ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4017/98

af David Hallam (PSE) til Kommissionen

(8. januar 1999)

Om: Diskriminering af landdistrikter inden for telekommunikationsindustrien

Er Kommissionen klar over, at det stoerste telekommunikationsselskab, British Telecom, i Det Forenede Kongerige for nylig har indfoert hvad der synes at vaere en diskriminerende prisforskel for tjenesteydelser til virksomheder, der er placeret over 25 km fra et af deres fjorten servicecentre? Har Kommissionen til hensigt at traeffe eventuelle foranstaltninger med henblik paa at hindre, at monopolvirksomheder saaledes diskriminerer allerede ugunstigt stillede landdistrikter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(16. februar 1999)

I henhold til betingelse 17 i British Telecoms (BT) licensaftale er enhver form for fortrinsstilling eller diskrimination forbudt. Brugere, som haevder, at de har vaeret udsat for diskrimination i forbindelse med taksterne, kan derfor indgive en klage til Office of Telecommunications (OFTEL), der har befoejelse til at undersoege denne og om noedvendigt haandhaeve BT's licensbetingelser.

I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet vil Kommissionen ikke paa eget initiativ indlede en undersoegelse af den omtalte praksis, da der findes en procedure paa nationalt plan.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3350/98

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(16. november 1998)

Om: Budgetpost vedroerende beskyttelse af dyr under transport

Med budgetpost B1-251 er der paa grundlag af Raadets direktiv 90/425/EOEF(1) opfoert 2.500.000 ecu til kontrol med beskyttelsen af slagtedyr under transport inden og uden for Den Europaeiske Union.

Kan Kommissionen - bl.a. i betragtning af spoergsmaalets betydning og presserende karakter - forelaegge oplysninger vedroerende tidsplaner, gennemfoerelsesmetoder og maalsaetninger for projekterne samt anfoere, til hvem stoetten under denne budgetpost er bestemt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(25. februar 1999)

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at beloebet paa 2,5 mio. EUR ikke er opfoert paa budgettet paa grundlag af Raadets direktiv 90/425/EOEF af 26. juni 1990 om veterinaerkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Faellesskabet med henblik paa gennemfoerelse af det indre marked. De finansielle virkninger af dette direktiv daekkes af budgetpost B2-5101"Andre foranstaltninger paa veterinaeromraadet" og anmaerkningerne hertil.

Beloebet paa 2,5 mio. EUR er af budgetmyndigheden blevet opfoert under budgetpost B2-511"Kontrol af anvendelsen af bestemmelserne paa landbrugsomraadet" med foelgende anmaerkning: "Der er yderligere afsat et beloeb paa 2,5 mio. EUR til overvaagning af dyrevaernsbestemmelserne i forbindelse med transport af slagtekvaeg inden for og uden for Den Europaeiske Union."

I artikel 1 i direktiv 90/425/EOEF, som er begraenset til samhandelen inden for EU, er det i oevrigt udtrykkeligt fastsat, at direktivet ikke omfatter kontrollen af dyrs velfaerd under transport.

(1) EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3109/98

af Ingo Friedrich (PPE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Bogen "Konservatisme og hoejreekstremisme"

Er det rigtigt, at Kommissionen har finansieret eller ydet stoette til bogen "Konservatisme og hoejreekstremisme" der indeholder et forord af Emil Carlebach, som er medlem af det tyske kommunistiske partis (DKP) bestyrelse, samt af Peter Gingold?

I bekraeftende fald, hvorfor finansierer Kommissionen disse udemokratiske, venstreekstremistiske forfattere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(2. december 1998)

Ungdom for Europa-programmet giver unge mulighed for at udvikle projekter paa det lokale plan. Dette giver dem en vaerdifuld erfaring i at arbejde paa eget initiativ (Aktion A.II.1, ungdomsinitiativer).

Inden for rammerne af denne aktion finansierede Kommissionen som ungdomsinitiativ et projekt om racisme og fremmedhad, som fremstillede den paagaeldende publikation. Dette projekt blev udvalgt efter sammenligning med de etablerede udvaelgelseskriterier. Det blev godkendt af det nationale tyske agentur for Ungdom for Europa og derefter godkendt til finansiering af udvaelgelsespanelet, som bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, Det Europaeiske Ungdomsforum og Kommissionen. Den endelige evaluering af projektet viser, at de aktiviteter, der var anfoert i ansoegningen, er blevet afsluttet efter reglerne. Der er imidlertid blevet fremstillet en kontroversiel publikation paa grundlag af projektdeltagernes erfaring, som indeholder bidrag fra de personer, det aerede medlem naevner. Kommissionen blev foerst oplyst om offentliggoerelsen af denne publikation, efter at projektlederne havde indleveret deres endelige rapport.

Det er Kommissionens opfattelse, at denne publikation, som blev fremstillet helt og holdent paa projektdeltagernes initiativ, boer tolereres i et pluralistisk samfund, som respekterer forskellige opfattelser. Desuden boer unge tilskyndes til at beskaeftige sig med de vanskelige emner omkring racisme og fremmedhad.

Den kontroversielle droeftelse af den paagaeldende publikation har dog faaet Kommissionen til at anmode de nationale agenturer om at anvende strengere kriterier ved evalueringen af projekternes indhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2480/98

af John Iversen (PSE) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: EU-stoette til skolemaelk

EU har gennem en aarraekke givet tilskud til skolemaelk. Desvaerre gives tilskuddet kun til de fedeste maelketyper, soed- og letmaelk, hvorimod de mere magre typer, skummet- og kaernemaelk, intet tilskud oppebaerer.

Mener Kommissionen ikke, at det er sundere at skoleboern tilbydes de mere magre maelketyper i skolerne, saaledes at boern fra starten faar en god og ernaeringsrigtig kost?

Vil Kommissionen tage initiativ til, at EU-tilskuddene aendres til ogsaa at omfatte de magre maelketyper, saasom skummet- og kaernemaelk?

Vil Kommissionen endvidere tage initiativ til, at ogsaa oekologisk maelk bliver omfattet af EU-tilskudsordningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. oktober 1998)

Faellesskabets skolemaelksprogram soeger paa rimeligt afbalanceret vis at tilgodese maalene for den faelles markedsordning for maelk, nemlig at fremme og oege forbruget af mejeriprodukter, samtidig med, at der stilles en vaerdifuld ernaeringskilde til raadighed for boernene. I betragtning af, at over 90 % af den flydende maelk, der forbruges i Faellesskabet, er enten soedmaelk eller letmaelk, som begge er tilskudsberettigede under ordningen, er der i vaesentlig grad overensstemmelse med forbrugernes smag og oensker. For dem, der oensker at mindske indtagelsen af maelkefedt, synes letmaelk et rimeligt alternativ, der giver et godt kompromis med hensyn til fedtindtagelse, smag og vitaminindhold, eftersom sidstnaevnte reduceres betydeligt ved fjernelse af maelkens fedtdel.

Kommissionen mener, at det nuvaerende udvalg af tilskudsberettigede mejeriprodukter set i sammenhaeng med den begraensede maengde tilskudsberettigede maelk (250 ml pr. barn pr. dag) er foreneligt med en fornuftig kost, der ikke indebaerer et overforbrug af maettede fedtstoffer.

OEkologisk maelk er tilskudsberettiget efter de nugaeldende regler for skolemaelksordningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3932/98

af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Sydafrikansk oprustning

Den Sydafrikanske Republik har netop bebudet en stoerre oprustningsprogram omfattende indkoeb af krigsskibe, kampfly, kampvogne, kanoner og andre tunge og lette vaaben hos forskellige europaeiske virksomheder, kaedet sammen med et krav om skabelse af nye arbejdspladser i den sydafrikanske rustningsindustri, som voksede kraftigt under embargoen i apartheidperioden.

