ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0295/01

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(9. februar 2001)

Om: Byer, som modtager støtte via Urban-fællesskabsinitiativet

Der er 55 byer, som modtager støtte fra Urban-fællesskabsinitiativet. Medlem af Kommissionen, Michel Barnier, har udtalt, at antallet var steget til 70.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke nye byer der er tale om, og hvilke kriterier der har ligget til grund for deres optagelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(26. marts 2001)

I meddelelsen af 28. april 2000 om retningslinjer for fællesskabsinitiativet URBAN II(1) fastsatte Kommissionen et samlet tilskud fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling på 700 mio. EUR for programmeringsperioden 2000-2006 samt et vejledende antal på 55 byområder, der skal dækkes efter fordelingen i bilag II.

I henhold til punkt 28 i nævnte meddelelse har Kommissionen imødekommet medlemsstaternes anmodning om at forhøje dette vejledende antal. Ved hver anmodning om forhøjelse blev der taget hensyn til det vejledende antal byområder, der oprindelig blev fastsat, de finansielle ressourcer, der oprindelig blev tildelt, omfanget af problemer i byområderne, det antal anmodninger, som de nationale myndigheder havde modtaget for URBAN II, og overholdelsen af tærsklen på 500 EUR pr. indbygger og på 20 000 indbyggere pr. byområde.

Som følge af anmodningerne til Kommissionen er det samlede antal byområder blevet hævet til 70 efter følgende fordeling:

>TABELPOSITION>

Alle forslagene til URBAN II-programmer er udarbejdet efter bestemmelserne i nævnte meddelelse, og de nationale myndigheder har forelagt dem for Kommissionen, da valget af byområder henhører under medlemsstaternes ansvar.

(1) EFT C 141 af 19.5.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0391/00

af Maurizio Turco (TDI) til Kommissionen

(8. februar 2000)

Om: Anvendelse af strukturfondene i Italien 1994/1999

De seneste udtalelser fra den italienske revisionsret har på ny skabt polemik i Italien om den korrekte anvendelse af strukturfondene.

Ifølge de oplysninger, revisionsretten råder over, skulle Italien stadig være langt bagud i gennemførelsen af programmerne 1994/1999.

Er disse forlydender korrekte?

Kan Europa-Kommissionen hurtigst muligt offentliggøre de seneste oplysninger, den råder over, vedrørende forpligtelser og betalinger pr. region og pr. mål?

Supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(21. januar 2002)

Kommissionen sender det ærede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat de seneste oplysninger, som den har modtaget fra de italienske myndigheder, og som viser situationen pr. 30. juni 2001 med hensyn til de faktisk indgåede forpligtelser og de faktisk foretagne betalinger for de enkelte regioner og for de enkelte mål under strukturfondene i Italien for programmeringsperioden 1994-1999. Disse oplysninger hidrører fra det italienske økonomiministeriums overvågningssystem og er ligeledes tilgængelige på ministeriets websted på adressen www.tesoro.it.

Kommissionen skal minde om, at fristen for betalinger for programmeringsperioden 1994-1999 er fastsat til den 31. december 2001, medmindre der undtagelsesvis er indrømmet en fristforlængelse. De italienske myndigheder skal derefter inden den 30. juni 2002 for hvert program forelægge en endelig rapport om gennemførelsen og en betalingsanmodning vedrørende restbeløbet. Først på dette tidspunkt vil Kommissionen kende de nøjagtige oplysninger om, i hvilket omfang de bevillinger, der er afsat til de enkelte programmer, også faktisk er blevet anvendt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2592/00

af Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) til Kommissionen

(1. august 2000)

Om: Basketball

En gruppe professionelle basketball-klubber under den europæiske basketball-union, ULEB, har oprettet Den Europæiske Liga, som ikke er medlem af det internationale basketball-forbund, FIBA, efter at FIBA flere gange havde afvist at ændre forskellige bestemmelser vedrørende den igangværende konkurrence (i år benævnt Suproleague), herunder f.eks. konkurrencesystemet og fordelingen af fjernsyns- og billedrettigheder.

