ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0327/98 af Dominique Souchet (I-EDN) til Kommissionen (10. februar 1998)

Om: Faellesskabsstoette til forsyningerne i regioner i Faellesskabets yderste periferi og indvirkningen paa beskaeftigelsen

Faellesskabsstoetten til kornforsyning i regionerne i den yderste periferi er gaaet kraftigt tilbage i de seneste to aar. Denne situation medfoerer en svaekkelse af de produktionssektorer, der er afhaengige af disse produkter (melfabrikker, foderproducenter) og skaber yderligere risici for beskaeftigelsen i de regioner, der allerede er blandt de haardest ramte i Faellesskabet, hvad angaar arbejdsloeshed og underbeskaeftigelse.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at traeffe for at genindfoere denne stoette og saaledes redde en lang raekke arbejdspladser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (17. marts 1998)

Kommissionen er bekendt med de vanskeligheder, der er med den saerlige forsyningspolitik, som den fungerer paa nuvaerende tidspunkt. Den saerlige forsyningspolitik blev fastlagt ved Raadets forordning (EOEF) nr. 3763/91 af 16. december 1991 om saerlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for de oversoeiske franske departementer ((EFT L 356 af 24.12.1991. )), Raadet forordning (EOEF) Nr. 1600/92 af 15. juni 1992 om saerlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for Azorerne og Madeira ((EFT L 173 af 27.6.1992. )) samt Raadets forordning (EOEF) nr. 1601/92 af 15. juni 1992 om saerlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for De Kanariske OEer (2). Reformen af den faelles landsbrugspolitik og afslutningen af Uruguay runden har betydet en gradvis indsnaevring af forskellene mellem verdensmarkedspriserne og priserne inden for Faellesskabet. Dette har videre foert til et fald i stoetten til varer, som produceres i EU og leveres til Faellesskabets yderste periferi inden for rammerne af den saerlige forsyningspolitik. Kommissionen er klar over, at de uundgaaelige problemer i forbindelse med denne ordning kan skade den oekonomiske situation i regionerne i den yderste periferi. Kommissionen undersoeger derfor, inden for rammerne af den gaeldende lovgivning denne beregningsmetode for at finde en loesning, som kan afhjaelpe de strukturproblemer, der foerst og fremmest skyldes disse regioners geografisk fjerne beliggenhed, og derved fremme udviklingen af produktionssektorene.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0873/98 af John Cushnahan (PPE) til Raadet (31. marts 1998)

Om: Menneskerettighederne i Mexico

Er Raadet klar over, at menneskerettighedsorganisationer i Mexico har oplyst, at 45 ubevaebnede indianere i delstaten Chiapas i Mexico blev draebt i december 1997 af en paramilitaer gruppe, der stoetter regeringspartiet PRI?

Har Raadet modtaget naermere oplysninger om disse mord, og hvilke foranstaltninger agter det at traeffe i lyset af den klausul om respekt for menneskerettigheder og demokrati, der indgaar i den nylige handelsaftale mellem EU og Mexico?

Svar (8. juni 1998)

Den 24. december 1997 afgav formandskabet paa baggrund af de oplysninger, som oejeblikkelig var blevet udsendt af medierne, og som de mexicanske myndigheder selv havde bekraeftet, foelgende erklaering paa vegne af Den Europaeiske Union, hvori det paa det kraftigste fordoemte den massakre, som paramilitaere grupper havde udfoert paa tzotzil-indianere i Mexico i Chiapas-delstaten, og som havde kraevet 46 civile doedsofre:

»Formandskabet for Den Europaeiske Union anmoder regeringen for De Forenede Mexicanske Stater om oejeblikkeligt at foranstalte en undersoegelse, saa der kan komme fuld klarhed over begivenheden og de skyldige kan blive stillet for retten. Det har noteret sig, at praesident Zedillo har givet tilsagn om en saadan undersoegelse, og det kraever, at hans tilsagn reelt foelges op.

Formandskabet for Den Europaeiske Union giver udtryk for bekymring over menneskerettighedssituationen i denne del af Mexico.

Det opfordrer de mexicanske myndigheder til at traeffe alle noedvendige foranstaltninger med henblik paa at garantere civilbefolkningens sikkerhed i Chiapas-delstaten.

Det minder i denne forbindelse om, at Den Europaeiske Union og De Forenede Mexicanske Stater lige har undertegnet en samarbejdsaftale, hvori de to parter uforbeholdent forpligter sig til at overholde de demokratiske principper og de grundlaeggende menneskerettigheder samt retsstatsprincipperne«.

Raadet foelger fortsat udviklingen i Chiapas meget noeje, bl.a. gennem dets missionschefer i Mexico. I tilknytning til et uformelt moede paa ministerplan mellem trojkaen for Den Europaeiske Union og Mexico, der fandt sted i Panama den 12. februar 1998, benyttede den mexicanske minister lejligheden til at orientere om de foranstaltninger, som den mexicanske regering havde truffet efter de tragiske begivenheder i Chiapas. EU's ministre noterede sig den mexicanske ministers forsikringer om, at den mexicanske regering tillagde det stor betydning, at der blev fundet en fredelig loesning paa konflikten i Chiapas. I den forbindelse gentog den mexicanske minister, at respekten for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder og principperne om demokrati og politisk pluralisme udgjorde grundlaget for forbindelserne mellem EU og Mexico, og EU's ministre erklaerede sig enige heri.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0576/98 af Gérard Caudron (PSE) til Raadet (3. marts 1998)

Om: Dobbeltbeskatning for graensearbejdere

Kommissionen og Europa-Parlamentet har allerede flere gange udtalt sig om den dobbeltbeskatning,. som rammer visse graensearbejdere.

Van Lanckers lovgivningsarbejde er ved at vaere faerdigt og skulle goere det muligt at naa et stort skridt videre hen imod loesningen af dette absurde spoergsmaal paa et tidspunkt, hvor det indre marked er gennemfoert og indfoerelsen af Euroen umiddelbart forestaaende.

Imidlertid har nogle graensearbejdere faaet skattebilletter med tilbagevirkende kraft, som truer med at oedelaegge deres familiers oekonomi.

Kan Raadet oplyse, om det i betragtning af denne situation agter at traeffe hasteforanstaltninger, navnlig ved at kraeve en fastfrysning af disse restancer, indtil lovgivningsproceduren vedroerende dette spoergsmaal er afsluttet?

Kan Raadet oplyse, om det har til hensigt at goere disse nye bestemmelser bindende for medlemsstaterne fra det oejeblik, hvor de er godkendt af Europa-Parlamentet?

Svar (18. maj 1998)

Raadet kan ikke traeffe nogen foranstaltninger i den retning, som det aerede parlamentsmedlem beder om, uden at der foreligger et forslag fra Kommissionen.

Raadet har ikke faaet forelagt et saadant forslag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 179/98 af Mark WATTS til Kommissionen. Udledning af kloak- og spildevand



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0045



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0179/98 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (5. februar 1998) Om: Udledning af kloak- og spildevand Kan Kommissionen i forbindelse med maal 2-programmet for Thanet oplyse, om forslaget om at opfoere et stort rensningsanlaeg paa toppen af klipperne ved Foreness Point i et af de sidste offentligt tilgaengelige naturskoenne omraader i denne del af Det Forenede Kongerige er foreneligt med de politikker, der foeres for at faa oekonomien paa fode igen, bl.a. gennem beskyttelse og forbedring af miljoeet, ikke mindst kystmiljoeet? Kan Kommissionen forsikre mig om, at der ikke vil blive brugt EU-midler til finansiering af et saadant projekt? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (13. marts 1998) Ifoelge de foreliggende oplysninger skal der bygges et spildevandsanlaeg i Foreness Point, som der er givet byggetilladelse til. Selv om anlaegget kommer til at ligge i det omraade, der er omfattet af det enkelte programmeringsdokument 1997-1999 for Thanet maal 2, er det dog ikke et stoetteberettiget projekt under dette program.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0366/98 af Stefano De Luca (ELDR) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Faellesskabsstoette til restaureringen af Petruzzelli-teateret

Den 27. oktober 1991 blev Petruzzelli-teateret i Bari oedelagt af en voldsom brand. Det blev opfoert mellem 1898 og 1903, og det er det eneste teater i Europa, der er i privat eje.

I 1996 blev et andet fornemt italiensk teater, nemlig »La Fenice« i Venedig, fuldstaendig oedelagt.

Mens »La Fenicie« har modtaget betydelig faellesskabsstoette med henblik paa genopbygning, har Petruzzelli-teateret i Bari kun modtaget 80.000 ecu til genopbygning af forhallen.

1. Mener Kommissionen, at denne besynderlige forskelsbehandling skyldes, at Petruzzelli-teateret i modsaetning til de andre europaeiske teatre er i privat eje?

2. Mener Kommissionen ikke, at det i betragtning af den store historiske og kunstneriske betydning af Petruzzelli-teateret i Bari er noedvendigt at fuldfoere restaureringsarbejdet ved at yde en stoerre faellesskabsstoette, eftersom familien Messeni Nemegna, som ejer teateret, ikke disponerer over det beloeb, der er brug for til at fuldfoere restaureringsarbejdet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (8. april 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-4189/97 fra Guido Viceconte og Aolo Parodi ((EFT C 196 af 22.6.1998, s. 96. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0492/98 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: Stoette til ulovlige afgroeder af faellesskabsmidler

Ifoelge offentliggoerelser i den europaeiske presse synes Kommissionen at vaere overordentlig oproert over, at der hersker mistanke om, at en del af den stoette, der ydes til producenterne af farmaceutiske og aromatiske planter, gaar til finansiering af afgroeder saasom for eksempel marihuana. Af samme offentliggoerelser fremgaar det, at de nationale regeringers manglende kontrol med maaden, hvorpaa stoetten udnyttes, giver anledning til tvivl vedroerende anvendelsen af stoetten.

Hele spoergsmaalet er forbundet med en raekke etiske aspekter, idet det ser ud til, at de europaeiske borgeres penge gaar til stoette af ulovlige afgroeder samtidig med, at EU bestraeber sig paa at beskytte de unge paa kontinentet imod brug af narkotika.

Hvilke oplysninger raader Kommissionen over vedroerende faellesskabsstoetten til indisk kannabis i EU? Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe for at sikre den korrekte brug af ressourcerne fra faellesskabsbudgettet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (26. marts 1998)

EF-reglerne om ydelse af stoette til hamp indeholder strenge krav i flere henseender. De gaar rent faktisk ud paa at begraense stoetten til kun at omfatte certificeret froe af sorter, hvis indhold af euforiserende stoffer ikke overstiger 0,3% tetrahydrocannabinol. I denne forbindelse er der udarbejdet en EF-liste over sorter, der opfylder dette kriterium, hvilket han kontrolleres ved en EF-metode for kvantitativ kemisk analyse. Desuden kraeves der ogsaa fremlaeggelse af de officielle etiketter for det anvendte froe samt hoest efter dannelsen af froe.

Kommissionen undersoeger desuden muligheden for at stramme de nuvaerende regler for ydelse af stoette op, bl.a. via en ordning med obligatoriske kontrakter mellem producenterne og forarbejdningsindustrien.

Kommissionen har ikke kendskab til hampearealer, der blev udbetalt EF-stoette for, men som i virkeligheden blev anvendt til at dyrke hamp med henblik paa fremstilling af narkotika. Kommissionen er dog fortsat foruroliget over kontrolproblemet. Hvis det skulle vise sig umuligt at loese dette problem, forbeholder den sig ret til at foreslaa stoetteordningen i denne sektor ophaevet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0274/98 af Peter Liese (PPE) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: Pesticider i smaaboernsernaering

Hvor langt er man kommet i sagen mod Forbundsrepublikken Tyskland vedroerende fastlaeggelse af graensevaerdier for pesticider i smaaboernsernaering?

Foreligger der nye videnskabelige resultater eller ekspertudtalelser i sagen?

Hvilke graensevaerdier anbefales der i givet fald i disse videnskabelige undersoegelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (6. marts 1998)

Kommissionen er for oejeblikket ved at undersoege konsekvenserne af Den Videnskabelige Levnedsmiddelkomités nylige udtalelse om maksimalgraensevaerdierne for Lindan i spaedboernsernaering.

