ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2918/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Kommissionens beslutning 97/296/EF af 22. april 1997

Efter at Kommissionens beslutning 97/296/EF(1) af 22. april 1997 er traadt i kraft, er det muligt at indfoere fiskerivarer fra visse tredjelande, der er omfattet af den paagaeldende beslutning. Indfoerslen er betinget af, at visse formaliteter er overholdt, og at de gaeldende sundhedsmaessige betingelser til produktionen er opfyldt.

1. Kan Kommissionen sikre, at de sundhedsmaessige betingelser, der stilles til tredjelandes produktion, vil vaere noejagtigt de samme, som gaelder for fiskerivarer produceret i Faellesskabet?

2. Gives der tilladelse til indfoersel af fiskerivarer fra tredjelande, foer eller efter at de virkelige sundhedsbetingelser for produktionen er blevet kontrolleret paa stedet?

3. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller agter at traeffe for at sikre, at de sundhedsmaessige betingelser for produktionen af fiskerivarer i tredjelande konstant opfyldes til punkt og prikke?

4. Har Kommissionen paa eget initiativ eller sammen med medlemsstaterne allerede kontrolleret, om de sundhedsmaessige betingelser for produktionen af fiskerivarer i de paagaeldende tredjelande er opfyldt? Hvilke resultater naaede den i bekraeftende fald frem til?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(3. november 1998)

Kommissionens beslutning 97/296/EF af 22. april 1997 om listen over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indfoere fiskerivarer til konsum, traadte i kraft den 1. juli 1998. Beslutningen indeholder tre lister over tredjelande. Paa liste I i bilag I findes de tredjelande, som er omfattet af en saerlig beslutning fra Kommissionen om indfoerselsbetingelser for fiskerivarer. Disse beslutninger vedtages, naar Kommissionens og medlemsstaternes eksperter med kontrolbesoeg paa stedet har efterproevet de lokale myndigheders kontrolforudsaetninger. Paa liste II i bilag I og listen i bilag II er opfoert de tredjelande, for hvilke en gennemgang af deres ansoegning har vist, at de modtagne oplysninger er fyldestgoerende (liste 2 i bilag I) eller vaesentlige (listen i bilag II). Under disse omstaendigheder er indfoerselsordningerne ikke fuldstaendig harmoniseret, for saa vidt angaar listerne over godkendte virksomheder. Det er op til den enkelte medlemsstat at sikre sig garantier fra det paagaeldende tredjeland. I de fleste af tredjelandene paa disse to lister har Kommissionens eksperter ikke gennemfoert kontrolbesoeg paa stedet.

Af Raadets direktiv 91/493/EOEF af 22. juli 1991 om sundhedsmaessige betingelser for produktion og afsaetning af fiskerivarer(2) fremgaar det, at medlemsstaterne og tredjelande skal opfylde de samme sundhedsmaessige betingelser.

(1) EFT L 122 af 14.5.1997, s. 21.

(2) EFT L 268 af 24.9.1991.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1993/98

af Kirsten Jensen (PSE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: DEA (diethanolamin)

DEA er et stof som anvendes i saebe, skumbad, shampoo mm. Stoffet er klassificeret i EU med saetningen: "lokal irriterende effekt". I en ny undersoegelse fra USA i National Toxicology Programme er der fundet kraeft i leveren og nyrerne hos hanmus, der har vaeret udsat for DEA. Stoffet kan endvidere omdannes til N-nitrosodiethanolamin i kroppen hos mennesker.

Vil Kommissionen, med henvisning til forsigtighedsprincippet, undersoege, hvorvidt dette boer give anledning til en klassificering af stoffet i kategori 3 for kraeftfremkaldende stoffer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(17. september 1998)

Den videnskabelige ekspertgruppe, som Kommissionen indkalder med henblik paa klassificering af farlige stoffer, er nu i gang med at droefte resultaterne af de foreliggende toksikologiske undersoegelser vedroerende diethanolamin (DEA). Gruppen vil formentlig naa frem til en konklusion paa sit kommende moede. I denne forbindelse vil der blive lagt saerlig vaegt paa undersoegelserne af DEA's kraeftfremkaldende virkninger.

