ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1726/97 af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: Southport-diget

1. Kan Kommissionen bekraefte, at den har undersoegt, om Det Forenede Kongerige havde overholdt bestemmelserne i direktiv 92/43/EOEF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )) og direktiv 85/337/EOEF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )), da det gav tilladelse til dette projekt?

2. Fik den i forbindelse med sin undersoegelse vished for, at alternativet naturligt forsvar mod havet (dvs. at lade begyndende sandklitter udvikle sig) havde vaeret genstand for tilstraekkelige overvejelser?

3. Hvad var grunden til, at Kommissionen, da den foretog sin inspektion paa stedet, ikke inddrog de personer og organisationer, der oprindelig havde klaget til den over projektets manglende overensstemmelse med europaeisk lovgivning, saaledes som den har gjort ved mange tidligere inspektioner (f.eks. i forbindelse med kulstoevproblemet i Bottle's dokhavn, som hoerer ind under samme lokale myndighed), selv om dette ikke er noget retligt krav?

4. Hvad var grunden til, at Kommissionen, da den gav tilladelse til projektet, ikke havde den godhed straks at informere de oprindelige klagere herom?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (15. juli 1997)

Kommissionen kan bekraefte, at den inden sin godkendelse af finansieringen af en del af havdigeprojektet ved Southport sikrede sig, at projektet ikke ville indebaere nogen overtraedelse af de to direktiver, der er naevnt i forespoergslen. Eftersom der ikke kunne konstateres vaesentlige foelgevirkninger, kom spoergsmaalet om eventuelle alternative loesninger i medfoer af habitatdirektivets artikel 6 ikke paa tale. De, der havde indgivet klage til Kommissionen over havdigeprojektet, fik senere underretning om, at Kommissionen havde godkendt finansieringen heraf. Kommissionen er klar over, at de tre og en halv maaned, der gik, inden sammenslutningen blev orienteret herom, er for lang tid. Nu er der i mellemtiden truffet konkrete foranstaltninger til at forbedre den administrative procedure for at sikre, at al relevant information kommer rettidigt ud.

Hvad angaar det besoeg, en raekke repraesentanter for Kommissionen aflagde paa stedet, skal den bemaerke, at der var tale om et helt uformelt besoeg, der fandt sted paa anmodning af de lokale myndigheder. Kommissionens interesse i at gennemfoere et saadant besoeg bestod kun i rent visuelt at faa et foerstehaandsindtryk af kystarealerne og den noejagtige lokalisering af det foreslaaede projekt. Ingen enkeltpersoner eller organisationer, som var parter i klagesagen, blev kontaktet under besoeget, fordi Kommissionen allerede havde modtaget en omfattende korrespondance og dokumentation om den mulige miljoemaessige indvirkning fra klagerne og saaledes fuldt ud kunne saette sig ind i disses bekymringer i forbindelse med det foreslaaede projekt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 634/97 af Joan COLOM I NAVAL til Kommissionen. EU-tilskud til kommunikationsmidler



EF-Tidende nr. C 391 af 23/12/1997 s. 0021



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0634/97 af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen (4. marts 1997) Om: EU-tilskud til kommunikationsmidler Kan Kommissionen udarbejde en oversigt over de kommunikationsmidler, der har modtaget stoette fra EU i regnskabsaarene 1995 og 1996 med angivelse af, hvilke beloeb der er ydet og over hvilken budgetpost? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (5. juni 1997) Kommissionen giver ikke stoette til medierne i EU. Ved sjaeldne lejligheder og paa helt faste vilkaar kan Kommissionen undertiden give smaa beloeb som startkapital til saerlige projekter paa ad hoc-basis. Oversigten over de projekter, der har faaet en saadan stoette i 1995 og 1996 sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generaldirektorat. Alle de anfoerte projekter er blevet finansieret i henhold til budgetpost B3-3300. Kommissionen er af den opfattelse, at denne form for EU-stoette, som den agter at udarbejde objektive kriterier for, skal indskraenkes til det absolutte minimum.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1918/97 af Lis Jensen (I-EDN) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: OEkonomisk stoette til amerikanske virksomheder

Har den amerikanske virksomhed Solectron modtaget nogen form for oekonomisk stoette fra EU ved etableringen i Skotland og/eller til driften i Skotland?

Har den amerikanske virksomhed SCI Systems modtaget nogen form for oekonomisk stoette fra EU ved etableringen i Skotland og/eller til driften i Skotland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. juli 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-1679/97 fra Marianne Eriksson ((Se side 119. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1593/97 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Telekommunikations-basisstationer - risiko for den offentlige sundhed

Der er en stigende bekymring i offentligheden over den mulige sundhedsmaessige risiko ved det hastigt voksende antal telekommunikations-basisstationsantenner, der installeres overalt i Europa af mobiltelefon-operatoerer. Er Kommissionen klar over denne bekymring, og kan den fremlaegge konkret videnskabeligt materiale vedroerende eventuelle sundhedsfarer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (19. juni 1997)

Kommissionen er helt paa det rene med offentlighedens bekymring over mulige sundhedsmaessige farer ved mobiltelefoni. Derfor bad Kommissionen i oktober 1995 en tvaerfaglig gruppe af uafhaengige eksperter undersoege om mobiltelefoni (mobiltelefoner og basisstationer) er til fare for helbredet, og stille forslag om hvordan der kan forskes videre paa omraadet.

I september 1996 barslede gruppen med en rapport, som viste at foreliggende undersoegelser og eksisterende litteratur ikke viser tegn paa oeget sundhedsrisiko. Men ekspertgruppen konkluderede ogsaa at oplysningerne er sparsomme, og utilstraekkelige til at der kan drages solide konklusioner, hvorfor yderligere forskning er paakraevet. Gruppen anbefalede en ramme for et forskningsprojekt der skulle loebe over fem aar.

Kommissionen undersoeger for tiden hvilke muligheder der er for at saette forskning i gang paa dette omraade i forbindelse med dens forslag til et femte rammeprogram. Det undersoeges ogsaa hvilke muligheder der er for at etablere et samarbejde med lande uden for Europa, og hvilken rolle Verdenssundhedsorganisationen, WHO, kunne spille ved vurderingen af en mulig sundhedsrisiko.

I oevrigt henvises det aerede medlem til det nylige svar paa spoergsmaal E-653/97 ((Se side 23. )) fra Felipe Camisón Asensio.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1789/97 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: JOULE-programmet: Osprey-projektet

Kommissionen bedes oplyse den forventede pris pr. kilowatt for energi fra Osprey-projektet, som blev finansieret over JOULE-programmet i 1995 og 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (16. juni 1997)

I Osprey-projektet kombineres en vindkraftgenerator med et boelgeenerianlaeg der udnytter den svingende vandsoejles faenomen. Boelgeenergianlaegget leverer saaledes en praktisk talt gratis platform for en havbaseret vindmoelle.

Projektet er et eksperiment der skal vise at der er muligheder for at saenke omkostningerne ved at kombinere boelge- og vindenergi paa denne maade i forhold til hvad boelgeenergi og havbaseret vindenergi koster hver for sig. Det er altsaa hverken en forretningsmaessigt drevet kraftvaerk eller et demonstrationsprojekt, men en prototype der er bygget som forsoeg og for at videreudvikle teknikken.

Boelgeenergianlaegget blev slemt skadet i en kraftig storm da det skulle saettes paa plads. Det skal her naevnes at stormen kom ganske pludseligt selvom vejrudsigten havde lydt paa roligt vejr. Forsikringsselskaberne er overbevist om at hverken teknikerne eller operatoererne kan bebrejdes for ulykken, og de er gaaet med til at erstatte skaden.

