ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0195/03

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(31. januar 2003)

Om: Stærk nederlandsk afhængighed af adgang til hospitaler i nabolandene som følge af mangel på nationale faciliteter

1. Er Kommissionen bekendt med, at det stærke fald i antallet af hospitalssenge og lukningen af hele hospitaler som følge af årelange besparelser på sundhedsområdet i Nederlandene har skabt permanente ventelister til hospitalerne?

2. Er Kommissionen ligeledes bekendt med, at en del af løsningen på dette problem i Nederlandene søges i anvendelse af faciliteter i nabolandene, hvor der ikke i så høj grad er mangel på hospitalssenge og læger?

3. Har Kommissionen erfaret, at hospitalet i den belgiske by Gent på grundlag af en kontrakt med en nederlandsk sygeforsikring nu har behandlet over 6000 nederlandske patienter på lige fod med belgiske forsikrede, men at dette hospital ikke vil forlænge denne kontrakt uændret, idet det har vist sig, at dette har ført til ventelister for belgiske patienter, og at det for de nederlandske patienters vedkommende navnlig drejer sig om komplicerede operationer, hvor omkostningerne har været højere end forventet?

4. Er Kommissionen ikke enig i, at der i disse tilfælde ikke længere er tale om den individuelle patients af EU fremmede frihed til på lige fod at blive behandlet på et hospital i en anden medlemsstat, men om en voksende afhængighed af faciliteter i nabolande, der i alvorlig grad truer patienternes valgfrihed?

5. Anser Kommissionen det for acceptabelt, at en medlemsstat strukturelt og varigt overfører manglerne inden for sin egen sundhedssektor til et naboland, der har organiseret sit sundhedsområde bedre, i stedet for hurtigst muligt først at løse de nationale problemer?

6. Hvorledes vil Kommissionen udvirke, at der i medlemsstaterne og eventuelt i disses regioner sikres en rimelig balance mellem hospitalsfaciliteterne og behovet for disse, således at mulighederne for at gøre brug af faciliteter i nabolande udelukkende baseres på en valgfrihed, der bestemmes af kvalitet og beliggenhed, i stedet for på varig afhængighed af nabolande som følge af egne mangler?

Kilde: Het Journaal Laat, TV-1 Vlaanderen, 21.1.2003

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(4. marts 2003)

Kommissionen vil gerne minde det ærede medlem om, at det i EF-traktaten understreges, at medlemsstaterne bærer ansvaret for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling. Ikke desto mindre skal medlemsstaterne i henhold til fast retspraksis leve op til fællesskabslovgivningen, når de udfører denne opgave. Kommissionen følger meget tæt, hvorledes sundhedstjenesteydelserne bruges på tværs af grænserne i Fællesskabet. Dette rejser en række sundhedspolitiske spørgsmål. Med henblik på en tilbundsgående drøftelse af disse har den indledt en proces for overvejelser på højt plan med deltagelse af sundhedsministre og andre hovedaktører. Denne gruppes formål er at bestemme områder, hvor et intensiveret samarbejde på EU-plan ville være nyttigt. Nogle af de spørgsmål, som det ærede medlem rejser, kunne muligvis blive behandlet i denne sammenhæng.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0945/03

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(26. marts 2003)

Om: EU's bidrag til restaureringen af Puerta de las Granadas

Bestyrelsen for Alhambra i Granada vil om kort tid iværksætte restaureringen af Puerta de las Granadas, en port med en stor arkitektonisk værdi, som man går igennem for at komme ind i Alhambra.

Restaureringen er påkrævet på grund af betydningen af denne port, der er meget forfalden og samtidig et stykke værdifuld arkitektur. Desuden er den på grund af sine traditioner og sin historie meget yndet.

Kan Kommissionen oplyse, om den agter at yde et betydeligt bidrag til restaureringen for at styrke sit image som en institution, der støtter folkelige anliggender som restaurering af den del af kulturarven, der er af særlig betydning, og således imødekomme de mennesker, der bor i nærheden af et af de væsentligste monumenter i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(22. maj 2003)

Kommissionen har mulighed for at støtte initiativer i kultursektoren, men udelukkende inden for rammerne af og ifølge udvælgelseskriterierne i Kultur 2000-programmet, som er EU's eneste redskab til finansiering og programmering af kulturelt samarbejde.

Programmet har til formål at støtte projekter, der gennemføres og samfinansieres i samarbejde mellem mindst tre aktører fra mindst tre af de lande, der deltager i programmet.

Det ærede parlamentsmedlem kan finde yderligere oplysninger på webstedet http://europa.eu.int/comm/culture/c2000.

I øvrigt er der mulighed for eventuelt at yde støtte via det lokale operationelle program (2000-2006) eller det integrerede operationelle program for Andalusien (2000-2006), der henhører under den fællesskabsstøtteramme, der fastlægger udviklingsstrategien for de spanske regioner, der omfattes af mål 1. I henhold til prioritet nr. 5 i de to operationelle programmer, særlig foranstaltning 5.7 (turistmæssige og kulturelle infrastrukturer) og 5.8 (bevarelse af historiske, kunstneriske og kulturelle værdier), kan der ske en samfinansiering af denne kategori af projekter.

Eftersom det i medfør af nærhedsprincippet falder ind under medlemsstaternes beføjelser at vælge de konkrete projekter, der kan samfinansieres, bør man for at få yderligere oplysninger henvende sig til følgende nationale myndigheder:

- Junta de Andalucía Consejería de Economía y HaciendaDirección General de Fondos EuropeosDirector GeneralAntonio Valverde RamosEdificio Torretriana Isla de la Cartuja C/ Juan Antonio VizarrónE-41092 SevillaTlf.: +34.95.5065015Fax.: +34.95.5065014E-mail.: mailto:webmaster@ceh.junta-andalucia.esWeb: http://www.ceh.junta-andalucia.es

- Ministerio de Economía y Hacienda Secretaría de Estado de Presupuestos y GastosDirección General de Fondos Comunitarios y Financiación TerritorialPaseo de la Castellana 162E-28071 MadridTlf.: +34.91.5837301Fax.: +34.91.4576173E-mail.: mailto:aplazab@sepg.minhac.esWeb: http://www.igae.minhac.es/
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1124/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Pistoia Kommunes udnyttelse af midler fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pistoia Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til omstilling af industriområder i tilbagegang og til at formindske skævheder med hensyn til økonomisk og social udvikling. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Pistoia Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond?

2. om Pistoia Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-1119/03, E-1120/03,E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03 og E-1124/03

(16. april 2003)

Kommunerne Massa, Carrara, Livorno, Pisa, Pistoia og Firenze er alle delvist berettiget til støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) inden for rammerne af DOCUP Toscana 2000-2006 (enhedsprogrammeringsdokument).

DOCUP Toscana, der blev godkendt ved Kommissionens beslutning(1), fastsætter et EFRU-tilskud på 322,5 mio. EUR for en samlet offentlig udgift på 804,9 mio. EUR.

Da DOCUP Toscana er et program, der forvaltes decentralt, er det regionen Toscana, der har ansvaret for interventionernes iværksættelse, og den har i programmeringstillægget fastlagt udvælgelseskriterierne og er endvidere ansvarlig for gennemgangen af ansøgningerne. Det ærede medlem kan derfor med fordel henvende sig til denne myndighed for at opnå præcise oplysninger om de forelagte og finansierede projekter til fordel for kommunerne Massa, Carrara, Livorno, Pisa, Pistoia og Firenze.

(1) C(2001) 2725, 27.9.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1136/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Prato Kommunes udnyttelse af midler fra handlingsprogrammet til fordel for vandrende arbejdstagere

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Prato Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte af vandrende arbejdstagere, herunder tredjelandsstatsborgere, for at sikre bedre betingelser for sameksistens med og integration i lokalbefolkningen i såvel beskæftigelsesmæssig som social henseende.

