ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3157/98 af Felipe CAMISÓN ASENSIO til Kommissionen. Situationen ved Castelo Branco i forhold til det prioriterede projekt nr. 8 i forbindelse med



EF-Tidende nr. C 142 af 21/05/1999 s. 0097



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3157/98 af Felipe Camisón Asensio (PPE) til Kommissionen (19. oktober 1998) Om: Situationen ved Castelo Branco i forhold til det prioriterede projekt nr. 8 i forbindelse med Blandt de 14 prioriterede projekter i forbindelse med det transeuropaeiske transportnet, som blev udvalgt i Essen, figurerer den multimodale forbindelse fra Portugal/Spanien til resten af Europa (nr. 8). Med hensyn til motorvejsstykket mellem Lissabon og Valladolid oenskes det oplyst, om denne motorvej efter planen vil komme til at passere taet forbi den portugisiske by Castelo Branco? og hvor langt er man med anlaegsarbejdet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. november 1998) Kommissionen forstaar, at de portugisiske myndigheder ikke laengere har planer om at anlaegge nogen motorvej paa den portugisiske straekning af hovedvejsforbindelsen mellem Lissabon og Valladolid, der indgaar i anden korridor mellem Lissabon og Irun under projekt nr. 8 (multimodal forbindelse fra Portugal og Spanien til resten af Europa)(1), hvor der skal skabes en balance mellem vej- og jernbaneinvesteringer. Imidlertid er de portugisiske myndigheder i gang med at udfoere forbedringsarbejder paa den nuvaerende vej, specielt paa delstraekningerne Guarda - Covilhã og Covilhã - Castelo Branco. (1) EFT C 120 af 18.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2836/98

af Niall Andrews (UPE) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: OEsttimors uafhaengighed

Kan Kommissionen oplyse, hvilken udvikling der er fundet sted efter regeringsskiftet i Indonesien i forbindelse med befolkningen i OEsttimors legitime krav om uafhaengighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(26. oktober 1998)

Siden begyndelsen af august 1998 er der sket en betydelig udvikling, der kan bidrage til en eventuel loesning af situationen i OEsttimor.

Den 4. og 5. august 1998 moedtes FN's generalsekretaer med udenrigsministrene fra Portugal og Indonesien i New York, hvilket for foerste gang i historien har givet anledning til et faelles kommuniké. Hovedpunktet i dette kommuniké var en aftale mellem parterne om at indlede dybtgaaende droeftelser om en saerlig status for OEsttimor uden hensyntagen til deres grundlaeggende standpunkter. Der blev ogsaa naaet enighed om et mere snaevert samarbejde med de forskellige grupper i OEsttimor for at finde en loesning. Der blev opnaaet enighed om, at den altomfattende interne dialog i OEsttimor skulle genoptages i oktober 1998. Desuden blev det besluttet at oprette interesserepraesentationer i dertil positivt indstillede ambassader i henholdsvis Lissabon og Djakarta.

Den 10. og 11. september 1998 blev der i Dare i OEsttimor, efter indbydelse fra biskop Belo, afholdt et forsoningsmoede med deltagelse af alle de forskellige fraktioner og offentlige og civile grupper i OEsttimor. Ved moedets afslutning blev der offentliggjort en faelles erklaering, der understregede, at der raadede forskellige opfattelser i de enkelte grupper, og at det var noedvendigt at fortsaette bestraebelserne paa at finde en faelles platform, der kan forene befolkningen i OEsttimor.

Der har ligeledes vaeret spredte uroligheder og plyndringer af statslige rislagre i OEsttimor som foelge af den fortvivlede oekonomiske situation og tilsyneladende uden politiske motiver. Den indonesiske regering er fortsat i gang med at mindske sine tropper noget, men har dog for nylig sendt nye tropper til omraadet. Den haevder imidlertid, at der ikke er tale om kamptropper men militaerlaeger.

Kommissionen haaber, at den positive udvikling i de seneste fem uger snart vil give anledning til en rimelig, altomfattende og international acceptabel loesning paa problemerne i OEsttimor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2781/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(14. september 1998)

Om: Fri transport af varer fra Nederlandene til Italien

I et svar paa min forespoergsel (E-2006/97)(1) om omregistrering af en nederlandsk bil i Italien (ca. hfl. 800) i omkostninger, har Kommissionen oplyst, at den har brug for flere oplysninger for at kunne bedoemme, om dette beloeb var korrekt.

Det viser sig imidlertid, at den paagaeldende nederlandske statsborger ikke har betalt hfl. 800, men derimod omregnet hfl. 1950 for at faa sin bil omregistreret.

Beloebsspecifikationen for beloebet paa hfl. 1950 er vedlagt i bilaget til disse to forespoergsler.

Kan Kommissionen nu oplyse, om dette er korrekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(19. november 1998)

Kommissionen takker det aerede medlem for hendes forespoergsel, men beklager, at den ikke kan svare, eftersom det vedlagte bilag er ulaeseligt. Kommissionen og Parlamentets sekretariat har opfordret det aerede medlem til at fremsende en laeselig version, men dette er ikke sket. Bilaget udgoer en uundvaerlig del af forespoergslen, og der kan ikke svares, foer det foreligger.

(1) EFT C 21 af 22.1.1998, s. 132.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2002/98

af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Uddannelsesprogrammer

Kommissionen har i sin meddelelse - For et kundskabernes Europa - foreslaaet, at antallet af maal og foranstaltninger mindskes. Forslaget om den nye generation af programmer indeholder i den operationelle del kun fire maal og seks foranstaltninger.

Hvis man ser naermere paa forslaget, fremgaar det, at der er planlagt et langt stoerre antal foranstaltninger inden for otte aktioner: udvikling af informationstjenester, fremme af efterspoergslen efter voksenuddannelse, sammenslutning af nationale, regionale og lokale uddannelsescentre, osv. i et net.

Hvorledes begrunder Kommissionen denne modstrid mellem maalet om begraensning og rent faktisk et langt stoerre antal forskellige foranstaltninger?

Hvorledes er denne omstaendighed i overensstemmelse med maalet om en forenkling af programmerne og oeget brugervenlighed og koncentreringen af midlerne?

Hvorledes kan Kommissionen i fremtiden sikre, at hovedpunkterne, som f.eks. mobilitet, fremme af sprogkundskaber og tvaernationale samarbejdsprogrammer til fremme af den europaeiske dimension i uddannelsen omsaettes tilsvarende i praksis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(24. september 1998)

Kommissionens forslag til anden fase af Faellesskabets handlingsprogram Socrates viser behovet for at sikre kontinuiteten og konsolidere den foerste fases resultater samtidig med, at programmet som helhed bliver smidigere, mere egnet til at skabe fornyelse, og samtidig mere transparent og brugervenligt. Disse forslag tager fuldt ud hensyn til de forskellige aspekter, der er understreget i Kommissionens meddelelse "For et kundskabernes Europa"(1), baade i spoergsmaalet om antallet af aktioner og i spoergsmaalet om de foreslaaede procedurer.

Faktisk er programmets tre kapitler, otte aktioner og 16 underaktioner i den nuvaerende fase blevet omstruktureret og endda styrket inden for rammerne af forslagene til den anden fase, idet der indfoeres en ny struktur bestaaende af otte klart maalrettede aktioner. Der er blevet gennemfoert virkelige rationaliseringer under integrering af bl.a. en raekke tidligere sproglige aktioner, der henvender sig til skolen i den anden fases aktion "Skoleundervisning". Udvidelsen af den institutionelle kontrakt (den videregaaende uddannelse) og indfoerelsen af den tanke, at enhver skole skal etablere en plan for alle aspekter af sin medvirken i Socrates, vil betyde en klar landvinding i retning af brugervenlighed i forbindelse med programmet.

