ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1196/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Giftigt og farligt affald paa Westwick-losseplads, Canvey, Essex

Er Kommissionen bekendt med de potentielle sundhedsrisici, der er forbundet med, at der, inden der fandtes kontrolbestemmelser paa omraadet, blev deponeret giftigt og farligt affald paa lossepladsen i Westwick paa Canvey Island, Essex? Har Kommissionen til hensigt at undersoege dette problem, herunder mulighederne for forurening af de tilstoedende kystfarvande, og kan Kommissionen noejagtigt oplyse, hvilke aspekter af EF-retten, der finder anvendelse ved sanering af en saadan affaldsplads, og hvilke europaeiske stoetteprogrammer, der kunne inddrages i finansieringen af dette arbejde?

Supplerende svar afgivet af Ritt Bjerregaard paa Kommissionens vegne (21. november 1996)

I forlaengelse sit svar af 11. juli 1996 kan Kommissionen nu give det aerede medlem foelgende yderligere oplysninger:

Det vides, at lossepladsen i Westwick paa Canvey Island, Essex, modtog industri- og husholdningsaffald mellem 1935 og 1972, hvorefter pladsen blev lukket. Deponeringsvirksomheden var derfor indstillet, inden direktiv 75/442/EOEF ((EFT L 194 af 25.7.1975. )) og 76/464/EOEF ((EFT L 129 af 18.5.1976. )) traadte i kraft.

Westwick-lossepladsen er ikke genstand for specifik overvaagning fra den engelske miljoestyrelse, men i henhold til afsnit 84(2) i loven om vandressourcer fra 1991 har styrelsen pligt til at overvaage forureningen i kontrollerede vandomraader (herunder floder og havet op til tre mil fra kysten). Rutinekontrol skulle vaere tilstraekkelig til at afsloere, om forurening af Themsen eller kystvande kunne tilskrives denne losseplads. Den engelske miljoestyrelse (og inden da floddepartementet) har ikke dokumentation for, at de kontrollerede vandomraader er forurenet af Westwick-lossepladsen.

Med hensyn til eventuel oprensning af omraadet vil det aerede medlem vide, at EF-budgettet ikke indeholder oeremaerkede midler til finansiel stoette til arbejde af denne art.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2626/96 af Ulf Holm (V) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Initiativ til begraensning af tobaksrygning

I USA har Bill Clinton indledt en storstilet indsats for at begraense tobaksrygning. Den 23. august blev der praesenteret en ny tobakslov, som indebaerer strengere regler for tobaksreklamer og -salg. I loven forbydes bl.a. reklamer inden for en afstand paa 300 meter fra skoler, og desuden skal reklamerne vaere i sort-hvid og uden billeder. Koebere under 27 aar skal legitimere sig for at kunne koebe tobaksvarer. Dette har til formaal at afholde boern og unge fra at begynde med at ryge. Allerede tidligere har de fleste delstater indfoert staerke beskyttelsesforholdsregler for folk, som ikke vil udsaettes for roeg paa arbejdspladsen.

1. Er Kommissionen paa nuvaerende tidspunkt i gang med at udarbejde forslag, som tilsigter en begraensning af tobaksrygningen i EU?

2. Er det foreneligt med reglerne i det indre marked, at enkelte medlemsstater af sundhedsmaessige aarsager indfoerer totalforbud mod tobaksreklamer samt aldersgraenser for koeb af tobaksvarer, saa laenge disse regler gaelder samtlige fabrikanter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. november 1996)

Begraensning af tobaksrygning paa faellesskabsplan er primaert koncentreret i »Europa mod kraeft«-programmet. Parlamentets og Raadets afgoerelse om den tredje handlingsplan ((EFT L 95 af 16.4.1996. )) for en kraeftforebyggende faellesskabsindsats identificerer forebyggelse af rygning som et prioriteret omraade, eftersom en tredjedel af alle kraefttilfaelde skyldes rygning. I Faellesskabet skoennes det, at tobaksrygning er aarsag til 500.000 doedsfald om aaret. Kommissionen giver derfor under gennemfoerelsen af handlingsplanen for kraeftbekaempelse spoergsmaalet om forebyggelse af rygning en fremskudt plads.

