ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3143/97 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (30. september 1997)

Om: Kommissionens overvaagningssystem vedroerende kontrol med nukleare spaltelige stoffer

Kommissionen er ved at udvikle et nyt edb-baseret overvaagningssystem til kontrol af spalteligt materiale (safeguards). Den edb-teknologi, der i de forloebne aar er benyttet til dette formaal, skal i denne forbindelse udskiftes med en ny teknisk installation i Euratom-myndigheden.

1. Hvad er grundene til, at Kommissionen har besluttet at udskifte den hidtil benyttede edb-teknologi med et nyt system?

2. Siden hvornaar har Kommissionen beskaeftiget sig med udviklingen af det nye overvaagningsprogram, hvor store har de noejagtige udgifter til udviklingen vaeret samt til indfoerelse i og uddannelse af medarbejdere til betjening af dette system?

3. Hvornaar noejagtigt vil det nye system vaere til raadighed?

4. Hvilke noejagtige forbedringer og fordele - i forhold til det hidtil benyttede system - har vaeret afgoerende for, at Kommissionen har besluttet at anskaffe et nyt system?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (29. oktober 1997)

1. Et nyt edb-system for sikkerhedskontrol udvikles og indfoeres af samme aarsager, som angives for at indfoere moderne edb-teknologi i oevrigt, herunder forbedring af arbejdets effektivitet og nyttevirkning samt systemets oegede fleksibilitet. Desuden maatte det sikres, at tidligere anvendte programmeringskonventioner ikke ville skabe problemer den 1. januar 2000.

2. Udviklingen af det nye kontrolsystem blev paabegyndt i 1992; de samlede udviklingsomkostninger beloeber sig til 0,5 mio. ECU og otte mandaar til programmering og uddannelse. De aarlige driftsomkostninger anslaas til 0,1-0,2 mio. ECU, hvilket giver en besparelse i forhold til det gamle systems aarlige lejeomkostninger paa cirka 0,4 mio. ECU. Kommissionen forventer en besparelse paa cirka 63% paa enhedsomkostningerne for hver behandlet informationsenhed.

3. Moduler til det nye system har vaeret i drift siden den 1. oktober 1997.

4. Det nye systems saerlige forbedringer og fordele i forhold til de tidligere anvendte bestaar i en aaben arkitektur, standardprogrammel, transportegnede applikationer, oeget sikkerhed, integritet og bestandighed for databasen, fleksibilitet med hensyn til at tilfoeje nye applikationer og sidst, men ikke mindst, integration af alle typer af kontroloplysninger - regnskab, tilsyn, instrumenter, metoder, teknikker og administrative oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2754/97 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Overensstemmelse med EU-retten, for saa vidt angaar den italienske lovbekendtgoerelse nr. 669 af 31.12.1996

Under forudsaetning af, at Raadets direktiv af 28. juni 1990 om opholdsret (90/364/EOEF) ((EFT L 180 af 13.7.1990, s. 26. )) har gyldighed, for saa vidt angaar ligestilling af EU-borgere i alle medlemsstaterne, bedes Kommissionen oplyse, om artikel 29 i lovbekendtgoerelse nr. 669 af 31.12.1996 er i overensstemmelse med EU-retten, og

om borgere fra andre EU-medlemsstater, som med hjemmel i ovennaevnte artikel 29 er bosiddende i Italien, forskelsbehandles, da der i denne bekendtgoerelse ikke tages hoejde for motorkoeretoejer medbragt fra udlandet og anmeldt i Italien, som er blevet indregistreret foer den 1. januar 1987?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (21. oktober 1997)

I artikel 29 i lovdekret nr. 669 af 31. december 1996 ((Den Italienske Lovtidende nr. 305 af 31. december 1996. )) om stoette til erhvervelse af nye motorkoeretoejer til gengaeld for ophugning af tilsvarende brugtvarer opstilles der som betingelse for at opnaa denne stoette, at det koeretoej, der skal ophugges, er indregistreret foerste gang inden den 1. januar 1987. Betingelsen synes ikke at vaere i strid med EF-retten.

