SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0720/96 af Clive Needle (PSE) til Raadet (27. marts 1996)

Om: Samarbejdsraadet EOEF-Syrien

Hvilke saerlige fordele forventer Raadet at opnaa i forbindelse med Samarbejdsraadet EOEF-Syrien ud over den saedvanlige gavnlige virkning af dialog? I hvilke sager om menneskerettigheder er der sket fremskridt som foelge af denne dialog, og hvordan agter Raadet at fremme andre sager, som det har faaet kendskab til, f.eks. vedroerende Yusef Obeid?

Svar (10. oktober 1996)

Forbindelserne mellem Faellesskabet og Syrien er baseret paa en samarbejdsaftale, der blev undertegnet i 1978. Samarbejdet paa det tekniske og det finansielle omraade har udviklet sig siden da, men en lignende udvikling i retning af en tilnaermelse i de politiske forbindelser mellem Syrien og EU har ikke vaeret mulig i lang tid paa grund af forholdene i omraadet.

Den foerste samling i Samarbejdsraadet EF-Syrien, der fandt sted den 28. november 1994, var blevet mulig paa grund af den udvikling, der var skete i omraadet og paa grund af nogle vigtige foranstaltninger, som den syriske regering havde truffet for at fjerne EU-medlemsstaternes betaenkeligheder med hensyn til regeringens hensigter paa en raekke specielt foelsomme omraader.

Samlingen i samarbejdsraadet gjorde det paa den ene side muligt at goere status over aktiviteterne inden for aftalen, og paa den anden side at behandle de fremtidige forbindelser mellem EU og Syrien i et bredere perspektiv.

Denne tilnaermelsesproces fortsatte paa anden samling i samarbejdsraadet den 11. juni 1996, hvor de to parter droeftede politiske spoergsmaal af faelles interesse, navnlig fredsprocessen i Mellemoesten, gjorde status over udviklingen i handelssamarbejdet og det oekonomiske samarbejde og gav den politiske impuls, der er noedvendig for at styrke de indbyrdes forbindelser.

Samlingen i samarbejdsraadet aabnede specielt mulighed for

- at bekraefte parternes vilje til at sikre fredsprocessens succes og til at bestraebe sig paa at fjerne de hindringer, der ligger i vejen for den;

- at bekraefte noedvendigheden af at fortsaette den proces, der er i gang i Syrien for at modernisere oekonomien og de reformer, der allerede er indledt med henblik herpaa;

- at fastslaa, at der var enighed om at indlede sonderende samtaler med henblik paa forhandlinger om en Euro-Middelhavs-associeringsaftale snarest muligt.

Desuden kan der iagttages en positiv udvikling i forbidelserne mellem EU og Syrien inden for Euro-Middelhavs-partnerskabet, hvor Syrien deltager aktivt i det prioriterede handlingsprogram, som har til formaal at goere Middelhavsomraadet til at samarbejdsomraade der sikrer fred, sikkerhed, stabilitet og befolkningernes velfaerd.

Raadet tillaegger det saerlig stor betydning, at menneskerettighedssituationen droeftes paa de moeder, der holdes inden for rammerne af samarbejdsraadet.

Paa foerste samling i samarbejdsraadet, udvekslede EU og Syrien politiske synspunkter om menneskerettigheder, og herunder tog Raadets visse enkeltsager op. Paa anden samling meddelte formandskabet, at EU med tilfredshed havde noteret sig de fremskridt, der i den seneste tid er gjort i Syrien med hensyn til respekten for menneskerettighederne og anmodede formelt de syriske myndigheder om at gaa videre i den retning. I oevrigt mindede det om, at Syrien i Barcelona hoejtideligt havde engageret sig i Euro-Middelhavs-partnerskabet, og at Syrien lige som de oevrige deltagere havde bekraeftet maalene med hensyn til indre stabilitet og intensivering af den politiske dialog, herunder styrkelse af demokratiet og respekt for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder.