ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0010/00 af Ole Krarup (EDD) til Rådet. Skat af EU-ansattes renteindtægter.



EF-Tidende nr. 280 E af 03/10/2000 s. 0157 - 0157



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0010/00 af Ole Krarup (EDD) til Rådet (20. januar 2000) Om: Skat af EU-ansattes renteindtægter Såfremt Rådet endeligt vedtager beskatning af renteindtægter i henhold til Helsinki-topmødets konklusioner omkring skattepakken (artikel 34), vil det så også omfatte ansatte i EU-institutionerne? Svar (28. marts 2000) Ifølge artikel 13 i Protokol vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter er kun løn, vederlag og honorarer, som Fællesskaberne udbetaler sine tjenestemænd fritaget for national beskatning. Heraf følger, at hvis en tjenestemand har renteindtægter, som er omfattet af forslagene, vil sådanne indtægter være normalt skattepligtige i henhold til skattelovgivningen i den medlemsstat, hvor tjenestemanden har sit skattemæssige hjemsted i henhold til protokollens artikel 14. En sådan skattelovgivning vil naturligvis indeholde bestemmelserne i direktivet om beskatning af renteindtægter, når og hvis det vedtages.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1268/00

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(19. april 2000)

Om: Euro-Arab Management School

Europa-Parlamentets beslutning af 30. marts 1984(1) gav anledning til oprettelsen af et euro-arabisk universitet i Spanien inden for rammerne af den euro-arabiske dialog mellem det daværende Europæiske Økonomiske Fællesskab og den Arabiske Liga.

Planerne om at oprette Euro-Arabe Management School i Granada blev godkendt af Europa-Kommissionens MED-udvalg (finansielt og fagligt samarbejde mellem EF og tredjelande i Middelhavsområdet) den 21. september 1994.

På Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona i november 1995 blev der henvist til skolen og dens vigtige rolle i forbindelse med erhvervsmæssig uddannelse og efteruddannelse, hvorfor dens værdi som et regionalt samarbejdsprojekt for Middelhavsområdet er ubestrideligt.

I 1999-budgettet godkendte Europa-Parlamentet en bevilling på 100.000 EUR til skolen (konto A-3039 tidligere konto A-3119), som Kommissionen stadigvæk ikke har udbetalt, samt en forpligtelsesbevilling på 380.000 EUR. Samtidig tildelte Kommissionen skolen en reinvesteringsfond på 6 mio EUR, hvoraf man teoretisk kun kan anvende renterne, men burokratiske vanskeligheder forhindrer anvendelsen af disse.

1. Hvad er årsagen til, at disse midler ikke kan anvendes?

2. Er Kommissionen klar over, at de ovennævnte økonomiske vanskeligheder eventuelt vil forhindre arbejdet i dette meget vigtige euro-arbiske samarbejdsprojekt i en region, der er vital for europæiske interesser, hvilket er blevet understreget i en lang række af Europa-Parlamentets beslutninger og i Kommissionens og Rådets erklæringer?

3. Har Kommissionen den politiske vilje til at give Euro-Arab Management School den størst mulige samarbejdsmæssige og økonomiske støtte, da det drejer sig om et projekt, som indvirker yderst positivt på udvekslingen af forskningsresultater og uddannelse af virksomhedsledere fra den arabiske verden og Europa?

(1) EFT C 117 af 30.4.1984, s. 165.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. maj 2000)

Eksperter har fået overdraget at foretage en rehabiliteringsundersøgelse til at vurdere de oprindelige mål for Euro-Arab Management School og de hidtidige resultater.

Det fremgår af konklusionerne af eksperternes vurdering, at resultaterne langt fra svarer overens med de oprindelige mål.

I øjeblikket er Euro-Arab Management School-projektet til en grundig overvejelse, således at der kan opstilles den bedst mulige handlingsplan for skolens fremtid.

