ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2806/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Antidumpingprocedure mod uforarbejdet bomuldsstof

1. Kan Kommissionen bekraefte, at den har indledt en antidumpingprocedure mod uforarbejdet bomuldsstof produceret i tredjelande?

2. I bekraeftende fald

a) ville det ikke vaere mere hensigtsmaessigt, hvis antidumpingproceduren drejede sig om forarbejdet stof og ikke et produkt, som udgoer en raavarer for de fleste europaeiske virksomheder, der producerer stof med paatrykt moenster og faerdigprodukter?

b) Er den igangvaerende procedure ikke i modstrid med den internationale oekonomiske situation, der er karakteriseret af en generel aabning af markederne og ikke af protektionistiske foranstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (13. november 1996)

Paa grundlag af en klage indgivet af den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet indledte Kommissionen den 21. februar 1996 en antidumpingprocedure vedroerende importen af fladvaevede, ublegede bomuldsstoffer med et indhold af bomuld paa mindst 85 vaegtprocent og med oprindelse i Egypten, Kina, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet.

I henhold til grundforordningen om antidumping ((Raadets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske Faellesskab. EFT L 56 af 6.3.1996. )) kan Kommissionen kun indlede en undersoegelse - og foelgelig foreslaa, at der traeffes foranstaltninger - naar en erhvervsgren i Faellesskabet indgiver en veldokumenteret klage. Da der ikke foreligger en klage vedroerende forarbejdede stoffer, er der intet juridisk grundlag for at indlede en antidumpingprocedure mod denne vare. Den eneste igangvaerende procedure vedroerende forarbejdede bomuldsstoffer omfatter sengelinned med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan. Denne procedure blev indledt den 13. september 1996.

Kommissionen vil sluttelig gerne understrege, at dumping er en illoyal handelspraksis, som er retsstridig i henhold til overenskomsten om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO). Faellesskabets antidumpinglovgivning, som fuldt ud er i overensstemmelse med WTO-overenskomsten, har kun til formaal at beskytte Faellesskabets producenter mod illoyal konkurrence og ikke at afbryde handelsforbindelserne mellem de involverede tredjelande og Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2519/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (25. september 1996)

Om: Kontrol med kvaliteten af forarbejdningen af citrusfrugter i Italien

Revisionsretten har i sin aarsberetning for regnskabsaaret 1994 peget paa talrige uregelmaessigheder i forbindelse med kontrollen med godkendelse og forarbejdning af citrusfrugter i Italien, herunder isaer den manglende dokumentation af kvalitetskontrollen. Kommissionen har erkendt, at den ud over den daarlige anvendelse af ordningen i 1993-1994 havde kendskab til problemer med de leverede produkters kvalitet.

Hvilke finansielle korrektioner har Kommissionen foretaget paa baggrund heraf?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. oktober 1996)

I sit svar paa Revisionsrettens bemaerkninger har Kommissionen anfoert, at der vil blive foreslaaet en finansiel korrektion for regnskabsaaret 1994.

Da regnskabsafslutningsproceduren for regnskabsaaret 1994 endnu ikke er afsluttet, har Kommissionen endnu ikke truffet afgoerelse om korrektionsbeloebet. Ved forberedelsen af regnskabsafslutningsdossieret for 1994 vil Kommissionen tage hensyn til de omstaendigheder, som Revisionsretten har omtalt, og paa det grundlag fastlaegge de relevante finansielle korrektioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2670/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Demokratisk underskud i anledning af BSE

Kogalskabssagen har paa bekymrende vis understreget afstanden mellem slot og borger, f.eks. har Kommissionen ikke gjort noget for at genoprette forbrugernes tillid i forbindelse med en potentiel trussel som encefalopatia spongiforme bovina.

Man anmoder Europa-Kommissionen om at forsoege at boede paa dette demokratiske underskud og gennemfoere en kortfristet aktion og hurtigst muligt udarbejde en ny foedevarepolitik baseret paa respekten for forbrugernes forventninger og praeference vedroerende produktionsmetoder, maerkning og kontrol.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. december 1996)

Efter fremkomsten af encefalopatia spongiforme bovina (ESB) i Det Forenede Kongerige i 1986 har Kommissionen paa faellesskabsplan truffet en lang raekke forskellige foranstaltninger eller har foreslaaet saadanne foranstaltninger med henblik paa at beskytte menneskets sundhed, at bekaempe ESB i Det Forenede Kongerige og at forhindre, at sygdommen breder sig til andre lande.

Efter de britiske myndigheders meddelelse den 20. marts 1996, om at man ikke kan udelukke, at der bestaar en forbindelse mellem ESB og Creutzfeldt Jacob-sygdommen, er der blevet truffet endnu strengere foranstaltninger, som f.eks. embargo mod produkter fra den britiske oksekoedindustri, stoerre bevillinger til forskning, oprettelse af et tvaerfagligt videnskabeligt udvalg, der skal raadgive Kommissionen og koordinere arbejdet i de videnskabelige udvalg under Kommissionen, som allerede er involveret i forbrugerbeskyttelse og bekaempelse af ESB, samraad med forbrugerorganisationerne og isaer forbrugerudvalget samt oprettelse af en arbejdsgruppe i Kommissionen med deltagelse fra flere tjenestegrene, for saaledes at sikre en bedre forbrugeroplysning og paa ny skabe tillid hos forbrugerne. Disse foranstaltninger vil blive videreudbygget for gradvist at genskabe forbrugernes tillid i loebet af de kommende maaneder. Den nye tillid goer sig allerede nu bemaerkbar ved et oeget forbrug af oksekoed i medlemsstaterne.

Kommissionen er for indevaerende i faerd med at udarbejde en groenbog om faellesskabslovgivningen paa levnedsmiddelomraadet. I denne groenbog behandles spoergsmaal som produktionsmetoder, etikering og videre foranstaltninger. Kommissionen vil opfordre forbrugerorganisationerne til at fremsaette deres kommentarer og forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2417/96 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: Jagttegn til statsborgere fra en anden medlemsstat

Kommissionen bedes besvare foelgende spoergsmaal i forbindelse med de skriftlige forespoergsler nr. 1754/82 ((EFT C 129 af 16.5.1983, s. 5. )), 0244/86 ((EFT C 290 af 17.11.1986, s. 35. )) og 2171/88 ((EFT C 227 af 4.9.1989, s. 20. )):

Har Kommissionen kendskab til, at enhver jaeger, som oensker at gaa paa jagt i en anden medlemsstat end der, hvor han har bopael, kan goere dette med et saakaldt gaestejagttegn, uden at han nogensinde har aflagt en proeve, hvilket statsborgerne i det paagaeldende land skal? Saaledes kan enhver udlaending i Nederlandene til enhver tid anmode om et saakaldt gaestejagttegn paa seks dage hos det lokale politi i Haag, kontoret for saerlige love.

Mener Kommissionen ikke, at der dermed sker en forskelsbehandling af borgerne i en medlemsstat, som skal aflaegge en proeve, og at det dermed er muligt at omgaa Kommissionens bestraebelser paa, at jaegere skal aflaegge en duelighedsproeve?

Har Kommissionen endvidere kendskab til, at Nederlandene udsteder jagttegn til jaegere, som har aflagt jagtproeven i Tyskland, Luxembourg og OEstrig, men ikke til franske jaegere, som har aflagt en proeve i departementerne Bas-Rhin og Haut-Rhin, selv om proeven dér er den samme som i Tyskland?

Har Kommissionen i overensstemmelse med svaret paa min forespoergsel nr. 0244/86 fortsat til hensigt at forelaegge et forslag om en europaeisk duelighedsproeve med henblik paa at bidrage til gennemfoerelsen af det europaeiske direktiv om beskyttelse af vilde fugle?

I bekraeftende fald i hvilken form, og i benaegtende fald hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (28. oktober 1996)

I sine besvarelser af skriftlig forespoergsel nr. 1754/82 og 244/86 har Kommissionen allerede paapeget, at der er storeforskelle medlemsstaterne imellem, med hensyn til, hvilke myndigheder der er ansvarlige for udstedelse af jagttegn, ligesom hvad angaar disse jagttegns art.

Raadets direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25. april 1979, s. 1. )) indeholder intet om duelighedsproever for jaegere. Det fremgaar kun af artikel 7, stk. 4, at medlemsstaterne skal sikre sig, at jagt - - - udoeves i overensstemmelse med princippet om en fornuftig udnyttelse og en oekologisk afbalanceret regulering af de paagaeldende fuglearter. Derfor er duelighedsproever et anliggende, som sorterer under de enkelte medlemsstater, og som Kommissionen ifoelge den nugaeldende lovgivning ikke har befoejelse til at beskaeftige sig med.

Desuden er Kommissionen som angivet i dens svar paa skriftlig forespoergsel nr. 244/86 af den opfattelse, at jagttegn ikke kan betragtes som et prioriteret anliggende paa faellesskabsniveau. Der foreligger paa indevaerende tidspunkt ingen forslag om foranstaltninger paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2969/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Rettigheder i den belgiske handelsflaade

Den saakaldte handelsflaadepool i Antwerpen, der bestaar af arbejdstagerorganisationer, skibsredere og den belgiske regering, forhandler tilsyneladende i oejeblikket om en aftale med foelgende maalsaetninger:

- Ophaevelse af naevnte handelsflaadepool.

- AEndring af gaeldende arbejdsforhold og sociale rettigheder i henhold til den nuvaerende aftale, der gaelder for poolen.

Dersom denne pool skulle blive ophaevet, ville de sociale rettigheder, der er opnaaet for arbejdstagere i Faellesskabet (1.200 belgiske arbejdstagere, 280 spanske, etc.) blive beroert.

Er Kommissionen i besiddelse af oplysninger om disse forhold? Har Kommissionen taget eller vil den tage skridt i retning af at sikre disse arbejdstageres rettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. december 1996)

Kommissionen ligger ikke inde med oplysninger om den eventuelle ophaevelse af handelsflaadepoolen i Antwerpen.

Organiseringen af denne pool af soefolk og forbindelserne mellem fagforeninger, arbejdsgivere og myndigheder i medlemsstaterne henhoerer under medlemsstaternes kompetence, og Kommissionen kan kun blande sig i saadanne spoergsmaal, hvis der sker en overtraedelse af faellesskabsretten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2265/96 af Pervenche Berès (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Graenseoverskridende overfoersler

Indtil 1995 var det gratis at overfoere fra en postgirokonto i Frankrig til en konto i OEstrig. Men efter den 24. januar 1996, hvor Frankrig blev tilsluttet Eurogiro opkraeves der en afgift paa 1% med et mindstebeloeb paa FRF 50.

For lande, der ikke er tilsluttet Eurogiro, opkraeves der kun en afgift paa FRF 20.

Er det normalt, at afgifterne skal vaere hoejere inden for Den Europaeiske Union?

Er Kommissionen klar over, at saadanne fremgangsmaader skader Den Europaeiske Unions anseelse i offentligheden?

Kan Kommissionen give nogen forklaring paa dette forhold?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (18. november 1996)

Kommissionen har foretaget en naermere undersoegelse af det forhold, som det aerede medlem beskriver. Det synes at fremgaa af samtaler med EuroGiro, at det aldrig har vaeret gratis at overfoere fra en postgirokonto i Frankrig til en konto i OEstrig. Indtil udgangen af 1995 blev der opkraevet en afgift paa 20 FRF for alle papirbaserede betalingstransaktioner samt for alle transaktioner, der blev gennemfoert via det nye EuroGiro i forsoegsperioden. Ved udgangen af 1995 blev alle papirbaserede transaktioner i form af giroindbetalinger til EuroGiro-lande erstattet af nye EuroGiro-transaktioner, der giver en bedre servicekvalitet, frem for alt en hurtigere gennemfoerelse. Afgiften for EuroGiro-overfoersler beloeber sig til 0,1% af det overfoerte beloeb, dog mindst 50 FRF. Papirbaserede transaktioner anvendes fortsat ved overfoersler til visse fransktalende afrikanske lande og lande (eksklusive stoerstedelen af medlemsstaterne), som endnu ikke er tilsluttet det nye EuroGiro-betalingssystem. For disse transaktioners vedkommende er afgiften stadig 20 FRF.

