ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2577/97 af Juan Colino Salamanca (PSE) og Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Overtraedelse af EU's embargo mod britisk oksekoed

Den 2. juli 1997 informerede kommissionsmedlem Bonino om eventuelt ulovligt salg af britisk oksekoed, som var underlagt embargo paa grund af kogalskabskrisen, og hun praeciserede over for italiensk fjernsyn, at bl.a. Spanien var aftagerland.

Kommissionen synes senere at have dementeret dette.

Paa grundlag af hvilke undersoegelser fremsatte kommissionsmedlemmet disse paastande?

Hvilken instans eller embedsmand har formidlet oplysning om Spanien?

Er det normalt at fremsaette den form for erklaeringer, foer der har vaeret kontakt med den beroerte medlemsstat?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-2576/97, E-2577/97, E-2578/97, E-2603/97, E-2604/97 og E-2605/97 (14. oktober 1997)

Kommissionen meddelte den 2. juli 1997, at den havde opdaget et ulovligt salg af britisk oksekoed til andre medlemsstater og til tredjelande.

Ud fra sit oenske om at forblive transparent og som et udtryk for, at den oensker at opfylde de forpligtelser, den har indgaaet over for Parlamentet, holdt Kommissionen Parlamentet og medlemsstaterne informeret om den samlede udvikling i denne sag.

I foerste omgang blev saaledes et spansk firma med samme navn som et firma med hjemsted i Guinea Bissau anklaget uberettiget.

Det viste sig dog senere, at et andet spansk firma havde aftaget 200 tons koed fra et af de anklagede belgiske firmaer. De spanske myndigheder undersoeger i oejeblikket denne sag efter at vaere blevet orienteret af Kommissionen.

Kommissionen er klar over, at visse informationer eventuelt kunne faa virkninger for koedmarkedet, men den har oensket at laegge stoerre vaegt paa at informere forbrugerne som et led i princippet om transparens.

Den episode, de aerede medlemmer henviser til, har imidlertid ikke faaet nogen virkning for markedet, eftersom de indsendte oplysninger (paa ugentlig basis), som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, ikke har vist prisudsving for koed i engros-ledet paa grund af de afsloeringer, der fremkom om ulovlig transport af koed fra Det Forenede Kongerige i juli maaned.

Det er stadig Kommissionens opfattelse, at det er dens pligt at holde Parlamentet, medlemsstaterne og om noedvendigt forbrugerne informeret om saadanne sager, efterhaanden som de rulles op. Denne handlemaade er i oevrigt i hoej grad blevet understoettet af det midlertidige udvalg, der har til opgave at foretage en opfoelgning af henstillingerne vedroerende bovin spongiform encephalopati.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3090/97 af Lissy Groener (PSE) til Kommissionen (3. oktober 1997)

Om: EU-stoette til regionerne Mittel- og Unterfranken

1. Hvor meget stoette er der siden 1995 i alt blevet udbetalt til Bayern og navnlig til regionerne Mittel- og Unterfranken?

2. Til hvilke projekter og fra hvilke fonde er pengene blevet udbetalt?

3. Hvilke konkrete projekter er der blevet gennemfoert til fordel for foelgende maalgrupper:

- kvinder,

- unge,

- langtidarbejdsloese,

og hvor store stoettebeloeb er der blevet udbetalt i de enkelte tilfaelde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (23. oktober 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2587/97 af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen (29. juli 1997)

Om: Lige adgang til og lovbestemt krav paa videreuddannelse i Europa

Den 30. april 1997 offentliggjorde Kommissionen (GD XXII) en beretning om adgang til efter- og videreuddannelse i Unionen (KOM(97)0180). I denne beretnings kapitel III - konklusioner og retningslinjer - anfoeres der som faellesskabsmaalsaetning en fortsat forbedring af adgangen til efter- og videreuddannelse og en udjaevning af den uensartede adgang hertil for kvindelige arbejdstagere. Som et middel til virkeliggoerelse af denne maalsaetning tilsigter Kommissionen udformning af en retsakt herom.

Hvorvidt har Kommissionen planer om at udarbejde et direktiv, som paa europaeisk daekkende vis fastsaetter de lovbestemte regler for adgangen til efter- og videreuddannelse, saaledes at alle kvindelige arbejdstagere (i Europa) sikres adgang til efter- og videreuddannelse paa lige fod med mandlige arbejdstagere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (7. oktober 1997)

Kommissionen forelagde beretningen om adgang til efter- og videreuddannelse inden for rammerne af gennemfoerelsen af Raadets henstilling af 30. juni 1993. Denne beretning havde bl.a. til formaal at inspirere alle, der beskaeftiger sig med disse spoergsmaal i hele Faellesskabet, og saaledes bidrage til droeftelserne om efter- og videreuddannelse i Europa.

I konklusionen i denne rapport har Kommissionen anvist visse retningslinjer, som forekommer den relevante for en sikring af viderefoerelsen og progressionen i Faellesskabets aktion paa omraadet efter- og videreuddannelse.

Det maal, Faellesskabet har sat sig i retningslinjerne for den foerste aktion, er at »forbedre adgangen til efter- og videreuddannelse og udjaevne forskellene med hensyn til arbejdstagernes muligheder for at deltage i uddannelsesforanstaltninger samt at fremme en strategi for oeget adgang til kompetence i hele Den Europaeiske Union«.

Disse retningslinjer vil give anledning til droeftelser i de beroerte faellesskabsorganer. Paa grundlag af disse droeftelser vil Kommissionen foreslaa en pakke af foranstaltninger til gennemfoerelse af disse retningslinjer. Hvilken juridisk model, der anvendes til dette formaal, vil afhaenge af de maal, man oensker at naa.

Under hensyntagen til den betydning, arbejdsmarkedets parter maa tillaegges paa omraadet efter- og videreuddannelse, oensker Kommissionen at gennemfoere en tilbundsgaaende hoering med dem om opfoelgningen af beretningen, foer den forelaegger et forslag. Den har derfor indbudt parterne til en saadan hoering.

Da droeftelserne endnu ikke er paabegyndt, er det ikke muligt at udtale sig om, hvilken type retsakt der vil blive forelagt, men udtalelsen fra Det Raadgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse om beretningen om adgang til efter- og videreuddannelse har vist, at hverken arbejdsgivernes eller fagforeningernes repraesentanter paa kort sigt gaar ind for vedtagelse af en bindende lovtekst fra Faellesskabet om adgang til efter- og videreuddannelse.

Uanset hvilken type retsakt, der forelaegges, vil spoergsmaalet om lige muligheder indgaa i dens indhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3083/97 af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: Narkotika

Kommissionen bedes besvare foelgende spoergsmaal:

1. Er Kommissionen enig i, at narkotikaproblemet i graenseomraaderne tiltager i stadig stoerre omfang?

2. Stoetter Kommissionen paa indevaerende tidspunkt projekter med behandlingstilbud til narkotikaafhaengige i graenseregioner, i bekraeftende fald hvilke?

3. Giver Interreg-programmet muligheder for at yde stoette til projekter med behandlingstilbud til narkotikaafhaengige? I benaegtende fald hvilke andre midler vil kunne komme i betragtning i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. november 1997)

Kommissionen er opmaerksom paa det voksende narkotikaproblem i graenseomraader, det faenomen, der ogsaa kaldes »narkoturisme«. For medlemsstaterne er bekaempelsen af dette problem en prioritet, og de har sat sig for at imoedegaa problemet gennem samarbejde mellem myndighederne, saaledes som det er fastsat i Raadets resolution af 29. november 1996 om foranstaltninger til bekaempelse af dette problem i Den Europaeiske Union ((EFT C 375 af 12.12.1996. )) og i den faelles aktion af 17. december 1996 om indbyrdes tilnaermelse af Den Europaeiske Unions medlemsstaters lovgivning og praksis med henblik paa bekaempelse af narkotikamisbrug samt forebyggelse og bekaempelse af ulovlig narkotikahandel ((EFT L 342 af 31.12.1996. )). Europol vil inden laenge fremkomme med informationer om dette problems omfang i den generelle situationsrapport, der snart vil blive udsendt.

