ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3045/01

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(5. november 2001)

Om: Livreddere

Har Kommissionen kendskab til den nylige britiske undersøgelse vedrørende det antal børn, der årligt drukner i svømmebassiner og i havet i EU's medlemsstater?

Vil Kommissionen i lyset af denne undersøgelse overveje at iværksætte systematiske taloplysninger i alle EU's medlemsstater?

Hvilke planer har Kommissionen om at udarbejde en forordning om anbringelse af livreddere ved offentlige svømmebassiner og på strande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(3. december 2001)

Kommissionen er ikke bekendt med den undersøgelse, som det ærede medlem nævner, men man indsamler de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet. Kommissionen vil meddele resultaterne af sine undersøgelser så hurtigt som muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3361/01

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(6. december 2001)

Om: Fødevareallergi

Er Kommissionen opmærksom på den risiko, som gluten og laktose kan udgøre for mange mennesker? Kan Kommissionen redegøre for, hvilke skridt den tager for at sikre, at det på forarbejdede produkter og restaurantmenuer oplyses, hvorvidt de indeholder nogle af disse to ingredienser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(21. januar 2002)

Kommissionen er opmærksom på, at gluten er årsag til intolerans hos visse personer, og at mælkeprodukter, herunder laktose, er et af de oftest forekommende allergener.

For personer, som lider af allergi eller intolerans over for et eller flere stoffer, er det rent faktisk af afgørende betydning, at de kan kontrollere om et givent stof er til stede i fødevarerne.

Derfor har Kommissionen i overensstemmelse med det mål, der beskrives i hvidbogen om fødevaresikkerhed(1), forelagt Europa-Parlamentet og Rådet et forslag(2) til ændring af direktiv 2000/13/EF om mærkning af fødevarer.

Forslaget omfatter først og fremmest en liste over ingredienser eller stoffer, der forårsager allergi eller intolerance, og bestemmer, at de pågældende ingredienser eller stoffer samt produkter afledt heraf uden undtagelse skal fremgå af mærkningen af de fødevarer, som indeholder disse.

Kornprodukter, som indeholder gluten, samt mælkeprodukter figurerer på listen.

Hvad angår fødevarer, der ikke er færdigpakkede, herunder de fødevarer, der udbydes i restauranter, bestemmer Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000(3), at de krævede oplysninger skal meddeles forbrugeren, og at de nærmere bestemmelser desangående skal fastlægges af medlemsstaterne. Disse regler finder også anvendelse efter vedtagelsen af ovennævnte forslag.

(1) KOM(1999) 719 endelig udg.

(2) EFT C 332 E af 27.11.2001.

(3) EFT L 109 af 6.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2542/01

af Ioannis Souladakis (PSE) til Rådet

(20. september 2001)

Om: Genetablering af forbindelsen mellem de græske elektricitetsnet og EU

Som bekendt blev den adriatiske kabelforbindelse til forsyning af elektricitetsnettet ødelagt ved Mostar på grund af kampene i det tidligere Jugoslavien, mens den tilsvarende forbindelse, der gennemløber Kroatien, blev ødelagt ved Ernestinovo.

Eftersom disse kabelforbindelser er af vital betydning for forbindelsen mellem Grækenland og det øvrige europæiske elektricitetsnet, bedes Rådet besvare følgende:

- Har Rådet hidtil truffet konkrete foranstaltninger til genetablering af nettet?

- Har den optaget genoprettelsen af de ødelagte kabelforbindelser under prioriteterne for programmerne for genopbygning af Bosnien-Hercegovina?

- Foreligger der noget skøn over de forventede omkostninger til genetablering af nettet?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2540/01 og E-2542/01

(12. februar 2002)

Rådet har ved mange lejligheder i de seneste år understreget betydningen af, at Den Europæiske Union anlægger en regional strategi med hensyn til Balkan. Inden for rammerne af Rådet og af Stabilitetspagten, hvor Den Europæiske Union er en drivende kraft, er der således gentagne gange blevet mindet om behovet for en effektiv regional infrastruktur, navnlig på transportområdet og inden for elektricitetsforsyningen.

