ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2087/01

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(5. juli 2001)

Om: Europa-Kommissionens kontor på det besatte Cypern

Vil Kommissionen oplyse, hvorvidt den har til hensigt at åbne et kontor på den besatte del af Cypern, samt hvad der i bekræftende fald vil være hensigten med dette kontor, hvor man håber at placere det, hvor stort et budget der vil blive afsat til dets drift, hvor meget personale der vil blive ansat, hvem der skal lede det, og hvem der vil være den pågældende persons direkte overordnede?

Hvis Kommissionen har til hensigt at åbne et sådant kontor, hvorledes har da Cyperns regering og myndighederne på den besatte del af Cypern reageret på forslaget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(31. juli 2001)

Kommissionen har en delegation i Nicosia og har ingen planer om at oprette yderligere repræsentationer på Cypern.

Som led i Kommissionens bestræbelser på at holde det tyrkisk-cypriotiske samfund informeret om EU, fællesskabsretten og fordelene ved medlemskab, har Kommissionen planer om at ansætte en repræsentant for det tyrkisk-cypriotiske samfund på delegationen i Nicosia. Denne repræsentant vil være underlagt delegationens leder.

Kommissionen undersøger også i samarbejde med repræsentanter for erhvervslivet, hvordan man kan forbedre informationsformidlingen om EU til den nordlige del af øen.

Republikken Cyperns regering støtter disse initiativer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1149/01 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Tyske bankers finansieringsudgifter.



EF-Tidende nr. 318 E af 13/11/2001 s. 0214 - 0214



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1149/01 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (10. april 2001) Om: Tyske bankers finansieringsudgifter Vil Kommissionen for en rimelig periode vurdere, hvor stor finansieringsudgifterne er for de tyske Landesbanken både på pengemarkedet og kapitalmarkederne sammenlignet med finansieringsudgifterne for de tre største privatejede banker i Tyskland? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (7. juni 2001) Kommissionen er i gang med at undersøge statsgarantiordningen for offentlige kreditinstitutter i Tyskland (Anstaltslast og Gewährträgerhaftung) ud fra EF-traktatens statsstøtteregler. Hvis det skulle blive nødvendigt, vil Kommissionen vurdere, hvilke fordele disse garantier har for de pågældende kreditinstitutter. Det kan dog ikke siges på nuværende tidspunkt, om undersøgelsen vil føre til, at Kommissionen skal vurdere, hvor store finansieringsudgifterne er for de pågældende kreditinstitutter sammenlignet med finansieringsudgifterne for de tre største privatejede banker i Tyskland.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0194/01

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE), Armin Laschet (PPE-DE), Mathieu Grosch (PPE-DE), Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) og Karl-Heinz Florenz (PPE-DE) til Kommissionen

(1. februar 2001)

Om: Reaktivering af international godstransport via den historiske Ijzeren Rijn-strækning

1. I drøftelsen vedrørende eventuel fornyet ibrugtagning af Ijzeren-Rijn-strækningen nævnes ofte den aftale, der blev indgået mellem Nederlandene og Belgien i 1839, hvori retten til fri passage er nedfældet. Hvordan forholder denne aftale sig ifølge Kommissionen til de relevante fællesskabssbestemmelser?

2. Kræves der til fornyet ibrugtagning af Ijzeren-Rijn-strækningen en vurdering af indvirkningen på miljøet, selv om strækningen følger et eksisterende skinnelegeme?

3. Jernbaneforbindelsen skal gå gennem områder, der er beskyttede på grund af direktiverne om beskyttelse af vilde fugle og levesteder. Hvad er konsekvenserne heraf?

4. Hvordan bedømmer Kommissionen den eksisterende forbindelse mellem Antwerpen og Ruhrdistriktet (stationerne Aachen West-Montzen og en ny strækning via Venlo) som alternativ til fornyet ibrugtagning af Ijzeren-Rijn-strækningen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(19. april 2001)

I sine svar på skriftlig forespørgsel E-2381/99(1) og E-0525/00 fra Bart Staes(2), anførte Kommissionen, at Den belgisk-nederlandske uafhængighedstraktat af 19. april 1839 og de deraf afledte belgisk-nederlandske traktater er bilaterale arrangementer mellem to medlemsstater og ikke vedrører fællesskabsretten, sålænge de ikke strider mod bestemmelserne i Den Europæiske Unions traktater.

Med hensyn til en eventuel reaktivering af Ijzeren-Rijn-strækningen er det Kommissionens opfattelse, at der skal foretages en vurdering af virkningerne for miljøet som anført i stk. 3 i svaret på forespørgsel E-2381/99, hvori der står: Kommissionen skal ikke instruere den nederlandske regering om at overholde eventuelle traktatforpligtelser uden for EF-sammenhæng. Den nederlandske regering har imidlertid oplyst at den gamle strækning går gennem et særligt bevaringsområde som defineret i Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(3), og erklæret at artikel 6, stk. 3 og 4, i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(4) derfor skal anvendes. Det vil sige at alle specifikke krav i disse bestemmelser skal opfyldes. Et af kravene i artikel 6, stk. 4, går ud på at en plan eller et projekt kun må gennemføres hvis der ikke findes alternative løsninger. Det krav kan medføre at man må finde en anden linjeføring i stedet for at genåbne IJzeren Rijn-banen.

Spørgsmålet om den eksisterende forbindelse mellem Antwerpen og Ruhrdistriktet som alternativ til Ijzeren-Rijn-strækningen kan først overvejes, når de berørte parter har gennemført deres cost-benefit-analyse under hensyntagen til virkningerne for miljøet og den relevante fællesskabsret.

(1) EFT C 280 E af 3.10.2000.

(2) EFT C 26 E af 26.1.2001.

(3) EFT L 206 af 22.7.1992.

(4) EFT L 103 af 25.4.1979.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0920/01

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(28. marts 2001)

Om: Svar på forespørgsel til Kommissionen nr. E-3400/00, om hvorvidt fransk er officielt sprog i Valle d'Aosta

I forbindelse med Kommissionen svar på ovennævnte forespørgsel om, hvorvidt fransk er officielt sprog i Valle d'Aosta, skal der henvises til to faktorer:

- Tosprogetheden i Valle d'Aosta er baseret på en forfatningslov, der er udformet i en særlig selvstyrevedtægt af 1948;

- I dom nr. 156 af 11. december 1969 stadfæstede den italienske forfatningsdomstol, at vedtægtens artikel 38, stk. 1, sikrede ligestilling mellem fransk og italiensk på grundlag af den kendsgerning, at der er fuldstændig tosprogethed i området, og følgelig sikres den ligestillede brug af begge sprog i henhold til forfatningen, således at hverken det ene eller det andet sprog kan betegnes som det officielle sprog i Valle d'Aosta (i modsætning til situationen i den flersprogede provins Bolzano, hvor italiensk betragtes som det officielle sprog i henhold til vedtægtens artikel 84).

Dette betyder, at fransk er et officielt sprog i Valle d'Aosta. Mener Kommissionen ikke, at den bør tage den holdning, den giver udtryk for i sit tidligere svar, op til fornyet overvejelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(7. maj 2001)

Kommissionen takker det ærede medlem for den juridiske redegørelse med hensyn til det franske sprogs status i Valle d'Aosta og tosprogetheden i denne italienske region.

Som det fremgår af Kommissionens svar på den af det ærede medlem(1) stillede forespørgsel E-3400/00, er formålet med CD-ROM'en Hej Europa at give en generel orientering om EU's medlemsstater.

Der gives en kort præsentation af hver enkelt medlemsstat på det eller de officielle sprog, der tales i den pågældende medlemsstat. Udvælgelsen af sprogene er sket på baggrund af deres status som officielle sprog i medlemsstaten. Hvis man f.eks. ser på Finland, er svensk og finsk de to officielle sprog, og CD-ROM'en giver således en audiovisuel præsentation på disse to sprog. I Spanien er castiliansk det officielle sprog, omend sprogene i de selvstyrende regioner også er officielle sprog, og den audiovisuelle præsentation er således kun på castiliansk, men indeholder en henvisning til de officielle sprog i de selvstyrende regioner.

I Den Italienske Republik er det officielle sprog italiensk, som det er anført i artikel 1 i lov nr. 482 af 15. december 1999 om sproglige mindretal. Præsentationen på CD-ROM'en er således på italiensk, og på nationalt plan anføres udelukkende dette sprog. Der fortælles på følgende måde om den sproglige mangfoldighed i Italien i afsnittet Befolkning på den pågældende CD-ROM: Det officielle sprog er italiensk. Desuden tales der tysk (i Sydtyrol), fransk (i Valle d'Aosta), slovensk (i Trieste og Gorizia) og ladinsk (i nogle sydtyrolske dale). I alt tales der tolv forskellige sprog i Italien.

(1) EFT C 151 E af 22.5.2001, s. 157.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1842/01

af Maria Martens (PPE-DE) til Kommissionen

(26. juni 2001)

Om: Nederlandsk abortskib

I denne måned sejler et skib fra Nederlandene med læger om bord i retning af Irland for at give irske kvinder mulighed for abort. Skibet sejler under nederlandsk flag. Aborterne skal udføres i internationalt farvand.

1. Er Kommissionen klar over dette initiativ til et nederlandsk abortskib ud for den irske kyst?

2. Hvordan forholder dette initiativ sig til fællesskabsretten og den relevante retspraksis i denne forbindelse samt til international offentlig ret?

3. Mener Kommissionen, at initiativet eventuelt undergraver irsk ret, da lægerne på skibet agter at omgå irsk lovgivning?

4. Har der været ført drøftelser i Kommissionen herom? I bekræftende fald, hvad er resultaterne heraf? I benægtende fald, agter Kommissionen inden længe at drøfte initiativet abortskib?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(3. september 2001)

Ud fra de oplysninger, der er fremkommet i pressen, har Kommissionen forstået, at der ikke blev truffet nogen foranstaltninger af de irske myndigheder for at forhindre udførelsen af de planlagte aktiviteter på det nederlandske skib. Kommissionen har endvidere fået oplyst, at det nederlandske skib er vendt tilbage til Nederlandene på eget initiativ, og under disse omstændigheder er der ingen grund til, at Kommissionen behandler dette emne på nuværende tidspunkt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1387/01

af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen

(7. maj 2001)

Om: Anvendelse af EU-institutionernes faciliteter

Kommissionen bedes oplyse, hvorvidt den finder den opførsel korrekt, som en tjenestemand i en høj stilling i GD for miljø har udvist, idet han har anvendt EU-institutionernes faciliteter til at sende en strøm af e-mails til den amerikanske præsident George Bush for at protestere mod dennes politik i forbindelse med Kyoto-protokollen?

Er der ikke tale om en uhensigtsmæssig anvendelse af EU-institutionernes faciliteter, en ukorrekt opførsel fra en tjenestemands side og en krænkelse af en venligsindet og allieret nation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(18. juli 2001)

E-post er en relativt ny facilitet og der findes p.t. ingen detaljeret adfærdskodeks for brugen af e-post inden for Kommissionen. Et internetcharter er dog under udarbejdelse.

Alle Kommissionens medarbejdere skal inden de får adgang til Internettet og ekstern e-post underskrive følgende aftale: Jeg vil fortrinsvist bruge de faciliteter, jeg får adgang til, til at udføre mine arbejdsopgaver i Kommissionen. Jeg vil kun bruge Internettet til private formål såfremt det ikke strider imod tjenestens interesser og ikke hindrer institutionens virke.

Flooding anses generelt ikke for acceptabelt og det tilfælde, som det Ærede Medlem henviser til, er følgeligt blevet undersøgt.

Mailen kom fra organisationen Friends of the Earth, som sendte den til nogle af Kommissionens medarbejdere. Så vidt det kan fastslås, drejede det sig kun om én ekspeditionssekretær, som blot sendte mailen videre til to eksterne kontakter til orientering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0846/01

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(22. marts 2001)

Om: Servering af hajprodukter i Kommissionens restauranter

Vil Kommissionen af hensyn til den stadig mere sparsomme hajbestand garantere, at der ikke serveres hajfinnesuppe og andre hajprodukter i nogen af Kommissionens restauranter eller ved officielle arrangementer?

Europa-Parlamentets kvæstorer har garanteret, at der ikke vil blive serveret hajprodukter i Parlamentets restauranter.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(2. maj 2001)

Kommissionen kan bekræfte, at der ikke vil blive serveret hajfinnesuppe eller andre hajprodukter i nogen af dens restauranter eller ved officielle arrangementer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0447/01

af Arlindo Cunha (PPE-DE) til Kommissionen

(16. februar 2001)

Om: Støtte til tomater i 1999/2000

Kommissionen gav i juni 1999 tilsagn om, at beregningsgrundlaget for prisen på og støtten til tomater for høståret 2000 skulle omfatte statistikken over Folkerepublikken Kinas eksport af tomater.

Alle de tomatproducerende medlemsstater i forvaltningskomitéen, som behandlede Kommissionens forslag til pris og støtte, stemte imod forslaget.

Kommissær Franz Fischler har, så vidt vides, i kommissærkollegiet givet udtryk for, at han er villig til på ny at se på den forordning, der medførte en nedskæring på 20,54 % i støtten for høståret 2000, hvis der kan påvises betydelige ændringer i beslutningsgrundlaget.

Hvis de statistiske data for Kina medtages i beregningerne, vil det føre til et betydeligt anderledes støtteniveau end det, der faktisk er blevet anvendt.

Der foreligger præcedens fra 1987, efter en anmodning fra Grækenland i forbindelse med sultanas.

Med den støtte på 34,5 EUR pr. ton, som er fastsat i den fælles markedsordning for høståret 2001, fastholdes det uretfærdige og anormalt lave niveau, der blev indført for høståret 2000. Kommissionen har ved at acceptere dette niveau som er højere end det oprindelige forslag under reformen af den fælles markedsordning stiltiende erkendt denne uretfærdighed.

På baggrund af ovenstående er det ud fra en betragtning om retfærdighed og af moralske og tekniske grunde ganske elementært, at støtteniveauet for høståret 2000 må hæves til det niveau, som skal gælde for høståret 2001.

Kan Kommissionen i denne forbindelse oplyse, hvordan den agter at kompensere virksomhederne for forskellen mellem disse to støtteniveauer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. april 2001)

Støtten til forarbejdning af industritomater for produktionsåret 2000/2001 er beregnet under nøje overholdelse af bestemmelserne i artikel 3 og 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for forarbejdede frugter og grøntsager(1).

Der foreligger ingen officielle oplysninger om prisen i Kina for tomater, der leveres til forarbejdningsindustrien. Endvidere har de kinesiske myndigheder ikke givet nogen oplysninger om deres eksport af produkter forarbejdet på basis af tomater.

Kommissionen har ikke til hensigt at ændre Kommissionens forordning (EF) nr. 1519/2000 af 12. juli 2000 om fastsættelse for produktionsåret 2000-2001 af minimumspris og støttebeløb for produkter forarbejdet på basis af tomater(2).

(1) EFT L 297 af 21.11.1996.

(2) EFT L 174 af 13.7.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1878/01

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2001)

Om: Præmier for markafgrøder (Luxembourg)

På området dyrepræmier agter Kommissionen i fremtiden at indføre en maksimumgrænse for støtte til dyr pr. bedrift og aldersklasse. Ville det ikke være hensigtsmæssigt også at indføre en sådan maksimumgrænse, f.eks. 50 ha, for støtte til markafgrøder, således at landbrugsbedrifterne kun kan modtage støtte inden for denne størrelsesorden?

