ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0558/96 af Spalato Belleré (NI) og Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. marts 1996)

Om: Forebyggelse af AIDS og anvendelse af kondomer

Kondomer har ofte ingen sygdomsforebyggende virkning, fordi de ikke er gode nok. AIDS breder sig stadig, hvilket ofte skyldes, at anvendelse af kondomer ikke er udbredt nok. Den franske kurie har bl.a. interesseret sig for dette problem.

Mener Kommissionen ikke, den burde udarbejde nogle regler om fremstillingen af kondomer af god kvalitet og stoette oplysningsarbejdet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemenn paa skriftlige forespoergsler E-0498/96 og E-0558/96 (9. april 1996)

Som led i programmet til forebyggelse af AIDS og visse andre smitsomme sygdomme ((COD/94/0222. )) anses fremme af brug og rigtig anvendelse af kondomer for at vaere et effektivt middel til at hindre smitte med HIV-virus og andre sygdomme, som spredes gennem seksuel kontakt. Kommissionen gaar derfor i forbindelse med ivaerksaettelse af dette program, ind for at fremme brugen af og adgangen til kondomer af god kvalitet - vedlagt en brugsvejledning - som ogsaa skal vaere nemmere at faa fat paa.

Kommissionens indsats sigter paa at goere det nemmere at finde gode kondomer og at bruge dem rigtigt. Der goeres en indsats paa to niveauer:

- Gennemfoerelse i praksis af Raadets direktiv nr. 93/42/EOEF ((EFT nr. L 169 af 12.7.1993.)) om medicinske anordninger, hvortil kondomer maa henregnes. Med dette direktiv aabnes der mulighed for markedsfoering i Faellesskabet og fri udveksling af kondomer, dog under forudsaetning af, at de opfylder de vaesentligste krav, hvad angaar sikkerhed ved brugen og effektivitet. Disse meget vigtige krav maa attesteres af et uvildigt organ (en officiel instans, som én af landets myndigheder har udpeget). Denne vedroerer baade modellens saerlige karakteristika og fremstillingsmetodens kvalitet, udgoer en meget streng kontrol. De kondomer, der anerkendes som vaerende i overensstemmelse med normerne, forsynes med CE-maerket.

Indtil den 14. juni 1998 kan fabrikanterne markedsfoere enten kondomer, som opfylder kravene i disse landes allerede gaeldende lovgivning, dog kun som en overgangsloesning, eller de CE-maerkede kondomer. Fra og med den 14. juni 1998 kan kun CE-maerkede kondomer markedsfoeres.

- Standarisering af kondomer. Kommissionen har givet Den Europaeiske Standardiseringsorganisation (CEN) mandat til at lade udarbejde og offentliggoere en harmoniseret europaeisk norm. Med EN 600-normen, som blev vedtaget i november 1995, blev det bl.a. fastsat, hvilke krav der skal overholdes for modstandsdygtighed og uigennemtraengelighed. Man definerede ligeledes minimalkravene for klar brugsanvisning. Denne standard genspejler den eksisterende viden om teknik og sikkerhedskrav, saadan som disse er udtrykt i raadsdirektiv 93/42/EOEF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0706/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Manglende gennemfoerelse i Italien af direktivet om kosmetiske midler

I lov nr. 52 af 6. februar 1996 bemyndiges regeringen til inden den 25. februar 1997 at gennemfoere direktiv 93/35/EOEF ((EFT L 151 af 23.6.1993, s. 32. )) om kosmetiske midler.

Dette direktiv paalaegger i artikel 3 medlemsstaterne at saette de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme direktivet senest den 14. juni 1995.

Har Kommissionen kendskab til ovenstaaende?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tage i forbindelse med Italiens gennemfoerelse af direktivet?

Hvad mener den om bestemmelsen i den ovennaevnte italienske lovs artikel 29, stk. 1, hvori det hedder som foelger: »Det paabydes at overholde bestemmelserne og tidsfristerne vedroerende dyreforsoeg, der er naevnt i artikel 1, stk. 3, i direktiv 93/35/EOEF »?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (8. maj 1996)

Kommissionen har ved brev af 29. februar 1996 fra den italienske regering modtaget officiel meddelelse om lov nr. 57/1996, hvorved regeringen bemyndiges til at gennemfoere direktiv 93/35/EOEF om kostmetiske midler inden den 25. februar 1997.

Kommissionen har i overensstemmelse med Kommissionens forpligtelser, der udspringer af EF-traktatens artikel 155, indledt overtraedelsesprocedure mod Italien for manglende gennemfoerelse af det paagaeldende direktiv. Den italienske regering blev underrettet herom i oktober 1995. Proceduren vil blive henlagt, naar direktivet er implementeret i den italienske lovgivning.

Den af det aerede parlamentsmedlem naevnte italienske lov forpligter den italienske regering til at implementere direktivets artikel 3 i den italienske lovginving inden for de gaeldende tidsfrister.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0498/96 af Spalato Belleré (NI) og Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Forebyggelse af AIDS og brug af kondomer

Kan Kommissionen, da ogsaa den franske kurie har udtalt sig til fordel for brugen af kondomer (som en undtagelse - naar det er den eneste udvej - fra de af kirken godkendte kristne principper), oplyse om ikke den mener, at der maa udstedes direktiver, der ansporer til brug af kvalitetskondomer og til fremstilling af udelukkende saadanne kondomer? - om ikke den endelig finder det hensigtsmaessigt, at der kun saelges kondomer, som er fremstillet af fineste latex og er lette at afsaette?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemenn paa skriftlige forespoergsler E-0498/96 og E-0558/96 (9. april 1996)

Som led i programmet til forebyggelse af AIDS og visse andre smitsomme sygdomme ((COD/94/0222. )) anses fremme af brug og rigtig anvendelse af kondomer for at vaere et effektivt middel til at hindre smitte med HIV-virus og andre sygdomme, som spredes gennem seksuel kontakt. Kommissionen gaar derfor i forbindelse med ivaerksaettelse af dette program, ind for at fremme brugen af og adgangen til kondomer af god kvalitet - vedlagt en brugsvejledning - som ogsaa skal vaere nemmere at faa fat paa.

Kommissionens indsats sigter paa at goere det nemmere at finde gode kondomer og at bruge dem rigtigt. Der goeres en indsats paa to niveauer:

- Gennemfoerelse i praksis af Raadets direktiv nr. 93/42/EOEF ((EFT nr. L 169 af 12.7.1993.)) om medicinske anordninger, hvortil kondomer maa henregnes. Med dette direktiv aabnes der mulighed for markedsfoering i Faellesskabet og fri udveksling af kondomer, dog under forudsaetning af, at de opfylder de vaesentligste krav, hvad angaar sikkerhed ved brugen og effektivitet. Disse meget vigtige krav maa attesteres af et uvildigt organ (en officiel instans, som én af landets myndigheder har udpeget). Denne vedroerer baade modellens saerlige karakteristika og fremstillingsmetodens kvalitet, udgoer en meget streng kontrol. De kondomer, der anerkendes som vaerende i overensstemmelse med normerne, forsynes med CE-maerket.

Indtil den 14. juni 1998 kan fabrikanterne markedsfoere enten kondomer, som opfylder kravene i disse landes allerede gaeldende lovgivning, dog kun som en overgangsloesning, eller de CE-maerkede kondomer. Fra og med den 14. juni 1998 kan kun CE-maerkede kondomer markedsfoeres.

- Standarisering af kondomer. Kommissionen har givet Den Europaeiske Standardiseringsorganisation (CEN) mandat til at lade udarbejde og offentliggoere en harmoniseret europaeisk norm. Med EN 600-normen, som blev vedtaget i november 1995, blev det bl.a. fastsat, hvilke krav der skal overholdes for modstandsdygtighed og uigennemtraengelighed. Man definerede ligeledes minimalkravene for klar brugsanvisning. Denne standard genspejler den eksisterende viden om teknik og sikkerhedskrav, saadan som disse er udtrykt i raadsdirektiv 93/42/EOEF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0309/96 af Honor Funk (PPE) til Raadet (27. februar 1996)

Om: Kontor for regionen Tyrol i Bruxelles

1. Har Raadet kendskab til, at der er indledt strafferetlig undersoegelse via justitsmyndighederne i Bolzano og Trento i forbindelse med aabningen af et Europakontor i Bruxelles med 4 medarbejdere som foelge af mistanke om handlinger, der vender sig mod den italienske stats integritet, uafhaengighed og enhed?

