ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0773/96 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (1. april 1996)

Om: Flere bliver syge af jobbet

Nye tal fra Arbejdsskadestyrelsen i Danmark viser, at antallet af arbejdsbetingede lidelser stiger. Gennem de sidste fem aar er antallet af anmeldte lidelser steget med godt 3.000. De danske loenmodtagere rammes foerst og fremmest af hoere- og hudskader, men ogsaa ryg-, skulder- og nakkeproblemer er dominerende i statistikken. Der er i samme periode sket en stigning i antallet af anmeldte arbejdsulykker.

Er der lavet europaeiske undersoegelser, der viser den samme tendens, og er der europaeisk forskning, der kigger paa aarsagen til stigningen i arbejdsbetingede lidelser? Til sidst, har Kommissionen planer om direktivforslag paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (22. maj 1996)

Kommissionen tillaegger det den allerstoerste betydning at forbedre sikkerheden og sundheden paa arbejdspladsen for at nedsaette antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme.

Siden 1978 har Kommissionen paa dette omraade ivaerksat 4 handlingsprogrammer, hvoraf det fjerde (1996-2000) ((COM(95) 282. )) i oejeblikket droeftes i Raadet.

For statistikkernes vedkommende er de disponible data i medlemsstaterne vedroerende erhverssygdomme og arbejdsulykker paa nuvaerende tidspunkt ikke ensartede, og de kan ikke sammenlignes, og derfor kan de endnu ikke anvendes til strenge tendensanalyser. Derfor er der i 1995 paabegyndt et pilotprojekt for at indsamle data om anerkendte erhvervssygdomme i medlemsstaterne. Der er gennemfoert noget lignende for data om arbejdsulykker.

Det er Kommissionens opfattelse, at den nuvaerende lovgivning paa grundlag af paragraf 118 A i EF-traktaten er tilstraekkelig til at behandle de vigtigste farer for sikkerhed og sundhed under arbejdet. Der er ikke planlagt noget specifikt direktivforslag om de spoergsmaal, det aerede medlem stiller, men Kommissionen vil fortsat holde oeje med udviklingen.

Inden for rammerne af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskabs forskning er der finansieret flere projekter i specifikke sektorer (herunder erhvervssygdomme i huden og erhvervsbetingede knogle- og muskelproblemer), og det samme er tilfaeldet inden for rammerne af Biomed-programmet.

Endelig bemaerkes det, at Det Europaeiske Arbejdsmiljoeagentur i loebet af 1996 vil blive etableret i Bilbao (Spanien), og at Agenturet faar til opgave at forsyne Faellesskabet, medlemsstaterne og andre beroerte kredse med tekniske, videnskabelige og oekonomiske informationer, der kan have nytte for sikkerhed og sundhed under arbejdet, og som vil vaere noedvendige for at prioritere forskellige aktioner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0658/96 af Karl Schweitzer (NI) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Transeuropaeiske net

Kommissionen bedes oplyse, hvilke projekter OEstrig har indgivet i forbindelse med de transeuropaeiske net?

Hvorledes er den noejagtige linjefoering i forbindelse med eventuelle ud- og nybygningsprojekter.

Hvornaar traeffes der formelt afgoerelse om de prioriterede projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (13. maj 1996)

De transportprojekter af faelles interesse, som OEstrig har udvalgt, findes i den faelles holdning (EF) nr. 22/95 om Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet, fastlagt af Raadet den 28. september 1995. Projekterne er angivet paa kort i bilag I og kriterierne for projekterne er anfoert i bilag II til forslaget om retningslinjerne ((EFT C 331 af 8.12.1995. )). Retningslinjerne udgoer en generel referenceramme, mens den noejagtige fastlaeggelse af ruterne finder sted paa nationalt plan. Retningslinjerne er nu til behandling som led i forligsproceduren, og der er enighed om, at Parlamentets og Raadets beslutning skal vedtages inden sommerferien. OEstrig har indsendt anmodninger om finansiel stoette fra 1996-budgettet for de transeuropaeiske transportnet, hovedsagelig til undersoegelser af sektioner af de korridorer, der er udpeget som projekter af almen interesse (Brenner-ruten, Tauern-ruten, Pyhrn-Schober-ruten, Pontebbana-ruten, Donau-ruten, Koralmbahn Graz-Klagenfuhrt), og til projekter vedroerende flytrafikstyring.

