ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2604/97 af Carles-Alfred Gasòliba i Boehm (ELDR) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Ulovlig import af oksekoed

Kommissionen kom i begyndelsen af juli med fejlagtige, ensidige og tendentioese oplysninger i forbindelse med den ulovlige import af oksekoed fra Det Forenede Kongerige, som skulle vaere kommet ud paa det spanske marked. Disse oplysninger blev senere dementeret, men naaede at faa meget negativ indvirkning paa produktionen og forbruget af oksekoed i Spanien.

1. Hvordan agter Kommissionen at kompensere de spanske kvaegavlere og handelsfolk, der har lidt alvorlige tab paa grund af disse oplysninger?

2. Hvilke konkrete aktioner paataenker Kommissionen med henblik paa at genoprette forbrugernes tillid til oksekoed paa de markeder, som har lidt tab paa grund af Kommissionens udtalelser?

3. Havde Kommissionen taget alle eventuelle foelgevirkninger af udspredelsen af fejlagtige, ensidige og tendentioese oplysninger i betragtning? Mener Kommissionen, at den i fremtiden boer handle mere forskriftsmaessigt i forbindelse med udspredelsen af ikke-bekraeftede oplysninger, som i alvorlig grad kan skade Den Europaeiske Unions oekonomiske noeglesektorer?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-2576/97, E-2577/97, E-2578/97, E-2603/97, E-2604/97 og E-2605/97 (14. oktober 1997)

Kommissionen meddelte den 2. juli 1997, at den havde opdaget et ulovligt salg af britisk oksekoed til andre medlemsstater og til tredjelande.

Ud fra sit oenske om at forblive transparent og som et udtryk for, at den oensker at opfylde de forpligtelser, den har indgaaet over for Parlamentet, holdt Kommissionen Parlamentet og medlemsstaterne informeret om den samlede udvikling i denne sag.

I foerste omgang blev saaledes et spansk firma med samme navn som et firma med hjemsted i Guinea Bissau anklaget uberettiget.

Det viste sig dog senere, at et andet spansk firma havde aftaget 200 tons koed fra et af de anklagede belgiske firmaer. De spanske myndigheder undersoeger i oejeblikket denne sag efter at vaere blevet orienteret af Kommissionen.

Kommissionen er klar over, at visse informationer eventuelt kunne faa virkninger for koedmarkedet, men den har oensket at laegge stoerre vaegt paa at informere forbrugerne som et led i princippet om transparens.

Den episode, de aerede medlemmer henviser til, har imidlertid ikke faaet nogen virkning for markedet, eftersom de indsendte oplysninger (paa ugentlig basis), som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, ikke har vist prisudsving for koed i engros-ledet paa grund af de afsloeringer, der fremkom om ulovlig transport af koed fra Det Forenede Kongerige i juli maaned.

Det er stadig Kommissionens opfattelse, at det er dens pligt at holde Parlamentet, medlemsstaterne og om noedvendigt forbrugerne informeret om saadanne sager, efterhaanden som de rulles op. Denne handlemaade er i oevrigt i hoej grad blevet understoettet af det midlertidige udvalg, der har til opgave at foretage en opfoelgning af henstillingerne vedroerende bovin spongiform encephalopati.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2742/97 af Patricia McKenna (V) til Raadet (1. september 1997)

Om: Flygtninge fra Burma til Bangladesh

Det skoennes, at 25.000 asylanter gennem de seneste faa maaneder er flygtet fra Burma til Bangladesh for at undslippe tvangsarbejde, menneskerettighedskraenkelser og paatvungne lidelser.

Hidtil har Bangladesh naegtet at lade FN's Hoejkommissariat for Flygtninge (UNHCR) interviewe disse flygtninge.

Nogle af flygtningene er blevet tvangsrepatrieret. Den 20. juli 1997 blev en gruppe burmesiske muslimer, kendt under betegnelsen rohingyaer, f.eks. sendt tilbage til Burma af bangladeshiske sikkerhedsstyrker.

Har Raadet henvendt sig til de bangladeshiske myndigheder for kraftigt at opfordre disse til at give UNCHR-repraesentanter tilladelse til at interviewe flygtningene og etablere prorgammer for at hjaelpe dem? Vil det i benaegtende fald foretage saadanne henvendelser?

Har Raadet kontaktet de bangladeshiske myndigheder med henblik paa at sikre, at disse opfylder deres forpligtelser - i henhold til Genève-konventionen og andre internationale aftaler - til ikke at tvangsrepatriere personer, der er flygtet for at undslippe forfoelgelse? Vil det i benaegtende fald goere dette?