Kan Kommissionen oplyse:

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Luxembourg omfatter over 50 ha,

- hvor mange landbrugsbedrifter, der i Luxembourg omfatter mindre 50 ha,

- hvilke besparelser en sådan foranstaltning ville medføre for området markafgrøder med hensyn til budgettet målt i absolutte tal og i procenter?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 og E-1884/01

(24. juli 2001)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1058/01

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(5. april 2001)

Om: Midler til venskabsbyer

Kan Kommissionen oplyse, om den i 2002-programmet til fremme af venskabsbyforbindelser vil være rede til at ændre bestemmelserne, således at venskabsbyer beliggende inden for en grænse af 250 kilometer, men som er adskilt af en overfart ad søvejen, kan modtage venskabsbymidler? En sådan ændring ville tage hensyn til, at overfart ad søvejen koster betydeligt mere end en tilsvarende rejse over land.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(8. maj 2001)

Det emne, som det ærede parlamentsmedlem har rejst, er blevet drøftet flere gange med partnerorganisationerne for venskabsbyer (i princippet Rådet for De Europæiske Kommuner og Regioner samt Verdensforbundet af Venskabsbyer (UTO)); det seneste møde blev afholdt under høringen i oktober 2000 med henblik på indførelse af en ny procedure for indkaldelse af forslag.

Der er to grunde til, at Kommissionen har følt sig foranlediget til at indføre denne grænse på 250 km for tildeling af støtte til udvekslingsprojekter for borgere i venskabsbyer. For det første ønsker Kommissionen at fremme forbindelser mellem byer, der ligger langt fra hinanden, da det er Kommissionens opfattelse, at afstanden udgør en stor hindring for en tilnærmelse mellem de europæiske borgere. For det andet overstiger udgifterne til administrationen af en sådan anmodning om støtte, der ligger under en bestemt grænse, det beløb, som gives i støtte, og dette synes for Kommissionen ikke at være i overensstemmelse med principperne for god administration.

Ikke desto mindre anerkender Kommissionen betydningen af det spørgsmål, det ærede medlem har rejst, og den er villig til at se på en eventuel ændring af den nuværende praksis i forbindelse med det møde, som vil blive afholdt i efteråret 2001, hvor man vil gøre status over, hvordan den nye procedure for tildeling af støtte inden for venskabsbyområdet fungerer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1755/01

af Dorette Corbey (PSE) og Margrietus van den Berg (PSE) til Kommissionen

(15. juni 2001)

Om: Muslingebanker i den tyske del af Vadehavet

Den tyske fiskeristyrelse har givet en tysk virksomhed tilladelse til at drive muslingefangst på en ung muslingebanke tæt ved Delfzijl (NL). Dette område er udlagt som særlig beskyttet område i henhold til fugledirektivet og habitatdirektivet. I de seneste år er der forsvundet en del muslingebanker i Vadehavet. Den nederlandske regering fører i øjeblikket en politik med henblik på genoprettelse af muslingebanker. Strandskade- og edderfuglebestandene har i den senere tid udvist en kraftig tilbagegang. Både strandskader og edderfugle lever af hjertemuslinger og blåmuslinger.

1. Deler Kommissionen den opfattelse, at muslingefiskeri kan anrette uoprettelige eller vanskeligt oprettelige skader på muslingebankerne (væsentlig negativ virkning)?

2. Deler Kommissionen den opfattelse, at muslingefiskeri kan være en trussel mod strandskade- og edderfuglebestanden?

3. Er tilladelsen givet ud fra bydende nødvendige hensyn til væsentlige samfundsinteresser - selv om der er mulighed for en væsentlig negativ virkning?

4. Er tilladelsen i strid med habitat- og fugledirektivet?

5. Hvordan kan denne tilladelse forenes med udgangspunkterne for politikken om bevarelse af den biologiske diversitet som fastlagt i handlingsplanen for bevarelse af biologisk diversitet inden for fiskeriområdet?