Endvidere synes den paagaeldende bestemmelse ikke at opstille som betingelse, at det koeretoej, der skal ophugges, er indregistreret i Italien. Skulle det aerede medlem have kendskab til konkrete tilfaelde af forskelsbehandling alt efter, hvilken medlemsstat det koeretoej, der skal ophugges, er indregistreret i, anmoder Kommissionen om at faa meddelelse herom, saaledes at den kan fastslaa, om der er tale om en overtraedelse af EF-retten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3290/97 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (20. oktober 1997)

Om: OECD-forhandlinger om den multilaterale investeringsaftale

I Raadets retningslinjer for OECD-forhandlingerne om den multilaterale investeringsaftale af 27.11.1995 hedder det: »Under forhandlingerne skal det sikres, at interesserede lande, der ikke er medlem af OECD, informeres og konsulteres.«

Har der fundet konsultationer sted mellem Kommissionen og AVS-staterne om den multilaterale investeringsaftales foelger og indvirkninger for disse stater? Hvor langt er man naaet med forhandlingerne om den multilaterale investeringsaftale inden for OECD?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (19. november 1997)

Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet, de saakaldte AVS-lande, deltager i den store debat om foelgerne af at investeringsstroemmene efterhaanden er blevet verdensomspaendende, og i droeftelserne om eventuelle regler for disse investeringsstroemme, baade inden for rammerne af OECD, dvs. organisationen for oekonomisk samarbejde og udvikling, og paa verdensplan. I de seneste maaneder er der nedsat arbejdsudvalg baade under FN's samhandels og udviklingskonference (UNCTAD) og i Verdenshandelsorganisationen til at tage sig af disse spoergsmaal. Kommissionen og Faellesskabet har spiller en konstruktiv og vigtigt rolle i disse arbejdsgrupper. Hertil kommer at Kommissionen aktivt har deltaget i OECD's bestraebelser paa at informere lande der ikke er medlem af OECD, om forhandlingerne vedroerende den multilaterale investeringsaftale (MIA).

Der er generelt set gjort store fremskridt i forhandlingerne, saaledes at det nu ser ud til at den frist der er sat som maal, nemlig maj 1998, kan overholdes. En raekke vigtige politiske spoergsmaal er dog stadig ikke afgjort, dette gaelder saaledes spoergsmaalet om gennemfoerelse af den multilaterale investeringsaftale paa alle regeringsniveauer, om omfanget af generelle undtagelser, og om undgaaelse af sekundaere investeringsboycots (her taenkes blandt andet paa USA's Helms Burton lovgivning).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2702/97 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (28. juli 1997)

Om: Meget lav udnyttelsesgrad for midler fra faellesskabsstoetterammen til Graekenland i regionen OEstmakedonien og Thrakien

Ifoelge oplysninger i graesk presse er udnyttelsesgraden for midler fra faellesskabsstoetterammen til Graekenland til regionen OEstmakedonien og Thrakien meget lav. Indtil i dag, og det vil sige tre aar efter, at faellesskabsstoetterammen for Graekenland traadte i kraft, har udnyttelsesgraden for det regionale operative program for OEstmakedonien og Thrakien, hvis budget ligger paa ca. 200 mia drakmer, kun vaeret 33 %. Da OEstmakedonien og Thrakien er en af de mest isolerede og mindst udviklede regioner ikke blot i Graekenland, men i hele Europa (ifoelge Kommissionens foerste samhoerighedsrapport blandt de 25 fattigste europaeiske regioner), bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal: Hvor langt er man naaet med gennemfoerelsen af det regionale operative program for OEstmakedonien og Thrakien? Hvad er aarsagen til de store forsinkelser, og hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe i samarbejde med de kompetente graeske myndigheder for at fremskynde programmets gennemfoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. september 1997)

