SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3773/98

af W.G. van Velzen (PPE) til Kommissionen

(4. december 1998)

Om: Telekommunikation - udbud af teletjenester

Forbrugerorganisationen BEUC har for nylig offentliggjort en rapport med titlen "Udbud af teletjenester i telesektoren: de europaeiske forbrugeres ret til teletjenester". Det fremgaar af denne undersoegelse, at mange EU-lande har gjort en utilstraekkelig indsats for at paalaegge telefonselskaberne at tilbyde et bredt udvalg af teletjenester.

1. Hvordan vurderer Kommissionen BEUCs resultater?

2. Hvad betyder dette for den udformning af definitionen af teletjenester, som optraeder i Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 97/33/EF(1) af 30. juni 1997?

3. Hvilken betydning har dette for finansieringen af teletjenester i de forskellige medlemsstater, og hvilke konsekvenser vil Kommissionen drage heraf?

4. De faelleseuropaeiske servicenumre, som f.eks. det europaeiske alarmnummer 112, indgaar i udbuddet af teletjenester. Er Faellesskabets bestemmelser paa dette felt i mellemtiden blevet gennemfoert af alle medlemsstaterne? Hvad agter Kommissionen i benaegtende fald at goere for at opfylde denne maalsaetning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(11. januar 1999)

1. Kommissionen ser positivt paa den detaljerede og omfattende rapport fra den europaeiske forbrugerorganisation BEUC. Det fremgaar af rapporten, at BEUC og de nationale forbrugerorganisationer stoetter en liberalisering fordi de mener, at den langsigtede effekt vil vaere positiv, skoent undersoegelsen var foranlediget af bekymring for den umiddelbare virkning paa forbrugerne.

Rapporten behandler en raekke forbrugerpolitiske og markedsspoergsmaal, herunder specielt gennemfoerelsen til national ret af taletelefonidirektiverne(2) fra 1995 og 1998. 1995-direktivet var imidlertid beregnet paa en monopolsituation og er erstattet af 1998-direktivet, som er tilpasset et konkurrencepraeget marked. Mens nogle forbrugerforanstaltninger styrkes eller goeres mere specifikke i 1998-direktivet, er andre nu lagt over til tilsynsmyndighederne. BEUC ser gerne, at EU-lovgivningen bliver mere detaljeret, mens den aktuelle trend gaar i retning af, at tjenesteydelser og -udvalg forbedres i kraft af konkurrencen, bakket op af bestemte forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger. Kommissionen har indledt syv overtraedelsessager med hensyn til dette direktiv.

Hvad taksterne angaar undersoeger BEUC-rapporten de aendringer, der er sket siden begyndelsen af 1995 og 1997, paa basis af Kommissionens takstundersoegelse. Den gennemsnitlige takststigning, der citeres (37 %) er den gennemsnitlige nominelle stigning for (de hoejeste, offentliggjorte) abonnementsafgifter i EU-15 og skyldtes meget store nominelle stigninger (over 100 %) i Graekenland, Luxembourg og Finland. Kommissionens fjerde gennemfoerelsesrapport om liberalisering af telesektoren(3) indeholder en ajourfoert takstoversigt. Den viser, at Danmark, Luxembourg, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige har de laveste telefontakster for husstande, dvs. stort set de medlemslande, der foerst gennemfoerte en liberalisering (grundet landets stoerrelse er resultaterne for Luxembourg ikke umiddelbart sammenlignelige).

2. BEUC kommer med konkrete forslag til en fremtidig aendring af definitionen paa forsyningspligtydelser, bl.a. at lovgivningen skal fastsaette en minimumsbaandbredde eller en minimumshastighed for datatransmission og integrere identifikation af A-abonnentnummer i definitionen paa forsyningspligtydelser (forudsat at tjenesteydelsen er valgfri og forbrugerne har mulighed for at blokere for A-abonnentnummer identifikation). Kommissionen vil vurdere disse spoergsmaal i forbindelse med revisionen af lovrammerne i 1999 paa basis af to aars erfaring med liberaliserede markeder i det meste af EU. I denne forbindelse vil den ligeledes behandle en raekke forbrugerpolitiske spoergsmaal, som angivet i Kommissionens nyligt offentliggjorte handlingsplan for forbrugerpolitikken 1999-2001(4).

3. Der er ingen direkte foelger for finansieringen af forsyningspligtydelserne, fordi denne afhaenger at nettoomkostningerne (omkostninger minus indtaegter og andre goder) for levering af forsyningspligten. Et stoerre udbud af lavforbrugs- og sociale ordninger kan oege nettoomkostningerne mens takstudjaevning og lavere enhedsomkostninger kan reducere dem.

4. Det europaeiske alarmnummer 112 er nu indfoert i alle medlemsstater undtagen Graekenland. Der er indledt en overtraedelsesprocedure mod Graekenland.

(1) EFT L 199 af 26.7.1997, s. 32.

(2) EFT L 101 af 1.4.1998 og EFT L 321 af 30.12.1995.

(3) KOM(98) 594.

(4) KOM(98) 696.