ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1235/97 af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: Byplanlaegning i Sanlucar de Barrameda (Spanien)

For nylig er der i den andalusiske presse fremkommet oplysninger om, at Europa-Kommissionen skulle have afgivet en »udtalelse« om det miljoemaessige aspekt af et byplanlaegningsprojekt (Hohenlohe-projektet), som maaske overtraeder Faellesskabets miljoelovgivning.

Kan Kommissionen oplyse, hvilken juridisk status denne »udtalelse« har, og i henhold til hvad den er blevet afgivet?

Modtager Hohenlohe-projektet stoette fra strukturfondene? Kan projektet i modsat fald udgoere en fare for de andre projekter, der gennemfoeres med stoette fra strukturfondene inden for rammerne af handlingsprogrammet Doñana II?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (29. maj 1997)

Kommissionen har ikke kendskab til de oplysninger, der er offentliggjort i Andalusien vedroerende en »udtalelse« fra dens side om et byplanlaegningsprojekt i Sanlucar de Barrameda. I oevrigt har den ikke afgivet og formodes ikke at afgive nogen »udtalelse« om dette projekt.

Kommissionen har ikke finansieret Hohenlohe-projektet. Det paagaeldende projekt er beliggende uden for anvendelsesomraadet for Doñana II-projektet og saetter derfor ikke spoergsmaalstegn ved den allerede godkendte EF-intervention.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1446/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (28. april 1997)

Om: Intellektuel ejendomsret i EU

Fastlaeggelsen af ensartede bestemmelser for opnaaelse af intellektuel ejendomsret i EU for arvinger til en afdoed kunstner er et krav, der stoettes af mange kunstnere overalt i Europa.

Kan Kommissionen give flere oplysninger vedroerende dette spoergsmaal? Mener Kommissionen, at en saadan harmonisering vil vaere i samtlige kunstneres interesse i hele EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (2. juli 1997)

Det aerede medlems forespoergsel vedroerer spoergsmaalet om overfoersel af formuerettigheder fra ophavsmaend og andre rettighedshavere til disses arvinger. Disse spoergsmaal henhoerer i almindelighed under de befoejelser, medlemsstaterne har i henhold til de civilretlige regler.

Kommissionen skal dog anfoere, at beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslaegtede rettigheder allerede er omfattet af en harmonisering paa EF-plan ifoelge Raadets direktiv 93/98/EOEF af 29. oktober 1993 ((EFT L 290 af 24.11.1993. )). Dette indeholder bestemmelse om en ensartet beskyttelsestid paa EF-plan for alle beskyttede vaerker og andre genstande. Denne er harmoniseret til for vaerker at gaelde i 70 aar efter ophavsmandens doed. Udoevende kunstneres rettigheder udloeber 50 aar efter fremfoerelsesdatoen. Dette instrument harmoniserer dog under ingen omstaendigheder spoergsmaalet om arv af rettigheder, der fortsat reguleres i de nationale love.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0663/97 af Ben Fayot (PSE) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Beskyttelse mod oversvoemmelser af floderne Mosel og Sûre

Kommunalraadet i byen Oberbillig (i den tyske delstat Rheinland-Pfalz) har planer om at beskytte byen mod oversvoemmelser af floderne Mosel og Sûre ved at bygge en mur paa den tyske side.

Eftersom disse to floder danner en naturlig graense mellem Tyskland og Luxembourg, ville det vaere hensigtsmaessigt at tilskynde kommunerne paa begge sider af graensen til i faellesskab at udarbejde og gennemfoere et samlet graenseoverskridende projekt for at imoedegaa oversvoemmelserne.

