ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2529/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(11. september 2002)

Om: En ny tragedie med tretten døde immigranter i Gibraltarstrædet

I går den 1. august drev tretten afrikanske immigranter mænd og kvinder fra Kongeriget Marokko døde i land på kysten ved Tarifa i Gibraltarstrædet, på Spaniens og EU's område, hvorved der gentog sig en tragedie, som allerede har kostet tusindvis af personer livet i de seneste år. Hvilke forholdsregler vil Rådet træffe over for den spanske stat og Kongeriget Marokko for at skabe de nødvendige forudsætninger for, at sådanne frygtelige ulykker ikke gentager sig?

Svar

(19. december 2002)

1. Rådet er enigt med det ærede medlem i, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger til at undgå en gentagelse af den slags tragiske begivenheder, han omtaler. Der erindres om, at de seneste formandskaber har opført spørgsmålet om ulovlig indvandring og midlerne til bedst at forhindre og stoppe fænomenet blandt de emner, Unionen først og fremmest skal tage fat på.

2. Spørgsmålet om bekæmpelse af ulovlig indvandring indtager en meget vigtig plads i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Sevilla den 21.-22. juni 2002. I dette dokument opridses linjerne i de foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at fænomenet takles effektivt på EU-plan, så det dermed forebygges og begrænses.

Det skal i øvrigt bemærkes, at det spanske formandskab allerede inden Det Europæiske Råd i Sevilla gav en betydelig impuls til denne sag, bl.a. gennem vedtagelsen af to pragmatiske instrumenter, der ikke blot omhandler en række konkrete foranstaltninger, men også opstiller rammer for EU-indsatsen og det videre arbejde. Det drejer sig nærmere bestemt om handlingsplanen for bekæmpelse af ulovlig indvandring og menneskehandel i EU(vedtaget af Rådet (retlige og indre anliggender) den 28. februar 2002) og handlingsplanen for forvaltning af EU-medlemsstaternes ydre grænser (vedtaget af Rådet (retlige og indre anliggender) den 13. juni 2002).

3. Med hensyn til bekæmpelse af ulovlig indvandring ad søvejen har Rådet desuden efter vedtagelsen af handlingsplanen for bekæmpelse af ulovlig indvandring og menneskehandel i EU behandlet dette mere specifikke spørgsmål og vedtaget konklusioner herom på samlingen den 25.-26. april 2002. Som reaktion på opfordringen i konklusionerne er Kommissionen på tekniske møder med repræsentanterne for medlemsstaterne ved at undersøge, hvilke foranstaltninger på området det vil være bedst at planlægge og gennemføre på EU-plan.

4. På baggrund af konklusionerne fra Sevilla har det danske formandskab opført spørgsmålet om bekæmpelse af ulovlig indvandring blandt de vigtigste punker på sit arbejdsprogram for at kunne vedtage og gennemføre de tiltag og foranstaltninger, som fremhæves deri.

5. Hvad mere specielt angår Marokko, skal det til slut bemærkes, at Kommissionen på grundlag af et mandat, som Rådet gav den i 2000, samme år forelagde dette lands myndigheder et udkast til tilbagetagelsesaftale. Efter en række uformelle kontakter mellem Kommissionen og de marokkanske myndigheder skulle de formelle forhandlinger begynde i løbet af de kommende måneder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1418/02

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(23. maj 2002)

Om: Anvendelse af sprog i rapporten om sort arbejde i Europa

Den 26. februar 2002 offentliggjorde Kommissionen en rapport om sort arbejde i Europa. Rapporten kan på den officielle webside for Europa kun konsulteres på engelsk med en kort sammenfatning på tysk og fransk.

Kan Kommissionen oplyse, ud fra hvilke overvejelser den har valgt disse tre sprog?

Agter Kommissionen også at oversætte denne rapport til alle Unionens officielle sprog?

Vil Kommissionen fremover sørge for, at de dokumenter, som den udbreder via den officielle europæiske webside, bliver oversat til Unionens 11 officielle sprog?

Står Kommissionen også her fast ved sin erklæring om, at det er af væsentlig betydning, at Unionens borgere på deres eget sprog kan få kendskab til de tekster, der vedtages på unionsniveau (jf. http://www.europa.eu.int/comm/role_nl.htm

5)?

