ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2066/01

af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Det fælles europæiske luftrum

Hvilke skridt er Kommissionen i gang med at tage for at forhindre, at Gibraltars status forsinker gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-2064/01, E-2065/01 og E-2066/01

(17. september 2001)

Kommissionen har forklaret baggrunden for sit initiativ vedrørende det fælles luftrum i sine svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsler nr. P-0312/01(1) og P-2062/01(2).

Kommissionen er klar over, at der er behov for at fremsætte forslag til foranstaltninger meget hurtigt for at afhjælpe forsinkelser og tage fat på problemerne med tilrettelæggelse af den eksisterende lufttrafikstyring og den har derfor indledt sit arbejde endnu før afslutningen på rapporten fra gruppen på højt plan, som er nævnt i tidligere svar, med henblik på at forberede den tekniske baggrund for eventuelle lovgivningsforslag.

I forbindelse hermed er der givet en række forskellige undersøgelser i opdrag, hvis resultater findes på netadressen: http://europa.eu.int/comm/transport/themes/air/english/single_eur_sky_en.html; og som drøftedes på en offentlig workshop i slutningen af maj 2001.

Kommissionen forventer nu at kunne fremsætte forslag til retsakter lige efter sommerpausen.

Kommissionen mener derfor ikke, at der har været tale om forsinkelse, for så vidt angår forberedelsen af forslagene vedrørende det fælles luftrum.

I betragtning af Kommissionens erfaringer på området flytransport, hvor flere af dens forslag er blevet forsinket i Rådet på grund af vanskelighederne vedrørende deres anvendelse på lufthavnen i Gibraltar, håber den, at Det Forenede Kongerige og Spanien kan love, at disse vanskeligheder ikke opstår i forbindelse med forslagene om det fælles luftrum.

Kommissionen bemærker sig, at der er ved at blive etableret kontakter mellem de pågældende medlemsstater om dette spørgsmål, og udtrykker håbet om, at disse kontakter vil munde ud i en snarlig enighed. Dog kan Kommissionen, da den ikke deltager i disse drøftelser, ikke oplyse det ærede medlem om, hvor langt disse drøftelser er nået, eller hvad de måtte indebære.

(1) EFT C 235 E af 21.8.2001.

(2) EFT C 350 E af 11.12.2001, s. 237.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2034/01

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Ukorrekt anvendelse af botulisme toksin

Det ser ud til, at man i stadig større udstrækning bruger indsprøjtninger med botulisme toksin til bekæmpelse af rynker. Som bekendt er dette produkt særdeles giftigt, og det kan forårsage uigenkaldelige ødelæggelser af ansigtsmuskulaturen. I visse af Unionens medlemsstater er produktet netop af disse årsager forbudt. Kommissionen bedes derfor besvare følgende:

1. Har den kendskab til spørgsmålet?

2. Hvilke eventuelle foranstaltninger vil den iværksætte for at beskytte forbrugerne mod sådanne metoder, som ikke alene kan ødelægge udseendet men også helbredet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(24. september 2001)

Kommissionen er bekendt med, at stoffet botulinum toksin kan være farligt.

Dette stof falder ind under kategorien lægemidler. Intet lægemiddel må bringes i handelen i en medlemsstat, uden at de kompetente myndigheder i denne stat har givet tilladelse hertil. For at få en sådan tilladelse skal det firma, der ansøger herom, foretage forskellige afprøvninger og forsøg, der er nødvendige for at påvise lægemidlets kvalitet, sikkerhed og effekt. Såfremt de kompetente myndigheder efter en evaluering finder, at forholdet mellem fordele og risici er favorabelt, kan der gives markedsføringstilladelse. Således er der i medlemsstaterne givet markedsføringstilladelse af stoffet til behandling af alvorlige lidelser som f.eks. blefarospasme, krampagtige ansigtstrækninger og torticollis. Sådanne lægemidler fås kun på recept og bør kun anvendes i samarbejde med specialister.

Da det stof, som det ærede parlamentsmedlems forespørgsel omhandler, nemlig botulinum toksin, er et lægemiddel, er stoffet omfattet af EU's lovgivning på området med hensyn til markedsføring, brug og testning, herunder direktiv 65/65/EØF(1).

Kommissionen er bekendt med, at dette stof anvendes - ud over dets terapeutiske indikationer - mod rynker.

Kommissionen er ikke i besiddelse af detaljerede oplysninger om, hvordan hver enkelt medlemsstat stiller sig i forhold til denne brug af botulinum toksin.