6. Hvilke skridt agter Kommissionen at tage på kort sigt for at beskytte muslingebankerne?

7. Hvordan bedømmer Kommissionen den tyske regerings planer om at indlede sandudvinding tæt ved visse fugleøer og anlæg af en containerhavn i Ems-Dollardområdet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. september 2001)

Kommissionen har allerede iværksat en undersøgelse med henblik på at vurdere foreneligheden mellem muslingefiskeriet i Vadehavet og i Ems-flodens brede munding med Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1). Udstedelsen af en tilladelse til at høste muslinger tæt ved Delfzijl i Nederlandene er et af emnerne for denne undersøgelse.

For så vidt angår den tyske regerings planer om at indvinde sand og anlægge en havn i Ems-Dollard-området, har Kommissionen hidtil ikke modtaget nærmere oplysninger herom og kender intet til, at der skulle være tale om en overtrædelse af fællesskabslovgivningen.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1805/01

af Francesco Turchi (UEN) til Kommissionen

(13. juni 2001)

Om: Forsinkelser i forbindelse med gennemførelsen af pilotprojektet til bekæmpelse af udnyttelse af mindreårige

Fænomenet pædofili er blevet endnu mere højaktuelt efter den seneste afsløring af en omfattende pædofilorganisation i Rom (Italien).

På 2001-budgettet vedtog Europa-Parlamentet opførelse af en bevilling på 3 mio. til finansiering i løbet af det første år af et pilotprojekt til bekæmpelse af udnyttelse af mindreårige (artikel B5-804), som navnlig skulle anvendes til en informationskampagne med henblik på bekæmpelse af udnyttelse af mindreårige, herunder navnlig pædofili, i de 15 medlemsstater

I det foreløbige forslag til 2002-budget har Kommissionen imidlertid strøget samtlige bevillinger og i stedet opført et p.m.

Jeg stillede den 30. marts 2001 en skriftlig forespørgsel om dette emne, som endnu ikke er blevet besvaret.

Kan Kommissionen på den baggrund oplyse, hvad der hidtil er gjort, og hvad der vil blive gjort fremover med henblik på at gennemføre dette projekt, samt anføre tidsfristerne herfor? Halvdelen af finansieringsperioden er nu gået, uden at der er sket noget. Hvorfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(16. juli 2001)

Kommissionen henviser til sit svar på forespørgsel E-1245/01. Den understreger desuden, at man den 14. marts 2001 offentliggjorde Daphne-programmets indkaldelse af forslag, hvori man havde givet programmet en skarpere profil og tilpasset det ved at prioritere områderne pædofili og seksuelt misbrug samt seksuel udnyttelse af børn.

Forslagene er nu modtaget. Der er indgivet omkring 65 forslag, der vedrører ovennævnte emner. Resultatet af udvælgelsesprocessen vil foreligge i september, og de udvalgte projekter skulle kunne påbegyndes i november-december 2001.

Vedrørende det ærede medlems bemærkning om mangelen på en bevilling til dette område i det foreløbige budgetforslag for 2002 kan det oplyses, at Kommissionen ved udarbejdelsen af det foreløbige projektforslag bestræbte sig for ikke at lade aktiviteter overlappe med Daphne-programmet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0388/01

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(15. februar 2001)

Om: Personer, der arbejder hjemme

Hvilken analyse har Kommissionen i givet fald foretaget af den måde, hvorpå arbejdstidsdirektivet er blevet gennemført med henblik på at dække personer, der arbejder hjemme?

Hvad er resultaterne af denne analyse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(2. april 2001)

Den 1. december 2000 vedtog Kommissionen en beretning om status for medlemsstaternes gennemførelse(1) af Rådets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden(2).

Kommissionen har imidlertid ikke specifikt foretaget en analyse af, hvorledes direktivet er blevet gennemført med henblik på at dække de personer, der arbejder hjemme, og denne beretning omhandler ikke dette spørgsmål.

(1) KOM(2000) 787 endelig.

(2) EFT L 307 af 13.12.1993.