Kommissionen er klar over skolens økonomiske problemer og projektets betydning, og den vil bestræbe sig på at træffe objektive beslutninger i alle parters bedste interesse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0069/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(24. januar 2000)

Om: Kontrol med dataformidling og telekommunikation i EU's medlemsstater

I forbindelse med den årlige Ilets-drøftelse (International Law Enforcement Telecommunications Seminar) medvirker 15 EU-medlemsstaters polititjenester i den sofistikerede afhøringspraksis under National Security Agency (NSA), den amerikanske efterretningstjeneste, der beskæftiger sig med telekommunikation og dataformidling. På anmodning af NSA har Lotus, Microsoft og Netscape mindsket sikkerhedsniveauet i deres Internet- og e-mailprogrammer for brugere uden for De Forenede Stater. Aflytningsmulighederne anvendes navnlig til økonomisk spionage.

Følgen er, at næsten hver eneste computer i Europa som en indbygget standardversion har et system, som (kun) giver NSA mulighed for at bryde brugerens kode og læse beskyttede meddelelser, således Duncan Campell i EU-rapporten Interception Capabilities 2000. Informationerne opfanges med sniffer-software i De Forenede Staters Internet-knudepunkter eller opfanges af Echelon-spionagenettet i De Forenede Stater, Storbritannien, Canada, New-Zealand og Australien, den såkaldte UKUSA-gruppe.

NSA påberåber sig med hensyn til afhøringspraksis Communications Assistance for Law Inforcement Act (Calea), som Kongressen vedtog i 1994. Amerikanske telecomvirksomheder har siden da været nødt til at indbygge afhøringsfaciliteter i alle digitale satellit- og mobile kommunikationsmidler. I januar 1995 vedtog Rådet en (ikke bindende) resolution, som forekommer som en dråbe vand i havet i forhold til Calea-loven. Godkendelsen og anvendelsen af disse indgribende foranstaltninger var og er stadig ikke underkastet nogen parlamentarisk kontrol.

1. Kan Rådet skaffe mig en kopi af den (ikke-bindende) Calea-resolution, som den har vedtaget i januar 1995?

I benægtende fald,

a) hvorfor ikke og

b) betyder denne vægring ikke et brud på princippet om parlamentarisk kontrol i en retsstat?

2. Har Rådet i løbet af årene ændret den (ikke-bindende) Calea-resolution?

I bekræftende fald,

a) hvilke ændringer er der foretaget,

b) hvornår,

c) hvorfor og

d) på hvis anmodning?

3. Mener Rådet ikke at det er bedre at udarbejde et offentligt direktiv for at muliggøre en demokratisk kontrol? I benægtende fald, hvorfor anser Rådet en sådan demokratisk kontrol for at være unødvendig?

Svar

(13. marts 2000)

1. Rådets resolution af 17. januar 1995 om lovlig aflytning af telekommunikation er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(1).

2. Rådet har ikke ændret ovennævnte resolution af 17. januar 1995.

3. Hvis udviklingen af nye teknologier gør det nødvendigt at foretage tilpasninger, vil Rådet undersøge muligheden for at tilpasse de specifikationer, der er anført i ovennævnte rådsresolution.

(1) EFT C 329 af 4.11.1996, side 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0160/00

af Francesco Turchi (UEN) til Kommissionen

(26. januar 2000)

Om: Hav- og landreservater

Kan Kommissionen, eftersom miljøbeskyttelsesforanstaltninger her nærmere bestemt foranstaltninger til beskyttelse af havets plante- og dyreliv anses for at have primær betydning, oplyse, om alle foranstaltninger til beskyttelse af vore have træffes ud fra hensynet til bæredygtig udvikling uden dog at gå til unødige yderligheder og uden at skade kilderne til turisme på nationalt og lokalt plan? Der tænkes her på, at eventuelle havreservater (f.eks. Ponza-øhavet) eller landreservater skal beskytte miljøet uden at skade den lokale økonomi, også i betragtning af, at Den Europæiske Union gennem særlige programmer yder økonomisk støtte til projekter inden for turisme og fiskeri.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(9. februar 2000)

