ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3000/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Arkaeologiske fund og smugling i FYROM

Ifoelge oplysninger, der blev forelagt under det internationale symposium om det antikke Makedonien i Thessaloniki i oktober 1996, har man gjort utallige fund, der stammer fra 13.- 11. aarhundrede foer Kristi, i grave fra den mykenske periode i to begravelsespladser i naerheden af Skopje. Endvidere er der gjort tusinder af arkaeologiske fund under ulovlige udgravninger i omraader ved Gevgelija og Skopje, som man derpaa har solgt i udlandet.

Da spoergsmaalet vedroerer beskyttelsen af den graeske og naturligvis ogsaa den europaeiske kulturarv, bedes Kommissionen give foelgende oplysninger:

1. Kan EU tage initiativ til beskyttelse af mindesmaerker og fund i omraadet ved Skopje?

2. Hvilke foranstaltninger vil den ivaerksaette med henblik paa anholdelse og eksemplarisk straf af de personer, der driver ulovlig handel med graesk kultur i omraadet ved Skopje og i dalen ved Axios-floden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (9. januar 1997)

Det tilkommer foerst og fremmest det enkelte tredjeland at traeffe de foranstaltninger, der er noedvendige af hensyn til bevarelsen af dets kulturarv. Der kan sikres en yderligere beskyttelse ved hjaelp af internationalt samarbejde. Der kan i denne sammenhaeng naevnes Unidroit-konventionen af juni 1995 om international tilbagelevering af stjaalne eller ulovligt eksporterede kulturgenstande. Denne konvention, som allerede er undertegnet af flere medlemsstater og tredjelande (der er ingen oplysning om, at denne konvention er undertegnet af Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien), men endnu ikke er traadt i kraft, vil yde et vigtigt bidrag til beskyttelsen af de nationale skatte, som tilsammen udgoer menneskehedens kulturarv.

Mere generelt har Kommissionen som led i det operationelle Phare-program for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien for 1997 planlagt en raekke projekter, som med tiden vil udbygge den kapacitet, som myndighederne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien ligger inde med, naar det drejer sig om forvaltning af kulturarven. Der er tale om faglig bistand og ekspertbistand til Kulturministeriet, oprettelse af en faellesfond med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til fremme af kunsten, stoette til oprettelse af et nationalt center til bevarelse af fresker og ikoner og faglig bistand til Instituttet til Bevarelse af Monumenterne i Ohrid.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2959/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Ophaevelse af interventionsprisen i den faelles markedsordning for olivenolie

Har Kommissionen i forbindelse med reformen af den faelles markedsordning for olivenolie planer om at ophaeve interventionspriserne?

Er Kommissionen bekendt med, at en saadan beslutning ville have en alvorlig og direkte indflydelse paa landbrugernes udbytte?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2953/96, E-2954/96, E-2955/96, E-2956/96, E-2957/96, E-2958/96, E-2959/96, E-2960/96, E-2961/96, E-2962/96 og E-2964/96 (26. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige valgmuligheder i forbindelse med reformen af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil saa hurtigt som muligt blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems bemaerkninger og spoergsmaal vedroerende beskaeftigelse, interventionsstoette til virkelig produktion, stoette pr. trae, forbrugsstoette, kvalitet, miljoevirkning og de specifikke problemer i Spanien og nogle af landets producentregioner.

Det ville ikke vaere korrekt at kommentere de forskellige valgmuligheder for reform detaljeret paa dette stadium, men det kan gentages, at den nye faelles markedsordning skal vaere gennemsigtig, enkel, let at kontrollere og rettes effektivt mod producenterne.

Kommissionen laegger stor vaegt paa kvalitet og er af den opfattelse, at ligegyldigt hvilken mulighed der vaelges, vil medlemsstaterne og regionerne have en vigtig rolle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2828/96 af Honor Funk (PPE) til Kommissionen (16. oktober 1996)

Om: Udviklingen i producentpriserne inden for mejerisektoren og handel med maelkekvoter

Maelkekvoteordningen gaelder indtil aar 2000. Det ansvarlige kommissionsmedlem har bebudet forslag om aendringer inden for mejerisektoren i begyndelsen af 1997. For at man kan bedoemme de kommende foranstaltninger, er det noedvendigt at vurdere virkningerne af reformen fra 1992. Kommissionen bedes derfor oplyse foelgende:

1. Hvilken udvikling er der sket i producentpriserne inden for mejerisektoren i de enkelte medlemsstater siden landbrugsreformen i 1992?