Med hensyn til energisektoren er de projekter af faelles interesse, der vedroerer OEstrig, omhandlet i den faelles holdning (EF) nr. 12/95 om et saet retningslinjer for transeuropaeiske net paa energiomraadet ((EFT C 216 af 21.8.1995. )). OEstrig er direkte involveret i to projekter, nemlig anlaeg af en el-transmissionsledning til Italien og forbedring af det eksisterende system af roerledninger fra Rusland via Ukraine til Faellesskabet. Der er bevilget finansiel stoette fra budgettet for de transeuropaeiske energinet til yderligere undersoegelser af den italienske del af el-transmissionsledningen mellem OEstrig og Italien.

Hvad angaar transeuropaeiske telenet er der siden 1993 ivaerksat en raekke foreloebige foranstaltninger med henblik paa udvikling af det tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN) som et transeuropaeisk net. Der er udvalgt projekter paa grundlag af indkaldelser af forslag. I 1995 er der udvalgt to projekter, som omfatter oestrigske virksomheder. Der er tale om projekterne TI2.7, tvaerregional uddannelsesplatform baseret paa Euro-ISDN, og TI2.8, oplysning om ISDN blandt smaa og mellemstore virksomheder. Finansudvalget (telekommunikationsdelen) for de transeuropaeiske net afgav den 20. november 1995 en positiv udtalelse om disse projekter, og den 19. december blev projekterne vedtaget af Kommissionen. I 1996 vil der blive udvalgt projekter paa grundlag af en forslagsindkaldelse, der blev offentliggjort midt i april, og som bygger paa Parlamentets og Raadets beslutning nr. 2717/95/EF om retningslinjer for udvikling af EURO-ISDN (tjenesteintegreret digitalnet) som et transeuropaeisk net ((EFT L 282 af 24.11.1995. )).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1357/96 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Fællesskabsstøtte til foreninger, NGO'er og diverse organisationer



EF-Tidende nr. C 280 af 25/09/1996 s. 0122



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1357/96 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (3. juni 1996) Om: Faellesskabsstoette til foreninger, NGO'er og diverse organisationer Vedroerende budgetpost B7-5040 (miljoe i udviklingslandene) bedes Europa-Kommissionen fremlaegge en fuldstaendig fortegnelse over, hvilke foreninger, NGO'er eller organisationer der har modtaget faellesskabsstoette, samt det noejagtige stoettebeloeb for det senest afsluttede regnskabsaar? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marin (24. juni 1996) Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0740/96 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Faellesskabsinitiativer (ADAPT)

Naar Europa-Kommissionen offentliggoer »bekendtgoerelser om udbud« i De Europaeiske Faellesskabers Tidende i forbindelse med EU-programmer og stoettemuligheder, er fristen for at indgive ansoegninger saedvanligvis to eller tre maaneder. Med hensyn til faellesskabsinitiativet ADAPT, som tager sigte paa de smaa og mellemstore virksomheder, er denne tidsfrist ikke tilstraekkelig for de virksomheder, der ikke har raad til at ansaette ekstra personale til at udarbejde et tilbud.

Agter Kommissionen derfor at forlaenge perioden mellem offentliggoerelsen af »bekendtgoerelser om udbud« og fristen for indgivelse af forslag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. april 1996)

Indkaldelse af bud i forbindelse med faellesskabsinitiativet ADAPT varetages udelukkende af de myndigheder i medlemsstaterne, der er ansvarlige for den Europaeiske Socialfond. Der foretages saaledes ingen indkaldelse af bud paa faellesskabsplan, og der er derfor heller ingen meddelelser i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Kommissionen har et snaevert samarbejde med medlemsstaternes myndigheder om koordinering af tidsplanen for saadanne indkaldelser af bud. I 1995 (den foerste indkaldelse i forbindelse med ADAPT) afsatte de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne gennemsnitligt 3,5 maaned (ultimo maj - medio september 1995). Parterne er p.t. ved at planlaegge den naeste indkaldelse af bud i 1997, og i denne forbindelse er alle parter indforstaaet med, at der skal afsaettes tilstraekkelig tid til udarbejdelse af bud, - ikke mindst af hensyn til de smaa og mellem store virksomheder. Der endnu ikke er fastlagt en endelig tidsplan, men det aktuelle forslog gaar ud paa at afsaette fire maaneder mellem offentliggoerelsen af indkaldelse af bud og sidste frist for indsendelse af bud. Desuden overvejes en raekke aendringer af udvaelgelsesproceduren med henblik paa at goere det lettere at deltage.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0679/96 af Viviane Reding (PPE) til Raadet (18. marts 1996)

Om: Importkvoter for keramiske varer fra Kina

Importen af billige kopier af europaeiske keramiske produkter fra tredjelande udgoer en trussel mod beskaeftigelsen og oekonomien i Europa.

Saaledes markedsfoeres der kinesiske kopier af Villeroy og Boch-tallerkener paa det europaeiske marked til en fyrretyvendedel af den oprindelige salgspris.

Hvad goeres der for at bekaempe disse forfalskninger? Vil der ske en nedskaering i importkvoterne for keramiske produkter fra Kina, hvis disse foreteelser fortsaetter?

Hvad er der sket med Kommissionens forslag om at forhoeje Kinas kvote med 10%? Vil en saadan forhoejelse ikke udgoere en direkte trussel mod den keramiske industri i Europa og beskaeftigelsen?

Svar (25. juni 1996)

1. I Raadets forordning nr. 519/94 af 7. marts 1994 er der fastsat en faelles ordning for indfoersel fra visse tredjelande, herunder ogsaa fra Den Kinesiske Folkerepublik. Bilag II indeholder en liste over kontingenter for visse varer med oprindelse i Kina, som bl.a. gaelder for bordservice og koekkenartikler af keramik.

2. Kommissionen anfoerer i sin beretning fra december 1995 til Raadet om de kvantitative kontingenter der foelger af naevnte forordning, at kontingentordningen for import fra Kina boer bevares navnlig for saa vidt angaar bordservice af porcelaen og keramik, selv om der har vaeres et kraftigt pres inden for Faellesskabet for at liberalisere importen af disse varer. Det er paa den baggrund, at Raadet har besluttet at forhoeje kontingenterne for de paagaeldende varer med 5%.

3. Raadet bemaerker i oevrigt, at Kommissionen i ovennaevnte beretning ligeledes kommer ind paa de efterligningsproblemer, som det aerede parlamentsmedlem ogsaa naevner, og at den finder, at den hyppige forekomst af efterligninger er yderligere medvirkende til at skabe konkurrenceforvridning. Raadet konstaterer dog, at Faellesskabet raader over midler til at bekaempe saadanne efterligninger, navnlig paa grundlag af Raadets forordning 3295/94. Raadet henleder ligeledes opmaerksomheden paa, at Kina for tiden foerer forhandlinger om at blive medlem af WTO. Naar Kina er blevet medlem, finder bestemmelserne i TRIPS-aftalen ligeledes anvendelse paa dette land.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0659/96 af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen (15. marts 1996)

Om: Plantesygdomskontrol ved import af braende

I nogen tid har saelgere fra de oestlige nabostater direkte og massivt forsynet oestrigske privathusholdninger og mindre virksomheder med billigt braende. Leveringen sker direkte i smaa fragtbiler. Ved graensen foretages der som foelge af den aendrede lovgivning i forbindelse med medlemskabet af EU ingen plantesygdomskontrol, selv om braendet oplagres i privathusholdninger indtil det naeste foraar, saaledes at trae, der er angrebet af skadedyr, uhindret kan sprede skadelige insekter og plantesygdomme. Traeimportvirksomheder har derimod pligt til i det mindste paa deres eget virksomhedsomraade at lade gennemfoere plantesygdomskontrol og foelge de instruktioner der gives, hvorved man i det mindste kan antage, at den nationale flora ydes et mindstemaal af beskyttelse.

