ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2135/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Godkendelseskriterier og kontrol af producentens oplysninger



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2135/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (23. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Godkendelseskriterier og kontrol af producentens oplysninger 1. Skal der i det mindste foregaa en stikproevekontrol af producentens oplysninger? 2. Hvorledes vurderes i saa tilfaelde navnlig allergirisici ved produkter, hvis nye bestanddele ikke hidtil normalt har vaeret konsumeret eller vaeret indeholdt i levnedsmidler (f.eks. proteiner fra bakterier, der stammer fra varme kilder)? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2310/97 af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen (26. juni 1997)

Om: Indfoersel af toldfrie varer koebt uden for EU

Kan Kommissionen oplyse, for hvilket beloeb EU-borgerne toldfrit maa indfoere varer, som er koebt i lande uden for EU (f.eks. USA)? Er rationen af tobak, alkohol og parfume ikke indeholdt i dette beloeb?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (24. juli 1997)

Varer, der indeholdes i det personlige rejsegods tilhoerende personer, der rejser ind i EU fra tredjelande, kan indfoeres told-, moms- og afgiftsfrit inden for visse graenser paa betingelse af, at der er tale om indfoersel af ikke-forretningsmaessig art.

For andre varer end tobaksvarer, alkoholholdige drikke og parfumer, for hvilke der er fastsat maengdemaessige begraensninger, maa den samlede vaerdi af varerne ikke overstige 175 ECU pr. person. Det skal erindres, at overstiger den samlede vaerdi af flere varer ovennaevnte beloeb pr. person, indroemmes der fritagelse paa op til dette beloeb for de varer, der, saafremt de blev indfoert for sig, ville have vaeret fritaget. I den forbindelse kan en vares vaerdi ikke opdeles. Det betyder ogsaa, at der ikke kan foretages en kunstig sondring (f.eks. jakke og benklaeder til et saet toej).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2191/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Deponering af genmodificerede basissorter og sorter, der er fremavlet på grundlag heraf



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2191/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Deponering af genmodificerede basissorter og sorter, der er fremavlet paa grundlag heraf Er det fastsat, at producenten parallelt med vurderingen skal deponere saavel genetisk modificerede basissorter som de sorter, der er fremavlet paa grundlag af disse basissorter (eftersom betegnende aendringer til dels kun kan konstateres ved direkte sammenligning)? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2131/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Godkendelseskriterier



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2131/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (23. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Godkendelseskriterier Efter hvilke noejagtige kriterier skal EU vurdere ansoegninger om godkendelse af produkter i henhold til Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. )) for at afgoere, om der skal kraeves en tilladelse, eller om en simpel anmeldelse skal betragtes som tilstraekkelig, saafremt producenten ikke selv har ansoegt om godkendelse? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1749/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Forsinkelser af landevejstransporterne til Tyrkiet

Ifoelge offentliggoerelser i den graeske presse er der i de seneste maaneder noteret store forsinkelser i forbindelse med lastbiltransporter til Tyrkiet.

Der anvendes en yderst kompliceret ordning for paategning af produkternes ankomst og kontrol med de graeske lastbiler i tolden, som medfoerer tab af penge og tid.

De tyrkiske internationale lastbiltransporter faar dog lov til at komme ind paa graesk omraade uden forsinkelser ved graensen, og de 1000 afgiftsfrie tilladelser, som tyrkerne desuden anmodede de graeske myndigheder om, blev omgaaende givet, uden at der opstod problemer.

Hvad er Kommissionens holdning i dette spoergsmaal? Hvilke skridt agter den at tage for overfor Tyrkiet at goere det klart, at det ikke har lov til at praktisere forskelsbehandling paa bekostning af de graeske vejtransporter og saaledes undergrave disses konkurrenceevne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (23. juli 1997)

Beslutningen om udvidet samarbejde mellem Tyrkiet og Faellesskabet, som blev vedtaget af Associeringsraadet den 6. marts 1995, fastsaetter stoerre samarbejde inden for transport, herunder transit og markedsadgang. Situationen vedroerende finansielt samarbejde er dog af en saadan art, at Kommissionen endnu ikke kan traeffe initiativer paa dette omraade.

