ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2212/01

af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen

(24. juli 2001)

Om: Farlige stoffer i badevand

Hvorfor indeholder Rådets direktiv 76/160/EØF(1) om kvaliteten af badevand ikke nogen ufravigelige krav med hensyn til stoffer som f.eks. opløst oxygen, flydende stoffer, ammoniak, Kjeldahl-kvælstof, pesticider, tungmetaller, cyanider, nitrater og fosfater, medmindre disse stoffer menes at være til stede som følge af et forureningsuheld?

(1) EFT L 31 af 5.2.1976, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(8. oktober 2001)

Rådets direktiv 76/160/EØF af 8. december 1975 om kvaliteten af badevand har til formål at beskytte borgerne mod risici, der normalt er forbundet med badning, hvor der er tale om indtag gennem munden af mindre vandmængder eller absorption heraf gennem huden. Under disse forhold tror Kommissionen ikke på, at forurening med nitrater eller tungmetaller i forbindelse med badevand udgør nogen større risiko for menneskers sundhed. Det betyder dog ikke, at der ikke findes bestemmelser om forekomsten af disse andre forurenende stoffer.

Flere af de parametre, som nævnes i denne skriftlige forespørgsel, behandles under anden lovgivning, såsom nitratdirektivet(1) eller direktiv 76/464/EØF(2). Mens nitratdirektivet fremdeles gælder, er direktivet om udledning af farlige stoffer i Fællesskabets vandmiljø blevet integreret i det nye vandrammedirektiv(3). I denne sammenhæng skal belastninger og virkninger klarlægges, og der skal opstilles et program med foranstaltninger samt etableres en omfattende overvågning med henblik på at nå frem til en god kemisk og biologisk status.

Da Rådets direktiv 76/160/EØF går tilbage til 1976 og dermed afspejler den viden og de erfaringer, man havde opnået i begyndelsen af 1970'erne, er Kommissionen gået i gang med en revision af badevandsdirektivet. Med henblik herpå offentliggjorde Kommissionen i december 2000 en meddelelse om en ny badevandspolitik(4). Med et nyt direktiv vil der blive indført en bedre forvaltning af strandene og fokusering på badevandets bakteriologiske kvalitet, ligesom man vil benytte opløst ilt samt pH-værdien og/eller klarheden som hurtige indikatorer.

(1) Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, EFT L 375 af 31.12.1991.

(2) Rådets direktiv 76/464/EØF af 4. maj 1976 om forurening, der er forårsaget af udledning af visse farlige stoffer til Fællesskabets vandmiljø, EFT L 129 af 18.5.1976.

(3) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger, EFT L 327 af 22.12.2000.

(4) KOM(2000) 860 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2708/01

af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. oktober 2001)

Om: Adgang til animalsk insulin

I årevis er den autoimmune sygdom insulinafhængig diabetes mellitus med held blevet behandlet med animalsk insulin. Nu skal dette animalske insulin helt fjernes fra markedet og erstattes af insulin fremstillet ved gensplejsning. Tests foretaget med denne form for humant insulin har vist, at mange patienter må affinde sig med en alvorlig forværring af deres helbredssituation og forringelse af deres livskvalitet, når de skal undvære animalsk insulin.

1. Kan Kommissionen garantere, at der fortsat vil være adgang til animalsk insulin på det europæiske marked?

2. Hvilke foranstaltninger vil den i bekræftende fald træffe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(7. november 2001)

Animalsk insulin er gradvist blevet erstattet af humant insulin, fremstillet ved hjælp af bioteknologiske metoder. Der er i de sidste tyve år praktisk taget ikke sket nogen videreudvikling af animalsk insulin. Det er forsvundet fra markedet i de fleste medlemsstater, men findes dog stadig blandt andet i Det Forenede Kongerige og i Tyskland.

