SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2526/01

af Antonios Trakatellis (PPE-DE) og Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE)til Kommissionen

(19. september 2001)

Om: Kontrol og forelæggelse af oplysninger vedrørende naturalisering og erhvervelse af græsk statsborgerskab

Ifølge kommissær Vitorinos svar på en forespørgsel (E-1438/01(1)) om indvandringsbølgen i Grækenland, gav de græske myndigheder meddelelse om i alt 22 078 indvandrere i 1997 og 12 630 i 1998 samt om, at i alt 930 personer erhvervede græsk indfødsret i 1997 og 807 i 1998, hvorimod de ikke forelagde nogen oplysninger for årene 1999 og 2000. Disse oplysninger stemmer ikke overens med meddelelserne fra det græske udenrigsministerium, ifølge hvilke der er gennemført hjemvendelsesprocedurer for 135 000 personer af græsk afstamning fra det tidligere Sovjetunionen, som har opnået græsk statsborgerskab.

På grundlag af den græske lov nr. 2790/2000 om reintegration af hjemvendende grækere fra det tidligere Sovjetunionen, som foreskriver hurtige procedurer for opnåelse af græsk indfødsret, og lov nr. 2910/2001, der regulerer betingelserne for udlændinges indrejse og ophold på græsk område samt opnåelse af græsk indfødsret gennem naturalisering, skabes de nye rammer for Grækenlands indvandringspolitik.

1. Hvor stort er det nøjagtige antal af hjemvendte personer af græsk afstamning fra det tidligere Sovjetunionen, som har opnået græsk statsborgerskab, og hvor mange har opnået græsk statsborgerskab ved naturalisering i perioden 1993-2001, og hvor mange indvandrere er der i Grækenland i dag?

2. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet på baggrund af, at den græske regering ikke har forelagt oplysninger for perioden 1999-2000, og at antallet af naturaliserede personer ikke svarer til de foreliggende oplysninger om indrejste udlandsgrækere og indvandrere?

3. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe med henblik på at sikre forelæggelse af tilstrækkelige og pålidelige oplysninger om indvandring og asylspørgsmål med henblik på at fremme den fælles indvandringspolitik i Den Europæiske Unions medlemsstater?

4. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre gennemskueligheden af oplysningerne om illegal indvandring og ulovlig indrejse samt sikre, at EU's bestemmelser overholdes i forbindelse med modtagelse af indvandrere i Grækenland på grundlag af Schengen-regelværket?

(1) EFT C 350 E af 11.12.2001, s. 154.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(12. november 2001)

1. Det fremgår af de statistikker, som Grækenland har tilsendt Kommissionen, at i alt 5 897 personer opnåede græsk statsborgerskab i perioden 1993-1998. Kommissionen råder ikke over tilstrækkelige data til at vurdere, hvor stor en del af disse personer, der kom fra det tidligere Sovjetunionen. Kommissionen kender ikke årsagerne til, hvorfor disse personer fik tildelt græsk statsborgerskab.

Med hensyn til det samlede antal indvandrere i Grækenland i 1997, der er det seneste år, hvorfor der foreligger oplysninger, var der ca. 161 000 personer med bopæl i Grækenland, der ikke havde græsk statsborgerskab.

2. Kommissionen udsender i november 2001 et spørgeskema vedrørende oplysninger om indvandring i referenceperioden 2000. Grækenland har meddelt, at det ikke har været muligt at forelægge disse oplysninger for referenceperioden 1999 på grund af tekniske problemer og problemer på edb-området. Kommissionen vil fortsætte sit nære samarbejde med de græske statistiske myndigheder for at fremme tilvejebringelsen af statistiske oplysninger.

Ved ansøgning om statsborgerskab anvendes en anden procedure end ved indvandring. Personer, der erhverver statsborgerskab, er ofte personer, der er indvandret, eller hvis forfædre er indvandret på et tidligere tidspunkt. Der kan derfor forventes en forskel mellem antallet af indvandrere (af græsk eller ikke-græsk afstamning) og det antal, der har opnået statsborgerskab i en bestemt periode.

3. I meddelelserne om Fællesskabets indvandringspolitik(1), en fælles asylprocedure og en ensartet status, der gælder i hele EU for personer, der har opnået asyl(2), understreges det, at der er behov for flere oplysninger om migrationsmønstrene og -strømmene til og fra Unionen. I maj 2001 godkendte Rådet (retlige og indre anliggender) konklusioner om statistikker, der fastlægger principperne og målene for det fremtidige arbejde for at forbedre udvekslingen af statistikker om asyl og indvandring og en fælles analyse. Det bestemmes bl.a., at der skal offentliggøres relevante EU-statistikker og en årlig offentlig rapport, der indeholder en analyse af udviklingen og tendenserne. I konklusionerne opfordres Kommissionen til at fremsætte forslag til en omfattende og sammenhængende ramme for en fremtidig aktion. Kommissionen vil endvidere oprette et europæisk virtuelt observationscenter for indvandring, det vil sige et virtuelt netværk, der består af et net af nationale punkter, der er i forbindelse med hinanden og knyttet til et hoved-websted, som indsamler oplysninger om indvandring.

4. Kommissionen har med regelmæssige mellemrum indsamlet oplysninger fra medlemsstaterne om asyl og ulovlig indvandring, men medlemsstaterne har hidtil være modvillige med hensyn til at offentliggøre disse oplysninger. EU-statistikker er offentligt tilgængelige, bortset fra statistiske oplysninger, som giver mulighed for at identificere enkeltpersoner, enten direkte eller indirekte, og dermed afsløre informationer om enkeltpersoner, der kan identificeres. Selv om det i konklusionerne fra maj 2001 fremhæves, at arbejdet med tilvejebringelse af statistikker om asyl og indvandring skal foregå efter disse regler, erkendes det dog, at man skal være opmærksom på følsomme spørgsmål. Kommissionen konsulterer i øjeblikket medlemsstaterne for at vurdere, i hvilket omfang oplysninger om ulovlig indvandring og indrejse skal betragtes som følsomme og derfor skal være underlagt restriktioner med hensyn til offentliggørelse.

Med hensyn til foranstaltninger for at håndhæve bestemmelserne i henhold til gældende EU- og Schengen-regler anføres det, at de græske myndigheder er ansvarlige for, at de eksisterende fælles regler overholdes, især hvad angår udstedelse af visa og grænsekontrol. Kommissionen forstår imidlertid, at effektiv håndhævelse af de eksisterende regler er et hovedkrav, ikke alene for at sikre de fælles ydre grænser, men også i forbindelse med overvejelser omkring videreudvikling af en fælles indvandringspolitik, især som led i bekæmpelsen af ulovlig indvandring. Det er derfor nødvendigt at overveje den fremtidige overvågningsindsats, f.eks. ved i fællesskab at screene konsulater eller grænseposter ved de ydre grænser. Dette spørgsmål belyses bl.a. i den meddelelse om en fælles indsats for forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig indvandring, som Kommissionen offentliggør i den nærmeste fremtid.

(1) KOM(2001) 387 endelig udg.

(2) KOM(2000) 755 endelig udg.