Kommissionen har indtil nu ikke vaeret klar over, at der var tale om forsinkelser, der saerligt gaar ud over graeske koeretoejer, der skal ind i Tyrkiet. Saalaenge der ikke foreligger en relevant aftale mellem Faellesskabet og Tyrkiet om vejgodstransport, maa ordningen af trafik mellem Graekenland og Tyrkiet afgoeres af de to lande, under forbehold af, at de relevante internationale bestemmelser overholdes.

Kommissionen saetter sig i forbindelse med de graeske myndigheder for at indhente yderligere oplysninger om dette spoergsmaal, saa den kan beslutte, hvilke skridt der boer tages for at loese eventuelle diskrimineringsproblemer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1840/97 af Carlos Costa Neves (PPE) til Kommissionen (28. maj 1997)

Om: Ret til godtgoerelse

Rederne i virksomheden Armações Baleeiras do Sul do Pico, Lda (Pico - Azorerne) har maattet indstille den hvalfangst, de har drevet i over hundrede aar, og som har haft en hoej historisk kulturel, familiemaessig og oekonomisk vaerdi.

De er blevet paalagt at indstille hvalfangsten i henhold til Bern-konventionen om beskyttelse af Europas vilde dyr og planter samt naturlige levesteder.

Ifoelge rederne har tyske og spanske virksomheder under lignende omstaendigheder faaet tildelt en godtgoerelse fra EU.

Kunne det derfor overvejes at yde disse redere en godtgoerelse, eftersom de er blevet paalagt at indstille deres virksomhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (16. juli 1997)

I forbindelse med udvidelsen af Faellesskabet med de to nye medlemsstater fra Den Iberiske Halvoe den 1. januar 1986 accepterede Portugal gaeldende faellesskabsret vedroerende forbudet mod hvalfangst i henhold til Bern-konventionen af 19. september 1979 om beskyttelse af Europas vilde dyr og planter samt naturlige levesteder.

I forbindelse med ophoeret med denne historisk-kulturelle aktivitet paa den portugisiske oe Pico (Azorerne) har Kommissionen medfinansieret strukturforanstaltninger med henblik paa at omstille hvalfangere til andre aktiviteter, navnlig fiskeri efter tun, som forekommer i ret stor maengde i denne del af Atlanterhavet.

OEen Pico har derfor nydt godt af bygning af syv tunfiskerfartoejer og anlaeggelse af et moderne fryselager, der er beregnet til oplagring af fangsten.

Derefter er andre strukturforanstaltninger blevet medfinansieret i regionen i henhold til forordning (EOEF) nr. 355/77 om en faelles foranstaltning til forbedring af vilkaarene for forarbejdning og afsaetning af landbrugsvarer ((EFT L 51 af 23.2.1977. EFT L 376 af 31.12.1986. EFT L 388 af 30.12.1989. )), 4028/86 om faellesskabsforanstaltninger til forbedring og tilpasning af fiskeri- og akvakulturstrukturerne eller 4042/89 om forbedring af vilkaarene for forarbejdning og afsaetning af fiskerivarer og akvakulturprodukter.

Siden begyndelsen af 1994 er der under foranstaltning 1.4 i det operationelle flerfondsprogram (Pedraa II (Azorerne)) under EF-stoetteramme II (1994-1999) for Portugal afsat et beloeb paa 21 mio. ECU, som skal afholdes af det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF), til nye foranstaltninger i fiskerisektoren.