Ikke desto mindre maatte projektet standses, i hvert fald midlertidigt. Af alle disse grunde er det alt for tidligt at sige noget som helst om hvad det koster at producere stroemmen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1486/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Priser paa farmaceutiske produkter

Hvorledes er den aktuelle situation for databanken med oplysninger vedroerende priser paa farmaceutiske produkter, hvortil der henvises i direktiv 89/105/EOEF ((EFT L 40 af 11.2.1989, s. 8. ))? Hvorledes kan man faa adgang til databanken, og hvad har hidtil forhindret denne adgang?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (19. juni 1997)

Oprettelsen af en databank for priserne paa farmaceutiske produkter udgoer en ganske saerlig kompliceret arbejdsopgave af to aarsager. For det foerste er det yderst vanskeligt at indhente fuldstaendige og paalidelige oplysninger, som regelmaessigt ajourfoeres for samtlige medlemsstaters vedkommende. For det andet er det vanskeligt, for ikke at sige risikabelt, naar disse endelig er disponible, at sammenligne dem indbyrdes.

Stillet over for det umulige i at fuldfoere denne opgave som led i det administrative samar-bejde med medlemsstaterne har Kommissionen i sidste ende valgt at fremskaffe de noed-vendige oplysninger paa selve markedet. Den indledende version af databanken skulle kun-ne foreligge i form af en CD-ROM i loebet af fjerde kvartal af 1997. Der vil her vaere tale om en begraenset udgave, som Parlamentet vil modtage en raekke eksemplarer af.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1954/97 af Ian White (PSE) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Kommissionens svar paa andragende 1138/95 og 1184/95 om toksisk choksyndrom

Vil Kommissionen oplyse,

1. om der for medlemslandene er fastsat en frist for indgivelse af oplysninger om toksisk choksyndrom, og i bekraeftende fald angive datoen;

2. hvor mange og hvilke medlemslande, der paa nuvaerende tidspunkt har givet tilbagemelding;

3. om der nu foreligger tilgaengelig oplysninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (3. juli 1997)

1. I den anmodning om oplysninger, som den 18. september 1996 blev sendt til medlemsstaterne, var der ikke fastsat nogen frist for indgivelse af disse oplysninger.

2. Paa nuvaerende tidspunkt har 9 medlemsstater svaret, nemlig Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene, OEstrig og Sverige.

3. Det aerede medlem henvises til de supplerende oplysninger, som fremsendtes i forbindelse med behandlingen af andragende 1138/95 af Paula Power og andragende 1184/95 af Peter Kilvert.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0541/97 af Ria Oomen-Ruijten (PPE) og Petrus Cornelissen (PPE) til Kommissionen (21. februar 1997)

Om: Graenseoverskridende offentlig jernbanetransport

1. Kan Kommissionen bekraefte, at de nederlandske jernbaner ved salg af graenseoverskridende billetter ofte ikke kan informere om alle relevante takster og (gruppe)rabatter i alle lande, der koeres igennem?

2. Er Kommissionen bekendt med, at de omraader, rabatbilletterne fra de forskellige jernbaneselskaber daekker, ikke haenger sammen, saaledes at togrejsende tvinges til at betale fuld takst for graensestraekningen og desuden tvinges til at stige ud paa den foerste station efter graensen for i billetkontoret dér at koebe en ny rabatbillet, da de paagaeldende billetter hverken kan koebes i toget eller paa afrejsestedet?

3. Hvilke muligheder ser Kommissionen for at stimulere til anvendelse af offentlig transport paa internationale straekninger og for at harmonisere de nationale takster og rabatordninger for graenseoverskridende offentlig transport i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (10. april 1997)

Kommissionen tillaegger udviklingen af jernbanetransport og navnlig forbedring af internationale forbindelser, der letter transporten mellem medlemsstaterne, den allerstoerste betydning.

Jernbanerne maa, for at opnaa dette, tilbyde passagererne en service, der kan konkurrere med andre transportmaader, hvad angaar pris, bekvemmelighed, komfort og fleksibiltet. Der maa derfor skabes en ramme, der baade tillader og inspirerer jernbanerne til at tilbyde den service, deres kunder forlanger. Kommissionen foreslog i sin hvidbog »En strategi til et effektivt og moderne jernbanesystem i EU« ((KOM(96) 421. )) en generel politik med henblik herpaa. Kommissionen har ogsaa beskaeftiget sig med forbedring af offentlig transport i sin groenbog »Borgernes net« ((KOM(95) 601. )).

Det bekymrer naturligvis Kommissionen at hoere om de vanskeligheder, som passagerer tilsyneladende staar overfor, naar det drejer sig om rabatbilletter til graenseoverskridende tog. Den er klar over, at dette kan afholde passagerer fra at anvende jernbanetransport til internationale rejser og mener, at Faellesskabet maa skabe en ramme, der tilskynder jernbanerne til at forbedre deres service. Kommissionen arbejder aktivt med sagen og har foreslaaet, at international passagerservice faar adgang til jernbaneinfrastrukturen, hvilket skulle stimulere udviklingen af tjenesteydelser, der imoedekommer internationale rejsendes behov. Denne ramme skal dog give jernbanerne den noedvendige forvaltningsuafhaengighed - under de nationale myndigheders overvaagning - hvis de hurtigt skal kunne reagere paa deres kunders behov.

Fastsaettelse af billetpriser, herunder rabatter, henhoerer derfor under jernbanernes og de overvaagende myndigheders ansvarsomraade. Det er dem - og ikke Kommissionen - der skal sikre, at der foreligger oplysninger og at billetter saelges paa en saadan maade, at flere kunder anvender jernbanetransport til internationale rejser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1525/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Bevarelse af den arkitektoniske kulturarv

Vercellis synagoge i Piemonte med dens storslaaede arkitektur, der engang vidnede om trivsel, er langsomt, men sikkert ved at gaa til grunde paa grund af forsoemmelse og tidens tand, og vedligeholdelsen, der skal foretages af de mennesker, der overlevede blodbadet, og som har kunnet og villet vende tilbage til deres by, bliver stadig vanskeligere. Der blev udarbejdet en restaureringsplan i 1994, men den blev ikke til noget, fordi den europaeiske stoette, som man havde regnet med, blev afslaaet. I disse krisetider kan stoetten fra kulturministeriet og en beskeden stoette fra regionen klare de vaerste problemer, men loeser ikke problemet som helhed.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor stoetten blev afslaaet?

2. Kan den foreslaa andre muligheder inden for rammerne af programmerne og initiativerne vedroerende beskyttelsen af den kunstneriske og arkitektoniske kulturarv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (5. juni 1997)

1. I forbindelse med sine aarlige foranstaltninger til bevarelse af den europaeiske kulturarv kan Kommissionen i betragtning af de budgetmaessige indskraenkninger kun give stoette til et begraenset antal projekter af europaeisk dimension og af saerlig vaerdi. Foranstaltningen i 1995 til bevarelse af kirker, klostre og andre sakrale bygninger gav anledning til 2 216 ansoegninger (medlemsstaterne og de associerede lande i Central- og OEsteuropa) og 123 kunne udvaelges.

Projektet til restaurering af synagogen i Vercelli kunne ikke, til trods for at det var interessant, saettes paa listen over udvalgte projekter.

2. Bevarelse af europaeiske kulturmindesmaerker hoerer under det fremtidige »Raphael«-program, som Kommissionen har foreslaaet og sendt til Parlamentet og Raadet i marts 1995, og som paa nuvaerende tidspunkt endnu ikke er vedtaget.

Programmet har til formaal at bevare, restaurere og sikre bedre udnyttelse af de europaeiske kulturmindesmaerker, baade bygninger og inventar, men ogsaa at bevidstgoere borgerne og give publikum bedre adgangsmuligheder. Kommissionen vil, mens den venter paa vedtagelsen af programmet i 1997, igangsaette en raekke indledende foranstaltninger til bevarelse af arkitektonisk vaerdifulde bygningsvaerker, til skabelse af bedre adgangsmuligheder til europaeiske museers samlinger, til afholdelse af europaeiske kulturelle arrangementer og endelig til videreuddannelse og mobilitet for fagfolk paa omraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1637/97 af Doeke Eisma (ELDR) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: Portugals initiativ vedroerende legalisering af anvendelse af narkotika

Paa grundlag af Portugals initiativ med henblik paa en international konvention, der legaliserer narkotika, bedes foelgende besvaret:

1. Er Kommissionen bekendt med Portugals planer om en international konvention, der legaliserer anvendelse af narkotika?

2. Hvad mener Kommissionen om dette forslag? Er Raadet enigt i, at der boer vedtages en international konvention, der legaliserer anvendelse af narkotika?

3. Kan Kommissionen give oplysning om det praecise indhold at de forlag, Portugals praesident Sampaio og formanden for det portugisiske parlament, Almeida Santos, har forelagt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (30. juni 1997)

1. Kommissionen har ikke kendskab til et saadant initiativ.

2. Kommissionen skal henvise det aerede medlem til sit svar paa skriftlig forespoergsel E-1112/96 ((EFT C 322 af 28.10.1996. )) fra Fernandez Albor, hvori den praeciserede, at spoergsmaalet om en legalisering af narkotika falder uden for dens kompetence.

3. Det er Kommissionens politik ikke at kommentere offentlige erklaeringer, der er fremsat af politikere i medlemsstaterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1719/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: Konkurrenceregler for handel med frugt og groentsager i Athenomraadet

I en skrivelse af 11. februar 1996 til Europa-Kommissionens Generaldirektorat IV - konkurrence - klagede en virksomhed, som beskaeftiger sig med pakning, standardisering og konservering af landbrugsprodukter, over, at den institutionelle ramme for engrossalg af frugt og groentsager i Athenomraadet, som obligatorisk gennemfoeres via Athens centrale markedsorganisation, er i direkte modstrid med EU-traktatens artikel 86, stk. 2, litra c og d, artikel 85 og artikel 90. Europa-Kommissionens Generaldirektorat svarede paa ovennaevnte skrivelse i dokument D/15231 af 23.4.1996 og anmodede bl.a. om yderligere oplysninger, som den paagaeldende virksomhed sendte.

Kommissionen bedes oplyse, hvordan den stiller sig i sagen efter at have modtaget de nye oplysninger.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (13. juni 1997)

Den graeske virksomhed, som det aerede medlem henviser til, fremsendte ganske rigtigt yderligere oplysninger til Kommissionen den 23. april 1997 vedroerende vanskelighederne med at faa adgang til Athens centrale marked for nye virksomheder inden for konservering og pakning af landbrugsprodukter.

Paa grund af disse nye oplysninger i sagen foretages der i oejeblikket en yderligere undersoegelse af den naevnte virksomheds forespoergsel vedroerende en eventuel anvendelse af EF-traktatens konkurrenceregler. Resultatet af denne undersoegelse vil blive meddelt virksomheden direkte.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1619/97 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: AAbne graenser og boernepornografi

Hvad er Kommissionens holdning til den retssag i Frankrig, hvor en mand anklaget for at besidde boernepornografi til stoette for sin sag paaberaaber sig det indre marked?

Mener Kommissionen ikke, at denne sag understreger, at det indre marked udsaetter boern for stadig stoerre farer, samt at der maa goeres noget for at afhjaelpe dette forhold?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. juni 1997)

Kommissionen erkender, at det aerede medlem rejser et alvorligt spoergsmaal.

