ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/385

(2004/C 78 E/0407)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1763/03

af Torben Lund (PSE) til Kommissionen

(28. maj 2003)

Om: Lovgivning i EU, medlemslandene og ansøgerlandene om hestehold

Der har de seneste år været mange eksempler på dyremishandling. I nogle tilfælde eksisterer der ikke love, der skal sikre dyrs velfærd, og i andre tilfælde bliver love ikke overholdt. Resultatet er i alt for mange tilfælde grov mishandling. Det gælder desværre også for heste og ponyer, der bl.a. i opdræt, salgssituationer og under transport bliver behandlet uanstændigt og ofte groft mishandlet.

Derfor bedes Kommissionen oplyse, hvilke regler for velfærd der gælder for hestehold i EU, medlemslandene og ansøgerlandene. Har Kommissionen kendskab til undersøgelser, der beskriver velfærd for heste og ponyer i EU, medlemslandene og ansøgerlandene, og hvilke nye initiativer påtænker Kommissionen at iværksætte for at sikre velfærd for heste og ponyer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(4. august 2003)

Rådets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998 (1) fastsætter mindstekrav for beskyttelse af dyr, herunder dyr af hestefamilien, der holdes til landbrugsformål. I henhold til artikel 1 finder direktivet dog ikke anvendelse på dyr, der skal deltage i konkurrencer, udstillinger og kulturelle eller sportsmæssige arrangementer eller aktiviteter. Rådets direktiv 90/426/EØF af 26. juni 1990 (2) fastsætter desuden dyresundhedsmæssige betingelser for enhovede dyrs bevægelser og indførsel af enhovede dyr fra tredjelande. Erhvervsmæssig transport af dyr af hestefamilien over en afstand på mere end 50 km er reguleret ved Rådets direktiv 91/628/EØF af 19. november 1991 om beskyttelse af dyr under transport (3), ændret ved Rådets direktiv 95/29/EF af 29. juni 1995 om ændring direktiv 91/628/EØF (4).

Derudover kan medlemsstaterne anvende supplerende nationale lovgivningsforanstaltninger om dyrs velfærd. De tiltrædende lande vil som fastsat i tiltrædelsestraktaten fra datoen for tiltrædelsen være omfattet af gældende fællesskabsret om de pågældende dyrs velfærd. Kommissionen overvåger nøje gennemførelsen af fællesskabslovgivningen, herunder også i de tiltrædende lande.

For så vidt angår videnskabelig forskning, har Europa-Kommissionen støttet flere dyrevelfærdsprojekter under det igangværende og de tidligere rammeprogrammer for forskning. Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel har også ydet videnskabelig rådgivning. Komitéens nyligt udsendte rapport om dyrs velfærd under transport indeholder en udførlig gennemgang af transport af dyr af hestefamilien og en detaljeret bibliografi.

Videnskabelig rådgivning er et solidt grundlag for udarbejdelsen af lovgivnings- og politikforslag, og det fremtidige lovgivningsforslag om beskyttelsen af dyr under transport, herunder også heste, er bare ét eksempel på et kommissionsinitiativ, der skal beskytte de pågældende dyrs velfærd.

(1) EFT L 221 af 8.8.1998.

(2) EFT L 224 af 18.8.1990.

(3) EFT L 340 af 11.12.1991.

(4) EFT L 148 af 30.6.1995.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/439

(2004/C 88 E/0445)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2843/03

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(25. september 2003)

Om: Anbringelse af børn på institution i Letland

Rådet lægger meget stor vægt på, at kandidatlandene overholder de politiske kriterier for tiltrædelse, som fastlagdes af Det Europæiske Råd i København, i første række kriterierne i forbindelse med demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal (H-0350/03, Rådets skriftlige besvarelse den 4. juni 2003).

