ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0120/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (1. februar 1996)

Om: Foie gras fra aender

Ifoelge vore oplysninger forsoeger en medlemsstat at foranledige, at der paa EU-plan fastlaegges en »beskyttet geografisk betegnelse« (BGB) for foie gras, der stammer fra aender.

Da dette eventuelt kan medvirke til begraensning af den fri konkurrence samt produktion og markedsfoering af produkter, der stammer fra aender, og da svaret af 8.11.1995 paa mit tidligere spoergsmaal E-2679/95 ((EFT nr. C 109 af 15.4.1996, s. 6.)), kan give formodning om, at arbejdsgruppen er i faerd med at behandle spoergsmaalet om, at produktionen af foie gras kun maa foretages af lever, der stammer fra andrikker, bedes Kommissionen give foelgende oplysninger:

1. Har en anden medlemsstat stillet krav om »beskyttet geografisk betegnelse« (BGB)?

2. Har droeftelserne i arbejdsgruppen foert til nogen konklusioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (4. marts 1996)

Vedroerende foerste del af spoergsmaalet henvises det aerede medlem til Kommissionens faelles svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-121/96 af Kaklamanis og nr. E-153/96 af Hatzidakis ((EFT nr. C 161 af 5.6.1996, s. 43. )).

Hvad angaar anden del skal Kommissionen goere det aerede medlem opmaerksom paa, at den arbejdsgruppe, der blev oprettet paa moedet i Forvaltningskomitéen vedroerende AEg og Fjerkrae den 16. januar 1996 for at tage stilling til de videnskabelige arbejder vedroerende kvalitetskriterierne for foie gras, endnu ikke raader over alle de oplysninger, der vil goere det muligt at besvare det aerede medlems spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0657/96 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (8. marts 1996)

Om: Emerson-sagen og TACIS-finansiering

Kan Kommissionen paa baggrund af den uro, som Michael Emerson-sagen har vakt,

1. fremkomme med en detaljeret oversigt over TACIS-projekter, der er finansieret inden for de seneste 5 aar, samt en vurdering af, om pengene var givet godt ud;

2. undersoege, om Michael Emerson eller nogle af hans forretningskontakter har haft direkte eller indirekte fordele af EU-finansierede projekter;

3. redegoere for, om EU-penge omdirigeres til uretmaessig brug;

4. bekraefte om, der er strafferetlige eller andre undersoegelser i gang vedroerende Michael Emersons virksomhed under hans periode som EU-ambassadoer i Moskva;

5. indfoere omgaaende kontrol med EU's finansiering af TACIS-projekter i Rusland baade foer og efter projekternes gennemfoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (19. april 1996)

Kommissionen vil fortsat regelmaessigt forelaegge de tidligere aftalte oplysninger for Parlamentet (de finansielle resultater af TACIS). Det aerede medlem kan af Kommissionen faa forelagt en ajourfoert liste over alle projekter (ca. 300).

Kommissionen fandt det ikke passende, at Michael Emerson, medens han var tjenestemand i Kommissionen, etablerede visse eksterne kontakter med henblik paa sin fremtidige karriere efter sin fratraeden fra Kommissionens tjenestegrene. Kommissionen har ingen beviser for korruption. Den har ingen beviser for, at Michael Emerson misbrugte sin stilling til at opnaa fordele for sig selv eller sine forretningsforbindelser.

Siden 1993 har et TACIS-kontrolsystem vaeret paa plads, og det blev strammet i 1995. En beskrivelse af systemet sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Den administrative og finansielle styring af TACIS-programmet (udbud, kontrakter, betalinger) er centraliseret i Bruxelles. Der har hidtil ikke vaeret tale om nogen decentralisering af forvaltningsansvaret fra Moskva-delegationens side undtagen for saa vidt angaar det ubetydelige »Bistro«-program, for hvilket strenge administrative og finansielle procedurer imidlertid er gaeldende.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0680/96 af Viviane Reding (PPE) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Importkvoter for keramiske varer fra Kina

Importen af billige kopier af europaeiske keramiske produkter fra tredjelande udgoer en trussel mod beskaeftigelsen og oekonomien i Europa.

Saaledes markedsfoeres der kinesiske kopier af Villeroy og Boch-tallerkener paa det europaeiske marked til en fyrretyvendedel af den oprindelige salgspris.

