ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3145/96 af Marianne Thyssen (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Sprogkurser for tjenestemaend ved EU-institutionerne

Kan Kommissionen give oplysning om organiseringen af sprogkurser for dets tjenestemaend paa de enkelte hjemsteder med henblik paa foelgende elementer:

1. Hvilke sprog organiseres der kurser i?

2. Paa grundlag af hvilke kriterier afgoeres det, om et specifikt kursus skal gennemfoeres?

Kan Kommissionen desuden oplyse, hvilke interinstitutionelle sprogkurser, der har vaeret gennemfoert i hvert enkelt af aarene 1993, 1994, 1995 og 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (10. december 1996)

Det foelgende omhandler Kommissionens sprogundervisning i Bruxelles. I Luxembourg varetager Parlamentet sprogundervisningen for alle EU-institutionerne dér.

Der tilbydes kurser i alle EU-sprogene, dvs. dansk, engelsk, finsk, fransk, graesk, italiensk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, samt ikke-EU-sprogene arabisk, japansk og russisk.

Det vigtigste kriterium for ivaerksaettelse af et sprogkursus er antallet af anmodninger fra potentielle deltagere. Der ivaerksaettes saaledes normalt et kursus, naar ti medarbejdere har tilmeldt sig (i gennemsnit er der for tiden 16 deltagere paa hvert kursus). For visse EU-sprog med meget faa tilmeldinger ivaerksaettes der dog kursus, naar blot fem har tilmeldt sig, og det skyldes oensket om at behandle alle EU-sprogene lige. Naturligvis kan disse kriterier kun anvendes, saa laenge budgetmidlerne slaar til.

I aarene 1993, 1994 og 1995 afholdt de enkelte institutioner i Bruxelles hver deres kurser. Derfor blev det i rapporten fra den interinstitutionelle gruppe om rationalisering af administrationsudgifterne, der blev vedtaget i 1995, foreslaaet at styrke det interinstitutionelle samarbejde paa dette omraade. Interinstitutionelle kurser begyndte den 1. juli 1996 med ivaerksaettelsen af intensive sommerkurser. De kurser, der begyndte i oktober 1996, er ogsaa tilrettelagt paa interinstitutionelt plan.

Statistiske tabeller over de interinstitutionelle kurser er sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2929/96 af Marianne Thyssen (PPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Beslutningsproceduren inden for Codex Alimentarius

Siden oprettelsen af Verdenshandelsorganisationen (WTO) har visse normer, der er vedtaget inden for rammerne af Codex Alimentarius, lettere kunne haandhaeves. Som Kommissionen vil vide, traeffes der afgoerelse i Codex Alimentarius med simpelt flertal af de afgivne stemmer.

Da disse normer indirekte indvirker paa indholdet af EU-lovgivningen, synes det formaalstjenligt, at Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til inden for Codex Alimentarius at presse paa for en aendring af beslutningsproceduren, saaledes at den er i overensstemmelse med den faktiske virkning, som Codex-normerne vil faa i fremtiden.

Har Kommissionen planer om at tage skridt i denne retning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (2. december 1996)

De normer og andre instrumenter, der vedtages inden for rammerne af Codex Alimentarius, er ikke bindende i egentlig forstand, men tjener som referencegrundlag, naar der rejses tvivl om, hvorvidt en foranstaltning, som hindrer eller haemmer den internationale handel med et bestemt levnedsmiddel, er berettiget. To aftaler, der er indgaaet under WTO - den ene om tekniske handelshindringer og den anden om sanitaere og fytosanitaere foranstaltninger - tildeler Codex-instrumenterne denne rolle.

