ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1230/96 af María Izquierdo Rojo (PSE) til Kommissionen (10. maj 1996)

Om: Saerprogrammer til sikring af fortsat undervisning af piger paa over 10 aar i landomraaderne i Marokko

I landomraaderne i Marokko er der alvorlige vanskeligheder for den fortsatte skolegang for piger paa over 10 aar.

Er Kommissionen rede til at foreslaa foranstaltninger med henblik paa at forhindre denne tidlige afbrydelse af undervisningen? Er det muligt at gennemfoere en stoettepolitik for at sikre boernenes sikkerhed, transport og adgang til naerliggende bycentre? Mener Kommissionen ikke, at kvindesammenslutningerne i Marokko og de ikke-statslige organisationer ville kunne forvalte projekter af denne art? Hvilken stoette kunne Kommissionen yde til et saadant program for at sikre dets effektivitet? Hvad er der hidtil blevet gjort inden for det euro-marokkanske samarbejde paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (29. maj 1996)

I forbindelse med det bilaterale samarbejde mellem Faellesskabet og Marokko i perioden 1996/1998 overvejes det at ivaerksaette et omfattende stoetteprojekt for basisuddannelse paa 50 mio. ECU.

Projektet, hvis hovedformaal er udvikling af basisuddannelsen i landdistrikterne, drejer sig isaer om de faktorer, der hindrer pigers adgang til og forbliver i skolen.

I dette projekt vil principperne i Faellesskabets udviklingsbistandspolitik, som indgaar i den ramme, der er fastlagt af Komitéen for Udviklingsbistand under Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling, og som fremmer en samarbejdsbetonet approach for udviklingsprojekter, blive anvendt. Der vil ligeledes i videst muligt omfang blive inddraget sammenslutninger og andre af borgersamfundets aktoerer og taget hensyn til de behov, som modtagerne har givet udtryk for.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1020/96 af Dominique BAUDIS til Kommissionen. Civilbefolkningens situation i det tidligere Jugoslavien



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0069



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1020/96 af Dominique Baudis (PPE) til Kommissionen (3. maj 1996) Om: Civilbefolkningens situation i det tidligere Jugoslavien I alt for lang tid er civilbefolkningen blevet massakreret. Den Internationale Strafferetsdomstol har tilsyneladende vanskeligt ved at udfoere sin opgave med at faa menneskerettighederne respekteret. Overvejer Kommissionen ikke at yde stoette til Domstolen, saa den kan udfoere sine opgaver? Svar afgivet af paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (28. maj 1996) Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at EF's budget siden 1994 har finansieret projekter til at bistaa Den Internationale Strafferetsdomstol til et beloeb af i alt 1 644 400 ECU. Disse projekter omfatter tilraadighedsstillelse af retsmedarbejderne for dommerne, biblioteksfaciliteter og beskyttelse og raadgivning af vidner.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1353/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsstøtte til foreninger, ngo'er og forskellige organisationer



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0122



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1353/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996) Om: Faellesskabsstoette til foreninger, ngo'er og forskellige organisationer Kan Kommissionen opstille en fuldstaendig liste over foreninger, ngo'er og andre organisationer, der har modtaget faellesskabsstoette i henhold til post B7-5014 (EF-stoette til ikke-statslige organisationers virksomhed i Vietnam), og angive den noejagtige stoerrelse af denne stoette i det sidste afsluttede regnskabsaar? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (24. juni 1996) Tabellen nedenfor angiver de ikke-statslige organisationers (NGO) projekter finansieret over budgetpost B7-5014 i 1995: >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1113/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Stoette til smaa og mellemstore virksomheder

Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at befordre en forenkling af visse administrative behandlinger for at fremme og begunstige oprettelse af smaa og mellemstore virksomheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af C. Papoutsis (20. juni 1996)

Kommissionen er klar over omfanget af de administrative byrder, som paahviler virksomhederne, og nedsatte derfor i december 1994 et udvalg til forbedring og forenkling af virksomhedsmiljoeet bestaaende af repraesentanter for medlemsstaterne og virksomhederne. Udvalgets opgave er at staa for udveksling af bedste praksis og fornyende idéer, som muliggoer en lettelse af de lovgivningsmaessige og administrative byrder, med det formaal at opfordre medlemsstaterne til at forbedre deres praksis inden for det skattemaessige, juridiske, sociale, administrative og statistiske omraade.