Vil Kommissionen i den forbindelse oplyse om:

1. den samlede vaerdi af denne handel, med angivelse af de begunstigede lande og virksomheder samt af indvirkningen paa beskaeftigelsen i saavel Sydafrika som Europa,

2. den eventuelle eksistens af eksterne trusler mod Sydafrika, som kunne begrunde denne operation, og

3. dette indkoebs eventuelle indvirkning paa de igangvaerende forhandlinger om en oekonomisk aftale mellem EU og Sydafrika samt paa landets nye status som medlem af Lomé-konventionen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(2. marts 1999)

Kommissionen er ikke blevet hoert, informeret og har ikke paa anden maade vaeret involveret i Sydafrikas nye oprustningsprogram. Kommissionen er imidlertid bekendt med, at dette spoergsmaal har vaeret omtalt i den sydafrikanske presse.

Komissionen har ingen mulighed for eller bemyndigelse til at vurdere, om det er berettiget at modernisere Sydafrikas sikkerheds- og forsvarssystem, saaledes som den sydafrikanske regering har besluttet.

Det forekommer ikke Kommissionen, at der er nogen direkte sammenhaeng mellem den sydafrikanske regerings beslutning, som der her henvises til, og forhandlingerne mellem EU og Sydafrika eller Sydafrikas nye status som medlem af Lomé-konventionen
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3662/98

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: AAr 2000-problemet

Som bekendt er man blevet opmaerksom paa det saakaldte aar 2000-problem paa edb-omraadet, som vil kunne ramme alt lige fra centrale computere til chips.

Det er vigtigt at fastslaa, hvilke risici dette problem indebaerer, fordi edb bruges i udstrakt grad inden for industrien (i de forskellige produktionsprocesser), transportsektoren, den offentlige sektor osv., og fordi edb-systemerne er afhaengige af datoen, og det derfor er afgoerende, hvorledes programmeringen af datoen ved aartusindskiftet foretages.

Findes der nogen form for konkret samarbejde mellem EU's administration og de nationale og lokale myndigheder i de enkelte medlemsstater, som skal sikre, at tilpasningen af systemerne foretages korrekt og risikofrit?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(5. februar 1999)

Kommissionen afholder regelmaessigt moeder med repraesentanter for medlemsstaterne for at droefte aar 2000-problemet. Paa disse moeder informerer medlemsstaterne bl.a. hinanden om fremskridt og initiativer inden for den offentlige sektor. Medlemsstaterne samarbejder ligeledes med Kommissionen om at loese problemerne i forbindelse med de EU-daekkende telematiksystemer, som f.eks. dem, der finansieres over IDA-programmet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4005/98

af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen

(5. januar 1999)

Om: Investeringer i Santander (Spanien)

Kan Kommissionen oplyse, hvilke anlaegsarbejder, projekter, initiativer osv. der er blevet finansieret siden 1994 eller vil blive finansieret inden udgangen af 1999 med midler fra strukturfondene eller samhoerighedsfonden i byen Santander, som er hovedstad i den spanske region Kantabrien, der er omfattet af maal nr. 1?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(24. februar 1999)

Byen Santander modtager stoette fra strukturfondene dels i henhold til to regionale programmer for Cantabria: "Operationelt program for Cantabria" og "Regionalt operationelt program for Cantabria", dels i henhold til et nationalt program: "Operationelt program for det lokale miljoe".

Det skal understreges, at stoetten fra strukturfondene tildeles bestemte programmer, og at de projekter, hvortil der ydes stoette i henhold til disse programmer, udvaelges af de myndigheder, der er ansvarlige for programmernes gennemfoerelse, bortset fra stoerre projekter, som behandles separat. Kommissionen er saaledes ikke i stand til at svare praecist paa de spoergsmaal, det aerede medlem har stillet.

Det fremgaar af de rapporter, som er blevet forelagt paa de sidste moeder i overvaagningsudvalgene for ovennaevnte operationelle programmer, at der er ivaerksat forskellige projekter til fordel for byen Santander. De samlede omkostninger er dog ikke angivet. Listen over disse projekter vil blive sendt direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.

Foruden den ovennaevnte stoette modtager byen Santander i forbindelse med EF-initiativet URBAN stoette fra Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og fra Den Europaeiske Socialfond til et integreret udviklingsprojekt i bykvartererne Barrio de la Calle Alta o Promontorio, El Cabildo, Barrio Castilla Hermida y el Barrio Pesquero. De samlede omkostninger andrager 10 mio. EUR, hvoraf EF's bidrag udgoer 7 mio. EUR.

