SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1483/99

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Rådet

(1. september 1999)

Om: Initiativer til fordel for Cyperns befrielse

Den 20. juli 1974 blev den nordlige del af Cypern invaderet og besat af Tyrkiet. Denne arbitrære besættelse, som er baseret på overgreb og magt, har nu stået på i 25 år. Den er kendetegnet ved en endeløs og systematisk overtrædelse af folkeretten og menneskerettighederne: tusindvis af mennesker har mistet livet som følge af invasionen, invasionstropperne har fordrevet flere hundrede tusinder græsk-cyprioter fra deres områder, og det samme er sket for flere tusinder tyrkisk-cyprioter gennem en systematisk etnisk udrensningspolitik (samme form for etnisk udrensning, som skete i forbindelse med Kosovo-tragedien, og som vækker harme hos så mange retskafne mennesker).

Ikke en eneste af FN's resolutioner med henblik på en fredelig bilæggelse af krisen er blevet ført ud i livet på grund af den uforsonlige holdning hos tyrkerne, der får støtte fra supermagten USA.

1. Mener Rådet ikke, at det bør handle på egen hånd og i alle internationale fora med henblik på håndhævelse af folkeretten og respekt for menneskerettighederne i forbindelserne mellem Tyrkiet og Cypern?

2. Finder Rådet det ikke presserende nødvendigt at bidrage aktivt til forberedelsen af en international konference om Mellemøsten, der kan fastlægge realistiske veje og midler til i tide at slukke arnesteder for kriser, der ellers ville ulme videre og resultere i en kæmpebrand?

Svar

(2. december 1999)

Rådet finder, at den bedste vej frem i det cypriotiske spørgsmål, herunder med hensyn til menneskerettighedssituationen, er at fortsætte bestræbelserne på at nå frem til en løsning i FN-regi. Rådet udtrykker tilfredshed med konklusionerne fra G8-topmødet den 9.og 10. juni 1999 og resolution 1250 og 1251 af 29. juni 1999 fra FN's Sikkerhedsråd, og det finder, at opfordringen til samtaler i FN-regi dette efterår uden forhåndsbetingelser sammen med resolutionerne på ny har sat skub i forhandlingerne. Formandskabet vil fortsat sammen med andre EU-partnere og internationale aktører støtte de bestræbelser, som FN's generalsekretær, Kofi Annan, gør for at mindske spændinger og bidrage til fremskridt hen imod en forhandlingsløsning.

Unionen finder også, at fremskridt hen imod tiltrædelse af EU og hen imod en retfærdig og varig løsning på det cypriotiske problem bør styrke hinanden. Den mener, at Cyperns tiltrædelse af EU skal komme alle befolkningsgrupper til gode og medvirke til at skabe fred og forsoning mellem borgerne på øen. Den beklager, at det ikke har været muligt at nå frem til en politisk løsning inden starten på tiltrædelsesforhandlingerne. Formandskabet arbejder fortsat (i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Luxembourg) for at inddrage repræsentanter for det tyrkisk-cypriotiske samfund i tiltrædelsesforhandlingerne med EU.

Rådet har gentagne gange over for Tyrkiet understreget, og det vil fortsætte hermed, at Tyrkiet skal bidrage positivt til en løsning på det cypriotiske problem. Rådet forventer, at lande, der ønsker en tilnærmelse til Europa, samarbejder med det om dets større prioriteter, og en af disse prioriteter er Cyperns tiltrædelse af EU og en løsning på det cypriotiske spørgsmål. Desværre har Tyrkiet blokeret den politiske dialog med Unionen om nogle følsomme spørgsmål, herunder Cypern, siden Det Europæiske Råd i Luxembourg. Men efter jordskælvene i Tyrkiet og Grækenland og forbedrede bilaterale forbindelser mellem Grækenland og Tyrkiet er atmosfæren i forbindelserne mellem EU og Tyrkiet blevet bedre og vil forhåbentlig bane vejen for en dialog, der også vil omfatte Cypern.

Rådet er ikke enig med det ærede parlamentsmedlem i, at en international konference om Mellemøsten vil kunne være nyttig i Cyperns tilfælde.