Den Videnskabelige Levnedsmiddelkomitè (the Scientific Committee for Food - SCF) blev raadspurgt vedroerende Lindan i 1994, da de tyske myndigheder naegtede at tillade import fra Spanien af babymad, som indeholdt restkoncentrationer af Lindan paa op til 0,04mg pr. kg (lovligt tilladt i Spanien) mens den tyske graensevaerdi var, og stadig er, 0,01 mg pr. kg. Komitéen konkluderede den 23. september 1994, at den ikke havde nogen grund til at tro, at et indhold paa 0,04 mg. Lindan pr. kg babymad skulle give anledning til bekymring. Udtalelsen byggede paa den acceptable daglige indtagelse (ADI) af Lindan paa 0 - 0,008 mg. pr. kg kropsvaegt, som blev fastsat paa det faelles moede om restkoncentrationer af pesticider, der blev afholdt i faellesskab af Food and Agricultural Organisation/World Health Organisation (FAO/WHO).

Paa Kommissionens anmodning udtalte SCF sig den 19. september 1997 og sagde, at ADI kan overskrides hos spaedboern og smaaboern for pesticider, der har en ADI-vaerdi paa 0-0,0005 mg pr. kg kropsvaegt eller derunder, hvis pesticiderne praesenterer en maksimal restkoncentration paa 0,01 mg pr. kg.

Kommissionen anmodede i november 1997 SCF om at bekraefte, om udtalelsen fra 1994 om Lindan stadig gjaldt. SCF blev paa sit moede den 10. november 1997 mundtligt underrettet om, at FAO/WHO paa sit faelles moede den 22. september - 1. oktober 1997 havde genvurderet Lindan og havde saenket ADI for Lindan ganske betydeligt. Udvalget naaede til enighed om, at dets tidligere udtalelse om Lindan ikke laengere kunne anses for gyldig, men det kunne ikke udarbejde en ny udtalelse, da de oplysninger, der laa til grund for reduceringen af ADI ikke var til raadighed. SFC's sekretariat blev efter novembermoedet informeret om, at ovenstaaende FN-organisationer havde fastsat en foreloebig ADI paa 0-0,001 mg pr. kg kropsvaegt, og at deres udtalelse om Lindan bliver offentliggjort februar/marts 1998.

Kommissionen anmodede i januar 1998 om en ny udtalelse om Lindan. SCF konkluderede den 15. januar 1998, at en maksimal restkoncentration af Lindan paa 0,02 mg pr. kg. i levnedsmidler, der er beregnet til spaedboern og smaaboern kan betragtes som vaerende acceptabel for befolkningens sundhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0276/98 af Sirkka-Liisa Anttila (ELDR) til Kommissionen (5. februar 1998)

Om: Uheldige virkninger for eksporten af landbrugsprodukter og navnlig af ost af EU's kortsigtede eksportpolitik

EU's forvaltning af eksporten til tredjelande af landbrugsprodukter forhindrer en langsigtet eksportindsats. Den kortsigtede eksportpolitik og usikkerheden omkring opnaaelse af eksporttilladelser skaber problemer for handelen og faar eksportpriserne til at falde. Dette gaar i saerlig grad ud over produkter, der ikke kan taale at ligge paa lager. Ost er en vigtig eksportartikel for EU, men den langsigtede eksport heraf skades i alt for hoej grad af bl.a. GATT-reglerne. Eksportpolitikken for ost er en ond cirkel. Afbrydes udstedelsen af eksporttilladelser, vokser lagrene, og eksportbehovet vokser endnu mere. Det faar igen eksportpriserne til at falde, hvilket ikke gavner EU.

