ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1503/03

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(5. maj 2003)

Om: Forsikring under hensyntagen til stjernetegn

L'Equité, et fransk forsikringsselskab i Generali-gruppen, har indledt et bemærkelsesværdigt forsøg. I dette selskab kan personer, der er født i løvens, krebsens og vandmandens tegn, opnå rabat på deres bilforsikring. Tvillinger, vægte og jomfruer betaler til gengæld ekstra. Ifølge forsikringsselskabet, fordi disse sidstnævnte er skyld i flere ulykker.

Er Kommissionen bekendt med l'Equités initiativ, og hvad mener den om det?

Må forsikringsselskaber forskelsbehandle på grundlag af kundernes stjernetegn?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen i benægtende fald træffe imod dette?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(17. juni 2003)

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har det forsikringsselskab, som det ærede medlem omtaler, rent faktisk lanceret et bilforsikringsprodukt, hvor der tages hensyn til forsikringstagerens stjernetegn. Forsikringspræmierne er øjensynligt blevet beregnet på traditionel vis, mens brugen af stjernetegnet hovedsagelig har tjent et PR-formål. Ifølge de pågældende oplysninger har initiativet ikke været nogen større succes (hidtil er der kun blevet tegnet 300 sådanne forsikringer), og forsikringsselskabet overvejer snart at trække produktet tilbage.

Kommissionen mener, at på et effektivt fungerende forsikringsmarked bør brugen af aktuarteknikker til vurdering af risici på ingen måde erstattes af eller baseres på astrologiske kriterier. Det bemærkes imidlertid, at EU-lovgivningen om finansielle tjenesteydelser i almindelighed og forsikringsvirksomhed i særdeleshed bygger på et princip om fri prissætning. Forsikringsselskaberne skal frit kunne vurdere deres risici og frit kunne beregne deres forsikringspræmier på et konkurrencepræget marked i overensstemmelse med EU-lovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1870/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(6. juni 2003)

Om: Sikkerhedsstillelse

Kan Kommissionen på baggrund af den igangværende debat om direktivforslaget om forbrugslån offentliggøre sine egne eller uafhængige skøn over den tid, der i gennemsnit medgår til at inddrive misligholdte forbrugslån i hver medlemsstat, og præcisere, hvor stor en del af sådanne lån i gennemsnit inddrives til långiver?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af David Byrnepå skriftlige forespørgsler E-1870/03 og E-1871/03

(15. juli 2003)

Vanskelighederne med at inddrive fordringer kan udgøre en reel hindring for kreditgivning til kunder i udlandet. Det foreslåede direktiv om forbrugerkredit(1) tager imidlertid især sigte på de regler, der gælder for forbrugerkreditaftaler. Målet er således hverken at harmonisere de generelle procedurer for inddrivelse af gæld eller de nationale procedurer for fuldbyrdelse af krav. Derfor har Kommissionen på nuværende tidspunkt ingen planer om at foretage sådanne skøn, som det ærede medlem foreslår.

Eftersom de fleste betalingsforsømmelser på forbrugerkreditområdet vedrører ubestridte krav, tog Kommissionen dette spørgsmål op i 2002 i sit forslag til Rådets forordning om ubestridte krav(2).

Desuden offentliggjorde Kommissionen i 2002 en grønbog om en ensartet og harmoniseret EF-procedure for betalingspåbud(3). Formålet er at opstille en særskilt og hurtig procedure for afgørelse af tvister om ubestridte krav, som skal gælde i samtlige medlemsstater. Samrådet om grønbogen blev afsluttet den 31. maj 2003, og den 26. juni 2003 blev der afholdt en offentlig høring i Bruxelles(4), hvis resultater nu er ved at blive gennemgået.

(1) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om forbrugerkredit, EFT C 331 E af 31.12.2002.

(2) Forslag til Rådets forordning om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav, EFT C 203 E af 27.8.2002.

(3) KOM(2002) 746 endelig udg.

(4) Bâtiment Charlemagne Rue de la Loi, 170 1040 Bruxelles Registreringsformular: http://europa.eu.int/comm/justice_home/news/consulting_public/docs/regis_form_260603_en.doc.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0032/03

af Terence Wynn (PSE) til Kommissionen

(21. januar 2003)

Om: Toldmyndigheder

Svaret på mit spørgsmål E-3264/02(1) er ikke tydeligt. Har toldmyndighederne i Palmas lufthavn ret til at konfiskere cigaretter fra personer, der rejser ud, når der er betalt afgift for disse cigaretter? Jeg går ud fra, at det tidligere svar skal betyde nej, kan jeg få det bekræftet?

