ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2495/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (25. september 1996)

Om: Slagtning af kvaeg med BSE

Hvor mange stykker kvaeg er i Det Forenede Kongerige blevet slaaet ned paa grund af BSE, siden sygdommen blev opdaget i 1986? Hvor mange penge har kvaegavlerne i Det Forenede Kongerige faaet som kompensation for den tvungne nedslagtning af deres kvaeg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. november 1996)

Fra begyndelsen af epidemien og indtil den 6. september 1996 blev 194 837 mistaenkte tilfaelde af bovin spongiform encephalopati (BSE) slagtet i Det Forenede Kongerige, og 164 796 af disse mistaenkte tilfaelde er blevet bekraeftet. Fra 1988 til 1995 udgjorde godtgoerelser til landmaendene for mistaenkte tilfaelde af BSE 95,5 mio. £ (114 mio. ECU), og i 1995/96 forventes der udgifter paa 9,6 mio. £ (11,5 mio. ECU). Faellesskabet bidrager ikke til omkostningerne i forbindelse med denne foranstaltning.

Fra maj 1996 til den 2. oktober 1996 er ca. 550 000 stk. kvaeg blevet slagtet i forbindelse med ordningen for slagtning af kvaeg paa over 30 maaneder med tilhoerende forbud mod anvendelse af deres koed til konsum. De samlede godtgoerelser, der er blevet betalt, eller som skal betales for disse dyr, udgoer ca. 250 mio. £ (300 mio. ECU). En supplerende national praemie, der betales til avlere af racerent kvaeg, har givet anledning til udgifter paa 32 mio. £ (38 mio. ECU). Faellesskabets finansielle bidrag er blevet fastsat til 70% af standardgodtgoerelsen for dyrene under ordningen i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 716/96 af 19. april 1996 om ekstraordinaere stoetteforanstaltninger for oksekoedsmarkedet i Det Forenede Kongerige ((EFT L 99 af 20.4.1996. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2569/96 af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Situationen med hensyn til tomatprodukter i Basilicata

Der findes i dag ca. 600 ha i egnen omkring Palazzo San Gervasio og de tilstoedende kommuner, der er tilplantet med tomater, som nu er blevet modne, og som ikke kan hoestes paa grund af forarbejdningsindustriens manglende vilje til at modtage produktet, fordi det betragtes som liggende uden for kvoten.

EF-stoetten til tomatdyrkning tildeles direkte til forarbejdningsindustrien, som i forvejen med henblik paa maetning sammen med producentsammenslutningerne fastsaetter passende forhaandskontrakter. Disse sammenslutninger, der som oftest har direkte udspring i konservesindustrierne, fastsaetter kontrakter omfattende maengder, der gaar ud over de tildelte kvoter. Dette bevirker som i det foreliggende tilfaelde, at hele produktioner ikke kan finde afsaetning paa markedet.

Det er klart, at der her er tale om en dysfunktion. Det forekommer legitimt at naere mistaenke om, at de italienske bestemmelser paa dette omraade klart ikke paa bedste maade gennemfoerer EF-bestemmelserne. Eller, at de lovmaessige modtagere af de saakaldte kvoter og dermed af EF-stoetten ikke er producenterne, men fabrikanterne.

Vil Kommissionen foretage en EF-kontrol med tildelingen af stoetten til konservesindustrien?

Kan Kommissionen endvidere garantere en retfaerdig tildeling af stoetten under hensyn til de kvoter, der teoretisk set tildeles producenterne gennem forhaandskontrakterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. oktober 1996)

EF-ordningen for stoette til produkter forarbejdet paa basis af tomater er defineret i forordning (EOEF) nr. 668/93 ((EFT L 72 af 25.3.1993. )). Det bygger paa et system med kvoter for de enkelte virksomheder og produkter, og der tages ikke hensyn til de maengder, som produceres uden for kvoterne. Disse maengder handles derfor frit mellem producenter og forarbejdningsvirksomheder og giver ikke ret til EF-stoette.