Kommissionen bekraefter, at udnyttelsesgraden for det operationelle program for 1994-99 for OEstmakedonien og Thrakien paa nuvaerende tidspunkt er 33 %. Udnyttelsesgraden er dog kun en af mange indikatorer for hvordan implementeringen af et operationelt program forloeber, og er ikke et udtryk for kvaliteten af implementeringen. Med hensyn til programmet for OEstmakedonien og Thrakien har Kommissionen observeret, at saavel kvaliteten af implementeringen som udnyttelsesgraden konstant forbedres.

For at forbedre implementeringen af EF-stoetterammen (EFSR) som helhed har den graeske regering, inden for sektoren for offentlige bygge- og anlaegsarbejder vedtaget en raekke bestemmelser og organisatoriske reguleringer, som er med til at modernisere relevante mekanismer og procedurer for saaledes at goere dem mere effektive. Desuden agter de graeske myndigheder og Kommissionen inden laenge i forbindelse midtvejsvurderingen af EFSR at foretage de noedvendige programreguleringer for at sikre en hurtigere og mere effektiv implementering.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3097/97 af Mihail PAPAYANNAKIS til Kommissionen. De Olympiske Lege og direktiv 85/337



EF-Tidende nr. C 117 af 16/04/1998 s. 0151



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3097/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (2. oktober 1997) Om: De Olympiske Lege og direktiv 85/337 Kommissionen bedes oplyse, om den har kendskab til indholdet af det forslag vedroerende De Olympiske Lege, som Graekenland har forelagt, og til de projekter, som det indeholder? Har den kendskab til, om der er foretaget undersoegelser af indvirkningen paa miljoeet (direktiv 85/337/EOEF) ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) og kan den garantere, at den vil fortsaette de relevante investeringer og sikre, at faellesskabslovgivningen overholdes, i god tid inden gennemfoerelsen af projekterne paabegyndes? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (3. november 1997) Faellesskabet har ingen kompetence med hensyn til De Olympiske Lege, og de graeske myndigheder har ikke indgivet noget forslag til Kommissionen desangaaende. Med hensyn til Raadets direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet er medlemsstaterne altid forpligtet til at haandhaeve dettes bestemmelser, uanset i hvilken sammenhaeng projekterne gennemfoeres. Kommissionen vil derfor fremdeles overvaage, at dette direktiv overholdes, ogsaa hvis det skulle blive aktuelt i forbindelse med projekter vedroerende De Olympiske Lege.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2629/97 af Gijs de Vries (ELDR) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Crédit Lyonnais

I henhold til tidsskriftet »The Economist« (5. juli 1997) er vigtige detaljer i den redningsplan fra 1995, som godkendtes i Bruxelles, aldrig blevet gennemfoert.

Er denne paastand korrekt, og hvilke saerlige foranstaltninger har Kommissionen truffet for at sikre Crédit Lyonnais' overholdelse af de betingelser, Kommissionen fastlagde i 1995?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (22. september 1997)

I 1995 godkendte Kommissionen omstruktureringsstoette til Crédit Lyonnais paa 45 mia. FRF (6,8 mio. ECU). Denne saerdeles komplicerede stoetteordning omfattede en kapitalindsproejtning fra den franske stat og en udskillelse af bestemte Crédit Lyonnais-aktiver til en vaerdi af 135 mia. FRF (20,4 mio. ECU), som blev placeret i et saerligt selskab daekket af statsgarantien. Kommissionen godkendte ordningen paa forudsaetning af, at de franske myndigheder opfyldte en raekke betingelser ((EFT L 308 af 21.12.1995. )). Betingelserne omfattede et krav om, at den saneringsplan, som var blevet forelagt Kommissionen, skulle gennemfoeres i fuldt omfang, at Crédit Lyonnais inden udgangen af 1998 skulle indskraenke sin kommercielle virksomhed uden for Frankrig til et niveau svarende til 35 % af bankens virksomhed i udlandet ved udgangen af 1994, og at Crédit Lyonnais skulle indroemme et nulkupon-laan til EPFR (Etablissement public de financement et de restructuration). Kommissionen stillede desuden en raekke betingelser med hensyn til forbindelserne mellem Crédit Lyonnais og det saerlige selskab, som overtog de aktiver, der blev udskilt fra Crédit Lyonnais.

