ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0492/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(21. februar 2003)

Om: Nedslidning af vejbelægningen på visse afsnit af motorvejen Korinthos-Tripoli-Kalamata i Grækenland

Under henvisning til den sammensynkning, der i de senere dage har kunnet konstateres på motorvejen Korinthos-Tripoli-Kalamata bedes Kommissionen besvare følgende:

- Er bygningen af denne motorvej blevet finansieret af EU, og hvis ja, hvor store beløb er der hidtil blevet stillet til rådighed?

- Er der af ESPEL blevet foretaget undersøgelser af motorvejsbyggeriets kvalitet?

- Blev der ved de ovennævnte undersøgelser konstateret byggesjusk, og i bekræftende fald: hvilke foranstaltninger havde de græske myndigheder truffet for at udbedre skaderne inden de seneste hændelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(9. april 2003)

Som følge af de ekstreme vejrforhold i Grækenland i begyndelsen af 2003 er der opstået visse vanskeligheder vedrørende gennemførelsen af projekter, navnlig vejarbejder, i adskillige regioner i Grækenland.

De græske myndigheder har foreslået, at situationen undersøges med bistand fra eksperter. Kommissionen er i løbende kontakt med de græske myndigheder og har anmodet om oplysninger om resultaterne af undersøgelsen.

Nogle strækninger af motorvejen Korinthos-Tripoli-Kalamata er i perioden 1993-1999 blevet medfinansieret af Samhørighedsfonden, der har bidraget med 37 mio. EUR. De relevante konstruktionsmæssige forhold blev ligeledes medfinansieret af EU i 1986-1987 inden for rammerne af budgettet til fremme af det transeuropæiske netværk med et beløb på 6,5 mio. EUR. Andre strækninger

er blevet medfinansieret af Den Europæiske Fond til Regionaludvikling under det regionale operationelle program 1994-1999 for Peloponnes. Det forventes, at de græske myndigheder i den endelige rapport for programmet oplyser Kommissionen om størrelsen af de beløb, der er ydet i bistand til disse strækninger.

Kommissionen har for øjeblikket ingen oplysninger om en eventuel ESPEL-kontrol af projekter, der vedrører dette motorvejsbyggeri. Oplysninger herom skal imidlertid anføres i den relevante endelige rapport for det operationelle program for Peloponnes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1165/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Firenze Kommunes udnyttelse af midler fra Tempus III-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Firenze Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte til unge universitetsstuderende inden for det transeuropæiske samarbejde og kulturel og videnskabelig udveksling som led i universitetsuddannelsen.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Firenze Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Tempus III-programmet?

2. om Firenze Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 og E-1170/03

(8. maj 2003)

Som hovedregel omfatter et projekt, som finansieres under Tempus-programmet, flere universiteter både i EU og i partnerlandene.

Det er meget vanskeligt at identificere de beløb, som det europæiske universitet har beholdt, og som på grund af projektet blev tildelt til universiteterne i partnerlandene.

Til orientering anføres dog de beløb, som er tildelt til Tempus III-projektet, for så vidt angår institutionerne i følgende kommuner: Frosinone, Ancona, Firenze, Macerata, Perugia, Pesaro, Pisa og Siena. Nærmere supplerende oplysninger sendes direkte til det ærede parlamentsmedlem og til Parlamentets sekretariat.

1. Universitetet i Ancona modtog i 2002 et beløb på 1 739 EUR til et Tempus-projekt (stipendium).

2. Institutionerne i Firenze modtog i 2002 og 2003 et beløb på 832 014,98 EUR til Tempus-projekter.

3. Universitetet i Macerata modtog i 2002 et beløb på 112 257,80 EUR til et Tempus-projekt.

4. Universitetet i Perugia modtog i 2002 og 2003 et beløb på 546 452,10 EUR til Tempus-projekter.

5. Universitetet i Pisa modtog i 2002 og 2003 et beløb på 285 178,80 EUR til Tempus-projekter.

6. Universitetet i Siena modtog i 2002 et beløb på 63 050 EUR til et Tempus-projekt.

7. I Frosinone og Pesaro blev der ikke gennemført Tempus III-projekter.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1126/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Ancona Kommunes udnyttelse af midler fra handlingsprogrammet til fordel for vandrende arbejdstagere

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Ancona Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte af vandrende arbejdstagere, herunder tredjelandsstatsborgere, for at sikre bedre betingelser for sameksistens med og integration i lokalbefolkningen i såvel beskæftigelsesmæssig som social henseende.

Kan Kommissionen derfor oplyse

1. om Ancona Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra handlingsprogrammet til fordel for vandrende arbejdstagere?

