SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1668/99

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(22. september 1999)

Om: Støtte til unge europæiske kunstnere

Den støtte og de bevillinger, der er fastsat til kunstneriske aktiviteter i medlemsstaterne, er for en stor dels vedkommende udelukkende til rådighed for organisationer og aktiviteter, der udøves i samarbejde mellem flere medlemsstater.

Imidlertid frembringes en stor del af kunstværkerne, kulturarven og den enorme udvikling for Europa af enkeltpersoner, som udøver en funktion af ubestridelig betydning både fra et kulturelt og socialt synspunkt. Men skal ikke glemme, at de enkelte kunstnere inden for de forskellige kunstarter udgør en beskæftigelsesmulighed, som ikke skal undervurderes. De enkelte kunstneres værker, som giver udtryk for den vestlige og europæiske filosofi, er et fælles gode for Den Europæiske Unions borgere.

1. Kan Kommissionen oplyse, om der findes programmer med henblik på at støtte enkelte særlige fortjenstfulde kunstneres arbejde?

2. Kan Kommissionen oplyse, om der for øjeblikket er ved at blive udarbejdet bestemmelser herom?

3. Kan Kommissionen oplyse, om der findes særlige undersøgelser om kunsten inden for EU og dennes indvirkninger på beskæftigelsen?

4. Kan Kommissionen oplyse, hvad den generelt mener om emnet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Vivian Reding

(5. november 1999)

EF-traktaten tillægger Fællesskabet en vis kompetence på kulturområdet. I henhold til artikel 151 (tidligere artikel 128) skal Fællesskabet ved sin indsats fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne, bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet det respekterer den nationale og regionale mangfoldighed, samt fremme det kulturelle samarbejde imellem medlemsstaterne og med tredjelande og internationale organisationer, der beskæftiger sig med kulturelle forhold.

Fællesskabets indsats på kulturområdet har hidtil været karakteriseret ved tre programmer (Kalejdoskop, Ariane og Raphael), og med henblik på fremtiden er et nyt rammeprogram (kultur 2000) nu til endelig behandling i institutionerne.

1. I overensstemmelse med EF-traktaten og subsidiaritetsprincippet har de kulturprogrammer, der er baseret på artikel 151 (tidligere artikel 128) i EF-traktaten, hovedsagelig haft til formål at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne på kulturområdet. Det kommer også til at gælde fremover.

Det betyder derfor i praksis, at Fællesskabets indsats ikke tager sigte på at støtte individuelle kunstnere, men derimod projekter, som har en reel EU-merværdi, og som indebærer et samarbejde mellem flere parter (institutioner, organisationer, enkeltstående grupper) fra mindst tre medlemsstater.

Det er vigtigt at bemærke, at Fællesskabets indsats kun tager sigte på at støtte individuelle kunstnere i forbindelse med bestemte europæiske priser (f.eks. litteratur- og oversætterprisen Aristeion og den europæiske arkitekturpris Mies van der Rohe).

2. Da EF-traktatens artikel 151 også udgør retsgrundlaget for det nye rammeprogram kultur 2000 som er til endelig behandling i institutionerne er hovedformålene med programmet nødvendigvis de samme.

3. Den 14. maj 1998 offentliggjorde Kommissionen et arbejdsdokument med titlen Culture, Industries culturelles et emploi kultur, kulturindustrier og beskæftigelse(1).

4. Kommissionen har fornylig udtalt sig om Fællesskabets fremtidige indsats på kulturområdet i sin meddelelse til Europa-Parlamentet vedrørende Rådets fælles holdning til indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet. Fællesskabets første rammeprogram for kulturen (2000-2004)(2).

(1) SEK(98) 837.

(2) SEK(1999) 1227 endelig udg.