I september 1996 anmeldte de franske myndigheder en ny redningspakke for Crédit Lyonnais til en vaerdi af omkring 4 mia. FRF (605 mio. ECU). Kommissionen besluttede ((EFT C 390 af 24.12.1996. )) at godkende redningsstoetten og dels indlede en formel undersoegelse af behovet for eventuel yderligere stoette til Crédit Lyonnais, dels gennemfoere en evaluering af, om Kommissionens beslutning fra 1995 var blevet overholdt i fuldt omfang (inkl. tilsidesaettelsen af kravet om nulkupon-laanet). Undersoegelsen har endnu ikke foert til en endelig beslutning.

Paa nuvaerende tidspunkt er Kommissionen ikke vidende om, at Crédit Lyonnais skulle have tilsidesat andre krav end netop kravet om nulkupon-laanet.

Som led i sine igangvaerende undersoegelser har Kommissionen besluttet at udpege en foerende investeringsbank som raadgiver i forbindelse med vurderingen af den nye saneringsplan for Crédit Lyonnais.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2847/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: OEkonomisk bistand til landmaend

Vil Kommissionen venligst oplyse, hvilken form for oekonomisk bistand der staar til raadighed for landmaend, der er kommet i oekonomiske vanskeligheder efter tabet af stoerstedelen af deres baerfrugthoest som foelge af for aarstiden unormal og uventet frost?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (29. september 1997)

Ifoelge artikel 5, litra h), i forordning (EOEF) nr. 4256/88 om gennemfoerelsesbestemmelser til forordning (EOEF) nr. 2052/88 for saa vidt angaar EUGFL, Udviklingssektionen ((EFT L 374 af 31.12.1988. )), kan landbrugere i regioner, der er omfattet af strukturfondenes maal 1 og 5b, og som er blevet ramt af naturkatastrofer, modtage oekonomisk stoette under de respektive regionale operationelle programmer.

Denne stoette maa kun bruges til omstrukturering af den potentielle produktion. Eventuel kompensation for indkomsttab som foelge af naturkatastrofer hoerer under medlemsstatens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2819/97 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: OEdelaeggelse af frugt- og groensagsafgroeder som foelge af regn- og haglbyger i Portugal

De nylige kraftige regnskyl, som i mange tilfaelde blev fulgt af voldsomme haglbyger, har foraarsaget enorme oedelaeggelser af frugt- og groensagsafgroederne i Portugal. Omkring 60 % af kartoffelproduktionen skoennes ramt, isaer i omraaderne Beira Litoral, Ribatejo (Chamusca), Setúbal og Trás-os-Montes. Ogsaa produktionen af kirsebaer (i Beira Interior) og tomater er blevet oedelagt i flere andre omraader.

Saa vidt vides, daekker de portugisiske forsikringer inden for landbrugssektoren ikke skader som foelge af denne slags uvejr. Endvidere er hovedparten af de beroerte landbrugsbedrifter smaa familiebrug og lignende, som foelgelig nu i vid udstraekning staar uden midler. Som Kommissionen ved, modtager denne del af den portugisiske landbrugssektor kun meget lidt eller slet ingen stoette fra EU.

I EU-budgettet er der som bekendt opfoert bevillinger til daekning af skader som foelge af uvejr. Det er endvidere en kendsgerning, at smaa landbrugsbedrifter, som dem der nu er blevet ramt, kun vil kunne opnaa stoette gennem disse midler, hvis den portugisiske regering beslutter at informere Kommissionen og forelaegge de relevante ansoegninger herom.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvor store beloeb der er afsat til daekning af tab som foelge af en naesten fuldstaendig oedelaeggelse af frugt- og groensagsproduktionen foraarsaget af uvejr i medlemsstaterne? Ydes denne form for stoette uden krav om tilbagebetaling og/eller i form af laan paa gunstige vilkaar?

2. Kan Kommissionen endvidere oplyse, om den portugisiske regering allerede har underrettet Kommissionen om situationen i Portugal og forelagt de relevante ansoegninger om stoette, samt i bekraeftende fald goere rede for, hvorledes den har reageret herpaa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (30. september 1997)

Kommissionen yder ikke stoette til daekning af produktionstab i landbrugssektoren foraarsaget af uvejr. Men i artikel 5, litra h), i forordning (EOEF) 2085/93 ((EFT L 193 af 31.7.1993. )) om aendring af forordning (EOEF) nr. 4256/88 om gennemfoerelsesbestemmelser vedroerende Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen, er det dog fastsat, at EUGFL, Udviklingssektionen, kan yde stoette til genopbygning af landbrugs- og skovbrugsproduktionspotentiale, som er beskadiget ved naturkatastrofer.

Med hensyn til spoergsmaalet om noedhjaelp til katastroferamte befolkninger i Faellesskabet skal Kommissionen henlede det aerede medlems opmaerksomhed paa, at bevillingerne paa den relevante budgetpost (B4-3400) i 1997-budgettet ikke aabner mulighed for at ivaerksaette en oejeblikkelig aktion til fordel for de familier, der er ramt af oedelaeggelserne. Kommissionen skal endvidere minde om, at denne EF-aktion aldrig har haft til formaal at yde erstatning for tab som foelge af katastrofer, men at vise Faellesskabets solidaritet med de beroerte borgere.

De portugisiske myndigheder har ikke underrettet Kommissionen om situation i Portugal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3057/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997)

Om: Tobakreform

Der henvises til beretning fra Kommissionen til Raadet om den faelles markedsordning for raatobak (KOM(96)0554). I Kommissionens beretning behandles to valgmuligheder vedroerende fremtiden for Faellesskabets tobakssektor, hvorefter man konkluderer, at stoetten til tobaksdyrkning ikke boer afskaffes paa mellemlang sigt, men reformeres i sin helhed. De foreslaaede reformer indebaerer en »aendring« af praemierne, der skal fremme produktionen af tobak af bedre kvalitet (med et ringe tjaereindhold) og indfoerelse af en ordning vedroerende udbetaling af kvoterne, som skal goere det muligt for tobaksproducenterne at standse produktionen, saaledes at man nedskaerer den samlede maengde kvoter for faellesskabstobak.

Selv om Kommissionen i beretningen erkender, at der en tydelig modsaetning mellem faellesskabspolitikken, der gaar ind for at nedskaere tobaksforbruget, og den aktuelle produktionsstoette til raatobak, understreger den tillige, at hvis man afskaffede stoetten til tobaksproducenterne, ville det medfoere, at produktionen af raatobak i Den Europaeiske Union ophoerte med et deraf foelgende tab af 200.000 arbejdspladser tilknyttet produktionen og forarbejdningen (hhv. 170.000 og 30.000 arbejdspladser. Endvidere er det Faellesskabet, der finansierer 80% af de europaeiske tobaksproducenters indkomster, hvoraf 70.000 befinder sig i Graekenland (52%) og omtrent 40.000 i Italien.

