SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3516/01

af Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Opsplitning af det indre marked og EU-medlemslandenes ansvar

Ifølge en undersøgelse, som er udarbejdet af Europa-Kommissionen, er Grækenland det land, der er længst bagud, hvad harmoniseringen af det indre marked angår, og det land der mangler mest med hensyn til at gennemføre fællesskabslovgivningen, eftersom 114 direktiver stadig skal gennemføres i Grækenlands nationale lovgivning.

Hvad har Kommissionen til hensigt at gøre i anledning af den manglende gennemførelse af det indre marked og de problemer, der opstår som følge heraf?

Hvorledes har den til hensigt at behandle problemet med de lande, som har ansvaret for, at der i dag findes en omfattende opsplitning af det indre marked?

Hvor meget koster det den europæiske borger, at det indre marked ikke er blevet rettidigt etableret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(8. februar 2002)

Grækenland har ifølge den seneste resultattavle for det indre marked (fra november 2001) et gennemførelsesefterslæb på 3 %, hvilket svarer til, at man fra græsk side mangler at gennemføre 44 direktiver. Selv om Grækenland om end ikke alene stadig har det største efterslæb af alle medlemsstater, er efterslæbet faldet markant på det seneste. I maj 2001 havde Grækenland et efterslæb på 4,8 % (eller 71 forsinkede direktiver).

Kommissionen er enig med det ærede medlem i, at en for sen gennemførelse medfører en opsplitning af det indre marked og mindsker det indre markeds muligheder for at skabe vækst og arbejdspladser. Kommissionen indleder systematisk traktatbrudssager efter EF-traktatens artikel 226-228 (tidl. artikel 169-171), når gennemførelsesfristen overskrides. Desuden har den praksis, Kommissionen under mottoet name and shame anvendte i resultattavlen for det indre marked, generelt båret frugt, for så vidt som det gennemsnitlige efterslæb er faldet fra 6,3 % i november 1997, da den første resultattavle blev offentliggjort, til 2 % i dag. Et flertal af medlemsstaterne forventes at nå det mål, der blev fastsat på Det Europæiske Råd i Stockholm den 23. og 24. marts 2001: at få gennemført 98,5 % af direktiverne inden marts 2002 (Det Europæiske Råd i Barcelona). Kommissionen går ind for, at man på Det Europæiske Råd i Barcelona sætter sig et endnu mere ambitiøst mål for den nærmeste fremtid, så der fortsat bliver lagt pres på medlemsstaterne for at gennemføre direktiverne inden for fristen.

Den retsusikkerhed, der er resultatet af en for sen gennemførelse, medfører betydelige omkostninger for borgerne og virksomhederne. Kommissionen har ikke de fornødne statistiske oplysninger for at kunne sætte tal på, hvor meget forsinkelser i gennemførelsen generelt koster. Det anslås dog f.eks., at en korrekt anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse kunne øge handelen med indtil 1,8 % af EU's bruttonationalprodukt (BNP). Det anslås også, at en rettidig gennemførelse og en bedre anvendelse af EU's udbudsdirektiver kunne give besparelser på over 50 mia. EUR. Selv om der kun er tale om delvise skøn, som skal tages med forsigtighed, viser de med al tydelighed, at den nuværende situation er forbundet med ganske betydelige omkostninger for europæisk økonomi.