2. Hvilke foranstaltninger agter Raadet at traeffe med henblik paa at undersoege, hvorvidt de indledte retssager hidtil er foregaaet paa korrekt og gennemskuelig vis?

3. Hvorledes agter Raadet under droeftelsen den 17. januar i Strasbourg at tage stilling til indvendingerne fra delstatsregeringerne i Trento og Bolzano?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-0244/96, E-0258/96, E-0309/96 og E-0584/96 (3. juni 1996)

Raadet har ikke faaet forelagt det emne, de aerede parlamentsmedlemmer omtaler, og heller ikke spoergsmaalet om aabning af informationskontorer fra andre regioner, da saadanne anliggender falder uden for Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0966/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Regionalisering af maal 3-midler

Er Kommissionen bekendt med diskussionen i Det Forenede Kongerige om at stoppe den sektororienterede tildeling af maal 3-midler og i stedet indfoere en aaben konkurrence om midlerne paa regionalt niveau?

Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at sikre, at uddannelsessektoren for kvinder fortsat kan modtage midler paa nationalt niveau via uddannelsesprogrammet for kvinder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (23. maj 1996)

Baggrunden for den nuvaerende diskussion om at stoppe den sektororienterede tildeling af maal 3-midler i Det Forenede Kongerige er, at myndighederne i Det Forenede Kongerige har fremlagt deres plan for maal nr. 3 for perioden 1997-1999 for Kommissionen. Denne plan udgoer grundlaget for forhandlingerne mellem Det Forenede Kongerige og Kommissionen om det nye samlede programmeringsdokument (SPD) med fastlaeggelse af strategi, prioriteter og gennemfoerelsesforslag for Den Europaeiske Socialfond i Det Forenede Kongerige, i forbindelse med maal nr. 3 i de kommende tre aar.

I den plan, der er fremlagt af myndighederne i Det Forenede Kongerige den 7. februar 1996, gives der ikke detaljerede forslag om gennemfoerelsen af SPD. Ikke desto mindre er Kommissionen klar over, at undervisningsministeriet for nylig har gennemfoert en gennemfoerlighedsundersoegelse med henblik paa en regionalisering af programmet for maal nr. 3 og gennemfoerelsen heraf i perioden 1997-1999. Endvidere er Kommissionen klar over, at ministerierne i Det Forenede Kongerige endnu ikke er naaet til enighed om detaljerede forslag vedroerende regionalisering. Tidsplanen og de naermere arrangementer i forbindelse med regionaliseringen vil blive droeftet af Kommissionen og myndighederne i Det Forenede Kongerige i forhandlinger om det nye SPD.

Det er Kommissionens maal at give det udvidede partnerskab for maal nr. 3 mulighed for at udveksle synspunkter om, hvordan man bedst udformer indhold og gennemfoerelsesstrukturen i det nye SPD. I den forbindelse vil der blive afholdt et moede i et udvidet styringsudvalg for maal nr. 3 i Det Forenede Kongerige den 22. maj, hvor alle NGO-partnere, herunder ogsaa the Women's training network (netvaerket for kvinders uddannelse) vil faa mulighed for at fremkomme med dens bidrag til forhandlingsprocessen.