Den nye klassificering af DEA vil blive foreslaaet optaget i bilag I til Raadets direktiv 67/548/EOEF om tilnaermelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer(1). Dette vil finde efter forskriftsudvalgsproceduren i medfoer af artikel 29, i forbindelse med en af de kommende tilpasninger af direktivet til den tekniske udvikling.

(1) EFT 196 af 16.8.1967.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2416/98 af Konstantinos HATZIDAKIS til Kommissionen. Hedebølge på Kreta



EF-Tidende nr. C 135 af 14/05/1999 s. 0054



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2416/98 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (27. juli 1998) Om: Hedeboelge paa Kreta I begyndelsen af juli blev Kreta ramt af en usaedvanlig hedeboelge (over 40o), der forvoldte alvorlige skader paa vinstokke (navnlig i departementet Irakleion) og kvaegavl. Hedeboelgen gik navnlig ud over produktionen af spisedruer, og hundredvis af ha med sultanavinstokke blev oedelagt. Med hensyn til dyreavl blev navnlig fjerkrae-, svine- og gedeproduktion og biavl ramt af hedeboelgen. Mener Kommissionen paa den baggrund, at der er mulighed for at yde stoette til de haardt ramte producenter paa Kreta?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3074/98

af José Pomés Ruiz (PPE) til Kommissionen

(9. oktober 1998)

Om: Korruption i Rusland

Den tilstand, som den russiske oekonomi befinder sig, tyder paa, at vejen frem mod en loesning vil vaere lang og besvaerlig. Det mest beklagelige er dog forlydenderne om, at den russiske centralbank og andre organer ikke har anvendt de midler, der er stillet til raadighed af IMF, til deres formaal; det berettes ligefrem, at hoejtstaaende russiske embedsmaend har stjaalet disse midler. Hvor stort er det beloeb, som EU har indestaaende i Rusland? Hvad vil EU goere for at kontrollere de midler, der er bevilget til Rusland eller som maatte blive bevilget fremover?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(10. november 1998)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring over Ruslands oekonomiske og finansielle situation.

For oejeblikket har Faellesskabet ingen udestaaende laan i Rusland. De, der blev ydet i 1991 (faellesskabsgaranti for eksportkreditter til 500 mio. ECU og 1 250 mio. ECU som laan til det tidligere USSR til foedevarehjaelp og medicinsk bistand), er helt og fuldt betalt tilbage. Der er aldrig ydet nogen makrooekonomisk bistand til Rusland.

For saa vidt angaar muligheden for at yde nye laan med henblik paa at hjaelpe Rusland med at overvinde landets nuvaerende finansielle krise, agter Kommissionen at foelge de retningslinjer, der blev udstukket af Det Europaeiske Raad i Cardiff. Enhver eventuel makrooekonomisk bistand boer ydes gennem de internationale finansieringsinstitutter og boer kaedes sammen med den russiske regerings gennemfoerelse af en trovaerdig oekonomisk reformpolitik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3025/98

af Phillip Whitehead (PSE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Ansvar - gasinstallationer og brand

Vil Kommissionen paa ny overveje behovet for et forslag om at supplere det eksisterende direktiv om produktansvar, saaledes at det kommer til at omfatte ansvar i forbindelse med tjenesteydelser?

Har Kommissionen desuden undersoegt, hvordan gaester paa hoteller og turister paa feriesteder bedst oplyses om brandsikring, og mener Kommissionen, at der er grundlag for at goere den eksisterende henstilling om brandsikring obligatorisk?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(5. november 1998)

Inden for rammerne af forbrugerbeskyttelse i forhold til det indre marked vil Kommissionen paa ny overveje og undersoege behov, omfang, muligheder, fremgangsmaader samt muligt indhold i forbindelse med tiltag i faellesskabsregi, der vedroerer sikkerhed i forbindelse med tjenesteydelser. Baade forebyggende aspekter vedroerende sikkerhed i forbindelse med tjenesteydelser saavel som erstatningsmaessige aspekter i forbindelse med ansvar vil blive taget op til overvejelse.