Patienterne har udskiftet den animalske insulin med bioteknologisk fremstillet insulin uden større gener, bortset fra forbigående tilfælde af ubehag. Nye patienter behandles systematisk med bioteknologisk fremstillet insulin. De patienter, som befinder sig godt med en behandling med animalsk insulin, skal ikke nødvendigvis skifte behandling, for så vidt animalsk insulin stadig er disponibelt. Men i takt med at ingen nye patienter behandles med animalsk insulin, vil anvendelsen heraf forsvinde helt med tiden.

I videnskabelige og medicinske kredse er man af den mening, at bioteknologisk fremstillet insulin er en alternativ behandlingsmetode, der er lige så effektiv og tåles lige så godt som animalsk insulin, og som desuden har den fordel at have en mindre antigen aktivitet. Og endelig indebærer den i det mindste teoretisk mindre risiko for overførelse af smitsomme, navnlig virale, agenser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2197/01

af Mark Watts (PSE) til Kommissionen

(23. juli 2001)

Om: Transport af dyr i Italien

Kommissionen har for nylig offentliggjort en rapport fra en undersøgelsesrejse til Italien i november 2000. Heraf fremgår det, at der sker mange brud på EU-bestemmelserne om dyrebekyttelse i forbindelse med transport af dyr til Italien eller igennem Italien til Grækenland eller tredjelande. Det fremgår også, at overholdelsen af Rådets direktiv 91/628(1) er mangelfuld i Italien. Problemerne består f.eks. i, at dyr med kroniske skader transporteres over store afstande, at de maksimale tilladte transporttider overskrides, at Italienske embedsmænd undlader at kræve, at dyr, der importeres fra tredjelande, skal have 24 timers hvile ved grænsen, og at køretøjer, der ikke opfylder de lovbestemte normer, benyttes til transporter af over otte timers varighed.

Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at få Italien til at gennemføre EU-bestemmelserne om beskyttelse af dyr under transport korrekt?

(1) EFT L 340 af 11.12.1991, s. 17.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(25. september 2001)

På grundlag af resultaterne af Levnedsmiddel- og Veterinærkontorets arbejde og visse oplysninger fra dyrevelfærdsgrupper er Kommissionen bekendt med, at gennemførelsen og håndhævelsen af fællesskabslovgivningen vedrørende beskyttelse af dyr under transport har været utilstrækkelig i Italien. Kommissionen har i en række tilfælde grebet ind over for de italienske myndigheder og har modtaget forsikringer fra den italienske regering om, at der er truffet forskellige foranstaltninger til at forbedre situationen.

Men selvom Italien hævder at have truffet visse foranstaltninger til udbedring af de mangler, der er beskrevet i tidligere rapporter fra Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret, har Kommissionen for nylig i den undersøgelsesrapport, som det ærede medlem nævner, måttet konkludere, at der fortsat er alvorlige mangler i forbindelse med gennemførelsen og håndhævelsen af Rådets direktiv 91/628/EØF som ændret ved direktiv 95/29/EF(1).

I lyset af disse mangler vil Kommissionen i den nærmeste fremtid træffe en beslutning om overtrædelsesprocedurer.

(1) EFT L 148 af 30.6.1995.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2498/01

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. september 2001)

Om: Utilstrækkeligt udsyn til trafik fra højre i T-kryds for chauffører i turistbusser med forhøjet passagerafdeling

1. Er Kommissionen klar over, at chauffører i turistbusser med meget højt placerede siddepladser til passagerer har meget svært ved at opdage fra højre kommende trafik, der skærer deres kørselsretning i en vinkel på under 90 grader, at også sidespejlene giver utilstrækkeligt overblik, og at ulykker kun kan undgås ved, at de beder passagererne om at se med, eller ved, at de selv at rejse sig op fra deres sæde under kørslen?

2. Kan Kommissionen oplyse, i hvilket omfang der opstår ulykker som følge af denne døde vinkel i udsynet? Hvad er følgerne for tætbefolkede byområder, og hvad er følgerne i T-kryds på mindre og snoede veje med dårlig oversigt i bjergområder?

