DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/391

(2004/C 84 E/0454)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0421/04

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2004)

Om: Ophævelse af det midlertidige forbud mod anvendelse af fiskemel i dyrefoder

I sit svar på min forespørgsel i Europa-Parlamentet E-1601/03 (1) af 30. juni 2003, bekræftede kommissær David Byrne for Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse, at: »Rådets beslutning 2000/766/EF (2) (det udvidede foderforbud), der er udarbejdet på grundlag af Kommissionens beslutning 2001/9/EF (3), begge senest ændret ved Kommissionens beslutning 2002/248/EF (4), har til formål at forebygge, at kvægbedrifter eksponeres for kød- og benmel fra drøvtyggere, der er potentielt kontamineret med de prioner, der overfører Bovin Spongiform Encephalopati (BSE). Det drejer sig om en foranstaltning, der er central for kontrollen med og udryddelsen af BSE i kvægbedrifter og som følge heraf nødvendig for at garantere sikkerheden ved oksekød. Fiskemel udgør ikke i sig selv nogen risiko for at overføre BSE. Forbuddet mod denne type mel i foder sker af kontrolhensyn. Mere præcist kan tilstedeværelsen af fiskemel i foder vanskeliggøre påvisningen af kød- og benmel fra drøvtyggere i foderet. Ifølge de foreløbige resultater fra en ringtest, hvor den nuværende påvisningsmetode blev anvendt, er det vanskeligt at påvise en kontaminering på 0,1 % pattedyrsprotein i foder indeholdende omkring 5 % fiskemel. Selv om man med en ændring af den mikroskopiske påvisningsmetode sandsynligvis inden længe har et analyseværktøj, der gør det muligt i højere grad at skelne fiskemel fra andre dyreproteiner […], råder man stadig ikke over anvendelige validerede analysemetoder til at skelne drøvtyggerproteiner fra proteiner fra andre dyr, og Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor rapporterer stadig om tilfælde af manglende kontrol af foderforbuddet. Kommissionen er bekendt med, at betingelserne for anvendelsen af fiskemel i foder beregnet til andre dyr end drøvtyggere har medført vanskeligheder, der, fra 2001, har betydet, at anvendelsen af denne type mel som foder til ikke-drøvtyggere er faldet. Som følge af de forbedrede analysemetoder vil en gradvis ophævelse af foderforbuddet i løbet af de kommende seks til tolv måneder kunne overvejes, forudsat at det skønnes forsvarligt og kan begrundes videnskabeligt.«

Kan Kommissionen oplyse, om der på nuværende tidspunkt foreligger en ændring af den mikroskopiske påvisningsmetode, eller om der inden for overskuelig fremtid vil foreligge et analytisk værktøj, der gør det muligt i højere grad at skelne fiskemel fra andre dyreproteiner?

Kan Kommissionen desuden oplyse, om den har taget eller vil tage skridt til at ophæve det midlertidige forbud mod brugen af fiskemel i dyrefoder, og i givet fald hvornår?

Er Kommissionen klar over de samfundsøkonomiske skadevirkninger, som det omtalte midlertidige forbud har påført den europæiske fiskemelsindustri, og hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller påtænker Kommissionen at træffe for at afbøde disse skadevirkninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(23. marts 2004)

I Kommissionens direktiv 2003/126/EF af 23. december 2003 om analysemetoder til bestemmelse af animalske bestanddele med henblik på officiel kontrol af foderstoffer (5), indføres ændringer af de mikroskopiprøver, der giver mulighed for at påvise små mængder af proteiner i foderstoffer med fiskemel, der kan være smittet med transmissible spongiforme encephalopatier (TSE). Medlemsstaterne skal have gennemført direktivet senest 1. juli 2004.

I mellemtiden gennemfører Kommissionens fælles forskningscenter ringtest for at vurdere, om laboratorierne i de nuværende og nye medlemsstater er i stand til at udføre denne kontrol med den ændrede metode. Resultaterne burde foreligge i juni 2004. Hvis resultaterne af disse ringtest er positive, vil man overveje en revision af foranstaltningerne vedrørende fiskemel.

Med hensyn til støtte eller kompensation viser en detaljeret analyse af forordningen om Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF), at industrien til forarbejdning af fiskemel og olier generelt ikke er berettiget til offentlig støtte. Rådet har ment, at de begrænsede ressourcer i FIUF bør forbeholdes en rationalisering af fiskeindustrien og en mindskelse af dennes virkning på marine økosystemer. Med hensyn til støtte til investeringer i forarbejdning fastsættes i punkt 2.4 i bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 af 17. december 1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturfor-antaltninger for fiskeriet (6), at »der ydes ikke støtte til investeringer, der vedrører: … fiskerivarer og akvakulturprodukter, som er bestemt til at blive anvendt og forarbejdet til andre formål end konsum, med mindre investeringerne udelukkende gælder behandling, forarbejdning og afsætning af affald fra fiskerivarer og akvakulturprodukter«.

Med hensyn til finansiel kompensation for aktivitetsophør og andre finansielle godtgørelser gælder den relevante artikel 16 — »midlertidigt aktivitetsophør og andre finansielle godtgørelser« kun for »fiskere og fartøjsejere«. Det skal understreges, at Rådet med vedtagelsen af Rådets forordning (EF) nr. 2369/2002 af 20. december 2002 om ændring af forordning (EF) nr. 2792/1999 om de nærmere regler og betingelser for Fællesskabets strukturforanstaltninger for fiskeriet (7) vedtog, at i stk. 1, litra c) i artikel 16 slettes muligheden for at yde en finansiel godtgørelse til forarbejdningsindustrien generelt, »når denne forsyningsmæssigt er afhængig af de ressourcer, som genoprettelsesplanen vedrører, og når importen ikke kan kompensere for den faldende tilførsel«.

(1) EUT C 70 E af 20.3.2004, s. 51.

(2) EFT L 306 af 7.12.2000, s. 32.

(3) EFT L 2 af 5.1.2001, s. 32.

(4) EFT L 84 af 28.3.2002, s. 71.

(5) EUT L 339 af 24.12.2003.

(6) EFT L 337 af 30.12.1999.

(7) EFT L 358 af 31.12.2002.