Har Kommissionen på noget tidspunk været opmærksom på den situation, som børn på lettiske børnehjem befinder sig i, især i betragtning af at Kommissionen aktivt bestræber sig på at etablere tilsvarende strategier i andre ansøgerlande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(22. oktober 2003)

Kommissionen har, siden den afgav sin udtalelse i 1997, hvert år i sin periodiske rapport konkluderet, at Letland fortsat opfylder de politiske kriterier fra København, nemlig respekten for demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og beskyttelse af mindretal. Letland har vedvarende bestræbt sig på at løse udestående problemer på disse områder.

Hvad angår børns rettigheder, har Letland ratificeret flere konventioner såsom den europæiske konvention om udøvelse af børns rettigheder (maj 2001) og desuden den europæiske konvention om anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelser om forældremyndighed og om retablering af forældremyndigheden over børn (april 2002). Letland er som et land under omstilling undergivet indlysende budgetbegrænsninger, men investerer fortsat i modernisering af sociale institutioner, også børnehjem.

Letland er i første række selv ansvarlig for sin børnepolitik. Kommissionen har dog som led i det horisontale Access-program ydet bistand til projekter gennem ikke-statslige organisationer (ngo'er), som opererer på dette felt, for at forbedre børns situation og børnehjemsforholdene i Letland. Støtten har været rettet mod b ørnehjælpsinstitutioner såsom hjem for forældreløse, skoler for »risiko-børn«, dagplejecentre for børn fra dårlige miljøer og familier med sociale-psykologiske problemer, rehabiliterings- og reintegreringsspørgsmål samt socialt og sundhedsmæssigt udsatte børn, herunder gadebørn og misbrugte børn.

Kommissionen vil fortsat følge situationen i Letland nøje indtil tiltrædelsen. Den nuværende opmuntrende udvikling med hensyn til økonomisk og social samhørighed og adgangen til fremtidige strukturfonde vil givet også bidrage til en yderligere forbedring og modernisering af de sociale institutioner, herunder børnehjem i Letland.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/155

(2004/C 78 E/0159)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2702/03

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(11. september 2003)

Om: Tømmer med ulovlig oprindelse

Som det vil være Kommissionen bekendt, svinder verdens regnskove hurtigt ind, især i Amazonlandet og Indonesien. Meget af tømmeret fra denne ulovlige praksis ender i Europa.

Hvilke skridt har Kommissionen taget for at opnå, at tømmer med denne oprindelse erklæres ulovligt i Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(7. oktober 2003)

Kommissionen deler fuldt ud det ærede medlems bekymring over den hurtige afskovning af verdens regnskovsområder. I henhold til forskning, der er udført af Kommissionens Fælles Forskningscenter (FFC), sker den kraftigste afskovning i Sydøstasien (0,91 % pr. år). Da Amazonbækkenet dækker et større område, er afskovningen her procentvis mindre, men i absolutte tal svarer den til fældningen i Sydøstasien, nemlig ca. 2,5 millioner hektar (ha) pr. år.

EU er ubestrideligt afsætningsmarked for en del af det ulovligt fældede tømmer, der sendes i handelen fra disse regioner. Hvad Sydøstasien angår, er det imidlertid visse østasiatiske lande, for eksempel Kina og Japan, der er de vigtigste eksportmarkeder for tropisk tømmer. I Amazonas forbruges det meste af tømmeret lokalt — et ofte citeret skøn lyder, at mellem 80 og 90 % af det brasilianske tømmer benyttes i Brasilien. Generelt er det vanskeligt at adskille den del af den samlede afskovning, der skyldes ulovlig fældning, fra andre faktorer, såsom udvikling af landbrug og udbygning af infrastrukturer.

Kommissionen, som er klar over, hvilke konsekvenser ulovlig skovhugst har ikke blot på miljøet, men også i kraft af den heraf følgende underminering af god regeringsførelse og af retsstatsprincipperne, vedtog en meddelelse »Retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) — Forslag til EU-handlingsplan« den 21. maj 2003 (1). I denne handlingsplan foreslås en række foranstaltninger til at reducere den ulovlige hugst i de pågældende lande og udelukke ulovligt fældet tømmer fra EU. Der er bl.a. et forslag om indgåelse af frivillige, men bindende aftaler med de pågældende lande, som giver mulighed for at identificere lovligt fældet tømmer, og som indholder forskrifter, hvorved tømmer fra disse lande kan afvises, når det ikke kan identificeres som lovligt i henhold til disse aftaler. Kommissionen afventer nu Rådets og Europa-Parlamentets udtalelse om denne »FLEGT«-meddelelse, inden den kan træffe yderligere foranstaltninger til opfølgning af disse forslag.