Kan Kommissionen derfor oplyse

1. om Prato Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra handlingsprogrammet til fordel for vandrende arbejdstagere?

2. om Prato Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopouloupå skriftlige forespørgsler E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03, E-1127/03,E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03, E-1133/03,E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 og E-1138/03

(28. april 2003)

Der findes i øjeblikket ikke noget handlingsprogram for vandrende arbejdstagere på EU-niveau. Kommissionen skal minde om, at støtte til foranstaltninger til fremme af vandrende arbejdstageres integrering i budgetpost B3-4110 blev ophævet i 1998 efter EF-Domstolens dom i sag C-106/96. Siden da er der ikke blevet givet nogen støtte inden for området.

Et nyt program til fremme af tredjelandes statsborgeres integration under budgetpost B5-815 vil blive lanceret af Kommissionen (Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender) i maj 2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0636/03

af Baroness Sarah Ludford (ELDR) til Rådet

(26. februar 2003)

Om: Betingelser for modtagelse af asylansøgere

Den engelske Højesteret afsagde den 19. februar 2002 kendelse om, at brugen af § 55, stk. 1, i den britiske lov fra 2002 om nationalitet, indvandring og asyl er i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention. Denne bestemmelse tillader den britiske regering automatisk at nægte asylansøgere kost og logi, hvis disse ikke har søgt om asyl, så snart det er praktisk muligt. Retten fandt,

at nægtelsen af kost og logi til asylansøgere udgør en krænkelse af såvel ansøgerens menneskerettigheder som forbudet mod umenneskelig og nedværdigende behandling, hvis den udgør en reel risiko for armod og skade på ansøgerens helbred.

Eftersom den britiske lov er enslydende med artikel 16, stk. 2, i Rådets direktiv 2003/9/EF(1), som fastsætter minimumstandarderne for modtagelse af asylansøgere, kan risikoen være, at andre medlemsstater kommer i konflikt med den europæiske menneskerettighedskonvention, hvis de ligeledes indfører en automatisk nægtelse af hjælp på grundlag af forsinkede ansøgninger. I betragtning af det formålstjenlige i en ensartet brug af EU-ret vil Rådets formandskab da sikre, at samtlige medlemsstater følger de retningslinjer, som blev udstukket af den engelske domstol, således at asylansøgere ikke bliver ladt i stikken?

(1) EFT L 31 af 6.2.2003, s. 18.

Svar

(13. maj 2003)

Som det ærede parlamentsmedlem gør opmærksom på i sin forespørgsel, vedtog Rådet den 27. januar 2003 direktiv 2003/9/EF om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asyl-ansøgere i medlemsstaterne(1).

Artikel 26 bestemmer, at medlemsstaterne skal sætte de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 6. februar 2005.

Rådet har forstået, at den britiske regering har appelleret den engelske højesterets kendelse af 19. februar 2002, som det ærede parlamentsmedlem henviser til.

Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at Kommissionen i henhold til artikel EF-traktatens 211 skal drage omsorg for gennemførelsen af de bestemmelser, som træffes med hjemmel i traktaten, og at eventuelle ændringer af direktiv 2003/9/EF i henhold til EF-traktatens artikel 67, stk. 5, som indført ved Nice-traktaten, vedtages efter fremgangsmåden i artikel 251, dvs. udelukkende på forslag af Kommissionen.

(1) EFT L 31 af 6.2.2003, s. 18.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0276/03

af Wolfgang Ilgenfritz (NI) til Rådet

(7. februar 2003)

Om: Overførsel af valutareserver

Det hævdes, at der er blevet foretaget overførsler af valutareserver i Belgien, Nederlandene og Italien, som EU-myndighederne ikke har påtalt.

Er der rent faktisk overført valutareserver fra nationalbankerne, og kan disse reserver derpå anvendes frit på grundlag af nationale budgetafgørelser (f.eks. til finansiering af offentligt vejbyggeri eller fremme af forskning)?

Skal EU's myndigheder, og i bekræftende fald hvilke, give tilladelse til disse overførsler, eller kan der træffes afgørelse herom på rent nationalt plan?

