ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2889/97 af Glyn Ford (PSE) til Raadet (16. september 1997)

Om: Overtraedelser af menneskerettighederne i det tidligere Jugoslavien

Er Raadet klar over, at de kroatiske myndigheder i omraader i det tidligere Jugoslavien, f.eks. Lika, lukker oejnene for overtraedelser af menneskerettighederne?

Hvad vil Raadet goere for at laegge pres paa Kroatien, hvis disse overtraedelser fortsaetter?

Svar (22. december 1997)

Raadet er opmaerksomt paa den manglende overholdelse af menneskerettighederne og af minoriteternes rettigheder i Kroatien og andre lande i det tidligere Jugoslavien.

Derfor vedtog Raadet paa samlingen den 29. april 1997 konklusionerne om anvendelse af konditionalitet paa forbindelserne med landene i omraadet. EU agter at udvikle disse forbindelser inden for en ramme, der fremmer demokratiet, retsstaten, hoejere standarder for menneskerettigheder og minoriteters rettigheder, overgangen til markedsoekonomi samt oeget samarbejde mellem disse lande.

I konsekvens heraf har Raadet opstillet de politiske og oekonomiske betingelser som grundlag for en sammenhaengende og gennemskuelig politik for saa vidt angaar forbindelserne med EU inden for handel, finansiel bistand og oekonomisk samarbejde samt aftalemaessige forbindelser. Denne konditionalitetsstrategi skal tilskynde de beroerte lande, herunder Kroatien, til at opfylde disse betingelser, og udgoer et vigtigt pressionsmiddel.

EU erindrer til stadighed om sin opfordring til de kroatiske myndigheder om at opfylde deres forpligtelser i henhold til fredsaftalerne og om at overholde menneskerettighederne og minoriteternes rettigheder. Saaledes understregede Det Europaeiske Raad paa moedet i Amsterdam den 16. og 17. juni 1997, at noeje overholdelse af de personlige rettigheder samt mindretallenes rettigheder overalt i landet, herunder repatriering af fordrevne og flygtninge, er en afgoerende forudsaetning for reintegrationsprocessens succes og for forbedring af forholdet mellem EU og Kroatien. EU laegger stor vaegt paa disse spoergsmaal i sine kontakter med de kroatiske myndigheder og har foretaget flere henvendelser med henblik herpaa.

I den forbindelse stoetter EU endvidere en raekke projekter i OEstslavonien med henblik paa at fremme flygtninges og fordrevnes tilbagevenden samt forsoningen og den fredelige reintegration af dette omraade i Kroatien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3162/97 af Robert EVANS til Kommissionen. Kommissionens forslag om harmoniseret kontrol med salg af vitaminer og mineraler



EF-Tidende nr. C 134 af 30/04/1998 s. 0102



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3162/97 af Robert Evans (PSE) til Kommissionen (13. oktober 1997) Om: Kommissionens forslag om harmoniseret kontrol med salg af vitaminer og mineraler Kan Kommissionen oplyse, paa hvilket stadium dens forslag om harmoniseret kontrol med salg af vitaminer og mineraler befinder sig? Nogle af mine vaelgere har skrevet til mig om dette spoergsmaal. De er meget bekymrede over de mulige implikationer af disse forslag, som f.eks. vil medfoere en kraftig nedsaettelse af de anbefalede daglige gennemsnitsdoser (Recommended Daily Allowances). Skraekhistorier af denne art er dukket op i den britiske presse og har givet anledning til dyb foruroligelse hos personer, der regelmaessigt tager vitamin- og mineraltilskud. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (13. november 1997) Kommissionen har endnu ikke fremsat forslag om harmonisering af lovgivningen vedroerende vitamin- og mineraltilskud til levnedsmidler. I juni 1997 offentliggjorde Kommissionen et diskussionsoplaeg vedroerende dette emne. Sigtet hermed var at finde frem til de punkter, der skulle tages under overvejelse og debatteres forud for eventuelle harmoniseringsforslag. Kommissionen bad om at faa kommentarer hertil inden den 30. september 1997. Den har modtaget en lang raekke kommentarer, som vil blive naermere analyseret, foerend der traeffes nogen beslutning om hvorvidt der boer forelaegges harmoniseringsforslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3392/97 af Graham WATSON til Kommissionen. Kommissionens dokument om udvikling af landdistrikter



EF-Tidende nr. C 134 af 30/04/1998 s. 0157



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3392/97 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (23. oktober 1997) Om: Kommissionens dokument om udvikling af landdistrikter Hvornaar agter Kommissionen at offentliggoere sine detaljerede forslag til udvikling af landdistrikterne, som oprindeligt var lovet faerdige til topmoedet i Cork i 1996, og i hvilket omfang er disse i traad med forslagene i Agenda 2000? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. november 1997) Kommissionen agter at offentliggoere sine detaljerede forslag til udvikling af landdistrikterne i forbindelse med den samlede pakke vedroerende Agenda 2000 ((Dok. KOM(97) 2000 endelig udg. )) i loebet af de foerste tre maaneder af 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3091/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (2. oktober 1997)

Om: Medicinske behandlingsmuligheder for alvorligt kemikaliehandicappede

1. Stilles der i de enkelte EU-lande forskningsbevillinger til raadighed til forskning i sygdomme, der skyldes kemikalier?

- I benaegtende fald, hvorfor ikke, navnlig paa den baggrund, at denne forskning intensiveres i USA?

- I bekraeftende fald, hvor stort i beloeb i forskningsbevillinger er der stillet til raadighed?

2. Vil disse forskningsbevillinger blive uddelt til uafhaengige institutter?

3. Er penge fra industrien involveret i denne forskning?

4. I hvilket europaeisk land er overfoelsomhed over for kemikalier anerkendt som et alvorligt handicap ligesom i USA?

Svar (15. januar 1998)

1. Der er midler til raadighed i de enkelte medlemsstater i Den Europaeiske Union til at undersoege sygdomme foraarsaget af kemikalier. Bortset fra nationale initiativer paa dette omraade har Det Europaeiske Faellesskabs rammeprogrammer for FTU-aktiviteter omfattet og omfatter stadig FTU-projekter, der vedroerer disse problemer. I Det Europaeiske Faellesskabs 4. FTU-rammeprogram, der er i gang i oejeblikket (1994-1998), ydes der midler til forskning i sygdomme foraarsaget af kemikalier gennem:

- Programmet om biomedicin og sundhed, hvor omraadet »Forskning i arbejdsmedicin og miljoemedicin« bl.a. omhandler kortvarige og langvarige virkninger af eksponering for biologiske og kemiske risici og virkningerne for mennesker og miljoe af interaktionen mellem forskellige toksiske agenser;

- programmet for standardisering, maaling og proevning, hvor forskningsomraadet »Maalinger i forhold til samfundets behov« omhandler maalinger af virkninger af sundhedsfarer, herunder kemiske risici.

Faellesskabets budget for disse forskningsomraader ligger paa omkring 13,5 mio. ECU inden for det biomedicinske program og 43 mio. ECU inden for maalings- og proevningsprogrammet.

2. De deltagende forskningsinstitutter udvaelges paa grundlag af deres evne til at udfoere den paagaeldende forskning efter indkaldelse af forslag. Industrien kan deltage som forskningspartner paa samme vilkaar som forskningsinstitutter.

3. Faellesskabets FTU-projekter finansieres normalt paa grundlag af omkostningsdeling, dvs. delvist finansieret over Faellesskabets forskningsbudget, delvist af de deltagende institutter/industrien. Raadet har ingen oplysninger om national offentlig eller privat finansiering af saadan forskning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3357/97 af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen (22. oktober 1997)

Om: Indirekte reklame for tobak

Ifoelge forlydender er arbejdsgruppen om sundhed i Raadet paa indevaerende tidspunkt i faerd med at udarbejde et kompromisforslag om et forbud mod reklame for tobak. Dette forslag skal ogsaa indeholde bestemmelser om et forbud mod »indirekte« reklame for tobaksprodukter. Dette ville f.eks. ogsaa ramme reklamen for kosmetik, som markedsfoeres under samme maerke som cigarer.

1. Er Kommissionen sig bevidst, at det ikke differentierede forbud mod den saakaldte »indirekte reklame« faar skadelige foelger for de samme producenters diversificeringsprodukter, selv om reklamen for disse produkter, f.eks. for kosmetik, paa ingen maade minder om reklamen for tobaksvarer?

2. Er Kommissionen klar over, at udformningen af det forslag til direktiv, som droeftes paa nuvaerende tidspunkt, kun tager meget utilstraekkeligt hensyn til interesserne hos producenterne af diversificeringsprodukter?

3. Er Kommissionen sig bevidst, at et forbud mod reklame for diversificeringsprodukter, som paa ingen maade tilskynder til forbrug af tobaksvarer, ikke kan retfaerdiggoeres af sundhedsmaessige aarsager og derfor er i modstrid med artikel 30 og 59 i EF-traktaten?

4. Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at sikre, at Raadet kun vedtager et forslag, der er i overensstemmelse med traktaten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (24. november 1997)

Kommissionens holdning foreligger i dens aendrede forslag ((EFT C 129 af 21.5.1992. )), som bl.a. har til hensigt at sikre, at der udstedes et forbud mod indirekte former for reklame, som ganske vist ikke naevner tobaksproduktet, men anvender varemaerker, emblemer, symboler eller andre paafaldende elementer, der leder tanken hen paa tobaksprodukter.

Kommissionen vil meddele Parlamentet sit syn paa den faelles holdning, naar den er vedtaget i Raadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3077/97 af John Iversen (PSE) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: Kalve

Ifoelge det danske blad: »Landsbladet« bliver over 40.000 kalve pr. aar eksporteret til Holland fra Danmark for derefter at blive opfodret som tremmekalve. Da Danmark har en vaegtgraense paa 110 kg under den saakaldte »kalvedraeberordning«, mens Holland har en vaegtgraense paa 138 kg, medfoerer denne eksport, at kalve, som er vaerdiloese i Danmark, kan indtjene dobbeltgevinst i Holland. dels opnaar hollaenderne kalvedraeberpraemien, og dels producere de tremmekalve, hvis koed ogsaa kan saelges. mener Kommissionen ikke, at denne anvendelse er imod intensionerne om at fjerne koed fra markedet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. november 1997)

Kommissionen har ikke set den paagaeldende artikel i »Landsbladet«, men den kan have vildledt det aerede medlem paa en raekke vaesentlige punkter.

Forarbejdningspraemien for kalve udbetales kun for slagtning af helt spaede kalve, der ikke paa noget tidspunkt indgaar i foedevarekaeden. Der findes en anden kalvepraemie, praemien for tidlig markedsfoering, som udbetales for kalve, der slagtes med henblik paa koedproduktion paa et tidspunkt, hvor deres slagtevaegt er lavere end den slagtevaegt, der traditionelt er gaeldende i de enkelte medlemslande. Det er sandsynligt, at der i Nederlandene ansoeges om denne praemie for nogle kalve foedt i Danmark.

Kommissionen mener ikke, at flytning af kalve fra et medlemsland til et andet udgoer en trussel mod nedskaeringen af koedproduktionen. Tvaertimod ville de 40 000 kalve, hvis de var forblevet i Danmark, sandsynligvis vaere blevet opfedet i en vaesentligt laengere periode end i Nederlandene, og dermed ville EU's overskud af oksekoed vaere steget yderligere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3417/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (28. oktober 1997)

Om: Verdenshandel og dyrebeskyttelse

Kommissionen har flere gange anfoert, at en WTO-voldgiftskendelse ikke vil medfoere en afklaring til fordel for de europaeiske dyrebeskyttelsesbestemmelser. Hormonafgoerelsen synes at bekraefte denne vurdering.

1. Hvad sker der, hvis denne afgoerelse staar ved magt? Hvorledes kan det undgaas, at dyrebeskyttelsesbestemmelserne i EU nu efter tur ophaeves?

2. Er der i andre tilfaelde stoerre udsigt til succes, eller skal der nu konsekvent satses paa nye forhandlinger, nyfortolkning eller endog aendring af WTO-bestemmelserne?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-3414/97, E-3415/97, E-3417/97 og E-3418/97 (24. november 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2569/94 fra Christine Oddy ((EFT C 145 af 12.6.1995. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3354/97 af Bertel Haarder (ELDR) til Kommissionen (15. oktober 1997)

Om: Strukturstoette til OEst- og Centraleuropa under Agenda 2000

Kommissionen har gentagne gange forsikret, at ogsaa andre lande end Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovenien og Estland har en chance for at komme med i foerste omgang, saafremt de udvikler sig hurtigt og tilnaermer sig de krav, der stilles til medlemmer af EU. Det blev bl.a. sagt af kommissionsformand Jacques Santer som svar paa mit spoergsmaal under Parlamentets juli-samling i Strasbourg.

Paa denne baggrund er det ejendommeligt, at Kommissionen laegger op til, at der skal gives 38 mia ecu i strukturstoette til de naevnte fem lande, mens der kun skal gives 7 mia ecu til de lande, der i foerste omgang maa vente paa optagelse.

En saadan fordeling af midlerne kan kun bekraefte mistanken om, at landene opdeles i dem, der har, og som skal have mere - og dem, der ikke har, og som skal have mindre. Et saadant »Maetthaeus-princip« er uheldigt og urimeligt og sender de forkerte signaler til de lande, der har allermest brug for at blive holdt fast paa demokratiets og markedsoekonomiens vej.

