SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3892/02

af Marco Cappato (NI) til Rådet

(13. januar 2003)

Om: Støtte fra Unionen til regeringen i Sudan

Under et besøg i Sudan den 9. og 10. december 2002 undertegnede en delegation fra den europæiske troika en aftale med den sudanske regering om anvendelse af en første støttefond til regeringen i Khartoum med henblik på den tekniske forberedelse af samarbejdsprogrammer, som skal iværksættes efter undertegnelsen af en definitiv fredsaftale.

Alt dette er sket få uger efter afslutningen på den anden forhandlingsrunde om fred mellem regeringen i Khartoum og styrkerne fra det sudanske folks befrielsesbevægelse, som endte uden resultater på grund af el-Bashir-regeringens beslutning om at modsætte sig kravene fra oprørsstyrkerne om udnævnelse af den første vicepræsident for republikken fra landets sydlige del, en ligelig fordeling af udbyttet fra olieudvindingen og verdsliggørelsen af byen Khartoum.

I forbindelse med besøget fremgik det af nyheder fra pressen, at regeringen i Sudan hævder, at den i årets begyndelse har modtaget et formelt notat, hvori Den Europæiske Union forpligter sig til at genoptage udviklingssamarbejdet med en støtte på 155 mio. EUR, som skal udbetales på grundlag af Cotonou-aftalerne fra juni 2000.

Da regeringen i Khartoum er medansvarlig for det delvise forlis i anden forhandlingsrunde om fred, på hvilket grundlag har Rådet da ment at kunne foretage en ophævelse af blokeringen af enhver form for økonomisk, finansiel og politisk støtte til el-Bashir-regeringen?

Hvor stort er det beløb, der er stillet til rådighed for den tekniske udarbejdelse af samarbejdsprogrammerne på grundlag af den aftale, der er indgået med de sudanske myndigheder?

Kan Rådet bekræfte, at der foreligger et dokument fra Unionen, hvori denne forpligter sig til at udbetale 155 mio. EUR til regimet i Khartoum?

Samlet svarpå skriftlige forespørgsler E-3892/02 og E-0077/03

(13. maj 2003)

I forlængelse af EU's beslutning om at påbegynde en fornyet politisk dialog med Sudans regering i 1999 har der årligt været afholdt møder på højt plan i Khartoum. Formålet med disse årlige møder er at vurdere fremskridtene på de forskellige områder, som er omfattet af dialogen (menneskerettigheder, demokrati, retsstatsprincipper og fredsprocessen). Resultatet af disse drøftelser fremgår et fælles kommunike af 10. december 2002.

I Rådets konklusioner af 17. juni 2002 anføres det klart, at fremskridt i fredsprocessen fortsat er EU's topprioritet. Sudans regering må imidlertid vise fremskridt med hensyn til alle referencepunkter i den politiske dialog, hvilket er en betingelse for normalisering af forbindelserne med Sudan. På dette grundlag og set i forhold til de referencepunkter, der blev fastlagt i 2001, vurderede EU-trojkaen i december 2002 de fremskridt, der var opnået i 2002.

Genoptagelsen af udviklingssamarbejdet med et støttebeløb på 155 mio. EUR, som nævnt af det ærede parlamentsmedlem, drejer sig om EU's tilsagn fra 2001 om i 2002 at ville give Sudan meddelelse om udarbejdelsen af landestrategipapiret med det anførte støttebeløb. Undertegnelsen af landestrategipapiret vil dog først finde sted efter undertegnelsen af en fredsaftale. Der er derfor endnu ikke blevet udbetalt noget beløb i forbindelse med denne støtte. Kommissionen vil fortsætte procedurerne med henblik på en endelig afgørelse (sammen med medlemsstaterne og EUF-Udvalget) om udbetaling af beløbet, når ovennævnte krav er opfyldt.

EU benytter enhver lejlighed til indtrængende at opfordre Sudan til at forbedre situationen på menneskerettighedssområdet, navnlig for så vidt angår dødsstraf og tortur. EU lægger fortsat pres på Sudans regering for at færdiggøre ratifikationsproceduren i forbindelse med konventionen mod tortur. Beklageligvis giver spørgsmålene om korporlig straf og dødsstraf fortsat anledning til problemer i dialogen med Sudans regering. På baggrund af de videre implikationer af disse specifikke spørgsmål bestræber EU sig i denne fase også på at lægge pres på Sudan inden for rammerne af Menneskerettighedskommissionen i Genève.

EU støtter fortsat fredsprocessen og er overbevist om, at fredsaftalen vil gøre det nemmere at opnå yderligere fremskridt på menneskerettighedsområdet. Den seneste forhandlingsrunde blev afsluttet den 5. februar, og af aftalememorandummet (MOU), som begge parter har undertegnet, fremgår det, at der er enighed om en række vigtige spørgsmål. Næste forhandlingsrunde vil blandt andet komme nærmere ind på spørgsmålene om magtdeling og velstandsdeling.