ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2014/01

af Jo Leinen (PSE) til Kommissionen

(6. juli 2001)

Om: Planer om et indkøbscenter, Gigapol ved den tysk-franske grænse (distrikt Forbach)

Ved den tysk-franske grænse i distrikt Forbach i Moselle departementet planlægges et kæmpestort indkøbscenter, Gigapol, på en størrelse af 100 000 m2.

Dette fuldstændig overdimensionerede center ville have omfattende, negative følger for detailhandelen på begge sider af grænsen. Detailhandelens brancheforening i Saarland skønner således, at købekraft til en værdi af 400 mio.DM om året vil gå fra forretningerne i nærheden af denne Gigapol. Følgen ville være, at bykernen ville blive affolket, og at detailhandelen ville gå tilbage i de saarlandske nabobyer Saarbrücken, Völklingen og Saarlouis samt ligeledes i de små byer Sarreguemines og Forbach i Lorraine.

Et sådant megacenter - som udnytter beliggenheden nær grænserne - er i modstrid med alle regler for en velordnet regional og socioøkonomisk udvikling.

Kommissionen bedes derfor oplyse:

1. Er planerne om et Gigapol center i distrikt Forbach kendte?

2. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at træffe for at hindre denne konkurrencefordrejning og krænkelse af grundprincipperne for fysisk planlægning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(10. september 2001)

Kommissionen er ikke bekendt med planerne om opførelse af indkøbscentret Gigapole i Forbach-området. Regulering af etablering af indkøbscentre

henhører ikke under Fællesskabets kompetence. Regional eller områdemæssig planlægning foretages af de kompetente regionale eller nationale myndigheder i medlemsstaterne. kommissionen kan derfor ikke tage stilling til sådanne spørgsmål.

Kommissionen opfordrer imidlertid til grænseoverskridende samarbejde mellem de kompetente regionale eller nationale myndigheder.

Fællesskabets konkurrenceregler (artikel 82 og 82 (tidligere artikel 85 og 86) i EF-traktaten) omhandler forbud mod aftaler mellem virksomheder, der begrænser konkurrencen (f.eks. prisfastsættelsesaftaler mellem konkurrenter) samt misbrug af dominerende stilling. Markedsdominans i sig selv er ikke forbudt i henhold til artikel 82.

Kommissionen er villig til at undersøge enhver klage, der bliver bragt til dens opmærksomhed, men er imidlertid, på grund af manlgende detaljer, ikke i stand til at dele det ærede parlamentsmedlems synspunkt om, at det planlagte indkøbscenter Gigapole i Forbach-området sandsynligvis vil medføre konkurrencefordrejning i henhold til Fællesskabets konkurrenceregler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0068/01

af Herman Schmid (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. januar 2001)

Om: Flygtninge i Tyrkiet

Det erkendes generelt, at Tyrkiet må foretage betydelige forbedringer af menneskerettighederne for kurdere og andre nationale mindretal. I det østlige Tyrkiet er der imidlertid mange tusinde flygtninge fra kurdiske områder i Irak og Iran. Nogle af disse anerkendes af UNHCR som flygtninge, andre har overhovedet ingen anerkendt status. Disse grupper medtages ikke automatisk i anmodninger for kurdere i Tyrkiet, eftersom de ikke er tyrkiske statsborgere, hvilket betyder, at de er mere udsatte for risici end andre grupper af kurdisk oprindelse.

Hvad agter Kommissionen at gøre for at beskytte disse flygtningegrupper og medtage dem i programmet for mindretal og menneskerettigheder, som tager sigte på at gøre Tyrkiet kvalificeret til EU-medlemskab?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(15. februar 2001)

Der er virkelig behov for forbedringer af menneskerettighedssituationen i Tyrkiet i forbindelse med landets forberedelse til at tiltræde Unionen. I tiltrædelsespartnerskabet for Tyrkiet, som Kommissionen vedtog den 8. november 2000(1), er der fastlagt en række prioriterede opgaver på dette område. Tyrkiets gennemførelse af disse prioriterede tiltag vil betyde en klar forbedring af alle tyrkiske statsborgeres situation, uafhængig af, hvor de kommer fra.

