ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4066/98

af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Wassenaar-forordningen

Wassenaar-organisationen, der fortsaetter det arbejde, som COCOM udfoerte under den kolde krig, har besluttet at foelge USA's og dets efterretningstjenestes interesser saaledes, at kodningsteknologi ikke kan eksporteres frit. Det drejer sig om et princip, der kraenker den frie handel med tjenester i EU. Hvordan agter Kommissionen at udarbejde et forslag om en saerlig tilladelse til eksport af kodningsteknologi, der er blevet aftalt i Wassenaar? Hvordan vil Kommissionen juridisk argumentere for en saadan begraensning af den frie handel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(8. februar 1999)

Kommissionen har ikke kendskab til, at der skulle vaere sket aendringer i restriktionerne for snigteknologi (stealth technology), der altid har vaeret underlagt eksportkontrol, eftersom den i langt hoejere grad har militaere end civile anvendelsesformaal.

Kommissionen foreslaar i en ny raadsforordning om udfoersel af varer med dobbelt anvendelsesformaal(1), at licensproceduren afskaffes i Faellesskabets interne samhandel for saa vidt angaar snigteknologi. Det foelger imidlertid af Kommissionens forslag, at virksomhederne skal underrette myndighederne, naar der handles med saadanne varer, saaledes at man kan sikre, at kontrollen er effektiv, og at myndighederne hoeres inden eksport af saadanne varer til tredjelande.

(1) KOM 257 endelig udg., 15.5.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3493/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(12. november 1998)

Om: Kapitalisering af renter og manglende gennemfoerelse af faellesskabsdirektiver

Tusinder af graeske borgere er daarligt stedt som foelge af den graeske lov nr. 2601/98 om bankrenter. For nylig indgav de graeske landmaend saaledes klage over, at loven var i strid med forfatningen, idet den er i uoverensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 87/102(1) og 90/88(2), som ikke tillader kapitalisering af renter i nogen EU-medlemsstat.

Jeg vil gerne hoere, hvorledes Kommissionen vil tage skridt til at sikre, at de ovennaevnte direktiver omsaettes til graesk lovgivning og gennemfoeres korrekt, ogsaa internt i Graekenland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(3. december 1998)

Kommissionen har ikke kendskab til Graekenlands lov nr. 2601/98 til gennemfoerelse af Raadets direktiv 90/88/EOEF af 22. februar 1990 om aendring af direktiv 87/102/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om forbrugerkredit.

Kommissionen har ikke kompetence til at udtale sig om, hvorvidt en national lov er i overensstemmelse med en medlemsstats forfatning.

Man maa konstatere, at direktiv 87/102/EOEF og 90/88/EOEF ikke forbyder kapitalisering af renter. De paagaeldende direktiver har til formaal at give forbrugerne en lang raekke informationer, saaledes at de bedre kan sammenligne omkostningerne i forbindelse med den forbrugerkredit, som forskellige laangivere tilbyder. Dette maal naas ved at anvende en ensartet metode til beregning af den samlede effektive aarlige procent, som omtalt i den relevante artikel i direktiv 87/102/EOEF. Den paagaeldende bestemmelse tager imidlertid ikke sigte paa at udelukke kapitalisering af renter.

Det skal endvidere anfoeres, at direktiv 87/102/EOEF og 90/88/EOEF kun finder anvendelse faa forbrugerkredit, som defineret i artikel 1, stk. 2, litra c) i direktiv 87/102/EOEF. Derfor er laan til landmaend ikke omfattet.

(1) EFT L 42 af 12.2.1987, s. 48.

(2) EFT L 61 af 10.3.1990, s. 14.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3258/98 af Francisco SANZ FERNÁNDEZ Samhørighedspolitik og -kultur



EF-Tidende nr. C 289 af 11/10/1999 s. 0030



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3258/98 af Francisco Sanz Fernández (PSE) til Kommissionen (28. oktober 1998) Om: Samhoerighedspolitik og -kultur Vil Kommissionen i forbindelse med sin meddelelse "Samhoerighedspolitik og -kultur - et bidrag til beskaeftigelsen" uddybe, hvordan kulturen vil komme til at indgaa i det nye program (retningslinjer, osv.)? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (23. november 1998) Kommissionen skitserede i sin meddelelse "Samhoerighedspolitik og -kultur"(1), hvilke muligheder der fremover vil vaere for strukturfondsstoette til kulturen. Endvidere vil Kommissionen i de foreslaaede retningslinjer for den naeste programmeringsperode (2000-2006) behandle kulturen som en integreret del af lokal- og regionaludvikling. (1) KOM(96) 512 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3715/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Raadet

(11. december 1998)

Om: Revision af ESCB-regnskaber

I artikel 27 i protokol nr. 3 om statutten for Det Europaeiske System af Centralbanker og Den Europaeiske Centralbank hedder det, at "ECB's og de nationale centralbankers regnskaber revideres af uafhaengige eksterne revisorer, der indstilles af Styrelsesraadet og godkendes af Raadet".

Ville det efter Raadets opfattelse forbedre revisionen, hvis Revisionsretten blev inddraget som med-revisor?

Samlet svar

paa skriftlige forespoergsler E-3714/98 og E-3715/98

(29. marts 1999)

Ifoelge artikel 27, stk. 2, i protokol nr. 3 om statutten for Det Europaeiske System af Centralbanker (ESCB) og Den Europaeiske Centralbank (ECB) kan Revisionsretten i den forbindelse udelukkende inddrages for at efterproeve, hvor effektiv ECB's forvaltning er i operationel henseende.

Skulle Revisionsretten spille en stoerre rolle, ville det kraeve en traktataendring, da faellesskabsinstitutionerne hver isaer handler inden for rammerne af de befoejelser, som er tillagt dem ved traktaten (artikel 4 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3448/98 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Den europæiske tekstilindustri



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0066



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3448/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. november 1998) Om: Den europaeiske tekstilindustri I forbindelse med Kommissionens meddelelse til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Handlingsplan til fremme af den europaeiske tekstil- og beklaedningsindustris konkurrenceevne (KOM(97) 0454) anmodes Kommissionen om at udarbejde en undersoegelse af virkningerne af den monetaere og strukturelle turbulens og boersuroen i Asien for aktiviteterne i denne sektor, der er en af de haardest ramte.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3890/98

af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Foranstaltninger for unge i Middelhavsomraadet

Som svar paa en skriftlig forespoergsel til Kommissionen i april 1998 (E-1253/98(1)), havde Kommissionen oplyst, at der som led i Barcelona-konferencen skulle lanceres "et Euro-Middelhavsprogram for udveksling af unge", og at "der snarest vil blive forelagt specifikke initiativer vedroerende unge".

Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger, der er blevet ivaerksat, eftersom den havde meddelt, at "saadanne aktiviteter vil kunne paabegyndes i 1998".

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(8. februar 1999)

Kommissionen godkendte den 27. oktober 1998 et Euro-Middelhavsprogram for udveksling af unge. Dette program, som finansieres med 6 millioner euro via MEDA-fonden over en to aars periode, tager sigte paa udveksling af unge, integrering af unge i samfunds- og erhvervslivet, og indfoerelse af mere demokrati i civilsamfundet hos partnerlandene omkring Middelhavet. Man oensker ogsaa at forbedre ungdommens beskaeftigelsesmuligheder for paa denne maade at faa den bedre integreret i lokalsamfundene og i sammenslutninger for unge.

Programmet har to hovedlinjer for samarbejdet: udveksling af unge mellem flere lande samt arbejdsaktiviteter paa frivilligt grundlag. Programmet omfatter ogsaa forskellige tilskyndelses-, igangsaettelses- og ledsageforanstaltninger, som har til formaal at give udvekslingen den bedst mulige kvalitet og det hoejest mulige deltagelsesniveau (korte kurser, ungdomsinformation, studiebesoeg, stoette til oprettelse af landsdaekkende ungdomsraad, og samarbejde om undersoegelser af unges forhold).

Ved ivaerksaettelsen af programmet baserer man sig paa de erfaringer, man har gjort i forbindelse med EF-programmet Ungdom for Europa, med bistand fra det faglige bistandsbureau under Sokrates-programmet. I samtlige 12 deltagerlande skal der udpeges koordinatorer til at varetage programmet i samarbejde med de forskellige europaeiske koordineringsinstanser, og herunder ogsaa kontaktnettet for de enkelte medlemslandes "Ungdom for Europa"-organisationer.

Programmet blev den 25. november 1998 forelagt Euro-Middelhavsudvalget, hvor det fik opbakning fra de 27 partnere. Det ivaerksaettes i begyndelsen af 1999. Siden 1995 har man gennem "Ungdom for Europa"-programmet haft mulighed for at stoette projekter, der involverer unge fra Faellesskabet og dettes partnerlande, med et aarligt beloeb paa ca. 1 millioner euro, og allerede i 1996 udsendtes der flere unge frivillige som led i et tiltag med sigte paa en europaeisk frivillig tjeneste.

