ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3564/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: EU's finansiering af de ortodokse kirkers forslag

Kan Kommissionen oplyse, hvilke af de forslag, der blev stillet af ortodokse kirker (i og uden for EU), Kommissionens Generaldirektorat X har finansieret, samt over hvilke poster paa Faellesskabernes almindelige budget midlerne er blevet bevilget?

Kan Kommissionen oplyse, om lignende forslag fra andre trossamfund er blevet stoettet med faellesskabsbevillinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(23. februar 1999)

Som led i Kommissionens aktioner og programmer i 1998 til fordel for bevarelsen af den europaeiske kulturarv (Raphael) har den samfinansieret et projekt forelagt af centret for forskning i byzantinske ikoner i klostret Anunciationá i Ormylia, Khalkidike i Graekenland, som hoerer under Simonos-Petras-munkeklostret paa Athos-bjerget. Inden for strukturfondenes rammer er projekter til bevarelse af arkitektur- og kulturarven principielt stoetteberettigede, og de samfinansieres via de forskellige programmer. F.eks. er en raekke projekter overalt i medlemsstaterne til fordel for bevarelse og restaurering af kirker og klostre, som er en integrerende del af Graekenlands kulturarv, blevet samfinansieret via den foerste og anden EF-stoetteramme for Graekenland. En vaesentlig del af disse stoetteforanstaltninger vedroerer Athos-bjerget.

Adskillige projekter, der direkte eller indirekte har tilknytning til andre kristelige kirkesamfund, blev samfinansieret i 1998 som led i Raphael-programmet. Et projekt til bevarelse af middelaldermalerier paa trae er blevet forelagt af domprovsten og domkapitlet ved katedralen i Peterborough, og det drejede sig om malerier i katedralerne i Peterborough (Det Forenede Kongerige), Bjoersaeter (Sverige) og Vestre Slidre (Norge). Andre projekter forelagt af de spanske myndigheder inden for rammerne af de europaeiske vaerksteder for kulturarven som naevnt i beslutningen om at ivaerksaette Raphael-programmet omhandler bevarelse og fremme af de religioese monumenter paa pilgrimsruten i Santiago de Compostela.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0880/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Problemer med den frie bevaegelighed og erhvervelse af kvalifikationer som speciallaege i EU

Direktiv 93/16 (1) har skabt problemer i forbindelse med erhvervelsen af kvalifikationer som speciallaege i EU-medlemsstaterne. Foer dette direktiv traadte i kraft (april 1993) kunne et eksamensbevis erhvervet i OEstrig anerkendes i Graekenland, og der kunne foelgelig gives tilladelse til udoevelse af disse saerlige kvalifikationer i Graekenland. Denne ordning bortfalder ved dette direktivs ikrafttraeden. Selvom ligestillingen af eksamensbeviser anerkendes, kan der ikke gives tilladelse til udoevelse af et erhverv, idet denne tilladelse boer opnaas i det land, hvor uddannelsen er taget. Forholdene varierer i de enkelte lande svarende til de forskellige nationale bestemmelser. Hele ordningen skaber overdrevne problemer for dem, der har studeret i et EU-land og oensker at udoeve deres erhverv i et andet EU-land.

Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Vil de bestemmelser, der fandtes foer direktivets ikrafttraeden, i en overgangsperiode kunne finde anvendelse for dem, der blev indskrevet paa universiteterne i EU, inden det traadte i kraft?

2. Hvis eksamensbeviser opnaaet i EU kan sidestilles, vil der saa kunne indfoeres en ordning, som goer det muligt for en laege at opnaa tilladelse til at udoevelse af erhverv i det land, hvor han oensker at arbejde, selvom han har opnaaet sit eksamensbevis i et andet land?

3. Hvis eksamensbeviserne er ligestillede, vil der saa vaere mulighed for at udoeve sine kvalifikationer som speciallaege i et andet EU-land end det, hvor man erhvervede disse kvalifikationer, eftersom det er velkendt, at specialet udgoer en del af laegeuddannelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. juni 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.

(1) EFT L 165 af 7.7.1993, s. 1
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3124/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Oligopoler og maelkemarkedet i Italien

Det ser ud til, at maelkemarkedet i Italien er domineret af et oligopol bestaaende af to eller tre store navne. Ved privatiseringen af de kommunale maelkecentraler lykkedes det for disse faa navne at fremvise meget hoeje tal, som det var umuligt at konkurrere med for de konkurrerende landbrugsproducentsammenslutninger. I forbindelse med en maelkecentral i Norditalien blev der betalt mere end tre gange mindsteprisen.

Det er indlysende, at de, der kommer til at betale, er forbrugerne, som kommer til at betale det hvide ud af oejnene for saakaldt kvalitetsmaelk, selv om kvalitetsforskellen ikke retfaerdiggoer prisforskellen.

Vil Kommissionen oplyse foelgende:

1. Er den orienteret om denne situation?

2. Kan den uddybe dette markeds dynamik og kontrollere muligheden for en reel konkurrence?

3. Hvorledes kan man i en situation med oligopol varetage forbrugernes interesser i forbindelse med anvendelsen af et uundvaerligt hovednaeringsmiddel?

4. Kan Kommissionen bekraefte, om den har foretaget en kontrol i forbindelse med erhvervelsen af maelkecentralen i Rom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(20. november 1998)

1. - 3. Kommissionen skal meddele det aerede medlem, at den ikke har kendskab til, at virksomheder paa det italienske maelkemarked skulle have udvist en adfaerd, der falder ind under anvendelsesomraadet for EF-traktatens artikel 85 eller 86. I den forbindelse skal Kommissionen understrege, at en oligopolsituation ikke i sig selv er i strid med EF-traktatens artikel 85 eller 86. Den kan derfor kun skride til handling paa et oligopolistisk marked, dersom den er i besiddelse af oplysninger om virksomhedsadfaerd, der er i strid med artikel 85 og 86.

4. Kommissionen skal oplyse det aerede medlem om, at den den 25. marts 1998 besluttede at indlede den i EF-traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure over for den stoette, der er ydet til fordel for Roms centralmejeris drift og privatisering. Paa indevaerende tidspunkt gennemgaar Kommissionen de bemaerkninger, der er modtaget som led i proceduren. Efter at have analyseret samtlige bemaerkninger vil Kommissionen i overensstemmelse med den i traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure traeffe endelig beslutning om den paagaeldende stoette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3021/98

af Joan Vallvé (ELDR) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Kalkbrud i kommunerne Taltehull og Vingrau i Frankrig

Selskabet OMYA, som i en aarraekke har drevet et kalkbrud beliggende i Taltehull (Tautavel) kommune, har nu besluttet at aabne et nyt brud i Vingrau kommune. Saavel borgmesteren som indbyggerne i denne kommune, der ligger syd for Corbières, har protesteret imod aabningen af det nye brud, da kommunalraadet i Vingrau mener, at dette ville vaere i modstrid med baade direktiv 79/409/EOEF(1) af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle og direktiv 92/43/EOEF(2) om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter.

Har Kommissionen over for Den Franske Republiks regering paapeget, at driften af kalkbruddet i Vingrau i Nordkatalonien (departementet Pyrénées Orientales) er i modstrid med de ovenfor anfoerte direktiver?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(19. november 1998)

Kommissionen har tidligere modtaget klager over planerne om at aabne et kalkbrud i kommunerne Vingrau og Tautavel, der ligger i omraadet "Basses Corbières" (departementet Pyrénées-Orientales). Parlamentet har endvidere stillet Kommissionen adskillige spoergsmaal vedroerende andragende nr. 923/94.

En gennemgang af de faktiske omstaendigheder har vist, at Frankrigs gennemfoerelse af direktiverne 79/409/EOEF ("fugle") og 92/43/EOEF ("levesteder") har vaeret mangelfuld. Frankrig har saaledes ikke udlagt "Basses Corbières" som saerligt beskyttet omraade for visse fuglearter, som omtales i bilag I til fugledirektivet (bl.a. hoegeoernen), samt for visse traekfuglearter, som ikke naevnes i bilag I, og har heller ikke truffet saerlige beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til deres levesteder i modstrid med direktivets artikel 4, stk. 1 og 2. Frankrig har ydermere ikke truffet passende foranstaltninger for at undgaa forstyrrelser, der har betydelige konsekvenser for arterne i denne lokalitet, eller forringelser af deres levesteder som foelge af aabningen og driften af kalkbrud i kommunerne Tautavel og Vingrau, i modstrid med artikel 6, stk. 2, 3 og 4, i direktivet om levesteder.

