ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3712/97 af Outi Ojala (GUE/NGL) til Kommissionen (12. november 1997)

Om: Transportstrejken i Frankrig

Den 2.11.1997 fremsatte tre kommissionsmedlemmer en faelles udtalelse, hvori det konstateres, at hindringen for vejtransporterne, som skyldes de franske transportoerarbejderes strejke, i alvorlig grad hindrer det indre markeds effektive funktion. I udtalelsen paapeges ogsaa, at Kommissionen har pligt til at sikre, at varer og personer kan bevaege sig frit, og at det indre marked fungerer effektivt.

1. Mener Kommissionen, at den har til opgave at traeffe foranstaltninger til at goere en ende paa de strejker, der skader det indre markeds effektivitet? Hvilke foranstaltninger ville der kunne blive tale om?

2. Hvordan definerer Kommissionen strejker, der skader det indre markeds funktion? Hvilke andre sektorer end transport kunne komme paa tale?

3. Mener Kommissionen, at den ikke ved en saadan indgriben bringer en af de europaeiske borgeres grundlaeggende rettigheder - strejkeretten - i fare?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (6. januar 1998)

EU-borgernes ret til at kunne strejke hoerer med blandt de grundlaeggende rettigheder i alle medlemsstaternes retsorden og skal derfor respekteres af alle parter, herunder ogsaa af Kommissionen. Denne har dog ikke - og soeger heller ikke at opnaa - befoejelser til at kunne paalaegge bestemte foranstaltninger med henblik paa at loese nationale konflikter mellem arbejdsgivere og fagforeninger.

Som fastsat i EF-traktaten kan Kommissionen tage initiativ til at opretholde den frie bevaegelighed, hvis og naar det fastslaas, at en medlemsstat ikke har taget de noedvendige skridt til at sikre denne frihed.

Den erklaering, det aerede medlem henviser til, vedroerer forholdsregler, Kommissionen kan ivaerksaette eller allerede har ivaerksat i situationer, hvor en konflikt kan forhindre eller rent faktisk er til hinder for den frie bevaegelighed. Blandt saadanne forholdsregler indgaar skriftlige og personlige kontakter til fagministrene i den paagaeldende medlemsstat med henblik paa at minde disse om deres forpligtelser i henhold til EF-traktaten og faa naermere redegoerelser om den informationsformidling eller de foranstaltninger, der er ivaerksat med henblik paa at faa ophaevet blokaderne samt etablere alternative ruter for at afboede de negative virkninger for transportvirksomhederne.

Ingen af disse initiativer indskraenker Kommissionens muligheder for om noedvendigt at retsforfoelge medlemsstaten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3606/97 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (13. november 1997)

Om: Meddelelse fra Kommissionen om konsekvenserne af euroens indfoerelse for kapitalmarkederne (KOM(97)0337)

Andet afsnit i selve rapporten indeholder forskellige betragtninger over konsekvenserne af euroens indfoerelse for aktiemarkederne. I en af de betragtninger, som vedroerer boersforretninger, hedder det:

»da der ikke hersker nogen taettere sammenhaeng mellem en akties paalydende vaerdi og den kurs, som den handles til, findes der ingen staerke argumenter for at notere og omsaette vaerdipapirer i dels euro, dels nationale valutaer«.

Kan Kommissionen goere naermere rede for dette punkt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (12. januar 1998)

I Kommissionens meddelelse om konsekvenserne for kapitalmarkederne af euroens indfoerelse ((KOM(97) 337. )) behandles spoergsmaalet om, hvordan man skal beregne aktiers paalydende vaerdi ved redenomineringen til euro. Konsekvenserne af at redenominere den paalydende vaerdi af aktier til euro vil vaere meget begraenset. Der er ingen sammenhaeng mellem en akties paalydende vaerdi og den kurs, den handles til. Aktier repraesenterer blot enheder af den samlede kapitalmaengde. Redenomineringen af saadanne enheder aendrer intet ved deres relative stoerrelse og antal. Redenomineringen vil formentlig kun faa begraenset eller slet ingen indflydelse paa markedslikviditeten og markedstransaktioner. Ikke desto mindre er der god grund til at foretage en redenominering: den paalydende vaerdi er et permanent kendetegn ved aktien og udloeber ikke med tiden paa samme maade, som andre vaerdipapirer og finansielle kontrakter goer det.

