SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1299/03

af Linda McAvan (PSE) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Pumpede kyllinger

Er Kommissionen klar over, at der har været rapporter fremme i medierne om kyllingeopdrættere i Holland og Brasilien, der pumper kyllinger med vand, kunstige kemikalier og sågar materiale fra svine- og oksehuder? Formålet er tilsyneladende at øge kyllingernes vægt og mislede forbrugerne.

Er dette lovligt, og hvilke test er der i bekræftende fald gennemført for at sikre forbrugerne. Eksisterer der krav om mærkning? Hvad gør Kommissionen, hvis det er ulovligt, for at løse dette problem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(10. juni 2003)

Kommissionen fik den 12. marts 2003 kendskab til resultaterne af de kontroller, der var udført af de irske og britiske myndigheder, og som blev offentliggjort på internettet samme dag(1). Kontrollerne gjaldt først og fremmest produkter indeholdende kyllingefileter, der var fremstillet i Nederlandene til cateringbrug. Kontrollerne fandt sted i forlængelse af de samme myndigheders undersøgelser i 2001 og 2002.

Det drejer sig om kyllingefileter, der er tilsat vand og andre ingredienser, f.eks. salt, polyphosphater, animalske eller vegetabilske proteiner, aromastoffer og smagsforstærkere. De anvendte animalske proteiner består generelt af enten mælkeproteiner (kasein og kaseinater) eller proteinhydrolysater, der er fremstillet ved forarbejdning af animalske biprodukter. Formålet med at tilsætte salt, polyphosphater og proteiner er naturligvis at holde på en betydelig del af vandet i det færdige produkt.

Som Kommissionen nævnte i sit svar på skriftlig forespørgsel E-2418/02 af Caroline Jackson(2) og E-2331/02 af Dorette Corbey(3), er det ikke ulovligt at foretage denne form for forarbejdning af kød, når de anvendte ingredienser overholder gældende forskrifter og specifikationer vedrørende tilladelser og mærkning.

Oksekødsproteiner anvendt i den pågældende nederlandske kyllingefiletindustri skulle ifølge de oplysninger, der er meddelt Kommissionen, hidrøre fra fabrikker i Spanien og Tyskland. De tyske og spanske myndigheder undersøgte i 2002 de fabrikker, der fremstiller hydrolyserede proteiner, men fandt ingen overtrædelser af lovgivningen.

Til gengæld viser de irske og britiske kontroller, at der stadig sker overtrædelser af EF-lovgivningen om mærkning(4). For produkter fra Nederlandene er der tale om en af følgende overtrædelser: mærkning, der kunne give forbrugeren en fejlagtig opfattelse af produktets egentlige art, en ufuldstændig liste over ingredienser, forkert procentangivelse af kødindholdet eller angivelse af påtegningen Halal, selvom der kan påvises svinekød i produktet.

På mødet den 8. april 2003 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed gjorde Kommissionen de medlemsstater, hvor der fremstilles eller markedsføres sådanne produkter, opmærksom på deres pligt til at overholde eksisterende lovgivning, og Kommissionen opfordrede de nationale myndigheder til at forstærke deres samarbejde for at sikre større effektivitet i kontrollerne og til at intensivere kontrollerne, når der konstateres gentagne overtrædelser af lovgivningen.

(1) http://www.foodstandards.gov.uk/news/pressreleases/chickenwater0303http://www.fsai.ie/press_releases/120303.htm.

(2) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 234.

(3) EUT C 52 E af 6.3.2003, s. 152.

(4) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler, EFT L 109 af 6.5.2000.