Kan Kommissionen tage et initiativ, saerlig inden for rammerne af INTERREG C vedroerende bekaempelse af oversvoemmelser i Rhin- og Maas-omraadet, og opmuntre de paagaeldende tyske og luxembourgske kommuner til og bistaa dem i den konkrete udarbejdelse af et aegte europaeisk program paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (17. april 1997)

Kommissionen modtog den 15. januar 1997 et forslag til et faelles operationelt program under Interreg II C vedroerende foranstaltninger til imoedegaaelse af oversvoemmelser i Rhin- og Maas-omraadet. Programudkastet blev forelagt af de nederlandske myndigheder i samarbejde med de belgiske, tyske, franske og luxembourgske myndigheder. De samlede disponible midler fra strukturfondene beloeber sig 135,28 mio. ECU, heraf 100 mio. ECU til Nederlandene, 7,75 mio. ECU til Belgien, 24,92 mio. ECU til Tyskland og 2,61 mio. ECU til Frankrig; der er ingen midler til raadighed for Luxembourg. Programmet blev sendt til Kommissionen til en foerste hoering. Det er derfor endnu ikke muligt at tage stilling til specifikke forslag saasom projektet i Oberbillig i Tyskland.

Kommissionen vil imidlertid foreslaa, at der i forbindelse med Interreg II C-programmet gives saerlig stoette til de projekter, der kraever en tvaernational indsats og loesning. Den vil derfor vaere saerlig opmaerksom paa, i hvor hoej grad der tilskyndes til tvaernationalt samarbejde i det faelles operationelle program, og den vil kraeve, at det tvaernationale aspekt anvendes som et af hovedkriterierne ved udvaelgelsen af projekter i forbindelse med programmet.

Kommissionen har allerede givet udtryk for betaenkeligheder med hensyn til at stoette infrastrukturprojekter i forbindelse med Interreg II C-programmet i betragtning af de begraensede midler, der er til raadighed for de enkelte medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2284/97 af José Pomés Ruiz (PPE) til Kommissionen (19. juni 1997)

Om: Fri bevaegelighed for transport paa alle ugens dage

Af artikel 36 i Rom-traktaten fremgaar det, at forbud og restriktioner vedroerende transit ikke maa udgoere en vilkaarlig forskelsbehandling eller en skjult begraensning af samhandelen mellem medlemsstaterne. Alligevel tillader Frankrig og Tyskland ikke lastbiltrafik paa helligdage. De oevrige lande foretraekker omvendt, at denne tunge trafik bliver fordelt paa ugens syv dage for ikke at overbelaste trafikken paa hverdage til fordel for weekend-trafikken. Det er forstaaeligt, at der findes visse lokale restriktioner af hensyn til trafiksikkerheden, men ikke restriktioner af saa generel karakter.

Desuden opstaar der ved graenserne til disse lande lange koeer af lastbiler, som er til direkte gene i graenseomraaderne i de tilgraensende lande.

Har Kommissionen et middel, eller er den i stand til at foreslaa noget, der kan forhindre disse forvridninger af den frie trafik gennem en liberalisering af varetransporten med henblik paa at undgaa denne fordyrelse af transitomkostningerne for varer inden for Unionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (11. juli 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlige forespoergsler E-41/97 ((EFT C 186 af 18.6.1997. )) og E-1567/97 ((Se side 72. )) fra Petrus Cornelissen og Florus Wijsenbeek.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1981/97 af Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) til Kommissionen (9. juni 1997)

Om: Nazipropaganda

Boghandlen »Europa« i Barcelona er midlertidig blevet lukket, da den mistaenkes for at vaere center for udbredelse af nazipropaganda og racistiske brochurer. Paa baggrund af lukningen af denne boghandel og til stoette for dens ejer er der blevet oprettet en »komité for ytringsfrihed«, der har offentliggjort et manifest, hvor de grundlaeggende retsstatsprincipper drages i tvivl, og der bl.a. rettes en voldsom kritik mod den bestemmelse i straffeloven, der omhandler folkedrab, og saettes spoergsmaalstegn ved denne bestemmelses overensstemmelse med forfatningen. Den paagaeldende komité indsamler penge i denne forbindelse.

Under henvisning til, at Kommissionen er traktaternes vogter og skal drage omsorg for overholdelse af de grundlaeggende demokratiske principper og navnlig til, at 1997 er Det Europaeiske AAr mod Racisme og Fremmedhad, bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

Hvad agter Kommissionen at foretage sig paa baggrund af en situation som denne, hvor borgere opretter komitéer - maaske med rygdaekning fra organisationer fra det yderste hoejre - til i ytringsfrihedens navn at udbrede nazistiske eller racistiske tanker, som saetter spoergsmaalstegn ved de strafferetlige bestemmelser i en demokratisk stat?