Hvad goeres der for at bekaempe disse forfalskninger? Vil der ske en nedskaering i importkvoterne for keramiske produkter fra Kina, hvis disse foreteelser fortsaetter?

Hvad er der sket med Kommissionens forslag om at forhoeje Kinas kvote med 10%? Vil en saadan forhoejelse ikke udgoere en direkte trussel mod den keramiske industri i Europa og beskaeftigelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (3. april 1996)

Kommissionen har i sin rapport til Raadet om de kvantitative kontingenter, der finder anvendelse paa visse ikke-tekstilprodukter med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik ((KOM(95) 614 endelig udg. af 6.12.1995. )), udtrykkeligt anfoert, at den varemaerkeforfalskning, som visse kinesiske keramikproducenter tager del i, kan foroege de allerede forstyrrende virkninger af import fra Kina. Som det aerede medlem understreger, goer varemaerkeforfalskning det muligt at importere til priser, der ligger betydeligt under priserne for faellesskabsproduktionen.

Forordning (EF) nr. 3286/94 ((EFT nr. L 349 af 31.12.1994. )) om handelshindringer (»ROC«) og forordning (EF) nr. 3295/94 ((EFT nr. L 341 af 30.12.1994. )) om toldforanstaltninger mod varemaerkeforfalskede og piratkopierede varer goer det muligt for Kommissionen paa effektiv maade at bekaempe varemaerkeforfalskningen, ikke blot inden for Faellesskabet, men ligeledes paa tredjelandes markeder.

Eftersom sektoren for service af keramik og porcelaen stadig er en foelsom sektor inden for faellesskabsindustrien har Kommissionen kun foreslaaet Raadet en moderat forhoejelse paa 10% af kvoterne. Denne forhoejelse, som tager hensyn til den indhoestede erfaring i forbindelse med ivaerksaettelsen af kontingenter, goer det muligt at bevare en vis ligevaegt mellem en relevant beskyttelse af faellesskabsindustrien og opretholdelse af et normalt samhandelsmoenster med Den Kinesiske Folkerepublik, under hensyntagen til de forskellige beroerte interesser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0683/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende institutionelle spoergsmaal og regeringskonferencen

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 fremsat vedroerende institutionelle spoergsmaal og regeringskonferencen?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0374/95 af Gijs de Vries (ELDR) til Kommissionen (15. februar 1995)

Om: Efterlevelse af direktivet om offentlige kontrakter

Ifoelge tre sagkyndige skulle den nederlandske statssekretaer for indenrigsanliggender, T. van de VONDERVOORT, i strid med direktivet om offentlige kontrakter inden for tjenesteydelsessektoren have ansat to konsulenter uden forudgaaende offentligt udbud (NRC - Handelsblad af 2.12.1994).

Anser Kommissionen denne klage for begrundet? I benaegtende fald, hvorfor ikke? Paa hvilken dato har Kommissionen i bekraeftende fald givet den nederlandske regering lejlighed til at fremsaette sine bemaerkninger (jf. artikel 169 i Traktaten)?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (14. maj 1997)

Kommissionen blev informeret om, at statssekretaer T. van der Vondervoort i september 1994 udpegede to konsulenter til et udvalg, der skulle forberede byprovinsen (stadsprovincie) Rotterdam. De to konsulenters arbejdsopgave bestod i at foreslaa den omstrukturering, der var noedvendig for at etablere byprovinsen, og opgaven blev udfoert paa grundlag af en offentlig tjenesteydelsesaftale. Begge konsulenter varetog deres opgaver i en periode paa hoejst 1 aar, og de har i mellemtiden afsluttet opgaverne. Den ene konsulent fik udbetalt et beloeb paa 41 125 NLG svarende til 18 260 ECU, mens den anden fik udbetalt et beloeb paa 61 507 NLG svarende til 27 309 ECU.

Selv om de nederlandske myndigheder paa det tidspunkt, hvor kontrakterne blev tildelt, betragtede disse som to forskellige offentlige tjenesteydelsesaftaler, finder Kommissionen, at der er tale om én enkelt offentlig tjenesteydelsesaftale, der er inddelt i to forskellige partier, da begge kontrakter vedroerer den samme omstrukturering og omfatter samme type tjenesteydelser.

