SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1041/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(3. april 2001)

Om: Fund af massegrave og civilpersoners forsvinden i Tjetjenien

Menneskerettighedsorganisationer som Human Rights Watch har afsløret, at civile er forsvundet, og at der findes massegrave med hundredvis af lig i Tjetjenien som et resultat af den krig, Rusland har iværksat. Europarådets kommissær for menneskerettigheder, Álvaro Gil-Robles, som forleden aflagde besøg i Moskva, protesterede over for de russiske myndigheder mod, at de medlemmer af de russiske væbnede styrker, som havde begået grusomhederne, ikke var blevet straffet.

Hvad gør Rådet for at sætte en stopper for grusomhederne ved at arbejde for en politisk løsning på krigen, som indebærer, at det tjetjenske folk opnår frihed som nation?

Svar

(27. september 2001)

EU har i faste vendinger udtalt sig mod ethvert angreb på menneskerettighederne og den menneskelige værdighed i Tjetjenien, uanset hvem ophavsmændene måtte være. Selv om EU er klar over, at Rusland har problemer i Tjetjenien, har EU særdeles klart kritiseret den russiske regering for den rolle, den spiller i landets tjetjenske republik. EU har gentagne gange taget spørgsmålet op på allerhøjeste niveau over for de russiske myndigheder. Det blev taget op i Stockholm den 23. marts på mødet mellem Det Europæiske Råd og præsident Putin og igen på Samarbejdsrådet EU-Rusland i Luxembourg den 10. april. Formandskabet tog også emnet op på topmødet med præsident Putin den 17. maj i Moskva.

Lige siden konfliktens start har EU givet sin fulde støtte til både Europarådet og OSCE's assistancegruppe. EU anerkender, at disse institutioner kan spille en vis rolle i forbedringen af menneskerettighedssituationen i Tjetjenien, og herunder også i efterforskningen af alle de sager, der er rapporteret om forsvundne personer. EU ser derfor med tilfredshed på Alvaro Gil-Robles' besøg i Moskva. EU ser med tilfredshed på nedsættelsen af en fælles arbejdsgruppe, hvis medlemmer kommer fra den russiske anklagemyndighed, den tjetjenske anklagemyndighed og fra staben hos Vladimir Kalamanov, som er den russiske præsidents særlige repræsentant for menneskerettigheder i Tjetjenien, bistået af Europarådets eksperter.

EU har konsekvent indtaget et klart og principielt standpunkt, hvilket ikke har været uden betydelige omkostninger for dets umiddelbare forbindelser med Rusland. Dette standpunkt har været fuldt på linje med EU's generelle holdning til menneskerettigheder, som fremgår af den resolution, EU fremlagde på 2000-mødet i FN's Menneskerettighedskommission (2000/58), som detaljeret og klart opregner og fordømmer de forskellige krænkelser af menneskerettigheder og humanitær folkeret i Tjetjenien. I forbindelse med kommissionens møde i år forsøgte EU igen at nå til enighed med Rusland om en fælles formandserklæring om forholdene i Tjetjenien. Disse bestræbelser lykkedes imidlertid ikke fuldt ud, og i stedet blev der vedtaget en resolution (2001/24). De russiske myndigheders indrømmelser under forhandlingerne viser imidlertid, at Rusland mere og mere er indstillet på at erkende sine egne forsømmelser og at samarbejde med det internationale samfund.

Det er ikke desto mindre Rådets faste og velovervejede overbevisning, at engagement er EU's bedste middel til at forbedre situationen i Den Russiske Føderations tjetjenske republik. Uden dialog ville vi ikke kunne fremlægge vort krav for Rusland om overholdelsen af dets internationale forpligtelser. Det er udelukkende via denne dialog med Rusland, at det vil være muligt at gøre konkrete fremskridt med hensyn til humanitær bistand og beskyttelse af menneskerettighederne til gavn for befolkningen i Tjetjenien.

Rådet mener, at dét at Rusland har taget skridt i den rigtige retning - selv om det er sket sent, og disse skridt ikke er vidtrækkende nok - berettiger denne strategi. Under sit besøg i Moskva noterede Álvaro Gil-Robles en vis positiv udvikling, herunder navnlig større politisk vilje i Rusland til at indlede en demokratisk opbygning i Tjetjenien, genopbygge landet og skabe fred og søge at opnå politiske løsninger. Det arbejde, som Vladimir Kalamanovs kontor udfører med deltagelse af medarbejdere fra Europarådet, oprettelsen af en civil ret, de første anklager for krænkelser af menneskerettighederne samt vedtagelsen af en række genopbygningsforanstaltninger udgør skridt i den rigtige retning, omend de stadig er utilstrækkelige. Rådet vil imidlertid fortsat over for de russiske myndigheder insistere på, at de retsforfølger alle de personer, der er ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne.