ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0542/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. erklaerede, at EU's tunkonservesindustri er den vigtigste sektor inden for EU-konserves med hensyn til beskaeftigelse og omsaetning, og at det for at fremme de enorme vaekstmuligheder i denne sektor er noedvendigt, at der foeres streng kontrol med produkternes oprindelse og med de importerede produkters kvalitet og teknisk-sundhedsmaessige tilstand for at forhindre, at forbrugerne foeres bag lyset, og at europaeisk industri udsaettes for illoyal konkurrence.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget til at efterkomme denne anmodning fra Europa-Parlamentet og dermed fremme vaekstmulighederne for EU's tunkonservesindustri?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(14. april 1999)

Kommissionen kan forsikre det aerede medlem om, at EU-lovgivningen goer det muligt at foere streng kontrol med importerede fiskeriprodukter.

I henhold til Raadets direktiv 91/493/EOEF om sundhedsmaessige betingelser for produktion og afsaetning af fiskerivarer(2) skal de regler, som gaelder for import af fiskerivarer fra tredjelande, svare til reglerne for produktion og afsaetning af faellesskabsvarer (artikel 10).

Import af fiskeriprodukter er kun tilladt fra tredjelande, som opfylder kravene i Raadets direktiv 91/493/EOEF og Kommissionens beslutning af 22. april 1997 om listen over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indfoere fiskerivarer til konsum(3), senest aendret ved Kommissionens beslutning 99/136/EF(4).

Endelig er der Raadets direktiv 90/675/EOEF af 10. december 1990 om fastsaettelse af principperne for tilrettelaeggelse af veterinaerkontrollen for tredjelandsprodukter(5), der foeres ind i Faellesskabet, som erstattes fra den 30. juni 1999 af Raadets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997(6).

(1) EFT C 210 af 6.7.1993, s. 295.

(2) EFT L 268 af 24.9.1991.

(3) EFT L 122 af 14.5.1997.

(4) EFT L 44 af 18.2.1999.

(5) EFT L 373 af 31.12.1990.

(6) EFT L 24 af 30.1.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0522/99

af Françoise Grossetête (PPE) til Kommissionen

(8. marts 1999)

Om: Anvendelsesomraade for direktiv 90/434/EOEF om en faelles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilfoersel af aktiver og ombytning af aktier vedroerende selskaber i forskellige medlemsstater

I forlaengelse af Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3558/96(1), hvor det synes at fremgaa, at "bortset fra for det indre marked og miljoeet, er der ingen vaesentlige problemer paa faellesskabsrettens andre omraader", vil vi gerne have bekraeftet, at det ovennaevnte direktiv 90/434/EOEF(2), det saakaldte "fusionsdirektiv" ogsaa gaelder i Gibraltar.

Ved Det Forenede Kongeriges tiltraedelse af De Europaeiske Faellesskaber i 1973 blev det faktisk specificeret, at traktaten ogsaa gjaldt for Gibraltar, med de tre foelgende undtagelser: Toldunionen, momsen og den faelles landbrugspolitik.

Gibraltar har imidlertid sin egen lovgivning for de omraader, der hoerer under indenrigspolitik, saasom selskabsret og beskatning.

Selvom Gibraltar er en britisk koloni, staar det alligevel fast, at "fusionsdirektivet"90/434/EOEF i artikel 3 praeciserer, at ved udtrykket "selskab i en medlemsstat" forstaas ethvert selskab, "der antager en af de former, der er anfoert i bilaget" og "som desuden uden valgmulighed og uden fritagelse er omfattet af en af foelgende former for skat: [...] - corporation tax i Det Forenede Kongerige".

Vedroerende direktiv 90/435/EOEF af 23. juli 1990(3) om en faelles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater indroemmes det, at holdingselskaber med saede i Gibraltar, kan benytte sig heraf.

Kan Kommissionen bekraefte, at direktiv 90/434/EOEF gaelder for holdingselskaber, der er underlagt beskatning som saakaldte "qualifying companies" i Gibraltar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(27. april 1999)

I henhold til EF-traktatens artikel 227, stk. 4, finder traktaten anvendelse paa Gibraltar under forbehold af undtagelserne i artikel 28 i tiltraedelsesakten af 1972, hvori direkte skatter ikke er naevnt.

