ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2255/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Portugal 1986-1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Portugal har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i aarene 1986-1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2251/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Spanien 1986-1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Spanien har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i aarene 1986-1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1910/98

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Udviklingsplanen for Faellesskabets omraade og regionalpolitik

Som det fremgaar af Kommissionens analyser, saerlig Europa aar 2000 og Europa efter aar 2000, samt Kommissionens foerste beretning om den oekonomiske og sociale samhoerighed (KOM(96) 0542) og som Europa-Parlamentet senere har bekraeftet i sin betaenkning A4-0206/98, indvirker de forskellige faellesskabspolitikker (saerlig den faelles landbrugspolitik, strukturfondene, samhoerighedsfonden, de transeuropaeiske net, miljoepolitikken, forsknings- og udviklingspolitikken, konkurrencepolitikken) undertiden negativt paa den territoriale fordeling af de socio-oekonomiske aktiviteter, hvilket giver anledning til en skaev udvikling i Europa. I den forbindelse har Kommissionen understreget behovet for at udvikle en europaeisk politik for fysisk planlaegning med henblik paa at forbedre komplementariteten og sammenhaengen mellem faellesskabspolitikkerne med det formaal at opnaa en harmonisk, afbalanceret og varig udvikling paa Unionens omraade og paa den maade styrke og forbedre den oekonomiske og sociale samhoerighed og konkurrenceevnen inden for EU. Det foerste skridt i denne retning har vaeret det foerste officielle udkast til udviklingsplan for Faellesskabets omraade (ESDP), som blev vedtaget paa Raadets (fysisk planlaegning) uformelle moede i Noordwijk i juni 1997, og som er frugten af medlemsstaternes mangeaarige samarbejde og forhandlinger paa omraadet.

Vil Kommissionen oplyse, i hvilken udstraekning den har taget hoejde for disse retningslinjer, saerlig dem i det foerste officielle udkast til udviklingsplan for Faellesskabets omraade (ESDP), i de forslag til reform af strukturfondene, som Kommissionen vedtog den 18. marts 1998?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(15. juli 1998)

I det forslag til forordning om generelle bestemmelser om strukturfondene, som Kommissionen godkendte den 18. marts 1998(1), er det fastsat, at "Faellesskabet gennem strukturfondene soeger at fremme en harmonisk, afbalanceret og baeredygtig erhvervsudvikling". Med hensyn til sammenhaengen i de forskellige EF-politikker, der, som det aerede medlem understreger det, er et vaesentligt element i en politik for fysisk planlaegning paa europaeisk plan, er det i artikel 2, stk. 5, i ovennaevnte forordningsforslag anfoert, at "Kommissionen og medlemsstaterne soerger for, at der er sammenhaeng mellem fondenes indsats og andre EF-politikker og -aktioner".

Endelig har Kommissionen foreslaaet for perioden 2000-2006 bl.a. at ivaerksaette et EF-initiativ for graenseoverskridende, transnationalt og interregionalt samarbejde, der tager sigte paa at stimulere en harmonisk og afbalanceret europaeisk fysisk planlaegning.

(1) KOM(98) 131 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1966/98

af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Uddannelsesprogrammer

I sin udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen - For et kundskabernes Europa (KOM(97) 0563) - gik Europa-Parlamentet klart ind for en skelnen mellem paa den ene side uddannelsesprogrammernes maalsaetninger og stoetteforanstaltninger og paa den anden side strukturfondenes og navnlig Socialfondens maalsaetninger og stoetteforanstaltninger.

Hvordan vil Kommissionen i den nye programgeneration sikre denne skelnen og derved tage hensyn til Europa-Parlamentets oensker?

Kommissionen har i sin meddelelse fastslaaet, at procedurerne skal forenkles og goeres mere brugervenlige, og at borgerne i hoejere grad skal inddrages.

I ERASMUS-programmet skete der imidlertid kun en mindre nyskabelse i retning af decentralisering. Ved en samlet betragtning af forslaget maa man tvaertimod konstatere, at der er sket en yderligere centralisering, og at afstanden til brugerne dermed endnu en gang er oeget.

Hvordan begrunder Kommissionen denne udvikling, der er i strid med det almindelige oenske om mere decentralisering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(20. juli 1998)

Artikel 9 - som er faelles for Kommissionens forslag til afgoerelser vedroerende de nye programmer for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom(1) - fastsaetter, at Kommissionen og medlemsstaterne inden for rammerne af gennemfoerelsen af den koordinerede strategi for beskaeftigelsen soerger for, at programmernes foranstaltninger gennemfoeres som et supplement til Faellesskabets interventioner i henhold til strukturfondene.

