ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2776/96 af Georges Berthu (I-EDN) til Raadet (17. oktober 1996)

Om: Regeringskonferencen og de nationale parlamenters rolle

Den irske europaminister og raadsformand Gay Mitchell erklaerede i sin tale i Europa-Parlamentets Udvalg om Institutionelle Spoergsmaal den 25. september 1996, at de nationale parlamenters rolle var begraenset til deres traditionelle hverv paa nationalt plan, hvilket er et spoergsmaal, der helt klart henhoerer under hver enkelt medlemsstats forfatningsmaessige organisation.

Mener formandskabet imidlertid ikke, at en mere udbredt anvendelse af kvalificeret flertal under foerste soejle - som i oevrigt ogsaa naevntes i den paagaeldende tale - eliminerer de nationale parlamenters rolle for de lande, der som del af et mindretal er modstander af en foranstaltning? Kan man ikke betragte dette som en af kilderne til den nuvaerende misstemning og fortsat frygte en foroegelse af det demokratiske underskud, saafremt denne tendens fortsaetter? Agter formandskabet at soege at goere en ende paa denne farlige udvikling og foreslaa regeringskonferencen at give de nationale parlamenter ret til direkte veto under de europaeiske beslutningsprocedurer?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2765/96, E-2766/96, E-2767/96, E-2768/96, E-2769/96, E-2770/96, E-2771/96, E-2772/96, E-2773/96, E-2774/96, E-2775/96 og E-2776/96 (30. januar 1997)

Det er ikke Raadets opgave at udtale sig om de forskellige forslag, der er under behandling paa regeringskonferencen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2584/96 af Yves Verwaerde (PPE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Opfoelgning af Domstolens dom af 18. juni 1991 i sag vedroerende Elliniki Radiophonia Tileorassi (ERT)

Kan Kommissionen meddele, hvorledes EF-Domstolens dom af 18. juni 1991 i sagen vedroerende Elliniki Radiophonia Tileorassi (ERT) er blevet opfulgt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (13. december 1996)

I april 1989 henvendte den regionale domstol i Thessaloniki sig til Domstolen med anmodning om - paa grundlag af EF-traktatens artikel 177 - at faa afgjort en raekke praejudicielle spoergsmaal angaaende fortolkningen af EF-traktaten. De forelagte spoergsmaal var blevet rejst i forbindelse med en retssag mellem Elliniki Radiophonia Tileorassi Anonimi Etairia (»ERT«), en graesk radio- og tv-station, som de graeske myndigheder havde givet eneret til at udfoere sine aktiviteter, og et lokalt informationsselskab, der var i faerd med at oprette en tv-station.

Domstolen undersoegte spoergsmaalene i lyset af faellesskabsretten og traf sin afgoerelse den 18. juni 1991. Det er op til den nationale domstol at afgoere, om ERT's virksomhed er forenelig med Domstolens kendelse.

Det aerede medlem kan selv paa nationalt plan, altsaa i Graekenland, indhente oplysninger om, hvorledes Domstolens kendelse er blevet fulgt op. Kommissionen er ikke part i sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3254/96 af Carmen Fraga Estévez (PPE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: AEndring af faellesskabsstoetterammen for Italien i forbindelse med FIUF

I betragtning af den nylige aftale mellem Italien og USA, hvorved Italien forpligter sig til at indstille sin drivgarnsfiskerflaades aktiviteter inden starten paa produktionsaaret for fiskeri 1997 og til at omstille denne flaade totalt inden starten paa produktionsaaret 1999, og i betragtning af at finansieringen af denne proces delvis skal ske med FIUF-midler, bedes Kommissionen oplyse, om Italien allerede har anmodet om tilladelse til aendring af sin faellesskabsstoetteramme til oplaegning og omstilling af sin drivgarnsfiskerflaade, hvornaar det har gjort det, og hvor langt Kommissionen er kommet i behandlingen af denne sag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (16. december 1996)

Kommissionen har allerede medvirket ved udarbejdelsen og ivaerksaettelsen af den del af den italienske plan, der vedroerer omstilling og rationalisering af fartoejer, som driver drivgarnsfiskeri.

De italienske myndigheder har meddelt, at de agter at aendre de operationelle FIUF-programmer for maal 1 og 5a og at afsaette en vis del af de oprindelige bevillinger til indfoerelse af foranstaltningen »Omstilling af »spadare«-flaaden« (drivgarn). Kommissionen afventer det officielle forslag vedroerende denne aendring.

Paa baggrund af de fremsendte oplysninger og den af de italienske myndigheder udarbejdede plan vil Kommissionen i naer fremtid stille forslag til Raadet om vedtagelse af en beslutning vedroerende en specifik foranstaltning til omstilling af de italienske fartoejer, der driver drivgarnsfiskeri.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2695/96 af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen (9. oktober 1996)

Om: Momsfritagelse i henhold til svensk momslov

I forbindelse med Sveriges indtraeden i EU blev den svenske momslovgivning underlagt EU's bestemmelser. I Raadets sjette momsdirektiv 77/388/EOEF ((EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1. )) bilag F, er der naevnt en raekke transaktioner, som er afgiftspligtige i henhold til direktivet, men som medlemsstaterne i en overgangsperiode kan fritage for moms. Bl.a. naevnes tjenesteydelser praesteret af kunstnere.

I henhold til svensk momslov, er salg af rettigheder til spillefilm fritaget for afgift. Filmproducenter m.v. kan derfor ikke opnaa tilbagebetaling af den afgift, som er opkraevet i forbindelse med produktion af film i Sverige.

Da omsaetning af filmrettigheder i alle andre medlemsstater er momspligtige, bevirker det, at filmproducenter etableret i andre medlemslande end Sverige er tvunget til at opkraeve moms ved salget af rettigheder til film, som er indstillet i Sverige, mens der ikke ydes tilbagebetaling af den lokale afgift, som er betalt i forbindelse med indspilningen. Herved er konkurrenceforholdene for filmproducenter, som opererer i Sverige, forringet i forhold til tilsvarende producenter, som opererer i andre medlemsstater.

Mener Kommissionen ikke, at Sverige ved at naegte momsregistrering af juridiske personer for salg af rettigheder gaar ud over de muligheder for momsfritagelse, som er hjemlet i bilag F, punkt 2, i Raadets sjette momsdirektiv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (12. november 1996)

I henhold til artikel 28, stk. 3, litra b), i sjette momsdirektiv (77/388/EOEF) kan medlemsstaterne i overgangsperioden fortsat fritage de transaktioner, der er opregnet i sjette momsdirektivs bilag F. Dette bilag omfatter bl.a. tjenesteydelser praesteret af forfattere og kunstnere, herunder udoevende kunstnere. I tiltraedelsesaftalen indroemmes Sverige en saerlig undtagelse med hensyn til tjenesteydelser praesteret af netop forfattere og kunstnere, herunder udoevende kunstnere, som anfoert i bilag F, punkt 2. Kommissionen mener, at denne undtagelse gaelder filmrettigheder, som forfatterne selv saelger, men ikke filmrettigheder, som andre saelger. Kommissionen er i faerd med at undersoege, om bestemmelserne i den svenske lov er i overensstemmelse med bestemmelserne i sjette momsdirektiv.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3271/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det nederlandske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2955/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Reform af den faelles markedsordning for olivenolie

Hvorfor har Kommissionen planer om en reform af den faelles markedsordning for olivenolie i stedet for blot at afhjaelpe de konstaterede svagheder, naar der er almindelig enighed om, at den nuvaerende faelles markedsordning har virket efter hensigten?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2953/96, E-2954/96, E-2955/96, E-2956/96, E-2957/96, E-2958/96, E-2959/96, E-2960/96, E-2961/96, E-2962/96 og E-2964/96 (26. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige valgmuligheder i forbindelse med reformen af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil saa hurtigt som muligt blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems bemaerkninger og spoergsmaal vedroerende beskaeftigelse, interventionsstoette til virkelig produktion, stoette pr. trae, forbrugsstoette, kvalitet, miljoevirkning og de specifikke problemer i Spanien og nogle af landets producentregioner.

