SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1724/02

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. juni 2002)

Om: Det elektroniske identitetskort og beskyttelse af persondata

Inden for rammerne af e-forvaltning vedtog de belgiske myndigheder i efteråret 2000, at alle belgiere omkring 2005 skal udstyres med et elektronisk id-kort. For at sikre, at udvekslingen af data mellem myndighederne indbyrdes og mellem myndigheder og borgere bliver så sikker som muligt, indfører den føderale tjeneste for informatik- og kommunikationsteknologi, FEDICT, den såkaldte Public Key Infrastructure (PKI), også kaldet ordningen for certifikationstjenester. Kortet med den private nøgle skal så vidt muligt opbevares på en chip, der beskyttes med en pinkode.

Af en artikel i New York Times (12.5.2002) fremgår, at denne chipteknologi er kopierbar. To forskere inden for computersikkerhed, Skorobogatov Sergei og Anderson Ross, fra universitetet i Cambridge, har dokumenteret, at de ved hjælp af en simpel kamerablitz og et mikroskop var i stand til at hente informationer ud af chipsene. På det måde bliver det meget let for kriminelle at komme i besiddelse af personlig information. Denne teknologi anvendes ud over til det elektroniske id-kort også til en række andre formål, f.eks. kredit- og debetkort og de meget udbredte GSM SIM-kort. Et IBM-dokument Partititioning attacks: Or how to rapidly clone some GSM Cards, bekræfter denne sårbarhed. Forskerne dokumenterede, at de på en endnu hurtigere måde kunne hente oplysningerne på SIM-kortene.

Kan Kommissionen bekræfte, at disse urovækkende oplysninger er korrekte?

Strider dette i bekræftende fald ikke mod EU's retsregler om beskyttelse af persondata? Skal medlemsstaterne ikke gennemføre tekniske og organisatoriske foranstaltninger til at sikre persondata, navnlig i forbindelse med forsendelse af data i et netværk? Hvad vil Kommissionen gøre mod denne krænkelse af privatlivets fred?

På grundlag af hvilke argumenter vil Kommissionen i benægtende fald afvise denne forskning og chipteknologiens kopierbarhed?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkesteinpå skriftlige forespørgsler E-1723/02 og E-1724/02

(26. september 2002)

Kommissionen er blevet bekendt med de belgiske myndigheders lovforslag vedrørende indførelsen af et elektronisk ID-kort gennem en anmeldelse i medfør af direktiv 98/34/EF(1) (dette direktiv pålægger, at der afgives anmeldelse om national lovgivning, særlig vedrørende tjenester i forbindelse med informationssamfundet). Belgien afgav denne anmeldelse om lovforslaget (reference nr. 2001/474/B), men anmodede om, at teksterne i medfør af det førnævnte direktivs artikel 8, stk. 4, blev behandlet fortroligt. Efter at have foretaget en analyse af den foreslåede lovgivning afgav Kommissionen en udførlig udtalelse og bemærkninger. Den udførlige udtalelse vedrører hovedsagelig de tekniske bilag for at sikre, at disse er forenelige med Rådets direktiv 73/23/EØF af 19. februar 1973 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektrisk materiel bestemt til anvendelse inden for visse spændingsgrænser(2) og Rådets direktiv 89/336/EØF af 3. maj 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektromagnetisk kompatibilitet(3). Bemærkningerne vedrører databeskyttelsesmæssige aspekter.

Kommissionen finder, at den foreslåede lovgivning, omend den påtænker en forenkling af visse eksisterende procedurer i forbindelse med adgang til eller meddelelse af personoplysninger, på nuværende stadie ikke specielt omfatter bestemmelser til tværforbindelse mellem medicinske eller politimæssige databaser.

Kommissionen er dog opmærksom på betydningen af det ærede parlamentsmedlems ængstelse og vil tage disse elementer i betragtning som led i processen vedrørende iværksættelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger(4), der vil afsluttes ved udgangen af 2002.

Under alle omstændigheder vil behandlingen af personoplysninger, herunder også de nævnte tværforbindelser, der vil finde sted i forbindelse med iværksættelsen af det nævnte ID-kort, skulle være i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 95/46/EF. Dette direktiv, hvis anvendelsesområde er begrænset til fællesskabsretten, anfører principper og betingelser for behandling af personoplysninger. Det pålægges navnlig, at enhver behandling af personoplysninger skal udføres rimeligt og lovligt, samt at behandlingsformål, der fastlægges senere end indsamlingen, ikke må være uforenelige med de oprindeligt angivne formål. Direktiv 95/46/EF indeholder endvidere et principielt forbud mod, med visse undtagelser, at behandle sundhedsmæssige oplysninger. Direktivet pålægger også, at der fastlægges betingelser for anvendelse af unikke identifikatorer.

I medfør af direktiv 95/46/EF indføres endvidere foranstaltninger til at beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, mod hændeligt tab, mod forringelse, ubeføjet udbredelse eller ikke-autoriseret adgang, samt mod enhver anden form for ulovlig behandling. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/66/EF af 15. december 1997 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred inden for telesektoren, der fra den 31. oktober 2003 vil blive erstattet med direktiv 2002/58/EF,(5) indeholder også særlige sikkerhedsbestemmelser vedrørende offentlige telekommunikationsnet og offentligt tilgængelige telekommunikationstjenester.