Til den anden del af spoergsmaalet vedroerende decentralisering boer det bemaerkes, at mange aktioner under det nuvaerende Sokrates/Erasmus-program allerede er decentraliseret.

I sit forslag til Sokrates II planlaegger Kommissionen en yderligere decentralisering, som bestaar i, at alle mobilitetsaktioner (studenters og laererpersonales mobilitet) forvaltes af de nationale agenturer.

Derfor kan Kommissionen ikke vaere enig i, at programmet bliver mere og mere centraliseret og fjernt, som det aerede medlem giver udtryk for. Tvaertimod vil Sokrates/Erasmus- programmets decentraliserede karakter blive yderligere forstaerket i den naeste fase.

(1) KOM(98) 329, 330 og 331.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1577/98

af Robin Teverson (ELDR) til Raadet

(25. maj 1998)

Om: Bevillinger til de aeldre

Et kommissionsforslag om et handlingsprogram til fordel for de aeldre har laenge vaeret syltet i Raadet uden umiddelbare udsigter til at blive vedtaget paa grund af modstand fra én enkelt medlemsstat, nemlig Tyskland.

I skarp modsaetning hertil vil FN's aeldreaar blive lanceret om et par maaneder, og Europa-Parlamentet er sponsor for sin egen aeldrekonference i oktober.

Hvilken form for budskab sender det til den hurtigt graanende europaeiske befolkning? Hvilke indvendinger har den paagaeldende medlemsstat mod forslaget? Hvis Raadet ikke kan acceptere Kommissionens handlingsprogram, hvad har det saa til hensigt at foretage som et alternativ?

Svar

(6. oktober 1998)

Det er rigtigt, at Raadet ikke har beskaeftiget sig med Kommissionens forslag om et nyt handlingsprogram til fordel for aeldre siden november 1995, og der er ikke for oejeblikket planer om at genoptage droeftelserne herom.

Raadet har ikke haft lejlighed til at afholde en generel debat om dette spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2044/98

af James Moorhouse (ELDR) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: Handelsaftale mellem EU og Mexico

Kan Kommissionen tilslutte sig det synspunkt, Europa-Parlamentet lod komme til udtryk i sin betaenkning af 27. april 1998 (A4-0156/98), nemlig at demokratiklausulen i den foreslaaede handelsaftale mellem EU og Mexico skulle vaere af operationel frem for af rent formel art?

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at sikre, at aftalen kommer til at indeholde de noedvendige mekanismer med henblik paa at kontrollere overholdelsen af menneskerettighederne, og at de ikke-statslige organisationer inddrages i denne proces?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1471/98

af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: EU's bistand til ngo'er, der arbejder med gadeboern i Honduras

Mange borgere i EU er bekymrede for forfoelgelsen af "gadeboern" i Honduras og andre lande. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for baade oekonomisk og politisk at stoette de ngo'er, der arbejder i Honduras og andre lande for at forbedre situationen for disse "gadeboern"?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(26. juni 1998)

Kommissionen er klar over, hvordan situationen er for gadeboern i Honduras saavel som i andre lande.

Hvad angaar Honduras har Kommissionen siden 1993 ydet stoette til projekter, som gennemfoeres af ikke-statslige organisationer, der arbejder med gadeboern. Disse projekter er koncentreret om forskellige temaer, herunder:

- information om boerns rettigheder, saaledes at de faar mere kendskab til deres rettigheder og muligheder for at forsvare sig

- forebyggende aktioner, hvor formaalet er at hjaelpe gadeboern til at blive genintegreret i deres familie. I projekterne arbejdes der med boernene, men ogsaa med deres familie og deres omgivelser

- stoette til ngo'er, som tilbyder husly for gadeboern. I disse projekter er formaalet at tage sig af alt, hvad der vedroerer boernene og tilbyde de unge en uddannelse, saaledes at det bliver lettere for dem at blive genintegreret i det honduranske samfund.

Det skal ogsaa understreges, at Kommissionen hjaelper de statslige institutioner med at finde en loesning paa gadeboerns specifikke problemer.

Kommissionen yder stoette til brede projekter i andre central- og sydamerikanske lande, hvor der deltager lokale ngo'er i naesten samtlige latinamerikanske lande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2212/98

af Kenneth Coates (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: sundhed og sikkerhed - kontrol af konstante forespoergsler

Er Kommissionen klar over, at Storbritanniens sundheds- og sikkerhedsmyndigheder underlaegger "konstante forespoergsler om information" speciel kontrol?

Hvilken ret til informationer om sundhed og sikkerhed er fastsat i EF-direktiverne? Hvordan mener Kommissionen der boer reageres paa en saadan behandling af de paagaeldende specialister, der arbejder inden for dette vigtige omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(11. september 1998)

Dette spoergsmaal hoerer under den paagaeldende medlemsstats kompetence.

Dog paalaegges arbejdsgiveren i "arbejdsmiljoedirektiverne" blandt andet at stille oplysninger til raadighed for arbejdstagerne.

Under alle omstaendigheder har Det Europaeiske Arbejdsmiljoeagentur bl.a. til opgave at give de beroerte kredse alle relevante tekniske, videnskabelige og oekonomiske informationer inden for sikkerhed og sundhed paa arbejdspladsen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1624/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(27. maj 1998)

Om: Det femte rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration

Spoergsmaalet vedroerer Kommissionens dokument KOM(97) 0439 endel. - 97/0119 COD - 97/0120 CNS(1).

Med hensyn til noegleaktioner bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. agter den inden for hver noegleaktion at bevare en passende fordeling af ressourcer paa demonstrationsaktiviteter, fornyelse og de smaa og mellemstore virksomheders aktiviteter med henblik paa at fremme en dynamisk forskning og fornyelse paa markedet;

2. agter den som foelge heraf at integrere og rationalisere indholdet af de foreslaaede noegleaktioner ved saavidt muligt at gennemfoere passende omfordelinger i forbindelse med de af Kommissionen foreslaaede programmer;

3. agter den at fastlaegge en halv snes noegleaktioner i forbindelse med det fjerde rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration for Faellesskabet og en aktion vedroerende rammeprogrammet for Euratom, ved at bevilge tilstraekkelige finansielle ressourcer, soerge for deres absorberingsevne samt deres videnskabelige niveau og strategiske synlighed;

4. agter den at goere tildeling af finansielle ressourcer til noegleaktioner afhaengige af opnaaede resultater for at undgaa en afbrydelse hver femte aar og finansiel "begraensning" af aktiviteter inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration paa et ringe niveau med hensyn til teknologisk formaaen og fornyelse;

5. agter den at indfoere moderne, enkle og gennemskuelige forvaltningsordninger, der garanterer begraensede administrative udgifter og korte frister gennem en praecis uddelegering af ansvar og begraensning af bureaukrati i beslutningsprocessen, ved kun at lade beslutninger blive truffet paa hoejeste niveau af de beroerte kommissionsmedlemmer.

(1) EFT C 291 af 25.9.1997, s. 15-16.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1391/98

af Richard Howitt (PSE) til Raadet

(6. maj 1998)

Om: Gruppen paa hoejt plan om handicappede

Kan Raadet oplyse, hvilke fremskridt, der er gjort under de foerste moeder i gruppen paa hoejt plan om handicappede, som blev nedsat i henhold til Raadets beslutning om lige muligheder for handicappede?

Kan Raadet i lyset af det britiske formandskabs prioritering af beskaeftigelsen give en foreloebig vurdering af, i hvilket omfang medlemsstaterne har sikret integreringen af handicappede i de beskaeftigelsesplaner, der er udarbejdet efter topmoedet i Luxembourg?

Vil Raadet i lyset af den forskelsbehandling af handicappede, der finder sted paa andre omraader uden for arbejdslivet, se positivt paa et forslag fra Kommissionen om et nyt program til fordel for handicappede paa grundlag af den bestemmelse om bekaempelse af forskelsbehandling, der er indeholdt i den endnu uratificerede Amsterdam-traktat?

Svar

(6. oktober 1998)

Gruppen paa hoejt plan om handicappede er en af Kommissionens ekspertgrupper, og Kommissionen vil derfor bedst kunne oplyse, hvilke fremskridt der er gjort i denne gruppe.