(1) Se side 44.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(25. februar 2003)

Princippet om varers fri bevægelighed, som udgør en hjørnesten for det indre marked, indebærer, at private personer har ret til uhindret overførsel af tobaksprodukter, der er betalt afgift for, fra en medlemsstat til en anden.

Der kan imidlertid opstå situationer, hvor myndighederne i en medlemsstat kan være berettiget til at gribe ind over for varers fri bevægelighed, f.eks. i tilfælde af skattesvig eller andre uregelmæssigheder. Sådanne foranstaltningers forenelighed med principperne i fællesskabsretten skal imidlertid vurderes i lyset af omstændighederne i hver enkelt sag.

Kommissionen er ved at undersøge klager over de spanske myndigheders konfiskation af tobaksprodukter fra rejsende, der er på vej bort fra landet. Når undersøgelserne er afsluttet, vil det ærede medlem naturligvis blive underrettet om resultatet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1704/03

af Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) til Kommissionen

(22. maj 2003)

Om: Ungdomssolidaritet i EU

Den solidaritet, som udvistes af unge fra Spanien og andre medlemsstater og kandidatlande ved bekæmpelse af konsekvenserne af den miljøkatastrofe, som var forårsaget af olietankeren Prestiges forlis, har bidraget til at bekræfte, at ungdommen i Europa har taget frivillighedskultureen til sig, og at den kan spille en vigtig rolle i nød- eller katastrofesituationer. Selv om ungdomspolitikken hører ind under medlemsstaternes beføjelser, gøres der for øjeblikket store fremskridt hen imod ensartede kriterier takket være den åbne koordinationsmetode.

Har Kommissionen planer om også ud over programmet Ungdom at indføre ordninger for støtte til unges frivillige indsats i Europa for at fremme disses deltagelse i fælles målsætninger, f.eks. med henblik på samarbejde i forbindelse med katastrofesituationer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(27. juni 2003)

Allerede nu råder EU over et instrument til at støtte unges frivillige arbejde. Den Europæiske Volontørtjeneste (EVT) under programmet Ungdom (2000-2006) giver unge mulighed for at arbejde inden for forskellige områder såsom det sociale område eller miljøområdet, samtidig med at de erhverver sig kvalifikationer takket være den pædagogiske opbakning. Ca. 3 500 unge europæiske frivillige deltager hvert år i Den Europæiske Volontørtjeneste.

Den Europæiske Volontørtjeneste giver under visse omstændigheder unge frivillige mulighed for på individuel basis at deltage i solidaritetsaktioner i tilfælde af katastrofer. Volontørtjenesten har imidlertid ikke en form, der passer til en hurtig, kollektiv og effektiv indsats i økologiske eller humanitære krisesituationer.

I forbindelse med overvejelserne om en ny styring af programmerne fra 2007 er Kommissionen derfor ved at undersøge, hvordan Den Europæiske Volontørtjeneste kan ændres og forbedres på dette område.

Det Europæiske Konvent foreslår på det nuværende stade i arbejdet, at der oprettes et hold af unge europæiske frivillige inden for området humanitær hjælp. Hvis disse forslag godkendes, vil Kommissionen undersøge, hvordan denne nye tjeneste kan oprettes og forbindes med Den Europæiske Volontørtjeneste.

I forbindelse med den åbne koordinationsmetode inden for området ungdom som foreslået af Kommissionen i hvidbogen Et nyt afsæt for europæisk ungdom(1) og vedtaget af Rådet med resolutionen af 27. juni 2002(2) vil Kommissionen endvidere fremsætte forslag i 2004 om mål til styrkelse af hele området vedrørende unges frivillige arbejde.

(1) KOM(2001) 681 endelig udg.

(2) EFT C 168 af 13.7.2002.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1672/03

af Ian Hudghton (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. maj 2003)

Om: Undersøgelser for amnesifremkaldende skaldyrsgift (ASP) i kammuslinger i Frankrig

Hvilke oplysninger er tilgængelige fra de kompetente franske myndigheder vedrørende undersøgelser for ASP i kammuslinger siden 1998?

Hvor omfattende er disse oplysninger?

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at sikre, at det franske undersøgelsessystem har været tilstrækkeligt siden indførelsen af Rådets direktiv 91/492/EØF(1) som ændret?