Hvordan vil Kommissionen undgaa og bremse initiativer af denne art?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. juli 1997)

Bekaempelsen af racistiske demonstrationer i medlemsstaterne henhoerer i alt vaesentligt under de nationale, regionale og lokale myndigheder i medlemsstaterne under hensyntagen til deres forfatningsmaessige, lovgivningsmaessige og administrative bestemmelser.

Raadet vedtog den 15. juli 1996 paa grundlag af traktaten om Den Europaeiske Union (artikel 193) en faelles aktion vedroerende bekaempelse af racisme og fremmedhad ((EFT L 185 af 24.7.1996. )). For at lette det internationale juridiske samarbejde omkring bekaempelsen af racisme og fremmedhad er der i forbindelse med denne faelles aktion fastsat bestemmelser, der tager sigte paa enten at give mulighed for at indfoere visse racistiske og fremmedhadske opfoerselsmoenstre under straffeloven eller, i mangel heraf og indtil de noedvendige bestemmelser kan vedtages, at fravige princippet om dobbelt anklage.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1281/97 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Visse oestrigske skatter og afgifters overensstemmelse med faellesskabsretten

Det hedder i artikel 33 i Raadets sjette direktiv (77/388/EOEF) ((EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1. )) af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter - Det faelles mervaerdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag, at direktivet ikke er til hinder for, at en medlemsstat opretholder eller indfoerer andre afgifter, der ikke har karakter af omsaetningsafgift. Dette maa i en positiv formulering indebaere, at der ikke jaevnsides med omsaetningsafgiften maa indfoeres momslignende skatter, gebyrer og afgifter.

I OEstrig beregnes imidlertid spiritusafgifterne (i delstaten Vorarlberg afgiften paa turisme) for de obligatoriske medlemmer af branchesammenslutningerne paa grundlag af momsberegningsgrundlaget eller, hvis skattemyndighederne traeffer afgoerelse derom, ved selvangivelse.

De naevnte afgifter opkraeves jaevnsides med omsaetningsafgiften ud fra det samme beregningsgrundlag, som anvendes for varer og tjenesteydelser. De er desuden proportionale i forhold til prisen for disse varer og tjenesteydelser og opkraeves paa hvert produktions- og salgsled.

I hvilken udstraekning er de oestrigske afgifter, som skal erlaegges af obligatoriske medlemmer af branchesammenslutningerne (KU1), spiritusafgiften og afgiften paa turisme i overensstemmelse med gaeldende faellesskabsret?

Er disse afgifter ogsaa i strid med faellesskabsretten, hvis de kun opkraeves paa varer og tjenesteydelser, hvor der ikke er tale om graenseoverskridende transaktioner?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-1262/97 og E-1281/97 (3. juni 1997)

Kommissionen har endnu ikke tilstraekkelige oplysninger til at kunne traeffe en endelig afgoerelse om, hvorvidt disse afgifter er i overensstemmelse med faellesskabsretten.

Den oestrigske lovgivning, som det aerede medlem goer opmaerksom paa, og som vedroerer afgifter, der skal erlaegges af obligatoriske medlemmer af branchesammenslutningerne (KU1), er dog paa nuvaerende tidspunkt genstand for et praejudicielt spoergsmaal, der er stillet Domstolen (sag C-318/96) angaaende fortolkningen af artikel 33 i Raadets sjette direktiv (77/388/EOEF) af 17. maj 1977 om mervaerdiafgifter ((EFT L 145 af 13.6.1977. )). Som foelge heraf er det nu op til Domstolen at fastlaegge kriterier for fortolkningen af artikel 33 i Raadets sjette momsdirektiv, saa de oestrigske myndigheder, der er fremkommet med den praejudicielle henvisning, faar mulighed for at vurdere, om der er overensstemmelse mellem de naevnte afgifter og faellesskabsretten.