Kommissionen har ikke kendskab til nogen godtgoerelse fra EU til tyske og spanske virksomheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1702/97 af Ulf HOLM til Kommissionen. Eksportstøtte til tobak



EF-Tidende nr. C 045 af 10/02/1998 s. 0085



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1702/97 af Ulf Holm (V) til Kommissionen (20. maj 1997) Om: Eksportstoette til tobak Hvor stort et beloeb har Kommissionen anvendt til at stoette eksporten af tobak, der er produceret i EU, hvert aar fra 1990 og til i dag? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. juni 1997) Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at der siden 1990 er afholdt foelgende udgifter under budgetkontoen »Eksportrestitutioner« (B1-170) (i mio. ECU) >TABLE> Kommissionen oensker desuden at understrege, at den nugaeldende faelles markedsordning ikke omfatter eksportrestitutioner. De seneste vaesentlige udgifter vedroerer 1995-budgettet (hoesten i 1992 og tidligere).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2330/97 af Jean-Pierre Bébéar (PPE) til Kommissionen (7. juli 1997)

Om: SOCRATES-programmet - COMENIUS-aktionerne

SOCRATES-programmet henvender sig til alle uddannelsessektorer, og omfatter ligeledes undervisning foer den skolepligtige alder samt primaerskolen. Det franske skolesystem er imidlertid opbygget paa en saadan maade, at boernehaver og primaerskolen ikke har mulighed for direkte at forvalte den EU-stoette, der er oeremaerket til netop denne gren af undervisningssektoren.

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen og det nationale kontor under SOCRATES ivaerksat med henblik paa at give de franske skoleinstitutioner mulighed for at deltage i COMENIUS-aktionerne under SOCRATES-programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (29. juli 1997)

For at lette den bredest mulige deltagelse af skoler i Socrates-programmet, og mere konkret i aktion 1 under kapitel II (Comenius) er kravet om skolernes samfinansiering af projekterne blevet lempet betydeligt.

Princippet om samfinansiering opretholdes ganske vist stadig, men skolerne skal ikke laengere bevise, at de tilfoerer egne midler. Det er saaledes Kommissionens opfattelse, at paa grund af de saerlige forhold, der goer sig gaeldende paa skolerne, kan et bidrag med blandt andet personale, materiel og kommunikationsmidler godtgoere, at skolen er tilstraekkelig involveret og kan garantere, at projektet under Comenius aktion 1 faar et godt forloeb og dermed udgoer en effektiv anvendelse af faellesskabsmidlerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2082/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (19. juni 1997)

Om: Pensionsreform

I det europaeiske charter for pensionisters rettigheder, bl.a. artikel 5 og 8, understreges en raekke principper vedroerende de arbejdstagere, som er gaaet paa pension.

1. Hvad mener Kommissionen om disse og disses gennemfoerelse?

2. Mener Kommissionen, at der er et tilstraekkeligt grundlag for at udarbejde konkrete forslag?

3. Mener Kommissionen ikke, at Borgernes Europa ogsaa forventer svar paa spoergsmaal af denne art ud over spoergsmaal af rent oekonomisk karakter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (22. juli 1997)

1. Kommissionen er indforstaaet med de principper, der naevnes i det europaeiske charter for pensionisters rettigheder. Gennemfoerelsen af disse principper henhoerer dog under medlemsstaternes kompetence. Hver enkelt medlemsstat bestemmer saaledes i overensstemmelse med naerhedsprincippet, hvordan dens pensionsordning skal organiseres og finansieres.

2. Kommissionen offentliggjorde den 12. marts 1997 en meddelelse til Raadet og Parlamentet med titlen »modernisering og forbedring af den sociale beskyttelse i Den Europaeiske Union« ((KOM(97) 102. )), i hvilken den bl.a. har analyseret spoergsmaalet om pensionsordningernes fremtid set i lyset af den europaeiske befolknings aldring. I dette dokument stiller Kommissionen bl.a. forslag om metoder til at goere de offentlige pensionsordninger baeredygtige, etablere et sikkert miljoe for supplerende pensionsordninger og opfyldelse af de aeldres nye plejebehov. Kommissionen opfordrede Raadet, Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, Udvalget for Arbejdsmarkedet og Beskaeftigelse og Udvalget for OEkonomisk Politik til at fremkomme med deres holdning til de tanker om modernisering af de sociale sikringsordninger, som forelaegges i denne meddelelse.