Har Kommissionen kendskab til, at saelgere fra de oestlige nabostater i nogen tid direkte har forsynet oestrigske privathusholdninger og mindre virksomheder med billigt braende, som ikke kontrolleres for plantesygdomme?

Eksisterer dette problem ogsaa i andre EU-medlemsstater?

Hvilken holdning indtager Kommissionen til farerne for den nationale flora som foelge af denne direkte import af trae, der er angrebet af skadedyr?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at bremse udbredelsen af skadelige insekter og plantesygdomme via denne import af braende?

Hvilke muligheder har de medlemsstater, som er omfattet af denne import, isaer OEstrig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. april 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til de af det aerede medlem anfoerte forhold vedroerende direkte salg i visse medlemsstater af billigt braende fra centraleuropaeiske lande, uden at dette braende har vaeret underkastet plantesygdomskontrol.

Kommissionen er opmaerksom paa farerne ved import til Faellesskabet af denne type braende uden plantesygdomskontrol. Beskyttelsesforanstaltningerne mod indslaebning i medlemsstaterne af skadegoerere paa planter eller planteprodukter findes i Raadets direktiv 77/93/EOEF af 21. december 1976 ((EFT L 26 af 31.1.1977. )) som aendret, navnlig i bilag IV og isaer V (planter, planteprodukter og andre objekter, der skal underkastes plantesundhedskontrol).

Ved import af braende skal der derfor gennemfoeres plantesygdomskontrol i forsendelseslandet, hvis det paagaeldende trae er omfattet af Raadets direktiv 77/93/EOEF, jf. dog visse undtagelser i Raadets direktiv 94/13/EF af 29. marts 1994 ((EFT L 92 af 9.4.1994. )), og de skal ledsages af et plantesundhedscertifikat, som er udstedt af dette land. Det skal ved importen til EF kontrolleres, at disse betingelser overholdes.

Kommissionen tager de af det aerede medlem anfoerte forhold til efterretning og vil anmode Veterinaer- og Plantesundhedskontoret om at undersoege sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1066/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (13. maj 1996)

Om: Foreslaaet anti-dumpingsag (96/C 50/04)

Har Kommissionen paa grundlag af de beviser, som Textile Finishers Association (tekstilforbund) har fremlagt og anmodningen paa vegne af firmaet Naylor Jennings skiftet mening med hensyn til indledning af en anti-dumpingsag i forbindelse med import af ubleget bomuldsstof fra Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (24. maj 1996)

Antidumpingproceduren vedroerende importen af ubleget bomuldsstof med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet indledtes den 21. februar 1996 paa grundlag af en klage, som Eurocoton indgav paa vegne af bomuldsproducenter i Faellesskabet. Denne klage, som blev indgivet til Kommissionen den 8. januar 1996, indeholdt tilstraekkelige prima facie beviser til at fastslaa, at der fandt dumping sted og forvoldtes skade som foelge heraf.

I overensstemmelse med artikel 21 i antidumping-grundforordningen ((Raadets forordning (EF) nr. 384/96 af 22.12.1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske Faellesskab, EFT L 56 af 6.3.1996. )) vil Kommissionen sikre, at der ved vurderingen af, om det er i Faellesskabets interesse at indfoere foranstaltninger, tages hensyn til synspunkter og dokumentation, der indgives af alle parter i sagen, herunder naevnte Textile Finishers Association og firmaet Naylor Jennings.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0320/96 af Salvador Garriga Polledo (PPE) til Raadet (27. februar 1996)

Om: Raadet (oekonomi og finans) den 19. juni 1995

I konklusionerne fra Raadet (oekonomi og finans) den 19. juni 1995 om bekaempelse af spild og daarlig forvaltning af faellesskabsmidlerne optraeder et led med foelgende ordlyd:

»passende besvarelse af Revisionsrettens bemaerkninger som led i et oeget samarbejde mellem medlemsstaterne og Revisionsretten« (led under punkt 3 »I partnerskab«).

Kan Raadet oplyse, hvad der efter Raadets mening er en passende besvarelse? Betyder det, at Raadet vil overtage de kritikpunkter, som Revisionsretten opstiller om, at der mangler en paalidelig kontrol med faellesskabsfondenes udgifter? Indebaerer dette stoerre samarbejde et (i dag ikke-eksisterende) partnerskab mellem de nationale revisionsretter og Revisionsretten?