I Kommissionens meddelelse bemaerkes det ogsaa, at behovet for en redenominering reelt vil forsvinde, hvis man gaar over til aktier uden paalydende vaerdi (dvs. aktier, der blot repraesenterer broekdele af kapitalmaengden). Dette vil fordre en aendring af lovgivningen i de fleste medlemsstater.

De europaeiske fondsboerser har bebudet, at de agter at omlaegge al handel og notering til euro paa én gang den 1. januar 1999 (Big Bang-metoden). Denne faelles dato er blevet aftalt for at saette markedsdeltagerne i stand til at aendre deres systemer, vel vidende at alle vaerdipapirer vil blive handlet i euro. For mange haenger denne beslutning ogsaa sammen med, at de ikke kan handle i flere valutaer (nogle fondsboerser kan ikke haandtere handler i den nationale valuta sideloebende med handler i euro). Da der ikke er nogen sammenhaeng mellem en akties paalydende vaerdi og kursen paa den paagaeldende aktie, vil overgangen til euro vaere komplet.

Det skal bemaerkes, at mens obligationer vil blive handlet i euro fra begyndelsen af OEMU's overgangsfase, vil banker og andre finansieringsinstitutter vaere noedsaget til at gennemfoere en konvertering, naar det er noedvendigt for at foretage afregninger paa deres kunders konti i den valuta, som kunderne vaelger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4095/97 af Peter Truscott (PSE) til Kommissionen (16. januar 1998)

Om: Bevillinger til Hertfordshire fra 1994-1997 fra PHARE og TACIS

Kan Kommissionen oplyse, hvor store beloeb Hertfordshire har modtaget fra PHARE og TACIS i 1994, 1995, 1996 og 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (5. februar 1998)

Formaalet med midlerne fra Phare og Tacis er at bistaa landene i Central- og OEsteuropa og henholdsvis De Nye Uafhaengige Stater og Mongoliet. Der stilles ikke midler til raadighed fra disse programmer til omraader inden for Faellesskabet. Der er organisationer fra den offentlige og den private sektor inden for Faellesskabet, som er involveret i gennemfoerelsen af programmerne Phare og Tacis. Kommissionen har ikke regionale statistikker fra de enkelte lande herover.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3450/97 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: Graenseoverskridende fordringer ved konkursbehandling

Hvilke foranstaltninger er der blevet truffet for at give kreditorer mulighed for at goere skyldige fordringer gaeldende i tilfaelde af konkurs, hvor debitors virksomhed har hjemsted i en anden medlemsstat?

Findes der i betragtning af den videre udvikling af det indre marked, mekanismer, der goer det lettere at inddrive fordringer, som goeres gaeldende inden for Den Europaeiske Union, men vedroerer andre medlemsstaters suveraenitetsomraade?

Hvis ikke, er der da planlagt foranstaltninger paa dette omraade i naer fremtid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (6. januar 1998)

Kommissionen kan oplyse, at konkurskonventionen af 1995, der er undertegnet af alle medlemsstaterne undtagen Det Forenede Kongerige, indeholder bestemmelser om, at kreditorerne kan intervenere i konkursbehandlingen. I henhold til konventionen har kreditorer, der har deres saedvanlige opholdssted, bopael eller hjemsted i en medlemsstat, ret til skriftligt at anmelde fordringer under en konkursbehandling, der er indledt i en anden medlemsstat.

Saa snart konkursbehandlingen er indledt i en medlemsstat skal retten eller den kurator, der er udpeget af denne, ifoelge konventionens bestemmelser omgaaende underrette de kendte kreditorer. Meddelelsen skal indeholde oplysninger om tidsfrister, om sanktioner i tilfaelde af manglende overholdelse af fristerne og om den person eller instans, som fordringerne skal anmeldes til. Det skal fremgaa af meddelelsen, om kreditorer med privilegerede krav eller tingslig sikkerhed behoever at anmelde deres fordring.