Dog ønsker Kommissionen at understrege, at det under hensyntagen til det foregående altid vil være lægens ansvar, hvis denne ordinerer et lægemiddel til behandling af gener, der ikke hører under lægemidlets terapeutiske indikationer (der godkendes i forbindelse med godkendelsesproceduren for lægemidlets markedsføringstilladelse), herunder navnlig hvad angår forsigtig brug af stoffet samt patientoplysning.

(1) Rådets direktiv 65/65/EØF af 26. januar 1965 om tilnærmelse af lovgivning om medicinske specialiteter - EFT B 22 af 9.2.1965.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2070/01

af Joachim Wuermeling (PPE-DE) til Kommissionen

(3. juli 2001)

Om: Fremme af en bæredygtig udvikling af bymiljøet - indkaldelse af forslag i EFT C 122 af 25.4.2001

Dokumentationsmaterialet for ovennævnte forslagsindkaldelse foreligger udelukkende på engelsk og fransk. Dette strider i høj grad mod princippet om sproglig ligebehandling. Interesserede kommuner og byer fra andre sprogområder er således de facto udelukket fra at deltage i forslagsindkaldelsen, idet der specielt i mindre kommuner ikke kan forventes særlig indgående sprogkundskaber.

Hvornår agter Kommissionen at oversætte dokumentationsmaterialet for forslagsindkaldelsen til tysk?

Vil Kommissionen fastsætte en ny ansøgningsfrist, når de nødvendige oversættelser foreligger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(5. september 2001)

Meddelelsen om indkaldelse af forslag vedrørende en fælles ramme for samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljøet, som er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(1), henvender sig til net af lokale myndigheder i mindst fire medlemsstater og om muligt også større og mindre byer i lande i Central- og/eller Østeuropa, Cypern og Malta, såvel som andre lande, der har indgået en associeringsaftale med Fællesskabet. Deltagelse fra små byer er heller ikke udelukket, da de kan tilhøre et af disse net.

Når ansøgningsdokumenterne kun foreligger på to officielle sprog - fransk og engelsk - hænger det sammen hermed og med den korte tid til behandling af finansieringsforslagene, mens der stadig skrives 2001.

(1) EFT C 122 af 25.4.2001, s. 11.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2387/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(20. august 2001)

Om: Provisioner til forvaltere af pensionsfonde

Vil Kommissionen anslå de gennemsnitlige eller typiske udgifter til forvaltere af pensionsfonde i de enkelte medlemsstater som en andel af de midler, der forvaltes? Er der i nogen medlemsstater begrænsninger på størrelsen af sådanne provisioner - enten på alle midlerne eller en del heraf - og vil Kommissionen i bekræftende fald oplyse de relevante tal, og hvilke medlemsstater der er tale om?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(21. september 2001)

Kommissionen er opmærksom på, at forvaltningen af pensionsfonde og udgifterne hertil kan have en betydelig indvirkning på visse pensionsfondes rentabilitet og udbyttet af de berørte aktiver.

Kommissionen råder dog ikke over oplysninger om de gennemsnitlige eller typiske omkostninger til pensionsfondenes ledelser. Det skyldes følgende forhold.

Kommissionen er af den opfattelse, at pensionsfondene opnår de bedste resultater fra ledelsen på grundlag af konkurrence og ikke på grundlag af regulering. Kommissionens forslag(1) vil resultere i større valgmuligheder i denne henseende. Enhver form for begrænsning af omkostningerne kan desuden få en negativ indvirkning på ydelsernes kvalitet og fondens samlede effektivitet.

På den anden side resulterer den brede vifte af pensionsordninger i Fællesskabet i, at der er forskellige niveauer af administrationsomkostninger (eksempelvis medfører en ydelsesbaseret ordning, der omfatter biometriske risici, normalt højere gebyrer end en bidragsbaseret ordning). Kommissionen mener derfor, at der kan rejses tvivl omkring enhver undersøgelse af de gennemsnitlige eller typiske udgifter til forvaltere af pensionsfonde på grund af de forskellige faktorer, der påvirker administrationsomkostningerne.

(1) Se forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om arbejdsmarkedsorienterede pensionskassers aktiviteter (KOM(2000) 507.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2102/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Støtte til europæiske olie-, gas- og kulproducenter

Fra 1975 til 1998 ydede Kommissionen 747,72 mio. EUR i støtte til europæiske olie-, gas- og kulproducenter.