2. Hvor mange maelkekvoter er der aarligt blevet solgt eller bortforpagtet i de enkelte medlemsstater siden produktionsaaret 1992/93, og hvor stor en procentdel udgoer dette af den samlede maelkekvote?

3. Hvilken udvikling er der sket i salgs- og forpagtningspriserne paa maelkekvoter i de enkelte medlemsstater siden produktionsaaret 1992/93?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler P-2828/96 og P-2829/96 (31. oktober 1996)

1. Den pris for maelk med et fedtindhold paa 3,7%, der er blevet betalt til producenten i hver enkelt medlemsstat siden 1992, er foelgende (i national valuta pr. 100 kg):

>TABLE>

2. Ifoelge EF-bestemmelserne overfoeres den disponible referencemaengde paa en bedrift i tilfaelde af salg eller bortforpagtning sammen med bedriften til de producenter, der overtager den. Endvidere kan medlemsstaterne som undtagelse fra dette princip paa visse betingelser give tilladelse til overfoersel af referencemaengder uden tilsvarende overfoersel af jord. Medlemsstaterne giver ikke Kommissionen meddelelse om de foretagne overfoersler med eller uden jord, og Kommissionen raader derfor ikke over de af det aerede medlem oenskede oplysninger. Foelgende maengder er blevet afstaaet midlertidigt (t):

>TABLE>

De medlemsstater, der ikke er medtaget i ovenstaaende oversigt, tillader ikke midlertidige overfoersler.

3. Medlemsstaterne meddeler ikke Kommissionen de af det aerede medlem oenskede oplysninger, og Kommissionen er derfor ikke i stand til at fremkomme med dem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2659/96 af Glyn Ford (PSE) til Raadet (10. oktober 1996)

Om: Rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal

Rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, der er udarbejdet under Europaraadets auspicier, blev aabnet for undertegnelse den 1. februar 1995. Til dato er den blevet undertegnet af omkring 32 lande, men den er endnu ikke traadt i kraft, da kun fire stater har ratificeret konventionen. Tolv EU-medlemsstater har undertegnet konventionen, men ingen har ratificeret den.

Vil Raadet oplyse, hvorfor ingen EU-medlemsstater endnu har ratificeret konventionen? Er Raadet enig i, at det er oenskeligt, at denne konvention traeder i kraft med henblik paa at oege beskyttelsen af saarbare mindretal i mange europaeiske stater? Kan Raadet oplyse, om medlemsstaterne agter at ratificere konventionen i en overskuelig fremtid?

Svar (17. januar 1997)

Som det aerede parlamentsmedlem selv anfoerer, er rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal udarbejdet under Europaraadets auspicier. Raadet er for sin del ikke orienteret om, hvor langt medlemsstaterne er kommet med ratifikationen af konventionen, og ej heller om deres intentioner med hensyn hertil.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2410/96 af Ian White (PSE) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: BSE - alternativ teori om organiske phosphorkoncentratinsekticider som aarsag

1. Det fremgaar af nylige rapporter vedroerende forsoeg i De Forenede Stater, at det ikke er lykkedes at inducere BSE i kvaeg ved at udsaette det for materiale fra scrapieinficerede faar ad baade foedevejen og ved cerebral indgift. Hvilke detaljerede videnskabelige beviser kan der fremlaegges for at underbygge paastanden om, at den autoreaktive prion, der er skyld i BSE, er opstaaet i faars nervesystem snarere end som foelge af en genotoksisk skade paa koeers eget prionprotein saaledes som anfoert i den alternative teori om, at BSE skyldes organiske phosphorkoncentratinsekticider?

2. Hvorledes er det muligt at slaa fast, at den autoreaktive prion, der er skyld i BSE, stammer fra faar, saaledes som det er blevet fremfoert, og at den ikke kan vaere en mutant af koeers eget prionprotein?