Kommissionen har til hensigt at ivaerksaette undersoegelser for at faa en ajourfoert evaluering af emnet saa hurtigt som muligt.

Den noedvendige kontakt til de enkelte medlemsstaters eksperter og interessegrupper vil finde sted i loebet af disse undersoegelser.

Oplysninger om sikkerhed er allerede omhandlet i Raadets henstilling af 22. december 1986 om brandsikring af eksisterende hoteller (86/666/EOEF)(1). Kommissionen har ingen planer om at ivaerksaette saerlige undersoegelser paa dette omraade.

I forbindelse med en beslutning af Europa-Parlamentet om brandsikring af hoteller(2) fremgaar det af en statusrapport om implementeringen af henstillingen i de enkelte medlemsstater, at denne i udstrakt omfang allerede er implementeret i den nationale lovgivning. Kommissionen har derfor ikke til hensigt at foreslaa, at henstillingen goeres obligatorisk.

For yderligere oplysninger herom henvises det aerede medlem til skriftlig forespoergsel nr. E-1423/97 fra Pollack(3).

Ikke desto mindre kan man inddrage emnet sikkerhed paa hoteller i undersoegelsen, naar man overvejer sikkerhed i forbindelse med tjenesteydelser, saavel som det kan indgaa i de undersoegelser, der vil blive gennemfoert i denne sammenhaeng.

(1) EFT L 384 af 31.12.1986.

(2) EFT C 205 af 25.7.1994.

(3) EFT C 45 af 10.2.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2718/98

af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Kraenkelser af menneskerettighederne paa de Nederlandske Antiller

1. Har Raadet kendskab til, at statsadvokaturen paa Curaçao har anmodet om en undersoegelse af mishandlingen af fanger i faengslet Koraal Specht?

2. Har Raadet kendskab til, at der har fundet voldshandlinger sted i den saerligt flugtsikrede afdeling i faengslet Koraal Specht, foerend faengselsbetjente og medlemmer af politiets uropatruljer greb ind?

3. Har Raadet kendskab til, at den maade, hvorpaa politiets uropatrulje greb ind paa paa de Nederlandske Antiller, hvor en gruppe fanger blev tvunget til at klaede sig af og herefter med haandjern maatte gaa tilbage til deres celler forbi en raekke faengselsbetjente, som slog dem gummiknipler, er en grov kraenkelse af menneskerettighederne?

4. Er Raadet rede til at opfordre Nederlandene til at forelaegge oplysninger om disse fremgangsmaader, og oplyse hvorledes det i fremtiden agter at forhindre, at saadanne fremgangsmaader praktiseres i en EU-medlemsstat?

Svar

(14. december 1998)

Raadet er ikke i stand til at besvare det aerede medlems spoergsmaal, som under alle omstaendigheder ikke henhoerer under Den Europaeiske Unions kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2013/98 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Den regionalindkomst, der er til rådighed i de enkelte regioner



EF-Tidende nr. C 118 af 29/04/1999 s. 0015



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2013/98 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (30. juni 1998) Om: Den regionalindkomst, der er til raadighed i de enkelte regioner Mener Kommissionen, at det statistiske grundlag for regionerne, som er fastlagt i Agenda 2000, genspejler den regionale indkomst, der rent faktisk er til raadighed i de enkelte regioner?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2170/98

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(3. juli 1998)

Om: Om statsstoette i Tyskland og Frankrig

Kan Kommissionen oplyse mig om stoerrelsen af den statsstoette, som Frankrig og Tyskland har ydet i 1997, samt om hvilket beloeb hvert af disse lande har overfoert til EU i 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne Af Erkki Liikanen

(10. september 1998)

Kommissionens seneste oversigt over statsstoette i Den Europaeiske Union til fremstillingssektoren og en raekke andre sektorer(1) indeholder oplysninger om statsstoette.