3. Hvordan kan Kommissionen fremme, at nye turistbusser i EU-medlemsstaterne ikke længere har denne sikkerhedsbrist, og at eksisterende turistbusser justeres mest muligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(29. oktober 2001)

Kommissionen er ikke klar over, at der er specielt mange ulykker med turistbusser på grund af problemer med det indirekte udsyn, og medlemsstaterne har heller ikke informeret den herom.

Praktisk taget alle turistbusser på det europæiske marked har i vore dage en forhøjet passagerafdeling for at skaffe tilstrækkelig plads til bagage og for at forbedre passagerernes udsyn. Derfor er chaufførens sæde placeret på et lavere niveau end passagersæderne. Selv om denne særlige konstruktion forhindrer chaufførens direkte udsyn gennem sidevinduerne i passagerafdelingen, er der tilstrækkeligt overblik over køretøjer og andre trafikanter, som kommer bagfra, gennem de udvendige og indvendige førerspejle.

I T-kryds, som omtales i forespørgslen, er udsynet fremad og til begge sider specielt godt for chaufføren. Den brede, buede forrude og de store vinduer i bussernes fordør giver et godt direkte udsyn for chaufføren. Udsynet til højre er ligeledes godt.

Der er dog andre situationer, hvor det ville være en fordel for chaufføren at have et bredere udsyn bagud. Kommissionen skal derfor oplyse det ærede medlem om, at den er ved at forberede et ændringsforslag til Rådets direktiv 71/127/EØF af 1. marts 1971 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om førerspejle til motordrevne køretøjer(1). Heri ændres visse karakteristika for spejle, bl.a. overfladens krumning, i overensstemmelse med det tekniske fremskridt for at øge det indirekte synsfelt. Denne udvidelse af udsynet vil også få en positiv virkning for turistbussernes indirekte udsyn.

(1) EFT L 68 af 22.3.1971.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1384/01

af Marco Pannella (TDI) til Kommissionen

(27. april 2001)

Om: Vietnam

Den 10. april 2001 meddelte næstformanden for det forenede buddhistiske trossamfund i Vietnam, den ærværdige Thich Quang Do, det internationale buddhistiske informationskontor, at det vietnamesiske politi havde afbrudt telefonledningerne til Thanh Minh Zen-klosteret i Ho Chi Minh City (Saigon). Senere blev mobiltelefonsamtalerne også afbrudt, og siden da har man ikke hørt nyt fra Thich Quang Do.

Dagen før åbningen af det vietnamesiske kommunistpartis 9. kongres havde Thich Quang Do rettet en appel om demokrati i Vietnam til landets ledere, hvori han anmodede dem om at indlede en fredelig overgangsproces til et demokrati, der er baseret på en omfattende folkealliance, bestående af enkeltpersoner og grupper fra samtlige politiske og religiøse sammenslutninger. Efter at have rettet denne appel blev Thich Quang Do truet med fængsling.

Hvilke oplysninger har Kommissionen vedrørende Thich Quang Dos opholdssted og helbredstilstand? Har Kommissionen allerede truffet eller har den til hensigt at træffe foranstaltninger for at gøre de vietnamesiske kommunistiske myndigheder opmærksomme på, at de har pligt til at sikre menings- og forsamlingsfrihed i Vietnam?

Hvad vil Kommissionen mere generelt gøre for at sikre, at de nye ledere af det vietnamesiske kommunistparti omsider gennemfører de politiske og institutionelle reformer, som er nødvendige for at indføre et demokrati, en retsstat og en virkelig markedsøkonomi?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(31. maj 2001)

Thich Quang Do befinder sig i Than Minh Zen klostret i Ho Chi Minh City. Han siges at være ved godt helbred, hans alder taget i betragtning (75 år) og den omstændighed, at han lider af diabetes og højt blodtryk.