Kommissionen konkluderer, at dette forhold er et udtryk for en normal forretningsbeslutning i overensstemmelse med princippet om en aaben markedsoekonomi med fri konkurrence. Kommissionen mener derfor ikke, at disse beslutninger, der er truffet af en gruppe postgirobanker, skader EU's anseelse i offentligheden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2223/96 af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Faellesskabsordning for beskyttelse af territorialfarvande

Under henvisning til:

kongelig anordning for Kongeriget Belgien af 21. juni 1994 om indfoerelse af fiskerilicenser og omfattende midlertidige foranstaltninger til gennemfoerelse af faellesskabsordningen for bevarelse og forvaltning af ressourcerne, artikel 19;

Raadets forordning (EOEF) nr. 3760/92 ((EFT L 389 af 31.12.1992, s. 1. )) af 20. december 1992 om en faellesskabsordning for fiskeri og akvakultur, artikel 6, stk. 2, og bilag I;

at Europa-Kommissionen i sin skrivelse af 18. januar 1995 giver udtryk for, at de saerlige fangstrettigheder for statsborgere fra andre medlemsstater inden for de belgiske kystfarvande er reguleret ved den umiddelbare anvendelighed af bestemmelserne i artikel 6, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 sammenholdt med denne forordnings bilag I;

at Europa-Kommissionen i sin skrivelse af 24. marts 1995 opfordrede de belgiske myndigheder til at traeffe de noedvendige foranstaltninger til at ophaee artikel 19, stk. 3, i kongelig anordning af 21. juni 1994 inden for en frist af én maaned;

kongelig anordning af 4. maj 1995 om aendring af kongelig anordning af 21. juni 1994 om indfoerelse af fiskerilicenser og omfattende midlertidige foranstaltninger til gennemfoerelse af faellesskabsordningen for bevarelse og forvaltning af ressourcerne, hvorved artikel 19, stk. 3, i kongelig anordning af 21. juni 1994 ophaeves.

Hvad agter Kommissionen paa baggrund af ovennaevnte at foretage sig for at sikre overholdelsen af naevnte forordning (EOEF), idet fiskerfartoejer fra andre medlemsstater stadig driver fangst i de belgiske kystfarvande og kontrollen med overholdelsen af forordningen saaledes aabenbart er utilstraekkelig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (17. oktober 1996)

I henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 3760/92 har fartoejer fra andre medlemsstater tilladelse til at udoeve fiskeriaktiviteter i Belgiens kystfarvande.

De nationale kontrolmyndigheder har enekompetence til at sikre, at alle de fartoejer, som udoever fiskeri i det paagaeldende lands farvande, overholder de relevante bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger.

Alle medlemsstaters, og dermed ogsaa Belgiens, nationale kontrolaktiviteter overvaages af Kommissionen gennem dens fiskeriinspektoerers kontrolbesoeg. Der foretages hvert aar for hver enkelt medlemsstat en vurdering af, hvor effektiv kontrollen er, og hvor store ressourcer der saettes ind paa kontrolopgaver. Kommissionen fandt for 1994 ikke noget vidnesbyrd om, at ikke-belgiske fartoejer ikke blev inspiceret, eller at denne fartoejskategori ikke overholdt de relevante regler ((Kontrollen med den faelles fiskeripolitik KOM(96) 100 endelig. udg. )). Hvis Kommissionen modtager oplysninger, der giver anledning til at formode, at inspektionen og overvaagningen er utilstraekkelig, vil den undersoege sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2300/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Handicappedes ret til at deltage i almindelige programmer

I hvilket omfang er der truffet foranstaltninger til at respektere handicappedes ret til at deltage i almindelige programmer som LEONARDO, SOCRATES, PHARE, TACIS og andre relevante faellesskabsprogrammer?

