ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0094/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. januar 2000)

Om: Eventuel sammenlægning af de offentligt ejede værfter Astano og Bazan i Galicia

Formanden for det offentligt ejede værft Astano i Galicia har udtalt, at en af mulighederne for at sikre værftets fremtid er at fusionere med det ligeledes offentligt ejede selskab Bazan, der også har en fabrik i Ferrol-området, og at Astano således forventes at ville blive i stand til at genoptage bygningen af konventionelle skibe. Kan Kommissionen bekræfte dette?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(25. februar 2000)

En eventuel sammenlægning af Astano og Bazan er et anliggende for den spanske regering. Kommissionen ville imidlertid være nødt til at sikre, at Fællesskabets regler om statsstøtte til skibsbygningsindustrien overholdes.

Hvad angår den mulige indvirkning af en sådan sammenlægning på Astanos aktiviteter, ville værftets nuværende restriktioner forblive upåvirket. Som Kommissionen har udtalt i sit svar på skriftlig forespørgsel E-0095/00(1) og tidligere lignende forespørgsler fra det ærede medlem, var den vedvarende nedlægning af skibsbygningsaktiviteterne på værftet Astano én af betingelserne for, at Kommissionen i 1997 godkendte en betragtelig statsstøtte til de offentligt ejede værfter i Spanien.

(1) Se side 176.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0186/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(31. januar 2000)

Om: Ukontrolleret deponering af radioaktivt materiale i Albanien og det sydlige Balkan

På et nyligt møde i Rom mellem den græske minister for offentlig orden og den italienske indenrigsminister (under tilstedeværelse af deres albanske kollega) blev der udtrykt foruroligelse over den eventuelle forurening af Adriaterhavet som følge af ukontrolleret deponering af radioaktivt materiale, og der blev drøftet metoder til at standse smugleriet af radioaktivt materiale og indførslen af dette materiale i Albanien og det sydlige Balkan.

1. Hvilke oplysninger råder Kommissionen over angående dette smulgeri af radioaktivt materiale til Albanien og de øvrige Balkanlande?

2. Hvilke foranstaltninger vil den træffe for at begrænse forureningen af Adriaterhavet på grund af ulovlig bortskaffelse af radioaktivt materiale?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(14. marts 2000)

1. Kommissionen får jævnligt oplysninger om sager vedrørende smugleri af nukleare materialer og radioaktive stoffer, som myndighederne har opdaget. Kommissionen er klar over, at der er specielle problemer i det tidligere Jugoslavien og i Albanien. Kontoret for strålingsbeskyttelse i generaldirektoratet for miljø har derfor iværksat et omfattende oplysnings- og uddannelsesprogram, som bl.a. har til formål at hjælpe Balkanlandene med at træffe de nødvendige foranstaltninger til bekæmpelse af smugleri af nukleare materialer.

Der findes ligeledes et institut for kernefysik under det albanske videnskabelige akademi. Instituttet har nedsat to kontrolgrupper i Durres' og Tirana's tolddepartementer. Disse grupper har bl.a. til opgave at afsløre smugleri af radioaktivt affald.

2. Hvad angår Adriaterhavet, erklærer de albanske myndigheder, at de ikke har kendskab til forurening af denne art.

I forhandlingsdirektiverne om den fremtidige stabiliserings- og associeringsaftale med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien nævnes den øgede overvågning af og kontrol med transport af følsomme materialer, herunder de radioaktive, som et muligt samarbejdsområde.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0185/00 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen. Grækenlands manglende gennemførelse af direktiv 92/43.



EF-Tidende nr. 280 E af 03/10/2000 s. 0197 - 0197



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0185/00 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen (31. januar 2000) Om: Grækenlands manglende gennemførelse af direktiv 92/43 Ifølge afgørelse C-329/96 er Grækenland dømt for ikke rettidigt at have truffet foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 92/43(1) om bevarelse af de naturlige levesteder samt det naturlige plante- og dyreliv. Kan Kommissionen oplyse, om Grækenland efter denne afgørelse har gennemført det ovennævnte direktiv? Hvis dette ikke er tilfældet, hvilke skridt agter Kommissionen så at træffe for at sørge for, at den græske lovgivning bringes i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne? (1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström (22. februar 2000) Som følge af Domstolens dom af 26. juni 1997(1) underrettede de græske myndigheder i januar 1999 Kommissionen om ministeriel afgørelse nr. 33318/3028 af 11. december 1998, hvorved Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter gennemføres i græsk ret. (1) Sag nr. C-329/96.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0310/00

af Lutz Goepel (PPE-DE) til Kommissionen

(11. februar 2000)

