ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0776/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (1. april 1996)

Om: Fremme af industriforarbejdningen af fiskeriprodukter

Fornyelse, omstrukturering og spredning af aktiviteterne er de tre noegleord i forbindelse med arbejdet med at sikre fremtiden for stoerstedelen af fiskerisektoren i Spanien.

Det springende punkt med henblik paa at oege indtjeningen i fiskerisektoren bestaar i det meste af Spanien i behovet for strukturering af markederne, herunder navnlig markedsfoering af fiskeriprodukter, og for oprettelse af industrier til forarbejdning af fiskeriprodukter, hvilket ydermere ville medfoere oeget beskaeftigelse i denne sektor. I denne forbindelse er det noedvendigt at holde sig for oeje, at fiskeri bestaar af andet og mere end blot at hente produkter op fra havet.

Fremme af industriforarbejdningen af fiskeriprodukter maa saaledes vaere et centralt element i omstruktureringen af fiskerisektoren i det meste af Spanien.

Kan Kommissionen oplyse, om dens stoetteprogrammer til spredning af erhvervsaktiviteterne i fiskerisektoren omfatter en saerlig aktion til udarbejdelse og gennemfoerelse af specifikke initiativer paa erhvervsomraadet med henblik paa oprettelse af nye industrier til forarbejdning af fiskeriprodukter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (21. maj 1996)

Ved planlaegningen af strukturfondsinterventionerne til fordel for fiskerisektoren i Spanien blev forarbejdningen og afsaetningen af fiskerivarer placeret hoejt paa listen over de omraader, hvortil der kan ydes stoette via det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF). De samlede investeringer til forarbejdningssektoren andrager ca. 408 mio. ECU, hvoraf 273 mio. ECU hidroerer fra det offentlige, ca. 223 mio. ECU fra EF og over 134 mio. ECU fra den private sektor. Denne stoette skal foerst og fremmest anvendes til forbedring af konkurrenceevnen, tilpasning til de sanitaere standarder og indfoerelse af nye teknologier.

Kommissionen mener, at denne stoette skulle goere det muligt gradvist at tilpasse forarbejdningssektoren til de aendrede vilkaar som foelge af internationaliseringen af markedet for fiskerivarer.

Ogsaa via EF-initiativprogrammet PESCA kan der ydes stoette til ledsageforanstaltninger i de omraader, der er afhaengige af fiskeriet og derfor er beroert af omstruktureringen i fiskerisektoren. PESCA supplerer FIUF og har faaet tildelt et beloeb paa 41 mio. ECU for perioden 1994-1999, hvoraf ca. 24 mio. ECU skal anvendes til investeringer i konservering og forarbejdning af fiskerivarer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 972/96 af Christine ODDY til Kommissionen. Grameen-banken



EF-Tidende nr. C 280 af 25/09/1996 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0972/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (26. april 1996) Om: Grameen-banken I forlaengelse af mit sidste spoergsmaal (P-2354/94 ((EFT C 81 af 3.4.1995, s. 26. ))) om Grameen-banken, som tilbyder smaa laan til meget fattige mennesker, saa de kan starte deres egen virksomhed. De har faaet 2 mio USD fra Verdensbanken og et tilsvarende beloeb fra USA til at udvide deres aktiviteter uden for Bangladesh. Hvilken bistand vil EU give? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (20. maj 1996) Kommissionen er orienteret om, at det amerikanske statslige udviklingsagentur (USAID) og Verdensbanken yder stoette til Grameen Trust. Kommissionen og dens delegation i Dhaka gennemgaar i oejeblikket en rapport fra en uafhaengig konsulent. Kommissionen vil senere rette henvendelse til Grameen Trust med henblik paa at droefte resultaterne af og henstillingerne i de rapporter, der derefter udarbejdes, med henblik paa eventuelt at yde faellesskabsstoette til Grameen Trust's arbejde uden for Bangladesh.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0856/96 af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen (2. april 1996)

Om: URBAN-bevillingerne - maal I

Kan Kommissionen oplyse, hvorledes de bevillinger, der er afsat som reserve for perioden 1994-1999 i forbindelse med URBAN-programmet, vil blive anvendt?

Kan den bekraefte, at det for Frankrigs vedkommende kun drejer sig om byer, der henhoerer under maal I, hvilket f.eks. vil udelukke byen Bastia, som ellers havde faaet prioritet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (8. maj 1996)

Kommissionen forelagde et foerste forslag til fordeling af reserven for EF-initiativerne den 4. oktober 1995. Som foelge af dette forslag er en konsultationsprocedure i gang, som bl. a. inddrager medlemsstaterne, Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Foerst efter denne konsultation vil Kommissionen traeffe endelig beslutning om fordelingen af reserven. Denne beslutning forventes at blive truffet i maj.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1485/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Udviklingen i forbindelse med delprogram nr. 3 for det oestlige Makedonien og Trakien, foranstaltning nr. 3, sundhedsforsorg, under den anden faellesskabsstoetteramme

Til foranstaltning nr. 3.3 under regionalprogrammet for det oestlige Makedonien og Trakien er der afsat midler til sundhedsforsorg, der vedroerer regionen. Konkret naevnes opfoerelsen af hospitalerne i Xanthi og Drama, forbedring og modernisering af de eksisterende hospitaler i Komotini, Kavala og Alexandroupoli og endelig bygning af et universitetshospital i Alexandroupoli, som er et hoejt prioriteret projekt af vital betydning for OEstmakedonien og Trakien. Ved fordelingen af bevillingerne blev der afsat 3.793.000 ecu for 1994 og 11.379.000 for 1995.

1. Hvad var udnyttelsesgraden i 1994 og 1995?

2. Hvis der var forsinkelser i udnyttelsen, hvad var saa hovedaarsagerne hertil?

3. Kan der gives oplysninger om udviklingen af de enkelte projekter?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1479/96, E-1480/96, E-1481/96, E-1482/96, E-1483/96, E-1484/96, E-1485/96 og E-1486/96 (26. juni 1996)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0394/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Maelkekvoter i visse regioner

Den nuvaerende fordeling af maelkekvoter i Den Europaeiske Union mellem medlemsstaterne svarer ikke til de potentielle produktionsmuligheder.

Der findes visse regioner som f.eks. Cantabria i Spanien, hvor der i de seneste aar er forsvundet flere tusinde kvaegbedrifter.

For at faa en maelkekvote, der kan sammenlignes med det europaeiske gennemsnit pr. bedrift og aar, har Cantabria brug for en yderligere foroegelse af sin nuvaerende maelkekvote.

Vil Kommissionen acceptere, at der indledes droeftelser og forhandlinger om en tilpasning af maelkekvoterne i visse regioner, for at de kan komme til at svare til det europaeiske gennemsnit pr. bedrift og aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. marts 1996)

Den individuelle referencemaengde for maelkeproduktion er blevet tildelt hver producent paa grundlag af hans produktion i loebet af et referenceaar. Der kan ikke saettes spoergsmaalstegn ved dette grundlaeggende princip, uden at selve ordningens eksistens trues.

Skoent EF-bestemmelserne ikke goer det muligt at fordele den nationale kvote paa regioner, findes der bestemmelser, som goer det muligt at opretholde maelkeproduktionen i de regioner, hvor denne produktion er af grundlaeggende betydning for udnyttelsen af landdistrikterne og beskaeftigelsen i landbrugssektoren.

Endvidere giver de eksisterende bestemmelser visse typer producenter (unge, dem, der har foretaget investeringer, dem, der starter produktion) mulighed for at faa fortrinsret ved fordelingen af supplerende kvoter, som kan goere det muligt for dem at opnaa en rentabel produktion.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 911/96 af Christof TANNERT til Kommissionen. Fællesskabsprogrammer til fordel for Berlin i årene 1995 og 1996