Udvalget besluttede sig for at beskaeftige sig med oprettelsen af nye virksomheder som foerste emne. Tilsyneladende er det i mange medlemsstater ikke en nem opgave at starte en ny virksomhed paa grund af de mange og besvaerlige administrative procedurer og formaliteter. Desuden kan forskellige reglementer tage modet fra en ny ivaerksaetter, isaer reglementer inden for det skattemaessige, regnskabsmaessige og sociale omraade saasom dem, der er knyttet til ansaettelsen af en medarbejder. For at ivaerksaette udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne organiserede udvalget i juni 1995 et indledende forum i Paris. Senere er der blevet igangsat undersoegelser med eksperter for at finde frem til konkrete foranstaltninger til forenkling, som boer gennemfoeres i medlemsstaterne.

Eksempler paa bedste praksis vil blive behandlet i en meddelelse fra Kommissionen og vil kunne bruges som reference af enhver, som interesserer sig for forenklingen af formaliteter, der er knyttet til oprettelsen af en ny virksomhed. Det faelles udvalg bestaaende af repraesentanter for medlemsstaterne og virksomhederne paapeger, at det er vigtigt at udarbejde konkrete foranstaltninger inden for dette omraade, og at udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstater er meget nyttig i denne henseende.

Kommissionen vil fortsat fremme ivaerksaettelsen af forenklingsprogrammer i medlemsstaterne og haaber fremfor alt at tilskynde til en holdningsaendring i forholdet mellem de offentlige myndigheder og de smaa og mellemstore virksomheder. Dette er meget vigtigt for virksomhederne, isaer for de nye virksomheder, hvis rolle er af afgoerende betydning for skabelsen af jobs.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1148/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Programmer for erhvervsuddannelse i graeske faengsler

Faellesskabet har godkendt bevillinger paa en halv million drakmer til gennemfoerelse af programmer for erhvervsuddannelse i graeske faengsler. Det drejer sig om finansiering af foelgende fem programmer:

- et administrativt program - informatik og psykologisk bistand til de indsatte,

- et program for uddannelse af 15 mindreaarige indsatte i Koridallou i reparation og vedligeholdelse af biler,

- et program for beskaeftigelse af 10 loesladte kvinder,

- et program for uddannelse af 20 indsatte i faengslerne i Thessaloniki i bogbinding og snedkerarbejde, og

- et program for uddannelse af 30 mindreaarige indsatte i Thessaloniki og Kassavetia Volou i maskin- og snedkerarbejde.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvilken organisation skal administrere og gennemfoere disse programmer?

2. Hvordan forloeber udviklingen med hensyn til disse programmer?

3. Hvad er udnyttelsesgraden af bevillingerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (13. juni 1996)

I det operationelle program til bekaempelse af udelukkelse fra arbejdsmarkedet (faellesskabsstoetteramme for Graekenland 1994-1999) er der i foranstaltning 1 vedroerende indsatte, tidligere indsatte, unge indsatte under delprogram 3 om andre udelukkede grupper fastsat en udvikling af pakker af foranstaltninger, som skal danne grundlag for en integrering eller genintegrering af denne maalgruppe paa arbejdsmarkedet. Disse pakker af foranstaltninger kan omfatte omskoling, erhvervsuddannelse og ledsage- og stoetteforanstaltninger, som f.eks. psykologisk stoette, understoettelse af afhaengige personer og midlertidige boliger.

Foranstaltningens samlede omkostninger for 1994-1999 er paa 38,2 mio ECU, hvoraf Den Europaeiske Socialfonds bidrag udgoer 28,65 mio ECU. I 1994 blev der i alt anvendt 73.198 ECU. I indkaldelsen af bud om aktioner under ovennaevnte foranstaltning i 1995 blev der regnet med et budget paa omkring 9,41 mio ECU.