Om: Undersøgelser gennemført af Institut for Økonomisk Ret og Forbrugerret i Berlin for Kommissionen

Kan Kommissionen forelægge en oversigt over de undersøgelser, Institut for Økonomisk Ret og Forbrugerret i Berlin gennemførte for Kommissionen i perioden 1991-1999?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(16. marts 2000)

I perioden 1991-1999 bestilte Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse tre undersøgelser hos Institut for Økonomisk Ret og Forbrugerret.

Den første undersøgelse vedrørte indsamlingen og analyseringen af oplysninger om retspraksis i Tyskland for så vidt angår urimelige vilkår i aftaler, der indgås med forbrugere. Kontrakten blev indgået i 1995 og beløb sig til 81 000. Den anden undersøgelse vedrørte dørsalg, pyramidesalg og multilevel-salg. Kontrakten blev indgået i 1998 og beløb sig til 67 900. Den tredje undersøgelse vedrørte mulighederne for at skabe generelle retlige rammer for fair trade. Kontrakten blev indgået i 1999 og beløb sig til 78 400.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0161/00

af Ole Andreasen (ELDR) til Kommissionen

(26. januar 2000)

Om: Informationspolitik

På Det Europæiske Råds møde 10.-11. december 1999 i Helsinki vedtoges det at opfordre Kommissionen til at undersøge det generelle spørgsmål vedrørende EU's informationspolitik.

Hvorledes agter Kommissionen at fortsætte med denne undersøgelse? Vil Kommissionen anmode et eksternt organ om at gennemføre undersøgelsen? I benægtende fald, hvilken tjenestegren eller hvilket generaldirektorat vil være ansvarlig for undersøgelsen? Vil Kommissionen inddrage Europa-Parlamentet og, i bekræftende fald, på hvilken måde, og hvilke organer eller udvalg vil Kommissionen kontakte? Hvorledes vil Kommissionen koordinere denne undersøgelse og dens henstillinger med kommissionsmedlem Neil Kinnocks arbejde vedrørende en strategisk meddelelse om reformer?

Hvilken tidsfrist er der fastsat for undersøgelsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(23. februar 2000)

Kommissionen har, som det blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Helsinki den 10. og 11. december 1999, sat sig ind i konklusionerne vedrørende informationspolitikken og er begyndt at forberede en meddelelse om Dialog med borgerne. Den nye strategi vil være baseret på partnerskab med medlemsstaterne og civilsamfundet, og man vil gøre brug af de relevante decentraliserede net i medlemsstaterne. Parlamentet vil blive fuldt ud inddraget i processen.

Den nye kommunikationsstrategi, som bliver udarbejdet i forbindelse med den generelle reform af Kommissionen, præsenteres i den nærmeste fremtid.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0555/00

af Karin Riis-Jørgensen (ELDR) til Kommissionen

(23. februar 2000)

Om: Forskelsbehandling af en medlemsstats egne borgere

Den danske regering har fremsat et lovforslag til ændring af den danske ferielov. Forslaget giver ansatte med kollektiv overenskomst mulighed for overførsel af feriedage udover 20 dage til det efterfølgende ferieår. Den nye regel finder ikke anvendelse for arbejdstagere uden overenskomst.

Lovforslaget bevirker, at danske borgere vil blive behandlet forskelligt med hensyn til overførsel af feriedage til det efterfølgende ferieår. Afgørende er, om man er medlem af en kollektiv overenskomst eller ej.

Finder Kommissionen det i overensstemmelse med traktaten, at et medlemsland forskelsbehandler egne borgere inden for egne grænser.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(16. marts 2000)

Det hedder i artikel 7 i Rådets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden(1), at Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at alle arbejdstagere får en årlig betalt ferie af mindst fire ugers varighed, i overensstemmelse med de kriterier for opnåelse og tildeling heraf, som er fastsat i national lovgivning og/eller praksis.

Forudsat at det sikres, at dansk lovgivning efter en eventuel ændring overholder artikel 7 i Rådets direktiv 93/104/EF, hører spørgsmålet ind under de danske myndigheders kompetence.