(1) EFT L 268 af 24.9.1991, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(6. juni 2003)

Den seneste rapport om et kontrolbesøg, som blev gennemført i Frankrig fra den 15. til den 29. oktober 2001 for at evaluere gennemførelsen af Rådets direktiv 91/492/EØF af 15. juli 1991 om sundhedsmæssige betingelser for produktion og afsætning af levende toskallede bløddyr, er offentliggjort på EU's websted (http://europa.eu.int/comm/food/fs/inspections/vi/reports/index_en.html).

I rapporten fremhæves nogle generelle mangler i kontrollen med biotoksiner. Men der rapporteres ikke om større problemer vedrørende undersøgelser af amnesifremkaldende skaldyrsgift (ASP) i kammuslinger.

Ikke desto mindre vil Kommissionen henvende sig til de franske myndigheder for at få yderligere oplysninger om spørgsmålet.

Kommissionen vil informere det ærede medlem, så snart man har modtaget svar fra de franske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0792/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(14. marts 2003)

Om: Brugen af ordelementet euro og Unionens emblemer

Det har kunnet konstateres, at ordelementet euro bruges som præfiks i en mængde virksomheders, produkters og tjenesters navne i mange europæiske stater (i og uden for EU), og det samme gælder Unionens emblemer og øvrige symboler (stjerner, flag m.m.). Brugen af disse emblemer og symboler kaster ubestridelig glans over de virksomheder, der benytter dem, men den giver anledning til at rejse spørgsmål om, hvorvidt der kræves en officiel tilladelse til dette, så Unionens symboler ikke devalueres.

Kræves der tilladelse for virksomheder og privatpersoner til at bruge ordelementet euro samt Unionens emblemer i ordsammensætninger? Hvis ja, hvad er proceduren, hvornår er der givet tilladelse og af hvilken EU-instans? Er der fastlagt sanktioner og i hvilke tilfælde for dem, der uden tilladelse benytter EU's ord og symboler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(15. maj 2003)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen råder over, giver medlemsstaternes forskellige retssystemer ingen ophavsretlig beskyttelse af ordet euro eller cent.

Eurosymbolet er udformet af Kommissionen. Ophavsretten til Euro-symbolet tilhører derfor Det Europæiske Fællesskab, der i denne sammenhæng er repræsenteret ved Kommissionen. Kommissionen modsætter sig imidlertid ikke brugen af euro-symbolet, men ønsker tværtimod at fremme anvendelsen af det uden dog at acceptere nogen form for eksklusiv anvendelse(1).

I den henseende ønsker Kommissionen også at understrege, at Kommissionen ikke har beføjelse til at give tilladelse til nogen form for brug af eurosymbolet. Den brug, Kommissionen ønsker at fremme, er brugen som en valutabetegnelse. Enhver anden brug skal vurderes fra sag til sag, og der skal bl.a. tages højde for en eventuel krænkelse af en tredjemands rettighed, f.eks. en varemærkerettighed i et lignende eller næsten lignende tegn.

Ifølge de kriterier, der er aftalt mellem Europarådet og Kommissionen, kan der gives tilladelse til, at tredjemand anvender det europæiske emblem, hvis brugen ikke

- skaber forvirring mellem brugeren og EU eller Europarådet

- er knyttet til målsætninger eller aktiviteter, der er uforenelige med EU's eller Europarådets principper og mål.

En tilladelse til at bruge det europæiske emblem giver ingen eneret. Tilladelsen giver ikke mulighed for at erhverve ejendomsretten til emblemet eller et lignende mærke eller logo gennem registrering eller anden procedure.

Interesserede kan henvende sig hos Generalsekretariatet for at få gennemgået konkrete projekter og sikre overensstemmelse med ovennævnte kriterier.

Der er ingen begrænsning vedrørende brugen af ordet europæisk. Kombinationen af ordene Europæisk Fællesskab og Europæisk Økonomisk Fællesskab og forkortelserne (EF, EØF osv.) på de forskellige sprog er beskyttet af artikel 6 i Pariserkonventionen.

(1) Kommissionens meddelelse KOM(97) 418 af 23. juli 1997 om brugen af eurosymbolet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1196/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Massa Kommunes udnyttelse af midler fra sportsprogrammet for handicappede

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen over de midler, der var stillet til rådighed af EU.

Det fremgår af denne opgørelse, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation, for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Massa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at integrere handicappede via sporten.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. har Massa Kommune har projekter i håb om at opnå støtte fra sportsprogrammet for handicappede?

2. har Massa Kommune fået bevilget støtte til disse projekter?