2. om Ancona Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopouloupå skriftlige forespørgsler E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03, E-1127/03,E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03, E-1133/03,E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 og E-1138/03

(28. april 2003)

Der findes i øjeblikket ikke noget handlingsprogram for vandrende arbejdstagere på EU-niveau. Kommissionen skal minde om, at støtte til foranstaltninger til fremme af vandrende arbejdstageres integrering i budgetpost B3-4110 blev ophævet i 1998 efter EF-Domstolens dom i sag C-106/96. Siden da er der ikke blevet givet nogen støtte inden for området.

Et nyt program til fremme af tredjelandes statsborgeres integration under budgetpost B5-815 vil blive lanceret af Kommissionen (Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender) i maj 2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1138/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Terni Kommunes udnyttelse af midler fra handlingsprogrammet til fordel for vandrende arbejdstagere

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Terni Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til støtte af vandrende arbejdstagere, herunder tredjelandsstatsborgere, for at sikre bedre betingelser for sameksistens med og integration i lokalbefolkningen i såvel beskæftigelsesmæssig som social henseende.

Kan Kommissionen derfor oplyse

1. om Terni Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra handlingsprogrammet til fordel for vandrende arbejdstagere?

2. om Terni Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopouloupå skriftlige forespørgsler E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03, E-1127/03,E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03, E-1133/03,E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 og E-1138/03

(28. april 2003)

Der findes i øjeblikket ikke noget handlingsprogram for vandrende arbejdstagere på EU-niveau. Kommissionen skal minde om, at støtte til foranstaltninger til fremme af vandrende arbejdstageres integrering i budgetpost B3-4110 blev ophævet i 1998 efter EF-Domstolens dom i sag C-106/96. Siden da er der ikke blevet givet nogen støtte inden for området.

Et nyt program til fremme af tredjelandes statsborgeres integration under budgetpost B5-815 vil blive lanceret af Kommissionen (Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender) i maj 2003.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0419/03

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(17. februar 2003)

Om: Den nationale spanske vandplan Vandomledningsprojektet Júcar-Vinalopó

Projektet vedrørende omledning af vand fra floden Júcar til floden Vinalopó blev i juli 2001 godkendt i vandplanen for Júcar og ratificeret i bilag II til den nationale vandplan. Den strækning, omledningen skal følge, løber parallelt med den allerede eksisterende Tajo-Segura-kanal og løber sammen med den projekterede vandomledning fra Ebro til den sydøstlige del af Spanien. I forbindelse med omledningsprojektet er der planer om at udvikle nye kunstvandingsarealer med henblik på dyrkning af kraftigt subventionerede fastlandsafgrøder i området omkring Júcar-flodens øvre og midterste løb og iværksætte ikke-bæredygtige turisme- og byudviklingsprojekter. Dette vil få alvorlige følger for Júcar-flodens nedre løb, Albufera og vandforsyningskvaliteten i Valencia. Som led i undersøgelsen af dette projekts indvirkning på miljøet er der hverken foretaget en analyse af alternative muligheder eller taget hensyn til disse eller andre problemer som f.eks. de miljømæssige konsekvenser for Natura 2000-nettet og for vigtige fugleområder.

Den 4. oktober 2002 ansøgte den spanske regering Kommissionen om samfinansiering af projektet (54 mio. euro). Ifølge Kommissionen ville der blive reageret på ansøgningen inden for en frist på tre måneder, dvs. inden den 4. januar 2003. Den spanske regeringschef nedlagde den 14. november 2002 grundstenen til kanalprojektet uden at afvente EU's afgørelse.

Kan Kommissionen gøre nærmere rede for den aktuelle situation med hensyn til støtteansøgningen?

Er Kommissionen i besiddelse af nogen form for evaluering af det omtalte projektet og miljøundersøgelsen i forbindelse hermed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. april 2003)

Dette projekt er blevet forelagt med henblik på fællesskabsfinansiering som et betydningsfuldt projekt inden for rammerne af det operationelle program for regionen Valencia, og der er også blevet foretaget en miljøindvirkningsvurdering i forbindelse hermed.

Kommissionen har anmodet om supplerende oplysninger fra de spanske myndigheder, men på indeværende tidspunkt har den endnu ikke modtaget sådanne.

Kommissionen skal ikke undlade at informere det ærede medlem om de spanske myndigheders svar, så snart dette foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0125/03

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Rådet

(21. januar 2003)

Om: Forslag til Rådets forordning om forbud mod eksport af torturanordninger

Kommissionen forelagde den 30. december 2002 forslag til Rådets forordning(1) om forbud mod torturanordninger. Jeg støtter dette initiativ, eftersom eksport af torturanordninger tilskynder til krænkelser af menneskerettighederne, selv om respekten for disse rettigheder er en vigtig del af grundlaget for EU.

I betragtning af at disse anordninger ikke (må) anvendes i EU, og eftersom Rådet nu går ind for et eksportforbud, synes det hensigtsmæssigt at udstede et fuldstændigt forbud (mod udvikling, produktion og handel).

Er Rådet rede til at tilpasse teksten i overensstemmelse hermed og ligeledes forelægge mig en oversigt over alle producenter og medlemsstater, som i den seneste tid har eksporteret sådanne anordninger til tredjelande?

(1) KOM(2002) 770 endelig udg.

Svar

(8. maj 2003)

I retningslinjerne for en EU-politik over for tredjelande med hensyn til tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, der blev vedtaget af Rådet (almindelige anliggender) den 9. april 2001, hedder det, at EU vil opfordre tredjelande til at forebygge brug, produktion og handel med udstyr, der er konstrueret for at blive anvendt til tortur eller andre former for grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf. I begrundelsen til det forslag, som det ærede medlem henviser til, mener Kommissionen, at EU selv bør træffe de foranstaltninger, det tilskynder tredjelandene til at træffe.

Drøftelserne om Kommissionens forslag er endnu ikke indledt i Rådets kompetente instanser. Rådet er derfor ikke i stand til at besvare spørgsmålene fyldestgørende.

Rådet er ikke i besiddelse af en liste over producenter og medlemsstater, som i den seneste tid har eksporteret sådanne anordninger til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0986/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(27. marts 2003)

Om: Pisa Kommunes udnyttelse af midler fra kultur 2000-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pisa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til fremme af det europæiske kulturområdes mangfoldighed og traditioner ved at fremme skabende kunstnerisk virksomhed og faglig mobilitet samt adgangen til og udbredelsen af kunst og kultur.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse:

1. om Pisa Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra kultur 2000-programmet?

2. om Pisa Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 og E-0990/03

(25. april 2003)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0502/03

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(21. februar 2003)

Om: Iberisk los

Vil Kommissionen i sammenarbejde med den nationale regering og de lokale myndigheder i Spanien tage initiativ til at udvikle en koordineret strategi til beskyttelse af den overlevelsestruede iberiske los?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(18. marts 2003)

Siden 1999 har Spanien haft et nationalt naturbevarelsesprogram for den iberiske los. Dette program fungerer på både nationalt og internationalt plan og består i udvikling af projekter og foranstaltninger til bevarelse af lossen. En arbejdsgruppe vedrørende den iberiske los opererer i både Spanien og Portugal med prioriterede opgaver i overensstemmelse med retningslinjerne i bevarelsesprogrammet.

Kommissionen har for nylig indledt en undersøgelse af situationen for de store rovdyr i alle medlemsstater og kandidatlande. Når denne undersøgelse er afsluttet, vil næste skridt være i samarbejde med disse lande at opstille samordnede retningslinjer for beskyttelse og forvaltning af de store rovdyr i Unionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0791/03

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(14. marts 2003)

Om: EU-finansiering af religiøse organisationer

I den internationale presse har der været berettet om finansiering af religiøse organisationer over særlige poster på fællesskabsbudgettet og andre fællesskabsinitiativer.

Kan Kommissionen oplyse navnene på de religiøse organisationer (anerkendte og ikke anerkendte), der har modtaget støtte fra fællesskabsbudgettet, og hvilke beløb de nøjagtigt har modtaget fra 1995 og indtil i dag? Er der også ortodokse kristne organisationer eller institutioner, der har modtaget støtte i samme periode, og, hvis det er tilfældet, hvilke? Vil religiøse organisationer og kirker (f.eks. den cypriotiske kirke) efter udvidelsen med de nye medlemslande også kunne nyde godt af disse fællesskabsinitiativer, så de kan fremme deres sociale arbejde og styrke den gensidige forståelse og den religiøse tolerance? Vil kirker i tredjelande, der gør en omfattende social indsats (såsom f.eks. den ortodokse kirke i Albanien og andre) kunne blive omfattet af disse fællesskabsinitiativer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(28. april 2003)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at religiøse organisationers driftsudgifter ikke finansieres af EU.

Kun organisationen Church & Society Commission i Bruxelles, der fungerer som sekretariat for Soul for Europe og dækker de største trossamfund (det kristne, det muslimske og det jødiske) og humanisterne, har fået støtte til koordinering og repræsentation i forbindelse med religiøse organisationer på EU-plan i perioden 2000-2002. Denne støtte har Parlamentet afsat på budgetpost A-3021. De tildelte støttebeløb har for 2000, 2001 og 2002 udgjort henholdsvis: 44 000 EUR, 41 000 EUR og 39 780 EUR.

EU giver derimod på årsbasis støtte til foreninger og organisationer af europæisk interesse, herunder religiøse organisationer, til disse organers aktioner og projekter af europæisk tilsnit, fx til aktiviteter i forbindelse med refleksioner over etiske og åndelige værdier og kilder i EU.

Denne støtte blev indtil 1998 ydet over budgetpost A-3030 på Den Europæiske Unions almindelige budget og fra 1998 over budgetpost A-3024.

Støttemodtagerorganisationerne skal være lovligt oprettet og registreret i en af de femten medlemsstater, men aktionerne kan udmærket foregå i partnerskab med organisationer i kandidatlandene.

For så vidt angår ortodokse organisationer eller institutioner, har en organisation modtaget støtte i perioden 2000-2002. Det drejer sig om Académie Orthodoxe de Crète, der har modtaget 22 473,50 EUR i 2000 og 25 000 EUR i 2002 til to forskellige projekter.

Støttebeløbene forelægges årligt for budgetmyndigheden (Parlament og Råd) inden den 30. maj 2003.

Det ærede medlem kan i Parlamentets bibliotek finde alle oplysninger om den støtte, der er ydet siden 1995, i Reports on beneficiaries of Part A Commission Grants. Disse rapporter har ligeledes været offentliggjort på Europa-serveren siden 1998 på følgende adresse:http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/beneficiaries_en.htm.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0323/03

af Salvador Jové Peres (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. februar 2003)

Om: Miljøindvirkninger som følge af vandingsprojektet i Segarra Garrigues

Hvilke kriterier er blevet fulgt ved fastlæggelsen af de områder, der er udelukket fra vandingsprojektet i Segarra Garrigues? Er det udelukkede område det eneste levested for den pågældende steppefauna? Kunne der ikke fastlægges et mindre koncentreret og bedre fordelt udelukkelsesområde?

Er Kommissionen sikker på, at man ved fastlæggelsen af disse områder udelukkende har fulgt videnskabelige og særlig økologiske kriterier? Er Kommissionen sikker på, at fastlæggelsen af disse områder ikke er sket på grundlag af politiske kriterier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(3. marts 2003)

Det er udelukkende op til de spanske myndigheder at fastlægge, hvilke områder der er udelukket fra vandingsprojektet i Segarra-Garrigues. Da dette projekt imidlertid kunne få virkninger for bevarelsen af flere fuglearter, der er omhandlet i bilag I til direktiv 79/409/EØF(1), vil Kommissionen tilse, at bestemmelserne i dette direktiv og i direktiv 92/43/EØF(2) overholdes i det foreliggende tilfælde.

(1) Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle, EFT L 103 af 25.4.1979.

(2) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af 22.7.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0018/03

af Mario Mantovani (PPE-DE) til Rådet

(20. januar 2003)

Om: Oversvømmelser i Norditalien

I de seneste dage har en række voldsomme jordskred og oversvømmelser, som følge af den usædvanligt store mængde nedbør, hærget det nordlige Italien, navnlig provinserne Varese, Como, Lecco, Bergamo, Brescia og Lodi, og forvoldt store skader. Under hensyn til de store udgifter, som de ramte områder må imødese for at betale de ovennævnte skader, og til situationen efter denne katastrofe vil Rådet så sikre, at der omgående udbetales støtte fra Solidaritetsfonden (Rådets forordning (EF) nr. 2012/02(1) af 11. november 2002) til de ramte områder med det formål at imødegå følgerne af de alvorlige skader?

(1) EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

Svar

(8. maj 2003)

I henhold til artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond kan der først og fremmest frigøres midler fra fonden, hvis en medlemsstat rammes af en større naturkatastrofe.

Som større katastrofe betragtes i henhold til fonden enhver katastrofe, der forvolder skader, som vurderes til enten mere end 3 mia. EUR i 2002-priser eller mere end 0,6 % af den katastroferamte medlemsstats BNI.

Selv om disse kvantitative kriterier ikke er opfyldt, kan der dog også under ganske særlige omstændigheder frigøres midler fra fonden, hvis en eller flere bestemte regioner i en medlemsstat rammes af en usædvanlig katastrofe, der berører størstedelen af befolkningen med alvorlige og vedvarende følger for livsvilkårene og den økonomiske stabilitet i den eller de ramte regioner. De midler, der ydes i henhold til denne specifikke bestemmelse, må ikke overstige 7,5 % af fondens samlede årlige budgetmidler, der er begrænset til 1 mia. EUR.

Det er ifølge artikel 4 i forordning 2012/2002 op til den berørte medlemsstat at indlede den relevante procedure ved inden ti uger efter den første skade i forbindelse med katastrofen at rette anmodning til Kommissionen om tilskud fra fonden.

Rådet opfordrer derfor det ærede medlem til at rette sin forespørgsel til Kommissionen.