SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0362/99

af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen

(1. marts 1999)

Om: Menneskerettigheder i Letland

Jeg har faaet oplyst, at menneskerettighedsaktivisten Tatyana Zhdanok, Riga, Letland, den 15. februar 1999 vil blive stillet for Rigas appelret paa grund af sit medlemskab af det kommunistiske parti, og at hun maaske bliver frataget sin post som byraadsmedlem i Riga. Vil Kommissionen undersoege sagen og henlede den lettiske regerings opmaerksomhed paa den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, navnlig dens artikel 25?

Kan et saadant land ifoelge Kommissionen faa adgang til Den Europaeiske Union, naar det ikke kan garantere respekt for menneskerettighederne for alle, der lever paa dets omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(18. marts 1999)

Kommissionen har undersoegt sagen vedroerende Tatyana Zhdanok, byraadsmedlem i Riga.

Den 15. februar 1999 kom den regionale retsinstans i Riga til den konklusion, at Tatyana Shdanok havde vaeret aktiv inden for det kommunistiske parti ogsaa efter den 13. januar 1991. Eftersom personer, der har vaeret aktive inden for det kommunistiske parti efter denne dato, ikke er valgbare i henhold til de lettiske valglove, vil hendes mandat blive frataget hende.

Kontoret for demokratiske institutioner og menneskerettigheder (ODIHR) under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) gav i anledning af parlamentsvalget i 1995 udtryk for betaenkelighed ved, at "visse aspekter af valget er i modstrid med artikel 7, stk. 5, i Koebenhavn-dokumentet fra 1990 om OSCE's forpligtelser, hvori medlemmerne lover at respektere borgernes ret til uden forskelsbehandling at soege politiske eller offentlige embeder, det vaere sig paa individuelt grundlag eller som repraesentanter for politiske partier eller organisationer." Artikel 7, stk. 5, i Koebenhavn-dokumentet svarer til bestemmelserne i artikel 25 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som det aerede medlem omtaler.

I anledning af parlamentsvalget i Letland i 1998 konkluderede ODIHR, at "generelt betragtet sikrer de forskellige retlige og administrative bestemmelser de noedvendige rammer for deltagelse i valgprocessen og for en korrekt haandhaevelse og forvaltning". Det blev dog pointeret, at de restriktive bestemmelser om valgbarhed med hensyn til opstilling og valg af personer, der efter den 13. januar 1991 har vaeret med til at stoette det kommunistiske parti og dermed beslaegtede strukturer, stadig fandt anvendelse, hvilket betoed, at aanden i OSCE-forpligtelserne "stadig ikke er efterlevet i fuldt omfang".

Et ansoegerland boer opfylde de politiske kriterier, som blev fastlagt i Koebenhavn, som forudsaetning for indledning af forhandlinger. I Kommissionens periodiske rapport konkluderede den, at Letland opfylder de politiske kriterier, selv om der stadig resterer nogle spoergsmaal, hvor der kraeves en yderligere indsats. Som led i vurderingen af de fremskridt, ansoegerlandene goer hen imod medlemskab af Faellesskabet, vil Kommissionen fortsat overvaage menneskerettighedssituationen i Letland, og den vil fortsaette sin dialog med de lettiske myndigheder om menneskerettighederne.