3. Kommissionen oensker at fremme etablering af en europaeisk social model, som hviler paa faelles vaerdier og paa den overbevisning, at socialpolitikken og de erhvervsmaessige resultater ikke staar i noget modsaetningsforhold, men tvaertimod styrker hinanden gensidigt. Hoejt udviklede sociale sikringsordninger er en vaesentlig bestanddel af denne model. Det er imidlertid noedvendigt for at bevare den sociale beskyttelse, at der sker en reform af de forskellige former for europaeiske ordninger, for betingelserne har aendret sig, siden disse ordninger blev skabt. Det drejer sig om at tilpasse den sociale beskyttelse til samfundet, som det er i dag, uden af den grund at fjerne dens grundlaeggende vaerdier, solidaritet og sammenhaeng. Denne opgave er kompleks, og midlerne til at gennemfoere den paa en vellykket maade staar endnu hen i det uvisse. Hver enkelt medlemsstat maa finde loesninger, der passer til dens egen ordning, og fortsat foelge den strategi for konvergens, der er fastlagt i Raadets henstilling af 27. juli 1992 ((EFT L 245 af 26.8.1992. )) (92/442/EOEF).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1620/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Det graeske operationelle program: »Sundhed og velfaerd«

Det operationelle program »Sundhed og social forsorg«, som Graekenland har fremlagt for perioden 1994-1999, og som er blevet godkendt af Kommissionen, indeholder et andet underprogram med titlen »Underprogram om velfaerd«, som vedroerer en forbedring af niveauet for social beskyttelse for de saarbare grupper i befolkningen og indeholder tre grundlaeggende foranstaltninger med det formaal at styrke det graeske system for social beskyttelse og bekaempe social og oekonomisk udelukkelse af de daarligst stillede grupper.

Kommissionen bedes oplyse, hvorledes udnyttelsesgraden har vaeret indtil nu for hver foranstaltning i underprogrammet »velfaerd«, samt konkret hvilke projekter det drejer sig om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (13. juni 1997)

Underprogrammet om velfaerd, der indgaar i det operationelle program for sundhed og velfaerd, omfatter foranstaltninger vedroerende:

- nettet af centre til rehabilitering af handicappede

- bedre faciliteter i en lang raekke allerede eksisterende centre for handicappede og oprettelse af centre for autister

- nettet af noedcentre for de socialt daarligst stillede grupper

- etablering af et afgiftningscenter for faengslede.

Det gaar meget langsomt med at anvende de midler, der er afsat til disse foranstaltninger, fordi det drejer sig om nyskabende foranstaltninger. Med hensyn til foranstaltning nummer to var der pr. 30. marts 1997 kun blevet anvendt 14% af de afsatte midler. De oevrige foranstaltninger befinder sig fortsat paa undersoegelses- og programmeringsstadiet. Det drejer sig om foranstaltninger, der ivaerksaettes af sundhedsministeriet.

For yderligere oplysninger om, hvordan det gaar med aktionernes gennemfoerelse, henvises det aerede medlem til det paagaeldende ministerium.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1932/97 af Mirja Ryynaenen (ELDR) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Boern for Europa - oprettelse af et program for udveksling af grupper/udvidelse af programmet Ungdom for Europa

Boern mellem ti og femten aar befinder sig i en livsfase, hvor grundlaget for den aktive borgers basale faerdigheder skabes. Op til femtenaarsalderen tilegnes holdninger og tolerance via egne positive erfaringer. Aldersintervallet er ogsaa vigtigt for en tryg social opvaekst. I EU findes der dog ikke for oejeblikket noget saerskilt program for udveksling af grupper af boern, som kunne bidrage til fremme af disse maalsaetninger. Boern kan heller ikke deltage i programmet Ungdom for Europa, der er beregnet for de 15-25 aarige.

Foelgende bedes oplyst:

1. Hvad er Kommissionen i gang med at goere for, at boern ogsaa kan deltage i udvekslingen af grupper i de enkelte EU-lande?