Paa grund af fristerne for ansoegning vedroerende overgangsperioden (1994-1995), procedurerne for udvaelgelse af forslag om aktioner og godkendelse af foreslaaede agenturer til gennemfoerelsen er de aktioner, det aerede medlems spoergsmaal henviser til, endnu ikke sat i gang. Ifoelge informationer fra arbejdsministeriet er de relevante afgoerelser om godkendelse blevet udsendt for nylig. I tilfaelde vedroerende aktioner til fordel for indsatte daekker forslagene faengsler over hele landet.

Arbejdsministeriet har ansvaret for den finansielle forvaltning af aktioner af denne karakter, og Justitsministeriet leverer det nationale bidrag. Disse aktioner kan gennemfoeres af godkendte erhvervsuddannelsesagenturer og ledsage- og stoetteorganer enten under det offentlige eller i den private sektor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1106/96 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Afbrydelse af finansieringen fra Samhoerighedsfonden af vandingsprojekter i otte graeske byer

Agter Kommissionen at afbryde finansieringen fra Samhoerighedsfonden af vandingsprojekterne i Halkida, Ptolemaida, Jannitsa, Veria, Trikala, Florina, Argos og Tripoli?

Under henvisning til foelgende:

- Den foerste fase af projekterne er allerede blevet godkendt til finansiering, og projekterne er allerede i fuld gang,

- projekterne udgoer en del af en klar samlet vandingsstrategi og -politik og kan derfor undtages fra de projekter, der i henhold til forordning 1164/94 ((EFT L 130 af 25. maj 1994, s. 1 )) ikke maa overstige 10 mio ecu og derfor ikke finansieres,

- isaer Halkida men ogsaa Florina, Ptolemaida og de oevrige byer, staar over for alvorlige miljoeproblemer, som Kommissionen er bekendt med,

bedes Kommissionen besvare foelgende: Hvilke aarsager kan berettige til at standse finansieringen af et projekt? Hvorfor har Kommissionen oprindeligt godkendt disse projekter, hvis de ikke finansieres fuldt ud, til de er afsluttet?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1093/96 og E-1106/96 (14. juni 1996)

I henhold til artikel 9 i Raadets forordning (EOEF) nr. 792/93 af 30. marts 1993 om oprettelse af et finansielt samhoerighedsinstrument ((EFT L 79 af 1.4.1993. )) godkendte Kommissionen i oktober 1993 en raekke teknisk og finansielt adskilte faser af forskellige vandtilfoerselsprojekter i byerne Chalkida, Ptolemaida, Yiannitsa, Veria, Trikala, Florina, Argos og Tripolis. Arbejdet blev afsluttet i oktober 1995.

Herefter ansoegte de graeske myndigheder i juli 1994 og i november 1995 om stoette fra Samhoerighedsfonden til andre teknisk og finansielt adskilte faser af vandtilfoerselsprojekter i ovennaevnte byer, jf. artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhoerighedsfonden ((EFT L 130 af 25.5.1994. )). Disse projekter, som andrager mellem 1,4 mio. ECU (Chalkida) og 3 mio. ECU (Ptolemaida), blev ikke godkendt som prioriterede. Kommissionen meddelte saaledes i december 1995 de graeske myndigheder, at den havde besluttet ikke at yde stoette til de naevnte projekter.

Det skal bemaerkes, at Samhoerighedsfonden ikke er i besiddelse af nogen ansoegning fra de graeske myndigheder om stoette til disse projekter under henvisning til, at det drejer sig om grupper af indbyrdes sammenhaengende projekter, jf. artikel 10, stk. 3, i forordningen om oprettelse af Samhoerighedsfonden. Hvis Kommissionen fik forelagt en saadan ansoegning, kunne den tage de paagaeldende sager op til fornyet overvejelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1406/96 af Laura De Esteban Martin (PPE) til Kommissionen (6. juni 1996)

Om: Med-Invest

Kan Kommissionen praecisere, hvordan man anvender den budgetpost, hvorunder bl.a. Med-Invest-programmet finansieres?