Parallelt hermed er de praeventive og sanitaere aspekter af narkoturismen en af de prioriteter, der danner grundlag for gennemfoerelsen i 1998 af Faellesskabets handlingsprogram om forebyggelse af narkotikamisbrug. Maalet er at begunstige kohaerensen og effektiviteten af de sundhedsmaessige og sociale indgreb, der kan taenkes at passe til brugerne, isaer gennem udvikling af samarbejdet i de paagaeldende graenseomraader. Der er for nylig ((EFT C 226 af 25.7.1997. )) offentliggjort en indkaldelse af forslag til programmets gennemfoerelse. Som eksempler paa projekter, der understoettes af programmet om narkotikamisbrug, der direkte vedroerer det problem, det aerede medlem har gjort opmaerksom paa, kan naevnes en undersoegelse af de graenseoverskridende transportveje, der gennemfoeres i partnerskab af organer fra Belgien, Tyskland, Frankrig og Nederlandene, og som tager sigte paa at stille en diagnose, analysere den erhvervsmaessige praksis og identificere nye arbejdsmetoder.

Retningslinjerne for de operationelle programmer Interreg II ((EFT C 180 af 1.7.1994. )) indeholder, blandt de aktioner der kan finansieres under afsnit A - Graenseoverskridende samarbejde - foranstaltninger, der tager sigte paa at tilskynde til samarbejde paa sundhedsomraadet (14, m)). Saadanne foranstaltninger indgaar i 12 af de 59 operationelle programmer for perioden 1994-1999. Disse programmer er ved at blive gennemfoert i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2341/97 af Stephen HUGHES til Rådet. Forskellige regler for bilister



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0030



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2341/97 af Stephen Hughes (PSE) til Raadet (18. juli 1997) Om: Forskellige regler for bilister Kan Raadet opstille en liste over, hvilke medlemsstater, der 1. forlanger, at der forefindes en advarselstrekant i bilen, 2. forlanger, at der forefindes en ildslukker i bilen, 3. tillader opbevaring af en forseglet dunk benzin (5 l) i bilens bagagerum? Svar (10. november 1997) Raadet raader ikke over de oplysninger, som det aerede parlamentsmedlem har udbedt sig.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2638/97 af Pavlos Sarlis (PPE), Efthymios Christodoulou (PPE) og Stelios Argyros (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Boede til Antenna, en privat tv-kanal

Det nationale radio- og fjernsynsraad i Graekenland (ERS), der er et statsligt organ, har for nylig idoemt den private tv-kanal Antenna i Athen en boede paa 100 mio dr. og beordret tv-stationen til at indstille sin virksomhed som straf for en journalistisk forseelse, selv om der endnu ikke er udarbejdet en adfaerdskodeks paa dette omraade, og dusinvis af andre graeske tv-kanaler, der har udsendt tilsvarende tv-programmer, naesten dagligt har gjort sig skyld i den selvsamme forseelse uden repressalier.

Med dette vilkaarlige og partiske initiativ forsoeger ERS ikke alene at udoeve politisk pres og at give tv-kanalen mundkurv paa - der sker ogsaa en klar overtraedelse af konkurrencebestemmelserne i EU-traktaten, eftersom de ovennaevnte administrative sanktioner vil gavne de statslige kanaler og de andre tv-kanaler og placere Antenna i en saerdeles ugunstig konkurrencesituation.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at rette op paa denne situation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (16. september 1997)

Kommissionen har ikke modtaget nogen klage vedroerende den boede, det nationale radio- og fjernsynsraad i Graekenland (ERS) har idoemt den private tv-kanal Antenna, og kravet om, at Antenna skal indstille sin virksomhed. Kommissionen er endvidere ikke bekendt med, om denne beslutning indebaerer overtraedelse af faellesskabsretten.

Selv om den idoemte sanktion for overtraedelse af den nationale lovgivning kan forekomme meget hoej, ser det ikke ud til, at der er tale om overtraedelse af EU's konkurrenceret, og der foreligger ikke oplysninger om, at handelen mellem medlemstaterne er blevet beroert.

Kommissionen har derfor ikke paa nuvaerende tidspunkt planer om at foretage sig noget i dette anliggende.
91997E2172

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2172/97 af Hiltrud BREYER til Rådet. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Finansielle forudsætninger for kontrol



EF-Tidende nr. C 082 af 17/03/1998 s. 0040
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2768/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Fastlaeggelse af en juridisk og etisk ramme for kloning

Meddelelsen for nylig om kloningen af et faar i et skotsk forskningscenter vakte foruroligelse vedroerende de etiske, retslige og sociale foelger af denne videnskabelige praestation. I lyset af de nye fremtidsperspektiver inden for bioteknologien bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Har den truffet de noedvendige foranstaltninger for at sikre den genetiske identitet?

2. Har den fastlagt et etisk minimumsniveau inden for biologi, bioteknologi og farmakologi, der bygger paa respekten for den menneskelige vaerdighed?

3. Har den fastlagt et moratorium for kloning af dyr?

4. Hvad var resultaterne af den undersoegelse, der er foretaget af GAEIB (Group af Advisers on the Ethical Implications of Biotechnology), som skal forelaegge sin aarlige rapport inden den 31. juli 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (7. oktober 1997)

Det har vaeret Kommissionen magtpaaliggende, at der goeres en maksimal indsats for at sikre, at den kloning af somatiske celler fra et faar, der for nylig fandt sted i Skotland, ikke faar uacceptable etiske konsekvenser.

I lyset af udtalelse nr. 9 fra den raadgivende gruppe for etiske spoergsmaal paa det bioteknologiske omraade, der fremsendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat, har Kommissionen inden for de omraader, hvor den har kompetence, truffet foranstaltninger med etisk sigte, der tager udgangspunkt i princippet om den menneskelige vaerdighed.

Inden for rammerne af sit aendrede forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om retsbeskyttelse af bioteknologiske opfindelser ((KOM(97) 446 endelig udg. )) foreslaar Kommissionen, at metoder til kloning i forbindelse med den menneskelige forplantning og metoder til aendring af de menneskelige koensceller ikke skal kunne patenteres.

Endvidere bekraefter Kommissionen i sit forslag til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse om femte rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration ((KOM(97) 142 endelig udg. )) sine intentioner om at udelukke enhver form for faellesskabsfinansiering af forskningsaktiviteter, der har til formaal at foretage aendringer i den menneskelige genmasse eller at klone menneskelige koens- eller fosterceller.

Hvad angaar aendringer i dyrs genmasse understreger Kommissionen i de to ovennaevnte dokumenter noedvendigheden af, at dyrene behandles etisk forsvarligt, samt at den genetiske diversitet respekteres.

Kommissionen har forlaenget arbejdsperioden for den raadgivende gruppe for etiske spoergsmaal paa det bioteknologiske omraade til den 31. december 1997, hvor gruppen skal forelaegge sin aktivitetsrapport for Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2342/97 af Stephen Hughes (PSE) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Forskellige regler for bilister

Kan Kommissionen opstille en liste over, hvilke medlemsstater, der

1. forlanger, at der forefindes en advarselstrekant i bilen,

2. forlanger, at der forefindes en ildslukker i bilen,

3. tillader opbevaring af en forseglet dunk benzin (5 l) i bilens bagagerum?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (18. september 1997)

1. Advarselstrekant for biler er obligatorisk i Belgien, Danmark, Tyskland, Graekenland, Luxembourg, Nederlandene, OEstrig, Portugal, Finland og Sverige. I Danmark og Nederlandene er man ikke forpligtet til at medbringe trekanten i bilen, men brug af trekant er obligatorisk, hvis koeretoejet bryder sammen.

2. Ildslukker i biler kraeves i Belgien, Graekenland og Portugal.

3. Saa vidt Kommissionen ved, er der ikke forbud i noget medlemsland mod at en lukket benzindunk medbringes i bilens bagagerum.

Lovene vedroerende disse og mange andre spoergsmaal vedroerende motorkoeretoejers sikkerhed er i dag et anliggende, som udelukkende sorterer under medlemsstaternes, og ikke under Faellesskabets juridiske kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2562/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Eurostars diskriminering af ikke-britiske statsborgere

En indbygger i min valgkreds, som regelmaessigt rejser med toget Eurostar fra London til Bruxelles, skrev for nylig til Eurostar vedroerende de fordele, det tilboed i sit program for »hyppige rejsende«. Han fik at vide, at fordelene kun kan benyttes af indbyggere i England, som er paa den engelske valgliste. Fordi han er bosiddende i Irland, var fordelene derfor ikke tilgaengelige for ham.

Er Kommissionen klar over denne diskriminering over for ikke-britiske statsborgere? Vil den - da princippet om ikke-diskriminering er en vaesentlig del af EU's politik - kontakte Eurostar og de britiske myndigheder og indtraengende opfordre dem til at indstille denne negative diskriminering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (3. oktober 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel nr. H-566/97 fremsat af Mary Banotti i spoergetiden under Parlamentets moede den juli 1997 ((Forhandlinger i Parlamentet (juli 1997). )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2154/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Maerkningens form og indhold

1. Hvorledes skal maerkningen foregaa for uemballerede varers vedkommende (f.eks. groentsager og frugt)?

2. Hvorledes skal forarbejdede varer maerkes, der overvejende bestaar af maerkningspligtige produkter (f.eks. konservesprodukter og tomatpuré)?

3. Hvorledes skal forarbejdede varer maerkes, der kun til dels (i ringe udstraekning) bestaar af maerkningspligtige produkter (f.eks. faerdigretter med mange andre ingredienser)?

4. Foreligger der allerede forslag om udformning af maerkningen paa disse tre niveauer, og hvilke oplysninger skal der paa hvert enkelt niveau fremgaa heraf?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2154/97 og E-2156/97 (20. oktober 1997)

Artikel 8 i forordning 258/97, som er vedtaget af Europa-Parlamentet og Raadet i overensstemmelse med den i traktatens artikel 189 B fastlagte procedure, anfoerer i stk. 3, suppleret med artikel 7, stk. 2, hvorledes de naermere maerkningsbestemmelser vedtages.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2303/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (3. juli 1997)

Om: Finansiering af radioprogrammer til fremme af faellesskabspolitikker paa landbrugsomraadet

Vil Kommissionen oplyse om igangvaerende informationskampagner i Spanien paa landbrugsomraadet, herunder finansieringen af radioprogrammer, de opstillede maal og bevillingernes stoerrelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (12. september 1997)

For foelgende fem landbrugsvarer finansierer Kommissionen reklamefremstoed, hovedsagelig via radio: Maelk, vindruesaft og hoer med en faellesskabsfinansiering paa 100% og aebler/citrusfrugter samt oksekoed med 60%. Detaljerede oplysninger om de to sidste radiokampagner i Spanien sendes direkte til det aerede medlem samt til Parlamentets generalsekretariat.

Hvad angaar olivenolie, goeres der ingen fremstoed via radio i Spanien, men udelukkende via fjernsyn og i pressen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1821/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Raadet (29. maj 1997)

Om: Spanske statsejede vaerfters forretningsomraader

Kommissionen underrettede i sin tid den spanske regering om sin beslutning om at udvide proceduren for stoette til statsejede vaerfter ((EFT C 53 af 22.2.1997, s. 3. )).

I forventningen om at modtage flere oplysninger fra de spanske myndigheder lader det til, at Kommissionen accepterer, at Astander (Astilleros de Santander) opgiver nybygning af skibe og kun giver sig af med reparation og ombygning.