Byen Santander faar desuden stoette til finansiering af et omfattende enkeltprojekt "Foerste fase af saneringen og rensningen af Santander-bugten". Den samlede investering andrager 25,32 mio. EUR, hvoraf EFRU-bidraget udgoer 17,72 EUR.

Samhoerighedsfonden yder stoette til finansieringen af anden fase af ovennaevnte projekt vedroerende sanering og rensning af Santander-bugten. Bidraget fra denne fond andrager 22,83 EUR, ud af en samlet investering paa 28,54 mio. EUR.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3270/98

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(30. oktober 1998)

Om: Hygiejne i forbindelse med forarbejdningen af koed

Den oestrigske forordning om hygiejne i koedforarbejdningsvirksomheder bygger paa direktiv 93/43 (EOEF) af 14. juni 1993(1). Ifoelge de oestrigske bestemmelser er det pr. 1.1.1998 forbudt at anvende skafter til hakker, stokke til roegning og knivhaandtage af trae. Ogsaa traefade til konservering af koed skal nu erstattes af korrisionsfast materiale, som er let at rense og desinficere.

Er Kommissionen klar over, at visse alternative fremgangsmaader kan sikre den noedvendige og oenskvaerdige hygiejne i mindst samme omfang? Er det korrekt, at der ved desinficering af traetrug endog kan opnaas en langt stoerre grad af renlighed, da bakterier som bekendt overlever laengere paa kunststoffer?

Kan Kommissionen forestille sig en undtagelsesordning for anvendelsen af trae i forbindelse med den erhvervsmaessige forarbejdning af koed og forarbejdningen af koed i landbruget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. januar 1999)

Formaalet med folkesundhedslovgivningen er at undgaa, at forbrugerne skades af levnedsmidler, som er forurenede og uegnede til menneskefoede eller muligvis farlige for menneskets sundhed.

Anvendelsen af vaerktoej og udstyr af trae i slagterier og koedforarbejdningsanlaeg er forbudt i henhold til direktiv 64/433/EOEF, bilag I, kapitel 1, punkt 4a, som aendret. Spoergsmaalet er blevet droeftet af eksperter mange gange og har vaeret genstand for videnskabelige undersoegelser. Alle undersoegelser har vist, at trae ikke kan bevares rent, og at overfladen bliver ru og revnet efter kortvarig brug og kontakt med "agressive" vaesker (f.eks. varmt vand, fedtsyrer og desinfektionsmidler).

Det betyder, at vaesker, der er saerdeles gode naeringsstoffer for farlige bakterier, traenger ind i trae og forurener koedet, naar de kommer i kontakt under produktionen. Derfor har man foreslaaet brug af materialer som plastik eller metal, som er nemmere at holde og ikke impraegneres af bakterieforurenede vaesker.

Paa baggrund af alle de ovenfor naevnte droeftelser og undersoegelser og af forpligtelsen til at sikre en effektiv og forebyggende forbrugerbeskyttelse stoetter Kommissionen ikke en undtagelsesordning for anvendelsen af trae i koedproduktionsanlaeg, hvor uindpakket koed kan blive forurenet.

(1) EFT L 175 af 19.7.1993, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2981/98 af John McCARTIN Prisen for bjergfår



EF-Tidende nr. C 289 af 11/10/1999 s. 0017



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2981/98 af John McCartin (PPE) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Prisen for bjergfaar Er Kommissionen bekendt med, at prisen for bjergfaar i Irland og Det Forenede Kongerige har naaet bundgraensen, og vil den overveje at tage hensyn til de forskellige regionale markedspriser for faarekoed ved beregningen af praemien for indevaerende aar? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. oktober 1998) Kommissionen er bekendt med de problemer, der har ramt en raekke producenter i Det Forenede Kongerige og Irland. Ordningen for beregning af praemien er dog godt indarbejdet og er baseret paa den gennemsnitlige pris i EF. En ordning med udbetalinger paa basis af regionale markeder ville ikke blot vaere vanskelig at anvende, men ville ogsaa undergrave det faelles marked og fordreje samhandelen mellem medlemsstaterne. Det boer ogsaa huskes, at en saadan ordning ved visse lejligheder ogsaa ville kunne foere til lavere praemier i Det Forenede Kongerige som f.eks. ved sommerens begyndelse, da priserne paa dette marked var de hoejeste i EF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2913/98

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(2. oktober 1998)

Om: Turisme og Liverpool

Vil Kommissionen som led i udarbejdelsen af et nyt maal 1-program for Merseyside prioritere Liverpools turismepotentiel hoejt?