Kan Kommissionen ligeledes redegoere for, hvilke projekter der i den senere tid er finansieret over denne budgetpost?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (24. juni 1996)

Med-Invest programmet er et af fire programmer ((Med-Urbs/Med-Campus/Med-Media/Med-Invest. )) for multilateralt decentralt samarbejde, der blev lanceret i 1992 af Faellesskabet inden for rammerne af den nye Middelhavspolitik. Programmets generelle maal er at stoette samarbejdet om udvikling af smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er) hos Middelhavspartnerne (MP) i samarbejde med SMV'er og erhvervsorganisationer i Europa. Det drejer sig om en gavebistand, der hentes fra budgetpost B7-4080 med titlen »Foranstaltninger til fremme af det multilaterale, regionale og subregionale samarbejde i Middelhavsomraadet«. Faellesskabets bidrag paa 10 mio. ECU vedroerer programmets forsoegsfase, der oprindeligt skulle vare i to aar, og som blev forlaenget indtil udgangen af 1995.

Programmet bestaar af to komplementaere komponenter. Komponent A vedroerer en tilnaermelse af SMV'er i den nordlige og den sydlige del af Middelhavsomraadet ved specifikke moeder mellem SMV'er (Europartneriat, Medpartneriat, Interprise, Medinterprise) og ved en udvidelse af PM's net for virksomhedssamarbejde, som allerede er afproevet paa Faellesskabets omraade (Business Cooperation Network (BC-Net) og Kontoret for Virksomhedssamarbejde (BCC)). Komponent B drejer sig om forsoeg med specifikke stoetteredskaber til oprettelse og udvikling af SMV'er i PM (sektorspecifikke eller lokale redskaber) med udgangspunkt i lignende redskaber i Faellesskabet.

Ved udgangen af december 1995 kan der goeres foelgende status over gennemfoerte finansierede foranstaltninger eller foranstaltninger under gennemfoerelse:

- komponent A: deltagelse af SMV'er fra PM i: 6 Europartneriat, 3 Medpartneriat, 8 Interprise og 7 Medinterprise- komponent B: pilotprojekter vedroerende et specialiseret finansieringsselskab i Egypten og Tunesien, et eksportforvaltningsselskab i Marokko og Tyrkiet, servicecentre i Marokko, paa Cypern og i Tyrkiet og udviklingsagenturer i Tyrkiet og Egypten.

En nye fase af programmet vil blive forelagt til godkendelse inden aarets udgang, hvor indsatsen nyfokuseres paa partnerskab mellem virksomheder (fortsaettelse af komponent A, som er opretholdt i 1996) og oprettelse af net mellem tekniske operatoerer paa Euro-Middelhavsplan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1085/96 af Laura DE ESTEBAN MARTIN til Kommissionen. Momsfritagelse for sportsklubber



EF-Tidende nr. C 297 af 08/10/1996 s. 0080



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1085/96 af Laura De Esteban Martin (PPE) til Kommissionen (13. maj 1996) Om: Momsfritagelse for sportsklubber I oktober 1994 forelagde Kommissionen Kongeriget Spanien en begrundet udtalelse vedroerende momsfritagelse for sportsklubber. Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger der er blevet ivaerksat som foelge af denne udtalelse, og hvorledes situationen forholder sig for indevaerende? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. juni 1996) Med hensyn til den overtraedelsesprocedure, der er indledt mod Spanien, vedroerende betingelserne for momsfritagelse for sportsklubber, skal Kommissionen meddele det aerede medlem, at Domstolen har faaet forelagt denne sag, der er registreret som sag nr. C-124/96.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1213/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (10. maj 1996)

Om: Komitologiprocedurens virkemaade med hensyn til den faelles holdning under foerstebehandlingen af forslag til forordninger vedroerende foedevarehjaelp, rehabilitering og humanitaer stoette

Kan Kommissionen ud fra dens erfaringer med komitologiproceduren give en tilnaermelsesvis vurdering af de nye komitologikrav i forbindelse med ovennaevnte forslag til forordninger, hvad angaar

- det yderligere antal sider der skal oversaettes og behandles

- de yderligere udgifter til nedsaettelse af og deltagelse i udvalg

- hvor mange ekstra afgoerelser der er paakraevet i loebet af et kalenderaar?

Er Kommissionen enig i, at de faelles holdninger vil medfoere bureaukrati, forsinkelser, udgifter, manglende aabenhed og fleksibilitet hvad angaar den afgoerende udviklingsstoette, som Den Europaeiske Union yder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (20. juni 1996)

Kommissionen er ikke i stand til at vurdere det antal sider, der skal oversaettes og kan heller ikke vurdere omkostningerne ved behandling og oversaettelse, da disse omkostninger indgaar i institutionens administrative omkostninger og ikke er genstand for et saerlig regnskab.

De samlede omkostninger for de ca. 340 udvalg og arbejdsgrupper paa budgetpost A-2510 beloeber sig i 1996 til 16 millioner ECU (herunder 8 millioner ECU midlertidigt opfoert i kapitel A-100). Da de tre paagaeldende udvalg har afholdt et meget lille antal moeder, tegner moedeomkostninger sig for en meget beskeden del af bevillingerne. Der er opfoert 153 000 ECU paa budgettet for 1996 for udvalget »foedevarehjaelp« (det eneste, der i oejeblikket er aktivt).

Det er ikke muligt paa det nuvaerende tidspunkt at forudse, hvilket antal udtalelser de nye udvalg vil komme med. Til en sammenligning afgav det eksisterende udvalg for foedevarehjaelp 28 udtalelser i 1995.

Kommissionen udarbejder altid sine komitologi-forslag paa baggrund af objektive kriterier og foelger bestemmelserne i Raadets afgoerelse fra 1987.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1576/96 af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: AEldre blandt farvede og etniske minoriteter i Europa

Der er et stigende antal aeldre i EU, der tilhoerer etniske minoriteter, og selv om de har de samme behov som flertallet af den aeldre befolkning, stoeder de paa flere problemer saasom aldring, fattigdom og social udstoedelse, hvilket skyldes deres status som tilhoerende en minoritet eller som migrant/flygtning. Det billede, der tegner sig overalt i Europa, viser, at socialforsorgen er utilstraekkelig og endda paa visse omraader ikke-eksisterende trods det stigende antal af disse aeldre.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen i denne forbindelse at traeffe med henblik paa at

1. lette udvekslingen af erfaringer fra lande, der ivaerksaetter nye tiltag paa dette omraade,

2. stoette initiativer, der har til formaal at sikre, at de sociale behov blandt aeldre tilhoerende etniske minoriteter i hoejere grad tilgodeses,

3. stoette initiativer paa omraader, hvor der paavises egentlige huller i socialforsorgen,

4. stoette social integrering af det stigende antal aeldre blandt farvede og etniske minoriteter i Europa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. juli 1996)

Kommissionen er opmaerksom paa de problemer, som aeldre, der tilhoerer en etnisk minoritet, er konfronteret med, og har stoettet en raekke aktioner til fordel for disse grupper.

Hvad angaar udveksling af erfaringer og god praksis mellem medlemsstaterne, har Kommissionen nu i en aarraekke stoettet det arbejde, der udfoeres af the European network on ageing and ethnicity. Dette omfatter forskning, information, uddannelse og oplaering samt udvikling af henstillinger paa aeldreomraadet.

Kommissionen har for nylig rettet stoerre fokus paa etniske minoriteter paa en raekke omraader, herunder ikke mindst gennem det fleraarige beskaeftigelsesinitiativ Integra. Der vil blive lagt oeget vaegt paa at integrere indvandrere og flygtninge paa arbejdsmarkedet som et forsoeg paa at mindske de sociale spaendinger og bekaempe diskrimination, racisme, fremmedhad og antisemitisme. Dette arbejde omfatter stoette til udvikling af metoder og praksis til forbedring af disse gruppers adgangsmuligheder til det offentliges kvalitetysydelser, udvikling af kapaciteter paa graesrodsniveau samt fremme af samfundsbaserede reintegrationsmetoder.

