ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0540/03

af Samuli Pohjamo (ELDR) til Kommissionen

(19. februar 2003)

Om: Definition af affald i forbindelse med udarbejdelsen af direktivet om mineaffald

Der er i Nordskandinavien blevet gjort lovende fund af malmforekomster. En udnyttelse af disse ville være af stor betydning ikke bare for de pågældende områder, men for hele EU. Betydningen forstærkes af områdets udviklingssituation i øvrigt, idet det på grund af lav befolkningstæthed, et koldt klima og lange afstande er vanskeligt at opbygge nye økonomiske aktiviteter og forbedre beskæftigelsen.

Med Domstolens nylige fortolkning af affald inden for mineralsektoren skabes der usikkerhed om de økonomiske vilkår for virksomhederne i de nye miner. Problemets kerne er, at affaldet ikke klassificeres i overensstemmelse med den risiko, det udgør for miljøet. F.eks. er overflademateriale, som ikke kan håndteres mekanisk og kemisk, og sidebjergarter slet ikke farlige stoffer, og de kan på ingen måde klassificeres som affald, når de er blevet flyttet til en midlertidig oplagringsplads, så længe minen fungerer.

Et yderligere problem er de meget store garantibeløb, som skal stilles for det efterfølgende tilsyn med minerne. De små og mellemstore virksomheder, der er aktive i området, har ikke tilstrækkelige likvide midler til disse garantibetalinger.

Hvordan vil Kommissionen drage omsorg for, at der i forbindelse med udarbejdelsen af direktivet om mineaffald tages tilstrækkeligt hensyn til sidebjergarter og til, at overflademateriale adskilles fra de affaldsstoffer, som udgør en miljørisiko? Dette vil få meget stor indflydelse på de økonomiske driftsvilkår for de nye miner. Hvordan vil der ved udarbejdelsen af direktivet blive taget hensyn til de små og mellemstore virksomheders opfattelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. april 2003)

Ved udarbejdelsen af direktivforslaget om håndtering af affald fra udvindingsindustrien vil Kommissionens sørge for, at de krav, der stilles, er rimelige i forhold til den risiko, de forskellige affaldstyper indebærer. I denne forbindelse henholder Kommissionen sig til definitionen på affald i affaldsrammedirektivet (Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald(1), som ændret ved Rådets direktiv 91/156/EØF af 18. marts 1991(2)). Den nylige afgørelse fra Den Europæiske Domstol, som det ærede medlem henviser til, vil i fremtiden tjene som vejledning ved fortolkning af affaldsbegrebet.

Hvad angår den finansielle garanti, der skal stilles med henblik på efterbehandling af affaldsanlæggene, har Kommissionen endnu ikke truffet nogen afgørelse, men den overvejer en lang række muligheder, der kan sikre, at garantibeløbet tilpasses efter udviklingen i genopretnings- og oprensningsarbejdet. Disse ordninger forventes at imødekomme de små og mellemstore virksomheders særlige behov.

(1) EFT L 194 af 25.7.1975.

(2) EFT L 78 af 26.3.1991.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0418/03

af Mary Banotti (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2003)

Om: EU-lovgivning om flaskestørrelse

Overvejer Kommissionen at deregulere lovgivningen om emballage, og hvilke foranstaltninger vil den træffe med hensyn til den nuværende påbudte størrelse på spiritusflasker i betragtning af, at det i den europæiske spiritusindustri vækker bekymring, at en sådan deregulering eventuelt vil komme til at berøre den påbudte række varianter af spiritusflasker?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(13. marts 2003)

Kommissionen har som led i Slim IV-initiativet (enklere lovgivning for det indre marked) gennemført en udvidet erhvervskonsekvensanalyse for fællesskabsreglerne for færdigpakninger. Kommissionen har i denne forbindelse bl.a. afholdt en onlinehøring på grundlag af et offentlig tilgængeligt arbejdsdokument, hvor den har forsøgt at kortlægge de berørte parters synspunkter, så der kan tages endelig stilling til sagen.

Høringen er netop afsluttet, og Kommissionen er nu i færd med at analysere svarene. Som de berørte parter allerede har fået oplyst, vil Kommissionen holde dem underrettet om resultaterne, og der vil blive lejlighed til at drøfte spørgsmålene yderligere, inden Kommissionen tager endelig stilling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1122/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Massa Kommunes udnyttelse af midler fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Massa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til omstilling af industriområder i tilbagegang og til at formindske skævheder med hensyn til økonomisk og social udvikling. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Massa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond?