Er Kommissionen enig med mig i, at dette begrænsede valg af sprog indebærer en overtrædelse af artikel 21, kapitel III, i Den Europæiske Unions charter for grundlæggende rettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(3. juli 2002)

Offentliggørelsen af dokumenter, som er vedtaget af Kommissionen, skal normalt ske på EU's 11 officielle sprog. Dette gælder bl.a. KOM-dokumenter, som indeholder Kommissionens forslag til lovgivning, og andre meddelelser af almen interesse, som skal sendes til de øvrige institutioner.

Dette princip anvendes også på elektroniske publikationer: Kommissionens officielle dokumenter, som offentliggøres på Europa-netstedet, stilles til rådighed på de 11 officielle sprog.

Rapporten Undeclared labour in Europe. Towards an integrated approach of combating undeclared labour er ikke et dokument, der er blevet vedtaget af Kommissionen, men en endelig rapport om en ekstern undersøgelse, som indeholder specialiseret information.

Den er derfor offentliggjort på Europa-netstedet på originalsproget (engelsk) sammen med et kort resumé på fransk og tysk.

Kommissionen har derfor ikke til hensigt at oversætte rapporten, som i alt er på 158 sider, til de øvrige officielle sprog.

Kommissionen mener afgjort, at det er yderst vigtigt at sikre, at EU-borgerne kan læse de tekster, der vedtages på EU-plan, på deres eget sprog, og som nævnt ovenfor bestræber den sig på at sikre, at dette er tilfældet. Det er imidlertid ikke muligt at oversætte rapporter og eksterne undersøgelser såsom den nævnte rapport. Offentliggørelsen af rapporten er et håndgribeligt bevis på Kommissionens bestræbelser på at være åben og offentliggøre oplysninger, herunder rapporter om eksterne undersøgelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1948/02

af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen

(3. juli 2002)

Om: Begrænsning af bevægelsesfriheden

Er det Kommissionen bekendt, at EU-borgere og personer med kinesisk pas, som er medlemmer af Falun Gong-bevægelsen, er blevet nægtet indrejse i Island på grund af den kinesiske præsident Jiang Zemins forestående besøg i begyndelsen af juni (2002?

Det er første gang, et land har forbudt medlemmer af en bevægelse eller international organisation at besøge Island.

Hvad vil Kommissionen gøre for at standse krænkelsen af europæisk og international ret og menneskerettighederne? Vil Kommissionen gøre den islandske regering bekendt sine synspunkter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(29. juli 2002)

Siden marts 2001 har Island anvendt Schengen-regelværket, hvilket betyder, at de indre grænser principielt kan passeres uden nogen form for personkontrol.

Artikel 2, stk. 2 i Konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen bestemmer imidlertid, at medlemsstaterne kan genindføre grænsekontrol i en begrænset periode, hvis det er nødvendigt af hensyn til den offentlige politik eller nationens sikkerhed. Det sker under ekstraordinære omstændigheder som en forebyggende foranstaltning for at undgå, at personer udnytter retten til fri bevægelighed til at forstyrre den offentlige orden eller den offentlige sikkerhed i en medlemsstat, bl.a. hvis der er planlagt en demonstration i den pågældende medlemsstat.

Inden genindførelsen af grænsekontrollen informerede Island Kommissionen og de øvrige medlemsstater om, at kontrollen ville blive genindført i perioden mellem 7. og 16. juni 1002 i forbindelse med den kinesiske præsident Jiang Zemins officielle besøg.

Det bemærkes, at hovedansvaret for opretholdelse af lov og orden og sikring af den indre sikkerhed ifølge traktaten påhviler medlemsstaterne. EF-Domstolen har ikke beføjelse til at træffe afgørelse om foranstaltninger eller beslutninger om genindførelse af grænsekontrol i sådanne situationer. Derfor er Kommissionens rolle begrænset, når der er tale om beslutninger om genindførelse af grænsekontrol.

Med hensyn til begrænsning af de europæiske borgeres ret til fri bevægelighed henviser Kommissionen til det fælles svar på skriftlig forespørgsel P-1975/02 fra Ilda Figueiredo og P-1987/02 fra Carlos Lage(1).

Borgernes ret til frit at udtrykke deres meninger og til at deltage i fredelige sammenkomster er fastsat i den europæiske konvention om menneskerettigheder og i Unionens charter og grundlæggende rettigheder. Borgerne skal kunne udøve disse rettigheder, uden at deres sikkerhed, andre menneskers sikkerhed eller ejendom trues. Medlemsstaterne er undertiden udsat for, at mennesker misbruger denne rettighed ved at udnytte lovlige offentlige demonstrationer til at udføre voldshandlinger.

Det understreges, at hovedansvaret for opretholdelse af lov og orden ligger hos medlemsstaterne.

(1) Se side 124.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1762/02

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(19. juni 2002)

Om: Fremme af anvendelsen af brint udvundet af varige energikilder og regionalprogrammerne

For et fremme en bæredygtig transportpolitik, som ikke blot mindsker forureningen i byerne og CO2-emissionerne, er det helt klart nødvendigt at fremme anvendelsen af alternativt brændstof udvundet af varige energikilder gennem regional- og strukturprogrammerne. En af de lovende brændstoftyper er brint, som også har den fordel, at de mindsker lydforureningen, når det anvendes i brændselsceller. Det kan udvindes af alle former for elektricitet samt af biomasse og naturgas og gennem forskellige kemiske processer.

Fremmer Kommissionen anvendelsen af brint som led i EU's regionale programmer f.eks. ved at yde støtte til kollektive transportprogrammer? I betragtning af, at programmerne lægger vægt på udnyttelsen af varige energikilder af forskellige årsager, går Kommissionen så ind for anvendelse af brint udvundet af varige energikilder som led i de regionale programmer og strukturprogrammerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(31. juli 2002)

I strukturfondenes regionale programmer kan indgå foranstaltninger med henblik på at fremme anvendelsen af vedvarende energikilder. I den del af retningslinjerne for programmerne for perioden 2000-2006(1), der drejer sig om energi, kommer Kommissionen ind på disse energikilder og opfordrer medlemsstaterne til at fremme dem ved hjælp af fællesskabsmidler. Områder, der prioriteres, er investeringer med henblik på øget brug af vedvarende energikilder, investeringsstøtte til nedbringelse af svovldioxid- og kuldioxidemissioner (SO2 og CO2), energirevisioner og fremme af effektiv energiforvaltning i små og mellemstore virksomheder samt i byer. Både udvælgelsen af projekter til medfinansiering og deres gennemførelse henhører dog i medfør af subsidiaritetsprincippet under de nationale og regionale forvaltningsmyndigheders kompetence.

Anvendelsen af brint som brændstof udgør et alternativ til olie og gas i fremtiden, især hvis brinten stammer fra vedvarende energikilder. De nuværende teknologier til fremstilling og sikker anvendelse af dette brændstof befinder sig dog stadig på udviklingsstadiet. I den forbindelse vil der blive gjort en betydelig indsats inden for rammerne af det sjette forskningsrammeprogram, og anvendelsen af brint kan eventuelt fremmes gennem pilotforsøg.

(1) Meddelelse fra Kommissionen om strukturfondene og deres samordning med Samhørighedsfonden Retningslinjer for programmer for perioden 2000-2006 EFT C 267 af 22.9.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2029/02

af Carlos Lage (PSE) til Rådet

(9. juli 2002)

Om: Fri bevægelighed for personer i Schengen-området

Den 22. juni blev en gruppe på omkring 500 portugisiske statsborgere, som var på vej til Spanien for at deltage i en anmeldt demonstration i forbindelse med Det Europæiske Råds møde i Sevilla med magt af politiet hindret i at rejse ind i Spanien. Episoden fandt sted i grænsebyen Vila Verde do Ficalho i Alentejo, og der blev fra det spanske politis side grebet ind med knippelslag og skubben over for portugisiske statsborgere (heriblandt et medlem af Nationalforsamlingen), som blot prøvede på at få oplyst grunden til, at de ikke kunne få lov til at krydse grænsen. Det spanske politi trængte endog ind i de busser, der transporterede gruppen, og konfiskerede fotoudstyr og lignende. Intet kan retfærdiggøre en sådan adfærd, som helt klart er uacceptabel i et EU, der garanterer de grundlæggende friheder og rettigheder som grundlæggende principper. Den kan heller ikke begrundes i hensynet til den nationale sikkerhed, som tillader signatarstaterne at iværksætte artikel 2 i Schengen-konventionen, ifølge hvilken der med denne begrundelse kan iværksættes en national grænsekontrol ved de indre grænser. Det forekommer mig ikke, at gruppen af portugisiske statsborgere i det foreliggende tilfælde kunne udgøre nogen særlig fare for den spanske stat. Og det ville under ingen omstændigheder være acceptabelt i hverken Spanien eller Portugal eller i noget andet EU-land, at der var tale om en sådan magtudøvelse og overgreb, som beklageligvis blev af taget i brug af det spanske politi.