(1) EFT C 386 af 11.12.1998, s. 100.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3255/98 af Eryl McNALLY til Kommissionen. Overførsel af folkepension mellem medlemsstater



EF-Tidende nr. C 207 af 21/07/1999 s. 0043



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3255/98 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (28. oktober 1998) Om: Overfoersel af folkepension mellem medlemsstater Kan Kommissionen oplyse, hvilke planer, der er under udarbejdelse, for at personer fra de enkelte medlemsstater kan overfoere deres folkepension til en anden medlemsstat, hvor de har bopael? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn (15. december 1998) I artikel 10 i Raadets forordning nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger paa arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Faellesskabet,(1) er det fastlagt, at invalide- eller alderspensioner samt pensioner som foelge af arbejdsulykker, der gives i henhold til lovgivningen i én eller flere medlemsstater, ikke maa nedsaettes, aendres, ophaeves, tilbagekraeves eller konfiskeres, alene fordi modtageren bor i en anden medlemsstat end den, hvor den ansvarlige institution for udbetalingen af pensionen befinder sig. Denne bestemmelse gaelder direkte i alle medlemsstaterne i Faellesskabet og det europaeiske oekonomiske samarbejdsomraade (EOES). (1) En ajourfoert version er blevet offentliggjort i EFT L 28 af 30.1.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3676/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Daphne-programmet

Antallet af tilfaelde af misbrug og seksuel udnyttelse af boern samt vold mod kvinder, bl.a. i form af tvangsprostitution, er steget i Europa i de seneste aar. Daphne-initiativet tager sigte paa at bekaempe vold mod kvinder og boern i EU med koordinerede foranstaltninger paa europaeisk plan. Man vil goere offentligheden opmaerksom paa seksuelt misbrug af kvinder. Midlerne er isaer beregnet paa ikke-statslige organisationer, fordi disse ofte har bedre adgang til ofrene.

Den 10.-11. november 1998 blev der forelagt Europa-Parlamentet et projekt til bekaempelse af den vold, unge udsaettes for paa grund af deres seksuelle tilboejeligheder, og projektet vil blive finansieret via Daphne-initiativet.

Kommissionen bedes derfor besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvor mange af Daphne-programmets projekter vedroerer behovet for beskyttelse paa grund af seksuel tilboejelighed?

2. Hvor store beloeb ydes der til saadanne projekter, og af hvilke ikke-statslige organisationer bliver disse projekter tilrettelagt?

3. Hvorledes begrunder Kommissionen, at saadanne projekter medtages inden for rammerne af Daphne-programmet, hvormed der oprindeligt blev taget sigte paa bekaempelsen af misbrug af seksuel udnyttelse af boern samt vold mod kvinder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(25. januar 1999)

Kommissionen deler det aerede medlems bekymring over problemerne med vold og pornografi, der gaar ud over boern i Europa, og over den udbredte vold mod kvinder. Den er ogsaa bekymret over den vold, der udoeves overfor minoriteter og grupper, der er ofre for diskrimination.

1. Kommissionen stoettede som led i Daphne-programmet baade i 1997 og i 1998 et projekt med sigte paa at bekaempe vold mod unge homoseksuelle.

2. Det finansielle bidrag var i de to aar paa henholdsvis 36 192 ECU og 41 762 ECU. Den ikke-statslige organisation, der medvirkede i disse to projekter, var Azione Gay e Lesbica (tidligere "Arcigay Arcilesbica - Firenze").

3. Sigtet med Daphne-programmet, saaledes som det er vedtaget af Parlamentet og gennemfoeres af Kommissionen, er at bekaempe alle former for vold mod boern, unge og kvinder. 40 % af de projekter, der blev stoettet gennem programmet i 1997, vedroerte udelukkende seksuel vold, mens 60 % helt eller delvis vedroerte ikke-seksuel vold.

I Daphne-programmet laegges der ogsaa vaegt paa bekaempelse af vold mod grupper, der udsaettes for diskrimination. Artikel 13 i Amsterdam-traktaten tager sigte paa at "bekaempe forskelsbehandling paa grund af koen, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering". Ud fra samme intentioner stoetter Daphne-programmet projekter, der bidrager til at bekaempe vold mod kvinder, etniske og religioese minoriteter, handicappede, aeldre, boern og homoseksuelle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3509/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Raadet

(25. november 1998)

Om: Levnedsmiddel-, veterinaer- og plantesundhedskontrol og tilsyn

Der henvises til Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg om levnedsmiddel-, veterinaer- og plantesundhedskontrol og tilsyn (KOM(98) 0032) og til forhandlingerne inden for WTO med henblik paa at skabe ligevaegt i frihandelen paa internationalt plan. Kan Raadet bl.a. under hensyntagen til det sundheds- og sikkerhedsmaessige aspekt bestraebe sig saa aktivt som muligt for at fastholde Den Europaeiske Unions kontrolpolitik og faa den accepteret af det internationale samfund, for paa denne maade at imoedegaa de problemer, der foelger af liberaliseringen af samhandelen paa levnedsmiddel-, veterinaer- og plantesundhedsomraadet?