De fleste af de aktioner, det aerede medlem naevner som nye aktioner, indgaar allerede i programmet i dets nuvaerende form. Styrkelsen af forbindelserne mellem ressourcecentrene paa det regionale og lokale plan har saerlig betydning for inddragelsen af de beroerte parter i marken i endnu hoejere grad og for etableringen af en stoerre sammenhaeng mellem Socrates-programmet og de andre faellesskabsprogrammer paa kundskabsomraadet, herunder bl.a. programmerne om erhvervsuddannelse (Leonardo da Vinci) og ungdomsprogrammerne.

(1) KOM(97) 563 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1406/98

af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Samfinansiering af ikke-statslige organisationers projekter i Cuba

I de seneste maaneder er der opstaaet en reel blokering af samfinansieringen af europaeiske ikke-statslige organisationers projekter i Cuba?

Denne situation skaber alvorlige vanskeligheder for de ikke-statslige samarbejdsinitiativer i dette land, saaledes at de ikke kan viderefoeres som udviklingsaktioner, der kan medvirke til sociale, oekonomiske og politiske aendringer i Cuba.

Agter Europakommissionen at genoptage samfinansieringen af ikke-statslige organisationers projekter i Cuba, og hvilken holdning indtager den for oejeblikket til det ikke-statslige samarbejde i dette land?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(17. juli 1998)

Faellesskabets samfinansiering med europaeiske ikke-statslige organisationers (NGO) aktioner er for oejeblikket suspenderet af foelgende grunde:

Ved dom C 106/96 af 12. maj 1998 annullerede Domstolen en Kommissionsafgoerelse om ydelse af tilskud, idet der ikke forelaa en saerlig basisretsakt. Det fremgaar bl.a. af denne dom, at enhver udgift til faellesskabsforanstaltninger principielt forudsaetter ikke blot opfoerelse paa budgettet (hvilket henhoerer under budgetmyndigheden), men ogsaa forudgaaende vedtagelse af en retsakt, der indeholder hjemmel for den paagaeldende udgift (hvilket henhoerer under lovgivningsmyndigheden).

En saadan retsakt findes ikke for oejeblikket for bevillinger paa Den Europaeiske Unions almindelige budget for regnskabsaaret 1998 under budgetpost B7-6000"Faellesskabets deltagelse i foranstaltninger til fordel for udviklingslande, som gennemfoeres af ikke-statslige organisationer".

Den 11. juli 1995 forelagde Kommissionen Raadet og Europa-Parlamentet et forslag til forordning om samfinansiering med europaeiske ikke statslige organisationer (NGO) af foranstaltninger paa omraader af interesse for udviklingslandene. Vedtagelsen af denne forordning forventes at finde sted snarest (inden udgangen af juli 1998).

Saa laenge denne forordning endnu ikke er vedtaget, kraever overholdelsen af Domstolens dom, at man suspenderer enhver ny samfinansiering, der anmodes om af NGO'er under budgetpost B7-6000.

Hvad navnlig angaar samfinansieringen af projekter, der er fremlagt af europaeiske NGO'er, der arbejder i Cuba, kan Kommissionen meddele det aerede medlem, at der - bortset fra ovennaevnte problem - ikke er nogen blokering af disse projekter, og den bekraefter, at den agter at fortsaette med at stoette de paagaeldende aktioner, saa snart forordningen om samfinansiering er vedtaget.