2. om Massa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-1119/03, E-1120/03,E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03 og E-1124/03

(16. april 2003)

Kommunerne Massa, Carrara, Livorno, Pisa, Pistoia og Firenze er alle delvist berettiget til støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) inden for rammerne af DOCUP Toscana 2000-2006 (enhedsprogrammeringsdokument).

DOCUP Toscana, der blev godkendt ved Kommissionens beslutning(1), fastsætter et EFRU-tilskud på 322,5 mio. EUR for en samlet offentlig udgift på 804,9 mio. EUR.

Da DOCUP Toscana er et program, der forvaltes decentralt, er det regionen Toscana, der har ansvaret for interventionernes iværksættelse, og den har i programmeringstillægget fastlagt udvælgelseskriterierne og er endvidere ansvarlig for gennemgangen af ansøgningerne. Det ærede medlem kan derfor med fordel henvende sig til denne myndighed for at opnå præcise oplysninger om de forelagte og finansierede projekter til fordel for kommunerne Massa, Carrara, Livorno, Pisa, Pistoia og Firenze.

(1) C(2001) 2725, 27.9.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0181/03

af Miet Smet (PPE-DE) til Rådet

(30. januar 2003)

Om: Kvinders rettigheder i Iran

Trods de grove krænkelser af kvinders rettigheder diskriminering, stening, tortur indledte Den Europæiske Union den 12. december 2002 forhandlinger med Iran om indgåelse af en handels- og samarbejdsaftale. I betragtning af, at fremme og beskyttelse af menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder er vigtigt for Europa, vil EU indføje en klausul om menneskerettigheder i denne handels- og samarbejdsaftale.

En europæisk trojka aflagde den 16. og 17. december 2002 besøg i Iran som led i den indledte menneskerettighedsdialog mellem EU og Iran. Ifølge et kommuniké fra det danske formandskab forløb dialogen i en åben og konstruktiv atmosfære. Er der en sammenhæng mellem trojkaens besøg og den iranske regerings beslutning om at indbyde en særlig FN-rapportør om vold mod kvinder?

Europa-Parlamentet har altid anmodet om, at der i forbindelse med indgåelse af aftaler mellem EU og tredjelande blev lagt pres på sidstnævnte med henblik på at sikre, at kvindernes rettigheder blev overholdt. I aftalen med Iran skulle der være optaget en klausul om menneskerettigheder. I hvilken udstrækning pålægger denne også strenge betingelser, for så vidt angår kvinders rettigheder? Hvorledes vil EU kontrollere og sikre, at denne klausul overholdes? Er det også mulighed for at suspendere denne aftale, hvis Iran ikke respekterer kvindernes rettigheder og mere generelt menneskerettighederne?

Svar

(13. maj 2003)

Som det ærede parlamentsmedlem går Rådet stærkt ind for at fremme menneskerettighederne, herunder kvinders rettigheder, i Iran. Rådet udtalte i sine konklusioner af 17. juni 2002 i forbindelse med, at det nåede til politisk enighed om at indlede forhandlinger om en handels- og samarbejdsaftale med Iran, at det forventede, at intensiveringen af de økonomiske og handelsmæssige forbindelser blev fulgt op af en væsentlig positiv udvikling i Iran på en række områder, navnlig menneskerettighederne. De andre områder var ikke-spredning, bekæmpelse af terrorisme og fredsprocessen i Mellemøsten. Rådet bebudede, at det nøje ville følge de fremskridt, der sker på disse områder.

Som i alle aftaler med tredjelande agter EU at indarbejde en bestemmelse om menneskerettigheder i handels- og samarbejdsaftalen med Iran. De forhandlingsdirektiver, som Rådet har godkendt, holder fast ved den sædvanlige strategi, som består i at gøre bestemmelsen om menneskerettigheder til et af aftalens såkaldte grundprincipper; dette indebærer, at en overtrædelse af bestemmelsen vil kunne føre til øjeblikkelig opsigelse af hele aftalen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1130/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Macerata Kommunes udnyttelse af midler fra handlingsprogrammet til fordel for vandrende arbejdstagere

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Macerata Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte af vandrende arbejdstagere, herunder tredjelandsstatsborgere, for at sikre bedre betingelser for sameksistens med og integration i lokalbefolkningen i såvel beskæftigelsesmæssig som social henseende.

Kan Kommissionen derfor oplyse

1. om Macerata Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra handlingsprogrammet til fordel for vandrende arbejdstagere?