Svar (21. november 1997)

1. Raadet er bekendt med de burmanske flygtninges dramatiske situation i Bangladesh.

Der er tidligere blevet rettet en lang raekke henvendelser til de bangladeshiske myndigheder og UNHCR for at give de FN-organisationer, der arbejder i omraadet, reel adgang til flygtningene og for at forhindre urimelige udvisninger.

Det skal bemaerkes, at Bangladesh ikke har ratificeret Genève-konventionen om flygtninges retsstilling.

2. I betragtning af den nylige forvaerring af situationen ved graensen mellem Burma og Bangladesh er Den Europaeiske Union rede til at tage de noedvendige skridt, og navnlig til at rette henvendelser til Dacca og tage kontakt med UNHCR.

Denne sag behandles i oejeblikket af Raadets organer i internt samraad.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2318/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (18. juli 1997)

Om: Den humanitaere situation for fanger i Marokko

1. Er den nederlandske raadsformand klar over de nedvaerdigende humanitaere omstaendigheder, som fanger i Marokko lever under?

2. Har den nederlandske raadsformand overvejet at indlede droeftelser med den marokkanske regering for at forbedre de humanitaere forhold for fangerne i de marokkanske faengsler?

3. Er Raadets formand klar over de bilaterale aftaler, som den spanske regering har indgaaet med den marokkanske regering, og hvori man er naaet til enighed om, at spanske borgere i tilfaelde af en dom i Marokko kan afsone deres straf i Spanien, og overvejer den nederlandske raadsformand ligeledes at indgaa bilaterale aftaler med Marokko, saaledes at nederlaendere, som idoemmes en straf i Marokko, kan afsone deres straf i Nederlandene?

4. Anser den nederlandske raadsformand det for fornuftigt, at det nederlandske konsulat i Tanger i betragtning af det store antal nederlaendinge, der befinder sig i det marokkanske Salé-faengsel, oploeses pr. 1. september 1997 i betragtning af, at en EU-delegation paa konsulatbasis den 15. april i aar i Tanger personligt har overbevist sig om de forfaerdelige humanitaere forhold, hvorunder bl.a. de nederlandske indsatte maa lide under i »Prison Civile«?

Svar (13. november 1997)

Raadet er ikke i besiddelse af oplysninger om forholdene for fangerne i Marokko.

Raadet er ikke kompetent med hensyn til det aerede parlamentsmedlems oevrige spoergsmaal, som henhoerer under en EU-medlemsstats kompetence.

Raadet vil imidlertid gerne understrege, at det laegger ganske saerlig vaegt paa beskyttelse og fremme af menneskerettighederne. Dette spoergsmaal udgoer et vigtigt element i aftalen mellem De Europaeiske Faellesskaber og Kongeriget Marokko og boer vaere en ledetraad for begge parter i deres interne og internationale politik. Desuden udgoer Euro-Middlehavs-partnerskabet, hvori Marokko deltager fuldt og helt, et priviligeret forum for styrkelse af den politiske dialog, for fremme af menneskerettighederne og for udvikling af retssamfundet og demokratiet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2772/97 af Encarnación Redondo Jiménez (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Beskyttelse af oprindelsesbetegnelsen for europaeiske vine

Ifoelge forskellige medier er man i USA begyndt at forberede en bestemmelse om fortsat at kunne benytte de navne, der oprindeligt var betegnelser paa vine fra EU, paa vine, der stammer fra USA, for derved at beskytte sine egne vinavleres interesser.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen i givet fald traeffe for at sikre de europaeiske vinavleres interesser, som klart vil blive skadet af en saadan bestemmelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. oktober 1997)

Det aerede medlem henviser til en aendring af Revenue Reconciliation Act fra 1997, som blev foreslaaet det amerikanske kongresmedlem, hr. d'Amato. Dette aendringsforslag, som Kongressen har vedtaget, har til formaal at kodificere visse udtryk, som i aarevis i amerikansk lovgivning er blevet anvendt paa vinetiketter. Det drejer sig om udtryk, der repraesenterer europaeiske oprindelsesbetegnelser, saasom Champagne, Moselle, Port, Sherry, men som i USA anvendes for amerikanske eller importerede vine. Listen over de i lovaendringen anfoerte udtryk er nemlig helt identisk med den, der findes i de gaeldende tekniske forskrifter ((Se afsnit FR, kap. 1, ¶ 4.24, litra b), 2, i BATF's lovbog med foederale amerikanske bestemmelser (Bureau af Alcohol, Tobacco Products and Firearms). )).