Hvilke argumenter har den spanske regering kunnet fremlaegge, der goer, at Astander kan afskaeres fra at lave ombygninger?

Har Raadet truffet endelig afgoerelse i sagen?

Svar (28. oktober 1997)

Paa samlingen i Raadet (industri) den 24. april 1997 naaede man som led i et samlet kompromis til politisk enighed om

- konklusioner om fremtiden for skibsbygningsindustrien og

- et forslag til forordning om stoette til bestemte skibsvaerfter, der er under omstrukturering, med henblik paa at yde stoette til bestemte skibsvaerfter i Tyskland, Spanien og Graekenland. Raadet vedtog formelt ovennvaente forordning paa samlingen den 2. juni 1997 ((EFT L 148 af 6.6.1997, s. 1.)). Hvad angaar specielt den spanske sag, fastsaettes det bl.a., at skibsvaerftet Astander ikke maa foretage ombygning af skibe, saa laenge det er offentligt ejet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2301/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (3. juli 1997)

Om: EU-stoette til nuklear energi og fossile braendstoffer

Det fremgaar af en nylig Greenpeace-rapport, at EU og vesteuropaeiske regeringer har anvendt over 60 mia USD siden 1992 til industristoette inden for nuklear energi og fossile braendstoffer. Samme aar undertegnede EU-landene Rio-erklaeringen og forpligtede sig herved til at beskytte det globale klima.

Til sammenligning kan det oplyses, at EU har anvendt 1,5 mia USD paa varige energikilder saasom vindkraft og solenergi.

Ifoelge Verdensenergiraadet vil anvendelsen af 15 mia USD kunne bevirke, at hele industrisektoren inden for solenergi vil kunne konkurrere paa omkostningerne i forhold til nuklear energi og fossile braendstoffer.

Vil Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den vil traeffe for at sikre, at EU-stoette bidrager til at fremme udviklingen af vedvarende energi og til afvikling af de mere forurenende industrier, saaledes at EU kan opfylde sine internationale forpligtelser, herunder loefterne fra Rio?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (16. september 1997)

Kommissionen oensker at henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa, at de former for stoette, der er omhandlet i Greenpeace-rapporten, er af meget forskellig art. Inden for kulsektoren drejer det sig om statsstoette til produktionen. Paa kernekraftomraadet er der tale om stoette til forskning, hovedsagelig i sikkerhedsmaessige forhold. For de vedvarende energikilders vedkommende gaelder det stoette til forskning i samt udvikling og markedsfoering af disse energiformer. Det er derfor vanskeligt at sammenligne de forskellige former for stoette.

De foranstaltninger, Kommissionen paataenker at traeffe for at stimulere udbredelsen af vedvarende energi paa markedet, er omhandlet i en groenbog med titlen »Fremtidens energi: vedvarende energi« ((Dok. KOM(96) 576. )). I forlaengelse af den offentlige debat, der har fundet sted paa grundlag af groenbogen, er Kommissionen ved at faerdiggoere en hvidbog om samme emne, som vil omhandle de politiske og finansielle foranstaltninger, som kan ivaerksaettes med henblik paa at fremme udnyttelsen af vedvarende energi, hvis bidrag til den samlede energiforsyning forventes af stige fra 6 % i dag til 12 % i aar 2010.

Desuden har Kommissionen i april 1997 forelagt et forslag om at fortsaette og videreudvikle de aktioner, der for oejeblikket finansieres som led i Altener-programmet ((Dok. KOM(97) 87 endelig udg. )), der specielt er vedroerer fremme af de vedvarende energiformers udbredelse paa markedet. Faellesskabet yder ligeledes stoette til forskning og teknologisk udvikling paa omraadet vedvarende energi.

Det skal ligeledes bemaerkes, at fremme af udnyttelsen af vedvarende energi, samt andre foranstaltninger, der tager sigte paa kraftigt at nedbringe CO2-emissionerne, spiller en yderst vigtig rolle som led i Faellesskabets internationale forpligtelser, herunder dem, det indgik i Rio de Janeiro.