I december 1997 fremsatte Kommissionen i overensstemmelse med artikel 169 i EF-traktaten en begrundet udtalelse, hvori den finder, at Frankrig har misligholdt sine forpligtelser i henhold til direktiverne om fugle og levesteder. Kommissionen konstaterede, at Frankrig ikke rettede sig efter udtalelsen, og indbragte derfor sagen for Domstolen (staevning registreret den 20. oktober 1998 under nummer C-374/98). Det paahviler nu Domstolen at fastslaa, hvorvidt Frankrig har misligholdt sine forpligtelser.

(1) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(2) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3309/98

af Manuel Escolá Hernando (ARE) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: Projekt med energiforstaerker i Aragón

For nylig er der i Aragón etableret en virksomhed, LAESA (energiforstaerkerlaboratorie) med henblik paa videreudvikling af professor Rubbias forslag om eliminering af affald fra atomkraftvaerker ved hjaelp af omdannelse af braendselselementer.

Det paagaeldende projekt har skabt megen polemik i Aragón, fordi LAESA ifoelge forslaget inden for de naeste aar skal konstruere en prototype, ved hjaelp af hvilken man som paa et laboratorium finder loesninger paa tekniske og maskintekniske problemer, som endnu ikke er loest.

Paa grund af de omfattende oekonomiske ressourcer, der kraeves for at kunne ivaerksaette det paagaeldende projekt, har LAESA besluttet at skaffe offentlig stoette til udviklingen af projektet.

Har Kommissionen kendskab til ivaerksaettelsen af det paagaeldende projekt?

Forekommer det i givet fald Kommissionen sandsynligt, at der inden for de naeste fem aar ville kunne produceres en saadan prototype i stor maalestok?

Vil Kommissionen kunne yde oekonomisk stoette til et saadant eller lignende projekt?

Har LAESA ansoegt Kommissionen om nogen form for stoette hertil? Har LAESA i givet fald faaet bevilget en saadan stoette og i hvilken stoerrelsesorden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson

(18. december 1998)

Kommissionen er bekendt med LAESA's forslag, og oplysningerne om udviklingen af dette projekt er blevet offentliggjort. Der skal loeses en lang raekke tekniske problemer, foer en saadan prototype kan idriftsaettes paa betryggende vis. Skal konstruktionen af prototypen vaere realiseret inden for fem aar, kraeves der en vaesentlig indsats fra de foerende europaeiske nukleare industrivirksomheders og forskningsinstitutioners side.

Ligesom alle andre europaeiske nukleare industrivirksomheder og forskningsinstitutioner vil LAESA kunne deltage i forslagsindkaldelsen i forbindelse med saerprogrammet for kerneenergi under det femte rammeprogram. Kemisk adskillelse og transmutation indgaar i noegleaktionen vedroerende nuklear fission. LAESA har til dato endnu ikke ansoegt om nogen form for finansiel stoette via Kommissionens rammeprogrammer for forskning og teknologisk udvikling (FTU).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3674/98

af Gerhard Hager (NI) til Raadet

(4. december 1998)

Om: 1999-budgettet

Under titlen "Et budget for skatteborgerne" vedtog Europa-Parlamentet budgetforslaget under foerstebehandlingen. Man havde foerst og fremmest bestraebt sig paa at foretage besparelser paa udgiftssiden. Budgetposterne til Europa-Parlamentet blev dog foroeget med 1,7 % i forhold til sidste aar. Dette blev bl.a. begrundet med de omkostninger, der er forbundet med det kommende valg.

1. Hvilke haandgribelige foranstaltninger drejer det sig om, og hvor store er disse forhoejelser rent konkret?

2. Hvem vil faa adgang til disse tillaegsbevillinger?

Svar

(29. marts 1999)

Det aerede parlamentsmedlem stiller spoergsmaal til Raadet om forhoejelsen af Europa-Parlamentets budget fra 1998 til 1999.