(1) KOM(2003)251 endelig udg.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/616

(2004/C 78 E/0650)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3627/03

af Marianne Thyssen (PPE-DE) til Kommissionen

(5. december 2003)

Om: Adgang til arbejdsmarkedet for nye EU-borgere og for tredjelandsstatsborgere

Den 1. maj 2004 udvides EU med 10 medlemsstater. Der er aftalt overgangsbestemmelser, for så vidt angår adgang til arbejdsmarkedet. Medlemsstaterne kan være mere smidige og åbne deres eget arbejdsmarked tidligere end aftalt.

Som Kommissionen ved, har nogle medlemsstater indgået bilaterale aftaler med tredjelande om f.eks. adgang til medlemsstatens arbejdsmarked med henblik på udførelse af sæsonarbejde.

Mener Kommissionen ikke, at det vil være logisk, at borgere i de nye medlemsstater — fra 1. maj 2004 — får mindst samme adgang til arbejdsmarkedet, som den der gives visse tredjelandsstatsborgere på grundlag af bilaterale aftaler, bl.a. om udførelse af sæsonarbejde?

Har Kommissionen til hensigt at træffe foranstaltninger for at undgå forskelsbehandling mellem (nye) EU-borgere og tredjelandsstatsborgere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(28. januar 2004)

Kommissionen henleder det ærede medlems opmærksomhed på princippet om »fællesskabspræference« i forbindelse med arbejdstagernes frie bevægelighed, som er omhandlet i tiltrædelsestraktatens bestemmelser. Uanset anvendelsen af den overgangsperiode, som det ærede medlem henviser til, kan de nuværende medlemsstater med hensyn til adgangen til deres arbejdsmarked ifølge dette princip i enhver periode, hvor der anvendes nationale foranstaltninger eller foranstaltninger, der er resultatet af bilaterale aftaler, give fortrinsret til arbejdstagere, som er EU-statsborgere, i forhold til arbejdstagere, som er statsborgere fra tredjelande.

Efter tiltrædelsen kan der derfor for EU-borgere fra de tiltrædende medlemsstater ikke gælde bestemmelser, der er mindre gunstige end dem, som anvendes på borgere fra tredjelande. Kommissionen vil følge situationen på området nøje og træffe passende foranstaltninger, hvis der indberettes tilfælde med forskelsbehandling af nye EU-borgere og borgere fra andre lande.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/725

(2004/C 78 E/0775)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1795/03

af Terence Wynn (PSE) til Kommissionen

(28. maj 2003)

Om: Forarbejdede produkter fra tredjelande

Hvorfor tillader Kommissionen, at der kommer produkter ind i EU fra tredjelande, som ikke opfylder de minimumsnormer for sundhed, sikkerhed og miljø, som EU-firmaer skal leve op til? Er Kommissionen enig i, at det direkte resultat af at tillade sådanne produkter adgang til EU er, at man mister jobs i den europæiske industri?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(14. juli 2003)

De produkter, som markedsføres i EU, uanset om de stammer fra tredjelande eller medlemsstater, er underlagt samme tekniske lovgivning, hvis formål er at sikre, at produkterne er garanteret sikre og lever op til bestemte sundheds- og/eller miljøbeskyttelseskrav.

Kravene til producenterne uanset deres oprindelse er altså ens i hele EU. EU-direktiverne om sikre produkter og sundheds- og miljøbeskyttelseskrav kan derfor helt eller delvis være afgørende for, om produkterne markedsføres i EU.