EF-Tidende nr. C 217 af 26/07/1996 s. 0127



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0911/96 af Christof Tannert (PSE) til Kommissionen (23. april 1996) Om: Faellesskabsprogrammer til fordel for Berlin i aarene 1995 og 1996 1. Hvilke beloeb er der bevilget delstaten Berlin i faellesskabsstoette for aarene 1995 og 1996? 2. Hvilke beloeb er der hidtil blevet udbetalt? 3. Hvilke foranstaltninger og programmer vedroerer a) den bevilgede stoette b) den udbetalte stoette? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (5. juni 1996) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0752/96 af Josu Imaz San Miguel (PPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Sindslidelser

Kommissionen raader over forskellige handlingsprogrammer paa sundhedsomraadet samt en raekke programmer, der sigter mod at yde stoette til handicappede. I forbindelse med de aktioner, der tager sigte paa sundheden, er der en saerlig sektion for »andre sygdomme«.

I betragtning af de forholdsvis begraensede ressourcer, der historisk set er anvendt paa sindslidelser, boer den noedvendige behandling heraf prioriteres hoejt i vort samfund.

En sindslidelse er ydermere et alvorligt handicap, som indvirker paa de ressourcer, som sindslidende har til at klare dagligdagen baade socialt og arbejdsmaessigt.

Er disse sindslidelser omfattet af Kommissionens programmer paa sundhedsomraadet?

Er disse sygdomme samt de mennesker, der lider heraf, omfattet af de grupper, der udgoer mulige emner for EU-programmerne for handicappede?

Er Kommissionen enig i, at der er behov for at traeffe foranstaltninger, der sigter paa de grupper, som lider af alvorlige sindslidelser, med henblik paa at udvikle saerlige terapier, der goer det muligt at lade behandlingen foregaa i familiaere omgivelser?

Hvilke programmer og budgetmidler agter Kommissionen at oeremaerke til disse maal, ifald den er enig i dem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (21. maj 1996)

Der tages hoejde for sindslidelser i HELIOS II-programmet, som har til formaal at forbedre de handicappedes situation.

I Kommissionens meddelelse vedroerende et handlingsprogram paa faellesskabsplan om sundhedsovervaagning som led i indsatsen paa folkesundhedsomraadet ((KOM(95) 449. )) er sindslidelser, herunder selvmord, medtaget under sygdomme med hoej mortalitet og morbiditet. I forbindelse med ivaerksaettelse af et program om frivillige og ufrivillige ulykker og skader er Kommissionen i gang med at undersoege, hvordan man kan forhindre selvmord.

Velvaere, herunder mental sundhed, er ligeledes medtaget i faellesskabshandlingsprogrammet for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse som led i indsatsen inden for folkesundhed ((EFT L 95 af 29.3.1996. )).

Endvidere kan det oplyses, at budgetmyndighederne har forhoejet budgetpost B3-4300 i 1995 med ECU 5 mio. Denne budgetpost indeholder midler til Alzheimers sygdom og andre sindslidelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0578/96 af Josu Imaz San Miguel (PPE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Omkostninger i forbindelse med fiskerikontrol

I loebet af sommeren 1995 gennemfoerte Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne en samordnet plan for inspektion og kontrol med drivgarnsfiskeri.

Omkostningerne blev afholdt af baade Kommissionen og medlemsstaterne.

Kommissionens beretning (SEK(95)2259) blev forelagt Raadet (fiskeri) i december 1995 og Europa-Parlamentet i februar 1996, og i konklusionerne henvises der til betydelige og uforholdsmaessigt store omkostninger i forbindelse med fiskerikontrollen som foelge af det store antal fartoejer, der anvender drivgarn, og det store antal landede fangster.

Hvor store var de egentlige omkostninger i forbindelse med denne kontrol, og hvordan var de fordelt mellem Kommissionen og de enkelte medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (25. april 1996)

Kommissionen har ved flere lejligheder understreget, at der paahviler den uforholdsmaessigt store udgifter i forbindelse med kontrollen i internationale farvande, navnlig i Biscaya-Bugten og i Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO). Det er Kommissionens faste oenske, at de medlemsstater, der deltager i de forskellige fiskerier i internationale farvande, direkte stiller de midler til raadighed, som er noedvendige for en effektiv kontrol af de fartoejer, der foerer deres flag.