Kan Kommissionen oplyse, hvor meget støtte der blev ydet i:

a) 1999,

b) 2000 og

c) 2001?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(25. september 2001)

Det samlede beløb, der ydedes i støtte over Energy-programmet til fremme af innovativ olie- og gasteknologi, var som følger:

- 1999: 11 mio. EUR

- 2000: 36 mio. EUR

For så vidt angår kul, ydedes der støtte over Energy-programmet samt via EKSF-programmet som følger:

>TABELPOSITION>

Det skal bemærkes, at der ikke er tale om subsidier, men om finansiel støtte til fremme af innovativ energiteknologi. Specielt for EKSF's vedkommende hidrører finansieringen fra en fond, der tilvejebringes ved en afgift på kul- og stålindustrien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2176/01 af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen. Europæisk konvention om menneskerettigheder og biomedicin.



EF-Tidende nr. 040 E af 14/02/2002 s. 0208 - 0208



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2176/01 af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen (19. juli 2001) Om: Europæisk konvention om menneskerettigheder og biomedicin Kan Kommission, for så vidt angår den europæiske konvention om menneskerettigheder og bioetik indgået i Oviedo i Spanien den 4. april 1997, oplyse, hvilke lande konvention endnu ikke er ratificeret af, og datoen for ovennævnte konventions ratificering af de lande, der har undertegnet den? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten (17. september 2001) Konventionen fra Oviedo er et initiativ fra Europarådet. Følgende medlemsstater har undertegnet og ratificeret: >TABELPOSITION> Det fremgår af ovenstående, at Østrig, Belgien, Tyskland, Irland, og Det Forenede Kongerige hverken har undertegnet eller ratificeret konventionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1739/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(15. juni 2001)

Om: Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og NMD-initiativet

De femten EU-stater har endnu ikke udtrykt nogen fælles holdning til det amerikanske forslag om at bygge et anti-raketskjold (National Missile Defense). Det fremgår af svaret på forespørgsel E-0049/01. Anti-raketskjoldet har været behandlet adskillige gange under drøftelser mellem Javier Solana, den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og US-modstandere. Solana har i den forbindelse gengivet en række medlemsstaters synspunkter om betydningen af global stabilitet via en aftalt sikkerhedsramme. På den konference om revision af ikke-spredningstraktaten, der blev holdt sidste år i New York, bekræftede Den Europæiske Union betydningen af den ABM-traktat, USA og Sovjetunionen undertegnede i 1972, som én af de piller, den strategiske stabilitet er baseret på.

1. Har Rådet nu indtaget et standpunkt til anti-raketskjoldet (National Missile Defense)? Hvornår vil Rådet i benægtende fald gøre dette i betragtning af dette spørgsmåls betydning for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik?

2. Er anti-raketskjoldet (National Missile Defense) i overensstemmelse med ABM-traktaten fra 1972, som Rådet sidste år på konferencen om revision af ikke-spredningstraktaten, der blev holdt sidste år i New York, kaldte én af de piller, den strategiske stabilitet er baseret på? Hvilke argumenter vil Rådet i bekræftende fald fremføre for, at anti-raketskjoldet (National Missile Defense) er i overensstemmelse med ABM-traktaten fra 1972 og bidrager til den strategiske stabilitet?

3. Hvilke medlemsstaters synspunkter om betydningen af verdensomspændende stabilitet via en aftalt sikkerhedsramme har generalsekretæren/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik gengivet over for US-modstanderne? Hvad var disse EU-medlemsstaters holdning til anti-raketskjoldet?

Svar

(8. oktober 2001)

1. Rådet har ikke fastlagt nogen holdning til USA's planer om missilforsvar og ingen medlemsstater har rejst spørgsmålet i Rådet.

2. Eftersom der ikke har været nogen drøftelser i Rådet, findes der ikke nogen rådsfortolkning af konsekvenserne af missilforsvaret for ABM-traktaten fra 1972, som er en bilateral traktat mellem USA og den daværende Sovjetunion.

3. Den højtstående repræsentant udtaler sig i sine kontakter med tredjelande på EU's vegne og ikke for en eller flere enkelte medlemsstater. Da der ikke findes nogen fastlagt EU-holdning med hensyn til missilforsvaret, har drøftelserne mellem den højtstående repræsentant og hans amerikanske modpart om dette spørgsmål været af generel karakter med understregning af behovet for konsultationer og enighed mellem USA og dets allierede og andre tredjelande om vejen frem.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1537/01

af John McCartin (PPE-DE) til Rådet

(7. juni 2001)

Om: Kosovo-albanske fanger i Serbien

Samtidig med at den seneste delvise frigivelse af Kosovo-albanske fanger i Serbien er meget velkommen, er Rådet da enig i, at dette er med til at aflede opmærksomheden fra det vigtige i at frigive samtlige resterende fanger, hvoraf nogle er meget syge? Har Rådet f.eks. nogen oplysninger om Skender Ferizi, Besim Zymberi og Bedri Kukalai, som har siddet i fængsel siden Dubrava i Kosovo i maj 1999?

Svar

(8. oktober 2001)

Rådet har altid været meget opmærksom på Kosovo-fanger i Serbien. Amnesti-loven, der blev vedtaget tidligere i år, var et direkte resultat af pres fra EU og mere generelt fra det internationale samfund. Den efterfølgende løsladelse af et betydeligt antal politiske fanger og, i april, af samtlige 145 Kosovo-albanske fanger fra den såkaldte Djakovica gruppe blev offentligt hilst velkommen af Rådet. Hensigten var ikke at aflede opmærksomheden fra det vigtige i at frigive andre fanger, der var snarere tale om et reelt fremskridt i konsolideringen af demokrati og menneskerettigheder i Serbien. Ifølge Det Internationale Røde Kors (som efter aftale med myndighederne i Beograd har til opgave at hjælpe indsatte i serbiske fængsler) er ca. 273 personer af Kosovo-oprindelse stadig fængslet (antallet bliver mindre dag for dag takket være gennemførelsen af amnesti). Ca. 60 af disse kan betragtes som politiske fanger. Resten er tiltalt for kriminelle forhold.

Ifølge ICRC får de tre fanger, som det ærede parlamentsmedlem nævner, regelmæssigt besøg af ICRC (og dens læger), og det ser ud til, at de får korrekt lægebehandling i fængslet. Kun en af dem (Bedri Kukalai) behøver særlig lægebehandling og bliver tilset af en specialist. De kan ligesom de øvrige fanger skrive regelmæssigt til deres familie gennem Røde Kors.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2392/01 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. EU-kompetence.



EF-Tidende nr. 040 E af 14/02/2002 s. 0243 - 0243



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2392/01 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (20. august 2001) Om: EU-kompetence Inden for hvilke af EU's kompetenceområder vil det efter Kommissionens mening være ønskeligt med færre aktiviteter i fremtiden? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi (7. september 2001) Kommissionens aktiviteter er fastlagt i dens årlige arbejdsprogram, som den udarbejder efter de politiske målsætninger, der fastlægges i begyndelsen af dens embedsperiode(1) og mere målrettede politiske prioriteter, der fastlægges hvert år afhængigt af udviklingen og de eksisterende behov eller nye aktiviteter inden for EU. De områder, hvor der på et givet tidspunkt skal udfoldes færre aktiviteter, er derfor de områder, hvor der på det pågældende tidspunkt er færre prioriterede målsætninger at gennemføre. (1) Strategiske mål 2000-2005 Udformning af det nye Europa (KOM(2000) 154 endelig udg).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1852/01

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(26. juni 2001)

Om: Fiskeriforhandlinger i forbindelse med Litauens tiltrædelse

Kommissionen og Litauens regering har afsluttet forhandlingerne vedrørende kapitlet om fiskeri med henblik på Litauens tiltrædelse af Den Europæiske Union. Den litauiske minister har givet udtryk for tilfredshed, fordi Litauen vil kunne eksportere sine fiskeriprodukter uden toldrestriktioner.

Vil EU's nuværende fiskerflåde som led i tættere fiskeriforbindelser mellem Litauen og EU's nuværende medlemsstater efter udvidelsen kunne fiske på litauiske fiskepladser?

Er Kommissionen opmærksom på muligheden for, at EU-fiskerflåden kan fiske på fiskepladser hos de lande, som tiltræder Unionen, og omvendt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(31. juli 2001)

På konferencen om Litauens optagelse i EU blev det på mødet den 11. og 12. juni 2001 besluttet foreløbigt at afslutte fiskeriforhandlingerne.

Forhandlingerne om dette kapitel omfattede imidlertid ikke handelsmæssige spørgsmål. I forbindelse med førtiltrædelsen har Kommissionen og Litauen allerede afsluttet tekniske drøftelser indeholdende en tidsplan for fuldstændig liberalisering.

Litauen har i fuldt omfang accepteret den gældende fællesskabsret hvad den fælles fiskeripolitik angår, herunder principperne om Fællesskabets enekompetence, lige adgang til hinandens farvande og relativ stabilitet.

