SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2876/01

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(22. oktober 2001)

Om: Fortielse i medlemsstaterne af radioaktiv forurening efter Tjernobyl-katastrofen og iværksættelse af en bedre beskyttelse mod kræft i skjoldbruskkirtlen

1. Kan Kommissionen bekræfte, at den radioaktive forurening med cæsium-137 via luften i det østlige og sydøstlige Frankrig efter katastrofen i atomkraftværket i Tjernobyl (Ukraine) den 26. april 1986 blev fortiet og benægtet af de kompetente myndigheder, sandsynligvis med det sigte at hindre bekymring i befolkningen og at sikre den nationale udbygning af elektricitetsproduktionen med atomkraft?

2. Kan Kommissionen oplyse, om der uden for Frankrig er andre områder i daværende eller nuværende medlemsstater i Den Europæiske Union, hvor der den gang blev givet utilstrækkelige oplysninger om risiciene ved den radioaktive forurening af græs og andre vækster via nedbør? Hvilke områder er der i bekræftende fald tale om? Har dette dér ført til undladelse af at gennemføre nødvendige foranstaltninger for at begrænse farerne?

3. Er forekomsten af kræft i skjoldbruskkirtlen pr. 100 000 indbyggere steget i medlemsstaterne efter 1986? Er der andre forklaringer på denne vækst end katastrofen i Tjernobyl?

4. Er der i medlemsstaterne områder, hvor antallet af tilfælde af kræft i skjoldbruskkirtlen efter 1986 er steget markant mere end i andre områder? Hvilke områder er der tale om?

5. Hvor stor er i øjeblikket risikoen ved menneskers indtagelse af produkter som gedemælk og gedeost, der er stærkt modtagelige for radioaktiv forurening? Er risiciene ved indtagelse af champignoner og kød fra vildsvin endnu større og mere langvarige end risiciene ved gedemælk og gedeost?

6. Hvilke garantier er der for, at der i eventuelle fremtidige tilsvarende tilfælde af radioaktiv forurening fra en fjerntliggende kilde overalt i den Europæiske Unions medlemsstater gives pålidelige, tilstrækkelige og rettidige oplysninger til indbyggerne?

Kilde: Nyhedsmagasinet Netwerk, TV Nederland 1, 3.10.2001.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(17. december 2001)

1. Nej. Kommissionen har ingen oplysninger, der kan bekræfte, at de franske myndigheder skulle have fortiet information om radioaktivitetsniveauet efter

Tjernobyl-ulykken. Kommissionen offentliggjorde et Atlas of caesium deposition in Europe(1). Det var baseret på alle de oplysninger, som var indgivet af den franske myndighed (OPRI, Office de Protection contre les Rayonnements Ionisants), og som var lagret i databasen for radioaktivitet i miljøet i overensstemmelse med Euratom-traktatens artikel 36. Endvidere er der fri adgang til oplysningerne fra de specifikke målekampagner, der f.eks. er gennemført af IPSN (Institut pour la Protection et la Sûreté Nucléaire).

2. Nej. Alle medlemsstaterne indgav generelt tilstrækkelige oplysninger. Det skal erindres, at langt fra alle de berørte myndigheder, institutter og laboratorier var forberedt på en ulykke af dette omfang, og at det tog nogen tid for de berørte parter at træffe passende foranstaltninger til fødevarekontrol. På EF-plan vedtog Kommissionen den 6. maj 1986 sin første henstilling 86/156/EEC(2) til medlemsstaterne, med opstilling af grænseværdier for handel med mejeriprodukter, frugt og grønsager.

3. Ja. Forekomsten af kræft i skjoldbruskkirtlen er steget og dødeligheden som følge af denne kræftform er faldet i EU, men der er ikke fundet nogen sammenhæng mellem den stigende forekomst af kræft i skjoldbruskkirtlen i EU og niveauet for radioaktivt nedfald fra Tjernobyl-ulykken, herunder navnlig jod 131. Disse resultater kommer fra en tidligere undersøgelse foretaget efter en forskningskontrakt under Generaldirektoratet for Forskning. Disse resultater underbygges endvidere af en undersøgelse af data om forekomsten af kræft i skjoldbruskkirtlen og dødeligheden som følge heraf i alle medlemsstaterne, samlet i Eurocim-databasen ved Det Europæiske Net af Kræftregistre ved Verdenssundhedsorganisationen (WHO)/Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC) i Lyon, oprettet som led programmet Europe against Cancer.

4. Ja. Bortset fra de statistiske svingninger i forekomsten som følge af den generelt lave forekomst af kræft i skjoldbruskkirtlen i EU, er der ifølge Eurocim-undersøgelsen nogle medlemsstater Spanien, Frankrig, Italien og i mindre grad Finland hvor stigningen i forekomsten af skjoldbruskkirtelkræft er mere markant, mens der i andre medlemsstater Danmark, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige ikke er store ændringer. I de medlemsstater, hvor der kan påvises en stigning, var denne allerede til stede inden 1986, og der er ingen stigning i den relevante periode efter 1986. Der er kort sagt ikke fundet nogen sammenhæng mellem stigningen i forekomsten af skjoldbruskkirtelkræft i individuelle medlemsstater og niveauet for radioaktivt nedfald fra Tjernobyl-ulykken.

5. Fødevarer kontrolleres fortsat for indeholdet af radioaktivitet, navnlig fødevarer fra tredjelande, der direkte er berørt af nedfaldet af Caesium fra Tjernobyl. Den gældende fællesskabslovgivning på området er Rådets forordning (EØF) nr. 737/90 af 22. marts 1990 om betingelser for indførsel af landbrugsprodukter med oprindelse i tredjelande som følge af ulykken på kernekraftværket i Tjernobyl(3) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1661/1999 af 27. juli 1999 om gennemførelsesbestemmelserne for Rådets forordning (EØF) nr. 737/90 af 22. marts 1990 om betingelser for indførsel af landbrugsprodukter med oprindelse i tredjelande som følge af ulykken på kernekraftværket i Tjernobyl(4). Heri indgår foranstaltninger til at skærpe kontrollen med vilde svampe, der i lighed med andre skovprodukter fortsat viser højere koncentrationer. Oplysninger om radioaktivitetsniveauet i fødevarer i Fællesskabet indsamles i henhold til Euratom-traktatens artikel 36 og offentliggøres regelmæssigt. Befolkningens udsætning gennem fødevarer er for tiden under 0,1 % af dosisgrænsen.

6. I tilfælde af en sådan ulykke i fremtiden er der fastsat maksimumsgrænser for radioaktivitet i fødevarer for et større spektrum af radionuklider i Rådets forordning (Euratom) nr. 3954/87 af 22. december 1987 om fastsættelse af de maksimalt tilladte niveauer for radioaktivitet i levnedsmidler og foder som følge af nukleare ulykker eller andre tilfælde af strålingsfare(5). Siden Tjernobyl-ulykken er medlemsstaterne og Kommissionen langt bedre forberedt, hvis en lignende ulykke skulle indtræffe. Navnlig giver gennemførelsen af Rådets beslutning af 14. december 1987 om en fællesskabsordning for hurtig udveksling af information i tilfælde af strålingsfare mulighed for udveksling af oplysninger inden en time efter anmeldelsen af en ulykke.

(1) Atlas of caesium deposition on Europe after the Chernobyl accident EUR 16733, 1998.

(2) EFT L 118 af 7.5.1986.

(3) EFT L 82 af 29.3.1990.

(4) EFT L 197 af 29.7.1999.

(5) EFT L 371 af 30.12.1987.