Jeg vil derfor tillade mig at spoerge kommissaeren, om Kommissionen finder denne fordeling hensigtsmaessig og hvorvidt Kommissionen overvejer at aendre denne fordeling samt om den selv vil fremsende aendrede forslag til Parlamentet.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (11. november 1997)

Kommissionen har altid haft det udgangspunkt at udvidelsen maa betragtes som en samlet proces der omfatter samtlige ansoegerlande, og at dette indebaerer at der indledes forhandlinger om optagelse med de forskellige lande afhaengigt af hvor store fremskridt det enkelte land har gjort med hensyn til opfyldelsen af de optagelseskriterier der blev fastlagt paa Det Europaeiske Raads moede i Koebenhavn. Som led i de rapporter Kommissionen har forpligtet sig til at udarbejde en gang om aaret - den foerste forventes at foreligge ved udgangen af 1998 - henstilles det til Raadet at indlede forhandlinger med de lande som ifoelge Kommissionen opfylder naevnte betingelser.

Hvad angaar spoergsmaalet om beloebsstoerrelser, kan Kommissionen ikke dele det aerede medlems opfattelse al den stund der inden for rammerne af Agenda 2000 ((KOM(97) 2000 endelig udg. )) afsaettes en samlet stoette paa 21 milliarder ECU til forberedelse af tiltraedelsen, hvilket i aarsgennemsnit repraesenterer en fordobling i forhold til det forventede 1999-niveau.

Det tilfoejes at den stoette til forberedelse af tiltraedelsen der ydes til de lande der i foerste omgang maa vente paa optagelse, som det aerede medlem udtrykker det, maa siges at have en betydelig stoerrelse idet den, maalt som procentdel af de paagaeldende landes bruttonationalprodukt, ligger paa et niveau der taaler sammenligning med de oevrige ansoegerlandes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2582/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Internet

Er Kommissionen bekendt med, at Internet-udbyderen Xs4All har besluttet at fjerne alt materiale, der indeholder boernepornografi fra sine Internet-faciliteter?

Er det teknisk og juridisk muligt at faa alle Internet-udbydere til at tage tilsvarende skridt, og er Kommissionen rede til at traeffe en saadan foranstaltning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (6. oktober 1997)

Der bestaar ingen juridiske eller tekniske vanskeligheder for Internet-udbydere i at foelge den hollandske udbyders eksempel og fjerne boernepornografi fra egne servere.

Offentliggoerelse af boernepornografi er ulovlig i alle medlemsstater uanset den valgte distributionsmetode, herunder ogsaa Internet. Det er de retshaandhaevende myndigheders opgave at skride ind over for ulovligt indhold ved kilden. Udbyderne kan bidrage til at begraense rundsendelsen af ulovligt indhold gennem velfungerende, selvregulerende systemer (som f.eks. adfaerdsregler og etablering af hot-lines) i overensstemmelse med og stoettet af retssystemet.

Det kan ikke forventes at udbydere, som lagrer data for tredjemand, forudgaaende kontrollerer indhold, som de ikke har anledning til at mistro. Naar en udbyder er blevet opmaerksom paa ulovligt indhold, herunder boernepornografi, boer han tage skridt til at fjerne det.

Kampen mod boernepornografi paa Internettet kraever samarbejde paa nationalt, europaeisk og internationalt niveau mellem alle involverede, eftersom ulovligt indhold kan saettes i omloeb i ethvert land, som er koblet paa Internettet. I samarbejde med andre institutioner og medlemstaterne engagerer Kommissionen sig aktivt i at fremme effektive initiativer paa dette omraade, men den kan ikke goere det ud for nationale retshaandhaevende myndigheder. Alle relevante dokumenter vedroerende dette emne kan findes paa Internet-adressen: http://www2.echo.lu/legal/en/internet/internet.html.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3241/97 af Alfonso Novo Belenguer (ARE) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: Maal 1-omraader

Europa-Kommissionen fremlagde den 16. juli 1997 Agenda 2000, hvori den beskriver Den Europaeiske Unions perspektiver for begyndelsen af det kommende aarhundrede.

En vigtig bestanddel er kapitlet om reformen af strukturfondene, hvor Kommissionen mener, at de nuvaerende 7 prioriterede maal boer reduceres til 3.

Det foreslaas konkret, at stoette under maal 1 efter 1999 udelukkende og uden undtagelse skal gives til omraader, hvis BNP ikke overstiger 75% af gennemsnittet i EU.

For de omraader, der for oejeblikket modtager stoette under maal 1 og som efter 1999 kommer til at ligge over graensen paa 75% af BNP i EU, paaregnes der en overgangsfase, hvor stoetten under strukturfondenes maal 1 gradvis afvikles.