Kommissionen følger opmærksomt den teknologiske udvikling for så vidt angår dataudvekslingssikkerhed. Den fremhæver i den forbindelse, at det sikkerhedsniveau, der kan opnås i forbindelse med en infrastruktur, der anvender en offentligt tilgængelig pinkode ikke kun afhænger

af det sikkerhedsniveau, som de tekniske elementer i denne infrastruktur tilbyder, men også af sikkerhedsprocedurernes kvalitet og i særlig høj grad den måde, de gennemføres på (chipkort, pinkodegeneration, myndighed, der udsteder certifikater, disses gyldighed osv.).

Kommissionen er særligt opmærksom på de sikkerhedsteknologier, der anvendes til overførsel af personoplysninger, men understreger, at et fuldstændigt sikkert system ikke findes, samt at disse foranstaltninger i henhold til direktiv 95/46/EF under hensyn til det aktuelle tekniske niveau og de omkostninger, som er forbundet med deres iværksættelse, skal tilvejebringe et tilstrækkeligt sikkerhedsniveau i forhold til de risici, som behandlingen indebærer, og arten af de oplysninger, som skal beskyttes.

For så vidt angår sammensætningen af de kontrolmyndigheder, der skal varetage anvendelsen af de bestemmelser, som medlemsstaterne vedtager, bestemmes det i direktiv 95/46/EF, at disse myndigheder skal udføre deres arbejde uafhængigt. Direktivet indeholder imidlertid ikke yderligere oplysninger om, hvordan denne uafhængighed skal garanteres. Kommissionen fremhæver i den forbindelse, at i henhold til den belgiske lov af 8. december 1992 om beskyttelse af privatlivets fred i forbindelse med behandling af personoplysninger er den belgiske kompetente myndighed vedrørende databeskyttelse et kollegialt organ hvis medlemmer udpeges af parlamentet. I samme lov bestemmes det at medlemmerne skal tilbyde samtlige garantier for at kunne udføre deres hverv i fuld uafhængighed. Loven indeholder en række bestemmelser herom, herunder et forbud mod, at medlemmerne deltager i drøftelser om emner, de personligt er involverede i.

Kommissionen minder om, at den støtter forskningsprojekter vedrørende chipkort-sikkerhed. Forskerne Ross Anderson og Sergei Skorobogatov deltager i projektet G3CARD (IST-1999-26328). Formålet med dette projekt er dobbelt. Først og fremmest søger man at finde frem til alle muligheder for at angribe et sådant kort, som for eksempel flashing. Projektets andet formål er at udvikle en ny chipgeneration, der kan modstå disse nye angrebsformer.

Fordelene ved chipkort er en kraftig forbedring af systemsikkerheden ved at gøre angreb både komplicerede og kostbare og dermed i det mindste i et tidsrum utilgængelige for forbryderne. Det er imidlertid klart, at der hele tiden udvikles nye angrebsmetoder, der gør det nødvendigt at udvikle nye chipgenerationer.

GSM-systemets sikkerhed blev tilpasset de applikationer, der var forudset af systemets grundlæggere for ca. femten år siden, dvs. hovedsagelig telefonrelaterede applikationer. De nye standarder for tredjegenerations mobiltelefonerne indeholder en forbedret sikkerhed med henblik på at give adgang til følsomme applikationer. Sikkerheden for trådløse transaktioner er i øvrigt en af IST's hovedprioriteter i EU's sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Allerede nu er en af målsætningerne for forskningsprogrammet Embedded Finread (IST-2000-30091) at overføre sikkerhedsniveauet for betalingsterminaler til den trådløse telefoni, herunder det nuværende GSM.

Andre projekter som PKI Challenge (IST-2000-25012) og Digisec (IST-1999-20981) arbejder han mod udvikling af en elektronisk underskrift og dens tilhørende PKI-infrastruktur. NESSIE-projektet (IST-1999-12324) fastlægger nye kryptografiske algoritmer og Verificard (IST-2000-26328) er koncentreret om verifikation af det sikkerhedsprogrammel, der er indbygget i disse kort. Projekter som UFACE (IST-1999-11587) eller BANCA (IST-1999-11159) koncentrerer sig om tekniske aspekter i forbindelse med biometri.

Projektet Smartcities (IST-1999-12252) er helliget et by-dækkende kort, men er bemærkelsesværdigt, da det opfinder mekanismer til garanti af datasikkerheden. I henhold til Smartcities er databeskyttelsen hermed et salgsargument. Disse mekanismer vil kunne genbruges i forbindelse med andre projekter.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter, EFT L 204 af 21.7.1998.

(2) EFT L 77 af 26.3.1973.

(3) EFT L 139 af 23.5.1989.

(4) EFT L 281 af 23.11.1995.

(5) EFT L 24 af 30.1.1998 og EFT L 201 af 31.7.2002.