I sin vedtagelse vedroerende den del af budgettet, der angaar Europa-Parlamentet, som blev optaget i moedeprotokollen for dets samling den 22. april 1970, forpligtede Raadet sig til ikke at aendre overslaget over Europa-Parlamentets udgifter i det omfang, dette overslag ikke griber ind i faellesskabsbestemmelserne. Derfor henhoerer Europa-Parlamentets budget udelukkende under dets eget ansvar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3441/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Nyt taxaregulativ i Rom

Roms kommunalforvaltning agter at lade et nyt taxaregulativ traede i kraft inden for de naermeste uger, selv om det er blevet voldsomt kritiseret fra alle sider. I saerdeleshed er de romerske taxachauffoerers fagforbund modstandere af en uhaemmet liberalisering af koerebestemmelserne, arbejdstiderne og tarifferne.

Selv om det skal indroemmes, at der er behov for fri konkurrence, vil ikrafttraedelsen af det nye regulativ medfoere et rent anarki uden nogen form for regulering til beskyttelse f.eks. af brugerne.

Kan Kommissionen i denne forbindelse oplyse:

1. om der findes direktiver eller dokumenter paa omraadet?

2. hvilke loesninger, der i oejeblikket overvejes i de andre EU-lande?

3. om ikke den finder, at dereguleringen i Rom kan skade brugernes rettigheder?

4. hvad der er dens generelle vurdering af sagen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(11. januar 1999)

I mange europaeiske byer er hyrevognstjenester omfattet af meget indskraenkende bestemmelser. Kommissionen er klar over, at nogle af disse bestemmelser kan skade den oekonomiske effektivitet og foere til hoeje prisniveauer. Dette er navnlig tilfaeldet, naar bestemmelserne uberettiget begraenser adgangen til erhvervet eller omfanget af tilladte tjenester (f.eks. forpligtelse til at vende tom tilbage fra lufthavne).

Kommissionen har hidtil ikke gjort brug af de befoejelser, den er tillagt i henhold til EF-traktatens artikel 90, stk. 3, idet den mener, at de paagaeldende bestemmelser kun har negative virkninger paa det indenlandske marked. Derved udelukkes de fra anvendelsesomraadet for EF-traktatens artikel 90, stk. 1, fordi kriteriet om paavirkning af handelen mellem medlemsstater ikke synes at vaere opfyldt. Den gaeldende EF-ret om adgang til markedet(1) og adgang til erhvervet(2), for saa vidt angaar befordring af passagerer ad landevej, omfatter udelukkende passagerbefordring, hvor der anvendes koeretoejer, der er beregnet til at befordre over ni personer, herunder chauffoeren. For saa vidt angaar passagerbefordring, hvor der anvendes koeretoejer til under otte personer, er der derimod ikke vedtaget nogen foranstaltninger paa EF-plan.

I den forbindelse skal det bemaerkes, at det hovedsagelig tilkommer medlemsstatens myndigheder at vedtage bestemmelser om national, regional eller lokal hyrevognstjeneste. Kommissionen kan dog kun vaere tilfreds med enhver liberaliseringsforanstaltning i sektoren, der kan have positive virkninger for den oekonomiske effektivitet.

Med hensyn til det foreliggende tilfaelde er Kommissionen ikke i besiddelse af ordlyden af de bestemmelser, byen Roms kommunale forvaltning har vedtaget.

(1) Raadets forordning (EOEF) 684/92 af 16.3.1992 - EFT L 74 af 20.3.1992, som aendret ved Raadets forordning (EF) 11/98 af 11.12.1997 - EFT L 4 af 8.1.1998. Forordning (EF) 12/98 af 11.12.1997 - EFT L 4 af 8.1.1998.