Det paahviler medlemsstaten at fordele kvoterne til forarbejdningsvirksomhederne, kontrollere forarbejdningsvirksomhedernes registre, kontrollere stoetteansoegningerne og derefter kontrollere virksomhederne.

Kommissionen for sin del kan i det omfang, dens ressourcer tillader det, kontrollere udbetalingen af EF-stoetten samt tildelingen af kvoterne til forarbejdningsvirksomhederne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3301/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Belgien?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3406/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Kontrol med maelk paa kartoner

De spanske maelkeproducenter har anmodet Landbrugs- og Sundhedsministeriet i Spanien om at sikre en mere effektiv kontrol med mejeriprodukter, som saelges paa kartoner til under 80 pesetas, hvilket er mindre end produktionsomkostningerne.

Naevnte anmodning er blevet fremsat paa baggrund af en formodning om, at der muligvis begaas oekonomisk bedrageri, idet der er mistanke om, at maelken blandes med biprodukter uden nogen ernaeringsvaerdi, omend dette ikke noedvendigvis er forbundet med nogen sundhedsfare.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke kontrolforanstaltninger der paa faellesskabsplan kunne traeffes til at imoedekomme de spanske maelkeproducenters anmodning, samt hvilken holdning Kommissionen boer indtage i lyset af muligheden for, at det paastaaede bedrageri rent faktisk forekommer, med hensyn til ivaerksaettelse af de noedvendige kontrolsystemer og andre foranstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (9. januar 1997)

I mangel af oplysninger, der ville goere det muligt at foretage de noedvendige efterforskninger vedroerende spoergsmaalet, maa Kommissionen beklage, at den ikke i oejeblikket kan besvare forespoergslen. (Den skal herefter anmode det aerede medlem om at praecisere sit spoergsmaal.)
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3417/96 af Jutta Haug (PSE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: AEndring af grundforordningen om Det Europaeiske Agentur for Laegemiddelvurdering

Under droeftelsen i plenum om de gebyrer, der skal betales til Det Europaeiske Agentur for Laegemiddelvurdering, den 18. januar 1995 i Strasbourg ((Europa-Parlamentets forhandlinger nr. 4-456 (januar 1995). )) svarede kommissionsmedlem Bangemann paa klagerne fra Budgetudvalgets ordfoerer om, at grundforordningen ikke opfyldte Europa-Parlamentets budgetbefoejelser:

»...I grundforordningen er det fastlagt, at den skal revideres i 1997. Vi vil i 1996 stille forslag herom, altsaa allerede naeste aar. Saa kan vi ogsaa i lyset af aendringen eller den principielle beslutning om, hvordan saadanne indtaegter skal behandles, udarbejde en komplet ny forordning med alle de forslag og muligheder, ordfoereren har omtalt, ogsaa med en helt anden komitologi...«

Ved afslutningen af droeftelsen fremsatte ordfoereren foelgende bemaerkning: »...men De lover os, at grundforordningen vil blive revideret.« Kommissionsmedlem Bangemann svarede: »For at vaere helt praecis, vil det ske i 1997. For at De kan foretage det rettidigt, vil vi stille forslag herom i 1996.« AAret 1996 naermer sig nu sin afslutning, uden at Kommissionen hidtil har indfriet sit loefte.

1. Hvornaar har Kommissionen taenkt sig at forelaegge Parlamentet sit forslag om aendring?

2. Vil det med en saerlig indsats lykkes Kommissionen at goere dette - som lovet af kommissionsmedlem Bangemann - i 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (16/12/1996)

Raadets forordning (EF) nr. 297/95 af 10. februar 1995 om fastsaettelse af gebyrer til Det Europaeiske Agentur for Laegemiddelvurdering ((EFT L 35 af 15.2.1995. )) er vedtaget paa grundlag af EF-traktatens artikel 235 og traadte i kraft den 15. februar 1995.

I henhold til artikel 10 vil Kommissionen inden to aar efter denne forordnings ikrafttraeden forelaegge en rapport om gennemfoerelsen heraf og fremsaetter paa baggrund heraf forslag til Raadet om en endelig forordning. Raadet, der efter hoering af Europa-Parlamentet, traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal, vedtager bestemmelser om gebyrstoerrelserne og de betingelser, der skal gaelde herfor fra 1. januar 1998.

