SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0812/02

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(25. marts 2002)

Om: Mikrofiltrering rå mælk

På baggrund af Byrnes svar på skriftlig forespørgsel E-3071/01(1) henvises til følgende: Det er korrekt, at mikrofiltrering, således som den anvendes af mejerier, er en avanceret teknologi, da den her anvendes til specielle formål som f.eks. udskillelse af bestemte bestanddele af mælken.

Det er derimod ikke korrekt, at mikrofiltrering kun anvendes af industrien og kræver dyrt udstyr. Al den teknologi, producentvirksomhederne behøver for at kunne udskille de somatiske celler i den rå mælk, kan erhverves for kun ca. 1 500 GBP. Hertil kræves kun en simpel teknologi, der ikke forudsætter særlig knowhow. På internettet udbydes der et bredt udvalg. Selv for leverandører af en daglig mælkemængde på kun 100 l, men især for leverandører af store mængder tjener teknologien sig hurtigt ind. Ved at reducere celletallet i den rå mælk med teknologiens hjælp inden levering til mejeriet opnår leverandøren en højere pris end mælkens faktiske kvalitet berettiger ham til. Det skyldes, at leverandøren fjerner det målelige parameter for celletallet, inden der tages prøver af mælken. Dette sker på bekostning af de ærlige leverandører.

Samtidig omgår leverandøren de normer, den rå mælk i henhold til direktiv 92/46/EØF(2) (bilag A, kapitel IV) skal opfylde for at kunne leveres. Han kan således undgå et eventuelt leveringsforbud, der ville betyde tab af indkomst.

Det er yderst vanskeligt at påvise, at mælken er blevet mikrofiltreret hos landmanden, da der er tale om små apparater, der kan anvendes efter behov og er lette at fjerne igen. Mælkeleverandørerne anvender som regel kun mikrofiltrering i forbindelse med en enkelt malkning. Ellers ville celletallet blive for lavt, da det kan komme helt ned på 80 % ved mikrofiltrering. I de tilfælde, hvor det alligevel er muligt at påvise mikrofiltreringen, har mejeriet næppe hjemmel for et sagsanlæg, når loven ikke udtrykkeligt forbyder anvendelsen.

Det drejer sig ikke om anvendelse af mikrofiltrering i mælkeforarbejdningsvirksomheden. Der er den naturligvis på sin plads og ofte også nødvendig for at sikre produkter af høj kvalitet.

Det drejer sig om udtrykkeligt at forbyde anvendelse af mikrofiltrering i producentleddet, således at mælken leveres ubehandlet til mælkeforarbejdningsvirksomheden.

Vil Kommissionen svare på dette og gøre sit yderste for at få forbudt anvendelse af mikrofiltrering i producentleddet?

(1) Se side 1.

(2) EFT L 268 af 14.9.1992, s. 1.

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af David Byrnepå skriftlige forespørgsler E-0809/02, E-0810/02 og E-0812/02

(14. maj 2002)

Definitionen på rå mælk og i forbindelse hermed teknikken med mikrofiltrering af mælk er et emne, der er under forhandling i Europa-Parlamentet og Rådet som en følge af Kommissionens forslag om fødevarehygiejne(1). I begge institutioner er der fremlagt ændringsforslag til Kommissionens oprindelige forslag med henblik på en større klarhed vedrørende definitionen på rå mælk og mikrofiltrering heraf. Denne større klarhed i disse ændringsforslag går i retning af at genindføre den definition på rå mælk, som findes i den aktuelle EU-lovgivning og især i Rådets direktiv 92/46/EØF af 16. juni 1992 med fastlæggelse af sundhedsbestemmelser for produktion og afsætning af mælk og mælkebaserede produkter(2). En sådan definition ville blive udarbejdet på følgende grundlag: Rå mælk betyder mælk produceret ved sekretion fra mælkekirtlerne hos dyr på bedrifter, som ikke er blevet opvarmet til over 40 °C eller underkastet anden yderligere behandling. I denne definition er henvisningen til mikrofiltrering slettet.

Kommissionen har taget sin holdning op til fornyet overvejelse i denne sag og anerkender vægten bag argumentet om, at normer for rå mælk skal anvendes på mælk, inden den er hentet på bedriften uden at være blevet ændret kunstigt.

(1) EFT C 365 E af 19.12.2000.

(2) EFT L 268 af 14.9.1992.