Et af hovedformålene i Rådets direktiv 92/43/EØF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1) er at skabe et net af naturligt beskyttede områder af vigtighed for Fællesskabet, som kaldes Natura 2000. Havområder kan indgå i dette net. Naturtypedirektivet bidrager til det generelle mål, der går ud på bæredygtig udvikling. Dets formål er at opmuntre til at beskytte den biologiske mangfoldighed, samtidig med at der tages hensyn til videnskabelige, økonomiske, sociale, kulturelle og regionale behov. Formålet med Natura 2000-nettet er derfor ikke at skabe naturreservater, hvor al menneskelig aktivitet systematisk udelukkes. Bevarelse af den biologiske mangfoldighed på udpegede steder kan kræve, at menneskelige aktiviteter opretholdes eller opmuntres. Menneskelige aktiviteter skal dog være forenelige med de udpegede steders bevaringsmål.

Det er medlemsstaternes kompetence at fastsætte, hvilke aktiviteter, der er forenelige, f.eks. specifikke forvaltningsplaner for områderne.

Enhver aktivitet, der støttes økonomisk af Fællesskabet inden for turisme eller fiskeri skal naturligvis overholde bestemmelserne i direktivet.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0444/00

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(24. februar 2000)

Om: Støtte til aviser

Mange tak for Kommissionens svar (E-1876/99(1)) af 5. januar 2000 på min forespørgsel. Med hensyn til de udvælgelseskriterier for støtte til aviser, som De anfører, henviser jeg til, at nogle spørgsmål stadig står åbne eller senere er dukket op.

1. Efter hvilke objektive kriterier kontrolleres et medies troværdighed, når det modtager økonomisk støtte fra Kommissionens repræsentation?

2. Foreligger der allerede statistikker over Kommissionens udgifter til østrigske medier for 1999?

3. Hvor stort et beløb til økonomisk støtte til østrigske medier har Kommissionen fastsat for 2000?

4. På hvilket grundlag beregnes denne støtte, og kan Kommissionen allerede nu oplyse, hvilke østrigske medier der i 2000 kan nyde godt af økonomisk støtte?

(1) EFT C 203 af 18.7.2000, s. 78.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(24. marts 2000)

1. Et medies troværdighed kontrolleres ved, at man gennem en årrække løbende holder øje med, hvor troværdig dets nyhedsformidling om EU-forhold er.

2. I 1999 modtog avisen Der Standard et tilskud på højst 23 982 EUR (efter regning) til en artikelserie i fem dele om Agenda 2000 og EU's fremtidige udvikling. Der blev fra Kommissionens repræsentation i Østrig ikke givet andre tilskud til aviser og tidsskrifter.

3. Indtil videre påregner Kommissionens repræsentation i Østrig ikke at yde økonomisk støtte i 2000.

4. Økonomisk støtte til trykte medier beregnes på grundlag af deres dokumenterede ekstraudgifter til særlig nyhedsformidling om EU-forhold og udgør efter reglerne 50 % af disse udgifter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0014/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(19. januar 2000)

Om: Krænkelse af direktiv 89/391/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet

Efter at arbejdstagernes råd i virksomheden Andersen (Consulting) B.P.M. Hellas S.A. i Grækenland havde fremsat anklager til de kompetente græske organer og fællesskabsorganer gående ud på, at virksomheden krænker grundlæggende artikler i rammedirektiv 89/381/EØF(1) foretog de kompetente græske myndigheder kontrol, hvorved der skete konstatering af de ovennævnte krænkelser.

Eftersom virksomheden ikke har gjort noget for at løse problemerne, og der ikke er foretaget fornyet kontrol, som arbejdstagernes råd har anmodet om, bedes Kommissionen oplyse: Hvilke foranstaltninger har den til hensigt at træffe med henblik på gennemførelse af væsentlig kontrol og overholdelse af artiklerne i direktivet, som skal sikre arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet i den pågældende virksomhed?