Kommissionen deler fuldt ud det aerede medlems opfattelse, hvorefter de afstemningsregler, der i dag gaelder inden for Codex Alimentarius ikke laengere er hensigtsmaessige i betragtning af den betydning, Codex-normerne og -instrumenterne har faaet. Den haaber, at dette problem vil kunne tages op og afklares paa tilfredsstillende vis paa et kommende moede i Codes-komitéen vedroerende de generelle principper.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2864/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Salg af raevesakse i EU og forordning 3254/91

Da ovennaevnte forordning blev behandlet i Europa-Parlamentet, var der i teksten tale om forbud imod fremstilling, salg og anvendelse af raevesakse i EU. Ordet »salg« blev dog fjernet fra den endelige raadstekst. Har Kommissionen planer om en revision af denne forordning med henblik paa at sikre, at den overholdes, eftersom disse raevesakse stadig saelges i Frankrig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (27. november 1996)

I henhold til den paagaeldende forordnings artikel 2 er det kun forbudt at anvende raevesakse inden for selve Faellesskabet. Dette forbud traadte i kraft pr. 1. januar 1995.

Skoent der ikke foreligger planer om nogen saerlig kontrol af forordningens effektivitet, er det naturligvis én af Kommissionens forpligtelser at sikre, at faellesskabslovgivningen gennemfoeres paa korrekt vis. Enhver overtraedelse af denne retsakt, som maatte komme til Kommissionens kendskab, vil derfor blive behoerigt behandlet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2400/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Beslutning 94/730/EF om fastlaeggelse af forenklede procedurer for udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede planter - raekkevidde

1. For hvilke genetisk modificerede planter med hvilke aendringer har hvilke lande indgivet anmodning om forenklet procedure i henhold til beslutning 94/730/EF ((EFT L 292 af 12.11.1994, s. 31 ))?

2. For hvilke genetisk modificerede planter med hvilke genetiske aendringer er der forelagt hvilke videnskabelige oplysninger vedroerende sikkerheden af udsaetningsforsoeg for den menneskelige sundhed og miljoeet?

3. Med hvilke oplysninger og data er det for hvilke genetisk aendrede planter bevist, at der er indhentet tilstraekkelige erfaringer vedroerende sikkerheden for den menneskelige sundhed og miljoeet?

4. For hvilke genetisk modificerede planter fremgaar det af hvilke videnskabelige oplysninger, at de er ikke er til fare for den menneskelige sundhed og miljoeet?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2394/96, E-2395/96, E-2396/96, E-2397/96, E-2398/96, E-2399/96, E-2400/96, E-2401/96, E-2402/96, E-2403/96 og E-2405/96 (14. oktober 1996)

Svarene paa de ovennaevnte skriftlige forespoergsler, afstedkommer en raekke tekniske og juridiske problemer, vedroerende gennemfoerelsen af direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )), bl.a. med hensyn til indfoerelsen af de forenklede procedurer.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at undersoege, hvorledes gennemfoerelsen af dette direktiv er forloebet siden dets ikrafttraeden, med henblik paa offentliggoerelse af en rapport, som vil tilgaa Parlamentet og Raadet.

Kommissionen vil i denne sammenhaeng behandle det aerede medlems spoergsmaal og i givet fald tage hensyn til de naevnte punkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3051/96 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (6. november 1996)

Om: Anvendelse af kloakslam i landbruget eller anden jord

Hvilke foranstaltninger foreslaar Kommissionen, der skal traeffes for at overvaage og regulere omfanget af cryptosporidium oocysts og giardia cysts i kloakslam, der anvendes til landbrugsformaal eller andetsteds i jordbunden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. december 1996)

Raadets direktiv 86/278/EOEF om beskyttelse af miljoeet, navnlig jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget af slam fra rensningsanlaeg ((EFT L 181 af 4.7.1986, s. 6. )) gaelder udelukkende, naar der benyttes spildevandsslam i agerbruget selv. Det daekker altsaa ikke andre former for anvendelse, f.eks. udspredning i skovomraader eller landskabsfornyelse. Med dette direktiv tillades der kun brug af slam i agerbruget, naar slammet forinden er behandlet og stabiliseret, hvilket normalt sker ved hoeje temperaturer. Cryptosporidium-ovocytter og giardia-cyster taaler normalt ikke denne behandling.