Ud over den humanitaere bistand, som Kommissionen yder den cubanske befolkning, har Kommissionen for regnskabsaaret 1998 planlagt en ikke ubetydelig samfinansiering af projekter med europaeiske NGO'er, der arbejder i Cuba. Da der ikke foreligger en forordning, og da projekterne foerst skal fremlaegges paa initiativ af NGO'er, hvorefter de skal vurderes af Kommissionen, er det ikke for oejeblikket muligt at praecisere, hvilket beloeb til samfinansiering der vil blive stillet til raadighed i 1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3039/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. Aluminiumforurening



EF-Tidende nr. C 118 af 29/04/1999 s. 0177



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3039/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Aluminiumforurening Ligger Kommissionen inde med oplysninger om de sundhedsmaessige virkninger af forurening fra aluminiumstoev paa veje, og/eller har den indledt nogen forskning heri? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. november 1998) Nej, Kommissionen ligger ikke inde med oplysninger om de sundhedsmaessige virkninger af forurening fra aluminiumsstoev paa veje, og den har heller ikke indledt nogen forskning heri.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3338/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. Multilateral investeringsaftale (MAI)



EF-Tidende nr. C 118 af 29/04/1999 s. 0186



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3338/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (10. november 1998) Om: Multilateral investeringsaftale (MAI) Forhandlingerne i OECD er genoptaget med henblik paa at opnaa enighed om den multilaterale investeringsaftale. Hvilken rolle agter Kommissionen at spille nu, og vil Parlamentet faa yderligere lejlighed til at goere sine synspunkter kendt, naar der udarbejdes en revideret tekst? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (24. november 1998) Det aerede medlem henvises til Kommissionens indlaeg i debatten om den multilaterale investeringsaftale (MAI) under Parlamentets moede i oktober II 1998(1). (1) Parlamentets forhandlinger (oktober II 1998).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3118/98

af Winifred Ewing (ARE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Modernisering og ombygning af fartoejer

Kan Kommissionen offentliggoere, hvilke beloeb medlemslandene har fremfoert til modernisering og ombygning af fartoejer?

Hvilke stater har ydet en saadan stoette?

Hvilke beloebsstoerrelser er blevet naevnt, og hvor mange fartoejer omfatter det?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(13. november 1998)

Ifoelge den rapport, der naevnes i artikel 11 i Raadets direktiv 90/684/EOEF af 21. december 1990 om stoette til skibsbygningsindustrien(1), har fire medlemsstater (Danmark, Tyskland, Italien og Spanien) i de seneste aar givet meddelelse om skibsombygningskontrakter (dvs. radikale aendringer), hvortil der er ydet statsstoette.

De senest foreliggende totaltal er for 1995 og 1996, og de omfatter henholdsvis 23 ombygningskontrakter til en samlet kontraktvaerdi paa 231,2 mio. ECU, hvortil der er ydet stoette paa 10,3 mio. ECU, og 29 ombygningskontrakter til en samlet kontraktvaerdi paa 484,9 mio. ECU, hvortil der er ydet stoette paa 19,3 mio. ECU. Stoettebeloebet udgoer omkring 4,5 % af kontraktvaerdien, hvilket er det maksimale loft, der er godkendt af Kommissionen.

(1) EFT L 380 af 31.12.1990.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2904/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Information til jobsoegende

Kan Kommissionen oplyse, hvilke medlemsstater der giver jobsoegende information om ledige stillinger i andre lande end deres eget? I hvilken form stilles denne information til raadighed paa arbejdsformidlingskontorer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(23. oktober 1998)

Der findes flere maader, hvorpaa arbejdssoegende kan soege beskaeftigelse i andre medlemsstater og finde ledige stillinger paa arbejdsformidlingskontorerne. Netvaerket "European Employment services" (EURES), der blev oprettet i 1993, og som har til formaal at fremme arbejdskraftens frie bevaegelighed, er saaledes et af de mest betydningsfulde redskaber. Dette netvaerk er et partnerskab mellem alle de offentlige arbejdsformidlingskontorer i Den Europaeiske Union, Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade og Kommissionen. Arbejdsformidlingskontorerne udveksler udvalgte ledige stillinger ved hjaelp af et edb-system, som Kommissionen forvalter, og disse ledige stillinger opslaas paa en raekke arbejdsformidlingskontorer i de 17 medlemslande. Der er ca. 10 000 ledige stillinger opslaaet paa et hvilket som helst tidspunkt, og listen foeres dagligt ajour. Der er ogsaa adgang til stillingsopslagene via Eures' internetwebsted paa adressen http://europa.eu.int/jobs/eures.