Efter etableringen af denne nye europæiske basketball-liga, som støttes af ULEB, har FIBA truet med at suspendere de dommere, som dømmer i ligaens kampe, og har ligeledes truet med sanktioner mod franske klubber, som havde udtrykt interesse for at deltage i den nye liga, hvilket har medført, at den ikke har franske medlemmer.

Hvad mener Kommissionen om FIBA's trusler og tvangsmidler mod basketball-hold og -dommere, når det tages i betragtning, at FIBA består af statslige basketball-forbund, herunder fra de 15 medlemsstater, som bør respektere erhvervsfriheden, og som desuden over deres budgetter yder tilskud til dækning af forbundenes udgifter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(6. oktober 2000)

Kommissionen har altid respekteret idrætsforbundenes selvstændighed med hensyn til, hvorledes de organiserer en bestemt idrætsgren. Langt de fleste af deres regler er således ikke økonomisk motivet, men tager udgangspunkt i den pågældende idrætsgrens art og målsætning. Det er dog noget helt andet, når et idrætsforbund træffer en beslutning ud fra økonomiske hensyn. Som Domstolen adskillige gange har bekræftet siden 1974 er forbundets regler i sådanne tilfælde underlagt fællesskabslovgivningen, og Kommissionen skal som traktatens vogter sørge for, at bestemmelserne i fællesskabslovgivningen overholdes.

Selv om der pr. tradition kun er et forbund for hver idrætsgren, hvilket er fuldt foreneligt med EF-traktaten, har Kommissionen(1) allerede påpeget over for de europæiske idrætsforbund, at man ikke kan udelukke andre strukturer. Kommissionen har i Helsingfors-rapporten om sport understreget, at den støtter sportens traditionelle organisationsstruktur og værdier. Kommissionen kan dog ikke modsætte sig en udvikling i en anden retning, fordi den hverken ønsker eller har de retlige midler til at gennemtvinge en bestemt måde at anskue sporten på.

Kommissionen har endnu ikke modtaget nogen formel klage på dette område og kan derfor på nuværende tidspunkt ikke udtale sig om de forhold, som det ærede medlem beskriver. Kommissionen vil naturligvis

ligesom tidligere behandle en eventuel klage under hensyntagen til de gældende konkurrenceregler og den pågældende idrætsgrens særlige karakteristika.

(1) Mario Montis på mødet mellem Europa-Kommissionen og de europæiske idrætsforbund, Bruxelles den 17. april 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3148/00

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(6. oktober 2000)

Om: Anvendelse af Fællesskabets midler

Den portugisiske virksomhed Electro Moagem do Marco S.A., som har omkring 70 ansatte, har i mere end 70 år været aktiv i inden for fødevarebranchen i Marco de Canaveses i det indre Portugal, hvor der bliver stadig færre industriforetagender.

Det forlyder, at virksomheden, der i 1999 fik tildelt det portugisiske kvalitetsinstituts certifikat, har modtaget millioner af escudos til modernisering. Imidlertid har de ansatte ikke har fået udbetalt deres løn, og virksomheden er truet af konkurs.

Kommissionen bedes derfor oplyse følgende: Kan det bekræftes, at virksomheden Electro Moagem do Marco S.A. har modtaget EF-midler? Hvor store beløb er der tale om? Er der nogen kontrol med anvendelsen, især med hensyn til opretholdelsen af beskæftigelsen?

Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(4. juli 2001)

Den portugisiske virksomhed Electro Moagem do Marco SA har modtaget følgende EF-støtte fra strukturfondene.

- To projekter blev godkendt som led i PNCIAP/SIBR (Sistema de incentivos regionais), der indgik i EF-støtterammen for de portugisiske områder, som var støtteberettigede under mål 1 i programmeringsperioden 1989-93. Støtten fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) var på henholdsvis 51 og 98 mio. PTE (ca. 750 000 EUR).

