DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/325

(2004/C 88 E/0330)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0432/03

af Dorette Corbey (PSE) til Kommissionen

(18. februar 2003)

Om: Luftforurening: overskridelse af grænseværdierne for partikler i luften

I henhold til Rådets direktiv 1999/30/EF (1) skal Kommissionen i år forelægge en beretning om erfaringerne fra anvendelsen af dette direktiv. Ifølge en første foreløbig beretning fra Kommissionen (Overview of Methods and Results of the Preliminary Assessment of Air Quality in Europe under Directives 96/62/EC and 1999/30/EC) overskrides grænseværdierne for partikler i luften (PM10) ofte.

Bekræftes denne foruroligende oplysning af nyere data?

Hvor mange for tidligt indtrædende dødsfald i EU kan tilskrives luftforurening på grund af partikler?

Mener Kommissionen, at medlemsstaterne i de tilfælde, hvor disse overskridelser konstateres, har truffet utilstrækkelige foranstaltninger til at sikre, at grænseværdierne for partikler i luften ikke overskrides?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(1. april 2003)

I henhold til Rådets direktiv 1999/30/EF af 22. april 1999 om luftkvalitetsgrænseværdier for svovldioxid, nitrogendioxid og nitrogenoxider, partikler og bly i luften var medlemsstaterne forpligtet til at indsende deres data for året 2001 til Kommissionen inden den 30. september 2002. Kommissionen vil nu udarbejde en sammenfattende rapport baseret på disse data, hvoraf det ligeledes vil fremgå, i hvilket omfang grænseværdierne er blevet overskredet. De seneste data tyder på, at PM10-niveauerne (2) faktisk er temmelig høje i forhold til grænseværdierne i dele af Europa. Problemerne består mest i overskridelser af korttidsgrænseværdien (ikke over 35 overskridelser af døgngrænseværdien på 50 mikrogram pr. kubikmeter (μg/m3)), navnlig på særlig udsatte lokaliteter som for eksempel stærkt trafikerede steder lokaliteter eller industriområder, snarere end langtidsgrænseværdien på 40μg/m3 (årsgennemsnit). På målestationer i byområder er der oftere indberettet overskridelser i den sydlige del af Europa end i de nordlige og vestlige dele. Det bør dog bemærkes, at disse grænseværdier først bliver juridisk bindende i 2005.

Med henblik på at kunne vurdere luftforureningens indvirkning på sundheden, inklusive partikler, yder Kommissionen finansiel støtte til en systematisk gennemgang af de sundhedsmæssige aspekter af luftkvaliteten i Europa, som Verdenssundhedsorganisationen (WHO) er ved at gennemføre. I henhold til det rapportudkast, som for nylig er blevet offentliggjort, kan længere tids udsættelse for de nuværende partikelkoncentrationer føre til en kraftig nedgang i den forventede gennemsnitslevealder, måske op til 1-2 år. Desuden fremgår det af en uafhængig undersøgelse vedrørende den samlede befolkning i Frankrig, Østrig og Schweiz (på i alt ca. 75 millioner mennesker), at cirka 40 000 dødsfald årligt kan tillægges partikler i atmosfæren (Kunzli et al. 2000 (3)).

På dette stadium er det endnu for tidligt at drage entydige konklusioner om, hvorvidt medlemsstaterne har truffet fyldestgørende forholdsregler til at sikre overensstemmelse med grænseværdierne inden 2005, sådan som det kræves i direktiv 1999/30/EF. I henhold til de to direktiver (96/62/EF (4) og 1999/30/EF) skal medlemsstaterne hvert år aflægge rapport om planer og programmer, hvoraf det fremgår, hvordan de vil opnå overensstemmelse, og hvoraf den første skal foreligge til december 2003. På det tidspunkt vil Kommissionen kunne vurdere udsigterne for overensstemmelse med grænseværdierne.

Dog har Kommissionen i betragtning af det akutte behov for at nedbringe PM-niveauerne allerede nu fundet frem til, at partikler er en af de væsentlige forureningsfaktorer, som skal tages op i forbindelse med programmet »Clean Air For Europe« (CAFE), som lanceredes i maj 2001 (5). Sigtet med CAFE-programmet er at forberede udviklingen af den tematiske strategi for luftforureningen, der er fastsat i det sjette handlingsprogram på miljøområdet, og som forventes at foreligge i 2005. Denne strategi kommer til at rumme forskellige mulige politikker for, hvordan de sundhedsmæssige risici fra støvpartikler kan mindskes yderligere. Kommissionen støttes i denne opgave af en række arbejdsgrupper bestående af eksperter fra medlemsstaterne, tiltrædelseslandene, erhvervslivet og miljø-NGO'er.

(1) EFT L 163 af 29.6.1999, s. 41.

(2) Partikler på under 10 mikrometer (μm) i diameter.

(3) Kunzli, N. et al. »Public-health impact of outdoor and traffic-related air pollution: a European assessment«. Lancet 356: 795 – 801 (2000).

(4) Rådets direktiv 96/62/EF af 27. september 1996 om vurdering og styring af luftkvalitet, EFT L 296 af 21.11.1996.

(5) KOM(2001) 245 endelig udg.