(1) EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(1. marts 2000)

I overensstemmelse med artikel 4 i Rådets rammedirektiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet(1) er det medlemsstaternes ansvar at sikre tilstrækkelig kontrol med og overvågning af de nationale bestemmelser til gennemførelse af nævnte direktiv. Eventuelle tilfælde af overtrædelse af bestemmelserne i dette direktiv skal derfor meddeles de græske myndigheder.

I det konkrete tilfælde skal disse myndigheder igen forelægges sagen af de interesserede parter, hvis sundheds- og sikkerhedsbestemmelserne på arbejdspladsen stadig ikke overholdes af den pågældende virksomhed.

Kommissionen vil ikke undlade at træffe de nødvendige foranstaltninger, hvis den får kendskab til konkrete forhold, som viser, at de græske myndigheder ikke sikrer kontrol med anvendelsen af bestemmelserne i direktiv 89/391/EØF.

(1) EFT L 183 af 29.6.1989.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0247/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(7. februar 2000)

Om: Tilbageholdelse i præmien til tobaksproducenterne til fordel for fællesskabsfonden for tobak

I sin beslutning af 17.7.1997(1)om den fælles markedsordning for råtobak, havde Europa-Parlamentet fastsat det som en forudsætning for en hvilken som helst forøgelse af præmietilbageholdelsen til fordel for Fonden for Forskning og Oplysning inden for Tobak, at Kommissionen forelagde oplysninger om de hidtidige aktiviteter i fællesskabsfonden.

1. Er der offentliggjort nogen oplysninger om anvendelsen af de midler, som blev tilbageholdt for perioden 1993-1998 af Fonden for Forskning og Oplysning inden for Tobak? Hvilke programmer er indtil nu blevet finansieret for Grækenland?

2. Eftersom der ikke er udstedt nogen gennemførelsesforordning vedrørende forhøjelsen af den tilbageholdelse, som blev vedtaget med Rådets forordning 1636/98(2)om tobaksfonden, bedes Kommissionen oplyse: Har den har til hensigt at undersøge muligheden for, at der i 1999 ikke sker tilbageholdelse af tobaksproducenternes fællesskabspræmie til fordel for den omtalte fond?

(1) EFT C 286 af 22.9.1997, s. 237.

(2) EFT L 210 af 28.7.1998, s. 23.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. marts 2000)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0043/00

af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen

(20. januar 2000)

Om: Köln-processen: mælkekvoter i regionerne i de yderste randområder

På partnerskabsmødet den 23. november 1999 mellem Kommissionen og regionerne i de yderste randområder, hvis formål var udveksling af synspunkter og information med henblik på udarbejdelsen af rapporten om regionerne i de yderste randområder, pegede repræsentanten for kommissær Fischler, generaldirektør for landbrug Guy Legras, på behovet for en mere fleksibel anvendelse af mælkekvoterne på Azorerne med henvisning til nødvendigheden af at undgå uligevægt på markedet.

Til forskel fra Réunion, Guyana, Martinique og Guadalupe anvendes mælkekvoterne i den autonome region Azorerne uden nogen som helst form for fritagelser.

Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående forklare, hvorfor der i Kommissionens rapport om foranstaltninger til gennemførelse af artikel 229, stk. 2, i traktaten i regionerne i de yderste randområder ikke nævnes noget herom?

Hvorledes og hvornår agter Kommissionen at omsætte bemærkningen fra kommissær Fischlers repræsentant i praksis?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 og E-0052/00

(28. februar 2000)

Det ærede parlamentsmedlem har stillet en række spørgsmål vedrørende Poseima-programmet for Azorerne.

Hvad angår Kommissionens rapport om foranstaltninger til gennemførelse af EF-traktatens artikel 229 (tidl. artikel 227), stk. 2, kan det oplyses, at den er under udarbejdelse.