Det betyder, at fiskere fra Litauen og andre medlemslande, som der er fastsat kvoter for i Østersøen, kan fiske i det udvidede Fællesskabs farvande, dog med visse begrænsninger inden for 12 sømil beregnet fra basislinjerne.

Når tiltrædelsesforhandlingerne med Litauen nærmer sig deres afslutning, vil den relative stabilitet, der skal være gældende for Litauen som medlemsstat, blive fastlagt med udgangspunkt i en nylig referenceperiode, der er repræsentativ for litauiske aktiviteter i såvel Fællesskabets som tredjelandes farvande og i farvande, der dækkes af regionale fiskeriorganisationer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1728/01

af Andrew Duff (ELDR) til Kommissionen

(14. juni 2001)

Om: Cypern

Artikel 50 i Republikken Cyperns forfatning af 1960 giver det tyrkisk-cypriotiske samfund ret til at nedlægge veto mod tiltrædelsen af en international organisation, som Tyrkiet ikke er medlem af. Hvorledes agter Kommissionen på denne baggrund at sikre, at Cyperns tiltrædelse af EU får fuld lovgyldighed?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen på skriftlige forespørgsler E-1728/01 og E-1729/01

(25. juli 2001)

Kommissionen skal hermed henlede det ærede medlems opmærksomhed på indledningen til udtalelsen om Republikken Cyperns ansøgning om tiltrædelse af Fællesskabet(1), hvor spørgsmålene vedrørende ansøgningens lovgyldighed gennemgås i detaljer på side 7 til 10 (afsnit 6 til 12).

Kommissionen har til hensigt at følge samme fremgangsmåde som i tidligere år hvad den nordlige del af Cypern angår i forbindelse med udarbejdelsen af sin årsrapport for 2001 og skal i den forbindelse henlede det ærede medlems opmærksomhed på side 17 (afsnit 1.3) i rapporten for 2000(2).

(1) KOM(93) 313 endelig udg.

(2) KOM(2000) 702 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1932/01

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(29. juni 2001)

Om: Forsvundne personer

Er Kommissionen opmærksom på de vanskeligheder, der opstår for personer, som opretter en frivillig kontakttjeneste efter slægtninges sporløse forsvinden? Er Kommissionen klar over de omkostninger, der er forbundet med en sådan tjeneste, både hvad angår tid og penge, og overvejer den at forslå finansiel støtte til disse tjenester?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(26. september 2001)

Kommissionen har kendskab til de vanskeligheder, personer, der opretter kontaktcentre, som omtalt af det ærede medlem, kommer ud for.

På nuværende tidspunkt, koncentrerer den sig imidlertid om situationen vedrørende børn og unges forsvinden.

Kommissionen har i maj måned sponsoreret oprettelsen af Det Europæiske Forbund for Forsvundne og Seksuelt Udnyttede Børn, der omfatter aktive sammenslutninger på dette område i forskellige medlemsstater.

Kommissionen skal ligeledes underrette det ærede medlem om, at sammenslutninger som Child Focus, Net Missing Persons Helpline og flere andre, der er inddraget i eftersøgning efter forsvundne børn har nydt godt af fællesskabsfinansieringer gennem Daphne-programmet. I den forbindelse forventes det, at en undersøgelse af bestående foranstaltninger på området i medlemsstaterne, vil foreligge i begyndelsen af næste år.

Kommissionen skal endelig anføre, at Belgien har fremsat et forslag til resolution, der tager sigte på, at medlemsstaterne opretter nationale overvågningscentre vedrørende børns forsvinden og bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn. Projektet er til behandling ved Rådets behørige instanser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2095/01 af Pat Gallagher (UEN) til Kommissionen. Midler fra EUGFL til Connaught, Ulster.



EF-Tidende nr. 040 E af 14/02/2002 s. 0184 - 0184



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2095/01 af Pat Gallagher (UEN) til Kommissionen (13. juli 2001) Om: Midler fra EUGFL til Connaught, Ulster Kan Kommissionen opstille en komplet liste over, hvilke midler der er ydet til Connaught, Ulster, fra EUGFL (Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget) fra juni 1994 og indtil i dag? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (4. september 2001) Kommissionen har ingen mulighed for at fremlægge en fuldstændig liste over de midler, som Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) ydede til Connaught, Ulster, fra juni 1994 til i dag, fordi oplysningerne om EUGFL's midler foreligger for den enkelte medlemsstat. De irske myndigheder kan afgjort give mere detaljerede oplysninger.