Kommissionens delegation i Hanoi følger sammen med medlemsstaternes diplomatiske mission i Vietnam nøje spørgsmål med berøring til menneskerettighederne og deltager på enhver måde med at gøre de vietnamesiske myndigheder opmærksom på anliggender, der optager Unionen. Kommissionen vil fortsætte hermed under disse kontakter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2249/01

af Gianfranco Dell'Alba (TDI) til Rådet

(20. juli 2001)

Om: Europol

Den 2. juni blev der foretaget en ransagning af Europols lokaler, og en af de ansatte, som var mistænkt for bedrageri, blev af det hollandske politi underkastet et længere forhør.

På grund af den statut, der gælder for Europol som den fælles politienhed, kan hverken Kommissionen eller Parlamentet overveje at gennemføre en undersøgelse.

Det er uacceptabelt, at Parlamentet som medindehaver af budgetmyndigheden ikke kan skabe klarhed over en sag, som skader Den Europæiske Unions og dens institutioners image, men må nøjes med de oplysninger, som kommer frem i pressen.

Mener Rådet ikke, at dette uheldige forhold bør ændres, og at Revisionsretten og Europa-Parlamentet i deres respektive roller bør have beføjelse til at kontrollere organer som Europol?

Har Rådet iværksat en undersøgelse for at konstatere eventuel svig på fællesskabsbudgettet?

Svar

(27. november 2001)

1. Det ærede parlamentsmedlem gøres opmærksomt på, at Europol for nærværende finansieres af medlemsstaterne og således ikke over Fællesskabets budget. Der kan derfor ikke være tale om direkte svig til skade for fællesskabsbudgettet. Hvis det hævdes, at der er begået svig i forbindelse med fællesskabsprogrammer, skal organer inden for Kommissionen (f.eks. OLAF) undersøge sagen nærmere.

2. Ordningen med medlemsstatsfinansiering er fastsat i Europol-konventionen. Enhver ændring af denne ordning kræver, at konventionen ændres, hvilket igen kræver en ratifikationsprocedure i samtlige medlemsstater.

3. Europol-konventionen foreskriver et omfattende finanskontrolsystem, herunder en uafhængig finansinspektør og et fælles revisionsudvalg, der består af medlemmer fra Revisionsretten. Europol er derfor omfattet af en effektiv finanskontrol, selv om Revisionsretten ikke har direkte kompetence til at føre tilsyn med Europol.

4. Det skal bemærkes, at de påståede uregelmæssigheder, der henvises til i det ærede parlamentsmedlems spørgsmål, er blevet påvist af finansinspektøren. På grundlag af hans beretning har Europols Styrelsesråd nedsat et udvalg, der har undersøgt sagen nærmere. Finanskontrollen inden for rammerne af Europol har altså vist sig at være effektiv.

5. Rådets medlemmer underrettes gennem deres nationale repræsentanter i Europols Styrelsesråd om de resultater, som udvalget kommer frem til.

6. Da Europol på baggrund af de oplysninger, der er fremkommet, har oplyst den kompetente nederlandske anklagemyndighed om de påståede uregelmæssigheder, og da anklagemyndigheden derefter har indledt kriminalefterforskning mod en ansat i Europol, finder Rådet det ikke hensigtsmæssigt at træffe foranstaltninger, der vil kunne gribe forstyrrende ind i efterforskningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2067/01

af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen

(13. juli 2001)

Om: Erika II-pakken oprettelse af en COPE-fond

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at ratificere den internationale konvention om det privatretlige ansvar for skader ved forurening med bunkerolie af 2001 og den internationale konvention om ansvar og skadeserstatning for skader i forbindelse med transport af farlige og giftige stoffer til søs af 1996? Hvis ratificeringen af konventionen om bunkerolie af 2001 og konventionen om farlige og giftige stoffer af 1996 forsinkes af andre tredjelande, hvilke foranstaltninger agter Kommissionen da at træffe for at gennemføre substansen af konventionerne i EU's farvande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(2. oktober 2001)

Kommissionen er bekymret over mangelen på internationale bestemmelser om ansvar og skadeserstatning i forbindelse med de pågældende stoffer. Den har i sin meddelelse om den anden pakke af fællesskabsforanstaltninger vedrørende søfartssikkerhed efter olietankskibet Erikas forlis(1) udtrykt den opfattelse, at det er nødvendigt at forbedre ordningen for ansvar og skadeserstatning i forbindelse med farlige og giftige stoffer, og at dette må betragtes som en højt prioriteret opgave på internationalt og europæisk plan.

