ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2629/98

af Arie Oostlander (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Kvaliteten af maelkeprodukter fra nederlandske mejerier, som der kan ydes tilskud til inden for rammerne af EU's skolemaelksordning

I hvilken udstraekning opfylder maelkeprodukter fra nederlandske mejerier, som f.eks. chokolademaelk, kaernemaelk og youghurtdrinks, de af Kommissionen udarbejdede kvalitetsnormer for maelkeprodukter, der kan ydes tilskud til inden for rammerne af EU's skolemaelksordning?

Er disse ikke omfattet, hvilke produkter opfylder da ikke Kommissionens kvalitetsnormer, og i hvilken udstraekning?

Hvis disse produkter opfylder kvalitetsnormerne, vil Kommissionen da offentliggoere dette, saaledes at skolerne i hvert fald faar mulighed for at vaelge mellem et mindre udvalg af mejeriprodukter?

Svar afgivet af Franz Fischler paa Kommissionens vegne

(18. september 1998)

I EU-bestemmelserne om stoette til uddeling af maelk og visse mejeriprodukter til elever i skoler og undervisningsanstalter noejes man med at fastsaette, hvilke produktkategorier der kan ydes stoette til. Man siger ikke noget om, hvilke kvalitetsnormer disse produkter skal opfylde. De horisontale bestemmelser om kvaliteten af de mejeriprodukter, der bringes paa markedet, gaelder saaledes ogsaa i forbindelse med skolemaelksprogrammet. Paa baggrund heraf kan man antage, at ingen af de mejeriprodukter, som de nederlandske mejerier fremstiller, boer udelukkes fra programmet af kvalitetsmaessige aarsager.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3014/98

af Paul Lannoye (V) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Echelon-systemet

Den interimsrapport, STOA offentliggjorde i januar 1998, bekraefter, at der findes et Echelon-system, hvorved USA ved hjaelp af et telekommunikationsnetvaerk via Vortex-satellitterne kan opfange alle meddelelser, der sendes i Den Europaeiske Union pr. telefon, fax eller e-mail.

Fra velinformerede kilder har vi erfaret, at Kommissionens formand til de oeverste ansvarlige i institutionen har rundsendt et dokument, der advarer om faren for at Kommissionens meddelelser opfanges.

Kan Kommissionen bekraefte denne oplysning? Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe inden for rammerne af sine befoejelser for at beskytte institutioner, virksomheder og personer i Unionen mod enhver form for politisk og oekonomisk spionage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(6. november 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-1039/98 fra Nel B.M. Van Dijk(1), E-1049/98 fra Nel B.M. Van Dijk(2), E-1306/98 fra Christina Muscardini m.fl.(3), E-1429/98 fra Daniela Raschhofer(4), E-1776/98 fra Lucio Manisco(5) og E-1987/98 fra Nikitas Kaklamanis(6).

(1) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 55.

(2) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 54.

(3) EFT C 402 af 22.12.1998, s. 109.

(4) EFT C 50 af 22.2.1999, s. 35.

(5) EFT C 50 af 22.2.1999, s. 90.

(6) EFT C 13 af 18.1.1999, s. 130.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3387/98 af Diemut THEATO til Kommissionen. Generel udvælgelsesprøve af 14. september 1998



EF-Tidende nr. C 118 af 29/04/1999 s. 0188



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3387/98 af Diemut Theato (PPE) til Kommissionen (17. november 1998) Om: Generel udvaelgelsesproeve af 14. september 1998 Kommissionen bedes i forbindelse med denne udvaelgelsesproeve goere detaljeret rede for udgifterne for de enkelte poster ved proevens gennemfoerelse. Desuden bedes Kommissionen forelaegge en opstilling efter hhv. EU-medlemsland og de byer, hvor proeven fandt sted. Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (14. december 1998) Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2439/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Undtagelser fra forordning 2408/92 for afsidesliggende oeomraader i Graekenland

Som svar paa min forespoergsel for nylig om stoette til urentable og tabgivende luftruter til afsidesliggende oeer meddelte den ansvarlige kommissaer, at Graekenland ikke havde anmodet om en undtagelse fra artikel 92, stk. 2, litra a, i forordning EOEF 2408/92(1).

I betragtning af, at den graeske transportminister og Olympic Airways' ledelse har foert droeftelser med Kommissionen i Bruxelles i den foregaaende uge hovedsageligt om statsstoette til Olympic Airways, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Var et af de emner, der blev droeftet, finansiel udligning for beflyvning af luftruter, som er blevet gjort til "en forpligtelse til offentlig tjeneste" i Graekenland i overensstemmelse med artikel 4 i forordning EOEF 2408/92 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Faellesskabet?

2. Mener Kommissionen fortsat, at Olympic Airways af regeringen forpligtes til at opretholde smaa urentable forbindelser mellem fastlandet og de graeske oeer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(30. september 1998)

Under de droeftelser, der fandt sted mellem Kommissionen og den graeske regering, inden man traf afgoerelsen af 29. juli 1998, i henhold til hvilken der paa ny blev givet groent lys for statsstoette til Olympic Airways, kom man ikke ind paa spoergsmaalet om finansiel kompensation for uoekonomiske forbindelser i mindre maalestok mellem fastlandet og de graeske oeer. Indtil nu har Kommissionen ikke modtaget nogen oplysninger om forpligtelser til offentlig tjenester i Graekenland i medfoer af bestemmelserne i artikel 4 i Raadets forordning (EOEF) 2408/92 af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Faellesskabet(2).

En af de betingelser, Kommissionen har fastsat for godkendelsen af stoetten, er, at der ikke bliver tale om statslige indgreb i forvaltningen af Olympic Airways, hvilket igen betyder, at selskabet - da der ikke foreligger forpligtelse til offentlig tjeneste paa disse flyruter - kan beflyve de graeske oeer efter eget oenske og paa grundlag af kommercielle hensyn.

(1) EFT L 240 af 24.8.1992, s. 8.

(2) EFT L 240 af 24.8.1992, s. 8.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2800/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. september 1998)

Om: Mangelfuld konservering af Parthenon-skulpturerne i British Museum

I henhold til presseforlydender er der i en vis periode sket uoprettelige skader paa Parthenon-skulpturerne i British Museum som foelge af uacceptable konserveringsmetoder i den paagaeldende periode.

I betragtning af, at Akropolis og de dertil hoerende skulpturer udgoer en del af Europas kulturarv, der anerkendes som saadan i traktaten, vil Kommissionen da tilskynde den britiske regering til at acceptere, at internationale eksperter foretager en undersoegelse af de skader, som Parthenon-skulpturerne har lidt paa British Museum?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(30. september 1998)

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at Akropolis' Parthenon og dets skulpturer udgoer en integrerende og uvurderlig del af den europaeiske kulturarv og arkitektoniske arv. Det er helt indlysende i den aand og sammenhaeng, at Kommissionen siden 1983 hvert aar har ydet finansiel bistand til beskyttelse, bevaring og restaurering af Akropolis-monumenterne.

Kommissionen er ikke i besiddelse af nogen officielle oplysninger om paastaaede skader paa Parthenon-skulpturerne i British Museum som foelge af "utraditionelle" konserveringsmetoder.

Som det aerede medlem ved, handler Kommissionen ud fra subsidiaritetsprincippet og paa basis af EF-traktatens artikel 128, som giver Kommissionen befoejelse til at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne om bevarelse og praesentation af kulturarven, og den er rede til at stoette et initiativ som foreslaaet af det aerede medlem, forudsat at det fremlaegges af begge de beroerte myndigheder i forening, dvs. British Museum og de graeske arkaeologiske myndigheder inden for rammerne af Raphael-programmet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2526/98

af Graham Watson (ELDR) til Raadet

(1. september 1998)

Om: Politisk undertrykkelse i Burma

Da det militaere diktatur i Burma har begaaet talrige grusomheder mod det burmesiske folk og befolkningen i landet lever i stor fattigdom paa trods af en overflod af naturlige ressourcer, hvilke foranstaltninger agter Raadet da at traeffe?

Kan Raadet anbefale indfoerelse af oekonomiske og finansielle sanktioner mod den burmesiske regering?

Svar

(16. november 1998)

Raadet er fortsat dybt bekymret over de stadige overgreb mod menneskerettighederne og manglen paa demokratiske fremskridt i Burma/Myanmar. Regimets seneste skaerpelse af restriktionerne og det oegede tryk paa den demokratiske opposition er saerligt foruroligende og er blevet fordoemt af EU.

EU har ved mange lejligheder, senest den 26. oktober 1998, fremsat staerke offentlige erklaeringer, hvori den beklager menneskerettighedssituationen og det manglende demokrati i Burma/Myanmar. Under 54. moede i FN's Menneskerettighedskommission forelagde Den Europaeiske Union en resolution, der udtrykte kritik af menneskerettighedssituationen i Burma, og som blev vedtaget den 20. april 1998. EU har desuden gentagne gange opfordret den burmesiske regering til at indlede en reel dialog med alle demokratiske oppositionspartier.

EU har desuden regelmaessige kontakter med ASEAN-landene vedroerende Burma/Myanmar og opfordrer dem kraftigt til at laegge oeget pres paa SPDC-regimet.

Raadet besluttede den 26. oktober 1998 at forlaenge den faelles holdning vedroerende Burma, som det fastlagde den 28. oktober 1996(1), og som indeholder en raekke restriktive foranstaltninger over for Burma og de burmesiske myndigheder, med endnu seks maaneder. Det har ogsaa besluttet at styrke denne faelles holdning ved at forbyde udstedelse af transitvisa og ved at udvide forbuddet mod udstedelse af visa til ogsaa at omfatte burmesiske turistmyndigheder (idet det sikres, at forbuddet finder noeje anvendelse paa alle medlemmer af Raadet for Fred og Udvikling (SPDC) og militaerpersoner samt disses familiemedlemmer). Raadet er ligeledes enigt med Aung San Suu Kyi i, at det i den nuvaerende situation er uhensigtsmaessigt, at turister besoeger Burma. Raadet har ogsaa overvejet muligheden af oekonomiske og finansielle sanktioner mod Burma men har endnu ikke truffet beslutning herom. Det boer dog i den forbindelse naevnes, at tvangsarbejdet i landet har vaeret aarsag til EF's beslutning om ikke laengere at lade Burma/Myanmar vaere omfattet af den faelles praeferenceordning.

(1) EFT L 287 af 8.11.1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2064/98

af Anne André-Léonard (ELDR) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: ECVAM (European Center for the Validation of Alternatives - Europaeisk Center for Validering af Alternative Metoder)

Mandatet som direktoer for ECVAM er kun blevet forlaenget i to aar, medens dette normalt er fastsat til en periode paa fem aar.

Risikerer en saadan afgoerelse fra visse myndigheders side ikke at bringe denne institutions fremtid i fare?

Endvidere synes mandatet paa to aar at vaere utilstraekkeligt til at gennemfoere langvarige valideringsundersoegelser. I videnskabelige kredse vil centret kun komme til at nyde begraenset trovaerdighed.

I oejeblikket omfatter ECVAM meget kendte eksperter inden for validering af alternative metoder. Det ville vaere beklageligt at skulle undvaere deres kompetence og derved bringe selve denne organisations eksistens i fare.

Vil Kommissionen give oplysninger om, hvordan situationen ser ud?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2697/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Flysikkerhed

Faellesskabslovgivningen stiller krav om oprettelse af et uafhaengigt nationalt organ til forebyggelse af og efterforskning i flyuheld. Oprettelsen af et saadant organ betragtes som et af de mest effektive midler til virkeliggoerelse af de opstillede maal.

Ifoelge et EF-direktiv er oprettelsen af organet obligatorisk, men Italien har stadig ikke efterkommet kravet, selv om den fri konkurrence mellem luftfartsselskaberne har gjort behovet for et organ, der er uafhaengigt af politiske interesser, endnu stoerre, netop fordi hensynet til sikkerhed boer veje tungere end alt andet.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke medlemsstater der endnu ikke har opfyldt kravene, og om den ikke finder det noedvendigt at rette en beslutsom henstilling i saa henseende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(9. oktober 1998)

Seks medlemsstater (Belgien, Graekenland, Frankrig, Italien, OEstrig og Portugal,) har endnu ikke tilendebragt omsaetningsprocessen til national lovgivning af Raadets direktiv 94/56/EF af 21. november 1994 om fastlaeggelse af de grundlaeggende principper for undersoegelse af flyhavarier og flyhaendelser inden for civil luftfart(1).

Kommissionen har allerede fremsendt begrundede udtalelser til disse medlemsstater og vil inden aarets udgang beslutte sig for, om det er noedvendigt at indbringe dem for Domstolen.

(1) EFT L 319 af 12.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2825/98

af Robert Evans (PSE) til Kommissionen

(11. september 1998)

Om: Orangutang-krisen i Indonesien

Er Kommissionen bekendt med kravet om en indsats for at bevare orangutangerne, som Environmental Investigation Agency Limited har fremsat?

Er Kommissionen enig i, at det er noedvendigt at gennemfoere de tiltag, der er omhandlet i dokumentet, og vil Kommissionen vaere rede til at bidrage til gennemfoerelsen af disse tiltag ved at goere bistanden til landet afhaengig heraf?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(1. oktober 1998)

Kommissionen er ikke bekendt med opfordringen til en indsats for at bevare organgutangerne. Den takker det aerede medlem for at have gjort den opmaerksom paa rapporten og er rede til paa et senere tidspunkt at besvare spoergsmaal vedroerende de anliggender, der er omtalt i rapporten.

I mellemtiden skal Kommissionen henvise til sit svar paa skriftlig forespoergsel E-1852/98 fra Muscardini(1), hvad angaar finansiering af projekter for bevarelse af orangutanger.

(1) EFT C 402 af 22.12.1998, s. 161.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3408/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(17. november 1998)

Om: Pensioneringsvilkaar for piloter og assisterende flypersonale

Den italienske regering har for nylig haevet aldersgraensen for pensionering for piloter og assisterende flypersonale. De nye bestemmelser synes ikke i tilstraekkelig grad at tage hensyn til de saerlige gener, der er forbundet med at arbejde inden for luftfarten saasom forstyrrelse af soevnrytmen, indaanding af toer og ozonfyldt luft samt udsaettelse for kosmiske straaler svarende til tre gange den maengde, som medarbejdere i roentgenlaboratorier udsaettes for. AArelange gener af denne art er skyld i, at den gennemsnitlige levealder for flypersonale er meget lavere end for befolkningen som helhed. I oejeblikket er det imidlertid ikke muligt at faa adgang til fyldestgoerende videnskabelige data paa omraadet, bl.a. fordi de undersoegelser, som luftfartsselskaberne har foretaget, ikke formidles til arbejdstagerne og fagforbundene.

Vil Kommissionen paa denne baggrund oplyse foelgende:

1. Findes der oplysninger og undersoegelser paa omraadet, udarbejdet af Kommissionen?

2. Findes der direktiver eller andre akter vedroerende pensionsbehandling af flypersonalet?

3. Hvilke retningslinjer foelger de andre EU-medlemslande paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pàdraig Flynn

(21. december 1998)

1. Kommissionen raader ikke over videnskabelige data eller undersoegelser om denne kategori af arbejdstageres forventede levealder, og der findes intet specifikt direktiv om deres pensionsordninger.

2. Medlemsstaterne kan paa omraadet social sikring frit fastsaette deres egen politik vedroerende tilrettelaeggelse og drift af sociale sikringsordninger, naar blot de respekterer faellesskabsretten paa omraadet ligebehandling af maend og kvinder (artikel 119 i EF-traktaten, Raadets direktiv 79/7/EOEF af 19. december 1978 om gradvis gennemfoerelse af princippet om ligebehandling af maend og kvinder med hensyn til social sikring(1) og Raadets direktiv 86/378/EOEF af 24. juli 1986 om gennemfoerelse af princippet om ligebehandling af maend og kvinder inden for de erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger(2), som aendret ved direktiv 96/97/EF(3) samt ordningen for vandrende arbejdstageres sociale sikring(4). Foelgelig kan medlemsstaterne frit fastsaette piloters og andet flyvende personales pensionsalder, naar blot de ovennaevnte faellesskabsregler overholdes.