Kreditorerne skal indsende kopi af eventuel dokumentation med oplysninger om fordringens art, hvornaar den er opstaaet samt dens stoerrelse og anfoere, om der er tale om en privilegeret fordring, tingslig sikkerhed, eller om der paaberaabes ejendomsforbehold samt om, hvilke formuegenstande den paaberaabte sikkerhed omfatter. Fordringen kan anmeldes paa det officielle sprog i den stat, hvor kreditor har sit saedvanlige opholdssted, sin bopael eller sit hjemsted. Anmeldelsen af fordringen skal vaere forsynet med overskriften »anmeldelse af fordring« affattet paa det officielle sprog i den stat, hvor konkursbehandlingen indledes. Det kan om noedvendigt kraeves, at kreditor fremlaegger en oversaettelse.

Disse rettigheder vil foerst gaelde for kreditorer med graenseoverskridende fordringer, naar konventionen er traadt i kraft. I henhold til artikel 49, stk. 3, i konventionen skal denne ratificeres af parlamenterne i alle signatarstaterne. Konventionen kan ikke traede i kraft, fordi den endnu ikke er ratificeret af Det Forenede Kongerige.

For at afhjaelpe denne situation vil Kommissionen undersoege, hvilke muligheder der er for at goere fremskridt paa dette omraade, herunder navlig om der er behov for et forslag til retsakt for at faa gennemfoert 1995-konventionens bestemmelser.
16. 6. 98 DA C 187/113 De Europæiske Fællesskabers Tidende
(98/C 187/174) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4040/97
af Jesu ·s Cabezo ·n Alonso (PSE) til Kommissionen
(14. januar 1998)
Om: Ansłgninger om at blive udpeget til europæisk kulturby
Hvilke byer har hidtil indgivet ansłgning med henblik på at blive udvalgt til europæisk kulturby efter år 2000?
(98/C 187/175) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4041/97
af Jesu ·s Cabezo ·n Alonso (PSE) til Kommissionen
(14. januar 1998)
Om: Kriterier for udpegelse til europæisk kulturby
Agter Kommissionen at fremsætte forslag med fastlæggelse af kriterier for Rådets (kultur) udpegelse af
europæiske kulturbyer efter år 2000?
Samlet svar
afgivet på Kommissionens vegne af Marcelino Oreja
på skriftlige forespłrgsler E-4040/97 og E-4041/97
(6. februar 1998)
Kommissionen henviser det ærede medlem til dens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgłrelse om et
fællesskabsinitiativ til fordel for arrangementet »Den Europæiske Kulturby«, som Kommissionen harfremlagt (
1). Det ærede medlem henviser især til afgłrelsens artikel 2 og 3.
(1) EFT C 362 af 28.11.1997
(98/C 187/176) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4043/97
af Jesu ·s Cabezo ·n Alonso (PSE) til Kommissionen
(14. januar 1998)
Om: Lłsladelse af cubanske dissidenter
Har Kommissionen foretaget skridt over for de cubanske myndigheder med henblik på at opnå lłsladelse af de
cubanske statsborgere Marta Beatriz Roque, Rene ·G o·mez, Vladimiro Roca og Fe ·lix Bonne, der er fængslede,
blot fordi de tilhłrer grupper fra den cubanske opposition?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Manuel Mar ·n
(29. januar 1998)
EU foretog gennem formandskabets repræsentant i Havana to officielle henvendelser i juli 1997 med en
anmodning om at lłslade de fire dissidenter, som det ærede medlem nævner. Disse henvendelser blev stłttet afKommissionen og foretaget i dennes navn inden for rammerne af EUs fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Da Kommissionens repræsentanter for nylig tog kontakt med de cubanske myndigheder, lod de klart forstå, at
frigivelsen af de fire dissidenter og, ud fra en mere generel betragtning, en ændring i myndighedernes holdningtil oppositionen, så fundamentale rettigheder som ytrings- og forsamlingsfrihed respekteres, vil være en af defaktorer, som er afgłrende for, om EU vil kunne overveje en uddybning af sine samarbejdsrelationer med Cuba.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3441/97 af Nel van Dijk (V) til Kommissionen (31. oktober 1997)

Om: »Aznar«-protokollen

Har Kommissionen en forklaring paa forskellen mellem de tal vedroerende antallet af asylansoegninger fra statsborgere fra EU-medlemsstater i andre medlemsstater, som den er fremkommet med ((Svar fra kommissaer Gradin paa min skriftlige forespoergsel E-1356/97 - EFT C 373 af 9.12.1997, s. 110. )), og de tal, som UNHCR raader over ((UNHCR, »EU nationals seeking asylum in EU Member States: some statistical evidence, 1985-1995«. ))?