Ministerrådet (transportministrene) anmodede på sit møde den 20. december 2000 medlemsstaterne om og opfordrede ligeledes tredjeparter til at ratificere den internationale konvention af 1996 om ansvar og skadeserstatning for skader i forbindelse med transport af farlige og giftige stoffer ad søvejen. Kommissionen vil opfølge dette initiativ og tage de nødvendige skridt til at fremme ratificeringen i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.

Som et indledende skridt vil Kommissionen fremsætte forslag til en afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til at ratificere konventionerne om hhv. bunkerolie og farlige og giftige stoffer. Dette er en nødvendig forudsætning set i lyset af den gældende fællesskabsret og af Fællesskabets enekompetence på en række områder, som er omfattet af de to konventioner.

Skulle der trods denne indsats ikke kunne opnås nogen fyldestgørende ordning for ansvar og erstatning på internationalt plan, vil Kommissionen fremsætte et forslag til fællesskabslovgivning om en fælleseuropæisk ordning for ansvar og erstatning i forbindelse med havforurening.

(1) EFT C 120 E af 24.4.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1311/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(4. maj 2001)

Om: Informationsfrihed i Italien og artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder

Artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder lyder som følger: 1. Enhver har ret til ytringsfrihed. Denne ret omfatter meningsfrihed, frihed til at modtage eller meddele oplysninger eller tanker uden indblanding fra offentlig myndighed og uden hensyn til landegrænser. 2. Mediefrihed og mediernes pluralisme respekteres.

Kan Rådet oplyse, hvorvidt Italien via den nationale lov nr. 62 af 7. marts 2001 om nye bestemmelser vedrørende forlagsvirksomhed og udgivelser og ændring af lov nr. 416 af 5. august 1981, der blev offentliggjort i det italienske statstidende nr. 67 af 21. marts 2001, ikke gør sig skyldig i overtrædelse af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder?

Svar

(21. november 2001)

Rådet gør det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at det ud over de tilfælde, der er omhandlet i artikel 7 i TEU, ikke tilkommer Rådet at udtale sig om overholdelsen af de grundlæggende rettigheder i medlemsstaterne.

Rådet gør også det ærede parlamentsmedlem opmærksom på, at bestemmelserne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ifølge artikel 51 heri er rettet til Unionens institutioner og organer under iagttagelse af nærhedsprincippet samt til medlemsstaterne, dog kun når de gennemfører EU-retten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2388/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(20. august 2001)

Om: Udgifter til sundhedspleje

Vil Kommissionen give sit bedste skøn over de typiske gennemsnitlige udgifter (de senest foreliggende tal) i de enkelte medlemsstater for:

a) fjernelse af grå stær

b) hjerte-bypass-operation

c) brokoperation

d) udskiftning af knæ?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(26. september 2001)

Både det nuværende handlingsprogram for sundhedsovervågning og det kommende handlingsprogram for folkesundhed sigter mod at udarbejde og sikre adgang til fyldestgørende, pålidelige og sammenlignelige datasæt og indikatorer for folkesundhed. Indikatorerne omfatter hele folkesundhedsområdet, herunder også de områder, som det ærede medlem nævner, hvor det er nødvendigt at indsamle dataene fra medlemsstaterne. I øjeblikket er forslaget til handlingsprogram for folkesundhed til behandling i Parlamentet og Rådet.

I mellemtiden står de ønskede oplysninger ikke til Kommissionens rådighed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1609/01 af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Rådet. Maltesisk som officielt EU-sprog.