2. om Macerata Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopouloupå skriftlige forespørgsler E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03, E-1127/03,E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03, E-1133/03,E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 og E-1138/03

(28. april 2003)

Der findes i øjeblikket ikke noget handlingsprogram for vandrende arbejdstagere på EU-niveau. Kommissionen skal minde om, at støtte til foranstaltninger til fremme af vandrende arbejdstageres integrering i budgetpost B3-4110 blev ophævet i 1998 efter EF-Domstolens dom i sag C-106/96. Siden da er der ikke blevet givet nogen støtte inden for området.

Et nyt program til fremme af tredjelandes statsborgeres integration under budgetpost B5-815 vil blive lanceret af Kommissionen (Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender) i maj 2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0990/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Terni Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Terni Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Terni Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

2. om Terni Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 og E-0990/03

(25. april 2003)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1131/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Massa Kommunes udnyttelse af midler fra handlingsprogrammet til fordel for vandrende arbejdstagere

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Massa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte af vandrende arbejdstagere, herunder tredjelandsstatsborgere, for at sikre bedre betingelser for sameksistens med og integration i lokalbefolkningen i såvel beskæftigelsesmæssig som social henseende.

Kan Kommissionen derfor oplyse

1. om Massa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra handlingsprogrammet til fordel for vandrende arbejdstagere?

2. om Massa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopouloupå skriftlige forespørgsler E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03, E-1127/03,E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03, E-1133/03,E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 og E-1138/03

(28. april 2003)

Der findes i øjeblikket ikke noget handlingsprogram for vandrende arbejdstagere på EU-niveau. Kommissionen skal minde om, at støtte til foranstaltninger til fremme af vandrende arbejdstageres integrering i budgetpost B3-4110 blev ophævet i 1998 efter EF-Domstolens dom i sag C-106/96. Siden da er der ikke blevet givet nogen støtte inden for området.

Et nyt program til fremme af tredjelandes statsborgeres integration under budgetpost B5-815 vil blive lanceret af Kommissionen (Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender) i maj 2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1019/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Firenze Kommunes udnyttelse af midler fra programmet Venskabsbyer i EU 2000

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Blandt de programmer, EU yder støtte til, er der også et program til fremme af konsolideringen af venskabsforbindelser mellem europæiske byer, og mange italienske byer, herunder Firenze, ville være særlig egnede i denne forbindelse.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Firenze Kommune forelagde projekter i håb om at opnå støtte fra programmet Venskabsbyer i EU 2000?

2. om Firenze Kommune fik bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 og E-1029/03

(8. maj 2003)

Midlerne til venskabsbyer forvaltes ikke decentralt.

Støtte tildeles af Kommissionen på grundlag af projekter, som de kommunale myndigheder eller venskabsbykomitéerne indsender.

Støtten udbetales først, når arrangementet er afviklet, og det sker mod forevisning af regnskabsbilag.

De lokale myndigheder deltager i venskabsbyarrangementet på grundlag af en årlig indkaldelse af forslag, som offentliggøres i EUT.

Med hensyn til det ærede parlamentsmedlems forespørgsler: For kommunerne Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Florence (E-1019), Livourne (E-1020), Macerata (E-1021), Perouse (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siene (E-1028), Terni (E-1029). Ikke modtaget midler til venskabsbyer i 2000.

For kommunerne Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Midler til et venskabsbyarrangement i 2000. Midlerne er opbrugt.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0342/03

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. februar 2003)

Om: Fremgansmåden ved tildeling af offentlige udbud finansieret af ISPA

Er det korrekt, at i forbindelse med de offentlige udbud ved projekter, der samfinansieres af ISPA og EBRD, er fremgangsmåden for evaluering forud for den endelig tildeling blevet udarbejdet af sidstnævnte institution, selv om EBRD kun finansierer en meget lille del af projektet?

Hvordan kan Kommissionen foretage en relevant kontrol af disse tildelinger af projekter i kandidatlandene (især i Polen og Rumænien, hvor der har været tale om sådanne sager), når EBRD's fremgangsmåder anses for at være mindre restriktive og mindre gennemsigtige end de, som anvendes af ISPA i forbindelse med andre projekter, der finansieres af ISPA?

Hvorfor gør Kommissionen ikke brug af sine egne fremgangsmåder for udvælgelse og evaluering, som i øvrigt er underkastet kontrol fra andre af Fællesskabets institutioner, og hvorfor foretrækker den at følge andre institutioners fremgangsmåder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(4. marts 2003)

ISPA-forordningen(1) giver mulighed for at anvende de procedurer for offentligt udbud, der traditionelt anvendes i forbindelse med projekter, som EU yder støtte til.