I spoergsmaalet om tobaksreklamer vil det vaere det aerede medlem bekendt, at Kommissionens aendrede forslag om dette ((EFT L 129 af 21.5.1992. )) for tiden droeftes i Raadet. Hensigten med dette forslag er at fjerne handelshindringer paa det indre marked, herunder saadanne hindringer, som nationale forbud mod reklamer kan give anledning til. Kommissionen er forpligtet til i henhold til artikel 100(a) i EF-traktaten at tage et hoejt beskyttelsesniveau som udgangspunkt for sine forslag om sundhed, sikkerhed, miljoe- og forbrugerbeskyttelse. Derfor indeholder det paagaeldende forslag et naesten fuldstaendigt forbud mod tobaksreklamer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2541/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (8. oktober 1996)

Om: Groenbogen om brugsmodelbeskyttelse i det indre marked

Enkle og forstaaelige regler for de erhvervsdrivende fremmer den nyskabende aktivitet, sikrer en effektiv beskyttelse af opfindelserne, oplyser samtidig konkurrenterne om den nye udvikling paa det tekniske omraade og sikrer offentliggoerelsen af beskyttede opfindelser. Paa denne maade oeges de europaeiske firmaers konkurrencedygtighed, og man forfoelger det indre markeds primaere maalsaetninger: frie varebevaegelser og en konkurrence, der er fri for fordrejninger.

Vil Kommissionen overveje muligheden af, at en centraliseret EU-myndighed eller europaeisk myndighed spiller en aktiv rolle med hensyn til bistand, raadgivning og stoette til virksomhederne, navnlig SMV'er, inden for rammerne af de nationale procedurer for ansoegning om registrering af brugsmodelbeskyttelse, og mulighederne for at anvende det digitale edb-sprog paa patentsystemet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti paa skriftlige forespoergsler E-2541/96, E-2542/96 og E-2543/96 (30. oktober 1996)

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at enkle og forstaaelige regler for de erhvervsdrivende fremmer den nyskabende aktivitet, sikrer en effektiv beskyttelse af opfindelserne og aabner mulighed for, at alle kan informeres herom. Kommissionen offentliggjorde i juli 1995 en groenbog om brugsmodelbeskyttelse i det indre marked ((Dok. KOM(95) 370. )). I tilknytning hertil blev der gennemfoert en omfattende hoering af interesserede parter, og i oktober 1996 vedtog Parlamentet Anoveros Trias de Bes' betaenkning om sagen. Inden Kommissionen foreslaar en brugsmodelordning, agter den at droefte sagen yderligere, isaer med repraesentanter for de erhvervssektorer, der beroeres mest direkte af tekniske innovationer. Det vil i den forbindelse ogsaa blive droeftet, hvilke oplysninger om brugsmodeller der skal videregives til handel og industri. I lyset af naerhedsprincippet er en myndighed paa EU-plan ikke noedvendigvis bedst egnet til at besvare de enkelte virksomheders spoergsmaal, som ofte vil vaere af national, regional eller lokal karakter.

Kommissionen kender de forslag, som det aerede medlem fremsaetter med hensyn til indholdet af en eventuel fremtidig lovgivning om brugsmodeller. Allerede i forbindelse med droeftelserne af Anoveros Trias de Bes' betaenkning har Kommissionen - primaert under droeftelserne heraf i Parlamentets udvalg - givet udtryk for, at den stoetter disse forslag.