Er Kommissionen klar over:

- at Liverpool arkitektonisk set har flere fredede bygninger end nogen anden britisk by bortset fra London og flere georgianske huse end Bath;

- at byen har to af de mest betydelige domkirker i verden, hvoraf den ene har verdens stoerste orgel og verdens bredeste gotiske bue;

- at dets museer og gallerier, herunder Walker Art Gallery, Conservation Centre (der blev valgt som aarets museum i Europa i 1998), Tate i North Gallery og Maritime Museum, for blot at naevne et par stykker, er de mest imponerende i Det Forenede Kongerige bortset fra London;

- at den restaurerede Albert Dock er en af de mest besoegte turistattraktioner i Storbritannien med over 5 mio besoegende aarligt;

- at Liverpools havnekvarter og faerger ligeledes tiltraekker millioner af besoegende hvert aar;

- at Liverpool har et af Storbritanniens mest moderne og levende populaermusikmiljoeer og natklubkvarterer;

- at Liverpools China Town kan bryste sig af at have Europas aeldste kinesiske samfund;

- at Beatles-turismen konstant tager til, og at flere steder, herunder Cavern Club, Beatles Museum og Paul McCartneys hus, nu traekker tusindvis af besoegende til og giver anledning til en aarlig Beatles-festival;

- at de store offentlige bygninger og herresaeder, f.eks. Speke Hall og Croxteth Hall, er blandt de fineste i Europa;

Er Kommissionen enig i, at det er vigtigt at saette fokus paa disse aktiver?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-2912/98 og E-2913/98

(10. november 1998)

Skoent det er sandsynligt, at der vedtages et europaeisk strukturfondprogram, som daekker Merseyside-omraadet efter 1999, er det endnu uvist, om det bliver et maal nr. 1-program. Vedtagelsen af den nye fortegnelse over maal nr. 1-regioner forventes foerst at ske i foerste halvdel af 1999.

Selv om image ikke i sig selv er en oekonomisk drivkraft, mener Kommissionen, at den positive udvikling i Merseyside's image bestemt boer understreges af det regionale partnerskab. Kommissionen yder teknisk bistand til at offentliggoere bidraget fra strukturfondene til en saadan udvikling under det loebende Merseyside-program og forventer, at det fortsaetter under et fremtidigt program.

I hvor hoej grad turisme kan blive en prioritet under et fremtidigt program for Merseyside, afhaenger af, om de lokale partnere kan vedtage og forpligte sig til en overbevisende strategi for at skabe baeredygtige job af god kvalitet i denne sektor. Taette partnerskaber er afgoerende for denne form for strategi, som forudsaetter kollektive initiativer, der skal skabe sammenhaeng mellem turismens udvikling og foranstaltningerne til fremme af vaekst i kulturelle industrier og uddannelse af lokalbefolkningen, saaledes at standarden og kvalifikationerne paa dette omraade kan oeges.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3691/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Ansoegning om medlemskab og retten til forplantning

Har Kommissionen oplysninger om situationen vedroerende retten til forplantning i ansoegerlandene? Er der EU-projekter i disse lande om udvidelse af tjenester paa familieplanlaegningsomraadet?

Svar afgivet af Pádraig Flynn paa Kommissionens vegne

(28. januar 1999)

Kommissionen har ikke gennemfoert specifikke undersoegelser vedroerende retten til forplantning i ansoegerlandene. Den har ikke kendskab til, at retten til forplantning naegtes nogen i ansoegerlandene.