Derudover er arbejdsformidlingskontorernes nationale websteder, der indeholder store databaser med ledige stillinger, ogsaa indbyrdes forbundet. Det bliver i stadig stoerre omfang muligt at faa adgang til disse websteder paa arbejdsformidlingskontorerne. Endelig sker der et betydeligt antal udvekslinger af ledige stillinger paa bilateralt plan mellem landene, navnlig naar det gaelder lande, der har en faelles graense, eller i de tilfaelde, hvor der i en medlemsstat er mangel paa arbejdskraft med saerlige kvalifikationer, som kvalificerede arbejdssoegere fra en anden medlemsstat er i besiddelse af.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2948/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Sekundaer ret paa omraadet indvandrings- og asylpolitik

Det fremgaar af dokumenter, at der i de seneste aar har vaeret ca. 70 retsakter fra Raadets side paa omraadet indvandringspolitik.

1. Hvilke dokumenter drejer det sig om i forbindelse hermed (kan der gives oplysninger med angivelse af kilde)?

2. Udfoldes der bestraebelser paa en mere omfattende tilpasning af lovbestemmelser?

3. Hvorledes begrunder Kommissionen, at det alligevel ikke er lykkedes "paa konsekvent vis at paavirke realiteterne i forbindelse med indvandring fra Den Europaeiske Union paa en maade, der kan dokumenteres empirisk"(1)?

4. Hvor og hvorledes er CIREA og CIREFI-oplysningerne tilgaengelige for offentligheden og Europa-Parlamentets medlemmer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(19. november 1998)

1. Dette spoergsmaal vedroerer retsakter, der er vedtaget af Raadet, og som ikke er baseret paa et initiativ fra Kommissionen. Det aerede medlem boer derfor henvende sig til Raadet.

2. Det aerede medlems opmaerksom henledes paa, at Det Europaeiske Raad paa dets moede den 15.-16. juni 1998 i Cardiff opfordrede Raadet og Kommissionen til paa moedet den 11.-12. december 1998 i Wien at fremlaegge en handlingsplan til ivaerksaettelse af bestemmelserne i Amsterdam-traktaten inden for frihed, sikkerhed og retsvaesen. Et udkast til en saadan handlingsplan er under droeftelse i det koordinationsudvalg, der er nedsat i henhold til artikel K4 i Traktaten om Den Europaeiske Union. Som kraevet i artikel 63 i den konsoliderede EF-traktat vil der blive forelagt et femaarsprogram om foranstaltninger vedroerende asyl, flygtninge og fordrevne, indvandringspolitik og rettigheder for tredjelandsstatsborgere, som har lovligt ophold i en medlemsstat.

3. Dette spoergsmaal boer det aerede medlem rette til formandskabet.

4. Dette spoergsmaal vedroerer adgangen til dokumenter og skal besvares af den paagaeldende institution, som i dette tilfaelde er Raadet.

(1) Strategidokument om indvandrings- og asylpolitik 9809/98, ASIM 170.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2120/98

af Antonios Trakatellis (PPE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Kraenkelser, undladelser, byggesjusk og ansvar herfor i forbindelse med udfoerelsen af projekter i Graekenland under den anden faellesskabsstoetteramme og Samhoerighedsfonden

Paa grundlag af rapporten fra det blandede overvaagningsudvalg og oplysninger for nylig i pressen er der opstaaet vigtige spoergsmaal om den korrekte udfoerelse af projekter, som blev udfoert i Graekenland inden for rammerne af den anden faellesskabsstoetteramme og af Samhoerighedsfonden. Det drejer sig konkret om kraenkelser, undladelser og byggesjusk fra byggefirmaernes side, og der er tale om ansvar for tilsynsfoerende organer og ministerier for projekter til en samlet stoerrelsesorden paa 2 mia drakmer, og der sker samtidig undersoegelse af muligheden for eventuel tilbagebetaling af pengene.