Svar

(9. marts 1999)

Raadet erindrer om, at det under droeftelserne om Agenda 2000 har fastlagt dels den europaeiske landbrugsmodel, dels den holdning, der skal indtages under de fremtidige WTO-forhandlinger for at beskytte denne model.

Raadet mener isaer, at Den Europaeiske Union skal bestraebe sig paa at faa opfyldt en dobbelt maalsaetning inden for WTO: for det foerste skal Europa fortsat have mulighed for at udvikle et landbrug, der er i overensstemmelse med dets saeregenheder og som opfylder meget hoeje kvalitets- og sikkerhedsnormer; desuden skal samhandelen paa landbrugsomraadet og liberaliseringen af markederne indgaa i en kontekst, der indebaerer, at man paa internationalt niveau anerkender de bindende krav, europaeiske landbrugere og landbrugsprodukter er underlagt.

Den levnedsmiddel-, veterinaer- og plantesundhedskontrol, som det aerede parlamentsmedlem naevner, er omfattet af denne generelle holdning.

Raadet vil naturligvis gaa frem efter ovennaevnte retningslinjer, naar det skal forberede de fremtidige WTO-forhandlinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3650/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Instrumenter for stoette til investeringer i tredjelande (initiativudtalelse)

Vil Kommissionen under henvisning til Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EF-instrumenter til stoette for investeringer i tredjelande oplyse, om den agter at placere instrumenterne for stoette til investeringer i tredjelande inden for rammerne af en global strategi, der paa én gang integrerer de aedle samarbejdsprincipper, de sociale standarder og miljoestandarderne og EU's egne legitime interesser hvad angaar gensidighed, beskaeftigelse og konkurrencedygtighed?

Agter Kommissionen at goere denne strategi til genstand for en politisk meddelelse indeholdende forslag til specifikke foranstaltninger til sikring af gennemsigtighed, kohaerens og koordinering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(4. februar 1999)

1. Ifoelge Kommissionen er de forskellige instrumenter til stoette for investeringer i tredjelande udtryk for den vifte af kontraktmaessige forbindelser, som Faellesskabet har indgaaet med sine samarbejdspartnere, og for dets politiske prioriteringer i de forskellige dele af verden. Instrumenterne er selvfoelgelig blevet udarbejdet paa forskellige tidspunkter, og de afspejler den udvikling, der har vaeret i Faellesskabets forbindelser til de enkelte regioner. I instrumenterne tages der desuden hensyn til de saerlige oekonomiske og sociale forhold, der goer sig gaeldende i de paagaeldende regioner, og til Faellesskabets forskellige geopolitiske prioriteringer. Ved hjaelp af disse faktorer kan man forklare stoerstedelen af de aabenlyse uoverensstemmelser mellem de enkelte instrumenter.

Instrumenterne er dog blevet udarbejdet efter faelles vaerdier omfattende politiske, oekonomiske og sociale forhold. Kommissionen garanterer, at alle de aktioner, der finansieres ved hjaelp af de forskellige instrumenter, overholder de internationale standarder inden for social-, miljoe-, beskaeftigelses- og udviklingsspoergsmaal, og at de desuden er til fordel for Faellesskabets virksomheder. I forbindelse med de allerede eksisterende instrumenter tages der hoejde for, at de skal fremme en baeredygtig vaekst og et klima, der oeger investeringerne, hvilket skyldes et oenske om at lette overgangen til markedsoekonomi og at fremme de europaeiske investeringer i de nye markeder.

I praktisk sammenhaeng er det Kommissionens hensigt regelmaessigt at foere tilsyn med, hvordan instrumenterne fungerer, ud fra et oenske om at standardisere de administrative procedurer og at undgaa proceduremaessige forskelle i forbindelse med stoetten til tredjelande. Dette var netop et af hovedformaalene med den nylige oprettelse af den faelles tjeneste for faellesskabsstoette til ikke-medlemslande (SCR).

