SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0426/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(17. februar 2000)

Om: Kosovo-fanger i Serbien

I anledning af en sultestrejke (fra 24.12.1999 til 6.1.2000) og en manifestation den 5. januar 2000, som begge blev organiseret i Bruxelles af Kosovo-albanere fra Den Albanske Verdensliga for at kræve frigivelse af Kosovo-fangerne i Serbien, blev jeg den 5. januar 2000 modtaget af en medarbejder af Den Høje Repræsentant for Fællesskabets Udenrigs- og Sikkerhedspolitik og af Den Europæiske Unions portugisiske formandskab. Begge organer erklærede sig rede til at sætte spørgsmålet om Kosovo-fanger på dagsordenen for Det Europæiske Råds møde den 24.-25. januar. Ved gennemlæsning af rapporterne fremgår det, at dette spørgsmål ikke er blevet behandlet på det omtalte rådsmøde.

Jeg vil derfor gerne spørge om følgende:

1. Hvordan vil Rådet efterkomme Europa-Parlamentets beslutning af 16. september 1999, hvori formandskabet opfordres til at føre direkte samtaler med den serbiske regering om frigivelse af alle politiske fanger?

2. Hvornår vil Rådet drøfte spørgsmålet om albanske Kosovo-fanger i Serbien?

3. Er Rådet rede til at tage initiativet til at støtte en resolution hos FN's Sikkerhedsråd om frigivelse af albanske fanger i Serbien? I benægtende fald, hvorfor ikke?

4. Er Rådet rede til at gøre ophævelsen af sanktionerne over for Jugoslavien og den serbiske deltagelse i gennemførelsen af stabilitetspagten for Sydøsteuropa afhængig af en løsning på problematikken med hensyn til de albanske fanger? I benægtende fald, hvorfor ikke?

Svar

(8. juni 2000)

Rådet har noteret sig Europa-Parlamentets beslutning af 16. september 1999, som det ærede medlem henviser til. Under de nuværende omstændigheder er Rådet ikke i stand til at have direkte kontakter med

den serbiske regering, ligesom det heller ikke kan forventes at have nogen indflydelse på Serbien hvad angår frigivelse af politiske fanger. Rådet deler imidlertid fuldt ud det ærede medlems bekymring med hensyn til de Kosovo-albanere, der stadig holdes som fanger i Serbien. Det støtter alle bestræbelser fra det internationale samfunds side, herunder fra Den Internationale Røde Kors Komité (ICRC), på at opnå frigivelse af alle politiske fanger. EU ser med tilfredshed på de frigivelser, som ICRC allerede har opnået.

På samlingen den 14.-15. februar besluttede Rådet at fastholde sin generelle politik om at lægge størst muligt pres på Milosevic-regimet. Dets afgørelse om at suspendere forbuddet mod flyvninger på baggrund af opfordringer fra oppositionen blev derfor koblet sammen med en udvidelse af de visumrestriktioner, der gælder i øjeblikket, og en stramning af de eksisterende finansielle sanktioner. En eventuel kommende beslutning i Rådet om at hæve sanktionerne vil afhænge af flere forskellige faktorer og vil kun kunne tages på basis af en vurdering af den samlede situation.

Rådet noterede sig den opfordring, som Kosovos overgangsråd fremsatte den 23. februar med en indtrængende henstilling til det internationale samfund, og især FN's sikkerhedsråd, om at lægge størst muligt pres på myndighederne i Beograd for at frigive alle de internerede fra Kosovo, som tilbageholdes ulovligt i jugoslaviske fængsler. EU's medlemsstater vil absolut støtte ethvert FN-initiativ, der kan medvirke til at løse problemet. I denne forbindelse noterede Rådet sig med tilfredshed et forslag fra chefen for De Forenede Nationers mission i Kosovo, Bernard Kouchner, om at udpege en særlig repræsentant til at tage dette spørgsmål op med myndighederne i Beograd.

Det ærede parlamentsmedlem kan være forvisset om, at Rådet fortsat vil betragte fremskridt med hensyn til de demokratiske frihedsrettigheder og respekten for mindretallenes rettigheder, herunder Kosovo-fangernes skæbne, som et centralt element i forbindelse med en eventuel ændring af den sanktionspolitik, som er iværksat over for styret i Beograd. Rådet følger konstant op på situationen i regionen og EU's politik over for Forbundsrepublikken Jugoslavien.