Da kontraktens samlede vaerdi, 45 569 ECU, imidlertid ligger klart under det loft paa 200 000 ECU, der er fastsat i direktiv 92/50/EOEF af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmaaderne ved indgaaelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler ((EFT L 209 af 24.7.1992. )) fandt direktivet ikke anvendelse, og det var derfor ikke noedvendig at tildele kontrakter efter offentligt udbud.

Kommissionen finder derfor ikke, at Faellesskabets lovgivning vedroerende offentlige aftaler er overtraadt og har derfor ikke indledt nogen sag mod Nederlandene paa grundlag af EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0684/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende nuklear sikkerhed

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 fremsat vedroerende nuklear sikkerhed?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0675/95 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (10. marts 1995)

Om: Kommissionens forslag i 1994 vedroerende forbindelserne med Europa-Parlamentet

Hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser har Kommissionen i 1994 forelagt med hensyn til forbindelserne med Europa-Parlamentet?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0662/95, E-0663/95, E-0664/95, E-0665/95, E-0666/95, E-0667/95, E-0668/95, E-0669/95, E-0670/95, E-0671/95, E-0672/95, E-0673/95, E-0674/95, E-0675/95, E-0676/95, E-0677/95, E-0678/95, E-0679/95, E-0680/95, E-0681/95, E-0682/95, E-0683/95, E-0684/95, E-0685/95, E-0686/95, E-0687/95, E-0688/95, E-0689/95, E-0690/95 og E-0691/95 (15. november 1996)

Som supplement til sit svar af 10. april 1995 er Kommissionen nu i stand til at bringe foelgende oplysninger.

Nedenstaaende oversigt viser, hvor mange forslag til retsakter og bestemmelser Kommissionen har forelagt med henblik paa vedtagelse i 1994 paa de omraader, det aerede medlem henviser til.

Forslagene kan sigte mod ivaerksaettelse af nye aktioner eller opdatering af tidligere retsakter. De kan ligeledes vedroere forvaltningen af visse faelles politikker (f.eks. den faelles handelspolitik, den faelles landbrugspolitik, fiskerisektoren, toldunionen).

Forslagene til kodificering er ligeledes indbefattet, dog ikke forslag til aendring af tidligere fremlagte forslag.

Taloplysningerne og listen er taget fra Kommissionens database APC, hvortil parlamentsmedlemmerne, de oevrige institutioner og offentligheden har adgang.

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3657/95 af Kyoesti Toivonen (PPE) til Kommissionen (12. januar 1996)

Om: Punktafgifter paa konfekture i det indre marked

Er Kommissionen klar over foelgende problemer i forbindelse med de hoeje punktafgifter paa konfekture, der stadig er gaeldende i Finland og Danmark?

Med EU-medlemskabet er graensekontrollen stort set forsvundet, og resultatet har vaeret et voksende sort marked for ulovligt importeret konfekture i disse medlemsstater. Risikoen ved at unddrage sig denne afgift er meget lille, og der er tale om en alvorlig situation for de konfektureimportoerer, -fabrikanter og -detailhandlere, der foelger reglerne.

I Finland har gennemfoerelsen af punktafgiftsordningen skabt bureaukratiske hindringer for konfekturehandlen inden for Unionen. Opkraevningsordningen udgoer en effektiv handelshindring, og forskellige konfektureeksportvirksomheder kan som foelge af svagheder i opkraevningssystemet paa nuvaerende tidspunkt ikke eksportere til andre medlemsstater paa lige konkurrencevilkaar.

Punktafgifterne er paa nuvaerende tidspunkt kun harmoniseret, for saa vidt angaar mineralske braendselsstoffer, alkohol og tobak. Der er imidlertid andre afgifter som f.eks. den naevnte konfektureafgift, der skaber forvridninger i det indre marked.

I henhold til de gaeldende faellesskabsbestemmelser har medlemsstaterne lov til at indfoere og opretholde saadanne nationale punktafgifter, hvis de ikke giver anledning til graenseformaliteter. Det har imidlertid vist sig, at det er meget svaert at opretholde en konfekturepunktafgift uden en eller anden form for graensekontrol.