Samlet svar (13. juni 1996)

1. Raadet vil gerne understrege, at det, som det minder om i de ledsgende bemaerkninger til henstillingen om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemfoerelsen af 1994-budgettet gerne ser, at medlemsstaterne faar mulighed for i forbindelse med Revisionsrettens aarsberetninger at fremkomme med reaktioner paa Rettens bemaerkninger. Ud fra et oenske om at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne og de europaeiske institutioner og specielt med Revisionsretten er det af afgoerende betydning, at administationerne faar denne mulighed for at svare paa det rette tidspunkt; Raadet er i den forbindelse af den opfattelse, at konkrete og snaevre kontakter kun kan forbedre virkningen af kontrollen og opfoelgningen heraf.

Raadets holdning til de bemaerkninger, som Revisionsretten har fremsat i sin aarsberetning og i saerberetningerne, er der redegjort for i detaljer i de ledsagende bemaerkninger til ovennaevnte henstilling, som blev vedtaget den 11. marts 1996. Det aerede parlamentsmedlem kan heri goere sig bekendt med Raadets bemaerkninger til alle EF-budgettets udgiftsomraader og til de kontrolsystemer, hvert af disse udgiftsomraader er underlagt. Generelt stoetter Raadet Revisionsrettens anbefalinger og opfordrer Kommissionen til at efterkomme disse for at sikre, at Faellesskabets udgifter afholdes i overensstemmelse med Den Europaeiske Unions interesser.

2. For saa vidt angaar samarbejdet mellem medlemsstaternes revisionsretter og Den Europaeiske Revisionsret anbefaler Raadet i sin »retsakt af 26. juli 1995« ((EFT C 316 af 27. november 1995, s.48. )), at medlemsstaterne i overensstemmelse med deres forfatningsmaessige bestemmelser vedtager konventionen om beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser. I denne konventions artikel 2 hedder det, at hver medlemsstat traeffer de noedvendige foranstaltninger for at sikre, at enhver handling, der betragtes som svig, der skader De Europaeiske Faellesskabers interesser, samt medvirken, anstiftelse eller forsoeg i forbindelse med en saadan handling, kan straffes med strafferetlige sanktioner, der er effektive, staar i et rimeligt forhold til overtraedelsen og har en afskraekkende virkning, herunder, i hvert fald i grove tilfaelde af svig, frihedsstraf, der kan medfoere udlevering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1189/96 af Anita POLLACK til Kommissionen. Organisationer, der beskæftiger sig med racisme



EF-Tidende nr. C 280 af 25/09/1996 s. 0120



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1189/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996) Om: Organisationer, der beskaeftiger sig med racisme Er Kommissionen i besiddelse af en fortegnelse over de raadgivende organer, den goer brug af i spoergsmaal vedroerende racisme? Kan en saadan fortegnelse i givet fald udvides til ogsaa at omfatte grupper, som repraesenterer graesrodsbevaegelser i Europa? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (10. juni 1996) Kommissionen er ikke i besiddelse af en fortegnelse over raadgivende organer, som den goer brug af i spoergsmaal vedroerende racisme. Kommissionen droefter dog loebende saadanne organer og andre spoergsmaal med Indvandrerforummet. I forbindelse med Det Europaeiske AAr mod Racisme overvejer man nu mulighederne for at udvide grundlaget for hoeringerne ved at inkludere flere organisationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0547/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Statistikker om brug af dyr i laboratorier

Kan Kommissionen bekraefte, at der nu er blevet taget skridt til at soerge for, at der sker en forbedring i indsamlingen og forelaeggelsen af statistikker vedroerende brug af dyr i laboratorier i medlemsstaterne, samt oplyse, hvornaar de naeste statistikker vil blive offentliggjort samt for hvilket aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (7. maj 1996)

I henhold til direktiv 86/609/EOEF ((EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. )) kraeves det af medlemsstaterne, at disse indsamler og i videst muligt omfang regelmaessigt forelaegger deres statistiske oplysninger for offentligheden om brugen af dyr til forsoeg, samt at de udarbejder et resumé af de indsamlede oplysninger.