Udbetalingen af eksportstoette er opdelt i tre kategorier: Rusland og det oevrige OEsteuropa, USA og resten af verden. EU har brug for en langsigtet eksportpolitik for sine landbrugsprodukter, der kan goere EU's eksport mere smidig, og som goer det muligt at forsoege at opnaa den bedst mulige markedspris, hvilket ogsaa ville gavne EU's oekonomi.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at goere EU's eksport af landbrugsprodukter og isaer af ost mere smidig og langsigtet, saaledes at der kan opnaas det bedst mulige prisniveau?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. marts 1998)

Det aerede medlem henvises til svar paa skriftlig spoergsmaal E-2836/96 fra Vincenzo Viola ((EFT C 91 af 20.3.1997. )), hvori Kommissionen har givet en detaljeret redegoerelse for de forpligtelser, der foelger af GATT-aftalen, og naevnt de midler, Kommissionen har til raadighed for paa den ene side at overholde sine forpligtelser i henhold til denne overenskomst og paa den anden side at sikre, at EF i videst muligt omfang bevarer sin andel af eksporten i den internationale samhandel med mejeriprodukter. Endvidere naevnes de kriterier, der laegges til grund for en differentiering af eksportrestitutionerne og en eventuel ophaevelse af eksportrestitutionerne for visse destinationer. Endelig er der paa baggrund af de hidtidige erfaringer indfoert en differentiering af eksportrestitutionerne for ost paa grundlag af tre zoner for at begraense konsekvenserne af de forpligtelser, der foelger af GATT-aftalen, mest muligt.

Siden denne geografiske differentiering blev indfoert den 1. oktober 1997, har der ikke vaeret behov for nye foranstaltninger. Kommissionen konstaterer derfor med tilfredshed, at sidstnaevnte foranstaltning har bidraget afgoerende til at stabilisere eksportrestitutionerne for oste paa den af det aerede medlem oenskede maade.

Med hensyn til perspektiverne paa laengere sigt henvises det aerede medlem til meddelelsen »Agenda 2000« ((KOM(97) 2000 endelig udg. )) og de deri indeholdte forslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0334/98 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (17. februar 1998)

Om: De amerikanske myndigheders kraenkelse af rettigheder, der er sikret i Wien-konventionen om konsulaere forbindelser

Mellem 60 og 100 udenlandske statsborgere er i USA blevet doemt til doeden og afventer i oejeblikket fuldbyrdelse af dommen. Mindst 8 af dem er statsborgere fra Den Europaeiske Unions medlemsstater. I henhold til artikel 36 i Wien-konventionen om konsulaere forbindelser, som USA har undertegnet, skal enhver udlaending under saadanne omstaendigheder have adgang til at se vedkommendes konsul. Kun faa af de doemte har faaet denne mulighed.

Kommissionen er forpligtet til at rejse menneskerettighedsspoergsmaal under handelsforhandlinger og i andre relevante fora, og det oenskes oplyst, om Kommissionen agter at goere det i forbindelse med dette klare brud paa saavel menneskerettighederne som almen civiliseret opfoersel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (27. marts 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0034/98 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Stoette til et svensk selskab for biologisk antropologi, eugenik og adfaerdsstudier

Kan Kommissionen bekraefte oplysningen fra det tyske ugeblad »Die Woche«, ifoelge hvilken den i oktober 1996 skulle have udbetalt et beloeb paa 225.000 DM til et svensk selskab for biologisk antropologi, eugenik og adfaerdsstudier med henblik paa dets oekologiske landbrugsaktiviteter?

Har den i bekraeftende fald paa forhaand foretaget en undersoegelse af dette selskabs ledere og vidste den, at direktoeren for dette selskab er medlem af en gruppe af neonazistiske foreninger?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0034/98 og E-0035/98 (18. februar 1998)

De aerede medlemmer henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-4231/97 fra Undine-Uta Bloch von Bottnitz ((EFT C 187 af 16.6.1998, s. 138. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0135/98 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (23. januar 1998)

Om: Erosion og tab af muldjord

I nogle egne af den sydlige del af Den Europaeiske Union er jordbunden i foruroligende grad udsat for erosion, hvorved op til 50 tons muldjord pr. hektar aarligt gaar tabt. Der erindres om, at det tager 100 aar at gendanne en centimeter muldjord.

Kan Kommissionen oplyse, om den paataenker at ivaerksaette stoetteprogrammer til bekaempelse af jordbundserosionen, og om den faelles landbrugspolitik omfatter fremme af anvendelse af mindre skadelige dyrkningsmetoder blandt landbrugerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. marts 1998)

Kommissionen er bekendt med, at mange landbrugsomraader og landdistrikter i Faellesskabet - isaer i de sydlige omraader - er truet af jordbundserosion, og at det er noedvendigt at vedtage saerforanstaltninger for at fremme jordbundsbevarelsen og mindske erosionen.

