SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0024/03

af Yves Piétrasanta (Verts/ALE), Catherine Guy-Quint (PSE),Harlem Désir (PSE), Renzo Imbeni (PSE), Gérard Onesta (Verts/ALE),Francis Wurtz (GUE/NGL), Charles Tannock (PPE-DE),Alonso Puerta (GUE/NGL), Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE),Daniel Cohn-Bendit (Verts/ALE), Monica Frassoni (Verts/ALE),Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL),Alexander de Roo (Verts/ALE), Didier Rod (Verts/ALE),Danielle Auroi (Verts/ALE), Paul Lannoye (Verts/ALE),Bart Staes (Verts/ALE), Caroline Jackson (PPE-DE),Struan Stevenson (PPE-DE), Theodorus Bouwman (Verts/ALE),Armando Cossutta (GUE/NGL), Nuala Ahern (Verts/ALE),Jan Wiersma (PSE) og Robert Goodwill (PPE-DE) til Kommissionen

(20. januar 2003)

Om: EU-støtte og -foranstaltninger til fordel for Tjernobyl-ofrene

Eksplosionen på Tjernobyl-atomkraftværket i 1986 udgør historiens værste civile atomkraftulykke og har efterladt en skræmmende og ødelæggende radioaktiv arv, der i adskillige århundreder fremover bl.a. vil ramme de europæiske stater Ukraine og særlig Belarus, der i forvejen er svækkede af en hård økonomisk, social og politisk omstilling.

Til det store antal direkte stråleramte ofre blandt befolkningen og de 600 000 oprydningsarbejdere, der ankom til stedet, hvor denne tragedie for den industrielle epoke fandt sted, kan i dag tilføjes de, der er tvunget til at blive på stedet eller vende tilbage dertil på grund af en presset økonomi eller manglende politisk vilje til at give oplysninger.

Radionukliderne cæsium-137 og strontium-90, der er usynlige og alligevel allestedsnærværende, og hvis halveringstid er ca. 30 år, har varigt forurenet 5 % af Ukraines og 23 % af Belarus' jord, som den lokale befolkning, der er selvforsynende i deres landbrug, er nødt til at dyrke på grund af den vanskelige økonomiske situation. Der opleves allerede pandemier af kræft i skjoldbruskkirtlen, leukæmi og medfødte misdannelser et økologisk folkedrab uden fortilfælde, der overskrider enkeltstaters budget-, sundheds- og lægekapacitet, navnlig når der er tale om de stater, der er opstået efter Sovjetunionens opløsning. Videnskabssamfundet advarer om, at Tjernobyl-generationerne endnu har det værste i vente i form af økologiske konsekvenser for økosystemerne og patologiske følgesygdomme.

Blandt disse videnskabsmænd udfører professor V.B. Nesterenko(1), der er formand for det uafhængige belarussiske institut for radiologisk beskyttelse, Belrad, videnskabeligt pionerarbejde vedrørende alvorlige atomkraftrelaterede sygdomme og bruger al sin energi og sit instituts knappe midler til at udvikle efterbehandling og medicinsk behandling til befolkningen i de kontaminerede områder på trods af de mange vanskeligheder og hindringer, der findes i Belarus.

Erkender Kommissionen over for et sådant humanitært drama og en sådan udfordring med hensyn til både behov og midler, at de politiske forhold i Belarus på ingen måde kan retfærdiggøre, at Unionen giver op eller ligefrem trækker sig ud af sin forpligtelse til at yde humanitær og medicinsk støtte til dette europæiske folk, men at situationen derimod snarere lægger op til at styrke indsatsen og tilstedeværelsen for at hjælpe dette hårdt prøvede folk og dets uafhængige videnskabsmænd og lægepersonale?

På hvilken måde vil Kommissionen støtte Belrad-instituttet og dets formand, professor Nesterenko, som opfølgning på kommissionsformand Romano Prodis erklæring af 8. april 2002(2)?

Hvorfor udvikler Kommissionen ikke et program med kurophold for belarusiske, russiske og ukrainske børn inden for EU's sygepleje- og hospitalsstrukturer?

Hvorledes forholder det sig med den politik for bistanden til at tackle problemerne som følge af ulykken, som Kommissionen omtaler i sit svar af 3. september 2001 på skriftlig forespørgsel E-1570/01(3) af Marie Isler Béguin?

(1) http://www.fortunecity.com/boozers/vines/860/indexfr.htm.

(2) Det fremgår heraf, at det er yderst vigtigt at opretholde bistandsprogrammerne med henblik på at afhjælpe de humane konsekvenser af Tjernobyl-katastrofen og støtte det civile samfund.

(3) EFT C 40 E af 14.2.2002, s. 54.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. februar 2003)

Kommissionen er dybt bekymret over de humanitære, økologiske og sundhedsmæssige konsekvenser af Tjernobyl-katastrofen i Belarus, Ukraine og Rusland.

Kommissionen har været en aktiv donor i Tjernobyl-området i mere end ti år. Oprindelig omfattede støtten fortrinsvis katastrofehjælp og fælles forskningsaktiviteter, men i de senere år har Kommissionen inden for grænserne af den politiske kontekst ydet støtte til en række projekter, der fokuserer på de sundhedsmæssige, økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser af Tjernobyl-katastrofen. Der er specielt på sundhedsområdet ydet støtte til diagnose og behandling af kræft i skjoldbruskkirtlen og videreuddannelse på dette område samt til et anlæg til fremstilling af thyroxin, et lægemiddel til behandling af personer, der har fået foretaget operation på skjoldbruskkirtlen. Der er i alt blevet ydet over 60 mio. EUR til støtte med relation til Tjernobyl-ulykken, herunder over 100 projekter til vurdering af de sundhedsmæssige og miljømæssige konsekvenser af katastrofen.

Når der tilsyneladende ikke er noget Tjernobyl-program for Belarus, skyldes det, at hovedparten af aktiviteterne er kanaliseret gennem regionale programmer, der tager sigte på Belarus, Ukraine og Rusland under ét. Kommissionen finansierede over 1996-budgettet et regionalt projekt til behandling af de sociale og sundhedsmæssige konsekvenser af Tjernobyl-ulykken med et budget på 1,5 mio. EUR. Da projektet blev afsluttet i 2001, var der blevet realiseret 15 pilotprojekter i de tre lande om de pågældende emner.

I de kommende år vil der blive ydet bevillinger både fra det begrænsede nationale Tacis-program for Belarus (5 mio. EUR i alt) og fra programmet for nuklear sikkerhed med henblik på at lindre de sociale følger af Tjernobyl-katastrofen i 2003 og 2004.

Kommissionen er nu i gang med at udvælge projekterne til det pågældende program, og som det ærede medlem vil forstå, er det for tidligt at diskutere de enkelte projekter på nuværende tidspunkt. Kommissionens afgørelse om Tacis-handlingsprogrammet ventes at foreligge i maj eller juni 2003.