(2) Direktiv 96/26/EF af 29.4.1996 - EFT L 124 af 23.5.1996, som aendret ved direktiv 98/76/EF af 1.10.1998 - EFT L 277 af 14.10.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3443/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Luftkvalitet

Kommissionen har forelagt et forslag til Raadets direktiv om luftkvalitetsgraensevaerdier for svovldioxid, nitrogenoxider, svaevestoev og bly i luften (KOM(97) 0500-97/0266 SYN)(1), hvor man ganske fornuftigt har valgt kun at fastsaette en midlertidig graensevaerdi for svaevestoev med en diameter op til 10 µm, mens der kun fastsaettes visse niveauer for indsatsen over for svaevestoev med en mindre diameter (2,5 µm). Referencedimensionerne skal justeres, naar der er udarbejdet mere avanceret maaleapparatur, og naar der er foreligger maaleresultater.

Vil Kommissionen forelaegge en rapport om resultaterne paa dette felt senest 2 aar efter direktivets ikrafttraedelse?

Vil Kommissionen undersoege, om tidsfristerne for ikrafttraedelsen af graensevaerdierne for svaevestoev med en maksimal diameter paa 10 µm kan fremskyndes i betragtning af, at de graensevaerdier, der er fastsat for 2010, i nogle lande allerede kan indfoeres i 2005?

Vil Kommissionen undlade at foreslaa graensevaerdier for svaevestoev i forbindelse med forebyggelse af materialeskader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(22. januar 1999)

Kommissionen vil forelaegge en rapport om gennemfoerelsen af det foreslaaede raadsdirektiv om luftkvalitetsgraensevaerdier for svovldioxid, nitrogenoxider, svaevestoev og bly i luften inden den 31. december 2003. Den vil paa ny tage stilling til spoergsmaalet om materialeskader paa dette tidspunkt.

Det er Kommissionens opfattelse, at det er umuligt at fremskynde tidsplanen for opfyldelse af de foreslaaede graensevaerdier for svaevestoev. At overholde de foreslaaede graensevaerdier vil vaere en stor udfordring for hovedparten af Faellesskabets medlemsstater. Kommissionen formoder, at de nationale normer, som det aerede medlem omtaler, er dem, der skal opfyldes i Det Forenede Kongerige i 2005. Selv om disse normer overfladisk betragtet svarer til dem, er de dog ikke direkte sammenlignelige med de foreslaaede vejledende graensevaerdier, som skal overholdes i hele Faellesskabet i 2010. Den maalemetode for svaevestoev, der benyttes i Det Forenede Kongerige, er anderledes end den, der er fastsat i direktivforslaget. Tages der hensyn hertil, er Det Forenede Kongeriges nationale normer en mindre udfordring end de foreslaaede graensevaerdier.

(1) EFT C 9 af 14.1.1998, s. 6.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3555/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Sejlerskolen Santa Teresa di Lerici

Den 30. december 1993 vedtog kommunalraadet i Lerici et projekt angaaende sejlerskolen Santa Teresa di Lerici, der er finansieret gennem regionen Liguria over EU's Reneval-program.

Den 16. april 1997 var arbejdet faerdigt, og skolen blev overdraget til Lerici kommune.

I dag, 5 aar efter vedtagelsen af finansieringen af projektet og 18 maaneder efter fuldfoerelsen af arbejdet, har kommunen stadig ikke formaaet at aabne skolen. Den langvarige inaktivitet medfoerer, at bygningerne undergaar et naturligt forfald, hvortil komme yderligere skader som foelge af haervaerk.

1. Har Kommissionen kendskab til aarsagerne til og ansvaret for den beklagelige forsinkelse?

2. Kan Kommissionen oplyse, om der er overensstemmelse mellem udgifterne til gennemfoerelsen af projektet og bevillingerne dertil?

3. Kan Kommissionen oplyse stoerrelsen af finansieringen over Reneval-programmet?

4. Er der i de gaeldende bestemmelser fastsat en frist for tidsafstanden mellem stoetteudbetaling og projektgennemfoerelse? Hvis ja, hvor lang er denne frist?

5. Hvad er konsekvenserne, saafremt fristerne ikke overholdes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(10. december 1998)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3418/98 af Amedeo AMADEO Luftkvalitet



EF-Tidende nr. C 289 af 11/10/1999 s. 0046



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3418/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. november 1998) Om: Luftkvalitet Kommissionen har forelagt et forslag til direktiv om luftkvalitetsgraensevaerdier for svovldioxid, nitrogenoxider, svaevestoev og bly i luften (KOM(97) 0500-97/0266(SYN)(1). Vil Kommissionen undersoege, om graensevaerdierne for svovldioxid er tilstraekkeligt skrappe baade under hensyntagen til befolkningens sundhed og forebyggelse af materialeskader? Vil Kommissionen overveje at fastsaette en graensevaerdi til forebyggelse af materialeskader? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (25. januar 1999) De foreslaaede graensevaerdier for svovldioxids vedkommende i forslaget til Raadets direktiv om luftkvalitetsgraensevaerdier for svovldioxid, nitrogenoxider, svaevestoev og bly i luften(2) er baseret paa de nye retningslinjer for luftkvalitet, der blev vedtaget af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i oktober 1996. De vil indebaere et hoejt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og det naturlige miljoe. Desuden vil de medfoere formindskede materialeskader. Kommissionen er af den opfattelse, at det for oejeblikket ikke er muligt at udarbejde og gennemfoere saerskilte graensevaerdier til beskyttelse af materialer. Kommissionen fortsaetter dog sin stoette til forskning i virkningerne af svovldioxid og andre forureningsfaktorer paa menneskers sundhed, det naturlige miljoe samt den europaeiske kulturarv. Den vil tage hensyn til de seneste videnskabelige resultater vedroerende virkningerne paa samtlige disse omraader, naar den aflaegger rapport om gennemfoerelsen af direktivet, hvilket skal ske inden den 31. december 2003. (1) EFT C 9 af 14.1.1998, s. 6. (2) EFT C 360 af 23.11.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2852/98

af Umberto Bossi (TDI) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Bevarelse af de naturlige habitat

Kommunalmyndighederne og provinsmyndighederne i Ravenna og regionen Emilia Romagna har indgaaet en aftale om et program for gennemfoerelse af saerprogrammet "Havneomraadet i Ravenna", der omfatter opfoerelse af en passagerterminal og anlaeg af forbindelsesveje.

I henhold til de foreloebige planer skal forbindelsesvejene gaa gennem nogle statsejede omraader med pinjeskov, nemlig Pialassa Baiona og pinjeskoven Pineta de San Vitale, i modstrid med talrige love, som beskytter de sidste uberoerte omraader paa Adriaterhavskysten.

- Den italienske forfatningsdomstol har gentagne gange understreget prioriteringen af landskabs- og miljoevaerdierne og de saerlige beskyttelsesbestemmelser paa dette omraade.

- Det konstruktionsarbejde, der planlaegges i Pialassa Baiona (et omraade, der er under beskyttelse af Ramsar-konventionen, og som faar stoette fra Faellesskabet i forbindelse med Life-programmet), betyder en betydelig haevning af vejniveauet og installation af gadebelysning.

- Det planlagte projekt vil vaere en overtraedelse af specifikke bestemmelser om beskyttelse af pinjeskove i naturreservater (ASFD-pinjeskoven - Staggioni-sektion, Pineta de San Vitale).

- Herudover betragtes visse af de beroerte omraader som saerligt beskyttede omraader og andre er af de regionale myndigheder blevet udpeget til at vaere SIC-omraader.

- Projektet kan ikke betragtes som intermodalt, da det fremmer anvendelsen af vejtransport.

- Efter gentagne protester fra borgerne har de ovennaevnte myndigheder udarbejdet en ny aftale om programmet, som imidlertid ikke erstatter den foregaaende.

Kan Kommissionen oplyse, om gennemfoerelsen af det ovennaevnte "intermodale" projekt er i modstrid med direktiv 92/43(1) eller eventuelle andre direktiver?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(27. oktober 1998)

En klage over det projekt, det aerede medlem omtaler, er blevet registreret for nylig. Sagen er for oejeblikket ved at blive naermere undersoegt af Kommissionen.

Der er tilgaaet de italienske myndigheder en anmodning om oplysninger med henblik paa at faa et mere detaljeret indblik i den paagaeldende sag.

Kommissionen vil tage passende skridt til at sikre, at faellesskabslovgivningen overholdes.

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.