I forbindelse med udarbejdelsen af dette forslag skal Kommissionen isaer tage hensyn til de praktiske erfaringer, som Det Europaeiske Agentur for Laegemiddelevaluering har gjort. Kommissionen har derfor anmodet Agenturet om at fremsende de noedvendige oplysninger, og det forventes, at Agenturet vil forelaegge Kommmissionen en rapport i december 1996. Paa grundlag af denne rapport vil Kommissionen faerdiggoere sit forslag og fremsende det til Raadet i februar 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2401/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Beslutning 94/730/EF om fastlaeggelse af forenklede procedurer for udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede planter - kriterier

1. Paa grundlag af hvilke kriterier er det ved genetisk modificerede planter blevet undersoegt, om de ikke er skadelige for mennesker og miljoe?

2. Hvad beror disse kriterier paa?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2394/96, E-2395/96, E-2396/96, E-2397/96, E-2398/96, E-2399/96, E-2400/96, E-2401/96, E-2402/96, E-2403/96 og E-2405/96 (14. oktober 1996)

Svarene paa de ovennaevnte skriftlige forespoergsler, afstedkommer en raekke tekniske og juridiske problemer, vedroerende gennemfoerelsen af direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )), bl.a. med hensyn til indfoerelsen af de forenklede procedurer.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at undersoege, hvorledes gennemfoerelsen af dette direktiv er forloebet siden dets ikrafttraeden, med henblik paa offentliggoerelse af en rapport, som vil tilgaa Parlamentet og Raadet.

Kommissionen vil i denne sammenhaeng behandle det aerede medlems spoergsmaal og i givet fald tage hensyn til de naevnte punkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3273/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det britiske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2710/96 af Klaus Rehder (PSE) til Kommissionen (16. oktober 1996)

Om: Spansk skibsregister

I Spanien er de almindeligt gaeldende lovbestemmelser for skibe og rederier (det saakaldte foersteregister) fastsat i lov om statslige havne og havne under handelsflaaden af 24. november 1992. I henhold til 15. tillaegsbestemmelse indfoeres der nu et andetregister paa De Kanariske OEers territorium, og i forbindelse hermed stilles der i artikel 6 saerlige krav til skibsbesaetningernes nationalitet. I henhold hertil skal skibenes kaptajn og naestkommanderende i alle tilfaelde vaere spanske statsborgere. Denne bestemmelse begraenser den frie adgang for arbejdstagere fra andre EU-medlemsstater til arbejdspladser paa spanske skibe opfoert i andetregistret.

Er denne begraensning forenelig med EF-retten, herunder isaer EF-traktatens artikel 48 som fortolket af Domstolen (»soemandsdommen«)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (28. november 1996)

Ombord paa skibe, der sejler under en EF-medlemsstats flag, giver stillingerne som skibets nr. henholdsvis ét og to (med andre ord henholdsvis kaptajnen og foerstestyrmanden for saa vidt, som denne traeder i stedet for kaptajnen,) anledning til ganske saerlige overvejelser.

Funktionerne ombord paa dette niveau kraever udoevelse af en vis offentlig myndighed som defineret i EF-traktatens artikel 48, stykke 3, i henhold til hvilket der af hensyn til offentlig orden, offentlig sikkerhed og og den offentlig sundhed kan blive tale om en vis adgangsbegraensning til denne beskaeftigelse i de enkelte medlemsstater. Skibsfoererens eller dennes naestkommanderendes ansvar med hensyn til udoevelsen af offentlig myndighed ombord paa skibe haenger direkte sammen med besaetning og passagerer, disses liv og ejendomsretten paa havet saavel som beskyttelse af havmiljoeet.