2. Kommissionen har derfor ikke til hensigt at foreslaa en ensartet strategi for investeringsstoette til tredjelande, som kunne anvendes inden for alle omraader. Det forhindrer naturligvis ikke, at Kommissionen som enkeltinstitution sikrer den noedvendige transparens og konsekvens.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3584/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Finansiering af programmer for psykosocial stoette til studerende med saerlige behov paa de graeske universiteter

Ud over de almindelige problemer med de oevrige jaevnaldrende studerende stilles studerende med saerlige behov over for andre saerlige vanskeligheder, fordi de paa grund af deres handicap ikke kan deltage aktivt i universitetets daglige liv, hvilket foerer til en stadig stoerre social marginalisering.

Hvis der blev oprettet raadgivningskontorer paa de graeske universiteter med henblik paa direkte psykosocial stoette til de studerende, og navnlig studerende med saerlige behov, ville dette vaere til stor hjaelp og stoette, og Kommissionen bedes derfor oplyse, om det er muligt at finansiere programmer for psykosocial stoette til studerende og i givet fald via hvilke af de eksisterende programmer?

Svar afgivet af Pádraig Flynn paa Kommissionens vegne

(5. februar 1999)

Den Europaeiske Socialfond stoetter aktioner, som styrker og forbedrer almen og faglig uddannelse i maal 1-omraader, og som fremmer integration af personer, som er uden for arbejdsmarkedet (Raadets Forordning (EOEF) 2084/93(1)).

Med hensyn til den graeske EF-stoetteramme er det de operationelle programmer "Undervisning og faglig grunduddannelse" og "Bekaempelse af social udelukkelse fra arbejdsmarkedet", der er rettet mod ovennaevnte maal.

Hvad angaar studerendes mobilitet inden for rammerne af programmerne Socrates og Erasmus er udgifter til psykosocial stoette til studerende, som kommer fra andre medlemsstater, stoetteberettigede udgifter jaevnfoer de respektive kontrakter mellem Kommissionen og de universiteter, der modtager stoette.

(1) EFT L 193 af 31.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2991/98

af Angela Sierra González (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Fremtiden for den saerlige forsyningsordning for De Kanariske OEer

Som Kommissionen vil vide, har den saerlige forsyningsordning, som gaelder for De Kanariske OEer i kraft af forordning 191/91(1), samt det saerlige program for De Kanariske OEer som foelge af deres afsides beliggenhed og oekarakter (Poseican) siden deres indfoerelse undergaaet en vis udvikling med henblik paa opfyldelsen af deres formaal, nemlig at kompensere for det hoeje prisniveau, der skyldes de lange afstande til forsyningsmarkederne.

Der har imidlertid kunnet konstateres talrige mangler i forvaltningen af denne noedvendige ordning, som maa afhjaelpes i fremtiden.

Der er bl.a. tale om foelgende:

- den illoyale konkurrence fra visse subsidierede importprodukter over for tilsvarende kanariske produkter, som paa grund af deres hoejere produktionsomkostninger og mangelen paa en priskompensation, der kunne ligestille dem med de foerstnaevnte, faar svaert ved at klare sig (det drejer sig bl.a. om mejeriprodukter, koed, vin m.m.);

- den faldende stoette til visse produkter og den heraf foelgende fordyrelse af forbrugerpriserne og den industrielle forarbejdning;

- den manglende kontrol med udligningsordningen, hvilket har medfoert talrige tilfaelde af bedrageri fra aktoerernes side.

Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at rette op paa denne situation i de kommende aar samt med hensyn til reformen af ordningen generelt?

Mener den ikke, at det haster med at faa reformeret de foranstaltninger under den saerlige forsyningsordning, som skader den lokale produktion og hindrer dens udvikling?

Svar afgivet af Franz Fischler paa Kommissionens vegne

(23. november 1998)

Kommissionen har for nylig hos en ekspert udefra bestilt en evalueringsrapport vedroerende landbrugsdelen af Poseican-programmet, som ventes faerdiggjort i loebet af de kommende maaneder. Desuden er Kommissionen nu sammen med de spanske myndigheder ved at udarbejde en analyse af de foranstaltninger, der er gennemfoert i forbindelse med programmets landbrugsdel. Paa basis af konklusionerne af dette arbejde vil Komissionen forelaegge Parlamentet og Raadet en rapport med forslag til de tilpasningsforanstaltninger, der eventuelt maatte vise sig at vaere noedvendige for bedre at naa maalsaetningerne for Poseican-programmet. Det aerede parlamentsmedlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-327/98 fra Souchet(2).

(1) EFT L 20 af 26.1.1991, s. 32.

(2) EFT C 304 af 20.10.1998.