Paa Det Europaeiske Raad i Cardiff den 15. og 16. juni 1998, hvor stats- og regeringscheferne fik forelagt Kommissionens og Raadets foreloebige evalueringer af handlingsplanerne for beskaeftigelse, anfoerte de i retningslinjerne for den fremtidige indsats paa beskaeftigelsesomraadet blandt andet, at navnlig forskelsbehandling af handicappede paa arbejdsmarkedet boer bekaempes.

Raadet vil desuden behandle alle de forslag, som Kommissionen maatte forelaegge det med hensyn til bekaempelse af enhver form for forskelsbehandling af handicappede.

Efter at Raadet den 20. december 1996 vedtog en resolution om lige muligheder for mennesker med handicap(1) bestraeber Raadets Generalsekretariat sig - som led sin interne politik og praksis - paa at bidrage til at konkretisere principperne i denne resolution. I medfoer heraf anvender det en interinstitutionel adfaerdskodeks med henblik paa ansaettelse af handicappede.

(1) EFT C 12 af 13.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1921/98

af Lutz Goepel (PPE) til Kommissionen

(18. juni 1998)

Om: Anvendelsen af laegemidler hos sportsheste

Hesten er i Det Europaeiske Faellesskab hidtil blevet anset for et dyr, hvis koed eller produkter heraf anvendes til levnedsmidler. Derfor finder forordning (EOEF) 2377/90(1) og de senere aendringsforordninger, senest forordning (EF) 613/98(2) om fastsaettelse af maksimalgraensevaerdier for restkoncentrationer af veterinaerlaegemidler i animalske levnedsmidler, anvendelse ved en medikamentel behandling af enhovede dyr.

Da over 90 % af alle heste holdes som sportsheste, er kravene til niveauet i den medicinske behandling tilsvarende hoeje. Der anvendes laegemidler, der paa grund af de maksimalgraensevaerdier for restkoncentrationer, der skal fastlaegges inden aar 2000, udelukker en anvendelse som levnedsmiddel.

1. Er det muligt for den enkelte hesteejer permanent eller i den periode, hvor dyret behandles med laegemidler, at deklarere sin hest som et dyr, hvis koed eller produkter heraf ikke anvendes til levnedsmidler?

2. Kan en hest frigives til slagtning og koedet anvendes til levnedsmidler efter en naermere fastsat karenstid mellem den sidste behandling med laegemidler og slagtningen?

3. Ser Kommissionen nogen muligheder for en harmonisering og forenkling af betingelserne for godkendelse af veterinaerlaegemidler paa EU-plan?

4. Hvordan kan man ved at forbedre godkendelsessituationen tilskynde veterinaerlaegemiddelindustrien til at bevare saa mange gamle praeparater som muligt og dermed forhindre, at der opstaar huller i behandlingen?

(1) EFT L 224 af 18.8.1990, s. 1.

(2) EFT L 82 af 19.3.1998, s. 14.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2081/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Urban-programmet i Graekenland

Hovedformaalet med Urban-programmet er at bidrage til arbejdet med at finde baeredygtige loesninger for omraader med akutte sociale problemer. Et af de omraader, der kan komme paa tale i forbindelse med programmet for Graekenland (delprogram 1), er Drapetsona-Keratsinio. Perama, som geografisk haenger sammen med Drapetsona-Keratsinio og har de samme problemer, som her tilmed er endnu mere omfattende (stor arbejdsloeshed, et overtal af smaa og mellemstore virksomheder, som opfylder forudsaetningerne i programmet), er ikke omfattet af ovennaevnte program.

Kender Kommissionen aarsagerne til, at dette omraade ikke er blevet medtaget i programmet? Kan det medtages? Hvad er proceduren?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(5. august 1998)

Kommissionen er klar over, at der i Graekenland findes en raekke staerkt forfaldne byomraader, der ikke indgaar i URBAN-programmet. Da budgettet for dette faellesskabsinitiativ er begraenset, har det vaeret noedvendigt at foretage et valg blandt de mulige lokaliteter. Dette valg er blevet truffet af de graeske myndigheder til fordel for andre vanskeligt stillede byomraader end Perama. En senere medtagelse af dette omraade i programmet vil kun kunne ske paa de graeske myndigheders begaering dersom URBAN-budgettet goer det muligt (hvilket p.t. ikke er tilfaeldet), og hvis der allerede fandtes et konkret aktionsprogram, som kunne ivaerksaettes inden udgangen af 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1899/98

af Clive Needle (PSE) til Kommissionen

(16. juni 1998)

Om: Koeb af afgiftsfrie varer efter 1999

Er det rigtigt, at visse EU-borgere stadig vil kunne koebe afgiftsfrie varer i EU efter afskaffelsen af den eksisterende facilitet for rejsende i 1999?