(1) EFT L 307 af 13.12.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0286/00

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(11. februar 2000)

Om: Problemerne omkring dagbladet Il Tempo i Rom

Problemerne på det kendte dagblad i Rom Il Tempo, som nu ikke har været på gaden i adskillige dage, har for nylig vakt betydelig opsigt. Forlaget indtager en hård linje over for arbejdstagerne og fagforeningerne, som har anmodet om, at der indledes forhandlinger om de arbejdspladser, som er blevet bragt i fare af forlagets omstruktureringspolitik. Forlaget ser imidlertid ikke ud til at have til hensigt at respektere de faglige aftaler og de arbejdsaftaler, der er indgået af journalisternes og typografernes faglige repræsentanter. Endvidere er der uklarhed omkring visse aspekter af selskabets ejerskab, idet det ser ud til, at en stor del af de midler, hvormed den nuværende ejer Bonifaci erhvervede forlaget Editrice Romana, blev udbetalt ved at anvende samme Editrice Romanas egne penge, dvs. det selskab, hvis aktier var blevet handlet.

På baggrund af ovenstående bedes Kommissionen oplyse følgende:

1. mener Kommissionen, at den bør gribe ind for at kontrollere lovligheden af købet af det romerske forlag og kontrollere, at det ikke virker begrænsende på den fri konkurrence?

2. mener Kommissionen, den bør henvende sig til italienske myndigheder og bede dem træffe foranstaltninger med henblik på at redde denne vigtige avis og beskytte udtryksfriheden, som kunne blive bragt i fare af forlaget Bonifacis fremgangsmåde?

3. kan Kommissionen udtale sig generelt om spørgsmålet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(20. marts 2000)

Kommissionen takker det ærede parlamentsmedlem for den interesse, han har vist for forholdene omkring den pågældende avis.

Imidlertid indeholder de oplysninger, der gives i spørgsmålet, ingen tværnationale elementer, som kunne henføres under anvendelsen af principperne om fri bevægelighed eller under konkurrencereglerne inden for rammerne af det indre marked.

Det tilkommer derfor ikke Kommissionen at udtale sig om de nævnte forhold.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0115/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(31. januar 2000)

Om: Arbejdsløsheden og traktatreformen

Det portugisiske formandskab har planer om, at Det Europæiske Råd på sit første møde, som afholdes i Portugal, navnlig skal beskæftige sig med arbejdsløsheden og den sociale samhørighed. Som bekendt har arbejdsløsheden i de seneste år været direkte forbundet med den økonomiske udvikling, idet de 25 områder med den laveste arbejdsløshed (4 %) hører til de rigeste regioner, medens de relativt fattigste regioner omfatter de 25 områder med den højeste arbejdsløshed (23,7 %).

Vil det portugisiske formandskab på den baggrund lade gennemførelsen af en EU-beskæftigelsespolitik indgå blandt de spørgsmål, som skal behandles på regeringskonferencen i 2000 om reform af traktaterne, og lade denne politik rangere med regionaludviklingspolitikken?

Svar

(16. marts 2000)

Ved Amsterdam-traktaten er der indført et nyt afsnit VIII om beskæftigelse i EF-traktaten, hvorefter medlemsstaterne og Fællesskabet skal arbejde på at udvikle en samordnet strategi for beskæftigelse. Selv om udviklingen af denne samordnede strategi endnu befinder sig på et tidligt stadium, har de første erfaringer med at gennemføre traktatens bestemmelser, som begyndte inden den egentlige ikrafttræden i henhold til Luxembourg-processen, været opmuntrende. En af årsagerne til de seneste forbedringer i den samlede beskæftigelsessituation er de politikker, som medlemsstaterne gennemfører, og bestræbelserne på at samordne dem gennem de forskellige processer på Unionsplan. I alle medlemsstaterne er retningslinjerne for beskæftigelsen i 1998 og 1999 på positiv vis blevet omsat til nationale handlingsplaner, hvad der er udtryk for medlemsstaternes fortsatte og styrkede forpligtelse over for processen.

Med det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts ønsker formandskabet at ajourføre den europæiske strategi for vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse på baggrund af de nye omstændigheder samt at forbedre den europæiske beskæftigelsespagt.