Patentretten i Europa er allerede harmoniseret i vid udstraekning. Der er sket en tydelig tilnaermelse af de enkelte nationale patentsystemer, efter at medlemsstaterne alle har tiltraadt den europaeiske patentkonvention fra 1993 og aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPs-aftalen). Som det imidlertid fremgaar af groenbogen om brugsmodelbeskyttelse i det indre marked, undersoeger Kommissionen i oejeblikket, hvilke muligheder der er for at supplere patentretten med en saerlig lovgivning for brugsmodeller, da tekniske opfindelser ofte kan beskyttes hurtigere og enklere ved en brugsmodelbeskyttelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2520/96 af Fernand Herman (PPE) til Kommissionen (25. september 1996)

Om: Sort arbejde i Kommissionen

Avisen »Le Soir« har den 3. og 4. august 1996 under navnet G. Dewarichet offentliggjort en artikel med titlen »Sort arbejde i Kommissionen«, som afsloerer en fuldstaendig ulovlig praksis paa personaleomraadet. GD IX og den kompetente kommissaer skulle vaere blevet orienteret om sagen.

Der skulle vaere blevet sendt en skrivelse til Kommissionens formand Jacques Santer, uden at denne skulle have givet svar herpaa. Kan Kommissionen bekraefte eller dementere afsloeringerne i denne artikel? Kan den - hvis den beklageligvis maa bekraefte dem - oplyse, hvad den har gjort eller vil goere for at saette en stopper for denne ulovlige praksis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (3. december 1996)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2814/96 fra Raymonde Dury ((Se side 81 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2489/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (25. september 1996)

Om: Kontrol med udgifter

Hvad angaar kontrollen med udgifterne, har Europa-Parlamentet i forskellige beslutninger talt for en styrkelse af Revisionsrettens indsats for at bekaempe bedrageri samt for et samarbejde med de nationale revisionsretter.

Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen foreslaa med henblik paa at naa disse maal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (8. november 1996)

Kommissionen er ikke bemyndiget til at fremsaette forslag vedroerende Revisionsrettens rolle og funktion. I forbindelse med regeringskonferencen er Revisionsretten kommet med aendringsforslag til EF-traktaten. Disse tager sigte paa at oege respekten om Revisionsrettens nuvaerende rettigheder og kompetenceomraader.

Artikel 188.C.3 i EF-traktaten behandler forholdet mellem Revisionsretten og de nationale kontrolinstitutioner.

Rettens rolle i forbindelse med bekaempelse af bedrageri er beskrevet i institutionens seneste beretning ((EFT C 303 af 14.11.1995. )). Det understreges i denne beretning, at hovedansvaret for forebyggelse, paavisning og efterforskning af svig paahviler medlemsstaterne og Kommissionen.

Kommissionen og Revisionsretten har etableret et naert samarbejde om bedrageribekaempelse og er blevet enige om at forstaerke den indbyrdes udveksling af oplysninger. Dette samarbejde omfatter ikke blot udgifterne men ogsaa indtaegterne paa Faellesskabets budget.

Inden for rammerne af programmet for sund og effektiv forvaltning (SEM 2000) forhandles der mellem repraesentanter for medlemsstaterne, Parlamentet og Revisionsretten. To medlemmer af Revisionsretten er personligt blevet opfordret til at deltage i forhandlingerne. Et af de emner, som indtil videre er blevet behandlet, er spoergsmaalet om, hvordan medlemsstaternes medvirken kan oeges uden at forstyrre den interinstitutionelle balance, som reaktion paa kritikken i Revisionsrettens aarsberetning og erklaeringen om regnskabernes oprigtighed.