Kan Kommissionen i denne forbindelse soerge for, at de eventuelle foranstaltninger vedroerende ophoer af produktionen ledsages af detaljerede retningslinjer for, hvilke eventuelle andre produkter der kunne dyrkes paa de tidligere tobaksmarker, eller at der oprettes nogle arbejdspladser uden for landbrugssektoren i forbindelse med en velafbalanceret gradvis udvikling af landdistrikterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. oktober 1997)

Angaaende det aerede medlems spoergsmaal om alternativerne for producenter, der opgiver tobaksdyrkningen, skal Kommissionen paapege, at den kun fremsaetter forslag vedroerende dem, der frivilligt beslutter at forlade sektoren, bl.a. som foelge af vanskelighederne med at foelge markedsudviklingen. Da enhver form for tvungen udtraeden af sektoren dermed udelukkes, paahviler det ikke Kommissionen noejagtigt at bestemme valgmulighederne for de enkelte producenter.

For at stoette dem, der frivilligt beslutter at holde op med at dyrke tobak, havde Kommissionen imidlertid fremsat forslag om ledsageforanstaltninger i sin beretning.

Det centrale element i ledsageforanstaltningerne skulle vaere fremme af strategiske lokale udviklingsplaner, der sporer producenterne ind paa andre aktiviteter. Saadanne planer skulle udformes paa det niveau, der er naermest de beroerte omraader. De skulle vaere snaevert knyttet til dem, der er direkte beroert, herunder for det foerste tobaksproducentgrupperingerne. De skulle vaere lagt an paa en integreret udvikling, saaledes som det i oejeblikket er tilfaeldet med de udviklingsprogrammer, strukturfondene finansierer for maal 1- og maal 5b-regionerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2951/97 af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Dyrkning og anvendelse af hamp i Finland

EU bevilger finansiel stoette til traditionel dyrkning af industrihamp. Desvaerre findes der ingen faciliteter til behandling af den hoestede hamp, i hvert fald findes der i Finland ingen foraedlingsvirksomheder, som har brug for hamp som raavare, og der findes ingen eksportkanaler.

Er Kommissionen vidende om, at der dyrkes hamp i Finland, uden at der findes faciliteter til behandling af den, og hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at loese dette problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. oktober 1997)

Ved Raadets forordning (EOEF) 1308/70 af 29. juni 1970 om den faelles markedsordning for hoer og hamp ((EFT L 146 af 4.7.1970. )) indfoertes der en hektarstoette for hamp i Faellesskabet. Stoetten for hamp ydes kun, hvis hampen er fremstillet af froe af sorter, hvis indhold af rusgifte (tetrahydrocannabinol) ikke overstiger 0,3%. Endvidere kan stoetten kun udbetales for helt dyrkede og hoestede arealer, paa hvilke der er foretaget et normalt dyrkningsarbejde.

Der gaelder ikke nogen betingelser med hensyn til oplagring, forarbejdning og udfoersel af det hoestede produkt.

Specielt for Finlands vedkommende boer det naevnes, at selv om hamparealerne er stigende, er de fortsat meget smaa: 2 ha i 1996 og 74 ha (foreloebigt tal) i 1997. Saa smaa arealer kan naturligvis ikke give raavaremaengder, der er tilstraekkelige til, at der kan foretages investeringer i sektoren for den foerste forarbejdning i Finland. Endvidere modtager de virksomheder, der i det oevrige EU foretager den foerste forarbejdning, allerede tilstraekkelige raavaremaengder, og eksportmarkederne er meget smaa.

Kommissionen har den 20. januar 1997 over for Raadet forpligtet sig til hurtigst muligt at foreslaa passende foranstaltninger i hampsektoren. Allerede ved fastsaettelsen af landbrugspriserne for produktionsaaret 1997/98 foreslog Kommissionen Raadet at nedsaette stoetteniveauet med 7,5% for at afdaempe dets indflydelse paa stigningen i de dyrkede arealer. Raadet vedtog dette forslag.

Kommissionen overvejer fortsat, hvilke foranstaltninger der vil vaere mest hensigtsmaessige i hampsektoren.