SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1731/96 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (25. juni 1996)

Om: Effektiviteten i Den Europaeiske Unions informationssystem

EU's databanker er opdelt i datamater af mindst tre forskellige maerker med tre forskellige operative systemer og uensartede forskningssystemer, hvilket skaber vanskeligheder for operatoererne; selve strukturen i databaserne er kompliceret og uhensigtsmaessig, da den undertiden ikke goer det muligt at finde et givent dokument, selv om man kender publikationsdato og nummer, da disse databankers kundegraenseflade er yderst primitiv og ikke goer det muligt at sikre en let og effektiv udnyttelse af datamatens muligheder. Brugerbetegnelsen (login) for tilslutning til pakkekoblede datanet er en anden end den, der gaelder for Internet-tilslutninger (gennem adressen telnet eurobase.lu). Der kan forloebe op til to maaneder efter offentliggoerelsen af et dokument inden det indfoeres i databasen, saaledes at det er nyttesloest at udnytte datamatforskningen i forhold til forskningen i papirdokumentet.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse foelgende:

1. Er det paataenkt eller planlagt at ensrette alle databanker i en enkelt form for datamat og forespoergselssystem, som muliggoer en enkelt forskningsmetode?

2. Er der planlagt eller ved at blive gennemfoert en ny graenseflade, som goer det muligt for brugerne af databanker fuldt ud at udnytte datamatens muligheder uden at skulle huske paa en snes forskellige styringer?

3. Er der planlagt en integration og ensartethed mellem adgangen til RCP (SPN) og Internet og overvejes det for sidstnaevntes vedkommende at indfoere en grafisk graenseflade?

4. Har man overvejet at kontrollere databankernes fuldstaendighed og integritet og at afkorte tidsrummet fra dokumenternes offentliggoerelse til indsaettelsen af disse i databaserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (13. september 1996)

Kommissionen er godt klar over, at der er store forskelle mellem Faellesskabets databaser, som det aerede medlem understreger.

Disse forskelle skyldes ikke blot, at diffusionsbaserne daekker meget forskellige omraader (dokumentation, statistik, budget), men ogsaa de teknikker, der var til raadighed paa det tidspunkt, hvor de enkelte databaser blev oprettet. Da de oplysninger, baserne indeholder, er meget forskellige med hensyn til maengde, typologi og anvendelse, kan der kun gennemfoeres en harmonisering, hvis det kan sikres, at de enkelte databasers funktioner bevares.

Paa baggrund af denne situation har Kommissionen i flere aar gjort en betydelig indsats for at goere sine databaser mere brugervenlige. F.eks. er baserne Rapid, Info92, Eurocron, Eclas, Ted og paa det sidste ogsaa Celex og Scad blevet forsynet med menustyrede brugergraenseflader.

Paa det seneste har Internettet og den teknologi, der ligger til grund for det, gjort det muligt at forestille sig en mere gennemgribende harmonisering af brugergraensefladerne og en lettere adgang fra den ene base til den anden. Kommissionen tillaegger dette stor betydning og arbejder paa at goere det muligt. For eksempel er der oprettet en raekke grafiske WWW-brugergraenseflader for baserne Ted og Celex, som paa nuvaerende tidspunkt afproeves; for de andre mest benyttede baser (Rapid, Info92, Scad) er man i gang med eller har planer om at udarbejde saadanne brugergraenseflader. Arbejdet begraenses dog af stoerrelsen af de beloeb, der kan afsaettes til denne modernisering og af noedvendigheden af at bevare de eksisterende data, som i aarenes loeb er blevet indlaest i de nuvaerende baser.

Dette betyder, at:

1. den harmonisering af brugergraensefladerne, som Kommissionen har sat sig som maal, vil ske gradvis og skal tage hensyn til de forskellige oplysningers saerlige karakteristika;

2. et af formaalene med denne harmonisering er at undgaa, at brugerne skal kende en lang raekke soegesprog og -systemer;

3. der er adgang til alle de offentlige databaser paa serverne Eurobases og Echo via Internettet (telnet) og PSDN med samme adgangskode (user-id). Saa snart de ovennaevnte grafiske brugergraenseflader tages i brug, kan adgangen til de paagaeldende databaser ogsaa ske via WWW (grafisk forbindelse via en HTTP-adresse paa Internettet;

4. Kommissionen bestraeber sig paa at sikre en fuldstaendig daekning og en hurtig ajourfoering af databaserne. Den harmonisering, som Internettet nu giver mulighed for, er en glimrende lejlighed til at forbedre den daekning, de nuvaerende baser giver, saa komplementariteten kan udnyttes fuldt ud. Bestraebelserne omfatter bl.a. foelgende:

a) Serveren Europa, som er under opbygning, har til formaal at daekke alle EU's aktiviteter og sikre forbindelsen til mere specialiserede servere.

b) Titler og bibliografiske referencer i EF-Tidendes C- og L-udgave foreligger samme dag i databasen Abel, og den fulde tekst fra EF-tidendes S-udgave (udbud) findes samtidig i databasen Ted.

c) De dokumenter, der offentliggoeres i EF-Tidende, kan i gennemsnit findes i Celexbasen ti dage efter offentliggoerelsen, og Domstolens domme kan i gennemsnit findes to uger efter, at de er afsagt, dvs. inden de offentliggoeres i domssamlingen. Kommissionen er i gang med at kontrollere, hvilke dokumenter der mangler i Celexbasen, og tilfoeje dem.

d) Kommissionens og de oevrige institutioners pressemeddelelser kan hver dag findes i databasen Rapid.

e) Med hensyn til den elektroniske udsendelse af officielle dokumenter skal Europa paa laengere sigt forbindes med serveren Eudor.

Endelig skal det naevnes, at institutionerne som led i programmet Interchange of data between administrations (IDA) og specielt inden for projektet for elektronisk udveksling af lovgivningsdokumenter (SEI-LEG) har ivaerksat en raekke tiltag, der skal mindske tidsrummet fra et dokument, der forefindes paa papir, vedtages, til den tilsvarende elektroniske udgave udsendes. Disse tiltag kraever, at der vedtages faelles normer for fremstilling og udsendelse af dokumenter.