Kommissionen foretager for tiden en juridisk analyse af denne aendring og efterproever specielt, om dens indhold er foreneligt med bestemmelserne i Verdenshandelsorganisationens aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS).

I den forbindelse oensker Kommissionen at minde om det svar, den har afgivet paa skriftelig forespoergsel E-2485/97 fra hr. Barros Moura ((EFT C 82 af 17.3.1998, s. 91. )) vedroerende beskyttelse af EU's oprindelsesbetegnelser. En af hovedmaalsaetningerne i vinsektoren er nemlig af forsvare beskyttelsen af EU's oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser baade paa faellesskabsplan og i international sammenhaeng. Der paagaar forhandlinger mellem Kommissionen og USA med henblik paa at forbedre beskyttelsen af EU's oprindelsesbetegnelser paa det amerikanske marked og specielt at afskaffe enhver brug af de udtryk, der er indeholdt i ovennaevnte lovaendring.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3303/97 af Juan COLINO SALAMANCA til Kommissionen. Den fælles markedsordning for bananer



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0169



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3303/97 af Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (20. oktober 1997) Om: Den faelles markedsordning for bananer Kommissionen bedes venligst angive det antal bananer, der kvartalsvis i de sidste tre aar er blevet tildelt hver af de tre grupper erhvervsdrivende opdelt efter licens, med saerlige oplysninger om erhvervsdrivende med B-licens. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. november 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2944/97 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: International kriminaldomstol

Hvad er Kommissionens holdning i betragtning af de eksisterende begraensninger paa den internationale domstol til de nuvaerende forhandlinger om oprettelse af en international kriminaldomstol, som skal have befoejelse til at retsforfoelge alle enkeltpersoner for folkedrab, angrebshandlinger, krigsforbrydelser og andre forbrydelser mod menneskeheden, uden at de nationale regeringer kan nedlaegge veto?

Gaar Kommissionen ind for, at enkeltpersoner og borgergrupper samt nationale regeringer og domstolens anklager skal have ret til at indbringe sager for domstolen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (8. oktober 1997)

Kommissionen er overbevist om, at det er noedvendigt at oprette en international kriminaldomstol, da de seneste aars begivenheder har vist, at det er noedvendigt med en permanent institution, som vil kunne spille en betydelig rolle mht. at forebygge alvorlige overtraedelser af den humanitaere folkeret og menneskerettighederne, og som samtidig vil vaere et vigtigt instrument, der skal forhindre, at ophavsmaendene til disse gerninger forbliver ustraffede.

Kommissionen deltager ikke i de igangvaerende forhandlinger om oprettelsen af den internationale kriminaldomstol og finder det ikke hensigtsmaessigt paa nuvaerende tidspunkt at udtale sig om domstolens befoejelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2744/97 af Patricia McKenna (V) til Raadet (1. september 1997)

Om: Politiske drab i Cambodja

Den 18. juli 1997 meddelte Amnesty International, at over 30 modstandere af Cambodjas anden premierminister Hun Sen var blevet draebt, og at i hundredvis af flere var blevet arresteret efter kuppet den 5. juli.

Der er ogsaa indloebet rapporter om, at FUNCINPEC-medlemmer ude i provinserne er blevet arresteret, sigtet, stillet for retten og doemt for forskellige lovovertraedelser paa nogle faa dage. Menneskerettighedsgrupper har udtrykt frygt for, at retssystemet benyttes til rent politiske formaal for at chikanere og skraemme politiske aktivister.

Kan Raadet oplyse, hvilke foranstaltninger det har truffet eller agter at traeffe i forbindelse med den seneste tids menneskerettighedskraenkelser i Cambodja?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2348/97 og E-2744/97 (17. oktober 1997)

1. Den Europaeiske Union har med bekymring fulgt den seneste udvikling i Cambodja. Den har bl.a. rettet henvendelser til kong Sihanouk og de to premierministre, Ung Hout og Hun Sen, for at opnaa politiske garantier om en hurtig tilbagevenden til forfatningsmaessig normalitet i Cambodja.

Den Europaeiske Union er bekymret over paastandene om lynjustits og forsvundne personer i koelvandet paa kuppet den 5. juli 1997. Den Europaeiske Union har anmodet om, at der kastes fuldt lys over disse rapporter, og at respekten for menneskerettighederne omgaaende genindfoeres.

Cambodjas regering har givet tilsagn herom.

2. Khmer Rouge har spillet en afgoerende rolle i den seneste cambodjanske krise, som foerte til, at prins Rannarrididdh blev afsat som premierminister. Khmer Rouge holder i oevrigt fortsat landets nordlige omraader besat.