Kan Rådet oplyse, hvilke foranstaltninger det vil træffe for i samarbejde med de spanske myndigheder at opklare denne episode?

Anser Rådet det ikke for nødvendigt at nå frem til en entydig definition og en fælles forståelse om de omstændigheder og betingelser, som kan føre til en suspension af Schengenreglerne?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2021/02, E-2028/02 og E-2029/02

(11. november 2002)

Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at artikel 2, stk. 2, i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 1990(1) giver medlemsstaterne mulighed for i et begrænset tidsrum at genindføre national grænsekontrol ved de interne grænser.

Det er op til hver enkelt medlemsstat at vurdere, om og i hvilket omfang den vil benytte denne mulighed, når den er vært for et Europæisk Råd. Afgørelse SCH/Kom-Ex (95) 20 rev. 2(2) fastlægger regler for proceduren for anvendelse af artikel 2, stk. 2, i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen. Artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 64, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab fastslår, at medlemsstaterne har beføjelse til at træffe konkrete foranstaltninger med hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed. Det er derfor ikke op til Rådet at bedømme, om sådanne foranstaltninger er blevet truffet på behørig vis.

(1) EFT L 239 af 22.9.2000.

(2) EFT L 239 af 22.9.2000, s. 133.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2805/02

af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen

(30. september 2002)

Om: Direktiv 2000/35/EF om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner

I artikel 6 i direktiv 2000/35/EF(1) om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner hedder det: Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 8. august 2002.

Er direktiv 2000/35/EF allerede blevet gennemført i samtlige medlemsstaters nationale lovgivning? Hvis ikke, hvilke medlemsstater har endnu ikke gennemført direktivet, og hvad agter Kommissionen at gøre?

(1) EFT L 200 af 8.8.2000, s. 35.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(21. oktober 2002)

Over halvdelen af medlemsstaterne har allerede gennemført Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/35/EF af 29. juni 2000 om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner. Kommissionen havde den 30. september 2002 dog stadig ikke modtaget notifikation fra Grækenland, Spanien, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig og Portugal.

Da dette emne er af stor interesse for offentligheden i almindelighed og små og mellemstore virksomheder (SMV) i særdeleshed, har Kommissionen oprettet et internet-websted, som der er offentlig adgang til. Her kan man foruden andre oplysninger finde en liste over nationale gennemførelsesbestemmelser, som opdateres i takt med, at Kommissionen modtager oplysningerne fra medlemsstaterne. Webstedet findes på følgende adresse: http://europa.eu.int/comm/enterprise/regulation/late_payments/index.htm

Over for de medlemsstater, som endnu ikke har gennemført direktivet, indledte Kommissionen den 30. september 2002 en traktatbrudsprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 226.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1189/02

af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen

(26. april 2002)

Om: Videreudvikling af aftalen mellem EU og Mexico

I den seneste betænkning om aftalen mellem EU og Mexico (A5-0036/2001) udtrykte Europa-Parlamentet ønske om at følge udviklingen af denne aftale nøje og blive informeret herom. Siden aftalens indgåelse er der afholdt møder i Det Fælles Råd og Det Blandede Udvalg.

Har Kommissionen fremført nogen af den ovennævnte betænknings henstillinger på de bilaterale møder, den er kompetent for?

Agter Kommissionen at indføre en bestemmelse om høring af det civile samfund, som det tilsvarende er planlagt i udkastet til aftale med Chile?

Har Kommissionen fremlagt, eller vil den fremlægge et ændringsforslag til aftalen under henvisning til biodiversitetskonventionen, de relevante konventioner fra Den Internationale Arbejdsorganisation samt OECD's retningslinjer for multinationale selskaber, som begge parter er tilknyttet?

Vil Kommissionen tale med de mexicanske myndigheder for at fjerne uoverensstemmelserne mellem aftalen og Basel- og Rotterdam-konventionerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(24. maj 2002)

Under henvisning til anbefalingerne i Europa-Parlamentets seneste rapport om aftalen mellem EU og Mexico (A5-0036/200l) kan Kommissionen forsikre det ærede medlem om, at:

- aftalen mellem EU og Mexico er tilstrækkelig asymmetrisk, når det gælder økonomiske bestemmelser og samarbejdsbestemmelser, til at tage hensyn til, at EU og Mexico ikke befinder sig på samme udviklingsniveau

- Det Fælles Råds beslutningsprocesser følger interne love og procedurer. Det Fælles Råd handler altid ud fra et specifikt retsgrundlag. Ved samarbejde med Europa-Parlamentet vil der i høj grad blive taget hensyn til dets synspunkter. Mexico anvender også sine egne interne love

- Kommissionen anvender, når det drejer sig om menneskerettigheder, allerede eksisterende mekanismer til at følge situationen i Mexico og i Europa. Den politiske dialog på både Det Fælles Råds og Det Blandede Udvalgs dagsorden giver mulighed for at udveksle information om dette emne.