Nedennaevnte EF-stoetteordninger anvendes allerede nu hertil.

Inden for rammerne af ledsageforanstaltningerne til reformen af den faelles landbrugspolitik fastsaetter Raadets forordning (EOEF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 ((EFT L 215 af 30.7.1992. )) miljoevenlige produktionsmetoder i landbruget samt naturpleje for at undgaa jorddegradering.

Saaledes indeholder det spanske program en specifik foranstaltning vedroerende erosionsbekaempelse, det portugisiske program en foranstaltning vedroerende korndyrkning uden kunstig vanding, hvorved der paataenkes indfoert dyrkningsteknikker, som kan mindske jorderosionens virkningerne, og foranstaltningerne i de italienske programmer omfatter forskellige metoder, teknikker og en kodeks for godt landmandskab med henblik paa at sikre en jordbeskyttelse. I oevrigt er der i Raadets forordning (EOEF) nr. 2080/92 af 30. juni 19921 fastsat foranstaltninger vedroerende skovrejsning paa landbrugsarealer og forbedring af skovarealerne paa landbrugsbedrifterne. Disse foranstaltninger kan - specielt i Spanien - vaere et vigtigt instrument til fremme af jordbeskyttelse og til at sikre vandbalancen i jordbunden.

Af de 500 000 ha, der er det samlede skovomraade, laa over halvdelen pr. 30. april 1996 i de sydlige medlemsstater, heraf 238 000 ha i Spanien.

EF-stoetterammerne for maal 1-regioner og de samlede programmeringsdokumenter for maal 5b-regioner fastsaetter, at strukturfondene skal medfinansiere de foranstaltninger til bekaempelse af erosion og oerkendannelse, som medlemsstaterne har foreslaaet - bl.a. i Middelhavsregionerne.

Saaledes er 15% af bidraget fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen, til medfinansiering af maal 1 i Spanien afsat til erosionsbekaempelse. For perioden 1994-1999 er de forventede udgifter paa 450 mio. ECU.

Endvidere medfinansierer Samhoerighedsfonden miljoeforbedringsprojekter, der tager sigte paa at mindske erosionen. Det beloeb, der er udbetalt til Spanien og Portugal for perioden 1993-1995, var paa 202 mio. ECU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0212/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Raadet (11. februar 1998)

Om: Forsinkelser i ratifikationen af aftalen om aendring af den fjerde Lomé-konvention

Vil alle medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret aftalen om aendring af den fjerde Lomé-konvention, give tilsagn om at goere det uden yderligere forsinkelser, da de fortsatte forsinkelser truer med at hindre arbejdet i Centret for Industriel Udvikling (CDI) og Den Paritetiske Forsamling AVS/EU?

Svar (11. maj 1998)

Raadet glaeder sig over at kunne meddele det aerede parlamentsmedlem, at alle medlemsstater nu har ratificeret den fjerde Lomé-konvention som aendret ved den aftale, der blev undertegnet paa Mauritius den 4. november 1995.

I medfoer af artikel 360, stk. 1, i den aendrede konvention traeder denne i kraft paa den foerste dag i den anden maaned, efter at medlemsstaternes og mindst to tredjedele af AVS-staternes ratifikationsinstrumenter samt notifikationsakten om Faellesskabets indgaaelse af konventionen er blevet deponeret. Denne betingelse er nu opfyldt for saavel AVS-staternes som de femten medlemsstaters vedkommende. Paa samlingen den 27. april 1998 vedtog Raadet afgoerelsen om indgaaelse af aftalen om aendring af fjerde Lomé-konvention. Den aendrede konvention traeder derfor i kraft den 1. juni 1998.

For saa vidt angaar Centret for Industriel Udvikling (CIU) og Den Paritetiske AVS-EU-Forsamling traf AVS-EF-Ministerraadet den 19. december 1997 de noedvendige foranstaltninger til at sikre centrets drift, indtil konventionens anden finansprotokol traeder i kraft.