Er Kommissionen enig i, at den nuvaerende situation ikke er i overensstemmelse med maalsaetningerne for det indre marked? Vil den i bekraeftende fald goere brug af sine befoejelser i henhold til EF-traktatens artikel 99 med henblik paa at harmonisere lovgivningen i det omfang det er noedvendigt for at sikre det indre markeds funktion, for saa vidt angaar konfekture?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. juli 1996)

Som det aerede medlem bemaerkede i forespoergslen, tillader de gaeldende EF-bestemmelser om punktafgifter medlemsstaterne at opretholde endog hoeje nationale punktafgifter ud over dem, der laegges paa mineralske braendstoffer, alkohol, alkoholholdige drikke- og tobaksvarer. Denne mulighed indroemmes medlemsstaterne, paa betingelse af at indfoerelse eller opretholdelse af disse nationale afgifter ikke i samhandelen mellem medlemsstaterne giver anledning til formaliteter i forbindelse med graensepassage.

I forlaengelse af det aerede medlems forespoergsel har Kommissionen ivaerksat en vurdering af de naermere omstaendigheder ved belaegning og opkraevning af de ovennaevnte afgifter i Danmark og Finland. Da der er tale om en oemtaalelig vurdering af kendsgerningerne, skal Kommissionen meddele, at oevelsen ikke vil kunne foretages lige med det samme. Den regner med at kunne give et udtoemmende svar inden sommerens slutning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1817/95 af Tony Cunningham (PSE) til Raadet (26. juni 1995)

Om: Konventionen om overfoerelse af domfaeldte - situationen i Frankrig

Er Raadet klar over, at EU-statsborgere, som er faengslet i Frankrig, ikke har lov til at vende tilbage til deres hjemland i henhold til bestemmelserne i konventionen om overfoerelse af domfaeldte i de tilfaelde, hvor de paagaeldende ud over en faengselsstraf er blevet idoemt en toldboede?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler nr. E-1817/95, E-1818/95 og E-3532/95 (10. oktober 1996)

1. Raadet har aldrig skullet tage stilling til medlemsstaternes anvendelse i bestemte konkrete tilfaelde, og navnlig ikke i det tilfaelde, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, at bestemmelserne i konventionen om overfoerelse af domfaeldte, der blev indgaaet i Europaraadet i 1983.

Raadet raader derfor ikke over oplysninger, der goer det muligt for det at angive, i hvilket omfang medlemsstaterne har afvist eller accepteret overfoerelse af domfaeldte i visse saerlige situationer.

2. Raadet overvejer dog muligheden af at analysere og tilpasse de eksisterende instrumener inden for strafferetligt samarbejde, herunder instrumenterne vedroerende fuldbyrdelse af udenlandske retsafgoerelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3311/95 af Marie-France Stirbois (NI) til Raadet (9. december 1995)

Om: Situationen for oestersavlerne i forhold til EF-bestemmelserne

Er det rigtigt, at oestersavlere i henhold til nogle EF-bestemmelser vedroerende overtagelse og opbevaring af oesters skal opbevare oesters i ikke-praefabrikerede bygninger, hvori der overhovedet ikke indgaar trae?

Er det rigtigt, at der findes nogle EF-bestemmelser om, at oestersavlere kun maa overdrage deres erhvervslokaler til allerede etablerede oestersavlere?

Svar (20. maj 1996)

Raadet vedtog den 15. juli 1991 direktiv 91/492/EOEF ((Jf. EFT nr. L 268 af 24.9.1991, s. 1. )) om sundhedsmaessige betingelser for produktion af afsaetning af levende toskallede bloeddyr.

Ifoelge dette direktiv, som traadte i kraft den 1. januar 1993, skal afsaetning af oesters og andre skaldyr ske fra ekspeditionscentre, der er godkendt af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne.

Af indlysende sundhedsmaessige grunde fastsaettes det i betingelserne for godkendelse af disse centre (kapitiel IV, afsnit I, nr. 1, litra a), i bilaget til direktivet), at centrene paa steder, hvor skaldyrene haandteres og oplagres, i det mindste skal raade over »solidt konstruerede bygninger eller faciliteter, der indrettet og vedligeholdt paa en saadan maade, at kontamination af levende toskallede bloeddyr med enhver form for affald, spildevand, dunster, snavs eller fra gnavere eller andre dyr undgaas«.

Det fremgaar saaledes af direktivets bestemmelser, at bygninger og faciliteter skal vaere solidt konstrueret og lette at rengoere, hvilke materialer, der skal anvendes til opfoerelse af ekspeditionscentrene, hvis direktivets bestemmelser overholdes.