Alle bestemmelserne i direktiv 90/434/EOEF af 23. juli 1990 om en faelles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilfoersel af aktiver og ombytning af aktiver vedroerende selskaber i forskellige medlemsstater finder saaledes anvendelse i dette tilfaelde.

(1) EFT C 45 af 10.2.1998, s. 3.

(2) EFT L 225 af 20.8.1990, s. 1.

(3) EFT L 225 af 20.8.1990, s. 6.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0714/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi i den autonome region Baskerlandet for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0584/99

af Giacomo Santini (PPE) til Kommissionen

(3. marts 1999)

Om: Den frie udoevelse af virksomhed som laege i Frankrig

Raadets direktiv 93/16/EOEF(1) af 5. april 1993 garanterer ikke blot den gensidige anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser for laegerne i Den Europaeiske Union, men har ogsaa til formaal at fremme den frie bevaegelighed.

I forbindelse hermed bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Er den franske statslov om forbud mod udoevelse af virksomhed som laege overalt paa fransk omraade for alle laeger, som ikke foerst er blevet indregistreret i Frankrig, ikke en overtraedelse af den gaeldende faellesskabslovgivning?

2. Er den fastlagte forudgaaende registrering i en anden medlemsstat, som ganske vist gaelder for udoevelsen af andre erhverv, i det foreliggende tilfaelde en noedvendig og begrundet betingelse for udoevelsen af eget erhverv?

3. Hvilken holdning agter Kommissionen at indtage med hensyn til den saerlige situation for visse europaeiske borgere, f.eks. professionelle sportsfolk, som rejser rundt i de forskellige lande med deres egen laegestab, som i Frankrig faktisk ikke har lov til at udoeve virksomhed som laege?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(26. marts 1999)

1. Nej. I henhold til den franske lovgivning skal laeger, der oensker at udoeve deres erhverv, opfoeres i det franske laegeregister, og i tilfaelde af en midlertidig udoevelse af erhvervet paa fransk omraade skal der kun indsendes en kort, forudgaaende erklaering. Dette er i overensstemmelse med artikel 17 i Raadets direktiv 93/16/EOEF, som det aerede parlamentsmedlem henviser til.

2. Ja, hvis der er tale om en forudgaaende erklaering i forbindelse med tjenesteydelse.

3. I det tilfaelde, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, maa laeger, der ledsager professionelle sportsfolk i en medlemsstat, der ikke er den, hvor de er etableret, maa disse betragtes som tjenesteydere. I disse tilfaelde er de forpligtet til at indgive en forudgaaende erklaering til myndighederne i hver enkelt af de medlemsstater, de paaregner at udfoere tjenesteydelser i i forbindelse med et midlertidigt ophold, i overensstemmelse med artikel 17 i Raadets direktiv 93/16/EOEF.

(1) EFT L 165 af 7.7.1993, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0459/99

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) og Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. marts 1999)

Om: Spanske universitetsuddannede sygeplejerskers adgang til udvaelgelsesproever med henblik paa ansaettelse som tjenestemand i kategori A

Den spanske sygeplejerskeuddannelse er en erhvervskompetencegivende videregaaende uddannelse paa universitetsniveau og er da ogsaa som saadan omfattet af kongeligt dekret nr. 1665/91, som er den spanske lov, der gennemfoerer direktiv 48/89/EOEF(1), men det paagaeldende eksamensbevis accepteres ikke desto mindre ikke ved EU's udvaelgelsesproever med henblik paa ansaettelse i kategori A.

1. Med hvilken begrundelse naegter Kommissionen indehaverne af dette eksamensbevis adgang til udvaelgelsesproever i kategori A?

2. Udgoer udelukkelsen af spanske universitetsuddannede sygeplejersker fra udvaelgelsesproever i kategori A ikke en form for diskrimination mod de paagaeldende og dermed en kraenkelse af artikel 27 i EU's tjenestemandsvedtaegt?

3. I henhold til EU's tjenestemandsvedtaegt kraeves der med henblik paa ansaettelse i kategori A ikke andre kvalifikationer end en universitetsuddannelse. Paa hvilken bestemmelse i vedtaegten eller i faellesskabsretten bygger Kommissionen da sit krav om, at uddannelsen skal give mulighed for at tage doktorgrad?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(8. april 1999)

Alle de svar, Kommissionen tidligere har givet paa skriftlig forespoergsel E-2749/97 fra García Arias(2), E-4186/97 fra Duehrkop Duehrkop(3), E-635/98 fra Hernández Mollar(4), E-995/98 fra Sornosa Martínez(5), E-997/98(6) og E-1001/98 fra De Esteban Martin(7), E-1309/98 fra González Álvarez(8) og E-3777/98 fra Sornosa Martínez(9) vedroerende "tekniske ingenioerer", gaelder for eksamensbeviser for "Diplomados en Enfermería". Ifoelge gaeldende spansk lovgivning(10) er det eksamensbevis, det aerede medlem omtaler, - ligesom eksamensbeviserne i "Ingeniería Técnica" - et eksamensbevis for kort videregaaende uddannelse. For at opnaa eksamensbeviset for "Diplomado en Enfermería" maa man derfor ogsaa have afsluttet tre aars akademiske studier.

(1) EFT L 19 af 24.1.1989, s. 16.

(2) EFT C 82 af 17.3.1998, s. 136.

(3) EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15.

(4) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 11.

(5) EFT C 402 af 22.12.1998, s. 55.

(6) EFT C 386 af 11.12.1998, s. 69.

(7) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 50.

(8) EFT C 31 af 5.2.1999, s. 32.

(9) EFT C 297 af 15.10.1999.

(10) "Ley de Ordenación general del Sistema Educativo" (Ley Orgánica 1/1990, af 3. oktober), "Ley de Reforma Universitaria", 1983. .
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0215/99

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Flyhavarier

I svaret paa mit spoergsmaal (H-0036/98)(1) om oprettelse af en permanent civil luftfartsinstans til undersoegelse af flyhavarier paapegedes det, at den graeske regering havde forelagt et udkast til praesidentdekret, der efter gennemfoerelsen ville loese problemerne. Som svar paa min skriftlige forespoergsel af 15.1.1998 (P-0001/98)(2) om kontrol med tredjelandes fly anfoerte Kommissionen imidlertid, at den ikke vidste, "hvorvidt der er foretaget saadanne inspektioner i Graekenland".

Kommissionen bedes oplyse:

1. Er der efter Kommissionens vurdering sket fremskridt med hensyn til oprettelsen af en instans til undersoegelse af flyhavarier?

2. Foretages der i Graekenland inspektioner af tredjelandes fly?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(12. april 1999)

1. Som det fremgaar af de oplysninger, der er afgivet som svar paa det aerede medlems mundtlige forespoergsel nr. H-36/98 i moedeperioden i februar 1998(3), har Kommissionen efter en omhyggelig vurdering skoennet, at der ikke er sket tilstraekkelige fremskridt paa omraadet og har derfor i henhold til EF-traktatens artikel 169 afgivet en begrundet udtalelse til den graeske regering i september 1998.

2. I sit svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel nr. P-0001/98(4) fremlagde Kommissionen en liste over de medlemsstater, der allerede deltog aktivt i udvekslingen af oplysninger om flyinspektioner. Graekenland har ligeledes indsendt en raekke forskellige rapporter om inspektion af de saadanne luftfartoejer, som er blevet gennemfoert i dette lands lufthavne.

(1) Fuldstaendigt moedereferat (februar 1998).

(2) EFT C 196 af 22.6.1998, s. 106.

(3) Europa-Parlamentets fuldstaendige moedereferat (februar 1998).

(4) EFT C 196 af 22.6.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0974/99

af Nelly Maes (V) til Kommissionen

(15. april 1999)

Om: Arbejdstageres fri bevaegelighed gaelder ikke for udenlandske "lettori" ved italienske universiteter

Europa-Parlamentet har allerede gentagne gange udtalt sig imod en eksisterende diskriminering af "lettori" ved italienske universiteter (beslutning af 13. juli 1995, i en udtalelse af 15. april 1996 og i en udtalelse 3. juli 1996).

Er Kommissionen ikke af den opfattelse, at man her lader haant om de grundlaeggende regler og den grundlaeggende tankeverden i Den Europaeiske Union?