- Som led i det operationelle program Erhvervsmønster, delprogrammet Industri (PEDIP), der indgik i EF-støtterammen for de portugisiske områder, som var støtteberettigede under mål 1 i programmeringsperioden 1994-1999, blev der godkendt to projekter i forbindelse med følgende foranstaltninger:

- foranstaltning 3.7: projekt for certificering af virksomheden. Støtten fra EFRU var på 5,7 mio. PTE (ca. 28 500 EUR)

- foranstaltning 3.3: investeringsprojektet omfattede et samlet beløb på 1,4 mia. PTE, heraf 406 mio. PTE (2 030 000 EUR) fra EFRU i form af støtte, der skulle tilbagebetales. Projektet er ved at blive annulleret, fordi promotoren ikke har overholdt sine kontraktlige forpligtelser. Der er udbetalt 324,8 mio. PTE (ca. 1 620 000 EUR).

Endelig blev der godkendt tre projekter i forbindelse med EF-initiativet for omstilling af tekstilsektoren (RETEX) i programmeringsperioden 1994-1999 som led i følgende delprogrammer:

- delprogram A Adgang til kapital: projekt for teknologisk modernisering af virksomheden. Støtten fra EFRU var på 25 mio. PTE (125 000 EUR)

- delprogram C Produktivitet og teknisk bistand: undersøgelse af strategisk planlægning, med støtte fra EFRU på 3,4 mio. PTE (17 000 EUR); identifikation af virksomhedens stærke og svage sider, med støtte fra EFRU på 6 500 EUR, der dog ikke er blevet udbetalt, fordi projektet er ved at blive annulleret.

Som alle projekter, der medfinansieres af strukturfondene, er den pågældende støtte blevet kontrolleret i overensstemmelse med fondsbestemmelserne. Da ingen af de nævnte projekter gik ud på at oprette arbejdspladser, er der ikke foretaget særlig kontrol med henblik på bevarelsen af arbejdspladser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3800/00

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(7. december 2000)

Om: Øko-point-ordning i Østrig

Der klages løbende over, at de lokale myndigheders gennemførelse af den i Tirol gældende øko-point-ordning ikke i tilstrækkelig grad kontrolleres, og at der hele tiden sker overtrædelser. Faktisk foretager gendarmeriet i Tirol i op til 16 timer dagligt alene ved kontrolstedet KUNDL kontroller af lastvogne, således at der i år indtil oktober er foretaget 32 810 kontroller, hvor der i 1 046 tilfælde (3,18 %) var anledning til påtale.

Det lovmæssige grundlag skaber imidlertid store problemer for disse kontroller, da kun lastbilchaufførerne, men ikke ejerne må straffes, hhv. da de chauffører, der overtræder bestemmelserne, og som registreres elektronisk, ikke kan straffes senere, idet en af forudsætningerne for straf er fysisk standsning af de pågældende lastvogne.

Vil Kommissionen venligst oplyse, om den ikke vil overveje at ændre den respektive EF-forordning, således at der på grundlag af denne kan gennemføres mere effektiv kontrol?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(8. februar 2001)

Kommissionen er bekymret over det antal transitdage, der køres gennem Østrig med lastbiler uden økopoints, og er i gang med at overveje, hvordan man kan forbedre fællesskabsbestemmelserne om anvendelsen af økopointsystemet, således at denne praksis kan standses, uden at det griber forstyrrende ind i det indre markeds funktion.

For så vidt angår spørgsmålet om sanktioner mod de pågældende vejtransportfirmaer, falder dette ind under den nationale lovgivning. Domstolen har udtalt, at sanktioner pålagt af medlemsstaterne bør være effektive, afskrækkende samt stå i rimeligt forhold til forseelsen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3614/00

af Johannes Swoboda (PSE) til Kommissionen

(15. november 2000)

Om: Schweiziske firmaers nægtelse af at levere reservedele til urmagere i EU-landene

1. Hvad kan årsagen være til, at schweiziske firmaer til trods for, at de har afdelinger i de EU-lande, det drejer sig om, nægter at levere reservedele til urmagere, der godt nok ikke har indgået særkontrakter med de schweiziske firmaer?

2. Hvilke konkrete foranstaltninger agter Kommissionen på grundlag af eksisterende aftaler at træffe i denne forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. december 2000)

Kommissionen beklager, at den på grund af mangel på mere detaljerede oplysninger ikke kan kommentere de forhold, som det ærede medlem henviser til, og heller ikke vurdere, om der er tale om en overtrædelse af Fællesskabsretten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3874/00

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(8. december 2000)

Om: Våbenmarkedet

Ved hjælp af olieindtægterne er landene i Mellemøsten begyndt at investere i militæret igen. I år vil lande som Saudi-Arabien, Israel og De Forenede Emirater anvende mere end 60 mia. USD på militærudgifter, hvilket er en stigning på 5 %.

Følgelig har også USA øget sine forsvarsbevillinger, mens Europa med undtagelse af Det Forenede Kongerige har nedskåret sit militærbudget med 6 %.

Vil Kommissionen på denne baggrund iværksætte foranstaltninger til begrænsning af våbenhandlen og i denne forbindelse tage udgangspunkt i:

1. en henstilling til de olieproducerende lande om at overholde de foranstaltninger med henblik på at begrænse olieprisen, der vedtoges på topmødet i Caracas,

2. et forbud mod den illegale handel med diamanter for at forhindre, at indtjeningen herfra omsættes til våben,

3. en opfordring til EU-landene om at forhøje midlerne til forskning og udvikling inden for den militære sektor for at kunne leve op til forpligtelsen med hensyn til oprettelsen af en fælles europæisk hær.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(30. januar 2001)

1. Kommissionen har ingen kompetence til at iværksætte aktioner på dette område.

2. Kommissionen støtter Kimberley-processen, der er indledt af de afrikanske diamantproducenter, og deltager aktivt i de internationale bestræbelser på at finde en løsning på diamanter for våben-problemet (ministermøde den 21. september 2000 i Pretoria og internationalt møde den 25.-26. oktober 2000 i London).

3. Kommissionen har ingen kompetence til at behandle dette spørgsmål.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3709/00

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(29. november 2000)

Om: Kommissionens undersøgelser i Thailand vedrørende fjerkrækød

Kommissionen har offentliggjort en rapport om de undersøgelser, som Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret foretog i Thailand i tidsrummet 6.-17. december 1999 vedrørende produktionen af fjerkrækød (DG(SANCO)/1214/1999-MR Final). Ifølge punkt 3.6.3. blev der foretaget en omhyggelig håndtering af tremmekasser med levende fugle på slagteriet, en omhyggelig aflæsning af tremmekasser og en omhyggelig ophængning af fugle på sjækkellinjen. Ifølge det samme punkt blev det imidlertid også konstateret, at bedøvelsesudstyret ikke var ordentligt justeret på de fleste slagterier, og at de centrale kompetente myndigheder ikke havde defineret de elektriske parametre, der skulle finde anvendelse i bedøvelsesøjemed. Ifølge punkt 5.6 burde der foregå en mere detaljeret overvågning af bedøvelsesprocessen.

Kan Kommissionen forklare, på hvilken måde bedøvelsesudstyret ikke var ordentligt justeret? Hvilke forholdsregler agter Kommissionen at træffe for at anspore de centrale kompetente myndigheder i Thailand til at råde bod på de mangler, Kommissionens rapport peger på, hvad angår bedøvelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(28. februar 2001)

I forbindelse med de kontrolbesøg, som Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor foretager, fokuserer man især på bedøvelsen af fjerkræ, som slagtes til konsum. Sådanne kontrolbesøg er blevet gennemført i alle medlemsstaterne og i en række tredjelande. Der er ret ofte blevet konstateret mangler, som kan karakteriseres som følger: mangler med hensyn til overvågningen, mangler med hensyn til konstruktionen af bedøvelsesudstyret, som fungerer ved hjælp af en vandtank (for kort, for bred, forkert strømretning osv.); mangler med hensyn til justeringen (for lav strømstyrke, ingen strømstyrkeindikator, kun beregnet til volt).