Hverken konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Köln eller konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Helsingfors omtaler gennemførelsen af en europæisk beskæftigelsespolitik i mandatet for den konference mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, der skal indkaldes for at ændre traktaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0336/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: Manglende optagelse af Arta amt på listen over støtteberettigede områder som led i fællesskabsinitiativet Interreg 2000-2006

Kommissionen udsendte for nylig et udkast til meddelelse til EU-medlemsstaterne om fællesskabsinitiativet Interreg 2000-2006.

Ifølge meddelelsen er Arta amt ikke optaget på listen over områder for iværksættelse af aktioner som led i det grænseoverskridende samarbejde (pakke A), som størstedelen af bevillingerne vil blive udnyttet til, til trods for at det opfylder samtlige kriterier for optagelse på denne liste.

Eftersom Arta amt ved denne manglende optagelse ikke behandles på lige fod med andre områder, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Af hvilke årsager er Arta ikke optaget på listen over støtteberettigede områder i forbindelse med aktionerne som led i det grænseoverskridende samarbejde?

2. Agter Kommissionen i den endelige plan at gøre en ende på denne uretfærdige behandling, som Arta amt er blevet genstand for, og optage dette område på listen over støtteberettigede områder?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier på skriftlige forespørgsler E-0150/00, E-0229/00 og E-0336/00

(6. marts 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0617/00

af William Newton Dunn (PPE-DE) til Rådet

(24. februar 2000)

Om: EU's hurtige indsætningsstyrke som omhandlet i konklusionerne fra topmødet i Helsinki

I bilag I til bilag IV til formandskabets konklusioner fra topmødet i Helsinki beskrives den hurtige indsætningsstyrke som følger: medlemsstaterne [skal] hurtigt mldr kunne udsende og opretholde styrker i operationer op til armékorpsniveau (op til 15 brigader eller 50 000-60 000 mand). mldr De skal kunne opretholde disse styrker i mindst et år. Dette vil kræve en ekstra pulje af enheder (og støtteelementer), der kan være klar med lidt længere varsel til afløsning af de første styrker.

I første led i punkt 28 i formandskabets konklusioner står der imidlertid kun, at medlemsstaterne skal være i stand til inden for en frist på 60 dage at udsende og i mindst et år opretholde militære styrker på op til 50 000 60 000 mand, der kan påtage sig at løse samtlige Petersberg-opgaver.

Rådet bedes oplyse om beslutningen i Helsinki vedrørte maksimalt 5 brigader, der kan opretholdes i et år, eller de 15 brigader, der er omhandlet i bilag I?

Svar

(13. april 2000)

Der blev i Helsingfors truffet den beslutning, at medlemsstaterne hurtigt skal kunne udsende og opretholde styrker, der er i stand til at gennemføre alle Petersberg-opgaverne, også de mest krævende, i operationer op til armékorpsniveau (op til 15 brigader eller 50 000-60 000 mand).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0805/00

af Othmar Karas (PPE-DE) til Kommissionen

(9. marts 2000)

Om: Midler til Prince-programmet oplysningskampagne om euroen

I de sidste to år er de økonomiske midler, som er til rådighed til oplysning af borgerne, ikke udnyttet fuldt ud. I budgettet for 1999 var der opført forpligtelsesbevillinger på 38 mio. euro, men kun 35,1 mio. euro blev forpligtet. På baggrund af borgernes særdeles utilfredsstillende kendskab til euroen er denne manglende udnyttelse af midlerne helt uforståelig og beklagelig og giver anledning til en række spørgsmål:

Hvorfor blev de midler, som var afsat i artikel B3-306, ikke udnyttet til trods for, at statistikkerne fra Eurobarometer viser, at både virksomheder og den brede offentlighed især ugunstigt stillede grupper endnu langt fra er parate til omstillingen? Hvilke områder blev berørt af nedskæringerne: samfinansieringen af de nationale kampagner eller den kampagne, som Kommissionen skal gennemføre i EU-landene? Hvilken slags udgifter blev ikke gennemført? Hvilke argumenter anvendes som begrundelse for, at midlerne ikke blev udnyttet?

Har nogle lande ikke udnyttet de midler, som er stillet til rådighed for dem? I bekræftende fald hvilke?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(4. april 2000)

I budgettet for 1999 var der afsat i alt38 millioner til to prioriterede aktioner, nærmere bestemt35,1 millioner til programmet: EUROEN, Europas fælles mønt og2,9 millioner til Agenda 2000.