Kommissionen mener, at de spanske bestemmelser ikke kan anses for at vaere i modstrid med faellesskabslovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2717/96 af Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (16. oktober 1996)

Om: Lydstyrken i diskoteker

1. Falder lydstyrken i diskoteker ind under direktiverne om sikkerhed og sundhed paa arbejdspladsen?

2. Hvad er den maksimalt tilladte lydstyrke maalt i decibel?

3. Gaelder disse direktiver kun for arbejdstagerne i diskotekerne eller ogsaa for gaesterne?

4. Findes der i benaegtende fald andre direktiver vedroerende lydstyrke, der finder anvendelse paa gaester i diskoteker?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. november 1996)

1.-3. Raadets direktiv 86/188/EOEF ((EFT L 137 af 24.5.1986. )) om beskyttelse af arbejdstagere mod risici ved at vaere udsat for stoej under arbejdet har blandt sine hovedformaal at beskytte arbejdstagere mod risiko for hoereskader, herunder ogsaa forebyggelse af saadanne risici.

Dette direktiv gaelder for alle arbejdstagere, som er ansat af en arbejdsgiver, dog med undtagelse af arbejdstagere, som er beskaeftiget ved soe- eller lufttransport.

Naar en arbejdstagers daglige personlige udsaettelse for stoej formodes at overstige 85 decibel (A), skal der i henhold til direktivets artikel 4 - 6 traeffes hensigtsmaessige foranstaltninger herimod.

4. Der findes ingen faellesskabslovgivning vedroerende stoejniveauer, som gaelder for gaester paa diskoteker.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2853/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Stoette til atomkraftvaerker i Den Slovakiske Republik

Hvorledes vurderer Kommissionen, at problematikken med atomart affald ikke er loest paa mellemlang og lang sigt med hensyn til finansiering, placering, teknologi og videnskabeligt og teknisk niveau, da dette problem overskrider Den Slovakiske Republiks tekniske og finansielle muligheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (6. januar 1997)

Det radioaktive affald fra driften af reaktorer er volumenmaessigt det mest omfangsrige. Den endelige deponering af affald med kort henfaldstid finder sted paa depotet naer Mochovce. Affald med lang henfaldstid bliver deponeret paa kraftvaerkerne, indtil der er et depot i dybtliggende geologiske formationer til raadighed. Man er i gang med at foretage undersoegelser for at udvikle et saadant dybtliggende depot og finde en egnet beliggenhed. Brugt atombraendstof bliver ligeledes deponeret paa eller taet ved kraftvaerkerne, og et specielt toerdeponeringsanlaeg er under forberedelse.

Denne situation svarer til den, der goer sig gaeldende i en raekke medlemsstater. Forvaltningen af radioaktivt affald finansieres ved, at forbrugerne betaler omkostningerne via prisen paa elektricitet. Der foretages ogsaa en hensaettelse med henblik paa en senere nedlukning. Demonteringen af den gamle A1-reaktor paa Bohunice udgoer dog en undtagelse, da nedllukningen her skal finansieres over statsbudgettet.

Den Slovakiske Republik modtager bistand til udarbejdelsen af et fuldstaendigt reguleringssystem og nedlaeggelsen af A1-reaktoren. Dette sker hovedsagelig gennem Kommissionens PHARE-program.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2875/96 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Thermie 1993



EF-Tidende nr. C 091 af 20/03/1997 s. 0047



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2875/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (31. oktober 1996) Om: Thermie 1993 Opfoelgning af forespoergsel E-0627/96 af 29. april 1996 ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 81. )) Har projekter fra reservelisten forrang for nye projekter, der hidtil ikke er blevet klassificeret som stoetteberettigede eller har modtaget yderligere stoette, selv om de ikke var opfoert paa reservelisten? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. januar 1997) Projekter, der figurerer paa en prioriteret liste, har forrang for projekter paa en reserveliste, som henhoerer under samme afgoerelse eller en anden, tidligere truffet afgoerelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2841/96 af Guido Podestà (UPE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Jagt paa ryper

Jagt er en af de aktiviteter, der har betydning i saavel sportslig som miljoemaessig henseende samt for bevarelsen af den fauniske balance.

Hvad angaar jagten paa dalryper i Skotland har det nu vist sig, at det er noedvendigt at genoprette bestanden af denne fugleart, og der boer derfor indfoeres forbud mod jagt paa denne art i naevnte region, indtil den fauniske balance er genoprettet.