Det specificeres ikke, hvilken form for statistiske tabeller der skal benyttes. Dog er der opnaaet enighed om brug at bruge de statistiske tabeller fra Europaraadets konvention om beskyttelse af hvirveldyr, som anvendes til forsoeg. Mens enkelte medlemsstater har kunnet bruge disse tabeller, har andre ikke kunnet, og de af dem, der endnu ikke har gennemfoert direktivet - til trods for at de overtraedelsesprocedurer, Kommissionen har indledt - ikke har haft det noedvendige retsgrundlag til at kunne kraeve disse oplysninger indsamlet.

For at raade bod paa denne situation tog Kommissionen i 1990 i samarbejde med medlemsstaterne skridt til at udforme mere detaljerede tabeller for at afklare situationen med hensyn til brugen af forsoegsdyr. Med bistand fra Det Europaeiske Center for Validering af Alternative Metoder (ECVAM) er der nu opnaaet enighed om et definitivt saet tabeller med tilhoerende glossar.

Kommissionen vil nu kraeve, at samtlige medlemsstater udfylder disse tabeller i 1997 med data fra 1996. Det endelige resultat heraf vil blive forelagt Raadet og Parlamentet. Hvis dette ikke giver et godt resultat, vil Kommissionen tage andre midler i brug for at naa sit maal, ligesom den evt. vil overveje at fremsaette et aendringsforslag til direktivet for at faa fastlagt ikke blot, at indberetning af de statistiske oplysninger er bligatorisk, men ogsaa, hvilken form for tabeller der skal benyttes hertil.

I den aktuelle situation aabner direktivet ikke mulighed for sanktioner mod de medlemsstater, der foretager indberetning paa anden maade, eller som benytter andre tabeller.

Kommissionen skal desuden henvise det aerede medlem til dens svar paa skriftlig forespoergsel nr. E-482/96 fra Crampton ((EFT C 185 af 25.6.1996, s. 65. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0741/96 af Robin Teverson (ELDR) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: EU-incitamenter for god praksis for dyrevelfaerd i landbruget

At det ikke er lykkedes EU at naa til enighed om mange grundlaeggende dyrevelfaerdsspoergsmaal kan kun beskrives som skuffende. Mange landbrugere ville imidlertid vaere villige til at indfoere bedre metoder for dyreopdraet, men de har ikke de noedvendige oekonomiske midler til at goere dette.

Er Kommissionen villig til at undersoege muligheden for at anvende midler fra strukturfondene paa landbrugsomraadet som kompensation og incitament for landbrugerne, saa at de anvender de hoejeste normer for dyrevelfaerd?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. april 1996)

EF har siden 1974 vedtaget retsforskrifter om beskyttelse af dyr i landbruget, under transport og paa slagtetidspunktet. En erklaering, der er knyttet til EF-traktaten, opfordrer udtrykkeligt Parlamentet, Raadet og Kommissionen samt medlemsstaterne til fuldt ud at tage hensyn til de velfaerdsmaessige krav for dyr ved udarbejdelse og gennemfoerelse af EF-forskrifter inden for den faelles landbrugspolitik, transport, det indre marked og forskning. Kommissionen har i sine forslag til Raadet med hensyn til beskyttelse af dyr altid efterstraebt de hoejeste gennemfoerlige normer.

Hvad angaar programmer under strukturfondene, har Kommissionen allerede med medvirken fra medlemsstaterne opnaaet enighed om en raekke specifikke foranstaltninger til at fremme dyrs velfaerd. Kommissionen har saaledes i nogle maal 1-programmer godkendt medfinansieringsforanstaltninger for at sikre forbedring af velfaerden hos navnlig aeglaeggere, svin og kvaeg. Dertil kommer, at der findes saerlige bestemmelser under maal 5a-foranstaltningerne (landbrugsstrukturer), saaledes at der kan foretages saavel EF- som statsstoettet investering i dyrevelfaerdsprojekter selv i de sektorer, for hvis vedkommende investering normalt er udelukket.