Faellesskabets budget finansieres af de traditionelle egne indtaegter og af de egne indtaegter baseret paa moms og BNI. I 1997 udgjorde Tysklands andel i det samlede faellesskabsbudgets indtaegter 28,2 % - 24,2 % af de traditionelle egne indtaegter, svarende til 3,432 mio. ECU, og 29,1 % af de moms- og BNI-baserede indtaegter, henholdsvis 10,503 mio. ECU og 7,281 mio. ECU.

Frankrigs andel i det samlede faellesskabsbudgets indtaegter var i 1997 17,5 % - 10,9 % af de traditionelle egne indtaegter, svarende til 1,550 mio. ECU, og 19,0 % af de moms- og BNI-baserede indtaegter, dvs. henholdsvis 6,842 mio. ECU og 4,793 mio. ECU

(1) KOM(98) 417 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2447/98

af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Det berbiske folks rettigheder i Afrika

Den 5. juli 1998 traadte loven om generel anvendelse af arabisk i kraft i Algeriet. Loven beroerer hele den algeriske befolkning, men isaer de berbiske folk i hele Maghreb-omraadet, som udgoer en betydelig procentdel af befolkningen i Algeriet.

Denne lov foerte sammen med drabet paa den berbiske sanger, Lunes Matub, den 25. juni 1998 til en opstand blandt berberne, som staar samlet bag brugen af deres sprog, tamazight, og som har deres egen kultur, og derfor er ofre for statens paatvungne arabisering.

Der er uden al tvivl behov for effektive diplomatiske skridt for at sikre det berbiske folks rettigheder.

Hvilke initiativer har Kommissionen truffet eller vil den traeffe paa baggrund af disse haendelser?

Finder kommissionen det paakraevet at rette henvendelse til den algeriske regering for at anmode om en effektiv beskyttelse af de paagaeldende gruppers rettigheder i landet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(21. september 1998)

Den oejeblikkelige gennemfoerelse af loven om generel anvendelse af arabisk, som bebudet den 4. juli 1992, kan rent faktisk faa negative foelger for den berbiske befolkning, saaledes som FN's Menneskerettighedskomité har fremhaevet paa dets 62. samling i juli 1998.

Et diplomatisk initiativ, som foreslaaet af det aerede medlem, henhoerer ikke alene under Kommissionens, men ogsaa medlemsstaternes kompetenceomraade, i henhold til bestemmelserne i traktat om Den Europaeiske Union.

Kommissionen bestraeber sig paa at opnaa en hurtig vedtagelse af associeringsaftalen mellem Faellesskabet og Algeriet, der vil kunne give Faellesskabet passende rammer og midler til at goere sin holdning gaeldende med hensyn til den algeriske partners overholdelse af menneskerettighederne. Indtil da vil Kommissionen ikke toeve med at bringe det af det aerede medlem rejste spoergsmaal paa bane i forbindelse med de diplomatiske kontakter, den regelmaessigt har - sammen med medlemsstaterne - til de algeriske myndigheder.

Det boer i den sammenhaeng bemaerkes, at Faellesskabet siden 1995 har foert en politisk dialog med dets partnere syd og oest for Middelhavet, herunder ogsaa med Algeriet. Denne politiske dialog omfatter ogsaa emner i tilknytning til overholdelsen af menneskerettighederne, herunder mindretallenes rettigheder. Denne bredspektrede dialog har indtil dato givet anledning til adskillige meningsudvekslinger mellem hoejtstaaende embedsmaend i de 27 partnerlande, og til droeftelser af, hvor langt de var naaet med ratificeringen af de internationale instrumenter paa menneskerettighedsomraadet. Derimod er den tosidede politiske dialog mellem Faellesskabet og Algeriet endnu ikke sat paa skinner, eftersom associeringsaftalen, der skal institutionalisere denne dialog, stadig befinder sig i forhandlingsfasen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2730/98

af Jessica Larive (ELDR) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: GD XIII's manglende opfyldelse af tilsagn om stoette til nederlandsk filmfestival

I 1995 vedtog Kommissionen (GD XIII) at tildele den nederlandske filmfestival et beloeb paa 12.000 ecu til tilrettelaeggelsen af "Scientific Technical Festival". Beloebet blev dog foerst modtaget i begyndelsen af 1997 efter adskillige skrivelser, telefonopringninger og udbetalingsanmodninger.