Den Europaeiske Union stoetter en forhandlingsloesning mellem alle de parter, som er rede til at acceptere den forfatningsmaessige legalitet, med henblik paa national forsoning.

De personer, som er ansvarlige for udbytning og forbrydelser mod menneskeheden som defineret i Genève-konventionen, boer snarest muligt retsforfoelges.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3028/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Fremtidens stoejpolitik (groenbog)

Med hensyn til Kommissionens groenbog om fremtidens stoejpolitik (KOM(96)0540) giver Det OEkonomiske og Sociale Udvalg sin tilslutning til den prioritering, der gives til foranstaltninger til vurdering og nedbringelse af jernbanestoej, selv om det mener, at de i groenbogen foreslaaede stoejdaempende foranstaltninger kunne forbedres yderligere, f.eks. gennem anvendelse af de saakaldte »low noise trains«.

Vil Kommissionen vurdere og undgaa en eventuel anvendelse af variable sporafgifter fastsat paa grundlag af brugen af de enkelte jernbanestraekninger? Den omkostningsstigning, dette ville medfoere, ville foraarsage en forskydning af trafikken i retning af andre transportformer, som alt i alt er mindre miljoevenlige.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-3023/97, E-3024/97, E-3025/97, E-3026/97, E-3027/97 og E-3028/97 (5. november 1997)

Kommissionen er meget opmaerksom paa de forskellige problemer, det aerede medlem naevner.

Paa grundlag af talrige meningstilkendegivelser, som er fremsat efter offentliggoerelsen af groenbogen om stoejpolitik, og specielt Europa-Parlamentets beslutning herom, er Kommissionen ved at faerdiggoere planlaegningen af de fremtidige stoejbekaempelsesforanstaltninger. Det er meningen, at disse skal integreres i et sammenhaengende og realistisk program. Et af de centrale punkter i dette program bliver naturligvis koordineringen og samarbejdet mellem de forskellige aktoerer, der er involveret i stoejproblematikken. Kommissionen har ingen planer om at privilegere nogen bestemt foranstaltning. Der opereres med en afbalanceret anvendelse af de forskellige instrumenter, der er til raadighed. Det indgaar heller ikke i Kommissionens intentioner at tage oekonomiske instrumenter i brug i stedet for at fastlaegge stoejemissionsnormer. Endvidere vil Kommissionen soege at undgaa loesninger, som kan medfoere en omlaegning af trafikken i retning af transportformer, som vil faa en endnu stoerre indvirkning paa miljoeet.

Endelig er fastsaettelsen af maalen absolut forudsaetning for at kunne traeffe foranstaltninger til stoejbekaempelse. Kommissionen er nu for oejeblikket i gang med at undersoege de forskellige valgmuligheder med hensyn til en definition af disse maal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3064/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: Maerkning af emballage

Der henvises til forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om maerkning af emballage og fastlaeggelse af en procedure for vurdering af emballages overensstemmelse (KOM(96)191 endel. - 96/0123 COD) ((EFT C 382 af 18.12.1996, s. 10. )).

En europaeisk maerkning af genbrugelig eller genvindelig emballage boer:

- vaere baseret paa eksisterende og i brede kredse anerkendt maerkning,

- vaere internationalt anerkendt.

Dette krav kan naturligvis medfoere en vis forsinkelse af indfoerelsen af en europaeisk maerkning. Det er dog presserende noedvendigt, at medlemsstaterne udarbejder bestemmelser vedroerende genbrug, genvinding og, hvor dette er hensigtsmaessigt, genanvendelse suppleret af informationskampagner rettet til forbrugerne.

Vil Kommissionen soerge for, at der hurtigt udarbejdes nogle europaeiske bestemmelser vedroerende maerkning af emballage og fremskynde procedurerne for overensstemmelsvurdering.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (6. november 1997)

Kommissionens forslag om maerkning af emballager blev vedtaget den 25. november 1996. Dette forslag supplerer Raadets direktiv 94/62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballageaffald ((EFT L 365 af 31.12.1994, s. 1. )) ved at indfoere maerkningssymboler, der boer benyttes, og proceduren for vurdering af, hvorvidt en emballage er i overensstemmelse med direktivets vaesentlige krav.

Som det aerede medlem meget rigtigt understreger, er udviklingen af internationale standarder paa omraadet maerkning af emballage yderst vigtig. Derfor indeholder Kommissionens forslag da ogsaa en bestemmelse om, at en tilsvarende international udvikling, naar denne engang maatte vaere vedtaget, skal undersoeges indgaaende med henblik paa en mulig fremtidig tilpasning af det kommende faellesskabsdirektiv.