Det ville ikke vaere korrekt at kommentere de forskellige valgmuligheder for reform detaljeret paa dette stadium, men det kan gentages, at den nye faelles markedsordning skal vaere gennemsigtig, enkel, let at kontrollere og rettes effektivt mod producenterne.

Kommissionen laegger stor vaegt paa kvalitet og er af den opfattelse, at ligegyldigt hvilken mulighed der vaelges, vil medlemsstaterne og regionerne have en vigtig rolle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2785/96 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Aktioner til fordel for sigoejnerkvinder

Europa-Kommissionen har oeget sin indsats med hensyn til at opfylde princippet om lige muligheder for maend og kvinder, efter at dette princip kom med i strukturfondsforskrifterne i 1993.

De meget store forskelle, der endnu findes, er navnlig maerkbare blandt kvinder i marginalgrupperne, som lider under en dobbelt forskelsbehandling, dels fordi de er kvinder, og dels fordi de tilhoerer befolkningsgrupper, der er ramt for social udstoedelse. Tilfaeldet med sigoejnerkvinderne er saerlig betegnende, eftersom tanken om lige muligheder for maend og kvinder ikke er rodfaestet i deres samfund. Blandt sigoejnerkvinderne findes der en meget udtalt analfabetisme, manglende skoleuddannelse og udelukkelse fra arbejdsmarkedet. De usaedvanlige forhold, sigoejnerkvinderne lever under, goer, at der fra Den Europaeiske Unions side boer gennemfoeres saerlige aktioner af hensyn til deres uddannelse og inddragelse paa arbejdsmarkedet.

Hvilke aktioner har Kommissionen planlagt at gennemfoere til fordel for sigoejnerkvinderne?

Overvejer Kommissionen en gang i fremtiden at gennemfoere en saadan aktivitet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. December 1996)

Inden for rammerne af Faellesskabets politik med sigte paa at fremme lige muligheder for kvinder og maend har der vaeret gennemfoert mere specifikke aktioner direkte eller indirekte til fordel for zigoejnerkvinder. Som eksempel kan naevnes, at Kommissionen stoettede oprettelsen af en databank om zigoejnerkvinders situation foretaget af Instituto romani para asuntos sociales y culturales (i 1995 og 1996), og den har ligeledes stoettet udgivelsen af en informationsbulletin fra Centre de recherches gitanes ved Université René Descartes i Paris.

Inden for rammerne af Socrates-programmet omfatter alle aktioner, der tager sigte paa uddannelse af zigoejnerboern, en dimension af lige muligheder for unge kvinder og unge maend. Dette spoergsmaal er ligeledes en del af de projekter vedroerende uddannelse af zigoejnerombudsmaend, som Kommissionen finansierer.

Leonardo da Vinci-programmet er, set ud fra synsvinklen fornyelse paa erhvervsuddannelsesomraadet (metoder og uddannelsesredskaber) en saerlig velegnet ramme for aktioner i retning af de vanskeligst stillede befolkningsgrupper og i retning af lige muligheder for kvinder og maend. I den sammenhaeng bemaerkes det, at der i 1995 blev udvalgt et fleraarigt projekt paa grundlag af et tvaernationalt partnerskab etableret paa initiativ af undervisningsministeriet i Frankrig med sigte paa at begunstige integreringen af zigoejnere paa grundlag af deres egne kulturelle forudsaetninger.