Kommissionen vil fortsaette med at vurdere de to andre naevnte afgifter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1481/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (24. april 1997)

Om: Fransk politis behandling af ikke-franske statsborgere, der transporterer varer gennem Frankrig

Et britisk fragtfirma i min valgkreds har en chauffoer, der for nylig blev udsat for et rutinecheck ved motorvejsafgiftsstationen i Rheims i Frankrig. Betjentene tog fartskriveren ud, hvorved de oedelagde den. Efter at have undersoegt fartskriveren sagde de, at chauffoeren havde overtraadt loven, og gav ham en boede paa GPB 400. Chauffoeren kunne imidlertid ikke betale boeden, hvorefter betjentene tvang ham til at parkere langs vejen og ringede til fragtfirmaet i Det Forenede Kongerige.

Repraesentanter fra det britiske firma tog omgaaende til Frankrig for personligt at betale boeden. Da de ankom til Frankrig, blev de af betjentene orienteret om, at boeden nu var steget til GBP 1000. Da firmaets repraesentanter gjorde ophaevelser herover, truede de franske betjente dem med vaaben og beslaglagde deres bil, indtil de kunne betale boeden.

Vil Kommissionen hos de franske myndigheder undersoege, om dette er den normale behandling, som ikke-franske statsborgere udsaettes for, naar de transporterer varer gennem Frankring? Har Kommissionen kendskab til andre eksempler paa, at fransk politi har optraadt brutalt over for ikke-franske statsborgere? Er en saadan opfoersel ikke imod princippet om det indre marked - den fri bevaegelighed for personer og varer? Er der ikke tale om en direkte kraenkelse af de borgerlige frihedsrettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (5. juni 1997)

Det er medlemsstaternes ansvar at foretage kontrol og paalaegge sanktioner i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EOEF) nr. 3820/85 ((EFT L 370 af 31.12.1985. )) om koeretider og hviletider og direktiv 88/599/EOEF ((EFT L 325 af 29.11.1988. )) om standardkontrolprocedurer. Dette direktivs artikel 3, stk. 3, forbyder specifikt enhver forskelsbehandling af indenlandske og udenlandkse opratoerer i forbindelse med vejkontrol, der foretages af de kompetente myndigheder.

Kommissionen modtager sommetider klager om forskellige aspekter af medlemsstaternes kontrolprocedurer, men er ikke bekendt med de naermere detaljer i denne sag. Kommissionen er heller ikke bekendt med omstaendigheder, som ligner dem, der er naevnt i den skriftlige forespoergsel. Da denne sag synes usaedvanlig, vil Kommissionen kontakte de franske myndigheder og undersoege sagen naermere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1927/97 af Angela Sierra González (GUE/NGL), Nel van Dijk (V), Magdalene Hoff (PSE), Doeke Eisma (ELDR), Gianni Tamino (V) og Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Miljoevirkningsvurdering paa oeen El Hierro (De Kanariske OEer - Spanien)

Den spanske forsvarsminister har via det spanske institut for rumfartsteknologi (INTA) tilkendegivet planer om opfoerelse af et center for satellitopsendelse paa oeen El Hierro (De Kanariske OEer).

Dette projekt, som er beskrevet i et INTA-dokument med titlen »Definición Preliminar. Centro de Lanzamiento Espacial« og i en undersoegelse med titlen:«Site Survey and Engineering Assessments for Space Launch Facilities at El Hierro, Canary Islands«, udarbejdet af Bechtel National, Inc., kan forvolde alvorlig skade paa det naturlige og menneskelige miljoe paa El Hierro, hvilket vil vaere i strid med direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) og oedelaegge den eksisterende balance mellem bevarelsen af oeens naturomraader og den hidtil fulgte udviklingsmodel.

Endvidere vil det omtalte projekt muligvis blive placeret i et af omraaderne i »Red Natura 2000«, som omfatter de »saerlige bevaringsomraader«, der er omhandlet i Raadets direktiv 92/43/EOEF om bevarelse af naturlige levesteder for vilde dyr og planter.