3. er de pågældende midler blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 og E-1203/03

(23. april 2003)

Kommissionen er slet ikke i tvivl om, at sport spiller en vigtig rolle for handicappedes integrering, men den råder ikke over noget særligt program på dette område.

Hvad angår Den Europæiske Fond for Regionaludviklings eventuelle medfinansiering af projekter i nævnte italienske kommuner, anmodes det ærede medlem om at læse Kommissionens svar på hendes skriftlige forespørgsler E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3) til E-1124/03 og E-1125/03(4).

(1) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 96.

(2) Se side 160.

(3) EUT C 268 E af 7.11.2003, s.172.

(4) EUT C 280 E af 21.11.2003, s. 117.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2044/03

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(19. juni 2003)

Om: Små og mellemstore virksomheder

Det forhold, at virksomheder, der er mere end 25 % universitetsejet, ikke er omfattet af definitionen af SMV'er, betyder, at sådanne virksomheder er afskåret fra de støtte- og tilskudsordninger, som står til rådighed for andre højteknologiske virksomheder i opstartsfasen, f.eks. SMART-støtte, samt fra at deltage i LINK- og TCS-projekter.

Kan Kommissionen oplyse, om der er planer om at ændre definitionen af SMV'er, således at universitetsvirksomheder kan komme betragtning til denne form for støtte? Kan Kommissionen i bekræftende fald udlevere en tidsplan herfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(10. juli 2003)

Kommissionen kan bekræfte, at den den 6. maj 2003 vedtog en henstilling om en ændret definition af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder(1). I medfør af ændringen kan virksomheder nu under visse forudsætninger betegnes som SMV'er, selv om de for mere end 25 %'s vedkommende er ejet af universiteter eller nonprofit-forskningscentre, hvormed disse virksomheder lettere vil kunne få adgang til SMV-støtteforanstaltninger.

Forudsætningerne er anført i artikel 3 i bilaget til henstillingen. Flere oplysninger findes på engelsk, tysk og fransk på: http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/sme_definition/index_en.htm.

(1) EFT L 124 af 20.5.2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0835/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(18. marts 2003)

Om: Frosinone Kommunes udnyttelse af midler fra Life III, femte handlingsprogram for miljø og bæredygtig udvikling, oplysnings- og bevidstgørelsesforanstaltninger vedrørende miljøproblemer

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af midler, der er stillet til rådighed af EU.

Af opgørelsen fremgår det, at udvælgelsen af projekter blandt nogle lokale myndigheder foregår foruroligende langsomt og ineffektivt.

Også Kommissionen har flere gange gjort opmærksom på de lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Der er specielt i visse lokalsamfund, heriblandt Frosinone Kommune, hårdt brug for at kunne udnytte EU-midlerne til bevarelse og beskyttelse af miljøet. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Frosinone Kommune har forelagt projekter med henblik på opnåelse af støtte fra Life III, femte handlingsprogram for miljø og bæredygtig udvikling, oplysnings- og bevidstgørelsesforanstaltninger vedrørende miljøproblemer?

2. om Frosinone Kommune har opnået støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet udnyttet?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 og E-1059/03

(5. maj 2003)

Som svar på ovennævnte forespørgsler kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at kommunerne Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena og Terni ikke indsendte projekter med henblik på samfinansiering under LIFE III-programmet. Dette omfatter udvælgelsen for 2003.

Firenze kommune indsendte to projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2002, der ikke modtog finansiering. Den indsendte ingen projekter i 2000 og 2003.

Massa kommune indsendte et projekt til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000, som ikke blev finansieret. Den indsendte ingen projekter i 2002 og 2003.

Prato kommune sendte ingen projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000 og 2002. Den forelagde et projekt i 2003; evalueringsproceduren er i gang og vil blive færdiggjort inden september 2003.

Der er ikke afsat fællesskabsmidler i det sjette miljøhandlingsprogram.

For så vidt angår miljøuddannelse og informationskampagner, har ingen af de kommuner, som det ærede medlem nævnte, modtaget fællesskabsmidler siden 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1051/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Macerata Kommunes udnyttelse af midler fra Life III, femte handlingsprogram inden for miljøet og bæredygtig udvikling og uddannelses- og oplysningsaktioner på miljøområdet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Macerata Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til bevarelse og beskyttelse af miljøet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Macerata Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Life III, femte handlingsprogram inden for miljøet og bæredygtig udvikling og uddannelses- og oplysningsaktioner på miljøområdet?