Betingelserne for overdragelse af oestersavlernes erhvervslokaler henhoerer udelukkende under den nationale lovgivning og er ikke underlagt nogen faellesskabsbestemmelser.
Nr. C 279/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 10. 85 
BERIGTIGELSER 
Berigtigelse til samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Alois Pfeiffer på skriftlige forespørgsler nr. 2367/84 
og nr. 30/85 
(De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. C 255 af 7. oktober 1985) 
(85/C 279/25) 
Side 9, højre spalte, adressen i tredje led: 
i stedet for: »tit. 02/642 24 00«, 
læses: »tlf. 02/647 24 00«.
Nr. C 167/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 7. 82 
BERIGTIGELSER 
Berigtigelse til svar på skriftlig forespørgsel nr. 1741/81 af Maij-Weggen til Kommissionen for De 
europæiske Fællesskaber 
De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. C IIl af 3. maj 1982 
Side 15, højre spalte, næstsidste afsnit, tredje linje: 
/' stedet for: »i begyndelsen af februar 1981«, 
læses: »i begyndelsen af februar 1982«.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3068/02

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(25. oktober 2002)

Om: Prisudviklingen i Italien som følge af euroens indførelse

I september 2002 offentliggjorde det italienske institut for statistik data om forbrugerprisudviklingen, hvoraf det fremgik, at inflationstakten var steget 2,7 % i den pågældende måned. De største stigninger fandt sted i frugt- og grøntsektoren og beklædningssektoren. Stigningen i leveomkostningerne har ført til et markant fald i forbruget og har også ramt økonomien som helhed. Italiens største forbrugerbeskyttelsesorganisationer har reageret på dette problem ved at indlede drøftelser med regeringen og med erhvervslivets repræsentanter med henblik på at finde en løsning på dette dyrtidsproblem.

Kan Kommissionen oplyse følgende:

1. Hvilke foranstaltninger vil den træffe for at harmonisere den europæiske lovgivning vedrørende forbrugerbeskyttelse i henhold til EF-traktatens artikel 153?

2. Er der blevet foretaget nogen undersøgelser eller udarbejdet nogen dokumenter om inflationen i Den Europæiske Union efter euroens indførelse?

3. Hvad mener Kommissionen generelt om situationen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(6. december 2002)

Kommissionen afviser, at der skulle være opstået en kraftig prisstigning i forbindelse med overgangen til euroen. Ifølge en Eurostat-analyse, der blev offentliggjort i juli 2002, var forbrugerpriserne i eurozonen målt gennem det harmoniserede forbrugerprisindeks (HCPI) steget med 1,4 % fra de sidste seks måneder af 2001 til de første seks måneder af 2002. Heraf skyldes 1,2 % historisk betingede inflationstendenser og specifikke faktorer, som ikke har direkte tilknytning til indførelsen af euroen (klimatiske forhold, indirekte afgifter osv.). De inflatoriske virkninger af overgangen til eurosedler og -mønter er således begrænset (højst 0,2 %). I de fleste medlemsstater har de nationale statistiske institutter eller centralbankerne foretaget lignende vurderinger, som også viser, at der er tale om generelt set begrænsede virkninger. I visse sektorer er der dog konstateret usædvanlige prisstigninger (restauranter og caféer, sundhedsydelser, mindre handelsvirksomheder osv.). Disse prisstigninger kombineret med en tendens til at runde priserne op på visse almindelige forbrugsvarer har kunnet medvirke til at give offentligheden det indtryk, at der har været tale om større inflatoriske virkninger end det, der fremgår af de officielle indekser, som dækker samtlige forbrugsgoder og tjenesteydelser. Generelt har inflationen været faldende siden begyndelsen af 2002.

Eurostat offentliggjorde den 17. juli 2002 (news release nr. 84/2002) en detaljeret analyse af prisudviklingen efter aktivitetssektor for årets første seks måneder, som de ærede medlemmer henvises til.

Kommissionen har ikke til hensigt at foreslå en yderligere harmonisering af prisreglerne ud over de bestemmelser, der allerede gælder vedrørende prisangivelse og prisafrunding inden for rammerne af euroens indførelse, idet anvendelsen heraf henhører under medlemsstaternes kompetence.