Kan Kommissionen i samraad med UNHCR forelaegge korrekte statistikker?

Hvilke medlemsstater - foruden Belgien ((Erklaering fra Belgien om protokollen om asyl for statsborgere i Den Europaeiske Unions medlemsstater. )), Nederlandene ((Udenrigs- og justitsministrenes svar paa skriftlige forespoergsler af Rosenmoeller (GroenLinks), Andetkammeret, Forespoergsler, 26. september 1997. )) og Sverige ((Migration News Sheet, no. 173, s. 13. )) - har i mellemtiden erklaeret, at de til trods for »Aznar-protokollen« til Amsterdam-traktaten vil behandle enhver asylansoegning fra en statsborger i en anden medlemsstat?

Er Kommissionen rede til at tilskynde de oevrige medlemsstater hertil for at begraense den skade, som »Aznar-protokollen« forvolder ved gennemfoerelsen af flygtningekonventionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (8. december 1997)

De tal, der blev givet i Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-1356/97 ((EFT C 373 af 9.12.1997, s. 110. )), er et resultat af de enkelte medlemsstaters egne statistikker over asylansoegninger, der er indgivet og registreret der. UNHCR's statistikker bliver til sag for sag ude i lokalkontorerne, hvorimod Eurostat er afhaengig af statistikker fra medlemsstaterne. Kommissionen er klar over, at tallene fra UNHCR ofte er hoejere end tallene fra medlemstaterne, hvilket nok er et udtryk for forskellige indsamlingsgrundlag og forskellig metodik. Kommissionen undersoeger derfor, hvordan indsamlingsmetoderne kan forbedres for at undgaa statistiske uoverensstemmelser i fremtiden.

Kommissionen er ikke bekendt med, at nogen anden medlemsstat end Belgien har undertegnet en formel erklaering om, at den vil foretage en individuel behandling af asylansoegninger fra statsborgere i andre medlemsstater. Kommissionen tolker dog ikke fravaeret af saadanne erklaeringer fra andre medlemsstater som et udtryk for, at de ikke vil leve op til deres forpligtelser i henhold til Genève-konventionen af 1951. Kommissionen gjorde det tvaertimod klart i sit svar paa Jonas Sjoestedts mundtlige forespoergsel nr. H-600/97 under spoergetiden i Europa-Parlamentets moedeperiode i september 1997 ((Europa-Parlamentets forhandlinger (september 1997). )), at den, selv om den ansaa det for uheldigt, at protokollen var blevet medtaget i Amsterdam-traktaten, med tilfredshed bemaerkede, at det i praeamblen til protokollen udtrykkeligt staar, at den respekterer karakteren af og maalene i Genève-konventionen ((Europa-Parlamentet, det fuldstaendige moedereferat af 16.9.1997, side 69. )) om flygtninges retsstilling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3720/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: Pasningstilskud i EU-medlemsstaterne

Kommissionen bedes for hver medlemsstat fremlaegge en oversigt over stoerrelsen af tilskud, der betales til personer, der passer en handicappet, en aeldre eller boern?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (8. januar 1998)

Kommissionen har igangsat en undersoegelse om plejning af aeldre i medlemsstaterne, som vil blive offentliggjort i foerste halvaar af 1998. Denne undersoegelse vil blive fremsendt til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat, saa snart den foreligger.

Det gensidige informationssystem om dokumentation for social sikring (MISSOC) i medlemsstaterne sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. Medlemmets opmaerksomhed henledes isaer paa kapitel X, som indeholder generelle oplysninger om familietillaeg og om tillaeg til handicappede boern.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3875/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (5. december 1997)

Om: Rullende handlingsplan for informationssamfundet

Der henvises til meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Europa i spidsen for det globale informationssamfund: Rullende handlingsplan« (KOM(96)0607).