Dette til trods baserer skotske sammenslutninger deres aktivitet paa jagt paa denne fugleart, og for at afhjaelpe indskraenkningen i bestanden er de desuden tvunget til systematisk at draebe andre typer rovfugle og rovpattedyr, hvorved den fauniske balance aendres i det paagaeldende omraade.

Agter Kommissionen at yde stoette til de sammenslutninger, der anmoder herom til imoedegaaelse af deres stadigt stigende oekonomiske tab som foelge af hoeje driftsomkostninger og personaleindskraenkninger, og hvilke betingelser agter den i bekraeftende fald at knytte til denne stoette for at genoprette ovennaevnte fauniske balance?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (29. november 1996)

Raadets direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle ((EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1, senest aendret ved Raadets direktiv 94/24/EF af 8. juni 1994; EFT L 164 af 30.6.1994, s. 9. )) udgoer en samlet ramme for beskyttelsen af fugle og deres naturlige levesteder overalt i Faellesskabet, idet der dog heri samtidig aabnes mulighed for kontrolleret jagt paa visse arter som for eksempel Lagopus mutus (fjeldrype). Det er de enkelte medlemsstaters ansvar at varetage, at jagttrykket er baeredygtigt, og at jagten finder sted i fuld overensstemmelse med princippet om en fornuftig udnyttelse af bestanden.

Kommissionen kender intet til nogen ansoegning fra den skotske jaegersammenslutning om finansiel stoette fra Faellesskabet. Selv om der maatte blive anmodet om en saadan, ville det samtidig blive kraevet, at det sker under fuld hensyntagen til Faellesskabets miljoelovgivning, herunder vedroerende naturbevarelse. I Skotland deltager den ansvarlige myndighed for naturbevaring, 'Scottish Natural Heritage', i arbejdet i det styrelsesudvalg, der er nedsat med henblik paa at tilse, hvordan midlerne fra strukturfondene anvendes i denne region. Herved skulle det vaere sikret, at fjeldrypejagten sker i overensstemmelse med princippet om en fornuftig udnyttelse, ligesom der herunder tages fuldt hensyn til be-varelsen af andre fuglearter, som er beskyttet i henhold til faellesskabslovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3021/96 af Antonio Tajani (UPE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Skjult mikrofon i Berlusconis hus

En skjult mikrofon er blevet fundet i lederen af den politiske bevaegelse Forza Italia og af den italienske opposition Silvio Berlusconis arbejdsvaerelse i Rom.

1. Agter Raadet at rette henvendelse til Domstolen, for at faa den til at beskytte Silvio Berlusconis rettigheder som borger, parlamentsmedlem og leder af oppositionen?

2. Hvilke garantier mener Raadet at kunne give med hensyn til beskyttelsen af borgernes rettigheder?

3. Kender Raadet til tidligere tilfaelde i EU, der svarer til, hvad der er sket for Silvio Berlusconi, bortset fra telefonaflytningerne af institutionskontorer i Spanien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (5. december 1996)

Kommissionen har ingen andre oplysninger om de forhold, det aerede medlem omtaler, end dem, der er offentliggjort i pressen. Desuden har den ikke kompetence til at indbringe sager af denne art mod en medlemsstat for Domstolen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2949/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Plutonium i Det Europaeiske Institut for Transuraner i Karlsruhe

Hvor meget plutonium maa der i henhold til de gaeldende tilladelser opbevares i Det Europaeiske Institut for Transuraner i Karlsruhe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (18. december 1996)

Instituttet for Transuraner (ITU) er som nukleart anlaeg klassificeret i kategori nr. 1. Oplagringen af kernekraftbraendsel sker i fuld forstaaelse med de tyske kontrolmyndigheder og overvaages af de internationale inspektionsmyndigheder (EURATOM's sikkerhedskontrol og Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA)).

Af hensyn til hemmeligholdelsen behandles data vedroerende beholdningerne af spalteligt materiale til brug i de enkelte anlaeg som strengt fortrolige.