Kan Kommissionen oplyse, hvordan dens holdning er paa dette punkt? Er den rede til at henvende sig til den italienske regering for inden laenge at faa afskaffet denne diskriminering?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0157/99

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Omsaettelse af EU-lovgivning i graesk lovgivning

Kommissionen bedes oplyse, hvor mange og hvilke forordninger og hvor mange og hvilke direktiver der endnu ikke er blevet omsat af Graekenland i national lovgivning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(12. april 1999)

Forordninger gaelder umiddelbart i medlemsstaterne og kraever derfor ikke foranstaltninger til gennemfoerelse i medlemsstaternes lovgivning.

Med hensyn til direktiverne var der i begyndelsen af marts 1999 indledt 64 overtraedelsesprocedurer over for Graekenland som foelge af manglende meddelelser om gennemfoerelse. For naermere oplysninger henvises det aerede medlem til den 16. beretning om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten (1998), der vil blive forelagt Parlamentet i de kommende uger.

Indtil da henvises der til den 15. beretning (1997)(1).

(1) EFT C 250 af 10.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0708/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

Generaldirektoeren for EF's statistiske kontor EUROSTAT oplyste paa moedet i Europa-Parlamentets Underudvalg om Monetaer Politik den 17. februar 1999, at der i de statistiske oplysninger for aarene 1994, 1995 og 1996 ogsaa var medtaget tal for den uformelle oekonomi i de analyserede regioner, uden at han dog praeciserede, hvilke kriterier der var anvendt for at anslaa eller vurdere denne type aktiviteter.

Hvilken andel af de regionale indtaegter henhoerer under henholdsvis den uformelle og den formelle oekonomi i den autonome region Extremadura for hvert af disse aar?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0051/99

af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen

(15. januar 1999)

Om: Leonardo - Cresson

Leonardo er et af EU's mest succesrige programmer og giver tusinder af unge mennesker mulighed for personligt at laere Europa at kende.

De seneste haendelser vedroerer ogsaa dette program, og EU's trovaerdighed lider meget herunder.

I det kompetente udvalg er det nu besluttet at overdrage dokumenterne til statsadvokaturen med anmodning om, at der indledes undersoegelser som foelge af bedrageri og oekonomisk misroegt.

I dette udvalg paastaas, at det kompetente kommissionsmedlem, Cresson, har forholdt udvalget eksistensen af en revideret udgave af revisionsberetningen. Er denne paastand korrekt, og kan Kommissionen redegoere for indholdet af denne beretning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(9. april 1999)

Kommissionen deler det aerede medlems positive opfattelse af Leonardo da Vinci-programmet og dets betydning for unge europaeere.

Det kontor, der giver Kommissionen teknisk bistand i forbindelse med programmets gennemfoerelse, har vaeret kontrolleret af Kommissionens finanskontrol. Som i alle andre tilfaelde skulle den rapport, finanskontrollen havde udarbejdet, behandles i en kontradiktorisk procedure, som gav det generaldirektorat, der forvalter programmet, mulighed for at fremsaette sine bemaerkninger og svare paa rapporten.

Udkastet til rapport fra finanskontrollen gennemgik denne kontradiktoriske procedure. Den endelige udarbejdelse af finanskontrollens konklusioner og svarene fra Generaldirektoratet for Uddannelse og Ungdomsanliggender kraevede moeder og udvekslinger for at sikre noejagtigheden og transparensen. Kommissionen har ikke paa noget tidspunkt modsat sig, at revisionsrapporten blev oversendt til Parlamentet. Rapporten fra GD XX blev allerede oversendt til Parlamentet den 9. december 1998 ledsaget af ikke endelige svar fra Generaldirektoratet.

Kommissionen oversendte den 5. januar 1999 finanskontrollens definitive rapport og de definitive svar fra generaldirektoratet til formanden for Parlamentets Udvalg for Beskaeftigelse og Sociale Anliggender. Den moedtes i oevrigt endnu engang med dette Udvalg paa et saerligt moede, der blev afholdt den 12. januar 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0719/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

I oejeblikket foreligger der kun tal for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Hvilke regioner i Italien mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for maal 1-regioner i denne periode?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0246/99

af Niall Andrews (UPE) til Kommissionen

(5. februar 1999)

Om: Stoette til daasetomater i Sydafrika

Hvad agter Kommissionen at goere i forbindelse med, at stoetten til daasetomater fra EU bevirker, at producenter i Sydafrika tvinges ud af deres eget marked?