Kommissionen er paa laengere sigt i faerd med at forbedre koordineringen mellem Kommissionen og medlemsstaterne, navnlig ved bilaterale aftaler (finansprotokoller), som finansinspektoeren har underskrevet med foreloebig otte medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2826/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Doedsulykke paa virksomheden SIA srl. i Viadana (Mantova)

Den 14. september 1996 kostede en arbejdsulykke ingenioer Guido Golino, hoejtstaaende leder af virksomheden SIA srl. i Viadana (Mantova) livet. Sammen med virksomhederne Sadepan Chimica og Sadepan Legno inden for gruppen Mauro Saviola har denne virksomhed i aarevis vaeret genstand for en voldsom polemik om den giftige og usunde produktion og de negative indvirkninger paa miljoeet samt den manglende sikkerhed med hensyn til arbejdsbetingelser. Der er sket fire andre doedsulykker i de seneste otte aar paa disse virksomheder samt en raekke uheld, som varierer fra den ene virksomhed til den anden. Disse virksomheder er i oevrigt samlet i bycentre i Viadana og Cogozzo, om end virksomheden Sadepan Chimica srl. i 1988 af industriministeriet blev klassificeret blandt farlige virksomheder og i en rapport fra regionen Lombardiet i 1991.

Kan Kommissionen oplyse, om ovennaevnte virksomheder har overholdt bestemmelserne i Faellesskabets direktiver om sundhed og sikkerhed paa arbejdspladsen og navnlig rammedirektiv 89/391/EOEF ((EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1. )) og efterfoelgende aendringer, og i hvilken udstraekning disse direktiver er gennemfoert i Italien?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (2. december 1996)

I henhold til artikel 4, stk. 2 i direktiv 89/391/EOEF ((EFT L 183 af 29.6.1989 )) paavirker det medlemsstaterne at sikre en relevant kontrol og overvaagning af gennemfoerelsen af disse bestemmelser. Det paahviler foelgeligt de nationale myndigheder - i dette tilfaelde det italienske arbejdstilsyn - at kontrollere, hvorvidt arbejdsgiverne overholder de nationale gennemfoerelsesbestemmelser for ovennaevnte direktiv.

Kommissionen skal minde det aerede parlamentsmedlem om, at den som led i sit ansvarsomraade sikrer, at medlemsstaterne omsaetter foranstaltningerne i den afledte ret korrekt og effektivt. Saafremt der viser sig at vaere problemer med anvendelsen af de nationale gennemfoerelsesbestemmelser, traeffer Kommissionen i givet fald beslutning om at indlede overtraedelsesprocedurer i henhold til EF-Traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2461/96 af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: Gennemfoerelse af direktiv 94/80/EF i Forbundsrepublikken Tyskland

Ifoelge pressemeddelelse IP/96/615 fra Kommissionen har denne paamindet flere medlemsstater i EU om, at de ikke har gennemfoert Direktiv 94/80/EF ((EFT L 368 af 31.12.1994, s. 38. )) om valgret ved kommunale valg for EU-borgere, der er bosat i en anden medlemstat.

Af hvilke konkrete grunde har Forbundsrepublikken Tyskland faaet en paamindelse i denne sammenhaeng?

Har Kommissionen allerede modtaget en udtalelse fra Forbundesrepublikken Tyskland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (13. november 1996)

Det er korrekt, at Kommissionen i den pressemeddelelse af 9. juli 1996, som det aerede medlem henviser til, opgav Tyskland som en af de medlemsstater, som endnu ikke havde gennemfoert direktiv 94/80/EF. Spoergsmaal om valgret og valgbarhed ved kommunalvalg sorterer under delstaternes kompetence, og disse havde ikke alle paa det paagaeldende tidspunkt truffet de noedvendige foranstaltninger for at bringe deres lovgivning i overensstemmelse med direktivet.

De tyske myndigheder har efterfoelgende meddelt Kommissionen, at samtlige delstater nu har gennemfoert direktivet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1484/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Udviklingen i forbindelse med delprogram 4 for Peloponnes, foranstaltning 2 vedroerende sundhedsinfrastrukturer under den anden faellesskabsstoetteramme

Til foranstaltning 4.2 under regionalprogrammet for Peloponnes er der afsat bevillinger til sundhedsinfrastrukturer, som vedroerer indbyggerne i regionen samt turister. Under foranstaltningen indgaar opfoerelsen af det nye hospital i Kalamata samt udvidelsen af hospitalerne i Tripoli, Sparta og Korinth. Ved fordelingen af bevillingerne blev der afsat 3.547.000 for 1995.

1. Hvad var udnyttelsesgraden for 1995?

2. Hvis der var forsinkelser i forbindelse med udnyttelsen, hvad var saa hovedaarsagerne?

3. Kan der oplyses noget om den konkrete udvikling?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1479/96, E-1480/96, E-1481/96, E-1482/96, E-1484/96 og E-1485/96 (8. november 1996)

Som supplement til svaret af 26. juni 1996 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 126. )) er Kommissionen nu i stand til at give foelgende oplysninger.

For programmet vedroerende sundhed og forsorg under de paagaeldende operationelle programmer er det afsatte budget for 1994 og 1995 paa 72,10 mio. ECU. Den reelle udnyttelse i disse to foerste aar er paa 10,13 mio. ECU. Da programmerne blev indledt i slutningen af 1994, er udnyttelsen i realiteten sket i 1995.

De programmer, der er blevet finansieret som led i denne foranstaltning, vedroerer hovedsagelig store hospitaler, for hvilke programmering, undersoegelser og forberedende arbejder af betydeligt omfang er noedvendige, inden et eventuelt byggeri eller indkoeb af udstyr. Dette forklarer forsinkelsen i udnyttelsen i 1995.

I 1996 er en betydelig del af disse forberedende arbejder blevet afsluttet, og opfoerelsen af visse hospitaler er blevet paabegyndt, og der kan derfor forventes en hurtigere udnyttelse af bevillingerne. Kommissionen foelger meget noeje gennemfoerelsen af denne foranstaltning i de regionale operationelle programmer og i det operationelle program for sundhed og omsorg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2204/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Euro'en i omloeb i den nordfranske by Le Havre

Ifoelge kilder i det franske OEkonomi- og Finansministerium har et fransk eksperiment for nylig gjort det muligt at saette Den Europaeiske Unions faelles valuta, euro'en, i omloeb i den nordfranske by Le Havre i en periode paa to uger.

Med dette eksperiment, som dybest set har haft paedagogisk karakter, har man oensket at goere borgerne bevidste om den faelles valuta.

Kan Kommissionen i betragtning af det interessante og originale ved dette eksperiment oplyse, om den har modtaget detaljerede oplysninger om resultaterne af dette, og om den i lyset af erfaringerne anser det for hensigtsmaessigt at udstraekke eksperimentet til andre omraader og byer i Faellesskabet som en metode til at bevidstgoere borgerne om den faelles valuta, der inden saa laenge skal indfoeres paa Unionens omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (26. september 1996)

Kommissionen er underrettet om forsoeget med at saette euromoenter i omloeb fra den 25. juni til den 9. juli 1996 i byen Le Havre.

Denne paedagogiske foranstaltning gennemfoertes paa initiativ af borgmesteren og Le Havres moentsamlerklub med henblik paa at goere befolkningen fortrolig med den kommende europaeiske moent.

Kommissionen glaeder sig over spontane tiltag af denne art, som for tiden breder sig i de forskellige medlemsstater med euroens indfoerelse i udsigt.

Den foelger opmaerksomt disse tilkendegivelser, som er interessante og opmuntrende forsoeg paa at oplyse og bevidstgoere de europaeiske borgere.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2226/96 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Gennemfoerelse af faellesskabsprogrammet for bekaempelse af fattigdom i Camara de Lobos, Madeira, Portugal

Faellesskabsprogrammet for bekaempelse af fattigdom omfattede blandt de oevrige maalgrupper ogsaa fiskerne i Camara de Lobos paa Madeira i Portugal og deres familier.

Denne befolkningsgruppe, som er forflyttet til et omraade, der ligger afsides, men hvor forholdene er langt bedre end der, hvor den tidligere var bosat, lider under manglen paa handelsinfrastrukturer og den omstaendighed, at der ikke goeres en reel indsats med henblik paa integration i det nye miljoe, hvad angaar naturforhold og sameksistens.