2. om Macerata Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 og E-1059/03

(5. maj 2003)

Som svar på ovennævnte forespørgsler kan Kommissionen oplyse det ærede medlem om, at kommunerne Frosinone, Fiumicino, Ancona, Carrara, Livorno, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Siena og Terni ikke indsendte projekter med henblik på samfinansiering under LIFE III-programmet. Dette omfatter udvælgelsen for 2003.

Firenze kommune indsendte to projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2002, der ikke modtog finansiering. Den indsendte ingen projekter i 2000 og 2003.

Massa kommune indsendte et projekt til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000, som ikke blev finansieret. Den indsendte ingen projekter i 2002 og 2003.

Prato kommune sendte ingen projekter til samfinansiering under LIFE III-programmet i 2000 og 2002. Den forelagde et projekt i 2003; evalueringsproceduren er i gang og vil blive færdiggjort inden september 2003.

Der er ikke afsat fællesskabsmidler i det sjette miljøhandlingsprogram.

For så vidt angår miljøuddannelse og informationskampagner, har ingen af de kommuner, som det ærede medlem nævnte, modtaget fællesskabsmidler siden 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0974/03

af David Bowe (PSE) til Rådet

(26. marts 2003)

Om: Falun Gong

Hongkongs regering har bebudet betydelige indrømmelser i forbindelse med gennemførelsen af den kontroversielle lovgivning vedrørende tilskyndelse til oprør (artikel 23-lovgivning) efter udbredte betænkeligheder i offentligheden ved den mulige indskrænkning af grundlæggende frihedsrettigheder på territoriet. Hvad agter Rådet at gøre for at følge udviklingen i Hongkong og sikre, at begrænsninger af religions- og trosfriheden i Kina løbende tages op under dialogen mellem EU og Kina om menneskerettigheder?

Svar

(22. juli 2003)

Rådet minder om, at EU på alle politiske dialogmøder med Kina har understreget, at det tillægger respekten for menneskerettighederne, herunder religions- og trosfriheden, stor betydning. Dette vil EU fortsat gøre ved enhver mulig lejlighed. På hvert møde i menneskerettighedsdialogen med Kina opfordrer EU indtrængende de kinesiske myndigheder til at respektere Falun Gong-tilhængernes menneskerettigheder. Dertil kommer, at EU's missionschefer i Beijing og Hongkong følger udviklingen på menneskerettighedsområdet meget nøje.

EU fremsatte den 15. april 2003 en erklæring om artikel 23 i Hongkongs basislov.

Den Europæiske Union vil fortsat følge dette spørgsmål nøje.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0826/03

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(18. marts 2003)

Om: Kommissionens Business Environment Simplification Taskforce (BEST)

Kan Kommissionen give oplysning om omkostninger og løn til medlemmerne af dens Business Environment Simplification Taskforce, der var i funktion fra oktober 1997 til april 1998?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(5. maj 2003)

Medlemmerne af taskforcen for forenkling af erhvervsklimaet (BEST), der var i funktion fra oktober 1997 til april 1998, modtog ingen løn men fik dækket deres rejseomkostninger og havde ret til dagpenge til en maksimumsats på 221,84 ECU(1). Ud over dette havde iværksættere og andre medlemmer, der ikke repræsenterede de offentlige myndigheder, ret til et fast kompensationsbeløb på 400 ECU om dagen for højst to dages møde (i givet fald inklusive forberedelsestid)(2).

Der blev i alt udbetalt 118 575,83 ECU.

I september 1998 blev medlemmerne af taskforcen indkaldt til et supplerende møde, hvor de fik mulighed for at give deres mening til kende om det udkast til handlingsplan, som Kommissionen havde udarbejdet på grundlag af taskforcens rapport. Medlemmerne fik i forbindelse med dette møde dækket deres rejseudgifter, og de fik udbetalt dagpenge til en maksimumsats på 221,84 ECU.

Der blev i alt udbetalt 6 308,36 ECU.

(1) Denne maksimale dagpengesats, der var det dobbelte af den normale sats, blev godkendt af den ansvarlige generaldirektør i henhold til bestemmelserne i artikel 6, stk. 1, i reglerne vedrørende rejse- og opholdsudgifter samt udgifter under rejsen, der afholdes af personer, der ikke er ansat af Kommissionen, men som er indkaldt som eksperter, for at tage højde for dens meget stramme tidsplan, som medlemmerne af taskforcen var underlagt.

(2) På basis af kontrakter, indgået mellem Kommissionen og medlemmerne.