Kommissionen kan derfor ikke på nuværende tidspunkt besvare det ærede parlamentsmedlems spørgsmål vedrørende rapportens indhold. Rapporten skal først godkendes af Kommissionen.

Med hensyn til Kommissionens arbejdsprogram for 2000 kan det oplyses, at der ifølge programmet skal forelægges en rapport for Rådet og Parlamentet om gennemførelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1600/92 af 15. juni 1992 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for Azorerne og Madeira (Poseima)(1) vedrørende landbrugssektoren under Poseima-programmet, i givet fald ledsaget af forslag om de tilpasningsforanstaltninger, som måtte vise sig nødvendige for at nå programmets mål. Samtlige foranstaltninger vedrørende landbruget på Azorerne vil blive behandlet i denne forbindelse.

(1) EFT L 173 af 27.6.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0066/00

af Manuel Medina Ortega (PSE) til Kommissionen

(24. januar 2000)

Om: Kommissionen og en delegation i Ecuador

Er der budgetmæssigt noget til hinder for, at Kommissionen åbner en delegation i Ecuador?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(24. februar 2000)

På budgettet for 2000 er der ikke afsat midler til supplerende personaleressourcer med henblik på åbning af nye delegationer. De disponible midler skal anvendes til Kommissionens eksisterende repræsentationer i tredjelandene.

Hvis der skal åbnes nye delegationer på kort sigt, kan det kun ske ved omplacering af det nuværende personale. Dette vil kræve en ændret prioritering. En sådan beslutning må træffes inden for rammerne af den igangværende undersøgelse af delegationstjenestens behov under den nuværende Kommission. Der vil senere på året blive forelagt Rådet og Parlamentet en meddelelse om udviklingen inden for delegationstjenesten, den bedste anvendelse af de forhåndenværende midler, og hvis det skønnes nødvendigt, med forslag om supplerende midler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0112/00 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen. Omlægning af en højspændingsledning ved Merza (Galicia).



EF-Tidende nr. 225 E af 08/08/2000 s. 0220 - 0220



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0112/00 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen (27. januar 2000) Om: Omlægning af en højspændingsledning ved Merza (Galicia) En 400 kW-højspændingsledning mellem Meson do Vento i Galicia og Lindoso ved grænsen til Portugal, som indgår i Galicias operationelle program for perioden 1990-1993 og vil få tildelt EFRU-støtte, er blevet omlagt på foranledning af det offentligretlige selskab Rede Eléctrica de Espanha, S.A. og efter afgørelse fra den galiciske regering, fra den af Kommissionen godkendte strækning, så at den i modstrid med det godkendte projekt går igennem Merza, der har 800 indbyggere. Den galiciske regerings afgørelse, der blev truffet i 1996, repræsenterer endvidere en overtrædelse af EU-bestemmelserne om bekæmpelse af skadelige virkninger som følge af ikke-ioniserende stråling, i henhold til hvilke der skal etableres korridorer uden nogen form for varig aktivitet eller bebyggelse og gennemføres forudgående undersøgelser af de miljømæssige virkninger og under alle omstændigheder sikres indførelse af erstatnings- og ekspropriationsordninger. Hertil kommer, at der er et Leader-projekt i gang ved Merza, som den ureglementerede højspændingsledning vil få alvorlige konsekvenser for. Til trods for utallige henstillinger har hverken de galiciske eller de spanske myndigheder truffet de nødvendige foranstaltninger til at rette op på denne situation. Hvilke skridt vil Kommissionen på den baggrund tage for at afbøde virkningerne af alle de overtrædelser af EU-bestemmelserne, der er sket i Merza, og give beboerne behørig oprejsning? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier (2. marts 2000) Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0352/00

af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen

(14. februar 2000)

