SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0719/96 af Christa Klass (PPE) til Kommissionen (26. marts 1996)

Om: Plejeforsikring

Kommissionen har inden for rammerne af sit sociale handlingsprogram paa mellemlang sigt (KOM(95)0134) paa grundlag af den demografiske udvikling i befolkningen i EU og det deraf stigende behov for ydelser i forbindelse med behov for pleje udtalt sig til fordel for faelles foranstaltninger paa dette omraade.

1. Kan Kommissionen oplyse, om den i 1995 planlagte ekspertdroeftelse som optakt til udarbejdelsen af en sammenlignende rapport om medlemsstaternes bestemmelser om daekning af behovet for pleje er gennemfoert, hvem der var medlem af denne ekspertgruppe, samt hvilke resultater der er opnaaet indtil nu?

2. Kan Kommissionen oplyse, om de tjenesteydelseschecks (chècques d'emploi), der i Frankrig har vaeret anvendt paa andre omraader, som ville goere det muligt for de personer, der har behov for pleje, selvstaendigt at vaelge plejetjeneste, og som ogsaa kan skabe attraktive arbejdspladser, er medtaget som et muligt alternativ inden for rammerne af den henstilling, Kommissionen vil udarbejde?

3. Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt den paataenker at tage, saaledes at personer, der paa grund af beskaeftigelse i Forbundsrepublikken Tyskland siden den 1. januar 1995 har vaeret omfattet af bidragspligt til den lovmaessige tyske plejeforsikring, men som har bopael i en anden medlemsstat end Forbundsrepublikken Tyskland, modsat de nugaeldende bestemmelser faar adgang til ydelser fra plejeforsikringen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. maj 1996)

1. Kommissionen er gaaet i gang med at indsamle oplysninger for at kunne beskrive og analysere medlemsstaternes ordninger vedroerende plejeforsikring. I 1993 blev der foretaget en undersoegelse omfattende seks af medlemsstaterne, og man er for oejeblikket i faerd med at se paa, om den skal udvides til samtlige medlemsstater. Oversigterne fra MISSOC (Mutual information system on social protection) vil i naer fremtid blive revideret, saa der bliver taget hensyn til denne nye risiko.

2. Den saakaldte tjenesteydelsescheck er et af midlerne til at loese efterspoergslen efter ydelser til personer, der har behov for pleje. Ingen af medlemsstaterne har for oejeblikket indfoert tjenesteydelseschecks, som er beregnet specielt til personer, der har behov for pleje, men to af medlemsstaterne (Belgien og Frankrig) har indfoert tjenesteydelseschecks, som baade har gjort det muligt at forenkle de administrative procedurer i forbindelse med familiehjaelp og mindske omkostningerne. Det er endnu for tidligt at maale den reelle indvirkning paa beskaeftigelsen af denne fremgangsmaade, men Kommissionen foelger med stor interesse udviklingen heraf.

3. Ifoelge artikel 13 i forordning (EOEF) nr. 1408/71 ((EFT L 149 af 5.7.1971 (Konsolideret udgave, EFT C 325 af 10.12.1992). )) er en person, der har loennet beskaeftigelse i en medlemsstat, omfattet af denne stats lovgivning om social sikring, selv om han er bosat i en anden medlemsstat. Hvis lovgivningen i det land, hvor vedkommende har beskaeftigelse, kraever, at den ansatte betaler bidrag til den sociale sikring, gaelder denne forpligtelse ogsaa graensearbejdere.

For sygebehandling er det i forordning (EOEF) nr. 1408/71 fastsat, at graensearbejdere har ret til naturalydelser i bopaelslandet saavel som i beskaeftigelseslandet. Desuden skal beskaeftigelseslandet udrede kontantydelser.

Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring er for oejeblikket ved at se paa spoergsmaalet om, hvorvidt den tyske plejeforsikring skal betragtes som en ydelse i tilfaelde af sygdom og i saa tilfaelde som en ydelse i kontanter eller naturalier. Dette er et kompliceret problem set i lyset af den tyske lovgivning. Kommissionen vil informere det aerede medlem om resultaterne af undersoegelsen.