Kommissionen anmodes om at gennemfoere alle de foranstaltninger, der er naevnt i den rullende handlingsplan, med henblik paa en korrekt forvaltning af den globale tjeneste, indroemmelsen af licenser og beskyttelsen af borgernes privatliv.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (21. januar 1998)

Kommissionen er fast besluttet paa at gennemfoere de foranstaltninger, som er planlagt i den rullende handlingsplan om informationssamfundet. Der er sket en fortsat udvikling inden for de omraader, som det aerede medlem henviser til, siden handlingsplanen blev fremsendt.

Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 97/13/EF om ensartede principper for generelle tilladelser og individuelle tilladelser for teletjenester ((EFT L 117 af 7.5.1997. )) blev vedtaget den 10. april 1997.

Med henblik paa korrekt gennemfoerelse af foranstaltninger vedroerende universelle tjenester har Kommissionen til hensigt at offentliggoere en meddelelse i begyndelsen af 1998 og paa den maade at foelge op paa dens meddelelser om samme emne fra marts 1994 ((KOM(96) 73 endelig udg. )) og november 1996 ((KOM(96) 608 endelig udg. )). Endvidere vil direktivet om taletelefoni ((KOM(97) 531 endelig udg. )), hvori de universelle tjenesters virkeomraade afgraenses, foreligge til vedtagelse i begyndelsen af 1998.

Direktivet om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om privatlivets fred paa telekommunikationsomraadet blev vedtaget den 1. december 1997. Sammen med det allerede vedtagne direktiv 95/46/EF om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af saadanne oplysninger ((EFT L 281 af 23.11.1995. )) vil dette sikre unionsborgernes ret til privatlivets fred.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3874/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (5. december 1997)

Om: En rullende handlingsplan for informationssamfundet

Der henvises til meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Europa i spidsen for det globale informationssamfund: Rullende handlingsplan« (KOM(96)0607).

Liberaliseringen af telekommunikationssektoren er igangsat med held, og den vil blive faerdiggjort inden den 1. januar 1998, hvorefter der vil blive indledt nye tjenesteydelser og spredningen vil blive fremmet. Dette indvirker i hoej grad paa mulighederne for nye arbejdspladser og paa konkurrencedygtigheden, da telekommunikationsmarkedet har udviklet sig med ikke mindre end 8% i 1995, og fremover vil udvikles i et endnu hurtigere omfang.

Kan Kommissionen med henblik paa terminen den 1. januar 1998 fastsaette en sikker ramme af retsbestemmelser med henblik paa at styre liberaliseringen og sikre konkurrencen og pluralismen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (29. januar 1998)

Det aerede medlem fremhaever den betydning, liberaliseringen har haft for virkeliggoerelsen af et europaeisk informationssamfund og skabelsen af vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse i forbindelse hermed. Med hensyn til de lovgivningsmaessige rammer, der kan optimere de muligheder, der foelger med en liberalisering, er det aerede medlem sikkert orienteret om pakken med detaljerede foranstaltninger, som er vedtaget over de sidste to aar, dels af Kommissionen under konkurrencereglerne, og dels af Europa-Parlamentet og Raadet. De vedtagne harmoniseringsbestemmelser udgoer de naermere rammer om bl.a. licenstildeling, forsyningspligt, nummerering og samtrafik. Samtidig styrker de forbrugernes rettigheder hvad angaar taletelefonitjenester, databeskyttelse og privatlivets fred, og endelig faar de telemyndigheder, der nu er oprettet i alle medlemslandene, styrket deres uafhaengighed. Dermed er der etableret omfattende rammebestemmelser, som kan garantere effektiv konkurrence, nu hvor 1998-fristen staar for doeren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3749/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (21. november 1997)