Er Kommissionen i besiddelse af ajourfoerte tal for den arbejdsloeshed, som dette faenomen foraarsager i Sydafrika, og vil reformen af den faelles landbrugspolitik give nogen mulighed for at rette op paa denne urimelighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. marts 1999)

Samhandelen mellem Sydafrika og EF med forarbejdede frugter og groentsager (kapitel 20 i den kombinerede nomenklatur) er meget skaev i Sydafrikas favoer. EF er en af de stoerste aftagere af Sydafrikas produktion af fersken- og paerekonserves, mens produkter fra EF ikke ses paa det sydafrikanske marked. Det er kun EF's udfoersel af tomatkonserves, der udgoer en vis beskeden andel, idet den tegner sig for mindre end 7 % af Sydafrikas produktion, og den vil derfor ikke kunne skade det sydafrikanske landbrugs udvikling.

EF udfoerer store maengder tomatkonserves til hele det afrikanske kontinent, men disse produkter konkurrerer ikke med den lokale tomatproduktion, der er beskeden og afsaettes paa friskvaremarkedet. Konserves fra EF bidrager derimod til at opfylde lokalbefolkningens basale foedevarebehov.

EF-stoetten til forarbejdning af frugt og groentsager haenger sammen med, at forarbejdningsvirksomheden er forpligtet til at betale producenten en minimumspris, som er hoejere end de priser, der anvendes i de producerende tredjelande. De skal udligne forskellen mellem priserne paa de raavarer, som virksomhederne forarbejder, og kan derfor ikke give virksomheder i EF en urimelig fordel i forhold til sydafrikanske virksomheder.

Ved hjaelp af EF-stoetten er det muligt at opretholde traditionelle og staerkt arbejdskraevende aktiviteter i visse af EF's Middelhavsomraader, hvor der ikke findes erhvervsalternativer.

Sektoren for frugt og groentsager blev for nylig reformeret ved Raadets forordninger 2200/96, 2201/96 af 28. oktober 1996 om den faelles markedsordning for forarbejdede frugter og groentsager og 2202/96 af 28. oktober 1996 om en stoetteordning for producenter af visse citrusfrugter(1).

(1) EFT L 297 af 21.11.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0928/99

af Rijk van Dam (I-EDN) til Kommissionen

(7. april 1999)

Om: Noedhjaelpstransporter til Ukraine

1. Kan Kommissionen bekraefte, at toldmyndighederne siden februar 1999 har hindret indfoerslen af noedhjaelpstransporter til de omraader i Ukraine (navnlig i Subkarpaterne), der er ramt af oversvoemmelser?

2. Er Kommissionen klar over, at forskellige ladninger med noedhjaelp er oplagret ved graensen til Ukraine, og at disse ikke er blevet transporteret til de ramte omraader?

3. Kan Kommissionen bekraefte, at der efter en midlertidig ophaevelse af importbestemmelserne i perioden efter oversvoemmelserne for nylig atter blev indfoert saerlig strenge bestemmelser?

4. Er Kommissionen villig til via sin repraesentation i Kiev at tage dette spoergsmaal op og forsoege at naa frem til en loesning, saa de noedlidende borgere i Ukraine ogsaa virkelig modtager de varer, der er bestemt til dem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(3. maj 1999)

Kommissionen takker det aerede medlem for den interesse, det viser det humanitaere hjaelpearbejde i Ukraine. Kommissionen har via sit saerlige Kontor for Humanitaer Bistand (ECHO) i alt finansieret 5 hjaelpeprojekter i forbindelse med oversvoemmelserne i Karpaterne og i det vestlige Ukraine (i alt 1,28 mio. EUR).

Til dato har ingen af de ngo'er, der staar for gennemfoerelsen af disse projekter, meddelt, at de har haft nogen alvorlige vanskeligheder med de lokale myndigheder (ej heller med toldmyndighederne). Hjaelpen til den ulykkesramte zone bestaar isaer af varer, der er indkoebt lokalt. Kommissionen er ikke blevet kontaktet af repraesentanter fra andre humanitaere hjaelpeorganisationer, der har vaeret udsat for for vanskeligheder af den naevnte art i Ukraine.