Med hensyn til genetablering af det ødelagte vej- og jernbanenet og nærmere bestemt det net, der forbinder Grækenland med Centraleuropa (X-korridoren) samt muligheden for at bidrage til gennemførelsen af eventuelle prioriterede projekter, forelagt af de berørte stater, bedes det ærede parlamentsmedlem henvende sig direkte til Kommissionen.

For så vidt angår de elektriske forsyningsnet minder Rådet det ærede parlamentsmedlem om, at en forbedring af elektricitetsforbindelserne mellem Grækenland og henholdsvis Albanien, Bulgarien og det tidligere Jugoslavien, herunder genoprettelse af forbindelserne med den nordlige del af det tidligere Jugoslavien og UCPTE-nettet, er et af projekterne af fælles interesse i beslutning nr. 1254/96/EF, ændret ved beslutning nr. 1741/1999/EF, om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet.

I øvrigt fastsætter forordning (EF) nr. 2236/95, som ændret ved forordning (EF) nr. 1655/1999, de generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net. Artikel 15, stk. 2, i sidstnævnte forordning bestemmer, at Kommissionen og de berørte medlemsstater foretager en systematisk overvågning af projekternes forløb, om nødvendigt i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank eller andre relevante organer.

Det ærede parlamentsmedlem opfordres derfor til at bringe sig ajour med situationen hos de ovennævnte intervenienter.

Med hensyn til det tredje spørgsmål i det ærede parlamentsmedlems anden forespørgsel understreger Rådet, at det ikke tilkommer Rådet at besvare det.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2623/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Rådet

(27. september 2001)

Om: Rådets møde af 10. juli 2001

Vil Rådet oplyse, om der er foretaget nogen afstemninger på Rådets (økofin) møde den 10. juli 2001, og i bekræftende fald, hvor mange og vedrørende hvilke emner?

Vil Rådet ydermere registrere stemmerne fra alle dem, som stemte om hvert enkelt emne på mødet?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2619/01, E-2621/01, E-2623/01, E-2625/01 og E-2627/01

(12. februar 2002)

Rådet henleder det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på besvarelserne af hans forespørgsler E-3938/00 og E-3939/00, hvori der gøres opmærksom på, at Generalsekretariatet for Rådet udarbejder månedlige oversigter over Rådets akter, som indeholder lister over retsakter og andre instrumenter, Rådet har vedtaget, herunder afstemningsresultater, stemmeforklaringer og erklæringer til mødeprotokollen, når Rådet optræder som lovgivende myndighed. Siden januar 2001 har de ligeledes indeholdt henvisninger til den afstemningsprocedure, der blev fulgt i forbindelse med Rådets vedtagelse af de pågældende retsakter (enstemmighed, kvalificeret flertal, simpelt flertal). Disse månedlige oversigter kan findes på Rådets websted (http://ue.eu.int, under Åbenhed og Rådets retsakter). Endvidere offentliggøres resultatet af afstemninger om retsakter i de pressemeddelelser, der udsendes efter samlingerne i Rådet.

For så vidt angår det ærede parlamentsmedlems mere specifikke forespørgsler med hensyn til afstemningerne på en række samlinger i Rådet i juni og juli 2001, kan der gives følgende svar:

- 2 362. samling i Rådet den 25.-26. juni 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 364. samling i Rådet den 27.-28. juni 2001:

- Vedtagelse af Rådets forordning om supplering af bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92, hvor 3 stemte imod (DK, FIN, S) og en undlod at stemme (A).