Kommissionen har på nuværende tidspunkt ingen planer om at fremlægge ændringsforslag til aftalen. Eftersom begge parter tillægger dialogen med det civile samfund stor betydning, indvilgede Kommissionen ved et møde i Det Blandede Udvalg den 2. oktober 2001 dog i at organisere et borgerforum i slutningen af 2002.

Ydermere omfatter beslutningerne om at oprette et frihandelsområde mellem EU og Mexico revisionsklausuler vedrørende specifikke produkter eller sektorer, som ikke er omfattet af den første beslutning. Når beslutningerne vedrørende frihandelsområdet tages op til revision, vil Kommissionen overveje alle nye multilaterale protokoller, konventioner eller retningslinjer, som begge parter har tilsluttet sig.

Kommissionen tillægger alle multilaterale instrumenter stor betydning og ønsker at forsikre det ærede medlem om, at ingen bilaterale aftaler eller tolkninger af sådanne vil stride mod Fællesskabets multilaterale forpligtelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1099/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. april 2002)

Om: Tilbagebetaling af skat og afgørelsen fra De Europæiske Fællesskabers Domstol i sag C-249/00

Efter afgørelse truffet af De Europæiske Fællesskabers Domstol den 2.8.2001 i sag C-249/00 blev det ikke længere muligt for grækere, som har arbejdet i udlandet, samt for græske søfolk og udlandsgrækere at betale en lavere skattesats i forbindelse med overdragelse af fast ejendom, når den faste ejendom var købt med fremmed valuta.

Eftersom der findes krav om tilbagebetaling af skat fra udlændinge, som er statsborgere i EU-medlemslande, i forbindelse med overdragelse af fast ejendom i forskellige tidsperioder, kan Kommissionen da oplyse, fra hvilket tidspunkt en sådan eventuel tilbagebetaling af skat er berettiget i ovennævnte tilfælde? Fra tidspunktet for offentliggørelsen af Domstolens afgørelse, fra fremsendelsen af den begrundede udtalelse eller fra noget andet tidspunkt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(6. juni 2002)

Der er ikke afsagt nogen dom af De Europæiske Fællesskabers Domstol om at fjerne denne sag fra registeret(1), men kun truffet en administrativ afgørelse om at gøre det. Kommissionen afstod nemlig fra at gå videre med overtrædelsesproceduren for Domstolen, efter at Grækenland havde afskaffet de bestemmelser, der var diskriminerende over for ikke-græske europæiske borgere.

Den græske lovgivning fra 1950, (der i 1997 blev delvis ændret på dette område), indeholdt en præferencebehandling på skatteområdet for græske statsborgere. Dette blev uforeneligt med EF-traktaten, da Grækenland tiltrådte EF i 1981. Afskaffelsen af denne præferencebehandling finder først anvendelse fra skatteåret 2001 og gælder ikke med tilbagevirkende kraft for tilfælde mellem 1981 og 2001.

I overensstemmelse med fællesskabsprincippet om ikke-diskriminering kan EU-borgere kræve at blive behandlet på samme måde som græske borgere. Derfor kan de for perioden forud for 2001 i princippet nyde godt af de skattelettelser, der oprindeligt kun var bestemt for græske statsborgere. Muligheden for at genåbne afsluttede sager er, som i alle medlemsstater, begrænset af national lovgivning. Normalt kan uberettiget betalte skatter (vedrørende køb før 2001) kun tilbagebetales, i det omfang den pågældende vurdering endnu ikke har fået retsvirkning (sædvanligvis på grund af en administrativ eller retslig appel).

Denne nationale lovgivning må ikke diskriminere eller være til skade for inddrivelsen af et krav i henhold til fællesskabslovgivningen i sammenligning med inddrivelsen af et krav i henhold til national lovgivning.

(1) EFT C 348 af 8.12.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2138/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Jamaica

Kan Kommissionen udarbejde en opgørelse over de projekter i Jamaica, der godkendtes til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse om størrelsen af den samlede støtte i 2000 til dette land på alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.