Som det ærede medlem ganske rigtigt angiver, blev disse mangler konstateret i forbindelse med kontrolbesøget i Thailand (6.-17. december 1999).

Ledelsen på de pågældende slagterier har omgående udbedret disse mangler, til tider fra den ene dag til den anden, ved at justere eller endda reparere bedøvelsesudstyret, eller hvis dette ikke var muligt ved at bestille nyt bedøvelsesudstyr. Derudover modtog man oplysninger om, at der i løbet af de dage, kontrolbesøget stod på, blev igangsat trænings- og informationsprogrammer for de pågældende medarbejdere.

Den vedkommende myndighed i Thailand har i forlængelse af kontrolbesøget informeret Kommissionen om, at de elektriske parametre, der skulle finde anvendelse i forbindelse med bedøvelsen af de forskellige arter af fjerkræ, nu er blevet officielt defineret, og at der er blevet implementeret en mere detaljeret overvågning i forbindelse med selve driften af virksomheden. I forbindelse med et kommende kontrolbesøg i Thailand har Kommissionen til hensigt at kontrollere disse tilsagn med henblik på at følge op herpå.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3164/00

af Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen

(10. oktober 2000)

Om: Programmer for udvikling af landdistrikterne

Kommissionen har godkendt programmer for udvikling af landdistrikterne på Balearerne i perioden 2000-2006.

Kan den sende mig en kopi af de programmer for udvikling af landdistrikterne, der er godkendt for Balearerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. december 2000)

Programmeringen af udviklingen af landdistrikterne på Balearerne i perioden 2000-2006 er fastlagt i tre forskellige dokumenter, nemlig den horisontale plan for forbedring af produktionstrukturerne, den horisontale plan for ledsageforanstaltningerne og planen for udvikling af landdistrikterne på Balearerne.

Den horisontale plan for forbedring af produktionsstrukturerne omfatter investeringer i bedrifter, etablering af unge landmænd og forbedring af vandingsanlæg, hvortil der i alt er afsat 397 mio.. Denne plan blev vedtaget af Kommissionen den 15. september 2000(1).

Den horisontale plan for ledsageforanstaltninger omfatter foranstaltninger til fordel for førtidspensionering af landmænd og ugunstigt stillede områder samt områder med miljørestriktioner. Endelig er planen for udvikling af landdistrikterne på Balearerne et supplement til de øvrige planer. De to sidstnævnte planer, der blev godkendt af udvalget for landbrugsstrukturer og udvikling af landdistrikterne den 24. oktober 2000, ligger nu til godkendelse i Kommissionen.

Planerne til udvikling af landdistrikterne bliver, når de er vedtaget, gjort offentligt tilgængelige. Derfor vil der blive sendt et eksemplar af den godkendte plan til Parlamentet i henhold til Gil Robles-Santer-aftalen af 6. maj 1999, så det ærede medlem kan konsultere det.

(1) COM(2000) 2682 endelig udgave.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4151/00

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Rådet

(16. januar 2001)

Om: Kvinders rettigheder i Saudi-Arabien

På den 56. samling i FN's Menneskerettighedskommission gav EU udtryk for stærk foruroligelse over de alvorlige krænkelser af kvinders rettigheder i Saudi-Arabien og krævede igen en forbedring af kvinders menneskerettigheder juridisk set og i praksis.

Hvilke nye initiativer har Rådet støttet for at fremme kvinders menneskerettighedssituation i Saudi-Arabien, siden denne erklæring blev fremsat på den 56. samling i FN's Menneskerettighedskommission?

EU er i øjeblikket ved at styrke sine forbindelser med Golfstaterne. Hvorledes udnytter Rådet denne mulighed for at arbejde for en beskyttelse af menneskerettighederne i Saudi-Arabien? Fremmer det uddannelsen af det retshåndhævende personale ved sikring af beskyttelse af kvinder under afhøring og tilbageholdelse og for kvinder, som indberetter misbrug, i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsnormer?