For så vidt angår flygtningenes situation hvad enten disse er af kurdisk oprindelse eller ej fremgår det klart af Fællesskabets regelværk på området for retlige og indre anliggender, hvilke forpligtelser der her påhviler Tyrkiet, hvis det vil være medlem af EU. Bl.a. indebærer det fjernelse af det geografiske forbehold over for Genève-konventionen af 1951 og indførelse af en retlig forpligtelse til at behandle alle asylansøgninger, uafhængig af asylsøgerens geografiske herkomst. Asylproblematikken som sådan var et af emnerne for en tjenesterejse til Tyrkiet for eksperter fra Unionen, der fandt sted i september 2000, og som drejede sig om retlige og indre anliggender. Ved den lejlighed understregede asyleksperterne betydningen af dette aspekt og indkredsede en række mangler og potentielle områder for finansielt samarbejde, der snart vil blive drøftet med Tyrkiet med henblik på at understøtte det praktiske arbejde med gennemførelsen af en så omfattende ændring af Tyrkiets asyllovgivning. Flygtningespørgsmålet behandles også i tiltrædelsespartnerskabet, hvor man bl.a. påpeger behovet for at etablere modtagelsesfaciliteter og indføre social støtte til flygtninge i Tyrkiet.

(1) KOM(2000) 714 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0356/01

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(6. februar 2001)

Om: BSE

Er Kommissionen bekendt med en sag angående en temmelig speciel transaktion med kvæg fra Tyrkiet, som via Grækenland skal være blevet sejlet til Salento, hvorfra det efter at være blevet bragt til to slagterier skal være fragtet videre til Belgien, hvorfra det igen af to belgiske import-eksport-virksomheder menes at være ført tilbage til Italien som fedekalve? Der skal være betalt latterlige priser for kvæget, da det betragtes som værende i højrisiko-gruppen. De belgiske domstole hævdes at interessere sig for sagen, da kvæget menes at være smittet med BSE.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(24. april 2001)

Kommissionen har intet kendskab til sagen. Den kan derfor ikke kommentere de konkrete påstande, men er interesseret i at modtage alle oplysninger, der kan dokumentere påstandene.

Overordnet bør det bemærkes, at Tyrkiet ikke har tilladelse til at eksportere levende kvæg til Fællesskabet, da landet ikke opfylder kravene i Rådets direktiv 72/462/EF af 12. december 1972(1) om sundhedsmæssige og veterinær-politimæssige problemer i forbindelse med indførsel af kvæg og svin samt fersk kød fra tredjelande. På grund af bluetongue-epidemien i Grækenland har det siden november 1999, i henhold til græsk lovgivning og Kommissionens beslutning 2000/350/EF af 2. maj 2000 om epidemiologisk overvågning af bluetongue i Grækenland og foranstaltninger til forebyggelse af sygdommens spredning(2), været forbudt at flytte levende kvæg fra græsk område til andre medlemsstater og tredjelande.

(1) EFT L 302 af 31.12.1972.

(2) EFT L 124 af 25.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1352/01

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(7. maj 2001)

Om: Trehjulede cykler til handicappede

Er Kommissionen klar over, at trehjulede cykler, der er lavet til handicappede i en given medlemsstat, ikke altid kan anvendes af handicappede i andre medlemsstater på grund af forskellige regler om, hvorvidt der kræves særlige tilladelser, og hvorvidt handicappede har lov til overhovedet at køre sådanne køretøjer?

Har Kommissionen nogen planer om at behandle dette problem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(13. juli 2001)

I henhold til fællesskabsret findes der på grundlag af direktivet om kørekort(1) og vedrørende typegodkendelse(2) to kategorier trehjulede cykler: Trehjulede cykler der kan komme op på en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 45 km/timen og trehjulede cykler under en sådan hastighed.

Det bør bemærkes, at såkaldte lette tre- og firehjulede cykler, som ikke falder ind under anvendelsesområdet af direktiv 91/439/EØF om kørekort, falder ind under den nationale kompetence. Hver enkelt medlemsstat kan således fastsætte sine egne bestemmelser vedrørende anvendelse af disse cykler.

Hvis en medborger har kørekort til en trehjulet cykel med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 45 km/timen og denne trehjulede cykel er blevet tilpasset i overensstemmelse med bestemmelserne i ovennævnte direktiv om kørekort, er gensidig anerkendelse mellem medlemsstaterne dog sikret.

Der forekommer forskelle mellem medlemsstaterne, idet punkt 5 i bilag III til ovennævnte direktiv tillader medlemsstaterne at fastsætte højere standarder end de minimumsstørrelser, der nævnes i bilag III ved udstedelse af eller ved efterfølgende fornyelse af kørekort. Det er også klart, at en vurdering af, hvorvidt en handicappet må få tilladelse til at køre og under hvilke omstændigheder, er en beslutning, der må træffes af de relevante nationale lægelige myndigheder, der har ansvaret for lægeundersøgelsen. Det er uundgåeligt, at dette fører til små forskelle i fortolkningen af den identiske relevante lovgivning, ikke blot medlemssstaterne imellem, men også mellem kompetente lægelige myndigheder i de enkelte medlemsstater, da det er uundgåeligt, at læger kan have forskellige meninger.

Kommissionen ønsker at fremme handicappedes mobilitet og fri bevægelse. Man er derfor ved at foretage arbejde vedrørende en undersøgelse af de foranstaltninger, der i de forskellige medlemsstater træffes med henblik på at opnå en mere harmoniseret fremgangsmåde i hele Fællesskabet.

(1) Rådets direktiv 91/439/EØF af 29. juli 1991 om kørekort, EFT L 237 af 24.8.1991.

(2) Rådets direktiv 92/61/EØF af 30. juni 1992 om typegodkendelse af to- eller trehjulede motorkøretøjer, EFT L 225 af 10.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1246/01

af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen

(26. april 2001)

Om: Støtte til aktioner til fordel for venskabsbysamarbejde

I forbindelse med indkaldelsen af forslag GD EA nr. 75/00 Støtte til aktioner til fordel for venskabsbysamarbejde(1) er der indgivet en klage om behandling af projekt nr. 01/153, første periode 2001.

Projektet blev ikke godkendt som støtteberettiget, fordi det ikke opfyldte ansøgningskriterierne i indkaldelsen. Disse kriterier er ændret pr 1. januar 2001. Ansøgerne har såvel overfor mig som Kommissionen erklæret, at de ikke var orienteret om denne ændring.

1. Deler Kommissionen den opfattelse, at det, uden at komme nærmere ind på spørgsmålet om placering af ansvaret for ansøgernes manglende information, er et princip for redelig forvaltning at give projektansøgere mulighed for at rette deres fejl, inden der træffes endelig afgørelse om deres ansøgning? I bekræftende fald, hvorfor er det ikke sket i dette tilfælde?

2. Hvor mange projektansøgninger i ovennævnte gruppe opfyldte ikke ansøgningskriterierne?

(1) EFT C 320 af 9.11.2000, s. 7.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(20. juni 2001)

De nye betingelser for støttetildeling i forbindelse med aktioner til fordel for venskabsbysamarbejde blev vedtaget efter en høring af repræsentative nationale sammenslutninger inden for venskabsbybevægelsen i oktober 2000. Disse betingelser, der er inspireret af de principper, som anvendes ved støttetildeling i forbindelse med andre fællesskabsaktioner, tager sigte på at gøre systemet mere gennemsigtigt og effektivt.

For at sikre en maksimal udbredelse af information herom har Kommissionen offentliggjort teksten til indkaldelsen af forslag i EF-Tidende(1) såvel som på Internettet på GD for Uddannelse og Kulturs hjemmeside på Europa-serveren. Denne sidste facilitet gør det muligt for eventuelle ansøgere at downloade den elektroniske version af de formularer, der skal udfyldes, direkte. Teksten til indkaldelsen af forslag vedlægges ligeledes enhver udsendelse af støtteansøgningsskemaer til eventuelle ansøgere.