EF-Tidende nr. 081 E af 04/04/2002 s. 0041 - 0042



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1609/01 af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Rådet (1. juni 2001) Om: Maltesisk som officielt EU-sprog Vil maltesisk blive et officielt EU-sprog, hvis Malta bliver medlem af Unionen, og hvilke forberedelser gøres der for, at maltesisk kan blive et officielt EU-sprog? Svar (21. november 2001) Der gøres opmærksom på, at i henhold til EF-traktatens artikel 290 fastlægger Rådet med enstemmighed den ordning, der skal gælde for Fællesskabets institutioner på det sproglige område. Denne ordning er fastlagt i Rådets forordning nr. 1 af 15. april 1958, som senest blev ændret, da nye medlemsstater tiltrådte Fællesskabet i 1995, og som angiver EU's officielle sprog. Spørgsmålet om maltesisk som kommende officielt EU-sprog er endnu ikke blevet taget op som led i de igangværende tiltrædelsesforhandlinger med Malta. For alle kandidatlandene, med hvem der er indledt forhandlinger, gælder, at forhandlingskapitlet institutioner endnu ikke er blevet åbnet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1372/01

af Carlos Carnero González (PSE) til Rådet

(21. maj 2001)

Om: Marks & Spencer's lukning af forretninger og massive afskedigelser

Virksomheden Marks & Spencer har bebudet, at den vil lukke flere forretninger i adskillige europæiske lande, bl.a. i Spanien (fire i Madrid, to i Barcelona og en i henholdsvis Sevilla, Valencia og Bilbao), hvad der vil indebære masseafskedigelser.

Meddelelsen om afgørelsen kom som en overraskelse og blev truffet, uden at Marks & Spencer's ledelse forinden havde henvendt sig til de repræsentative fagforbund.

Firmaets ansatte i de berørte lande i særdeleshed og offentligheden i almindelighed modtog med forbløffelse og harme nyheden om dette skridt, som rammer beskæftigelsen, er en hån mod det grundlæggende princip om dialog på arbejdsmarkedet og overhovedet ikke er i overensstemmelse med den europæiske arbejdsmarkedsmodel.

I Frankrig har domstolene endog hindret Marks & Spencer i at føre sine afgørelser ud i livet uden nogen form for kontrol.

Spørgeren finder den afgørelse, som Marks & Spencer har truffet, aldeles forkastelig, og den afslører desuden, som EFS' generalsekretær, Emilio Garbaglio har gjort opmærksom på, behovet for at opbygge et socialt Europa ved at der i EU hurtigst muligt indføres effektive bestemmelser om information og høring af arbejdstagerne, som skal hindre, at de store virksomheder træffer sådanne afgørelser som den foreliggende, der kan betegnes som rå kapitalisme.

Hvilke skridt vil Rådet på denne baggrund træffe for at forsvare den europæiske arbejdsmarkedsmodel og hindre, at Marks & Spencer gennemfører sine asociale målsætninger, og at andre virksomheder af samme størrelsesorden føler sig fristet til i fremtiden at træffe lignende afgørelser? Vil Rådet uden yderligere udsættelse vedtage direktivet om arbejdstagernes ret til information, som skal omfatte sanktioner i tilfælde af overtrædelser?

Svar

(6. december 2001)

Rådet er sig bevidst, at visse tilfælde af selskabsomstrukturering i den senere tid risikerer at få alvorlige økonomiske og sociale konsekvenser for de ansatte og deres familier. Rådet er sig også bevidst, at arbejdsgiverne i nogle af disse tilfælde er blevet beskyldt for ikke at have informeret eller hørt deres ansatte og/eller disses repræsentanter i henhold til gældende national lovgivning. Det er imidlertid ikke op til Rådet at afgøre, om den relevante lovgivning er blevet tilsidesat.

Det ærede medlem gøres opmærksom på, at drøftelserne om Kommissionens forslag til direktiv om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagere i Det Europæiske Fællesskab nu er nået så langt, at Rådet på samlingen den 11. juni 2001 nåede til politisk enighed om en fælles holdning.