Hvordan agter Kommissionen at forbedre sin indsats paa dette omraade i forbindelse med fremtidige indkaldelser af ansoegninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (18. oktober 1996)

Alle Faellesskabets programmer paa omraadet uddannelse og erhvervsuddannelse omfatter foranstaltninger med sigte paa at sikre handicappedes deltagelse.

Programmet Ungdom for Europa tager sigte paa at tilskynde til ugunstigt stilledes deltagelse, herunder fysisk eller mentalt handicappede unge. En tredjedel af aarsbudgettet under dette program reserveres til projekter, der omfatter ugunstigt stillede unge.

I overensstemmelse med afgoerelsen om dets oprettelse imoedekommer Socrates-programmet de handicappedes behov gennem en raekke positive saerforanstaltninger, bl.a. ved at der gives prioritet til projekter, som vedroerer uddannelse af unge handicappede.

Afgoerelsen om oprettelse af Leonardo-programmet indeholder ligeledes en bestemmelse om, at et af programmets maal er fremme af handicappedes ligeberettigede adgang til en oprindelig erhvervsuddannelse, efter- og videreuddannelse. Handicappede er saaledes blandt maalgrupperne for programmets aktioner og vel at maerke som en prioriteret gruppe. Der blev f.eks. i 1995 godkendt 17 projekter, som specifikt henvendte sig til handicappede.

Programmerne Phare og Tacis har omfattet igangsaetning af specifikke aktioner til fordel for handicappede gennem aktioner udviklet i underprogrammerne Democratie og Lien. Disse initiativer finansierer bl.a. projekter ivaerksat af ikke statslige organer med sigte paa at fjerne forskelsbehandling og fremme handicappedes sociale integration.

Endelig har Kommissionen inden for rammerne af sin nye strategi for handicappedes lige muligheder til hensigt at gennemfoere en generel styrkelse af handicappedes rettigheder og imoedekommelse af deres behov paa de forskellige faellesskabspolitiske omraader. Der er vedtaget en raekke initiativer med dette formaal.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2359/96 af Gianfranco DELL'ALBA til Kommissionen. Det foreløbige budgetforslag 1997



EF-Tidende nr. C 060 af 26/02/1997 s. 0143



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2359/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (27. august 1996) Om: Det foreloebige budgetforslag 1997 Selv om det er positivt, at Kommissionen har besluttet at oprette en ny budgetpost A-3014, Foreningen »Vort Europa«, bedes den begrunde, hvorfor den er rede til at stoette igangsaetningen af denne forening, og kan den oplyse, om denne stoette gives som medfinansiering, eller om den er foreningens eneste finansieringskilde? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (10. oktober 1996) Foreningen »Vort Europa«s maalsaetninger er af umiddelbar interesse for det igangvaerende arbejde paa faellesskabsplan. Kommissionen har vurderet, at stoette til dette initiativ vil kunne saette skub i overvejelserne om den europaeiske integration. Stoetten gives som medfinansiering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2363/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Menneskerettigheder i De Forenede Stater

Jeg rettede tidligere paa aaret en skriftlig forespoergsel til Kommissionen, og Marin oplyste i sit svar (E-0681/96) ((EFT C 185 af 25.6.1996, s. 79. )), at »I alle samarbejdsaftaler skal der udtrykkeligt henvises til, at respekten for de demokratiske principper og menneskerettighederne udgoer et vaesentligt element i aftalen. Sammenhaengen mellem...menneskerettigheder og straffelovgivning, herunder de proceduremaessige aspekter er aabenlys«.

Den Internationale Juristkommission har paapeget, at anvendelsen af doedsstraf i De Forenede Stater er baade arbitraer og racediskriminerende, og det vil paa den baggrund vaere interessant at vide, om Kommissionen vil rejse dette spoergsmaal om alvorlige kraenkelser af menneskerettighederne under fremtidige forhandlinger om handelsaftaler, eller kan saadanne aktioner kun komme paa tale over for fattigere lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (4. oktober 1996)

Kommissionen er enig i, at anvendelsen af doedsstraf er et alvorligt spoergsmaal, og at de garantier, der er indeholdt i Den Internationale Konvention om borgerlige og politiske rettigheder og andre internationale instrumenter, skal overholdes.