3. Der foreligger beviser for, at organiske phosphorkemikalier potentielt baade er teratogene (giver fosterskader) og mutagene, og det vides, at mutationskraefter skaber prionrelaterede betingelser. Hvilke undersoegelser er der paa denne baggrund foretaget af teorien om, at mutation foraarsaget af organiske phosphorkoncentrater er den egentlige aarsag til BSE?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (23. oktober 1996)

1.& 2. Oprindelsen af bovin spongiform encephalopati (BSE) er fortsat uklar. Ifoelge den videnskabelige raadgivning, Kommissionen har modtaget, findes der for oejeblikket ingen definitive oplysninger, paa grundlag af hvilke det kan godtgoeres, om sygdommen stammer fra scrapie hos faar eller har sin oprindelse hos kvaeg. Paa grundlag af de foreliggende oplysninger er det ikke muligt at afvise nogen af disse hypoteser. Hvis sygdommen stammer fra kvaeg, findes der ingen beviser for, at dens forekomst haenger sammen med nogen bestemt faktor.

3. Da BSE foerst blev anerkendt, ivaerksattes en intensiv epidemiologisk undersoegelse for at afgoere, hvilke faktorer der indgik i overfoerslen af den. Anvendelse af landbrugskemikalier, herunder organiske phosphorkemikalier, var blandt de undersoegte faktorer. Der blev imidlertid ikke paavist nogen signifikant forbindelse mellem udsaettelse for disse kemikalier og udvikling af BSE. Sygdommen forekom hos dyr, som ikke havde vaeret udsat for organiske phosphorforbindelser og forekom ikke hos stoersteparten af de dyr, der havde vaeret udsat for disse kemikalier, baade i Det Forenede Kongerige og andre steder.

Den areal- og tidsmaessige forekomst af BSE tyder paa en udbredt epidemi med en faelles kilde. Det er usandsynligt, at denne er blevet foraarsaget af en enkelt mutation, som har et enkelt udgangspunkt, hvorfra den spredes langsomt.

Endvidere henviser Kommissionen til sit svar paa skriftlig forespoergsel P-1454/96 ((EFT C 345 af 15.11.1996 )) fra Peter Skinner om organiske chloriders og phosphaters indvirkning paa landarbejdernes og forbrugernes sundhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2765/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og subsidiaritetskontrol

Den irske europaminister og raadsformand Gay Mitchell understregede i sin tale i Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spoergsmaal den 25. september 1996, at der paa regeringskonferencen er stor modstand mod at oprette nye organer eller institutioner, hvor de nationale parlamenter skal udoeve en kollektiv funktion, bl.a. i forbindelse med subsidiaritetskontrol.

Burde formandskabet paa den baggrund ikke foreslaa at styrke de nationale parlamenters rolle ved at give hvert af dem vetoret i subsidiaritetsspoergsmaal? En saadan reform forekommer logisk, eftersom hvert enkelt folk bedst kan bedoemme, hvilke noejagtige befoejelser det mener at have overfoert til Faellesskabet ved traktatens ratificering.

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2765/96, E-2766/96, E-2767/96, E-2768/96, E-2769/96, E-2770/96, E-2771/96, E-2772/96, E-2773/96, E-2774/96, E-2775/96 og E-2776/96 (30. januar 1997)

Det er ikke Raadets opgave at udtale sig om de forskellige forslag, der er under behandling paa regeringskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2752/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Sierra Leone

Hvor meget giver EU i bistand til Sierra Leone, og kan Kommissionen opstille en statistik over, hvad bistanden bliver brugt til, og hvordan den formidles (dvs. gennem NGO'er eller regeringen)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Pinheiro (15. november 1996)

Faellesskabsbistanden til Sierra Leone ydes i alt vaesenligt i henhold til Lomé-konventionens bestemmelser. Bistanden via 7. europaeiske udviklingsfond (1990-1995) androg 77 mio. ECU. Desuden har Sierra Leone i samme tidsrum modtaget stoette fra strukturtilpasningsfaciliteten (12 mio. ECU), Stabex-overfoersler (omkring 11 mio. ECU) til daekning af indtaegtstab i kaffe- og kakaosektoren, humanitaer bistand (16,4 mio. ECU siden 1993) og foedevarehjaelp (Verdensfoedevareprogrammets regionale operationer).