- Vedtagelse af en fælles holdning til direktivet om tyvende ændring af direktivet vedrørende begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater, hvor tre stemte imod (B, DK, NL)

- 2 365. samling i Rådet den 10. juli 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 367. samling i Rådet den 16. juli 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 368. samling i Rådet den 20. juli 2001:

- Ingen afstemning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2467/01

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(11. september 2001)

Om: Vestsaharas uafhængighed

Selvbestemmelse via en folkeafstemning blandt vestsahariske borgere er den eneste retfærdige og værdige løsning på den marginalisering, som det vestsahariske folk har levet under i 25 år, hvor det marokkanske styre med staterne i Europa og USA som passive tilskuere ulovligt

og med magt har besat det område, som efter pres fra Marokko på skammelig vis blev opgivet af den spanske stat i den kritiske tid lige før Francos død. Nu foreslår FN's amerikanske mægler, James Baker, idet han faktisk overtager den marokkanske holdning, en løsning med selvstyre svarende til det fiktive selvstyre, som visse regioner i fremtiden kunne få under en autoritær stat som den marokkanske. Republikken Saharas regering vil naturligvis ikke acceptere denne falske løsning. Hvad er Den Europæiske Unions nuværende holdning til Vestsaharas selvbestemmelse på baggrund af denne situation og i betragtning af, at medlemsstaterne i dette område har en indflydelse, der kan få afgørende betydning?

Svar

(12. februar 2002)

Rådet henviser det ærede parlamentsmedlem til Rådets svar på skriftlig forespørgsel E-2239/01 om Vestsahara.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2483/01

af Margrietus van den Berg (PSE) til Rådet

(5. september 2001)

Om: Handel med konfliktdiamanter

Muligheden for på internationalt plan at begrænse handelen med konfliktdiamanter hænger nøje sammen med, at der opnås positive resultater med Kimberley-processen. Indtil videre foregår denne proces trægt, fordi EU ikke har noget fælles standpunkt. Hvornår vil Det Europæiske Råd senest give Kommissionen et mandat til forhandlingerne i forbindelse med Kimberley-processen?

Desuden forudsætter grænsekontrol med indførsel af diamanter for at hindre indførsel af konfliktdiamanter i EU, at toldtjenesterne råder over en særlig ekspertise. Anser Rådet det for hensigtsmæssigt at begrænse antallet af indførselssteder for diamanter til ét pr. medlemsstat, så disse kan koncentrere deres deltagelse ekspertise på et begrænset antal steder?

Svar

(12. februar 2002)

Rådet følger med stor interesse de drøftelser, der føres inden for rammerne af Kimberley-processen. Det vil undersøge ethvert udkast til henstilling med henblik på forhandlinger, som forelægges af Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3491/01

af Jean Lambert (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: CE-standardmærker og stun-våben

Stun-våben anvendes hyppigt rundt omkring i verden som led i umenneskelige og nedværdigende torturmetoder, som udgør alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne. Ifølge en rapport fra Amnesty International er elektriske chokanordninger siden 1990 blevet brugt til at tortere eller mishandle folk i fængsler, forvaringscentre og politistationer i mindst 76 lande overalt i verden.

Det forlyder, at visse producenter af stun-våben reklamerer med, at deres produkter er blevet tildelt det europæiske CE-standardmærke. På en forespørgsel vedrørende disse mærker svarede Europa-Kommissionen, at den ikke havde nogen oplysninger om gyldigheden af Teh Huangs (det berørte selskab i dette tilfælde) CE-standardmærke eller om eventuelt salg af Teh Huangs produkter inden for Den Europæiske Unions område (e-mail til Amnesty International, Irland, dateret 26. februar 2001).

I denne forbindelse er jeg bekymret over, at EU-medlemsstaterne faktisk tillader producenterne af stun-våben at bruge Europa-Kommissionens CE-sikkerhedsmærker på deres stun-stave som et salgsincitament.

- Kan Kommissionen redegøre for, hvilken procedure der følges, når de europæiske CE-standardmærker tildeles?

- Hvor mange producenter af stun-våben bruger CE-standardmærker på deres produkter?