Der finder i dag droeftelser sted paa internationalt plan (nemlig i Den Internationale Standardiseringsorganisation) vedroerende symboler for genbrugsemballage. Man kender dog endnu ikke det endelige udkomme af disse droeftelser.

Kommissionen har givet Det Europaeiske Center for Standardisering et mandat til at udvikle en raekke harmoniserede emballagestandarder for at sikre en vis overensstemmelse med emballagedirektivets vaesentlige krav. Med hensyn til maerkning af emballage har Kommissionen endnu ingen planer om at tage saerlige europaeiske standarder i brug.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2859/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: Menneskerettighedskraenkelser og for hoej bestraaling i Gorleben

Har Kommissionen set videooptagelserne med beviser paa aabenlys politivold under protesterne i Gorleben i forbindelse med den senere tids transporter af nukleart affald?

Mener Kommissionen, at legitime protester mod saadanne transnationale nukleare transporter (hvor der paahviler Kommissionen et saerligt ansvar over for EU-borgerne) nogensinde kan berettige kraenkelser af unionsborgernes menneskerettigheder?

Kan Kommissionen desuden oplyse, om den har undersoegt eller testet bestraalingen fra de beholdere, der anvendes til transporten af det nukleare affald, for at kontrollere, om de paa ICRP 60 baserede normer er overholdt, samt generelt for at kontrollere sundhedstilstanden hos togfoererne, politiet, demonstranterne og offentligheden, isaer i relation til neutronbestraaling, og har den kendskab til videnskabelige kredses paastande om, at bestraalingen fra beholderne er op til 30 gange farligere end haevdet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (1. oktober 1997)

Kommissionen er meget opmaerksom paa spoergsmaalet om transnationale transporter af nukleart affald i Faellesskabet. Kommissionen kan dog ikke kommentere nationale foranstaltninger, der gennemfoeres for at overvinde modstanden mod lovligt godkendte aktiviteter inden for det nukleare omraade.

De anvendte transportbeholdere er certificerede og typegodkendt i henhold til internationale og nationale forskrifter og standarder. Ved godkendt haandtering og anvendelse garanteres beskyttelsen af befolkningen og arbejdstagerne mod de farer, som er forbundet med ioniserende straaling, via anvendelse af national lovgivning, forskrifter eller administrative foranstaltninger, som bygger paa Raadets direktiv ((EFT L 265 af 5.10.1994. )) om fastsaettelse af de grundlaeggende normer for beskyttelse mod radioaktiv straaling. Der er intet, som viser, at disse standarder ikke overholdes.

Den nuvaerende accepterede holdning til biologiske virkninger af bestraaling afspejles i anbefalingerne fra Den Internationale Straalebeskyttelseskommission (ICRP) i 1990, der er offentliggjort som publikation nr. 60. Det nye direktiv 96/29/Euratom ((EFT L 159 af 29.6.1996. )) om grundlaeggende sikkerhedsnormer anvender det samme dosimetribegreb som ICRP, og der kendes ingen data af betydning, som giver anledning til at aendre disse internationalt aftalte metoder til maaling og vurdering af neutronstraalingsdoser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2771/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Personers frie bevaegelighed

Kan Kommissionen bekraefte, at meningen med personers frie bevaegelighed er, at den skal fungere begge veje, dvs. baade ind og ud af medlemsstater?

Hvilke forslag har den til hensigt at stille for at sikre, at doemte forbrydere og mistaenkte hurtigt og problemloest kan blive flyttet fra den medlemsstat, hvor vedkommende er doemt, eller til den medlemsstat, der er ved at efterforske en forbrydelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (3. oktober 1997)

En raekke internationale aftaler regulerer praksis for udlevering af mistaenkte eller doemte lovovertraedere fra én medlemsstat til en anden, og den vigtigste af disse aftaler er Den Europaeiske Konvention om Udlevering fra 1957 og dens protokoller fra1975 og 1978.

Derudover har medlemsstaterne indgaaet to konventioner med sigte paa at lette anvendelsen af den europaeiske konvention og supplere dens bestemmelser, nemlig henholdsvis konventionen om forenklede udleveringsprocedurer, der blev indgaaet den 10. marts 1995, og konventionen om udveksling mellem medlemsstaterne i EU, der blev indgaaet den 27. september 1996.

Saa laenge medlemsstaterne ikke har ratificeret konventionerne, vil de problemer, som det aerede medlem omtaler, ikke blive loest.