I 1996 blev der igen givet tilsagn om stoette, denne gang 2 x 12.000 ecu, ved en bestemt tjenestemand i Kommissionens GD XIII. Stoettemodtagerne udfyldte og tilbagesendte de noedvendige papirer.

Pengene er imidlertid endnu ikke modtaget trods adskillige skrivelser, andragender og indgivelse af en klage til den europaeiske ombudsmand.

1. Er Kommissionen bekendt med sagsforloebet ved tildelingen af penge gennem en tjenestemand i GD XIII, og at vedkommende daekker sig bag undskyldninger om "ikke at have modtaget post og at vaere blevet overflyttet til anden tjeneste"?

2. Har den paagaeldende tjenestemand eventuelt lovet mere, end han kan holde?

3. Hvad agter Kommissionen at goere i denne sag?

4. Hvornaar paataenker Kommissionen at lade pengene udbetale?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(7. oktober 1998)

Den konkrete sag, det aerede medlem henviser til, er blevet inddraget for den europaeiske ombudsmand.

Efter en indledende anmodning om oplysninger fra ombudsmanden har Kommissionen tilstillet denne et udfoerligt svar. Derudover har Kommissionen, efter en anmodning fra ombudsmanden om yderligere oplysninger, givet en raekke naermere praeciseringer vedroerende forskellige specifikke enkeltheder i proceduren for tildeling af stoette. Til dato har ombudsmanden endnu ikke oplyst, hvilke slutninger han har draget heraf.

De paagaeldende forhold er nu genstand for en indgaaende undersoegelse ved den europaeiske ombudsmand, og Kommissionen anser det derfor for hensigtsmaessigt foerst at have kendskab til ombudsmandens konklusioner, inden man gaar over til, hvordan denne sag eventuelt skal foelges op.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2807/98

af Leo Tindemans (PPE) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: PHARE-politikken: Varetagelse af europaeiske eksperters interesser

Hvorledes kan europaeiske eksperter inden for rammerne af PHARE-projekterne goere deres interesser gaeldende over for deres ordregivere i tilfaelde af uenighed om projektets gennemfoerelse?

Ifoelge princippet om decentraliseret gennemfoerelse ligger ansvaret for gennemfoerelsen af programmerne hos PHARE-landenes administrationer og Kommissionens delegationer.

I tilfaelde af uenighed mellem den lokale ledelse og den europaeiske kontrahent skulle man normalt forvente, at den europaeiske kontrahent kan kraeve, at Kommissionens delegation optraeder som maegler for at finde en tilfredsstillende loesning, som goer det muligt at viderefoere projektet.

Erfaringerne fra Rumaenien og Bulgarien viser imidlertid, at opfoelgningen af PHARE-projekterne af delegationen i disse lande overdrages til lokale embedsmaend, der ikke er rede til at maegle i tilfaelde af uoverensstemmelser med kollegerne i de nationale administrationer, mens de europaeiske tjenestemaend i delegationen ikke foeler, det er deres opgave at tage et initiativ paa dette omraade. Kommissionens tjenestemaend i GD 1A er lige saa uvillige til at optraede som maeglere. I tilfaelde af misforstaaelser staar de europaeiske eksperter da ogsaa foran en mur af mangel paa forstaaelse og hjaelpeloeshed. Misforstaaelser med hensyn til gennemfoerelsen af programmerne er imidlertid ikke nogen sjaeldenhed.