Vi besoegte for nylig dette nye boligkompleks. Kan Kommissionen paa baggrund af det foruroligende fald i ejendommenes og omgivelsernes vaerdi, den fortsatte mangel paa sociale infrastrukturer naesten seks aar efter oprettelsen af programmet for bekaempelse af fattigdom samt de eksplicitte maal for dette program oplyse foelgende, idet den dog ikke behoever at foretage nogen regnskabsmaessig vurdering til trods for, at der er ofret og vil blive ofret store summer:

1. I hvor hoej grad har befolkningen deltaget i at fastlaegge maalsaetningerne? Hvilket lokalt socialt netvaerk er der skabt?

2. Hvor mange udviklingskonsulenter er der blevet uddannet? Hvor mange har faaet tildelt opgaver i forbindelse med projektet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. oktober 1996)

Fiskerne i Câmara de Lobos deltog ikke i Fattigdom 3-programmet (1989-1994). Kommissionen har derfor ikke i sammenhaeng med dette program evalueret nogen form for stoette til denne befolkningsgruppe.

Adressen paa det portugisiske ministerium, som de aerede medlemmer maaske oensker at kontakte, sendes til dem direkte og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1867/96 af Nel van Dijk (V) og Magda Aelvoet (V) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Uddybning af Westerschelde og naturgenopretning

Uddybningen af Westershcelde er blevet udsat, da det nederlandske statsraad har erklaeret den tildelte baggertilladelse for at vaere ugyldig, da der ikke forelaa en miljoegodkendelse. Hvad angaar naturgenopretningen efter skader som foelge af uddybningen, er der fare for en endnu laengere forsinkelse ja endog afblaesning. Paa grund af manglende »social og regionalpolitisk baeredygtighed« har den nederlandske regering udsat afgoerelsen om genopretningsforanstaltningerne indtil videre. ((Memorandum som svar fra ministeren for trafik og offentlige arbejder til Foerstekammeret af 17.5.1996; Foerstekammeret 1995-96, 244451, nr. 234a. )) Regeringen afventer udtalelsen fra »vismandsgruppen«, hvilket kan tage et helt aar, og som ikke giver nogen garanti for den fornoedne baeredygtighed hos befolkningen i Zeeland med hensyn til oversvoemmelse af de inddaemmede arealer, hvilket er den eneste effektive form for naturgenopretning.

Kan Kommissionen i den forbindelse bekraefte, at den ikke vil godkende uddybningen af Westerschelde, medmindre der kompenseres for skaderne paa de i henhold til fulgedirektivet ((Direktiv 79/409/EOEF om beskyttelse af vilde fugle (EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1). )) og habitatdirektivet ((Direktiv 92/43/EOEF m bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7). )) beskyttede naturomraader?

Kan baggeraktiviteterne i henhold til habitatdirektivets artikel 6, stk.3 og 4 paabegyndes, saa laenge det ikke er klart, hvordan og hvornaar der skal kompenseret for naturtabet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (6. september 1996)

Kommissionen har rettet henvendelse til de nederlandske myndigheder for at faa naermere oplysninger om procedurerne for opnaaelse af tilladelse til udfoerelse af uddybningsarbejderne i Westerschelde og om de foranstaltninger, der forventes truffet med henblik paa at forebygge ugunstige foelgevirkninger i denne lokalitet, herunder eventuelle kompensationsforanstaltninger.

Ifoelge de oplysninger, disse myndigheder har tilstillet Kommissionen, skulle en raekke undersoegelser i den forbindelse vaere afsluttet i begyndelsen af 1996. Kommissionen har anmodet om at blive informeret om resultaterne af disse undersoegelser, men har endnu ikke modtaget de paagaeldende oplysninger. Den foelger paa naermeste hold udviklingen i denne sag under hensyntagen til de aspekter, de aerede medlemmer har bragt paa bane.