Paa hvilken maade agter Kommissionen at sikre, at der gennemfoeres en VVM-vurdering i henhold til direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. juli 1997)

De aerede medlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1413/97 fra Nel Van Dijk og Doeke Eisma ((Se side 83. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1600/97 af Wayne David (PSE) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Forslag om oprettelse af et familieministerium i Nicaragua

Nicaraguas praesident Aleman har for nylig forelagt et lovforslag om oprettelse af et familieministerium. Denne lov har vakt udbredt bekymring i Nicaragua og blandt NGO'erne og den vil have en klart negativ indvirkning paa programmer, der finansieres med EU-midler. Deler Kommissionen den opfattelse, at det foreslaaede familieministerium er et tilbageskridt og at det vil bringe kvinders og boerns rettigheder i fare?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (30. maj 1997)

Kommissionen kan ikke lade sig inddrage i en debat om interne administrative og politiske beslutninger truffet af en suvaeren regering.

Kommissionen er dog bekymret over fremtiden for den nicaraguanske kvindeinstitut (INIM) som et autonomt nationalt kvindeinstitut, der hidtil har haft sin egen juridiske status og finansielle uafhaengighed.

Kommissionen har ikke tilstraekkelige elementer til raadighed til paa nuvaerende tidspunkt at bedoemme, om lovforslaget kommer til at underminere de nationale instrumenter til fremme af kvindernes stilling i Nicaragua. INIM er en counterpart-institution i EF-finansierede projekter (og flere medlemsstaters projekter), herunder et stoerre program for stoette af teenage-piger og unge ugifte moedre (4 mio. ECU). Kommissionen vil foere noeje tilsyn med, hvilke foelger eventuelle kvalitative aendringer af den nicaraguanske regerings tilgang til spoergsmaalet om kapacitering af kvinder maatte faa, og som vil kunne paavirke projekter eller initiativer i negativ retning, og den forbeholder sig ret til at traekke sin stoette tilbage.

Kommissionen har faaet oplyst, at repraesentanter for De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP), Nederlandene og Sverige skal have et moede med den nicaraguanske udenrigsminister. Paa dette moede vil disse repraesentanter redegoere for deres bekymringer med hensyn til INIM's eventuelle tab af momentum som en uafhaengig institution, som hidtil har arbejdet for fremme af kvinders rettigheder i Nicaragua, og de vil desuden pege paa den betydning, de tillaegger Beijing-principperne i deres samarbejde. Kommissionen stoetter fuldt ud dette politiske initiativ.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1901/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Groenbog om almen uddannelse - erhvervsuddannelse - mobilitet i Det Europaeiske Faellesskab

Der henvises til »Groenbogen om almen uddannelse - erhvervsuddannelse - forskning: hindringer for mobiliteten i Det Europaeiske Faellesskab« (KOM(96)0462).

Det er noedvendigt ikke blot at sikre, at oplysningerne er disponible i medlemsstaterne, men det skal ogsaa sikres, at borgeren har let adgang hertil. Kommissionen er forpligtet til at sikre, at udbredelsen af denne form for oplysninger ikke begraenses til mindre kredse eller til de kredse, der normalt modtager informationer fra Faellesskabet.

Kommissionen anmodes derfor om i forbindelse med aktion nr. 9 at tilvejebringe et systematisk informationsnet for borgeren, som kan vise alle de uddannelsesmuligheder, der er til stede i Faellesskabet.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-1900/97, E-1901/97, E-1902/97, E-1903/97 og E-1904/97 (22. juli 1997)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1777/97 af Angela Sierra González (GUE/NGL), Laura González Álvarez (GUE/NGL), María Sornosa Martínez (GUE/NGL) og Carlos Carnero González (GUE/NGL) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Budgetposter vedroerende samarbejdet med det vestsahariske folk

Kan Kommissionen oplyse, paa hvilke budgetposter projekterne til afhjaelpning af den vestsahariske befolknings situation blev opfoert i 1996, og hvilke beloeb der blev afsat?