Hvem mener Kommissionen, der boer optraede som maegler mellem den europaeiske kontrahent og de lokale myndigheder? Er det ikke oplagt, at Kommissionen selv eller PHARE-administrationen paatager sig en saadan opgave?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(21. oktober 1998)

Kommissionen har for naesten all PHARE-projekters vedkommende overdraget befoejelsen til at indgaa kontrakter til partnerlandene. Dette decentraliserede system fungerer paa den maade, at en national gennemfoerelsesmyndighed, saasom en programstyringsgruppe, indgaar kontrakter med konsulenter. Kommissionen indgaar ikke i noget retsforhold med konsulenten. Opstaar der problemer vedroerende kontraktens gennemfoerelse mellem konsulenten og gennemfoerelsesmyndigheden, bilaegges en saadan uenighed paa grundlag af de procedurer, der er fastsat herfor i kontrakten mellem parterne.

Normalt soeger de to kontraherende parter selv at loese problemer i forbindelse med gennemfoerelsen af et projekt. I tilfaelde af vedvarende problemer kan konsulenten, stadig under overholdelse af sine kontraktelige forpligtelser, tage kontakt med den relevante kommissionsdelegation eller med Kommissionens faelles service (relex) for forvaltning af EF-stoette til tredjelande. I det omfang ressourcerne giver mulighed herfor, soeger Kommissionen saa at gribe ind paa uformelt grundlag for at sikre, at projekternes maalsaetninger opfyldes, samtidig med at man respekterer partnerlandets ret til selv at forvalte de projekter, det har faaet tildelt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2232/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: Nigeria

Er Kommissionen orienteret om anholdelsen for nylig af Isaac Osuoka (et aktivt medlem af Environmental Rights Action) den 26. maj 1998? Osuoka blev anholdt paa vej til en konference af African Forest Action Network, og i hans bil blev der fundet brochurer bestemt til denne konference, hvori der henvises til kraenkelser af menneskerettighederne i Nigerdeltaen. Den efterfoelgende dag blev ogsaa hans advokat anholdt, da han ville besoege ham! Er Kommissionen bekendt med, at det kun er et eksempel paa mange anholdelser af menneskerettighedsaktivister, journalister og oppositionsledere i Nigeria.

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange politiske fanger der holdes faengslet i Nigeria? Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at opnaa frigivelsen af Isaac Osuoka og andre aktivister?

General Abacha er doed, og han er paa ikke-demokratisk vis efterfulgt af general Abdulsalam Abubakar. Agter Kommissionen at traeffe (diplomatiske) foranstaltninger mod det nye militaerstyre i betragtning af, at Nigeria fortsat ikke er en demokratisk og fri retsstat? Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt den nye general agter at frigive Moshood Abiola og at afholde frie valg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(16. september 1998)

Ifoelge ubekraeftede forlydender blev Isaac Osuoka anholdt, men er senere blevet frigivet.

Det er vanskeligt at vurdere, hvor mange politiske fanger der er i Nigeria. De nigerianske myndigheder har for nylig frigivet et stoerre antal politiske fanger, men der er tydeligvis mange, der stadig er faengslet.

For at faa ivaerksat en international aktion, der skal presse landet til at vende tilbage til demokrati, retsstatsprincippet og overholdelse af menneskerettighederne arbejder Kommissionen sammen med Raadet inden for den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik. EU har gentagne gange kraevet, at demokrati og retsstat genindfoeres, og at alle politiske fanger frigives. EU vedtog i 1995 flere faelles holdninger om sanktioner mod Nigeria som foelge af de alvorlige overgreb mod menneskerettighederne. Disse sanktioner er blevet forlaenget indtil 1. november 1998.

Kommissionen ser med glaede paa den seneste frigivelse af politiske fanger og paa erklaeringerne fra den nye statsleder general Abubakar, hvori det haevdes, at maalet er at genindfoere retsstat og demokrati. Kommissionen og medlemsstaterne vil gerne opfordre Nigeria til at fortsaette denne politik og traeffe yderligere konkrete foranstaltninger, som f.eks. frigive alle politiske fanger og afholde frie, demokratiske valg. Hvilken politik EU skal foere fremover over for Nigeria vil blive vurderet i lyset heraf.

EU har gentagne gange kraevet oejeblikkelig frigivelse af Moshood Abiola. Han doede meget tragisk, netop da han skulle frigives.