Hvad angaar drivgarnsfiskeri var omkostningerne for Kommissionen paa naesten 700 000 ECU i 1995. Kommissionen er ikke i stand til at saette tal paa udgifterne for de medlemsstater, der har deltaget i fiskeriet. For at opnaa en samlet begraensning af udgifterne mener Kommissionen, at det er meget vigtigt, at de forskellige medlemsstater samordner kontrolindsatsen. Den umiddelbare prioritet for Kommissionen er dog noedvendigheden af at befaeste og viderefoere de fremskridt, der er gjort i 1994 og 1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1027/96 af Joaquim Miranda (GUE/NGL) til Kommissionen (3. maj 1996)

Om: Besoeg i Portugal af kommissaeren for turisme

Det er blevet offentliggjort i medierne, at kommissaeren for turisme, Christos Papoutsis, den 18. april vil rejse til Portugal.

Kan Kommissionen bekraefte, at denne rejse vil finde sted? Hvad er i saa fald hovedformaalet med og programmet for besoeget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af C. Papoutsis (28. maj 1996)

Kommissionen skal herved oplyse det aerede parlamentsmedlem om, at kommissaeren med ansvar for turisme ikke besoegte Portugal den 18. april 1996, og at der i oevrigt ikke var planlagt noget besoeg i Portugal paa den dato.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0439/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Smaa og mellemstore virksomheder

I dets beslutning om en sammenhaengende beskaeftigelsesstrategi for Den Europaeiske Union (A4-0166/95) ((EFT C 249 af 13.7.1995, s. 143. )) opfordrer Europa-Parlamentet Kommissionen til at udarbejde et saerligt program for smaa og mellemstore virksomheders uddannelse af ledere.

Af en undersoegelse foretaget af Raadet fremgaar det, at de smaa og mellemstore virksomheder ikke kender nok til de europaeiske finansforordninger, og at viden om emnet er meget forskellig fra stat til stat.

Det er klart, at forordningerne boer vaere kendte og tilgaengelige for at kunne vaere til nytte for de smaa og mellemstore virksomheder, idet det er konstateret, at ansoegningsfristen i henhold til Unionens finansforordninger ofte er for kort for SMV, og derfor burde den vaere laengere, og Kommissionen burde bruge mere tid paa at udbrede kendskabet til forordningerne i samtlige medlemsstater. Mener Kommissionen ikke, at tiden nu er moden til at give saerlig prioritet til de smaa og mellemstore virksomheder og offentliggoere et saerligt program for uddannelse, som ovenfor omtalt, bl.a. i betragtning af, at kun hvis de europaeiske smaa og mellemstore virksomheder goer en aktiv indsats, vil man kunne paavirke beskaeftigelsen i positiv retning i hele Den Europaeiske Union?

Svar givet paa Kommissionens vegne af C. Papoutsis (9. april 1996)

Kommissionen henviser det aerede parlamentsmedlem til at konsultere dens svar paa spoergsmaal E-3190/95 fra Hernandez Mollar ((EFT C 161 af 5.6.1996, s. 8. )).

I oevrigt sigter Kommissionens forslag om et fleraarigt program (1997-2000) til fordel for smaa og mellemstore virksomheder (SMV) ((KOM (96) 98 endelig udg. )) mod en forbedring af det oekonomiske klima, og vedtagelsen af programmet vil skabe mulighed for ivaerksaettelse af aktiviteter af begraenset omfang inden for uddannelsesomraadet, bl.a. til fordel for kvindelige virksomhedsledere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0642/96 af Edouard des Places (EDN) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Import af lavprishonning, som destabiliserer markedet i Europa

Importen af lavprishonning (navnlig fra Kina) goer situation stadig vanskeligere for de 435.000 biavlere i EU.

Baade klimatiske og arbejdsmarkedsmaessige forhold (prisen paa arbejdskraft) forhindrer vore biavlere i at producere til verdensmarkedspriser, og de kan som foelge af den manglende faellesskabspraeference ikke laengere klare sig i den internationale konkurrence.

Siden 1990 har erhvervet imidlertid organiseret sig. I 1992 gav Europa-Parlamentet udtryk for stoette til biavlerne. I 1994 opfordrede Raadet Kommissionen til at fremlaegge et overordnet handlingsprogram, som imidlertid blot resulterede i et dokument med nogle overvejelser omkring situationen inden for biavlen.

Situationen er mere end foruroligende, baade fra et oekonomisk og et miljoemaessigt synspunkt, naar man ved, at bierne er et uundvaerligt instrument i bestoevningen af blomster og dermed i hele livscyklen inden for planteverdenen. Hvad sker der den dag, hvor vore 435.000 biavlere ikke laengere eksisterer?

Paa baggrund af ovenstaaende opfordres Kommissionen til foelgende:

- at soerge for, at faellesskabspraeferencen bliver overholdt,

- at soerge for, at sundheds- og kvalitetsbestemmelserne overholdes i forbindelse med importeret honning,

- at indfoere en saerlig europaeisk honningordning med en bestoevningspraemie for at opretholde en bibestanden af hensyn til bestoevningen af blomster,

- at indfoere en udligningsordning for de indkomsttab, som skyldes den manglende faellesskabspraeference,

- at indfoere en rammeordning for biavlen.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. april 1996)

Honning er ikke omfattet af en faelles markedsordning, som det er tilfaeldet for de fleste landbrugsprodukters vedkommende. EF-praeferencen er kun sikret ved en told paa 25,4%.

Hvad kvalitet angaar, skal honning, der omsaettes i EF, opfylde de betingelser, der er indeholdt i direktiv 74/409/EOEF ((EFT L 221 af 12.08.1974. )). Desuden gaelder direktiv 93/43/EOEF om levnedsmiddelhygiejne ((EFT L 175 af 19.07.1993. )) ogsaa for honning. Det er medlemsstaternes myndigheder, der skal drage omsorg for, at disse direktiver anvendes korrekt paa honning, der indfoeres til EF.

Dertil kommer, at direktiv 92/118/EOEF ((EFT L 62 af 15.03.1993. )) fastsaetter, at der skal fastsaettes saerlige betingelser for handel med og indfoersel af honning i henseende til sundhedskravene.

Raadet erkendte i oktober 1994 ved sin gennemgang af refleksionsdokumentet om biavl ((Dok. KOM(94)256 endelig udg. af 24.06.1994. )), at det er et udmaerket udgangspunkt til bedoemmelse af situationen for den europaeiske biavl. Raadet opfordrede Kommissionen til snarest muligt at forelaegge konkrete forslag under hensyntagen til den droeftelse, der har fundet sted. Kommissionen vil forelaegge saadanne forslag, saa snart budgetsituationen tillader det.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0474/96 af Nel van Dijk (V) og Magda Aelvoet (V) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Afgiftsfri benzin til tjenestemaend i Kommissionen

Blev der i marts 1992 indfoert en ordning, hvorefter hoejtstaaende tjenestemaend ved Europa-Kommissionen har mulighed for hver maaned at koebe 100 liter benzin eller 80 liter diesel afgiftsfrit?

Kan Kommissionen give foelgende oplysninger:

- Hvor mange tjenestemaend ved Europa-Kommissionen har i 1995 gjort brug af denne ordning?- Hvor mange liter benzin og diesel blev der i 1995 solgt i henhold til denne ordning og til hvilken pris?- Hvor store er de omtrentlige samlede omkostninger, herunder loenomkostninger, i forbindelse med administrationen af denne ordning?- Under hvilken post paa budgettet er omkostningerne til administrationen af ordningen opfoert?

Er Kommissionen enig i, at denne ordning er i strid med udtalelser fra baade Europa-Kommissionen og Europa-Parlamentet om behovet for at begraense biltrafikken, bl.a. ved at goere det dyrere at koere i bil gennem indregning af de miljoemaessige omkostninger ved biltrafikken?

Boer tjenestemaend ved Kommissionen ikke anspores til at benytte offentlige transportmidler, navnlig i en by med saa store trafikproblemer som Bruxelles?