Kan den endvidere oplyse, hvilke beloeb der budgetteres med i 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (2. juli 1997)

Siden 1993 har Faellesskabets samlede bidrag til flygtningene i det vestlige Sahara-omraade beloebet sig til 20 mio. ECU. Sidste aar blev der bevilget 7 mio. ECU, herunder 2 mio. ECU fra budgetpost B7-644, der blev vedtaget af Parlamentet for at hjaelpe befolkningen i det vestlige Sahara, og 5 mio. ECU fra budgetpost B7-217.

Kommissionen vedtog den 23. maj 1997 en afgoerelse om gennemfoerelse af en samlet plan, der beloeb sig til 7 mio. ECU, til fordel for flygtningene i det vestlige Sahara, herunder foedevarehjaelp (5,8 mio. ECU) og laegelig og logistisk bistand, og et noedrehabiliterings- og vandrensningsprogram (1,2 mio. ECU). Dette vil hjaelpe med til at sikre forsyninger til denne befolkningsgruppe af basisprodukter, at opretholde sikkerhedslagre indtil november maaned, samt at sikre acceptable levevilkaar og sundhedspleje.

Foedevarelementet i planen, der skal gennemfoeres af forskellige kommissionspartnere, blev udarbejdet paa grundlag af forskellige rapporter (evaluering, ernaeringsundersoegelser), medlemsstaternes tilsagn om bidrag og nylige forsyninger. Afgoerelse vil saaledes omfatte 2 300 tons hvedemel og ca. 3 500 tons andre basisfoedevarer. Det andet element omfatter hygiejne-produkter, laegemidler og laegemiddelforsyninger, vandrensning og reparation af broende og endelig afslutningen af rehabiliteringen af infrastrukturerne (hospitaler, skoler, sundhedscentre).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1609/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Obligatorisk angivelse af navnet paa olier og vegetabilske fedtstoffer i forarbejdede foedevarer

Faellesbetegnelsen »vegetabilsk olie« paa forarbejdede foedevarers varedeklaration - uden angivelse af, hvilken type det helt praecist drejer sig om - er officielt tilladt bedrageri, som der omgaaende boer saettes en stopper for gennem faellesskabslovgivningen om kontrol med foedevarer. Prisen paa vegetabilsk olie kan svinge op til det femdobbelte. Desuden bevirker oliens kemiske sammensaetning og struktur, at den har meget forskellige egenskaber og endda yderst skadelig virkning paa helbredet. Manglende typeangivelse paa varedeklarationen kan saaledes indebaere alvorlige sundhedsrisici.

Agter Kommissionen at traeffe nogen foranstaltninger i denne henseende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (6. juni 1997)

Angivelsen »vegetabilsk olie« paa varedeklarationen for et levnedsmiddel, der indeholder denne ingrediens, er i overensstemmelse med gaeldende faellesskabslovgivning. I direktiv 79/112/EOEF om maerkning af levnedsmidler ((EFT L 33 af 8.2.1979. )) er det i artikel 6, stk. 5, b), anfoert, at ingredienser, der henhoerer under en af de i direktivets bilag I anfoerte kategorier, kan betegnes alene ved navnet paa denne kategori. I bilag I er det anfoert, at raffinerede olier, bortset fra olivenolie, kan angives med »olie«, suppleret med enten benaevnelsen »vegetabilsk«, eller angivelse af den specifikke vegetabilske oprindelse. Samme regel gaelder for raffinerede fedtstoffer.

Paa internationalt plan findes der en lignende maerkningsbestemmelse i Codex alimentarius.

Kommissionen er ikke hidtil blevet informeret om vanskeligheder, som anvendelse af denne naesten tyve aar gamle regel maatte foraarsage, hverken ud fra et oekonomisk eller et sundhedsmaessigt synspunkt.

Hvad angaar prisforskelle, har fabrikanten altid mulighed for, i overensstemmelse med direktivet, at fremhaeve de anvendte ingredienser ved at praecisere den vegetabilske oprindelse af den olie, der indgaar i levnedsmidlet. Hvad angaar skadelige sundhedsmaessige virkninger, anmodes det aerede medlem om at praecisere sit spoergsmaal, eftersom Kommissionen ikke har kendskab til saadanne virkninger.