Hvad euroen angår, har Kommissionen gennemført sit forehavende som oprindelig planlagt. I denne forbindelse er der blevet brugt 98,6 % af de midler, der var afsat for 1999, og i 1998 blev der brugt 99,9 %.

Hvad Agenda 2000 angår, har medlemsstaterne med undtagelse af Frankrig og i mindre grad Nederlandene og Irland ikke ønsket at indgå aftaler med Kommissionen. Derfor er de oprindeligt forpligtede midler ikke blevet udnyttet fuldt ud.

Inden for rammerne af sit program EUROEN Europas fælles mønt har Kommissionen indgået bilaterale partnerskaber med tretten medlemsstater. Det Forenede Kongerige og Danmark har af interne årsager ikke ønsket at deltage.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0233/00 af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen. Omstrukturering af gruppen ABB ALSTOM POWER.



EF-Tidende nr. 225 E af 08/08/2000 s. 0224 - 0224



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0233/00 af Luigi Vinci (GUE/NGL) til Kommissionen (4. februar 2000) Om: Omstrukturering af gruppen ABB ALSTOM POWER Ledelsen for virksomhedsgruppen ABB ALSTOM POWER, der opstod ved en fusion den 30. juni 1999, har meddelt, at den agter at gennemføre omstruktureringer, der indebærer nedlæggelse af arbejdspladser i visse områder, hvor virksomheden har afdelinger. ABB ALSTOM POWER eller de selskaber, der indgik i fusionen, har modtaget støtte fra EU. Kan Kommissionen oplyse størrelsen af og betingelserne for støtten, og om det var en forudsætning, at der oprettedes nye arbejdspladser? Agter Kommissionen, såfremt de stillede betingelser ikke alle er blevet opfyldt, at kræve støtten til ABB ALSTOM POWER tilbagebetalt? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier (10. marts 2000) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0178/00

af Erik Meijer (GUE/NGL) og Helmuth Markov (GUE/NGL) til Kommissionen

(31. januar 2000)

Om: Indstilling af togtrafikken mellem Nederlandene og Tyskland efter istandsættelsen af TEN-strækningen Nieuweschans Weener

1. Er Kommissionen klar over, at persontrafikken pr. jernbane mellem Groningen (Nederlandene) og Bremen (Tyskland) hidtil har været begrænset til tre tog i hver retning om dagen, og at der endog har været tale om helt at nedlægge denne jernbanestrækning, hvorved der ikke længere ville være nogen kollektiv trafik mellem de nordlige dele af de to lande?

2. Er Kommissionen ligeledes klar over, at det vigtigste argument for denne for begrænsede service i årevis har været, at jernbanestrækningen mellem grænsebyerne Nieuweschans (NL) og Weener (D, Niedersachsen) er i en meget dårlig stand og ensporet, hvorved hastigheden på strækningen lokalt skal nedsættes til 30 km i timen, og at den nødvendige istandsættelse af strækningen ikke er blevet anset for rentabel?

3. Kan Kommissionen bekræfte, at jernbanetrafikken på grænsestrækningen helt indstilles i et halvt år fra den 1. april 2000 (og at der indsættes busser i stedet), da den forsømte strækning nu endelig istandsættes for mindst 16,5 mio. EUR, hvorved hastigheden kan sættes op til 120 km i timen med undtagelse af passagen over svingbroen over Ems mellem Papenburg og Leer, som er nødvendig af hensyn til skibsværfterne, og at den tyske del af arbejdet bl.a. finansieres med midler, der er afsat til de transeuropæiske net?

4. Er Kommissionen klar over, at de nederlandske statsbaner (NS) har opsagt lejen af det hidtil benyttede togsæt VT 624 hos de tyske statsbaner (DB), da det nye regionale jernbaneselskab NoordNed skal overtage driften på strækningen, men at NoordNed ikke er nået til enighed med den nederlandske provins Groningen og den tyske delstat Niedersachsen om støtte, og at der heller ikke indgives nogen ansøgning om en køreplan for vinterperioden 2000-2001 hos banestyrelsen?

5. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at hindre, at persontrafikken på denne strækning ikke genoptages efter afslutningen af istandsættelsesarbejdet i oktober 2000 som følge af, at de to berørte nationale jernbaneselskaber trækker sig tilbage, og på grund af utilstrækkelig regional støtte, hvilket ville betyde, at istandsættelsen af TEN-forbindelsen havde været overflødig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(25. februar 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.