Hvor store valutareserver står til rådighed for en sådan overførsel i de enkelte lande?

Svar

(13. maj 2003)

I overensstemmelse med artikel 31, stk. 2, i statutten for ESCB (Det Europæiske System af Centralbanker) og ECB (Den Europæiske Centralbank), og i henhold til artikel 23 heri (nationale centralbankers opfyldelse af eksterne forpligtelser), skal transaktioner i valutareserveaktiver, som forbliver i de nationale centralbanker efter de obligatoriske overførsler af sådanne aktiver til ECB beregnet til Fællesskabets monetære politik, godkendes af ECB for at sikre overensstemmelse med Fællesskabets valutakurspolitik og pengepolitik.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0667/03 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen. Gennemførelsesdatoer for miljødirektiver.



EU-Tidende nr. 242 E af 09/10/2003 s. 0161 - 0161



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0667/03 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen (6. marts 2003) Om: Gennemførelsesdatoer for miljødirektiver Kan Kommissionen oplyse datoerne for gennemførelsen af samtlige miljødirektiver siden december 1999, og på hvilke datoer (hvis nogen) Det Forenede Kongeriges regering har meddelt Kommissionen, at de var blevet gennemført i britisk lovgivning, samt i hvilke tilfælde Kommissionen har truffet foranstaltninger med henblik på at sikre efterlevelse af direktiverne? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström (2. april 2003) Der findes i alt seksogtyve direktiver, som sorterer under Generaldirektoratet for Miljø, og som Det Forenede Kongerige har skullet omsætte til national lovgivning siden september 1999. Disse direktiver er anført i en oversigt, der direkte tilstilles det ærede medlem samt Europa-Parlamentets generalsekretariat. Som det fremgår af denne oversigt, er seks af de pågældende direktiver blevet gennemført i britisk lovgivning. For restens vedkommende er der igangsat overtrædelsesprocedurer. Elleve af de pågældende sager vedrører kun manglende gennemførelse heraf i Gibraltar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1023/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Perugia Kommunes udnyttelse af midler fra programmet Venskabsbyer i EU 2000

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Blandt de programmer, EU yder støtte til, er der også et program til fremme af konsolideringen af venskabsforbindelser mellem europæiske byer, og mange italienske byer, herunder Perugia, ville være særlig egnede i denne forbindelse.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Perugia Kommune forelagde projekter i håb om at opnå støtte fra programmet Venskabsbyer i EU 2000?

2. om Perugia Kommune fik bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 og E-1029/03

(8. maj 2003)

Midlerne til venskabsbyer forvaltes ikke decentralt.

Støtte tildeles af Kommissionen på grundlag af projekter, som de kommunale myndigheder eller venskabsbykomitéerne indsender.

Støtten udbetales først, når arrangementet er afviklet, og det sker mod forevisning af regnskabsbilag.

De lokale myndigheder deltager i venskabsbyarrangementet på grundlag af en årlig indkaldelse af forslag, som offentliggøres i EUT.

Med hensyn til det ærede parlamentsmedlems forespørgsler: For kommunerne Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Florence (E-1019), Livourne (E-1020), Macerata (E-1021), Perouse (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siene (E-1028), Terni (E-1029). Ikke modtaget midler til venskabsbyer i 2000.

For kommunerne Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Midler til et venskabsbyarrangement i 2000. Midlerne er opbrugt.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0913/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(24. marts 2003)

Om: Afgørelse fra De Europæiske Fællesskabers Domstol

Hvorledes forholder Kommissionen sig til EF-Domstolens afgørelse af 26. februar 2003 om en græsk pensionist i behandling for en kronisk hjertelidelse, der går ud på, at pensionister i EU, der befinder sig i en anden medlemsstat end deres egen, har ret til medicinsk behandling, selv om der er tale om en kronisk lidelse, og at deres oprindelsesland betaler de fulde udgifter i forbindelse hermed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(9. april 2003)

Kommissionen glæder sig over Domstolens dom af 26. februar 2003 i sag C-326/00, som er i overensstemmelse med Kommissionens påstand i denne retssag.

I henhold til Domstolen kan en medlemsstat ikke lade overtagelsen af udgifter til nødvendig lægebehandling for pensionister, som befinder sig i en anden medlemsstat, være afhængig af hverken en tilladelse eller af, at den pågældendes sygdom er opstået pludseligt.

Denne dom er af stor betydning for pensionisterne. Domstolen præciserer for første gang, at pensionister kan modtage sundhedsydelser, som er blevet nødvendige under et ophold i en anden medlemsstat end den, hvor pågældende er bosat, uden at være forpligtet til at dokumentere, at behandlingen er nødvendig øjeblikkeligt, som det er påkrævet for arbejdstagere i henhold til artikel 22 i forordning 1408/71(1). Domstolen præciserer derudover, at alene det forhold, at pensionisten allerede før sit udlandsophold led af en sygdom, som var ham bekendt, som f.eks. en kronisk sygdom, ikke ændrer hans krav på ydelser, som udviklingen i hans sundhedstilstand under opholdet påkræver.

(1) Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, sidst ændret ved forordning (EØF) nr. 118/97, EFT L 28 af 30.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0151/03

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(28. januar 2003)

Om: Den internationale fiskeriaftale EU-Mozambique og udviklingssamarbejde

Kan Kommissionen i forbindelse med den gældende internationale fiskeriaftale mellem EU og Mozambique oplyse:

1. hvor stort et beløb EU har afsat til udvikling af fiskerisektoren i Mozambique?

2. hvor stor en finansiel modydelse EU skal betale til gengæld for de fiskerettigheder, som fællesskabsflåden har opnået?

3. hvor stort et beløb, som fartøjsejerne i EU skal betale i form af afgifter for fiskerilicenser eller fiskerettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(6. marts 2003)

Den forrige fiskeriaftale mellem Fællesskabet og Mozambique, der blev undertegnet i 1988, blev opsagt af Mozambique i 1993, og der er således for øjeblikket ingen gældende fiskeriaftale. Den 21. oktober 2002 paraferede Fællesskabet og Mozambique imidlertid en ny aftale, der træder i kraft i 2003, når de nødvendige godkendelsesprocedurer er afsluttet. Den tilknyttede protokol og bilagene træder i kraft den 1. januar 2004.

Herefter henviser disse til den nye aftale.

1. I artikel 2 i den første protokol til den nye fiskeriaftale mellem Fællesskabet og Republikken Mozambique(1) fastsættes det årlige niveau for den finansielle modydelse til 4 090 000 EUR. Hele den finansielle modydelse vil blive anvendt til de foranstaltninger til støtte for Mozambiques fiskerisektor, der anført i protokollens artikel 3.

2. Den årlige finansielle modydelse på 4 090 000 EUR udgør det beløb, der erlægges til gengæld for de fiskerimuligheder, der stilles til rådighed for Fællesskabets fiskerflåde.

3. De beløb, som fartøjsejerne skal betale, er fastlagt i punkt 2 og 4 i protokollens bilag.

Med hensyn til dybhavsrejefiskeri beløber de licensafgifter, som rederne skal betale, sig til 600 EUR pr. ton af kvoten for rejer inden for den højst tilladte kvote på 1 000 ton dybhavsrejer, som Fællesskabet er blevet tildelt.

For tunfiskeriet beløber licensafgifterne sig til 25 EUR pr. ton tunfisk, der fanges i Mozambiques farvand. Licenserne tildeles, når der er betalt et forskud på 3 000 EUR for notfartøjer til tunfiskeri og 1 500 EUR for langlinefartøjer med flydeline. Beløbet, der betales som forskud, fratrækkes det samlede beløb, der er skyldigt på grundlag af det foregående års fangst, men hvis det skyldige beløb er mindre end forskuddet, udbetales forskellen ikke.

(1) Vil blive offentliggjort.