Hvilke borgere er der i bekraeftende fald tale om, og hvorfor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(13. juli 1998)

I 1991 besluttede Raadet at afskaffe det afgiftsfrie salg inden for EU. I henhold til denne beslutning, som OEKOFIN-Raadet bekraeftede den 19. maj 1998, vil rejsende kun kunne koebe afgiftsfrie varer indtil 30. juni 1999. Derefter ophaeves den moms- og afgiftsfritagelse, der er baseret paa princippet om skattefritagelse ved eksport og efterfoelgende beskatning ved import.

Beslutningen om at afskaffe afgiftsfrit salg beroerer ikke skattefritagelsen for diplomatiske og konsulaere repraesentationer, internationale organisationer og NATO-styrkerne. Denne fritagelse er baseret paa internationale aftaler, for diplomaternes vedkommende paa Wien-konventionen. Denne konvention gaelder kun for personer med diplomatstatus, f.eks. ambassadoerer eller ambassadepersonale. Inden for EU gaelder denne konvention ikke for EU-tjenestemaend.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1533/98

af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen

(18. maj 1998)

Om: OEdelaeggelse af en biotop under "Natura 2000" i Pieria

Ifoelge klager fra tre landsbyer i omraadet Pieria er en biotop i alvorlig fare, fordi der skal aabnes et marmorbrud. De graeske myndigheder havde foreslaaet, at denne biotop skulle indgaa under "Natura 2000", idet lov nr. GR-1250002 var blevet indfoert som et led i gennemfoerelsen af direktiv 92/43/EOEF(1).

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe med henblik paa at afvaerge oedelaeggelsen af den ovennaevnte biotop, som rummer 7 hjemmehoerende graeske arter, 13 forskellige oekotoper, der er under beskyttelse, samt en raekke plante- og dyrearter (fisk, krybdyr og fugle), som er omfattet af ovennaevnte direktiv?

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-1410/98 og E-1533/98

(18. juni 1998)

Den omhandlede lokalitet, kaldet "Pieria Ori" under lov nr. GR-1250002, staar ganske rigtigt paa de graeske myndigheders liste over foreslaaede lokaliteter, der skal optages i Natura 2000, i henhold til Raadets direktiv 92/43/EOEF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter. Naar foerst denne lokalitet er blevet udpeget som en lokalitet af faellesskabsbetydning, er de graeske myndigheder forpligtede til at betegne den som et saerligt bevaringsomraade og at anvende forvaltnings- og beskyttelsesplaner i henhold til artikel 6 i direktiv 92/43/EOEF paa omraadet.

Ovennaevnte artikel 6 fastsaetter bl.a., at planer eller projekter, som kan have vaesentlig betydning for en lokalitet af faellesskabsbetydning, skal vurderes med hensyn til deres virkninger paa lokaliteten under hensyn til bevaringsmaalsaetningerne for denne. Dog er ovennaevnte lokalitet endnu ikke udpeget som en lokalitet af faellesskabsbetydning og bestemmelserne i artikel 6 gaelder derfor endnu ikke for den. Ikke desto mindre findes der paa lokaliteten forskellige typer prioriterede naturtyper, og den kommer derfor automatisk i betragtning i henhold til udvaelgelseskriterierne i bilag III i direktivet. Kommissionen vil henvende sig til de graeske myndigheder for at faa oplyst, hvordan de vil undgaa oedelaeggelsen af lokaliteten set i lyset af dens fremtidige brug.

Problemet med investeringerne, der er foreslaaet inden for Leader II med anlaeggelsen af marmorbruddet, som det aerede medlem henviser til, skal normalt behandles efter ovennaevnte fremgangsmaade. Sagt paa en anden maade, naar lokaliteten staar paa listen over foreslaaede lokaliteter i henhold til direktiv 92/43/EOEF, indebaerer dette, at anlaeggelsen af marmorbruddet skal vurderes med hensyn til virkninger paa miljoeet, og alle marmorbruddets virkninger paa andre faktorer paa lokaliteten, skal tages i betragtning, herunder udviklingsplaner, der bliver finansieret med andre faelleskabsmidler.