2. Hvordan tager Kommissionen i oevrigt hensyn til denne oversete aldersgruppes muligheder, for at den kan danne sig et udvidet verdensbillede og deltage i sprogstudier?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (27. juni 1997)

Som det aerede parlamentsmedlem fremhaever, vedroerer det uformelle uddannelsesprogram »Ungdom for Europa« primaert udveksling af unge i aldersgruppen 15-25 aar.

Inden for rammerne af Socrates-programmet, kapitel II, aktion I (Comenius), kan der dog ydes stoette til udvikling af europaeiske uddannelsesprojekter mellem skoler og andre uddannelsesinstitutioner paa alle niveauer lige fra boernehaveklasse til sekundaertrinnet. Denne aktion stoetter ganske vist ikke de unges mobilitet, men den skaber et grundlag for at give eleverne en europaeisk oplevelse gennem deltagelse i projekter, der medvirker til at styrke deres bevidsthed omkring andre europaeiske landes kultur og sprog.

Gennem Socrates-programmet, kapital III, aktion I (Lingua) kan der ydes stoette til mobilitet for unge paa 14 aar og derover inden for rammerne af et faelles uddannelsesprojekt under aktion E.

Kommissionen er gaaet i taenkeboks for at overveje, i hvilken retning projekter paa uddannelses- og ungdomsomraadet skal udvikles efter 1999. Kommissionen laegger stor vaegt paa, at fremtidens initiativer sikrer alle unge europaeere en uddannelsesmaessig oplevelse, der kan give dem en fornemmelse af forskellene i de europaeiske kulturer, og derved skabe et grundlag for at de kan udvikle sig som europaeiske borgere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1883/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juni 1997)

Om: Foelgeret

Der henvises til udtalelsen fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg om »forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om foelgeret til fordel for ophavsmanden til et originalkunstvaerk« (KOM(96)0097 - 96/0085(COD)) ((EFT C 178 af 21.6.1996, s. 16. )).

Kommissionens forslag til direktiv sigter paa at indfoere harmoniserede retsbestemmelser vedroerende »foelgeret«.

Harmoniseringen af foelgeretten inden for Den Europaeiske Union udgoer et foerste skridt i retning mod en generalisering af denne ret inden for alle lande i Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade samt de central- og oesteuropaeiske lande, OEstersoestaterne og de uafhaengige stater i det tidligere USSR, som er knyttet til Den Europaeiske Union gennem associeringsaftaler eller partnerskabs- og samarbejdsaftaler.

Kommissionen anmodes om at goere en indsats for at udbrede foelgeretten paa verdensplan inden for internationale organisationer og i forbindelse med multilaterale og bilaterale forhandlinger med tredjelande, ikke blot i ophavsmaendenes men ogsaa i kunsthandlernes interesse.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. juli 1997)

Som naevnt i begrundelsen til direktivforslaget om foelgeret til fordel for ophavsmanden til et originalkunstvaerk er foelgeretten allerede anerkendt paa internationalt niveau i Bernerkonventionen (Paris-akten, 1971, artikel 14, litra b)), der giver medlemsstaterne mulighed for at indfoere denne ret i deres nationale lovgivning. En raekke tredjelande anerkender allerede denne ret.

Kommissionen har hidtil altid i forhandlinger med tredjelande arbejdet for at sikre et hoejt beskyttelsesniveau for intellektuel ejendomsret i overensstemmelse med de eksisterende principper i den gaeldende EU-lovgivning. Hvad angaar foelgeretten skal der imidlertid erindres om, at der paa nuvaerende tidspunkt kun foreligger en udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og resultatet af Europa-Parlamentets foerstebehandling. Det er derfor endnu for tidligt at indfoere principper for foelgeretlig beskyttelse i forbindelse med indgaaelse af aftaler med tredjelande eller i internationale organisationer, saa laenge der ikke paa EU-niveau er indfoert en saadan beskyttelse.

Naar Raadet har vedtaget forslaget, vil Kommissionen naturligvis traeffe de noedvendige foranstaltninger for at sikre, at der indfoeres bestemmelser om foelgeret i disse aftaler.