- Er det muligt, at visse producenter af stun-våben bruger CE-mærker uden tilladelse, og i bekræftende fald, hvad kan Kommissionen gøre ved det?

- Hvilke foranstaltninger kan Kommissionen træffe for at forhindre producenter af stun-våben i at anvende CE-mærkerne til at fremme salget af deres produkter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(31. januar 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-2783/01 fra Ford(1).

(1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 209.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2376/01

af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) til Kommissionen

(8. august 2001)

Om: Manglende anerkendelse af grænsearbejdere i nederlandske private sygeforsikringer

1. Har Kommissionen kendskab til problemerne for EU-borgere, der arbejder i Nederlandene, men bor i en anden medlemsstat, og som ligger over indtægtsgrænsen for den obligatoriske sygeforsikring, idet de ikke accepteres af en privat nederlandsk sygeforsikring undtagen af en forsikringsvirksomhed, der opkræver meget højere præmier?

2. Hvordan forholder en sådan nægtelse eller højere præmiebetaling sig til princippet i forordning 1612/68(1), der forbyder forskelsbehandling på grund af nationalitet?

(1) EFT L 257 af 19.10.1968, s. 2.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(28. september 2001)

Det ærede medlem henleder Kommissionens opmærksomhed på problemet om private sygeforsikringers anerkendelse af grænsearbejdere, der arbejder i Nederlandene, men har bopæl i en anden medlemsstat. Det ser ud til, at den nederlandske lovgivning, der finder anvendelse på området, indeholder et bopælskrav, der kunne være i strid med fællesskabsretten og navnlig Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens fri bevægelighed inden for Fællesskabet(1). For at kunne undersøge alle de retlige aspekter i det stillede spørgsmål har Kommissionen rettet henvendelse til de nederlandske myndigheder med henblik på at få nærmere oplysninger om den nederlandske lovgivning på området og den nederlandske regerings holdning til dette punkt.

Kommissionen vil meddele det ærede medlem resultatet af sine undersøgelser.

(1) EFT L 257 af 19.10.1968.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2434/01

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Rådet

(10. september 2001)

Om: Regeringers holdning til kloning af mennesker

Europa-Parlamentet har forholdt sig negativt til kloning af mennesker ved hjælp af manipulation af stamceller. Ifølge oplysninger i pressen er borgere i visse medlemslande ved at forberede kloning af mennesker ved hjælp af den samme metode, der allerede er blevet brugt til kloning af bl.a. mus og køer. Har medlemsstaternes regeringer muligheder for og vilje til at forhindre kloning af mennesker i EU?

Svar

(17. december 2001)

Rådet meddeler det ærede parlamentsmedlem, at det ikke tilkommer det at tage stilling til medlemsstaternes regeringers holdning og til de midler, medlemsstaternes nationale myndigheder har til rådighed.

Det vil dog gerne understrege, at det i artikel 6 i direktiv 98/44/EF om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser fastslås, at det er forbudt at meddele patent på fremgangsmåder til kloning af mennesker.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2621/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Rådet

(27. september 2001)

Om: Rådets møde af 27. og 8. juni 2001

Vil Rådet oplyse, om der er foretaget nogen afstemninger på Rådets (transport og telekommunikation) møde den 27.-28. juni 2001, og i bekræftende fald, hvor mange og vedrørende hvilke emner?