Om: Italiensk økonomisk initiativ i Serbien

Lørdagsudgaven af det italienske dagblad La Stampa indeholdt den 22. januar 2000 følgende nyhed: Italienske virksomheder bryder NATO-embargoen mod serberne handelsplads for Made in Italy i Beograd siden begyndelsen af februar har udbuddet omfattet telekommunikation, metallurgi, fødevarer og møbler mldr Consorzio Europeo Italia omfatter italienske virksomheder samt en fransk repræsentant: Paladini, Bigelli marmi, Santo Galeazzi Pagassus, Bulbarelli, Atb, Elf Aquitaine, Cacciamali, Samco, Inside International, Il Ponte, Ato Findley og Fineca. Sektorerne går lige fra fødevarer til metallurgi og fra telekommunikation til møbler mldr.

Mener Kommissionen ikke, at ovennævnte økonomiske initiativ er i modstrid med de afgørelser, der er truffet inden for Den Europæiske Union, og som blev bekræftet på ny på mødet mandag den 24. januar 2000, hvor Den Europæiske Unions udenrigsministre vedtog uden nogen indrømmelser at fastholde de økonomiske sanktioner mod regimet i Beograd? Hvad agter Europa-Kommissionens formand og kommissæren for konkurrence at gøre fra deres side for at modsætte sig ethvert initiativ, som går ud på at bryde embargoen over for Milosevic-regimet og samtidig beskytte markedet og konkurrencen mod økonomiske og handelsmæssige trekant-operationer, som er i modstrid med fællesskabsbestemmelserne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(16. marts 2000)

Rådets forordning (EF) nr. 1294/1999 af 15. juni 1999 om indefrysning af midler og forbud mod investeringer i forbindelse med Forbundsrepublikken Jugoslavien og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1295/98 og (EF) nr. 1607/98(1) vedrører et forbud mod at stille midler til rådighed for regeringerne i Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Serbiske Republik.

Consorzio Europeo Italias initiativ siges at have det sigte at fremme slaget af italienske varer og andre fællesskabsvarer i en afgiftsfri zone tæt ved Beograd, primært til kunder fra Rusland, Ukraine og Belarus, der ville have behov for visum til Italien, men ikke til Jugoslavien.

Kommissionen og de italienske myndigheder er for øjeblikket ved at undersøge, om ovennævnte initiativ, som tilsyneladende endnu ikke er gennemført i praksis, vil føre til investeringer i Den Serbiske Republik af midler, der stilles til rådighed af ovennævnte regeringer, og de vil holde nøje øje med sagen.

(1) EFT L 153 af 19.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0349/00 af Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) og Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen. Offentlig støtte og styrkelse af dominerende stilling på det spanske elmarked.



EF-Tidende nr. 303 E af 24/10/2000 s. 0180 - 0180



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0349/00 af Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) og Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Offentlig støtte og styrkelse af dominerende stilling på det spanske elmarked Hvordan vil Kommissionen i betragtning af det dobbeltmonopol, som behersker det spanske elmarked i sagen om offentlig støtte ved overgangen til fri konkurrence, anvende sit knæsatte princip om, at offentlig støtte under ingen omstændigheder må benyttes til at sikre en dominerende stilling? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (22. marts 2000) Kommissionens kontrol med statsstøtte indebærer, at man undersøger, i hvilket omfang den konkurrenceforvridning, statsstøtte nødvendigvis medfører, opvejes af støttens bidrag til den fælles interesse i et EU-perspektiv. I forbindelse med gennemgangen af sager om statsstøtte til strandede omkostninger vil Kommissionen anvende en metode, som medlemsstaterne allerede i juni 1999 diskuterede et forslag til. Denne metode tager bl.a. højde for den eksisterende konkurrence på det berørte marked. Formålet med støtten er således at kompensere for støtteberettigede strandede omkostninger, der er klart afgrænsede og individualiserede, og udbetalingen af støtte skal gøre det muligt at tage højde for den faktiske fremtidige konkurrenceudvikling, der måles ved kvantificerbare faktorer.