Definitionen af familieplanlaegning falder ikke inden for Faellesskabets kompetence. Det er og forbliver medlemsstaternes ansvar. Paa trods af dette generelle princip omfattes familieplanlaegning af de aktiviteter, der er baseret paa nogle mikroprojekter, som stoettes inden for rammerne af LIEN-programmet, der er rettet mod ikke-statslige organisationer (NGO'er) i den sociale sektor.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3289/98

af Arthur Newens (PSE) til Kommissionen

(9. november 1998)

Om: GD XVII - informationsbevillinger

Kan Kommissionen bekraefte, at der er i 1998 er afsat bevillinger paa 4,5 mio ecu til GD XVII (Energi) til informationspolitiske formaal, og kan den give yderligere oplysninger om, hvordan pengene er blevet fordelt, navnlig hvad angaar firmaerne LOIR og DEIRA?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(13. januar 1999)

GD XVII har ingen saerlig budgepost til informationspolitik. Informationsktiviteter paa energiomraadet varetages og finansieres inden for rammerne af forskellige programmer, herunder navnlig JOULE/Thermie, SAVE, Altener samt Synergy, i overensstemmelse med de saerlige bestemmelser, fastsat i disse programmer. Inden for Thermie-komponenten i JOULE-/Thermie-programmet stoettes informationsaktiviteterne via to forskellige budgetposter: B6-7517-01 (kode 10 - driftsudgifter) og B6-7151-01 (kode 50 - information, offentliggoerelse).

I 1998 ydedes der stoette til i alt 23 aktioner over driftsbudgettet, idet er tildeltes at samlet beloeb paa 2,17 mio. ECU. Herudover tildeltes der 250 000 ECU fra kode 50 (information, offentliggoerelse), til programbrochurer, informationspakker og rapporter om programaktiviteterne.

For saa vidt angaar de to selskaber, det aerede medlem naevner, nemlig LIOR (EEIG) og dettes administrationsselskab DEIRA S.A., udvalgtes disse i 1998 til at deltage i to projekter. Det ene af disse henhoerte under driftsbudgettet for JOULE/Thermie-programmet og det andet under Altener-programmet. De stoettede aktiviteter vedroerer produktion af en interaktiv, multimedie-CD-ROM om fotovoltaisk energi (samlet stoette paa 120 000 ECU under JOULE/Thermie-programmet og etablering af det saakaldte Agores-netsted vedroerende vedvarende energi (samlet stoette paa 170 175 ECU).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2216/98

af David Thomas (PSE) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: AEglaeggende hoeners velfaerd

Kan Kommissionen bekraefte, om direktiv 88/166/EOEF(1) er gennemfoert af alle medlemsstater, og oplyse, hvor mange inspektioner paa stedet Kommissionens inspektoerer har udfoert for at konstatere overholdelse af direktivet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(24. september 1998)

Ifoelge de oplysninger, Kommissionen har modtaget fra medlemsstaterne, har disse alle gennemfoert Raadets direktiv 88/166/EOEF af 7. marts 1998 om opfyldelse af Domstolens dom i sag 131/86 (annullering af Raadets direktiv 86/113/EOEF af 25. marts 1986 om fastlaeggelse af mindstekrav vedroerende beskyttelse af burhoens). Kommissionen har imidlertid for nylig modtaget en klage fra en brancheforening med paastand om, at nogle medlemsstater ikke haandhaever direktivet, som de skal. Der foretages i oejeblikket en undersoegelse af denne klage.

Hvad dyrevelfaerd angaar, har Kommissionens veterinaerinspektoerer hidtil ved deres kontrolbesoeg i medlemsstaterne koncentreret sig om indsatsen med hensyn til dyrenes velfaerd under transporten (Raadets direktiv 91/628/EOEF(2)) og ved slagtningen (Raadets direktiv 93/119/EOEF(3)).

Man har dog til hensigt inden for den naermeste fremtid at udvide kontrollen paa stedet til ogsaa at omfatte andre omraader, saasom velfaerdsbetingelserne for burhoens.

(1) EFT L 74 af 19.3.1988, s. 83.

(2) EFT L 340 af 11.12.1991.

(3) EFT L 340 af 31.12.1993.