3. I spoergsmaalet om tendenser og retningslinjer i de oevrige medlemsstater offentliggoer Kommissionen i en generel kontekst sammenlignende tabeller om de sociale sikringsordninger (Missoc), men disse omtaler ikke specifikt piloter eller andet flypersonale.

(1) EFT L 6 af 10.1.1979.

(2) EFT L 225 af 12.8.1986.

(3) EFT L 46 af 17.2.1997.

(4) Forordning (EOEF) 1408/71 og 574/72 (ajourfoert ved forordning (EF) 118/97 - EFT L 28 af 30.1.1997).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2971/98

af Franz Linser (NI) til Raadet

(28. september 1998)

Om: Finansiering og gennemfoerelse af projektet "Brennerbasistunnel"

Dr. Einem, formand for Raadet (transport) understregede den 1. september 1998 i Europa-Parlamentets Udvalg om Transport og Turisme, at det ikke for oejeblikket er noedvendigt med bygning af Brennerbasistunnelen.

1. Med hvilke argumenter begrunder Raadet denne holdning?

2. Hvorledes forestiller Raadet sig en fremtidig finansiering af dette projekt?

3. a) Hvorledes er situationen vedroerende projektet med hensyn til tilkoerselsstraekningerne paa italiensk territorium?

b) Er der igangsat planlaegningsarbejder i Italien?

c) I bekraeftende fald, er der allerede gennemfoert geologiske undersoegelser og proeveboringer?

d) I benaegtende fald, hvornaar kan der regnes med paabegyndelse af planlaegningsarbejdet?

4. a) Hvorledes er situationen vedroerende projektet med hensyn til tilkoerselsstraekninger paa tysk territorium?

b) Er der ivaerksat planlaegningsarbejder i Tyskland?

c) I bekraeftende fald, er der allerede gennemfoert geologiske undersoegelser og proeveboringer, o.l.?

d) I benaegtende fald, hvornaar kan der regnes med paabegyndelse af planlaegningsarbejdet?

Svar

(7. december 1998)

Der erindres om, at projektet "Hoejhastighedstog/kombitransport nord-syd, Nuernberg-Erfurt-Halle/Leipzig-Berlin, Brenner-aksen Verona-Muenchen" indgaar i projekterne til beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet(1), som Det Europaeiske Raad i Essen tillagde saerlig betydning. Opfoelgningen af arbejdet med det transeuropaeiske net og af disse projekter henhoerer under Kommissionens kompetence.

(1) EFT L 228 af 9.9.1996, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1592/98

af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: "Taurus"-bankens konkurs

Jeg er blevet orienteret om, at EU led et tab ved den litauiske "Taurus"-banks konkurs i 1995/1997.

1. Hvilket beloeb havde EU deponeret i denne bank? I hvilket omfang er det lykkedes at tilbagesoege EU-penge? Hvilket beloeb maa anses som uerholdeligt?

2. Hvorfor blev denne bank valgt som EU's bankforbindelse? Hvem baerer ansvaret for denne afgoerelse? Hvilke konsekvenser vil Kommissionen drage af denne sag? Efter hvilken procedure udvaelges banker som EU-bankforbindelse?

3. Har der vaeret andre sager, hvor Kommissionen maatte konstatere, at en EU-bankforbindelse er kommet i oekonomiske vanskeligheder? Hvilke sager var der i bekraeftende fald tale om, og hvilke finansielle tab medfoerte de?

4. Underkastes banker, der kan handle som EU-bankforbindelse, en saerlig kontrol? Hvordan foregaar denne kontrol i bekraeftende fald? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy

(12. juni 1998)

Kommissionen valgte ikke Tauras-banken som bankforbindelse og deponerede ikke EF-midler i den paagaeldende bank. Foelgelig vil Faellesskabet ikke miste midler som et resultat af Tauras' konkurs.

Det aerede medlem maa henvise til brugen af provenuet af Faellesskabets makrofinansielle bistand til Letland i november 1992. En detaljeret analyse af denne transaktions gennemfoerelse er indeholdt i den beretning om den makrofinansielle bistand til tredjelande, som Raadet forelaegger Parlamentet en gang om aaret(1).

Den makrofinansielle bistand, der blev ydet til Letland inden for rammerne af landets arrangement med Den Internationale Valutafond, antog form af et EF-laan til Letlands centralbank. Dette er et suveraent laanearrangement, der er garanteret af Republikken Letland.

Paa grund af saerlige omstaendigheder paa det tidspunkt, hvor denne bistand blev ydet, fik de lettiske myndigheder tilladelse til at videreudlaane midlerne til udvalgte lokale banker. Videreudlaanene er en finansiel transaktion mellem de lettiske myndigheder, og alle risici forbundet med videreudlaan paahviler den lettiske stat. Det er paa denne baggrund, at de lettiske myndigheder den 29. august 1995 besluttede at laane Tauras-bank 17 mio. ECU. Denne transaktion har dog ingen konsekvenser for EF's krav over for Letland. Faellesskabets laan til Letland har vaeret noeje overholdt, og Kommissionen forventer ingen problemer med betalingen af renter og afdrag paa laanet i fremtiden.

(1) KOM(98) 3 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3054/98

af John Cushnahan (PPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Manchester United

Hvad agter Kommissionen at goere for at sikre, at BSkyB's paataenkte erhvervelse af Manchester United ikke er i modstrid med EU's konkurrencepolitik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(4. november 1998)

BskyB's paataenkte koeb af fodboldklubben Manchester United er ikke omfattet af EF's lovgivning om fusionskontrol (Raadets forordning (EOEF) 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser(1), som aendret ved Raadets forordning (EF) 1310/97 af 30. juni 1997(2)), da koebet ikke udgoer en fusion med faellesskabsdimension. Det foreslaaede koeb opfylder saaledes ikke omsaetningskravet i forordningens artikel 1.

Det er derfor i princippet den nationale konkurrencelovgivning og de nationale procedurer, der finder anvendelse paa det paataenkte koeb, som vil blive undersoegt af de britiske myndigheder.

(1) EFT L 257 af 21.9.1990.

(2) EFT L 180 af 9.7.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2272/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Forstaerkning af kystvejsbroen i Southport

Kan Kommissionen bekraefte, at der er ivaerksat en undersoegelse af Sefton-kystvejsprojektet som optakt til en eventuel artikel 169 - procedure for at fastslaa, om projektet indebaerer en opgradering af vejen uden den miljoevurdering, der er paakraevet i henhold til naturtypedirektivet for at undgaa negative foelger for Sefton-kystomraadet, som foreslaas udpeget til saerligt bevaringsomraade?

Har de relevante britiske myndigheder reageret paa denne undersoegelse?

Vil Kommissionen i benaegtende fald goere sin indflydelse gaeldende for at sikre, at der sker en afklaring snarest muligt, eftersom projektet paaregnes paabegyndt i september 1998?

Er Kommissionen enig i, at det vil vaere hensigtsmaessigt enten at standse arbejdet forinden, hvis projektet er ulovligt, eller, hvis projektet ikke er ulovligt, at sikre, at arbejdet kan paabegyndes uden risiko for et retsligt efterspil?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(17. september 1998)

Kommission er bekendt med beskyldningerne om de britiske myndigheders formodede overtraedelse af nogle bestemmelser i direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1), i forbindelse med forstaerkningen af Sefton-kystvejsbroerne.

Kommission er i faerd med at behandle sagen, og den har kontaktet de britiske myndigheder. Kommissionen afventer Det Forenede Kongeriges svar.

Angaaende det aerede medlems tredje spoergsmaal, har Kommissionen ansvaret for at overvaage, at traktatens bestemmelser og de heraf afledte foranstaltninger gennemfoeres korrekt af medlemsstaterne. Finder Kommissionen, at en medlemsstat ikke har overholdt en forpligtelse, der paahviler den i henhold til denne traktat, kan Kommissionen indlede en procedure efter EF-traktatens artikel 169. Kommissionen har dog ikke bemyndigelse til at standse arbejdet i en medlemsstat, medens sagen afgoeres.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992.