Eftersom desuden cryptosporidium-ovocytterne er vidt udbredte i miljoeet, isaer da de udspredes af ungdyr, og da den epidemiologiske betydning af det spildevandsslam, der udspredes, endnu langt fra er godtgjort, skoenner Kommissionen, at der i dag ikke er behov for at traeffe saerlige foranstaltninger til overvaagning af slammet, saa meget mere, som den kendte teknik til sporing heraf er lidet paalidelig.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3415/96 af Michael Elliott (PSE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Unionsborgernes rettigheder

Under hvilke omstaendigheder er ifoelge faellesskabslovgivningen en borger i Den Europaeiske Union, der har bopael i en anden medlemsstat end hans/hendes egen, berettiget til sociale sikringsydelser i bopaelslandet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn (21. januar 1997)

Medlemsstaternes sociale sikringsordninger koordineres ved Raadets forordning (EOEF) nr. 1408/71 om anvendelsen af sociale sikringsordninger paa arbejdstagere og deres familier, der flytter inden for Faellesskabet ((EFT L 149 af 5.7.1971; konsolideret udgave EFT C 325 af 10.12.1992. )). Dette gaelder for arbejdstagere og selvstaendige, som er statsborgere i en af medlemsstaterne, og for medlemmerne af deres familier.

I henhold til den generelle regel, der fremgaar af artikel 13 i forordningen, er en person underkastet lovgivningen om social sikring i den medlemsstat, hvor den paagaeldende arbejder. Hvis en statsborger i en medlemsstat saaledes rejser til en anden medlemsstat for at leve og arbejde der, vil den paagaeldende blive underkastet vaertslandets lovgivning om social sikring.

Ligebehandling i relation til en medlemsstats lovgivning garanteres i artikel 3 i forordning (EOEF) nr. 1408/71, hvor det fastslaas, at en person, som omfattes af lovgivningen i en medlemsstat, ligestilles med statsborgerne i alle andre medlemsstater i spoergsmaal vedroerende den tilsvarende lovgivning. Hvis f.eks. en statsborger i en medlemsstat rejser ud for at arbejde i en anden medlemsstat, skal den paagaeldende betale de samme bidrag og modtage de samme ydelser, som denne medlemsstats statsborgere.

Faellesskabets regler om koordinering af de sociale sikringsordninger forklares mere indgaaende i vejledningen om Faellesskabets bestemmelser om social sikring, som sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3062/96 af Ingo Friedrich (PPE) til Kommissionen (6. november 1996)

Om: Fristen for udbetaling af regionalstoette til »INA-Verbund« i Gunzenhausen, Tyskland

INA-Verbund i Gunzenhausen (Mittelfranken) har fra det bayriske oekonomiministerium faaet tilsagn om en regionalstoette paa 1 mio DM. Dette beloeb skulle udbetales af Kommissionen. INA-Verbund har nu i 1 3/4 aar ventet paa udbetaling af pengene. Beloebet er noedvendigt for bevarelse af 312 arbejdspladser.

Er Kommissionen ikke enig i, at en saa lang ventetid er uacceptabel?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (10. december 1996)

Der er ikke planlagt EF-medfinansiering under maal 5b i Bayern for det projekt, det aerede medlem henviser til. Den paagaeldende regionalstoette er individuelt blevet meddelt Kommissionen som statsstoette af det bayerske oekonomiministerium, jf. EF-traktatens artikel 93, stk. 3. Efter at Kommissionen har givet sit tilsagn, har delstaten Bayern for nylig udbetalt tilskuddet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1483/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Det regionale handlingsprogram for det centrale Makedonien, delprogram 3, foranstaltning 3

I Thessaloniki opstaar der paa grund af den voksende efterspoergsel isaer om sommeren visse vandforsyningsproblemer, som hovedsagelig skyldes vandforsyningsnettet. I det regionale handlingsprogram for det centrale Makedonien under det tredje delprogram, forbedring af de grundlaeggende infrastrukturer i bycentre og livskvalitet, er der som et led i foranstaltning 3 vedroerende miljoeet planlagt projekter til 11.343.000 ecu, og et af formaalene er forbedring af vandforsyningsnettet. Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvad var udnyttelsesgraden af foranstaltning 3 under delprogram 3 for 1994 og 1995?