Hvad angår de konkrete spørgsmål, der er rejst af det ærede medlem, kan følgende oplyses:

1) Ifølge Kommissionen medfører principperne om rimelig forvaltning en ensartet anvendelse uden undtagelser af de regler, der er indeholdt i indkaldelsen af forslag, på alle ansøgninger, der indsendes, og det så meget desto mere, som denne praksis forbedrer og fremskynder deres forvaltning til fordel for støttemodtagerne selv.

I indkaldelsen af forslag er der fastsat en frist for indsendelse af komplette støtteansøgninger. Denne frist er den samme for alle ansøgere. Det er således, for at alle kan stå lige, at det klart er fastsat i sidste afsnit af indkaldelsen af forslag, at der ikke kan foretages nogen ændringer i ansøgningen efter udløbet af den frist, der er fastsat for indsendelse af ansøgningen.

2) Der var 187 ansøgninger i første gruppe, som ikke opfyldte ansøgningsbetingelserne.

(1) EFT C 320 af 9.11.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0899/01

af Pat Gallagher (UEN) til Kommissionen

(19. marts 2001)

Om: Langlinefiskeri

I en rapport fra BirdWatch Ireland fastslås det for nylig, at mellem 50 000 og 100 000 mallemukker om året dræbes i det nordøstlige Atlanterhav som følge af langlinefiskeri. Kan Kommissionens oplyse, om den har statistiske oplysninger, som kan understøtte denne påstand, og om den mener, om der er skadesbegrænsende foranstaltninger og tekniske løsninger for fartøjer, som kan undgå disse dødsfald? Har Kommissionen planer om at fremsætte nogle forslag på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(26. april 2001)

Kommissionen som sådan har ingen statistikker over dette emne. Kommissionen er bekendt med rapporter fra Birdlife International om undersøgelser, der er gennemført på norske langlinefartøjer ud for den nordvestlige del af den norske kyst, og ekstrapoleret, så de sandsynlige virkninger af færøske og islandske langlinefartøjers aktiviteter, som giver anledning til skøn af den nævnte størrelsesorden, medtages. Det ser ud til, at Bird Watch Ireland har baseret sin rapport på disse rapporter.

Af foreløbige oplysninger, som Kommissionen har fået på grundlag af svar på et spørgeskema, som blev udsendt i august 2000, fremgår det, at fangster af havfugle, selv om de forekommer, ikke udgør en større trussel i EF-farvande. Det ser ud til, at hovedproblemerne skyldes tredjelandsfartøjer, som enten fisker i internationale farvande eller i deres egne farvande. EF har ingen direkte retlige beføjelser til at kontrollere tredjelandsfartøjers aktiviteter i disse områder.

Kommissionen har deltaget i møder, som førte til opstillingen af FAO's internationale handlingsplan for mindskelse af utilsigtede bifangster af havfugle under langlinefiskeri og har udarbejdet et udkast til en EU-handlingsplan på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne ved besvarelsen af det førnævnte spørgeskema. Dette udkast blev forelagt for det relevante FAO-organ i februar 2001.

I Antarktis har EF allerede vedtaget en række afhjælpende foranstaltninger for at beskytte albatrosser og andre fugle(1),(2), og nogle eller alle disse foranstaltninger kan tages i betragtning for andre områder efter behov.

Det drejer sig om følgende foranstaltninger:

- Brug af fugleskræmmer-liner, som er påhæftet plastbånd

- Tyngning af linerne, så de synker hurtigere og derved udgør en mindre risiko

- Forbud mod udledning af fiskeaffald til søs, da dette tiltrækker fuglene

- Udsætning af langliner om natten, hvor færre fugle søger føde

- Kun anvendelse af optøet agn, som synker hurtigere.

Endelig kan det fremhæves, at selv om fangster af havfugle er beklagelige og sandsynligvis kan undgås, er de nævnte fangster af malmelukker ikke af en sådan størrelsesorden, at levedygtigheden af malmelukpopulationerne, som for øjeblikket anslås til 10-12 mio. individer, er truet.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 66/1998 af 18. december 1998, EFT L 6 af 10.1.1998.