Om: Udbud fra Roms kommune med henblik paa en reklamekontrakt

For nogle maaneder siden har Roms kommune fremsat et begraenset udbud med henblik paa gennemfoerelse af et stort reklameprojekt. Efter at en teknisk gruppe under udvalget for erhvervspolitik i Roms kommune havde foretaget en foerste gennemgang, er der i oejeblikket tre konkurrerende virksomheder tilbage, nemlig det franske Decaux, det graeske Panel 2+4 og det italienske NDP. Det fremgaar imidlertid af den tekniske gruppes arbejde, at det franske firma Decaux i forbindelse med tilbudsgivningen har foretaget visse uregelmaessigheder, hvilket er bekraeftet af det kommunale advokatkontor, der har betragtet disse uregelmaessigheder som en potentiel aarsag til at udelukke Decaux fra udbuddet.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse foelgende:

1. Er det paagaeldende udbud, der er af en stoerrelsesorden paa ca. 60 mia lire, gennemfoert under overholdelse af de europaeiske direktiver om offentlige tjenesteydelsesaftaler og offentlige indkoeb (92/50/EOEF ((EFT L 209 af 24.7.1992, s. 1.)) og 93/36/EOEF ((EFT L 199 af 9.8.1993, s. 1.)))?

2. Er de uregelmaessigheder, der er begaaet af Decaux, i henhold til de europaeiske bestemmelser en tilstraekkelig grund til at udelukke det fra udbuddet?

3. Kan Kommissionen forelaegge en bedoemmelse af sagen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (6. januar 1998)

Kommissionen raader ikke over de fornoedne oplysninger til at kunne udtale sig om, hvorvidt det udbud angaaende et reklameprojekt, som Roms kommune har gennemfoert, er i overensstemmelse med EU's lovgivning om offentlige udbud. Det aerede medlem anmodes om at meddele Kommissionen de fornoedne oplysninger, navnlig oplysninger om formaalet med udbuddet og datoen for dets offentliggoerelse.

Det aerede medlem anmodes ogsaa om at meddele Kommissionen alle oplysninger om formodede uregelmaessigheder, som der maatte vaere grund til at undersoege med udgangspunkt i de relevante EU-direktiver.

Af ovennaevnte aarsager kan Kommissionen ikke tage stilling til de af det aerede medlem naevnte forhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3828/97 af Wilfried Telkaemper (V) til Kommissionen (28. november 1997)

Om: Kommissionens redegoerelse for stoettekriterier i forbindelse med forskellige konti paa budgettet

I forbindelse med fleraarsprogrammer og faellesskabsinitiativer tilrettelaegger Kommissionen seminarer for at informere potentielle ansoegere om stoettekriterierne og enkeltheder, som ansoegerne skal vaere opmaerksomme paa.

For saa vidt angaar konto B3-4113 »Integrationsprogram til fordel for flygtninge«, har Kommissionen og navnlig GD V i samarbejde med ECRE-arbejdsgruppen (European Council on Refugees and Exiles) indbudt repraesentanter for organisationer, der er aktive paa flygtningeomraadet, for at informere om stoettekriterier og give raad i forbindelse med udarbejdelsen af ansoegningerne.

1. Hvordan kom dette seminar i stand?

2. Vil Kommissionen fremover afholde saadanne seminarer i forbindelse med alle tilsvarende budgetposter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. januar 1998)

For at sikre aabenhed omkring og en heldig gennemfoerelse af et nyt pilotprojekt opfordrede Kommissionen i foerste omgang medlemsstaterne til at udpege to repraesentanter, der moedtes i Bruxelles angaaende dette emne. Kommissionen inviterede desuden repraesentanter for UNHCR (De Forenede Nationers Hoejkommissaer for Flygtninge) og ECRE (European Council on Refugees and Exiles) til et tilsvarende moede. Efterfoelgende har Kommissionen offentliggjort en indkaldelse af forslag til projekter ((EFT C 211 af 12.7.1997. )), og uddelt ansoegervejledninger og ansoegningsskemaer.

For at skabe opmaerksomhed om den nye budgetkonto og for at imoedekomme en anmodning fra ECRE opfordrede Kommissionen ikke-statslige organisationer (NGO'er), der beskaeftiger sig med integrering af flygtninge, i samtlige medlemsstater til et informationsmoede i Bruxelles i august 1997.

Kommissionen agter ogsaa fremover at bruge samme fremgangsmaade i forbindelse med lignende nye budgetkonti inden for rammerne af social- og arbejdsmarkedspolitikken.