Vil Rådet ydermere registrere stemmerne fra alle dem, som stemte om hvert enkelt emne på mødet?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-2619/01, E-2621/01, E-2623/01, E-2625/01 og E-2627/01

(12. februar 2002)

Rådet henleder det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på besvarelserne af hans forespørgsler E-3938/00 og E-3939/00, hvori der gøres opmærksom på, at Generalsekretariatet for Rådet udarbejder månedlige oversigter over Rådets akter, som indeholder lister over retsakter og andre instrumenter, Rådet har vedtaget, herunder afstemningsresultater, stemmeforklaringer og erklæringer til mødeprotokollen, når Rådet optræder som lovgivende myndighed. Siden januar 2001 har de ligeledes indeholdt henvisninger til den afstemningsprocedure, der blev fulgt i forbindelse med Rådets vedtagelse af de pågældende retsakter (enstemmighed, kvalificeret flertal, simpelt flertal). Disse månedlige oversigter kan findes på Rådets websted (http://ue.eu.int, under Åbenhed og Rådets retsakter). Endvidere offentliggøres resultatet af afstemninger om retsakter i de pressemeddelelser, der udsendes efter samlingerne i Rådet.

For så vidt angår det ærede parlamentsmedlems mere specifikke forespørgsler med hensyn til afstemningerne på en række samlinger i Rådet i juni og juli 2001, kan der gives følgende svar:

- 2 362. samling i Rådet den 25.-26. juni 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 364. samling i Rådet den 27.-28. juni 2001:

- Vedtagelse af Rådets forordning om supplering af bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92, hvor 3 stemte imod (DK, FIN, S) og en undlod at stemme (A).

- Vedtagelse af en fælles holdning til direktivet om tyvende ændring af direktivet vedrørende begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater, hvor tre stemte imod (B, DK, NL)

- 2 365. samling i Rådet den 10. juli 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 367. samling i Rådet den 16. juli 2001:

- Ingen afstemning.

- 2 368. samling i Rådet den 20. juli 2001:

- Ingen afstemning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3143/01

af Luciano Caveri (ELDR) til Rådet

(8. november 2001)

Om: Mont Blanc-tunnelen

Den italienske og franske transportminister har fastsat datoen for genåbningen af den renoverede Mont Blanc-tunnel til den 15. december i år og har samtidig annonceret, at der i de efterfølgende uger også vil blive åbnet for den tunge trafik, idet denne vil blive ensrettet i hver sin retning i henholdsvis Mont Blanc- og Fréjus-tunnelen, som om der som det hed var tale om én enkelt tunnel med to tunnelrør. Denne beslutning har været udsat for voldsom kritik i de berørte Alpe-regioner, selv om der hersker meget divergerende opfattelser om dette spørgsmål.

På foranledning af Italien og Frankrig indgår begge tunneler i to ruter, der er medtaget i de transeuropæiske transportnet og omtalt i hvidbogen om transport, hvor man ganske vist først for nylig er gået ud fra som givet, at de to Alpe-tunneler er åbne for trafik i begge retninger. Er denne italiensk-franske beslutning efter Rådets opfattelse i overensstemmelse med EU-retten, og mener det ikke, at det ville være mere hensigtsmæssigt at følge det forslag om drastisk at begrænse lastvognstrafikken, som har bred opbakning blandt befolkningen i Aosta-dalen?

Svar

(18. februar 2002)

1. Rådet er på baggrund af den række tragiske ulykker, der er sket i tunneler i de senere år, herunder den seneste i Gotthard-tunnelen, fuldt ud klar over, hvor vigtig sikkerheden i vej- og jernbanetunneler er. Der er tale om et prioriteret område i den fælles transportpolitik.

Derfor opfordrede Rådet (transport) på samlingen den 17. juni 1999 Kommissionen til som reaktion på det udtrykkelige ønske fra Det Europæiske Råd i Köln den 3.-4. juni 1999 at forelægge forslag til retsakter, der tager sigte på at øge sikkerheden i tunneler. Som det fremgår af hvidbogen om Den europæiske transportpolitik frem til 2010 De svære valg, agter Kommissionen inden længe at forelægge et forslag til retsakt med henblik på at sikre et højt sikkerhedsniveau i vej- og jernbanetunneler. Dette forslag vil skulle dække alle aspekter af betydning for sikkerheden i tunneler, og Rådet har i sinde at behandle det straks under behørig hensyntagen til de ønsker, som Europa-Parlamentet har udtrykt i sin beslutning vedrørende katastrofen i Gotthard-tunnelen den 15. november 2001.