Det indre marked kan ikke have nogen negativ indvirkning paa beskyttelsen af mindreaarige, da medlemsstaterne i henhold til traktatens bestemmelser om fri bevaegelighed for varer og tjenesteydelser (artikel 30 og 59 ff.) har ret til at forbyde produktion, distribution og besiddelse af saadant materiale for at beskytte mindreaarige, saa laenge et saadant forbud ikke indebaerer forskelsbehandling eller restriktioner for den frie bevaegelighed af varer og tjenesteydelser mellem medlemsstaterne. I saadanne tilfaelde kan man ikke paaberaabe sig principperne for det indre marked som begrundelse for besiddelse at det omtalte materiale.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1744/97 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: Gennemfoerelse af direktivet om nitrater i national lovgivning

Hvilke medlemsstater har gennemfoert direktiv 91/676/EOEF ((EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1. )) om beskyttelse af vand mod forurening foraarsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, i national lovgivning? Paa hvilke betingelser gennemfoeres dette direktiv i de forskellige medlemsstater?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-1566/97 og E-1744/97 (19. juni 1997)

Gennemfoerelsen i national ret af Raadets Direktiv 91/676/EOEF om beskyttelse af vand mod forurening foraarsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, er fuldfoert af alle medlemsstater bortset fra Belgien, Graekenland, Italien, Nederlandene, Portugal og Finland.

Danmark, Tyskland, Luxembourg, Nederlandene og OEstrig har udpeget hele deres nationale omraade i henhold til direktivets artikel 3, stk. 5. Irland finder, at det ikke har noget omraade inden for dets territorium, som boer udpeges som saarbar zone. Sverige og Det Forenede Kongerige har fuldfoert deres udpegninger af saarbare zoner. De resterende medlemsstater er endnu ikke faerdige med at udpege zoner.

Kommissionen har modtaget kodekser for godt landmandskab, eller hvad der svarer hertil, som daekker hele landets nationale omraade, fra alle medlemsstater, bortset fra Belgien, Portugal og Spanien. Den har modtaget handlingsprogrammer fra Danmark, Tyskland, Luxembourg og Sverige. I Danmark, Tyskland og Luxembourg daekker foranstaltningerne hele det nationale omraade. Sveriges foranstaltninger gaelder kun i de saarbare zoner.

Kommissionen er meget utilfreds med den nuvaerende gennemfoerelsessituation i de fleste medlemsstater, og traeffer for oejeblikket alle de forholdsregler, som den har til sin raadighed, herunder anvendelse af procedurerne i EF-traktatens artikel 169 i alle de tilfaelde, hvor det er begrundet.

Kommissionen har til hensigt at opfylde sine forpligtelser under direktivet til at forelaegge to rapporter, den ene med en sammenfatning af oplysningerne fra medlemsstaterne og den anden om gennemfoerelsen af direktivet. Det er planen at forelaegge disse ved dette aars udgang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1020/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. marts 1997)

Om: EU-forskningsmidler til forsoeg med kloning

1. a) Har Roshin Institute i Edinburgh modtaget forskningsmidler fra Den Europaeiske Union?

b) I bekraeftende fald, hvor meget drejer det sig om?

2. a) Er midler fra EU direkte eller indirekte anvendt til forsoeg med kloning af faareceller i ovennaevnte institut?

b) I hvilken stoerrelsesorden anvendtes EU-midler direkte og indirekte?

3. a) Anvendtes finansielle midler fra EU direkte og indirekte til eksperimenter med kloning af faar?

b) Hvilke institutter har faaet del i disse finansielle midler?

c) I hvilken stoerrelsesorden tildeltes disse finansielle midler til de respektive forskellige institutter?

Svar (14. juli 1997)

Det er Kommissionen, der skal besvare dette spoergsmaal, eftersom det er Kommissionen, der har befoejelse til at gennemfoere og overvaage Faellesskabets forskningsprogrammer.