Der anvendes ofte midler fra Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) til finansiering af store ISPA-projekter inden for miljø i de berørte lande, herunder Rumænien og Polen. EBRD's regler for offentligt udbud gælder kun for den del af et projekt, der finansieres med EBRD-lån. EBRD-reglerne gælder ikke for den ISPA-finansierede del af projektet.

EBRD's politik og regler for offentligt udbud følger internationale standarder og er baseret på principper, der ligger tæt op ad principperne i EU's regler, nemlig ikke-diskrimination, rimelighed og gennemsigtighed. De er i tråd med den aftale om offentlige indkøb, som den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) har vedtaget.

Af tekniske årsager er EBRD ikke i stand til at anvende de regler for offentligt udbud, som EU anvender for støtte udadtil, og som under alle omstændigheder er relativt uafprøvede i forbindelse med udbud for omfattende arbejder.

EBRD er en vigtig medfinansieringskilde, idet mange store projekter ikke ville have kunnet gennemføres uden den. Det drejer sig navnlig om store projekter på miljøområdet i mange central- og østeuropæiske lande. Det er forklaringen på, at ISPA-forordningen blev ændret, så der kunne skabes et retsgrundlag for anvendelse af EBRD's regler for offentligt udbud (eller de regler, som andre internationale finansieringskilder, der medfinansierer ISPA-foranstaltninger, anvender).

(1) Rådets forordning (EF) nr. 2382/2001 af 4. december 2001 om ændring af forordning (EF) nr. 1267/1999 om oprettelse af et strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument, EFT L 323 af 7.12.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0256/03 af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen. Affaldsdeponering i Montcorneil-Grazan, Frankrig — direktiv 1999/31/EF om deponering af affald.



EU-Tidende nr. 242 E af 09/10/2003 s. 0114 - 0114



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0256/03 af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen (5. februar 2003) Om: Affaldsdeponering i Montcorneil-Grazan, Frankrig direktiv 1999/31/EF om deponering af affald Det er blevet oplyst, at affaldsdeponeringen i Montcorneil-Grazan, Frankrig, muligvis ikke sker i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8 og bilag I og III i direktivet om deponering af affald (1999/31/EF(1)). Har Kommissionen modtaget en formel klage om dette forhold, og har den i bekræftende fald anmodet om yderligere oplysninger fra den franske regering? (1) EFT L 182 af 16.7.1999, s. 1. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström (6. marts 2003) Kommissionen har modtaget en klage over lossepladsen i Moncorneil-Grazan. Sagen er ved at blive nærmere undersøgt med henblik på at vurdere overensstemmelsen med Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald(1), som ændret ved Rådets direktiv 91/156/EØF af 18. marts 1991(2), og Rådets direktiv 1999/31/EF af 26. april 1999 om deponering af affald(3). Kommissionen har anmodet om yderligere informationer fra den franske regering. (1) EFT L 194 af 25.7.1975. (2) EFT L 78 af 26.3.1991. (3) EFT L 182 af 16.7.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0006/03

af Olivier Dupuis (NI) til Rådet

(16. januar 2003)

Om: Den Russiske Føderations domstoles afgørelse om at anse oberst Budanov for utilregnelig

Juri Budanov, oberst i Den Russiske Føderations hær, som var tiltalt for drab ved kvælning af den unge tjetjenske kvinde Elsa Kungaieva i marts 2000, blev den 16. december 2002 på grundlag af den fjerde psykiatriske erklæring i sagen kendt utilregnelig, idet han ikke var sig sine handlinger bevidst.

Hvordan vurderer Rådet denne afgørelse i betragtning af de russiske myndigheders tilkendegivelse af, at Budanov-sagen skulle være det første af en række retslige skridt mod de mange krænkelser af menneskerettighederne, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, som i årevis er blevet begået i Tjetjenien? Finder Rådet ikke, at de russiske myndigheder med den pågældende afgørelse har givet et signal til medlemmerne af de militære og paramilitære styrker om absolut straffrihed for forbrydelser i forbindelse med operationer i Tjetjenien? Hvilke initiativer agter Rådet og medlemsstaterne at tage i relation til dette spørgsmål i de relevante instanser, både multilaterale (Europarådet, FN's Menneskerettighedskommission, OSCE, ) og bilaterale?

Svar

(8. maj 2003)

Rådet har naturligvis fulgt polemikken i forbindelse med, at oberst Budanov er blevet kendt utilregnelig for så vidt angår en hændelse på et tidspunkt, hvor han havde ansvaret for en militær division. Rådet har imidlertid det generelle princip, at det ikke tager stilling til domsafsigelser.