Med undtagelse af den humanitaere bistand og foedevarehjaelpen bliver stoerstedelen af gavebistanden kanaliseret via regeringen. De vaesentligste projekter, der er blevet finansieret via 7. europaeiske udviklingsfond, har drejet sig om infrastruktur (genopbygning af veje og stroemforsyning), udvikling af landdistrikter (landbrug, vandforsyning, kloakering og mikroprojekter) og faglig bistand. Der er ogsaa blevet ydet stoette til afholdelse af valg i februar og marts 1996.

Paa grund af de seneste aars usikkerhed i Sierra Leone er der blevet lagt stadig stoerre vaegt paa de ikke-statslige organisationers (NGO) rolle og aktiviteter. Gennem faellesskabsmidlerne til humanitaer bistand (over 6 mio. ECU alene i 1996) er der blevet ydet bistand til NGO'er til medicin, foedevarer, husly og sundhedspleje for at hjaelpe disse med at lette lidelserne for tusinder af fordrevne befolkningsgrupper. NGO'erne vil forsat spille en vigtig rolle i Sierra Leone, da hjaelpen er koncentreret mindre om noedhjaelp og mere om genbosaettelse, genopbygning og udvikling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2680/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Belgiens manglende overholdelse af direktivet om kvaliteten af drikkevand

Den faktiske gennemfoerelse af direktiv 80/778/EOEF ((EFT L 229 af 30.8.1980, s. 11. )) om kvaliteten af drikkevand har opvist store mangler for Belgiens vedkommende. Det oenskes oplyst, hvordan situationen er i oejeblikket.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2680/96, E-2681/96 og E-2682/96 (29. november 1996)

Det er umuligt for Kommissionen at redegoere naermere for situationen for oejeblikket med hensyn til gennemfoerelsen af Raadets direktiv 80/778/EOEF, foer den har modtaget og efterproevet de enkelte medlemsstaters beretninger om drikkevandsdirektivets gennemfoerelse for treaarsperioden 1993 - 1995. Rapporten om direktivets gennemfoerelse forventes offentliggjort i loebet af 1997.

Dog skal det bemaerkes, for saa vidt angaar overtraedelser, at der er blevet indledt en enkelt overtraedelsesprocedure mod henholdsvis Belgien, Tyskland og Det Forenede Kongerige vedroerende dette direktiv, og at sagen har naaet at komme for Domstolen, saadan som det fremgaar af den oversigt, der er vedfoejet som bilag til Collin's udkast til betaenkning, der er udarbejdet paa Europa-Parlamentets miljoeudvalgs vegne, vedroerende den foreslaaede revision af drikkevandsdirektivet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3437/96 af Rinaldo Bontempi (PSE) til Kommissionen (27. november 1996)

Om: Uretmaessigt detacherede tjenestemaend og/eller for mange tjenestemaend i Kommissionens Personaleudvalg

Som led i den sociale dialog med tjenestemaendenes fagforeninger indroemmer Kommissionen de til Personaleudvalget valgte repraesentanter visse lettelser.

Navnlig er det saadan, at et vist antal valgte repraesentanter detacheres til Personaleudvalget og/eller til dets lokale afdelinger.

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange tjenestemaend der i oejeblikket er detacheret til Personaleudvalget, og/eller hvor mange der er detacheret til dets lokale afdelinger?

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange tjenestemaend der, selv om de har afsluttet deres mandat i Personaleudvalget og/eller i dettes lokale afdelinger, venter paa at vende tilbage til stillinger i tjenestegrenene? Hvor laenge har de ventet, og af hvilke aarsager vender de ikke tilbage til tjenestegrenene, selv om Kommissionen i forbindelse med hvert eneste nye budget erklaerer at have brug for nye stillinger?

Kan Kommissionen oplyse, af hvilke aarsager den har forfremmet tjenestemaend, bl.a. tjenestemaend paa lederniveau, der laenge har vaeret detacheret uretmaessigt (da de ikke laengere er valgt til Personaleudvalget)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (20. december 1996)

For at lette personaleudvalgets arbejde stiller Kommissionen en raekke tjenestemaend til raadighed for udvalgets lokale afdelinger og for det centrale personaleudvalg. Det noejagtige antal afhaenger af tjenestestedet og af, hvor mange tjenestemaend og oevrige ansatte der repraesenteres.