2. Hvis der har vaeret forsinkelser i forbindelse med udnyttelsen, hvad var saa hovedaarsagerne hertil?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (5. september 1996)

Foranstaltning 3.3 i det regionale operationelle program for det centrale Makedonien omfatter ikke byen Thessaloniki, men regionens oevrige byer.

Udnyttelsesgraden for denne foranstaltning var paa 12% for 1994 og 28% for 1995.

Som led i denne foranstaltning medfinansieres syv projekter, der for oejeblikket befinder sig paa det indledende anlaegsstadium. Udnyttelsen af midlerne vil utvivlsomt blive fremskyndet fra 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3075/96 af Arlindo Cunha (PPE) til Kommissionen (6. november 1996)

Om: Omfang og forvaltning af Tyrkiets fremtidige kontingent af tomatkoncentrat med nul-told

I henhold til Tyrkiets nuvaerende toldkontingent kan dette land toldfrit eksportere 16.500 t tomatkoncentrat til EU.

Det forlyder, at Tyrkiet allerede har udstedt licenser for 1996, der tegner sig for 29.000 t tomatkoncentrat, hvilket i sig selv udgoer en overtraedelse af reglerne.

I associeringsaftalen mellem EU og Tyrkiet er det endvidere fastlagt, at der skal forhandles et nyt toldkontingent med nul-told, hvis stoerrelse endnu ikke er fastsat.

Kan Kommissionen paa denne baggrund besvare foelgende:

1. Hvor store maengder kommer det nye toldkontingent til at omfatte, og hvilke kriterier vil blive fulgt ved fastsaettelsen heraf?

2. Hvilke regler vil Kommissionen indfoere for forvaltning og kontrol af dette kontingent?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. november 1996)

1. Kommissionen forhandler for oejeblikket med Tyrkiet om et skifte fra den nuvaerende ordning med frivillig begraensning til en toldkvoteordning med praeferenceimport af tomatkoncentrat. Der er endnu ikke opnaaet nogen aftale. Under disse forhandlinger har Kommissionen vaeret i stadig kontakt med medlemsstaterne.

2. Kommissionen vil foreslaa, at den foreslaaede toldkvote forvaltes paa grundlag af princippet om, at den, der kommer foerst til moelle, faar foerst malet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2511/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. september 1996)

Om: Subventionering af nationale flyselskaber

1. Kan Kommissionen oplyse spoergeren, hvorfor der er blevet indroemmet nationale flyselskaber (Air France og Iberia) subventioner?

2. Er der mulighed for, at disse flyselskaber fortsat modtager subventioner?

3. Hvordan vil Kommissionen behandle subventionsansoegninger fra andre EU-flyselskaber?

4. Efter hvilke objektive kriterier evalueres yderligere subventionsansoegninger fra andre selskaber?

5. Agter Kommissionen at ivaerksaette foranstaltninger til forhindring af yderligere subventioner til flyselskaber? I bekraeftende fald: hvordan ser disse foranstaltninger ud? I benaegtende fald: hvorfor traeffes der ikke nogen egnede foranstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (14. november 1996)

Som det aerede medlem formentlig ved, bliver stoette til luftfartsselskaber udbetalt i og af medlemsstaterne og ikke af Faellesskabet, og et generelt forbud mod statsstoette til luftfartsselskaber ville vaere i modstrid med EF-traktaten.

Efter vedtagelsen af den tredje liberaliseringspakke for luftfartssektoren i 1992, har Kommissionen foert den politik, at den under strenge betingelser accepterer statsstoette til omstrukturering af luftfartsselskaber, som i mange aar har haft tab, saaledes at de kan traeffe de noedvendige foranstaltninger til at blive levedygtige i et mere konkurrencepraeget miljoe. Denne politik er blevet anvendt over for flere luftfartsselskaber i aarenes loeb og ikke kun over for dem, det aerede medlem naevner.

