DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/330

(2004/C 84 E/0388)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0191/04

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(29. januar 2004)

Om: Det økonomiske sammenbrud i Parmalat — beskyttelse af sparere og oprettelse af et tilsynsorgan

Det økonomiske sammenbrud i den multinationale virksomhed Parmalat er for Italien en meget alvorlig begivenhed uden fortilfælde, som berører tusindvis af italienske småsparere (der skulle være tale om hen ved 80 000 obligationsejere og 40 000 aktionærer), og som risikerer at skade den finansielle troværdighed og i fremtiden at forårsage generel mistro i Italien, også fra de udenlandske investorers side.

I henhold til oplysningerne skulle en af de vigtigste årsager til sammenbruddet have været, at et af de største revisionsselskaber, Deloitte & Touche, har godkendt forfalskede regnskaber og urigtige oplysninger fra Parmalat-gruppen, som skulle have fortiet sandheden om de faktiske formueforhold i virksomheden. Det oplyses desuden i pressen, at også de ansvarlige nationale kontrolinstanser, Banca d'Italia og Consob, ikke i tilstrækkelig grad skulle have ført tilsyn, selv om de var orienteret om, at Parmalat tidligere havde gennemføret nogle ret uigennemskuelige transaktioner.

Pressen oplyser, at også et betydeligt antal italienske kreditinstitutter skulle være indblandet i sagen, som Capitalia, Banca Intesa, Monte dei Paschi, San Paolo Imi, Unicredit og Bnl samt talrige europæiske pengeinstitutter, heriblandt nogle af de mest kendte på verdens finansmarkeder, bl.a. Deutsche Bank, der har udstedt et ukontrolleret antal obligationer, som ikke længere kan indløses.

Af alle disse grunde er Parmalat-sagen blevet betegnet som »det europæiske Enron«, selv om den i virkeligheden er alvorligere end den amerikanske skandale, idet det amerikanske BNP er langt større end det italienske.

På denne baggrund bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. Hvilke initiativer anser den for mulige med henblik på at beskytte de berørte sparere?

2. Hvilke ordninger kan der indføres for at undgå, at der i fremtiden finder sådanne transaktioner sted og for at sikre, at småsparerne er beskyttet bedst muligt?

3. Anser Kommissionen det for muligt at oprette et tilsyns- og kontrolorgan på europæisk niveau (et europæisk børstilsyn efter det amerikanske SEC's forbillede) under direkte kontrol af ECB, der skal have beføjelser til at gennemføre inspektion og sanktioner med henblik på at overvåge effektiviteten og gennemsigtigheden på aktiemarkedet, så investorerne kan opnå en bedre beskyttelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(11. marts 2004)

Kommissionen kommenterer ikke igangværende retssager. Da sagen stadig undersøges, er det alt for tidligt at drage endelige konklusioner af denne indviklede sag.

Handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser indeholder en række foranstaltninger, som specifikt tager sigte på at forbedre investorbeskyttelsen i hele EU. En række foranstaltninger i denne handlingsplan (såsom forordning (EF) nr. 1606/2002 af 14. september 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (1), direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (2) og direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel (3)) er for nylig blevet vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet. Andre foranstaltninger (såsom forslaget til direktiv om harmonisering af gennemsigtighedskrav til oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked) befinder sig på et fremskredent stadium i forhandlingerne. Endvidere har Kommissionen i sine meddelelser af 21. maj 2003 om modernisering af selskabsretten og forbedret virksomhedsledelse i EU og om styrkelse af den lovpligtige revision i EU anført en række initiativer, som den ønsker at tage med henblik på at forbedre virksomhedsledelsen og kvaliteten af den lovpligtige revision. I kølvandet på Parmalet-sagen har Kommissionen til hensigt at fremskynde nogle af de forslag, der er indeholdt i disse meddelelser.

Selv om disse forskellige foranstaltninger — når de engang er gennemført af medlemsstaterne — ikke vil forhindre fremtidige virksomhedssammenbrud, vil de gøre det vanskeligere for sådanne sammenbrud at opstå, og således bidrager de til at beskytte investorerne.

For så vidt angår tilsynet med kapitalmarkederne, oprettedes Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg officielt ved Kommissionens afgørelse i juni 2001. Værdipapirtilsynsudvalgets rolle er at forbedre samordningen mellem de europæiske værdipapirtilsyn, fungere som rådgivningsgruppe for Kommissionen, navnlig i forbindelse med dens udarbejdelse af udkast til gennemførelsesforanstaltninger på værdipapirområdet, og bidrage til at sikre mere konsekvens og rettidighed i den daglige gennemførelse af fællesskabslovgivningen i medlemsstaterne. Det er ikke Den Europæiske Centralbanks opgave at føre tilsyn med værdipapirmarkederne. Ligeledes har Kommissionen for nylig oprettet to nye udvalg på bankområdet (Det Europæiske Banktilsynsudvalg (CEBS)) og på forsikringsområdet (Det Europæiske Tilsynsudvalg for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (CEIOPS)) for at styrke det europæiske samarbejde på lovgivningsområdet og rådgive Kommissionen.

(1) EFT L 243 af 11.9.2002.

(2) EUT L 96 af 12.4.2003.

(3) EUT L 345 af 31.12.2003.