Har tjenestemaend ved Kommissionen ogsaa privilegier som en aarlig afgiftsfri pakke med spiritus og cigaretter og fritagelse for moms paa motorkoeretoejer og andre »varige« forbrugsgoder?

Er Kommissionen enig i, at saadanne privilegier er noget overdrevne, da de paagaeldende hoejtstaaende tjenestemaend hoerer til de hoejest loennede i Unionen?

Er Kommissionen enig med Europa-Parlamentets formand i, at disse privilegier giver et utidssvarende billede af det europaeiske tjenestemandskorps, og at de derfor vanskeligt kan retfaerdiggoeres?

Er Kommissionen som Europa-Parlamentets formand villig til at deltage i droeftelser om afskaffelse af disse privilegier mellem institutionerne og med de kompetente myndigheder i de lande, hvor EU-institutionerne er hjemmehoerende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (25. april 1996)

Bestemmelserne om visse former for koeb af afgiftsfrie varer gaelder ikke kun for tjenestemaend i Kommissionen, men ogsaa for tjenestemaend i de andre europaeiske institutioner, altsaa ogsaa i Parlamentet.

I modsaetning til hvad spoergsmaalet antyder, afholdes omkostningerne i forbindelse med koeb af afgiftsfrie varer ikke over faellesskabsbudgettet men af vaertslandet i overensstemmelse med den nationale skattelovgivning.

De muligheder for koeb af afgiftsfrie varer tjenestemaend ved de europaeiske institutioner i Bruxelles har, er baseret paa en aftale med den belgiske stat.

Generalsekretaererne i de europaeiske institutioner vil under et af de kommende moeder droefte det af det aerede medlem rejste problem navnlig med hensyn til offentlighedens opfattelse af dette spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0380/96 af Anthony Wilson (PSE) til Kommissionen (22. februar 1996)

Om: Franske kvoter for musik

Kan Kommissionen oplyse, om det er imod princippet om fri bevaegelighed for varer, hvis medlemsstaterne indfoerer kvoter for produkter med oprindelse i andre medlemsstater? Kan den navnlig oplyse, om bestemmelserne i fransk lovgivning om kvoter for musik i radio og TV er en acceptabel intern markedspolitik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. april 1996)

Kommissionen har modtaget en klage over den franske lovgivning, det aerede medlem omtaler.

Radioudsendelser er tjenesteydelser som defineret i EF-traktatens artikel 59 og 60, og den franske lovgivning er derfor ved at blive naermere undersoegt, saa det kan afgoeres, om den er forenelig med artikel 59.

Generelt skelner man mellem diskriminerende og ikke-diskriminerende foranstaltninger. Diskriminerende foranstaltninger kan som anfoert i EF-traktatens artikel 56 kun begrundes i hensynet til den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller den offentlige sundhed. Endvidere kan altovervejende hensyn til offentlige interesser, saafremt de staar i et rimeligt forhold til det tilsigtede maal, anfoeres som grund til begraensninger af ikke-diskriminerende art.

Den paagaeldende lovgivning begraenser tilsyneladende udenlandske kunstneres, musik-producenters og radioproduceres tjenesteydelser over for franske radiostationer. Begraensninger af ydelsen af tjenesteydelser skal begrundes i hensynet til en maalsaetning, der er i offentlighedens interesse, og skal staa i et rimeligt forhold til dette maal.

Det boer understreges, at Kommissionen ikke anfaegter medlemsstaternes mulighed for at traeffe foranstaltninger, der er et led i en sprogpolitik. Men foranstaltninger af begraensende art skal for at vaere forenelige med faellesskabsretten staa i et rimeligt forhold til den tilstraebte maalsaetning.

Det drejer sig med andre ord om foranstaltningen set i forhold til maalsaetningen, og det relevante spoergsmaal i denne sammenhaeng er, om foranstaltningen er hensigtsmaessig, maalsaetningen taget i betragtning, om maalsaetningen ville kunne opfyldes ved mindre begraensende foranstaltninger, og om den trufne foranstaltning er for vidtraekkende i forhold til maalsaetningen.

Kommissionen er i oejeblikket ved at undersoege de oplysninger, de franske myndigheder har fremlagt.