Kommissionen er desuden gået med i et samlet initiativ, som skal fremme visse tredjelandes anvendelse af EU's lovgivningsmodel såvel på erhvervspolitisk plan som med hensyn til standardiseringsaspekter i industrisektorerne. Et af målene med initiativet er at fremme viden om og overholdelse af EU-reglerne blandt producenterne af forarbejdede produkter fra tredjelande.
1. og 2.

For indeværende programmeringsperiode for udvikling af landdistrikterne skal de enkelte medlemsstater inden udgangen af 2003 fremlægge en midtvejsevaluering, som omfatter foranstaltningen til fordel for ugunstigt stillede områder, hvilket også er sket for næsten alle programmernes vedkommende. Der vil foreligge en syntese på fællesskabsplan i 2004. Der kan forventes yderligere oplysninger fra en ajourføring af midtvejsevalueringen, den efterfølgende evaluering samt den særlige evaluering af de ugunstigt stillede områder. De evalueringer, som Kommissionen for øjeblikket råder over, vedrører den foregående programmeringsperiode (1994-99). Ved denne evaluering på fællesskabsplan blev det analyseret, om de politiske målsætninger, der er fastsat i de pågældende forordninger, er blevet nået, og den benytter de nationale rapporter om den efterfølgende evaluering til at begrunde og belyse analysen. Slutrapporten, som er en evaluering af foranstaltningerne i forordning (EF) nr. 950/97 (2) til forbedring af landbrugsstrukturerne, indeholder følgende konklusioner med hensyn til kompensation: — støtteordningen for ugunstigt stillede områder har helt klart nået målet at kompensere for naturbetingede -ulemper, som medfører øgede produktionsomkostninger — det forhold, at støtten til disse områder ikke fastlægges på samme måde, kan være en medvirkende faktor til at forklare underkompensationen i de nogle af dem og overkompensationen i dem, hvor ulemperne er små eller næsten ubetydelige, når man sammenligner med de områder i den pågældende medlemsstat, som ikke er ugunstigt stillede.
5.

Kontrollen ved indførsel af fødevarer af animalsk oprindelse er harmoniseret. Det vil sige, at alle dokumenter, herunder sundhedscertifikatet, skal besigtiges, og at der skal foretages en identitetskontrol af hver enkelt sending. Afhængigt af risikoen kontrolleres en vis procentdel af varesendingerne fysisk, og dette kan også indebære laboratorietest. I tilfælde af at en varesending ikke godkendes, er den kontrollerende medlemsstat forpligtet til at teste alle de efterfølgende 10 varesendinger fra samme oprindelsessted, og denne medlemsstat underretter de andre medlemsstater og Kommissionen via systemet for hurtig varsling om fødevarer og foder. Endvidere skal Kommissionen og medlemsstaterne træffe de sikkerhedsforanstaltninger, de anser for nødvendige for at beskytte forbrugernes sundhed og dyresundheden. Kommissionen har således gentagne gange truffet sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med indførsel fra tredjelande. Disse foranstaltninger varierer fra et fuldstændigt eller delvist importforbud eller suspension af godkendelsen af visse virksomheder til indførelse af et testprogram for samtlige varesendinger fra et bestemt oprindelsessted. Hvis Kommissionen fuldstændig mister tilliden til den kompetente myndighed i det eksporterende tredjeland, kan den fjerne landet fra listen over de godkendte tredjelande, hvorfra medlemsstaterne må indføre den pågældende fødevare. For yderligere at forbedre importkontrolsystemet er Kommissionen ved at forberede et nyt databasesystem benævnt Traces (Trade Control and Expert System). Det eksisterende Animo-system og det forsinkede Shift-system integreres i det nye databasesystem. Resultaterne af en gennemførlighedsundersøgelse blev fremlagt i august 2003. Medlemsstaterne har for nylig vedtaget at finansiere udviklingen af systemet. Det er planen, at Traces skal være operationel den 1. april 2004.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/87

(2004/C 84 E/0102)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3707/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(10. december 2003)

Om: Opdatering af situationen med hensyn til midlerne fra Altener II-programmet til Firenze Kommune

Under henvisning til den tidligere forespørgsel E-0963/03 (1), hvori Kommissionen blev anmodet om at oplyse, om Firenze Kommune havde forelagt projekter og fået bevilget støtte fra Altener II-programmet, svarede Kommissionen, at der ikke var indgivet forslag.

Kan Kommissionen give oplysninger om eventuelle projekter, der er forelagt efter datoen for dens svar (den 25. april 2003)?

(1) EUT C 268 E af 7.11.2003, s. 169.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/437

(2004/C 88 E/0442)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2727/03

af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen

(10. september 2003)

Om: Telekom Serbia

Den tidligere italienske viceudenrigsminister og nuværende formand for partiet Democratici di Sinistra, Piero Fassino, har udtalt, at Den Europæiske Union tilskyndede til investeringer i Serbien, mens Slobodan Milosevic var diktator.

Kan Kommissionen bekræfte rigtigheden af denne udtalelse?

Hvilken Fællesskabsinstitution opfordrede — og i hvilken form — de europæiske virksomheder til at investere i Serbien, da landet styredes af diktatoren Slobodan Milosevic.

Hvilken fællesskabsinstitution har kompetence til at autorisere investeringer uden for Unionens grænser og, i det her omhandlede specifikke tilfælde, i det tidligere Jugoslavien?

Ved Kommissionen, at det af de FN's undersøgelsesrapporter om Slobodan Milosevics skjulte rigdomme, som er blevet overdraget til domstolen i Haag, fremgår, at Italien overførte ca. 500 mio. EUR til offshoreselskaber med sæde på Cypern?

Ved Kommissionen, at FN's detektiver mener, at disse overførsler udgjorde en del af betalingen for den andel i Telekom Serbia (29 %), der erhvervedes af Telekom Italia?

Er Kommissionen i besiddelse af oplysninger, der kunne være nyttige for den efterforskning, der drives med henblik på at finde frem til de økonomiske kilder til Milosevics hemmelige rigdomme?

Hvilke initiativer agter Kommissionen at træffe for at bidrage til at kaste lys over disse forhold?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(10. oktober 2003)

Så længe Det Europæiske Fællesskab har ikke fastsat økonomiske og finansielle sanktioner på grundlag af en fællesholdning vedrørende et tredjeland, kan europæiske virksomheder frit investere i det pågældende land. Det skal bemærkes, at EF's lovgivning ikke indeholdt noget forbud mod investeringer i forbundsrepublikken Jugoslavien i det tidsrum det ærede medlem tilsyneladende henviser til. Generelt kræver investering uden for EU ikke nogen form for »tilladelse«, »autorisation« eller »opfordring« fra EU's institutioner.

Kommissionen holder nær kontakt til de berørte instanser, men kan ikke kommentere specifikke detaljer i de undersøgelser som den internationale strafferetslige domstol for det tidligere Jugoslavien og andre retshåndhævende instanser gennemfører på dette felt.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/82

(2004/C 78 E/0080)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2166/03

af Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juni 2003)

Om: Opfølgning af spørgsmålet om støtte fra den italienske stat og regionalrådet i Campania i forbindelse med en programkontrakt forelagt af Agrifuturo S.c.a.r.l.

I to skriftlige forespørgsler (P-0126/03 (1) og P-1530/03 (2)) og i Kommissionens svar af 5. juni 2003 blev det bekræftet, at der var modtaget oplysninger fra den italienske stat i den pågældende sag, og at disse oplysninger nu ville blive undersøgt.

Kan Kommissionen meddele, hvilke resultater denne undersøgelse har ført til, og hvilke foranstaltninger den eventuelt har til hensigt at træffe eller allerede har truffet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(7. august 2003)

Kommissionen har rent faktisk modtaget informationer om finansieringen af den programkontrakt, der er forelagt af selskabet Agrifuturo Scarl. Gennemgangen af disse informationer er fortsat i gang.