1. Hvilke kraenkelser, udeladelser og tilfaelde af byggesjusk har Kommissionen faaet kendskab til, eller har den konstateret, og i forbindelse med hvilke projekter?

2. Hvordan kontrolleres gennemfoerelsen af projekterne, og i hvilket omfang er denne kontrol tilstraekkelig og effektiv?

3. Hvilke organer er ansvarlige for kraenkelserne, og hvilke sanktioner er der fastsat herfor?

4. Hvilke foranstaltninger foreslaas konkret for at raade bod paa udeladelserne, men ogsaa for i fremtiden at undgaa lignende tilfaelde?

5. Hvordan vil Kommissionen sikre korrekt afvendelse af de midler, som er afsat paa faellesskabsbudgettet til gennemfoerelsen af projekterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(8. juli 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1612/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: Telefonsikkerhed

Er Kommissionen orienteret om, at koderne til beskyttelse af mobiltelefoner skal vaere internationalt afsvaekket for at goere det muligt for regeringsinstanser at aflytte samtaler? Kryptograferingen er ganske vist foretaget i et 64 - bit system, men to studerende paa hoejt niveau har fundet ud af, at de 10 sidste cifre udgoeres af nuller, hvilket goer det nemmere at bryde koden og muliggoere "kloning", saaledes at der kan foretages uautoriserede opkald fra en anden telefon paa bekostning af den foerste bruger.

Er Kommissionen enig i, at hvis denne paastand passer, saa er det forkert paa denne maade at opmuntre til elektronisk svig ved forsaetligt at laegge den elektroniske noegle under maatten?

Vil Kommissionen opfordre de beroerte virksomheder til i fremtiden at udnytte systemets fulde potentiale til at begraense svig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(1. juli 1998)

Kommissionen kender godt den senere tids rapporter om, at krypteringsnoegler til GSM tilsyneladende i praksis kortes ned. Selvom rapporterne er sande, vil det stadig vaere et stort arbejde at bryde koden med en saaledes forkortet noegle. Desuden er det ikke klart, om der er tale om andet end et oprindeligt konstruktionstraek ved GSM-systemet. Under alle omstaendigheder er meningen med kryptering i GSM-systemet at beskytte telehemmeligheden i radiotransmissionsleddet og ikke at sikre fortrolighed fra terminal til terminal. Naar en meddelelse naar frem til operatoerens basisstation, haandteres den derefter ukrypteret (medmindre den videresendes til en anden GSM-terminal).

Det ville vaere en overdrivelse at haevde, at denne paastaaede egenskab ved GSM er en opfordring til elektronisk svig. Noeglen er ikke blevet "lagt under maatten", som i f.eks. et noegledeponeringssystem. Kloning af terminaler har intet at goere med telehemmeligheden. Autentifikation af terminaler i et GSM-net sker via et andet teknisk system, som i modsaetning til kryptograferingen ikke er en del af standarden, men som den enkelte operatoer kan fastsaette. Derfor er der verden over mange tekniske loesninger i brug til autentifikation.

Kommissionen er ikke bekendt med, at der skulle vaere problemer med telehemmeligheden eller autentifikation i operationnelle GSM-net. De rapporter, som Kommissionen har modtaget, omhandler laboratorieforsoeg, som ikke svarer til den praktiske situation for rigtige net.

Sammenslutningen "GSM Memorandum of Understanding Association", som omfatter omkring 250 GSM-operatoerer verden over og er ansvarlig for, at alle GSM systemets muligheder udnyttes, vil uden tvivl reagere paa disse paastande, hvis de mener, det er noedvendigt. Yderligere oplysninger faas hos GSM-sammenslutningens sekretariat (Merrion Road, Dublin 4, Irland, fax +353 1269 5958).