2. For så vidt angår specifikke svar på det ærede parlamentsmedlems spørgsmål, bemærker Rådet, at beslutningen om genåbning af Mont Blanc-tunnelen lige som enhver beslutning om regulering af den tunge trafik således som det ærede parlamentsmedlem nævner i første række hører under de nationale myndigheders kompetence og tager hensyn til ønsket om umiddelbart at sikre den fri bevægelighed for personer og varer under sikre forhold.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2489/01

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(13. september 2001)

Om: Kommissionsdokumenter vedrørende affæren i sikkerhedstjenesten

EF-traktatens artikel 197 danner retsgrundlag for Europa-Parlamentets og dets medlemmers kontrol af Kommissionen. Kontrollen indebærer, at Kommissionen om nødvendigt skal fremsende fortrolige oplysninger.

Kan Kommissionen tilsende mig kopier af følgende dokumenter:

1. UCLAF-beretningen af 12. marts 1998 til Kommissionens generalsekretær om undersøgelser i forbindelse med IMS/Group 4 Securitas-kontrakten (inkl. bilag) og hr. Trojans svar af 3. april 1998?

2. Notat fra Daniel van der Spree, kontorchef, af 23. april 1998 til Kommissionens finansinspektør (The UCLAF/DGXX investigation into the guarding contract awarded to IMS/Group 4 Securitas), inkl. samtlige bilag og fr. Venturas svar?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(20. november 2001)

De dokumenter, der anmodes om, er fortsat genstand for retslig efterforskning fra de belgiske myndigheders side. Kommissionen er af den opfattelse, at man ikke bør skade efterforskningen, og at der på nuværende tidspunkt ikke kan gives oplysninger om den pågældende sag, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)(1), samt de gældende regler om aktindsigt.

(1) EFT L 136 af 31.5.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3475/01

af Charles Tannock (PPE-DE) og Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Den forrige italienske regerings brug af swapmekanismer til at skjule den egentlige størrelse af Italiens budgetunderskud

Er Kommissionen klar over, at den forrige italienske regering i 1997 forsøgte at bruge renteswaptransaktioner (som specificeret i en rapport fra International Securities Market Association (ISMA) uden at nævne landets navn) til at skjule den egentlige størrelse af Italiens budgetunderskud forud for Italiens deltagelse i den fælles valuta? Mener Kommissionen i bekræftende fald, at Italien har handlet i god tro eller i modstrid med landets forpligtelser på dette område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(11. februar 2002)

Kommissionen har undersøgt medlemsstaternes swaptransaktioner. Disse transaktioner omfattede også gældsforvaltning, og det blev besluttet, at gælden skulle opgøres efter swaptransaktioner. Til måling af swaptransaktionernes indflydelse på underskuddet i 1997 anvendtes det europæiske nationalregnskabssystem (ENS) 79. ENS 79 omhandlede imidlertid kun swaps med udenlandsk valuta og ikke renteswaps, som kunne have en potentiel indvirkning på underskuddet. Da ENS 79 ikke indeholdt klare regler om renteswaps, anvendte Eurostat ENS 95 til sådanne transaktioner. I ENS 95 betragtedes renteswaps dengang som transaktioner, der havde en (positiv eller negativ) indvirkning på underskuddet.

Dette princip er for nylig blevet bekræftet i en særlig forordning om behandling af swaps som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2558/2001 af 3. december 2001 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 med henblik på omklassificering af betalinger som led i swap-aftaler og fremtidige rentesikringsaftale(1).

Hvis den pågældende medlemsstat har anvendt swaptransaktioner til nedbringelse af sit underskud, vil der ikke i henhold til reglerne i ENS 79 og ENS 95 kunne indvendes noget mod dette ud fra et statistisk synspunkt.

(1) EFT L 344 af 28.12.2001.