Endvidere har the Women's training network allerede fremlagt et dokument for Kommissionen med en redegoerelse for deres synspunkter om regionalisering. Netvaerkets oenske om at kunne fortsaette det store vellykkede arbejde, som allerede er gennemfoert ved hjaelp af adgangen til ESF-projekter, der er skraeddersyet til kvinders behov, er blevet fremlagt paa en overbevisende maade for Kommissionen. Det er Kommissionens faste hensigt, at det nye SPD skal goere det lettere at oege antallet af midler til projekter af hoej kvalitet vedroerende lige muligheder i endnu hoejere grad end det hidtil har vaeret muligt under maal nr. 3 i SPD. Dette vil udgoere et centralt maal for Kommissionen, naar forhandlingerne om det nye SPD begynder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0718/96 af Yiannis Roubatis (PSE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Tyrkiet, et centrum for produktion og markedsfoering af narkotika

Ifoelge det amerikanske udenrigsministeriums aarsberetning om den internationale kamp mod narkotika, der blev offentliggjort den 1. marts 1995, er Tyrkiet et center for markedsfoering af narkotika fra Sydvestasien til Europa, og landet dyrker eller forarbejder selv store maengder narkotika, som formentlig er bestemt til de europaeiske markeder.

Kan Kommissionen oplyse:

1. Hvilke oplysninger, den har om emnerne i det amerikanske udenrigsministeriums beretning med hensyn til Tyrkiet?

2. Hvilke foranstaltninger den har truffet eller agter at traeffe i fremtiden, saaledes at dette land, som er associeret med Den Europaeiske Union, forpligtes til at traeffe strengere foranstaltninger mod markedsfoering af narkotika og oejeblikkelig indstiller dyrkningen af enhver form for narkotika med undtagelse af narkotika til medicinske formaal?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (13. maj 1996)

Kommissionen er foruroliget over problemet med narkotika i Tyrkiet og er i den forbindelse bl.a. orienteret om den »aarsberetning om den internationale kamp mod narkotika«, som blev offentliggjort i marts 1995 af det amerikanske udenrigsministerium, og hvori der redegoeres for situationen i mere end hundrede lande hvad angaar dette problem, herunder flere medlemsstater.

I henhold til budgetpost B7-5080, bekaempelse af narkotika, tildelte Kommissionen i 1995 FN's program for den internationale kontrol med narkotika et beloeb paa 760 000 ECU for at bidrage til det handlingsprogram, som denne organisation har etableret i samarbejde med de tyrkiske myndigheder med henblik paa narkotikabekaempelsen i Tyrkiet. Ifoelge den kontrakt, der er undertegnet mellem Kommissionen og ovennaevnte FN-program, og som traadte i kraft i begyndelsen af januar 1996, forpligter sidstnaevnte sig til at ivaerksaette aktioner, der hovedsagelig omfatter fire omraader, nemlig bekaempelse af narkotikahandel, forebyggende foranstaltninger, behandling af narkomaner og kontrol med udbuddet. Dette program afvikles over en periode paa tre aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0492/96 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (1. marts 1996)

Om: Hoejtberiget uran fra Rusland til tysk forskningsreaktor

I sit svar paa min forespoergsel nr. 2919/95 ((EFT C 51 af 21.2.1996, s. 58. )) om eventuelle uranleverancer fra det tidligere Sovjetunionen til Faellesskabet (naermere bestemt til Tyskland til drift af forskningsreaktoren i Garching) skriver Kommissionen ordret: »Parterne forhandler selv om indgaaelse af deres forsyningskontrakter, inden de forelaegges til endelig godkendelse i Agenturet.« I svaret anfoerer Kommissionen ligeledes, at Forsyningsagenturet i henhold til artikel 52 i Euratom-traktaten har eneret paa at afslutte kontrakter om leverancer af fissile materialer. Kommissionen skriver videre: »Agenturet har ikke afgivet tilbud om forsyninger til reaktoren i Garching.«

Undersoegelser foretaget af det videnskabelige tidsskrift »New Scientist« har imidlertid vist, at uran fra skrottede russiske raketter skal forarbejdes til braendselselementer i britiske og franske anlaeg for derpaa ogsaa at blive anvendt i forskningsreaktoren i Garching. Ifoelge det britiske tidsskrift har Euratom-myndigheden foert forhandlingerne om denne handel.

1. Har Euratom-myndigheden - i modstrid med sit svar paa min forespoergsel - alligevel forhandlet med de russiske myndigheder om leverancen af nukleart materiale?

2. Hvilke stoffer drejer det sig helt noejagtigt om i forbindelse med denne handel, og hvem skal levere dem til hvem hvornaar?

3. Er Kommissionen klar over, at reaktoren i Garching kan drives med lavberiget uran? Hvorfor forcerer Kommissionen i bekraeftende fald alligevel koebet af materialet fra raketterne, og hvilke aftaler har den truffet herom med de amerikanske myndigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (15. april 1996)

1-2. Kommissionen forbereder sig i oejeblikket paa at tage kontat med de russiske myndigheder for at faa fastlagt en ramme, der overholder Euratom-traktatens bestemmelser, og som kan danne grundlag for forsyninger af hoejberiget uran til Faellesskabets forskningsreaktorer. Kommissionen holder det aerede medlem underrettet om den videre udvikling i sagen. Ejerne af disse reaktorer vil som saedvanlig forhandle direkte med de russiske myndigheder om eventuelle kontrakter vedroerende forsyninger. Kontrakterne vil derefter blive forelagt Kommissionen, der skal efterse, at de overholder Euratom-traktatens bestemmelser, den heraf afledte ret og andre relevante bestemmelser.

3. Kommissionen minder det aerede medlem om, at den ikke har befoejelse til at paalaegge en atomstation at drive sin reaktor paa en bestemt maade, og saaledes heller ikke at paatvinge eller forbyde den at anvende et bestemt braendstof.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0447/96 af Anneli Hulthén (PSE) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Offentlighed i forvaltningen, aktindsigt

Den svenske avis Journalisten anmodede i maj 1995 om at faa indsigt i 20 dokumenter fra Raadet om Europol, men fik kun adgang til to, mens de svenske myndigheder udleverede atten.

Finder Kommissionen dette foreneligt med EU's grundlaeggende princip om, at borgerne skal have stoerst mulig adgang til EU-institutionernes dokumenter?

Hvilke forholdsregler agter Kommissionen at traeffe for at sikre stoerre aabenhed og samtidig opnaa, at EU's institutioner og de nationale myndigheder udviser samme grad af aabenhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (6. maj 1996)

Kommissionen laegger meget stor vaegt paa den aabenhed, som skal bringe Europa taettere paa borgerne.

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa den afgoerelse, som Kommissionen vedtog den 8. februar 1994 ((EFT nr. L 46 af 18.02.1994. )) vedroerende adgang til Kommissionens dokumenter. Det blev ved denne afgoerelse vedtaget at ivaerksaette den faelles adfaerdskodeks, som Kommissionen og Raadet vedtog den 6. december 1993, og som fastslaar, at offentligheden i videst mulig omfang skal have adgang til institutionernes interne dokumenter, med undtagelse af de dokumenter, hvis offentliggoerelse kan skade offentlige eller private interesser, eller som indeholder fortrolige oplysninger.

Vedroerende adgangen til Raadets dokumenter, herunder referater fra moederne, skal der goeres opmaerksom paa, at Raadet den 2. oktober 1995 vedtog en adfaerdskodeks for offentliggoerelsen af erklaeringer og moedeprotokoller fra de moeder, hvor Raadet droefter forslag til retsakter. Kommissionen var selvfoelgelig meget tilfreds med disse nye bestemmelser, som gaar i retning af en stoerre aabenhed i arbejdet.

Kommissionen ser det som helt noedvendigt at videreudvikle den nuvaerende aabenhedspolitik paa baggrund af den faelles adfaerdskodeks. I overensstemmelse med bestemmelserne i adfaerdskodeksen vil denne politik efter to aars anvendelse blive taget op til fornyet droeftelse i de kommende uger. Kommissionen finder dog ikke, at det paa nuvaerende tidspunkt vil vaere hensigtsmaessigt at fremsaette forslag paa omraadet, som skal finde anvendelse paa samtlige institutioner og medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0882/96 af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen (17. april 1996)

Om: Det cambodjanske og thailandske politis involvering i illegal traehandel

Har Kommissionen kendskab til beretningen om ((The Times, den 1.3.1996. )), at politiet i Bangkok og Phnom Penh er involveret i udstedelse af tilladelser til udenlandske virksomheder til traehugst i et saadant omfang, at praktisk taget alt tropisk trae af hoej kvalitet (hvoraf en stor del kun befinder sig i randskove) allerede er udsolgt fra Cambodja?

