betingelserne for fritagelse i artikel 81, stk. 3, være ulovlige og ugyldige fra starten, uden at det er nødvendigt med en kommissionsbeslutning. Enhver, der har lidt skade som følge af sådanne konkurrencebegrænsende aftaler, vil kunne kræve erstatning ved de nationale domstole. Den reform, Kommissionen foreslår, ændrer intet ved deres ret til skadeserstatning.

(1) KOM(1999) 101 endelig udg.

(2) EFT 13 af 21.2.1962.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2155/99

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(24. november 1999)

Om: Ekstil for kongehuset Savoyen

Savoyen-kongehuset, som indtil 1946 havde magten i Italien, har siden dette tidspunkt levet i eksil uden for landets grænser. Dette eksil forekommer fuldstændig absurd og uberettiget og det er frem for alt i modstrid med de internationale menneskerettighedskonventioner.

Kan Kommissionen med henblik på et samlet, demokratisk Europa, der bygger på solidaritet og på borgernes rettigheder, oplyse følgende:

1. findes der europæiske direktiver, som fastlægger bevægelsesfrihed inden for EU for europæiske borgere, der ikke har begået lovovertrædelser?

2. mener den ikke, at sagen kan indbringes for De Europæiske Fællesskabers Domstol?

3. hvordan bedømmer den sagen generelt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(30. november 1999)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-2703/97 fra Luigi Florio(1).

(1) EFT C 60 af 25.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2024/99

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(3. november 1999)

Om: Små landbrugere og landskabsbevarelse

Anerkender Kommissionen små landbrugeres rolle som bidragere til bevarelsen af landskabet som en ressource for både lokalsamfund og turisme?

Er Kommissionen ikke enig i, at ordningen for beskyttelse af miljøet i landdistrikter og andre ordninger for udvikling af landdistrikterne bør udvides og udbygges for at sikre, at små landbrugere modtager tilstrækkelig økonomisk anerkendelse for deres rolle?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. november 1999)

Kommissionen anerkender den vigtige rolle, som mindre landbrugere spiller for forvaltningen af landskaber, bevarelsen af biologisk mangfoldighed og beskyttelse af miljøet.

I henhold til Rådets forordning (EF) 1259/1999 af 17. maj 1999 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte(1) kan medlemsstaterne ud fra visse objektive kriterier regulere den direkte støtte til landbrugere. De derved sparede midler kan medlemsstaterne anvende til bestemte supplerende foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i henhold til Rådets forordning (EF) 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger(2). Forordningen fremlægger en integreret plan for udvikling af landdistrikterne, hvor anerkendelsen af landbrugets (og dermed også de mindre landbrugeres) flerfunktionelle rolle udgør et nøglepunkt. Forordningen omfatter en række foranstaltninger, som medlemsstaterne kan gennemføre ud fra deres særlige behov. Da medlemsstaterne selv kan opstille flere eller mere restriktive betingelser for ydelse af EU-støtte til udvikling af landdistrikter, kan nogle af disse foranstaltninger anvendes specielt til fordel for mindre landbrugere. Gårdturisme er en af de ordninger, som medlemsstaterne kan gennemføre som led i programmer til udvikling af landdistrikterne og for at fremme omstruktureringen i landdistrikter og diversificere økonomien.

(1) EFT L 160 af 26.6.1999.

(2) EFT L 160 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1892/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 1999)

Om: EF-initiativet URBAN

På opfordring af Europa-Parlamentet videreføres EF-initiativet URBAN i perioden 2000-2006. Europa-Parlamentet har endvidere anmodet om, at omtalte EF-initiativ også kommer til at gælde små og mellemstore byer i EU.

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den har tænkt sig at imødekomme Europa-Parlamentets anmodning? Vil den tidligere eksisterende regel om en minimumgrænse på 100 000 indbyggere fremover finde anvendelse som maksimumgrænse, for at Europa-Parlamentets anmodning kan imødekommes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(1. december 1999)

Kommissionen vedtog den 13. oktober 1999(1) et udkast til retningslinjer for EF-initiativet URBAN, og der er klart angivet, at der ikke gælder noget minimumskrav til befolkningsantallet, for at byerne kan være støtteberettigede. Kommissionen kræver kun, at der i hvert berørt byområde skal være et befolkningsgrundlag på mindst 10 000 indbyggere.

Medlemsstaterne har dermed mulighed for at foreslå såvel små og mellemstore byer som større byer således som ønsket af Europa-Parlamentet.

(1) KOM(1999) 477 endelig udg.