Denne politik vil blive viderefoert paa stringent vis ogsaa efter liberaliseringsprocessens gennemfoerelse den 1. april 1997. I henhold til Kommissionens retningslinjer, der blev vedtaget i 1994, kan luftfartsselskaber, som allerede har modtaget stoette desuden kun faa yderligere stoette under omstaendigheder, der bevisligt er »exceptionelle, uforudseelige og eksterne for selskabet«.

Kommissionen henviser det aerede medlem til sin meddelelse ((Anvendelse af artikel 92 og 93 i EF-traktaten og artikel 61 i EOES-aftalen i forbindelse med statsstoette i luftfartssektoren, EFT C 350 af 10.12.1994. )), som indgaaende forklarer den politik, Kommissionen foelger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2871/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Thermie 1993

Opfoelgning af forespoergsel E-0627/96 af 29. april 1996 (forespoergsel/svar, punkt 6) ((EFT C 217 af 26.7.1996, s. 81. )).

Da Kommissionens afgoerelse paa grund af udvaelgelsen af tre projekter fra reservelisten og tre yderligere programmer, som ikke stod paa reservelisten, ikke laengere er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, skal Raadet informeres og traeffe denne nye afgoerelse i henhold til forordning (EOEF) nr. 2008/90, artikel 10 ((EFT L 185 af 17.7.1990, s. 1. )).

1. Er dette sket?

2. Hvordan lyder Raadets afgoerelse?

3. Hvornaar og hvor blev denne afgoerelse offentliggjort?

4. Under hvilke stoetteomraader henhoerer de tre projekter fra reservelisten, der blev udvalgt ved Kommissionens afgoerelse af 13. december 1993, og de tre yderligere programmer, der ikke stod paa reservelisten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. januar 1997)

1. - 3. Kommissionens to afgoerelser, som det aerede medlem sigter til, blev truffet med en positiv udtalelse fra Thermie-udvalget. Derfor har Raadet ikke vaeret inddraget heri.

4. I sin afgoerelse af 13. december 1993 vedfoejede Kommissionen ikke noget projekt fra reservelisten til afgoerelsen af 19. juli 1993. De tre projekter, der indgaar i afgoerelsen af 19. juli 1993 fra den prioriterede liste, henhoerer under solenergisektoren og svarer til en supplerende stoette som foelge af en konkret fejl ved offentliggoerelsen af den foerste afgoerelse. De tre resterende projekter henhoerer under sektoren fast braendsel, hvortil der paa forhaand var afsat et bestemt beloeb efter aftale med udvalget i henhold til forslagsindkaldelsen af 22. juni 1993 ((EFT C 171 af 22.6.1993. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2313/96 af Maartje van Putten (PSE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Svangerskabsforebyggende mikropille - offentlig tilgaengelighed

I sit svar paa skriftlig forespoergsel P-3141/95 ((EFT C 66 af 4.3.1996, s. 62. )) af Hiltrud Breyer henviser Kommissionen til tre ikke offentliggjorte undersoegelser, der blev droeftet paa moedet i Udvalget for Farmaceutiske Specialiteter den 17.-19. oktober 1995. Af disse undersoegelser fremgik, at der er stoerre risiko (selv om den stadig er lille) for, at svangerskabsforebyggende piller af tredje generation foraarsager venoes thromboemboli, end man hidtil har antaget. En af disse undersoegelser omfattede en multinational undersoegelse udfoert for WHO.

1. Er Kommissionen klar over, at oplysninger om formaalet med denne WHO-undersoegelse og de oplysninger, som den er baseret paa, ikke er tilgaengelige for offentligheden?

2. Er Kommissionen ikke ogsaa af den opfattelse, at producenter og forbrugere af de i undersoegelsen undersoegte produkter har ret til denne oplysning?

