SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2386/99

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(13. december 1999)

Om: Tysk støtte til opførelse af et laboratorium for kemiske våben

Det tyske forsvarsministerium indrømmede for kort tid siden, at det vil bistå Tyrkiet ved opførelsen af et militært kemisk laboratorium. Projektet siges at have en udelukkende forsvarsmæssig funktion. Imidlertid citeredes for nylig i ZDF-programmet Kennzeichen D nogle militære kilder, som påstår, at den tyrkiske hær så sent som den 11. maj 1999 anvendte kemiske våben mod den kurdiske PKK-bevægelse. I den forbindelse skal 20 kurdere være blevet dræbt. Af en undersøgelse, som universitetet i München har gennemført, fremgår det endvidere, at de tyrkiske hoveder til de anvendte kemiske granater leveredes af de tyske virksomheder Buck og Depyfag.

1. Har Rådet kendskab til den tyske støtte til opførelsen af et nyt militært kemisk laboratorium i Tyrkiet?

2. Harmonerer dette tysk-tyrkiske samarbejde med de internationale og europæiske forpligtelser og tiltag, hvad angår nedrustning og våbenkontrol, herunder specielt kemiske våben?

3. Vil Rådet herefter modsætte sig den tyske støtte til opførelsen af et nyt militært kemisk laboratorium i Tyrkiet, nu da den har fået kendskab til disse forhold? Hvorledes agter det i bekræftende fald at udtrykke sin modstand over for den tyske regering? I benægtende fald hvorfor ikke?

4. Ved Rådet, at den tyrkiske hær den 11. maj 1999 anvendte kemiske våben mod den kurdiske PKK-bevægelse? Hvorfor er Rådet i benægtende fald ikke blevet orienteret om, at en ansøgerstat her har overtrådt FN-konventionen om kemiske våben?

5. Har Rådet over for den tyrkiske regering tilkendegivet sin utilfredshed med denne overtrædelse? Hvorledes reagerede den tyrkiske regering i bekræftende fald? Vil Rådet i benægtende fald herefter tilkendegive sin utilfredshed over for den tyrkiske regering, nu da det har fået kendskab til disse forhold? I benægtende fald hvorfor ikke?

6. Vil Rådet indlede en undersøgelse af anvendelsen af tyske granathoveder under et kemisk angreb i Tyrkiet, i betragtning af at materiellet leveredes af en EU-medlemsstat og der er tale om en handling begået af en ansøgerstat i modstrid med FN-konventionen om kemiske våben? I benægtende fald hvorfor ikke?

Svar

(13. marts 2000)

Alle EU-medlemsstater er kontraherende parter i konventionen om forbud mod udvikling, fremstilling, oplagring og anvendelse af kemiske våben og sådanne våbens tilintetgørelse (CWC).

Blandt de generelle forpligtelser i artikel I i denne konvention er hver deltagende stats forpligtelse til aldrig under nogen omstændigheder at udvikle, fremstille, på anden måde erhverve, oplagre eller beholde kemiske våben eller direkte eller indirekte at overføre kemiske våben til nogen eller på nogen måde at bistå andre med eller opmuntre eller forlede andre til at indlade sig på nogen form for virksomhed, som er forbudt for en deltagende stat i henhold til denne konvention.

Organisationen for Forbud mod Kemiske Våben (OPCW) sikrer gennemførelsen af bestemmelserne i konventionen, herunder bestemmelserne om international kontrol med dens overholdelse. Alle stater, som er deltager i CWC, er medlemmer af OPCW.

Rådet har intet kendskab til de kilder, som det ærede medlem henviser til.