SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1590/01

af Frank Vanhecke (TDI) til Rådet

(1. juni 2001)

Om: Cypern-spørgsmålet

Ergün Olgun, repræsentant for den tyrkisk-cypriotiske præsident Rauf Denktash, advarede under sit besøg i Bruxelles i slutningen af april 2001 i vendinger, der ikke var til at misforstå, mod en optrapning af den latente tyrkisk-græske konflikt på øen Cypern, hvis Europa fulgte den overenskomst op, som EU's stats- og regeringschefer var nået frem til under topmødet i Helsinki i december 2000, og ikke betragtede opdelingen af øen som en hindring for dens medlemskab af EU (jf. European Voice af 3. maj 2001).

Ergün Olgun, som er talsmand for den tyrkisk-cypriotiske regering, henviste til de uoverskuelige følger, såfremt tiltrædelsesforhandlingerne med Cypern fortsættes, uden at der føres officielle forhandlinger med den tyrkisk-cypriotiske regering.

1. Har Rådet reageret på disse klare trusler fra tyrkisk-cypriotisk side?

2. Hvilket standpunkt indtager Rådet til FN's forslag om at skabe en føderation på Cypern, selv om den tyrkisk-cypriotiske regering har forkastet dette forslag?

3. Hvilke skridt agter Rådet at tage i de følgende seks måneder med henblik på at fremme genforeningen af den opdelte ø?

4. Finder Rådet det ikke ønskeligt, at man undgår enhver form for tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet, indtil dette land har bragt sin illegale besættelse af den nordlige del af Cypern til ophør?

Svar

(27. november 2001)

Tyrkiet og tyrk-cyprioterne kan ikke være i tvivl om EU's holdning til Cypern-spørgsmålet. Det vil ikke være hensigtsmæssigt for Rådet at reagere, hver gang en tyrk-cypriot fremkommer med sine synspunkter. Rådet minder generelt om den holdning, som Det Europæiske Råd har indtaget i Cypern-spørgsmålet, især på mødet i Helsingfors (jf. punkt 9 a) og b) i formandskabets konklusioner) og på mødet i Nice (jf. punkt 56 i formandskabets konklusioner). Nødvendigheden af en løsning på Cypern-problemet på grundlag af FN's generalsekretærs bestræbelser og det ønskelige i et forenet Cyperns tiltrædelse af EU hvilket også vil være i Tyrkiets egen interesse er i øvrigt blevet gjort klart for dem ved mange andre lejligheder.

FN's generalsekretær fremsatte mundtlige bemærkninger i november sidste år som basis for de videre drøftelser mellem parterne. EU støtter kraftigt FN's generalsekretærs løbende bestræbelser på at finde en samlet løsning på Cypern-problemet, men har ikke kommenteret indholdet af de mundtlige bemærkninger.

EU vil fortsat presse på for at få Tyrkiet til at tilskynde tyrk-cyprioterne til at genoptage drøftelserne med FN's generalsekretær og til at støtte ham, så den proces, der begyndte i december 1999, kan bringes til en vellykket afslutning. Den politiske dialog på sidste møde i Associeringsrådet EU-Tyrkiet den 26. juni 2001 gav Rådet og Kommissionen endnu en lejlighed til at fremsætte dette synspunkt.

Tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet kan først begynde, når Tyrkiet har opfyldt de politiske forpligtelser, der følger af Københavnskriterierne, som præciseret i tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet af 8. marts 2001. Hvad angår Cypern nævner tiltrædelsespartnerskabet under Forstærket politisk dialog og politiske kriterier følgende som en prioritet på kort sigt (2001) for Tyrkiet: kraftig støtte i overensstemmelse med konklusionerne fra Helsingfors og i sammenhæng med den politiske dialog til FN's generalsekretærs bestræbelser på at bringe processen til en vellykket afslutning og finde en samlet løsning på Cypern-problemet, som nævnt i punkt 9 a) i konklusionerne fra Helsingfors.

Det præciseres i tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet, at der skal tages yderligere skridt til at opfylde Københavnskriterierne og især ske fremskridt med hensyn til at gennemføre de specifikke prioriteter i tiltrædelsespartnerskabet i 2001. Det Europæiske Råd anførte i den forbindelse på sit møde i Göteborg, at tiltrædelsespartnerskabet er hovedhjørnestenen i førtiltrædelsesstrategien for Tyrkiet.