3. Er Kommissionen rede til aktivt at medvirke til, at disse oplysninger bliver offentligt tilgaengelige? I bekraeftende fald, hvad agter den at foretage sig med henblik herpaa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (10. oktober 1996)

Det aerede medlem anmoder om naermere oplysninger vedroerende de undersoegelser, der dannede grundlag for overvejelserne i udvalget for farmaceutiske specialiteter (i oktober 1995), vedroerende sikkerheden i forbindelse med kombinerede orale svangerskabsfore-byggende midler, som indeholder baade desogestrol og gestodene.

De naevnte undersoegelser er siden da blevet offentliggjort og foreligger derfor nu generelt tilgaengeligt som foelger:

- en multinational undersoegelse udfoert for Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og offentliggjort (i to dele) i The Lancet den 16.10.95, ref. 'WHO collaborating group, Lancet 1995, 346: 1582-1588 and 346: 1575-1582'.

- en kohorteundersoegelse baseret paa sammenkaedning af en raekke registrerede til-faelde og udfoert ved professor H. Jick, offentliggjort i The Lancet den 16.10.95, ref. 'Jick et al., Lancet 1995, 346: 1589-1593'.

- en tvaernational undersoegelse udfoert ved professor W. O. Spitzer og offentliggjort i The British Medical Journal den 13.1.96, ref. 'Spitzer et al., British Medical Journal, 312: 83-90'.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2883/96 af Maartje van Putten (PSE) og Philippe De Coene (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Alternativer til dyreforsoeg

I svaret paa skriftlig forespoergsel nr. E-2174/96 og E-2243/96 ((EFT C 11 af 13.1.1997, s. 58. )) taler Kommissionen om en samlet strategi vedroerende anvendelse af primater som forsoegsdyr. Kommissionen taler i den forbindelse om meget tungtvejende grunde til anvendelse af primater.

1. Er Kommissionen bekendt med den seneste rapport fra Species Survival Commissioin under World Conservation Union (IUCN), hvor det konkluderes, at de mest truede dyrearter er aber og menneskeaber?

2. Kan Kommissionen skabe klarhed i spoergsmaalet om, hvorvidt der paa baggrund af resultaterne af IUCN-undersoegelsen overhovedet stadig kan vaere tale om motiver, der er tungtvejende nok til at begrunde anvendelse af primater?

3. Er Kommissionen ikke enig i, at der, i den udstraekning der findes alternativer til dyreforsoeg, ikke er nogen som helst aarsag til alligevel at benytte primater (eksotiske og saerligt avlede dyr) til forsoegene?

4. Er det derfor ikke af stoerste betydning, at man fremskynder udviklingen og anvendelsen af alternativerne?

5. Hvilke ekstra midler og metoder har Kommissionen til hensigt at anvende for at oege gennemslagskraften for European Centra for the Validation of Alternative Methods?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (19. december 1996)

1. - 2. Kommissionen er ikke blevet informeret om rapporten fra »Species Survival Commission« under Den Internationale Naturvaernsunion (IUCN) og kan derfor ikke tage stilling til konklusionerne heri.

3. Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at der ikke boer udfoeres forsoeg med primater, naar der findes alternative muligheder. Dog maa det fastslaas, at der trods den betydelige indsats, der er gjort med udvikling af alternative metoder til dyreforsoeg, kun er opnaaet ganske faa tilfredsstillende resultater. Foelgelig maa der fortsat foretages forsoeg med primater, naar der foreligger tilstraekkelig videnskabelig begrundelse herfor.

4. Kommissionen er af den opfattelse, at det er vigtigt at presse paa med henblik paa udvikling og validering af alternative fremgangsmaader, og vil da ogsaa udfolde alle taenkelige bestraebelser herfor.

5. Kommissionen stoetter det europaeiske center for validering af alternative metoder (ECVAM). Dette er en ny aktivitet, som boer have tid til at blive ordentligt udviklet. Desuden maa det her understreges, at validering er en yderst avanceret disciplin, i forskningens forreste frontlinje, og at den tilgaengelige faglige viden herom er meget begraenset i hele verden. Derfor tager det en vis tid for ECVAM at naa op paa sin fulde videnskabelige kapacitet.