1. Kan Kommissionen paa den baggrund praecisere, hvorledes dennegradvise afvikling skal foregaa?

2. Hvis ikke, hvornaar vil Kommissionen saa meddele de naermere bestemmelser for den gradvise afvikling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (10. november 1997)

Kommissionen har foreslaaet en stringent anvendelse af kriteriet vedroerende et bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger paa under 75% af faellesskabsgennemsnittet, hvad angaar udvaelgelsen af de regioner, der for oejeblikket er stoetteberettigede under maal 1 i perioden 2000-2006. De regioner, der for oejeblikket er stoetteberettigede under maal 1, og som vil have et BNP pr. indbygger over denne taerskel, vil nyde godt af en langvarig, gradvist faldende overgangsstoette. Denne overgangsstoette vedroerende maal 1 skal imidlertid bortfalde inden udgangen af perioden 2000-2006, saaledes den maalsaetning for den geografiske koncentration, som Kommissionen har anbefalet, bliver naaet i aar 2006.

Kommissionen vil praecisere den praktiske udformning af overgangsordningen inden for rammerne af de droeftelser om de nye strukturforordninger, der vil finde sted i 1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2477/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Natura 2000

1. Er listerne og oplysningerne om omraaderne under Natura 2000-programmet offentliggjort? I bekraeftende fald (som vi haaber paa), hvordan agter Kommissionen at beskytte truede arter mod illegale kommercielle interesser og souvenirjaegere?

2. Da et af de stoerste problemer er, at ejere af landomraader paa lokalt niveau frygter, at hvis deres landomraader kommer paa listen over omraader under Natura 2000-programmet, vil det indebaere en begraensning for deres ejendom, hvordan vil Kommissionen paa lokalt plan redegoere for, hvordan direktivet fungerer?

3. I betragtning af at der kun blev afsat 450 mio ecu til budgetposten for Life-programmet, selvom Parlamentet saenkede sit oprindelige krav paa 800 mio ecu fra foerstebehandlingen til 600 mio ecu, blev det som et kompromis besluttet, at budgetposten ville blive revurderet i 1997 med henblik paa at undersoege, om der er brug for flere penge og i tilfaelde heraf paa ny forhandle om budgetposten, derfor bedes Kommissionen oplyse den faktiske efterspoergsel efter midler fra budgetposten, og om den har gjort sig overvejelser om, hvordan der skal tilvejebringes flere midler til Life-programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (11. september 1997)

1. Natura 2000-nettet oprettes i tre faser: Medlemsstaterne fremsaetter forslag til lokaliteter, Kommissionen vedtager paa grundlag heraf en liste over lokaliteter af betydning for Faellesskabet sammen med medlemsstaterne, og endelig udpeger medlemsstaterne disse lokaliteter som saerligt beskyttede omraader. Under den nuvaerende, foerste, fase opstiller hver enkelt biogeografisk region en liste over de paagaeldende lokaliteter, ledsaget af geografiske data.

I saerlige tilfaelde, hvor offentliggoerelse af visse oplysninger vil kunne vaere til skade for bevarelsen af en given art, sender medlemsstaterne Kommissionen de paagaeldende oplysninger i papirform. Saadanne oplysninger bliver ikke indfoert paa edb.

2. Ansvaret for dialogen med de beroerte jordejere paahviler medlemsstaterne. Kommissionen paa sin side bestraeber sig for at informere de forskellige socio-oekonomiske grupper og informationskontorer om oprettelsen af Natura 2000-nettet og konsekvenserne heraf. Bl.a. udsender den et nyhedsblad, som allerede har givet stor genlyd.

3. I Raadets forordning (EF) nr. 1404/96 af 15. juli 1996 om aendring af Raadets forordning (EOEF) nr. 1973/92 om oprettelse af et finansielt instrument for miljoeet (LIFE) ((EFT L 181 af 20.7.1996, s. 1. )) er der fastsat et referencebeloeb paa 450 mio. ECU for tidsrummet 1996 - 1999. De aarlige beloeb skal ligge inden for rammerne af de finansielle overslag.

I artikel 7, stk. 3, i den naevnte forordning hedder det, at referencebeloebet skal tages op til vurdering i Raadet inden den 31. december 1997 paa grundlag af en rapport, som Kommissionen indgiver inden den 30. september 1997.

Paa dette stade og i betragtning af de snaevre rammer for de finansielle overslag har Kommissionen p.t. ingen planer om at anmode om en forhoejelse af referencebeloebet.