Er Kommissionen ligeledes underrettet om, at tilladelse til traehugst ikke er foelgen af en demokratisk beslutningsproces, men sker uden for de parlamentariske procedurer paa grundlag af enkelte politikeres afgoerelse, som selv drager store personlige finansielle fordele heraf?

Den Europaeiske Union yder stor finansiel udviklingsstoette til Cambodja (naesten 33 mio$).

1. Har Kommissionen paa denne baggrund foretaget naermere undersoegelser af beretninger om illegal traehugst, eller agter Kommissionen at goere dette?

2. Er Kommissionen paa grundlag af resultaterne af saadanne undersoegelser rede til eventuelt at foreholde Cambodjas og Thailands regeringer deres ansvar og om noedvendigt at insistere paa straffe i form af finansiel stoettereducering for at standse de illegale aktiviteter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (30. april 1996)

Kommissionen har kendskab til den rapport, som Global Witness for nylig udsendte om den ulovlige traehugst i Cambodja. Kommissionen har tidligere beroert den paastaaede deltagelse af thailandske selskaber i ulovlig traehugst i Cambodja.

Kommissionen har rettet henvendelse til de paagaeldende regeringer og modtaget deres forsikringer om, at de ikke deltager i nogen form for ulovlig virksomhed. Kommissionen vil fortsat give udtryk for sine betaenkeligheder og er rede til paa ny at tage spoergsmaalet op under de generelle droeftelser med de naevnte regeringer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0427/96 af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Genetisk modificerede organismer

Mener Kommissionen, at alle medlemsstaterne fuldt ud anvender de sikkerheds-, kontrol- og godkendelsesprocedurer for genetisk modificerede organismer, der er fastsat i direktiv 90/219/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 1. ))?

Foerer Kommissionen en liste over alle de genetisk modificerede organismer, der frigoeres i miljoeet?

Har Kommissionen til hensigt at overvaage de genetisk modificerede organismers langtidsvirkning paa miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (11. april 1996)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at de fleste medlemsstater har gennemfoert Raadets Direktiv 90/219/EOEF af 23. april 1990 om indesluttet anvendelse af genetisk modificerede mikroorganismer. Der er dog ivaerksat en overtraedelsesprocedure imod de medlemssstater, der endnu ikke til fulde har omsat direktivet i national lovgivning. Overtraedelsesprocedurer som foelge af uoverensstemmelser i de nationale lovgivninger er ogsaa igangsat.

I Raadets direktiv 90/220EOEF af 23. april 1990 om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer ((EFT nr. L 117 af 08.05.1990. )) etableres en ordning for udveksling af de i anmeldelsen indeholdte oplysninger om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer (GMO'er) i Faellesskabet. Kommissionen har derfor et register over alle anmeldelser, som jaevnligt opdateres og som vil blive sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. Paa nuvaerende tidspunkt er der anmeldt ca. 580 udsaetninger, omfattende 30 forskellige arter af generisk modificerede organismer.

Haandhaevelsen af bestemmelserne om moderne bioteknologi og monitering af de fremtidige generisk modificerede organismers langtidseffekter paa miljoeet foretages af medlemsstaterne. Resultaterne af denne monitering og de mulige konsekvenser udveksles mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Envidere vil de fremgaa af Kommissionens rapport i henhold til artikel 22, stk. 3 i direktiv 90/220/EOEF.

Kommissionen er bekendt med, at visse medlemsstater giver tilskud til undersoegelser af monitering. Selv giver Kommissionen stoette til undersoegelser paa omraadet under programmet for bioteknologisk forskning. Siden 1987 har Kommissionen envidere gennem programmer for forskning og teknologisk udviklingsprog vedroerende bioteknologi givet stoette til forskningsprojekter, der behandler metodologi til monitering af GMO'er i bestemte oekosystemer, saavel som til forskningsprojekter om de mekanismer, der er bestemmende for genernes videre skaebne i miljoeet, for at faa en viden om de oekologiske virkninger af udsaetning i miljoeet af GMO'er.