Når den er tilendebragt, vil der være tale om to mulige forløb:

— skulle det fremgå, at betingelserne i de relevante bestemmelser er opfyldt, vil sagen blive henlagt

— skulle det derimod fremgå, at visse af disse betingelser ikke er opfyldt, vil Kommissionen indlede den procedure, der er foreskrevet i EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

(1) EUT C 161 E af 10.7.2003, s. 180.

(2) EUT C 58 E af 6.3.2004, s. 77.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/399

(2004/C 78 E/0421)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2173/03

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(30. juni 2003)

Om: Overholdelse af fællesskabslovgivningen om asbest

I sit svar på min skriftlige forespørgsel E-1551/03 (1) erklærede Kommissionen, at den agtede at kontakte de portugisiske myndigheder for at sikre, at de træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på gennemførelse af fællesskabslovgivningen om asbest, idet den således bekræftede spørgsmålets vigtige karakter.

Kan Kommissionen oplyse, hvornår den agter at gøre alvor af sin hensigt om at sikre, at der træffes de nødvendige foranstaltninger med henblik på gennemførelse af det pågældende direktiv?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(9. december 2003)

Som anført i sit første svar har Kommissionen opfordret de portugisiske myndigheder til at efterprøve påstandene om en mulig fejlagtig mærkning af produkter, der indeholder krysotilasbest (bevidst tilføjet), og som sælges på det portugisiske marked.

Efter at have foretaget undersøgelser i den pågældende sektor har de portugisiske myndigheder meddelt Kommissionen, at de ikke har opdaget varer indeholdende asbest, der sælges på det portugisiske marked, og hvor mærkningen var fejlbehæftet eller overtrådte gældende fællesskabslovgivning.

På grundlag af de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, kan den derfor indtil videre ikke støtte en teori om, at portugisiske varer, som indeholder krysotilasbest, ikke skulle være korrekt mærket.

(1) Se side 37.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/379

(2004/C 88 E/0385)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1960/03

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om: Vejtransportmanagere

Er Kommissionen af den opfattelse, at en medlemsstat med henblik på korrekt gennemførelse af Rådets direktiv 96/26/EF (1) om adgang til erhvervet godstransport ad landevej og erhvervet personbefordring ad landevej må kræve, at vejtransportvirksomheder ansætter en vejtransportmanager i dette ords snævreste forstand (dvs. at der etableres et arbejdsgiver/ansat-forhold i henhold til national ret) i modsætning til, at der etableres et andet kontraktmæssigt forhold (som f.eks. en tjenesteydelseskontrakt med en selvstændig manager), der opfylder alle de krav, direktivet pålægger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(16. juli 2003)

Artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 96/26/EF af 29. april 1996 om adgang til erhvervet godstransport ad landevej og erhvervet personbefordring ad landevej samt om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser, som skal lette den faktiske udøvelse af etableringsfrihed for de pågældende udøvere af transportvirksomhed inden for indenlandsk og international eksport bestemmer, at såfremt ansøgeren er en fysisk person, som ikke opfylder de anførte krav, skal han udpege en anden person, der opfylder direktivets krav om hæderlighed og faglig dygtighed, som vedvarende faktisk leder transportarbejdet. Såfremt ansøgeren ikke er en fysisk person, skal kravene om hæderlighed og faglig dygtighed være opfyldt af den eller de personer, som faktisk og permanent er leder(e) af virksomhedens transportarbejde.

Kommissionen bemærker sig, at i alle tilfælde skal transportmanageren vedvarende og faktisk lede virksomhedens transportarbejde. Overholdelsen af direktivets krav bedømmes ud fra dette kriterie. Der er intet i direktivet om, hvorvidt dette kan nås ved hjælp af direkte ansættelse af en transportmanager eller ved hjælp af et andet kontraktmæssigt forhold. Hverken den ene eller den anden mulighed er derfor automatisk udelukket.

(1) EFT L 124 af 23.5.1996, s. 1.