(2) Rådets forordning (EF) nr. 2479/1998 af 12. november 1998, EFT L 309 af 19.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1388/01

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(7. maj 2001)

Om: Hamsteren fra Aachen-området

Råder Kommissionen over oplysninger i den mystiske sag om hamsteren fra Aachen-området, der trues af udryddelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(28. juni 2001)

Kommissionen har i fem år beskæftiget sig med spørgsmålet om bevarelse af hamsteren (Cricetus cricetus) i Aachenområdet. Sagen er opstået på grund af bekymringer vedrørende udviklingens påvirkning af beskyttelse af denne art, som Kommissionen er blevet gjort opmærksom på ved andragende nr. 685/96 som behandles af Parlamentets udvalg for andragender og gennem mange klager vedrørende udviklingsforslag.

Det ærede medlem henvises til de meddelelser(1), som Kommissionen har meddelt Parlamentsudvalget under dette nummer, som giver en fuldstændig redegørelse for sagen og den nuværende situation.

(1) Den sidste meddelelse: PE 221.901/REV/III.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1804/01

af Wolfgang Ilgenfritz (NI) til Kommissionen

(13. juni 2001)

Om: Støtte til dækning af udgifter til Euro-omstilling

Der stille store krav til virksomheder der handler med automater (f.eks. jordnøddeautomater, spilleautomater osv.) i forbindelse med omstillingen til Euro. Der vil med sikkerhed blive tale om udgifter, som det i øjeblikket endnu ikke er muligt at overskue til f.eks. seddellæsere, programmeringsapparater, møntkontrolmaskiner, licensgebyrer osv.

Da disse virksomheders eksistens som følge af de enorme udgifter er truet, er det ubetinget nødvendigt, at der ydes særlig EU-støtte til disse virksomheder og stilles de nødvendige midler til rådighed for de berørte virksomheder.

Vi anmoder derfor om oplysninger om, i hvilken form der kan stilles midler til rådighed til de virksomheder, der er berørt af problemet.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(19. juli 2001)

Kommissionen er bekendt med salgsautomatindustriens krav om kompensation for de udgifter, som den forventer at skulle bære ved omstillingen til euro. Kommissionen holder regelmæssigt møder med de europæiske repræsentanter for denne branche for at drøfte spørgsmål og mulige løsninger.

Ministrene i eurozonen er nået frem til en fælles holdning med hensyn til disse krav om kompensation. Ifølge ministrene er omstillingsomkostningerne en investering, der skal bæres af de berørte sektorer. Den offentlige sektor bærer sine egne omkostninger. De øvrige sektorer bør derfor hver især bære deres egne omkostninger ved tilpasningen.

De fordele, som omstillingen medfører, vil være permanente, hvorimod omstillingsomkostningerne er engangsomkostninger og forholdsvis små i sammenligning med de fremtidige gevinster for erhvervslivet.

Euromønterne har endelig et højere sikkerhedsniveau, og det vil hjælpe møntautomatindustrien med at forbedre sikkerheden i driften af automater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0952/01 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Meddelelse om ændringer i finanspolitikken.



EF-Tidende nr. 350 E af 11/12/2001 s. 0063 - 0064



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0952/01 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (28. marts 2001) Om: Meddelelse om ændringer i finanspolitikken Finder Kommissionen, at medlemsstaternes finansministre bør meddele Kommissionen enhver planlagt ændring af finanspolitikken, før de bliver bebudet eller gennemført? I bekræftende fald, hvorfor? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Solbes Mira (20. juni 2001) Der henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriflige forespørgsel E-0850/01(1), som stadig er fyldestgørende. (1) Se side 51.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0686/01

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(8. marts 2001)

Om: FIUF og nedbringelse af fiskeriindsatsen i EU

Europa-Parlamentet anmodede i sin beslutning om den fælles fiskeripolitik i lyset af den økonomiske globalisering indtrængende Kommissionen og Rådet til at fortsætte deres bestræbelser for at yde strukturel støtte til fiskerisektoren ved at opretholde de eksisterende former for støtte, som ikke medfører en øget samlet fiskeriindsats, herunder især de støtteformer, som bidrager til at forbedre eller beskytte havmiljøet, samt støtten til fiskerflåder i de lande, som har opfyldt deres forpligtelser i henhold til de flerårige udviklingsprogrammer. Med henblik herpå opfordrer Europa-Parlamentet Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at tilpasse EU-fiskerflåden til de eksisterende fiskeressourcer i Europa og på

verdensplan ved at forberede et nyt troværdigt udviklingsprogram for fiskerflåden, der er afstemt efter realiteterne i sektoren, og som kan gennemføres effektivt og på samme betingelser for alle sektorens fiskerflåder og erhvervsudøvere uanset nationalitet.