Kommissionen gaar generelt ind for at stoette den tvaernationale udveksling af information og erfaringer paa omraadet integrering paa arbejdsmarkedet i henhold til sit fjerde faellesskabsprogram paa omraadet lige muligheder for kvinder og maend.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2681/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Det Forenede Kongeriges manglende overholdelse af direktivet om kvaliteten af drikkevand

Den faktiske gennemfoerelse af direktiv 80/778/EOEF ((EFT L 229 af 30.8.1980, s. 11. )) om kvaliteten af drikkevand har opvist store mangler for Det Forenede Kongeriges vedkommende. Det oenskes oplyst, hvordan situationen er i oejeblikket.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2680/96, E-2681/96 og E-2682/96 (29. november 1996)

Det er umuligt for Kommissionen at redegoere naermere for situationen for oejeblikket med hensyn til gennemfoerelsen af Raadets direktiv 80/778/EOEF, foer den har modtaget og efterproevet de enkelte medlemsstaters beretninger om drikkevandsdirektivets gennemfoerelse for treaarsperioden 1993 - 1995. Rapporten om direktivets gennemfoerelse forventes offentliggjort i loebet af 1997.

Dog skal det bemaerkes, for saa vidt angaar overtraedelser, at der er blevet indledt en enkelt overtraedelsesprocedure mod henholdsvis Belgien, Tyskland og Det Forenede Kongerige vedroerende dette direktiv, og at sagen har naaet at komme for Domstolen, saadan som det fremgaar af den oversigt, der er vedfoejet som bilag til Collin's udkast til betaenkning, der er udarbejdet paa Europa-Parlamentets miljoeudvalgs vegne, vedroerende den foreslaaede revision af drikkevandsdirektivet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3388/96 af José Torres Couto (PSE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Alqueva-projektet

Anlaegget af Alqueva-daemningen i Portugal er af afgoerende betydning for det oekonomiske regionale grundlag, som indgaar i EU-stoetterammen for 1994-99, godkendt af Kommissionen ved beslutning C(94)0382 af 25. februar 1994, som meddelt ved beslutning C(95)2459 af 13. november 1995.

I den undersoegelse af projektets samlede virkninger, som gennemfoertes i 1991-92 med stoette af Kommissionen, konkluderedes det, at det var baeredygtigt. Hvorledes forklarer Kommissionen og kommissionsmedlem Monika Wulf-Mathies forsinkelserne med hensyn til den faellesskabsstoette, der var bevilget, og det ulovlige forsoeg paa énsidigt at gennemtvinge, at daemningsprojektet opgives, som nu er kommet til offentlighedens kendskab?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (9. januar 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel nr. H-0930/96 fremsat af José Barros Moura i spoergetiden under Parlamentets moede den december 1996 ((Forhandlinger i Parlamentet (december 1996). )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3267/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det graeske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3048/96 af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Levering af plutonium fra den tyske formeringsreaktor Kalkar til en amerikansk virksomhed

1. Er Kommissionen bekendt med, at der er fare for, at plutonium fra den tyske formeringsreaktor Kalkar, som de samarbejdende nederlandske el-producenter ejede 15% af, bliver solgt til den amerikanske virksomhed Advanced Nuclear and Medical Systems?

2. Er Kommissionen bekendt med, at denne virksomhed vil anvende plutonium til produktion af stoffer til medicinske formaal, men ogsaa til produktion af tritium til foroegelse af atombombers eksplosionskraft?

3. Er Kommissionen bekendt med, at der foreligger en aftale mellem Tyskland og Nederlandene, hvori det er lagt fast, at det radioaktive materiale aldrig maa anvendes til militaere formaal?

4. Kan Kommissionen i henhold til Euratom-traktaten forhindre, at europaeisk plutonium leveres til den amerikanske virksomhed til militaere formaal? Agter Kommissionen i bekraeftende fald at goere det?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. januar 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-3028/96 fra Nel van Dijk ((Se side 88 )).