SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2671/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(24. september 2002)

Om: Ødelæggelse af kulturarv og forfølgelser på Imvros og Tenedos

Ifølge kristne, der er født og indtil for nylig har levet på øerne Imvros og Tenedos (som i dag hører til Tyrkiet), er disse to øers tusindvis af kristne indbyggere blevet tvunget til at forlade deres hjem, mens de kristne kirker er blevet plyndret og forvandlet til moskéer. Det er værd at bemærke, at der alene på Imvros indtil 1964 levede 9 000 kristne, mens antallet i dag ikke overstiger 200. Dette skyldes de forfølgelser af enhver art, som disse mennesker er blevet udsat for, overførsel af tusindvis af tilflyttere fra Anatolien og oprettelsen af åbne fængsler (!) for langtidsfanger på øen. Det understreges endvidere, at Lausanne-traktaten (som blev underskrevet officielt af Tyrkiet og siden 1923 har reguleret det græsk-tyrkiske forhold) giver de to øer ret til udvidet selvstyre, hvilket Tyrkiet aldrig er gået med til at indføre.

Med en bøn om ikke endnu en gang at modtage et generelt svar fra Kommissionen om nødvendigheden af at fremme de venskabelige forbindelser mellem Grækenland og Tyrkiet m.m. anmoder jeg Kommissionen om at oplyse følgende: Hvordan ser Kommissionen på Tyrkiets gennemførelse af Lausanne-traktaten? Har Kommissionen kendskab til udplyndringen af kulturrigdommene på Imvros og Tenedos? Hvad er Kommissionens holdning til den religiøse undertrykkelse og forfølgelserne af de kristne indbyggere på Imvros og Tenedos?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(4. november 2002)

Overvågelsen af gennemførelsen af Lausanne-traktaten af 1923 henhører ikke under Kommissionens beføjelser. I forbindelse med sin vurdering af kandidatlandenes fremskridt hen imod tiltrædelse overvåger Kommissionen imidlertid nøje de forhold, de etniske og religiøse mindretal og samfund lever under i Tyrkiet. Tyrkiet bør som kandidatland opfylde de politiske Københavnskriterier, herunder respekten for menneskerettighederne og beskyttelse af mindretal.

Kommissionen har i sin periodiske rapport, der blev fremlagt den 9. oktober 2002, bemærket, at ikke-muslimske religiøse samfund i Tyrkiet, uanset om de er anerkendt i Lausanne-traktaten (navnlig grækere, armenere og jøder) eller ej, er stødt på problemer, specielt med hensyn til deres mangel på juridisk status og ejendomsrettigheder. Der har været tilfælde af konfiskation af ejendom, og i andre tilfælde er der ejendomme, som befinder sig i en risikosituation.

For at søge at rette op på nogle af problemerne med ejendomsrettigheder er det ifølge den reformpakke, det tyrkiske parlament vedtog i august 2002, på visse betingelser tilladt, at ikke-muslimske mindretal erhverver, disponerer over og registrerer ejendom.

Kommissionen er dog klar over, at bestemmelserne i reformpakken ikke løser alle de problemer, de religiøse mindretal har med hensyn til deres ejendomsrettigheder. Især kan der opstå vanskeligheder med ejendomsregistrering for visse mindretalsinstitutioner, hvis administration ikke er anerkendt af de tyrkiske myndigheder. Det er ifølge de indgåede oplysninger tilfældet med adskillige græsk-ortodokse institutioner, herunder institutionerne på øerne Imvros og Tenedos, som det ærede medlem henviser til.

Kommissionen vil fortsat nøje følge al udvikling i situationen for mindretallene i Tyrkiet i lyset af de politiske Københavnskriterier.

Kommissionen forventer, at Tyrkiet viderefører sin indsats for at opfylde prioriteterne i tiltrædelsespartnerskabet, herunder kravet om på mellemlang sigt yderligere at forbedre vilkårene for udøvelsen af religionsfriheden.