Eftersom det fleraarige program mod social udstoedelse endnu ikke er vedtaget af Raadet, er der kun et meget begraenset budget til raadighed til samfinansiering af pilotprojekter, som bekaemper social udstoedelse og fremmer solidaritet. I 1995 blev der dog gennemfoert en raekke projekter, der vedroerte socialt udstoede aeldre tilhoerende etniske minoritetsgrupper i Belgien, Tyskland, Frankrig, Irland, Italien, Portugal og Det Forenede Kongerige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1120/96 af Terence Wynn (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: De Europaeiske Faellesskabers Investeringsprogram (ECIP)

Kan Kommissionen oplyse, hvilke europaeiske virksomheder der modtager stoette fra ECIP, navnlig i Marokko og Mauritius?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (12. juni 1996)

Kommissionen fremsender til det aerede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat den seneste aarlige rapport vedroerende EC Investment Partners (ECIP) for 1994, en liste over ECIP's finansieringsinstitutter samt en liste over de stoetteberettigede lande i henhold til den nye ECIP-forordning ((Forordning (EU) nr. 213/96 af 29. januar 1996 - EFT L 8 af 6.2.1996 )).

Heraf fremgaar, at Mauritius, der er medlem af konventionen med EP, ikke er anfoert paa listen over stoetteberettigede lande under ECIP. Der er derfor ikke afsat nogen bevillinger fra ECIP til Mauritius. Med hensyn til Marokko har Kommissionen fra december 1988 til 30. april 1996 i henhold til retningslinjerne for ECIP-budgettet godkendt 90 saerskilte aktioner til ECIP-finansiering til et beloeb af 7,6 mio. ECU. Disse 90 aktioner er fordelt med 36 under facilitet 1 til identifikation af projekter og partnere, som kommer grupper af europaeiske virksomheder til gode, og 54 aktioner under facilitet 2, 3 og 4 til gavn for individuelle virksomheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1004/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: EU's udviklingsprogrammer i Sydamerika

Kan Kommissionen beskrive de afgoerelser, meddelelser og aftaler, som den agter at paabegynde i forbindelse med landene i Sydamerika enten enkeltvis eller i blokke i loebet af de naeste to aar sammen med en vejledende tidsplan for, hvornaar disse kan blive afsluttet?

Hvilke arrangementer vil Kommissionen tage for at sikre, at udviklingshensyn er bestemmende for disse initiativer, og at det civile samfund hoeres fuldt ud; herunder fagforeninger, kvindegrupper og oprindelige samfund i de paagaeldende lande?

Svar afgivet af Manuel Marín paa Kommissionens vegne (30. maj 1996)

Kommissionens aktuelle handlingsprogram for Den Europaeiske Unions forbindelser med Latinamerika blev fastlagt af Det Europaeiske Raad i Madrid den 15. og 16. december 1995. I programmet foreslaas det, at konklusionerne vedroerende samarbejdet mellem de to regioner for perioden 1996-2000 foeres ud i livet, at der indgaas aftaler med Chile og Mexico og stilles forslag til hensigtsmaessige foranstaltninger til styrkelse af forbindelserne med Andespagten, at den generelle praeferenceordning fornys, og at der fremlaegges et forslag til mandat for en oekonomisk og handelsmaessig samarbejdsaftale med Cuba.

Aftalen med Chile, der forventes underskrevet den 22. juni 1996 i Firenze, har som endeligt maal et politisk og oekonomisk partnerskab. Forslaget til forhandlingsdirektiver for en fremtidig politisk, oekonomisk og handelsmaessig aftale med Mexico behandles for tiden af Raadet og Parlamentet.

Kommissionens initiativer er baseret paa udviklingsprincipperne i retsgrundlaget for dens indsats, som er angivet i traktaterne, og som ogsaa er indeholdt i forordning (EOEF) 443/92 ((EFT L 52 af 27.2.1992. )) samt benyttet som grundlag i meddelelsen om de nye retningslinjer for samarbejdet med Latinamerika ((KOM(95)495 endelig udg. )). Udarbejdelsen af saadanne initiativer er en lang proces, som ud over de interne konsultationer i Kommissionen og de relevante europaeiske instansers godkendelse ogsaa indebaerer en aktiv deltagelse af forskellige organiserede grupper, f.eks. fagforeninger, kvinder, indfoedte og andre af det civile samfunds grupperinger i de paagaeldende lande, i undersoegelser, indledende studier hos maalgrupperne og seminarer.

Paa den anden side er det civile samfunds deltagelse det fundamentale grundlag for horisontale programmer saasom ALFA, AL-Invest og snart Alure eller Urbs-Al, da de hviler paa princippet om partnerskab.