SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1945/02

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. juli 2002)

Om: De sundhedsmæssige virkninger af brugen af mobiltelefoner

Det fremgår af en undersøgelse gennemført af nogle videnskabsfolk fra det finske center for radioaktivitet (offentliggjort i den europæiske presse den 20. juni 2002), at strålingen fra mobiltelefoner kan forårsage skader på hjernens blodkarsystem. Det er endvidere blevet konstateret, at blod-hjernebarrieren kan blive beskadiget, hvis hjernecellerne udsættes for stråling fra mobiltelefoner. Denne barrieres funktion er at forhindre, at der trænger skadelige stoffer fra blodet ind i hjernen.

Det fremgår af en undersøgelse, som en videnskabelig komité har gennemført for Kommissionen vedrørende mulige virkninger af elektromagnetiske felter, strålingsfrekvenser og mikrobølgestråling for den menneskelige sundhed, at det ikke kan udelukkes, at mennesker, der udsættes for meget lavfrekvente elektromagnetiske felter, kan risikere at få kræft. I sit svar på en af mine tidligere forespørgsler om samme emne (H-0254/00(1)) svarede Kommissionen desuden, at den ikke havde fået forelagt nogen pålidelige oplysninger om, hvorvidt der består en direkte sammenhæng mellem strålingsniveauet fra mobiltelefoner og de eventuelle sundhedsskadelige virkninger. Kommissionen bedes oplyse følgende: Hvordan vurderer Kommissionen disse nye oplysninger, og hvilke foranstaltninger agter den at træffe for at beskytte forbrugerne?

(1) Skriftligt svar af 11.4.2000.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(20. august 2002)

Den undersøgelse, det ærede medlem henviser til i sin skriftlige forespørgsel, blev omtalt i den finske presse allerede i april 2002 og i den europæiske presse i juni. Det hævdedes, at det ved en undersøgelse foretaget af den statslige myndighed for stråling og nuklear sikkerhed (STUK) i Finland, var blevet konstateret, at celler fra mennesker, der udsattes for en times stråling fra mobiltelefoner, udløste en reaktion, som normalt kun optræder, når cellerne bliver beskadiget. Det hævdedes også, at disse ændringer i de menneskelige celler kunne sætte en sikkerhedsbarriere ud af kraft, hvis formål er at beskytte menneskets hjerne mod skadelige stoffer i blodet, og at hvis dette fandt sted regelmæssigt over et længere tidsrum, kunne det udgøre en sundhedsmæssig risiko og forårsage skader på hjernevævet.

Den pågældende undersøgelser indgår i et projekt, der støttes under Fællesskabets 5. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, særprogrammet vedrørende livskvalitet, nøgleaktion nr. 4: miljø og sundhed. Projektet kaldes Reflex (Risk evaluation of potential environmental hazards from low-energy electromagnetic field exposure using sensitive in vitro methods). Det forventes afsluttet i august 2003, og først da vil det være muligt at drage endelige konklusioner heraf eller fastslå, om der er behov for yderligere forskning.

Kommissionen har kontaktet STUK (forskningsleder fr. Salomaa) og Reflex-projektets koordinator, professor Adlkofer fra VERUM-fonden, for at få klarhed over dette spørgsmål. På baggrund heraf kan den oplyse følgende:

Undersøgelsen blev offentliggjort i et videnskabeligt tidsskrift (Differention) for to måneder siden. Der er tale om en in vitro-undersøgelse udført med cellekulturer. De benyttede cellelinjer var menneskelige endotelceller (blodkarceller). Når disse celler udsattes in vitro for mobiltelefonstråling, observeredes der forandringer i fosforyleringen og i forekomsten af flere proteiner. Disse proteiner omfattede bl.a. varmechockproteinet hsp 27. Dog var disse biokemiske ændringer beskedne og reversible (virkningen ophørte ca. en time efter, at udsættelsen var ophørt).

Denne undersøgelse rummer to punkter, som er nye og interessante: 1) cellerne reagerer på mobiltelefonstråling og 2) denne virkning er ikke-termisk (der skete ingen forandring i cellekulturens temperatur, og den indtræffer allerede på 2 SAR-niveauet). Dog reagerer cellerne på en række miljømæssige og endogene stimuli, herunder varme, pH og hormoner. For øjeblikket er det end ikke muligt at sige, om den observerede virkning er skadelig eller ej.

Det næste mål for denne forskningsgruppe er at undersøge nærmere, om sådanne ændringer i givet fald kan få negative sundhedsmæssige virkninger, og forskerne går derfor ud fra en hypotese om en potentiel virkning på blod-hjerne-barrieren, eftersom de jo studerede blodkarceller. Denne blod-hjerne-barriere fungerer som filter mellem blodkredsløbet og hjernen og beskytter hjernen mod en række stoffer såsom toksiner og nogle proteiner. Dette er blot en hypotese med henblik på fremtidig forskning hidtil er intet blevet bevist.

For så vidt angår sundhedsbeskyttelsen, agter Kommissionen i overensstemmelse med den seneste udtalelse fra Det Videnskabelige Udvalg for Toksikologi, Økotoksikologi og Miljø (SCTEE), som i sin udtalelse af november 2001 bekræfter gyldigheden af grænseværdierne i Rådets henstilling af 12. juli ikke at træffe yderligere foranstaltninger på indeværende tidspunkt. Dog vil Kommissionen og SCTEE løbende følge denne sag.