Kommissionen mener imidlertid ikke at spoergsmaalet behoever at blive rejst over for De Forenede Stater, hvor retfaerdighed navnlig garanteres i form af retten til forsvar og adgang til appelinstanser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2466/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Boerns vilkaar

Der findes 120 millioner boern i Europa, og der er fare for, at et voksende antal af disse vil blive ofre for social udstoedelse. EU-traktaten indeholder ingen saerlige bestemmelser om beskyttelse af boern.

Paataenker Kommissionen paa baggrund heraf at fastlaegge nye programmer eller supplere de allerede eksisterende programmer vedroerende acceptable levevilkaar med henblik paa at give boern et acceptabelt liv uanset foraeldrenes situation paa arbejdsmarkedet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. oktober 1996)

Kommissionens meddelelse om familiepolitik ((KOM(89) 363 endelig udg. )) indeholdt et forslag om et regelmaessigt samraad paa faellesskabsplan, som skulle daekke virkningen af Faellesskabets politik paa andre omraader for familien, herunder isaer beskyttelsen af boern, og tage hensyn til Europa-Raadets og andre internationale organers aktiviteter i sammenhaeng med den internationale konvention om boerns rettigheder.

Under budgetkonto B3-4100 (familiepolitik) finansierer Kommissionen Det Europaeiske Observatorium for National Familiepolitik. Dette observatoriums aarsrapporter indeholder kapitler om familier med stressproblemer, hvilket omfatter boernemishandling (der som oftest finder sted i familien) og vold i familien. Disse rapporter udsendes til noeglepersoner i den politiske og sociale sektor i alle medlemsstaterne.

Der er endvidere blevet samfinansieret en raekke projekter under den samme budgetkonto, herunder forskning i boerns vilkaar i Europa og stoette fra ikke-statslige organer, der er aktive paa dette omraade.

Under budgetkonto B3-4103 (fattigdom og social udelukkelse) har Kommissionen stoettet en raekke modelaktioner og projekter med sigte paa at hjaelpe boern, der beroeres af social udelukkelse.

Det er dog medlemsstaternes myndigheder, der har hovedansvaret for baade bekaempelsen af social udelukkelse og gennemfoerelsen af en familiepolitik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2389/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Salg af aviser

Har Kommissionen taget resultaterne af den undersoegelse, som Udvalget om Monopoler og Virksomhedssammenslutninger gennemfoerte i 1993 om salg af aviser, til efterretning?

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger vedroerende disse resultater under henvisning til eksisterende lovgivning i andre EU-medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (2. oktober 1996)

Den rapport, der blev offentliggjort af Udvalget om Monopoler og Virksomhedssammenslutninger i 1993, omhandlede salg af aviser i Det Forenede Kongerige. Paastande om konkurrencebegraensende adfaerd i de enkelte medlemsstater, som ikke paavirker samhandelen mellem medlemsstaterne, skal undersoeges af de relevante nationale organer og ikke af Kommissionen. Paa det paagaeldende tidspunkt var der intet, der tydede paa, at samhandelen mellem medlemsstater var paavirket som foelge af politikker og praksis med hensyn til salg af aviser i Det Forenede Kongerige.

Rapporten fra Udvalget om Monopoler og Virksomhedssammenslutninger foerte derfor til indfoerelse af foranstaltninger, som var beregnet paa at imoedegaa de konkurrencemaessige problemer, der var konstateret i Det Forenede Kongerige. Siden da har det britiske konkurrenceraad (Office of Fair Trading) overvaaget de aendringer, der er sket inden for salg af publikationer generelt.

Eftersom politikker og praksis med hensyn til salg af aviser i de enkelte medlemsstater ikke paavirker samhandelen mellem medlemsstaterne, har Kommissionen ikke til hensigt at undersoege sagen yderligere. Hvis der fremkommer nye oplysninger, er Kommissionen dog som altid parat til at tage denne holdning op til fornyet overvejelse.