Foelgende tjenestemaend er detacherede:

- i det centrale personaleudvalg: formanden (1), naestformaendene (6), sekretaeren (1) og personalerepraesentanter med tjenestested uden for Unionen (2)

- i personaleudvalgets lokale afdeling i Bruxelles: formanden (1), naestformanden (1) og sekretaeren (1)

- i personaleudvalgets lokale afdeling i Luxembourg: formanden (1), naestformanden (1) og sekretaeren (1)

- i personaleudvalgets lokale afdeling i Ispra: formanden (1) og naestformanden (1) i halvdelen af deres arbejdstid, sekretaeren (1) heltids.

Alle de tjenestemaend, hvis mandat som formand, naestformand eller sekretaer for en af personaleudvalgets lokale afdelinger eller for det centrale personaleudvalg er udloebet, er blevet reintegreret i de generaldirektorater, de kom fra.

Hvad angaar personalerepraesentanternes forfremmelse, understreger Kommissionen, at der gaelder samme kriterier herfor som for personalet som helhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2892/96 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Kontrol med hormoner i koed

Mener Kommissionen, at programmet for stikproeveudtagning af restkoncentrationer, som foretages af tredjelande, der er opfoert paa listen over lande, der har tilladelse til at eksportere frisk koed til Den Europaeiske Union, giver tilstraekkelig garanti med hensyn til beskyttelse af de europaeiske forbrugeres sundhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. december 1996)

Kontrollen af den garanti, som tredjelande giver med hensyn til restkoncentrationer i fersk koed, der eksporteres til Faellesskabet, bygger paa tre punkter.

Hvert tredjeland har siden 1989 skullet forelaegge en plan for kontrol i form af laboratorieanalyse, og denne plan vurderes af medlemsstaterne. Planen sammenlignes med resultaterne af det foregaaende aars analyser, og om noedvendigt anmodes der om aendringer.

Kontrolbesoeg paa stedet goer det muligt at kontrollere gennemfoerelsen af planen og de foranstaltninger, de nationale myndigheder traeffer i tilfaelde af positive resultater. Kommissionen har mulighed for at traeffe og har i oevrigt allerede truffet beslutninger over for tredjelande, hvor der er konstateret visse mangler.

Endelig kontrollerer medlemsstaterne kvaliteten af koedet ved importen og gennemfoerer laboratorieanalyser som led i den fysiske kontrol ved graensekontrolstederne. I flere aar har medlemsstaterne ikke givet Kommissionen meddelelse om positive tilfaelde, hvor kontrollen har afsloeret uregelmaessigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3269/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det italienske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2653/96 af Jacques Donnay (UPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Teknisk kontrol med handelsskibe

En bedre sikkerhed inden for soetransport af varer er betinget af den tekniske kontrol af skibene i hver enkelt havn.

Det har imidlertid vist sig, at denne kontrol gennemfoeres paa forskellig vis i Unionens havne.

Hvad goer Kommissionen for at sikre en effektiv kontrol i samtlige unionslande og undgaa, at forskelligartede kontrolmetoder skaber konkurrencefordrejninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (21. november 1996)

I juni 1995 vedtog Raadet sit direktiv nr. 95/21/EF ((EFT L 157 af 7.7.1995, s. 1. )) om haandhaevelse over for skibe, der anloeber Faellesskabets havne og sejler i farvande under medlemsstaternes jurisdiktion, af internationale standarder for skibes sikkerhed, for forureningsforebyggelse samt for leve- og arbejdsvilkaar om bord (det saakaldte 'havnestatskontroldirektiv'). Medlemsstaterne skal vedtage de noedvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv senest den 30. juni 1996 og straks underrette Kommissionen herom.

Formaalet med direktivet er at opstille faelles kriterier for havnestatens kontrol med skibe og at harmonisere fremgangsmaaderne ved inspektion og tilbageholdelse med henblik paa at forbedre overholdelsen af international lovgivning og af relevant faellesskabslovgivning om sikkerhed til soes, om beskyttelse af havmiljoeet og om leve- og arbejdsvilkaar om bord paa skibe, uanset hvilke flag de foerer.

Kommissionen vil naturligvis paa naert hold overvaage direktivets omsaettelse i praksis for at sikre sig, at det haandhaeves paa effektiv og ensartet vis af samtlige medlemsstater; hvis det aerede medlem har noeje bevis for de anliggender, der naevnes i hans forespoergsel, bedes han stille det til raadighed.