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort et beløb af den samlede strukturstøtte til EU's fiskerisektor der anvendtes til at nedbringe fiskeriindsatsen i hver enkelt medlemsstat i perioden 1994-1999?

Kan Kommissionen oplyse gennemførelsesgraden for det pågældende beløb i hver enkelt medlemsstat i programmeringsperioden 1994-1999?

Kan Kommissionen oplyse, hvad der er sket med den del af de pågældende bevillinger til nedbringelse af fiskeriindsatsen i hver enkelt medlemsstat, der ikke udnyttedes i programmeringsperioden 1994-1999?

Kan Kommissionen oplyse, hvad der er sket med de uudnyttede bevillinger i hver enkelt medlemsstat, som tilbagebetaltes til Kommissionen i perioden 1994-1999?

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor en del af de samlede strukturbevillinger til fiskerisektoren i EU der var afsat til en nedbringelse af fiskeriindsatsen i hver enkelt medlemsstat i perioden 2000-2006?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(5. april 2001)

1. Forventet tilpasning af fiskeriindsatsen i 1994-1999

>TABELPOSITION>

2. Gennemførelse af tilpasningen af fiskeriindsatsen i 1994-1999

>TABELPOSITION>

Beløbene i ovenstående tabel repræsenterer ikke den samlede gennemførelse, da støtten fortsat vil blive anvendt indtil udgangen af 2001. Den fuldstændige gennemførelse vil først være kendt i 2002.

3. Som anført under tabellen i pkt. 2 er gennemførelsen endnu ikke afsluttet. Det er derfor ikke muligt i dag at fastslå, om en del af de bevillinger, som er opført i tabellen i ovenstående pkt. 1 (og hvilke beløb), måske ikke bliver udnyttet. Hvis det skulle være tilfældet, vil de uudnyttede bevillinger blive annulleret, da det siden 31. december 1999 ikke har været muligt at foretage en omprogrammering.

4. Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-59/01(1).

5. Forventet tilpasning af fiskeriindsatsen i 2000-2006

>TABELPOSITION>

(1) EFT C 235 E af 21.8.2001, s. 106.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0593/01

af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen

(1. marts 2001)

Om: Gensidig anerkendelse af uddannelseskvalifikationer inden for Den Europæiske Union

På baggrund af en henvendelse fra et medlem af min valgkreds, John Spencer, der bor 68 Plains Field, Beckers Green, Braintree, Essex, CM7 3PD, spørger jeg Kommissionen, om den er klar over, at denne person, i modstrid med Rådets direktiv 89/48/EØF(1) af 21. december 1988 om indførelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregående uddannelser af mindst tre års varighed (indarbejdet i 294A0103(38)(2) og 294A0103(57)(3)), ikke fik ligebehandling som lærer i Østrig, til trods for, at han har en licentiatgrad i pædagogik fra Cambridge Universitet?

Kommissionen anmodes om at undersøge dette tilfælde og afgøre, om John Spencers rettigheder i henhold til direktiv 89/48/EØF er blevet krænket?

(1) EFT L 19 af 24.1.1989, s. 16.

(2) EFT L 1 af 3.1.1994, s. 206.

(3) EFT L 1 af 3.1.1994, s. 371.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(22. maj 2001)

Kommissionen har ikke kendskab til John Spencers sag. Hvis den i denne anledning skal rette henvendelse til de østrigske myndigheder og undersøge sagen, har den brug for flere oplysninger. Kommissionen har derfor til hensigt at rette henvendelse til John Spencer direkte for at anmode ham om at sende de relevante dokumenter og oplysninger.