Hvorledes lægger Rådet pres på Saudi-Arabien for at sikre, at det saudiarabiske lovforslag om kvindelig arbejdskraft kommer til at opfylde ILO-konvention 100 og 111, som landet har ratificeret?

Svar

(24. april 2001)

Den Europæiske Union har rejst menneskerettighedsspørgsmålet, herunder spørgsmålet om kvinders rettigheder, ved alle passende lejligheder, f.eks. også på tiende samling i Det Fælles Råd og ministermødet med Samarbejdsrådet for Golfstaterne (GCC) den 22. maj 2000 og på et EU-trojkaministermøde med GCC i forbindelse med FN's generalforsamling. Saudi-Arabien havde formandskabet i GCC i år 2000. På mødet den 22. maj 2000 foreslog Den Europæiske Union, at der etableres en dialog om menneskerettigheder. Den Europæiske Union vil inden for rammerne af samarbejdsaftalen mellem Fællesskabet og GCC(1) og den politiske dialog fortsat over for medlemmerne af GCC understrege behovet for at forbedre menneskerettighedssituationen i deres lande og samarbejde med FN og internationale menneskerettighedsorganisationer. EU vil også gå videre med spørgsmålet om en forstærket dialog om menneskerettigheder.

EU og GCC forhandler i øjeblikket en frihandelsaftale. I overensstemmelse med EU's politik på menneskerettighedsområdet i aftaler med tredjelande bør respekten for menneskerettighederne udgøre en væsentligt element i enhver sådan aftale.

(1) EFT L 54 af 25.2.1989, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3430/00

af Marielle De Sarnez (PPE-DE) til Kommissionen

(7. november 2000)

Om: Venskabsbyer

For at fremme Borgernes Europa er der ydet bevillinger til franske kommuner, der ønsker at arrangere udvekslingsprogrammer og venskabsbyinitiativer med andre kommuner i Europa.

Det ser dog ud til, at budgettet til denne type programmer allerede i september var opbrugt. Derfor vil jeg gerne have et detaljeret svar på, hvor mange franske kommuner der har kunnet modtage denne støtte mellem januar 2000 og den 15. september 2000 (sidste dato for modtagelse af anmodninger ifølge Kommissionens meddelelse af 10. februar 2000) og til hvilket beløb?

Desuden vil jeg gerne høre, hvilke forandringer man vil indføre i proceduren for at gøre den mere selektiv?

Endelig vil jeg gerne vide, om Kommissionen i 2001 agter at prioritere korrekt udfyldte anmodninger fra 2000, der ikke kunne tages i betragtning på grund af manglende midler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(7. december 2000)

Kommissionen har hidtil godkendt 320 ansøgninger fra franske kommuner vedrørende udveksling i 2000 af borgere i venskabsbyer. De samlede bevillinger til værtsbyerne udgør 1,2 mio. EUR.

Dertil kommer, at 445 franske kommuner er blevet tilknyttet godkendte projekter som gæstebyer. De samlede bevillinger til deres transportudgifter udgør 1,3 mio. EUR.

Kommissionen indfører desuden en ny procedure, som forventes at øge effektiviteten. Den nye procedure for indkaldelse af forslag er allerede blevet behandlet på et informationsmøde den 23. oktober 2000, der havde deltagelse af repræsentanter for De Europæiske Kommuners og Regioners Råd, nationale organisationer fra EU-landene, de central- og østeuropæiske lande, Malta, Cypern og Tyrkiet, United Town Organisation og Forsamlingen af Regioner i Europa, hvor der således var mulighed for at fremsætte synspunkter. Den nye indkaldelse af forslag og ansøgningsskemaerne findes på internetserveren Europa på adressen:

http://europa.eu.int/comm/dg10/towntwin/index_da.html.

På grund af procedurereglerne og opdelingen i budgettet pr. år kan de projekter, der er blevet indsendt i 2000, men som ikke er kommet i betragtning, ikke behandles i 2001. For venskabsbyprojekter, der finder sted i 2001, skal der indsendes ansøgninger, der er i overensstemmelse med de nye procedurer, der gælder i 2001.