SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0596/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. marts 1996)

Om: Rammeaftale mellem EURATOM og MINATOM om levering af hoejtberiget uran

EU paataenker at faa leveret store maengder hoejtberiget uran til driften af forskningsreaktorer. Da USA ikke er rede til at levere hoejtberiget uran til operatoererne af forskningsreaktorer i EU, har EURATOM, hhv. EURATOM's forsyningsagentur indledt forhandlinger med det russiske MINATOM.

1. Er der allerede indgaaet en rammeaftale om levering af hoejtberiget uran mellem EURATOM og MINATOM? I bekraeftende fald: hvad indeholder denne aftale? I benaegtende fald: hvad agter EURATOM at medtage i denne aftale og paa hvilke betingelser? Kan ordlyden til aftalen hhv. aftalens udkast eller resultatet af de indledende samtaler forelaegges Parlamentet eller spoergeren? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

EU, hhv. de lokale operatoerer af forsoegsreaktorerne beskyldes af USA for med anskaffelsen af hoejtberiget uran at underminere internationale ikke-spredningsaftaler og at skabe et marked for vaabenegnet uran.

2. Er Kommissionen ligeledes af den opfattelse, at en saadan aftale vil bryde de internationale aftaler og torpedere USA's bestraebelser paa at fjerne vaabenegnet spalteligt materiale fra markedet? - Hvordan agter EU at forsvare sig over for USA?

3. Er Kommissionen klar over faren for, at en saadan aftale kan skabe et nyt marked for hoejtberiget uran og dermed ogsaa tilskynder usikre oprindelseslande til at producere hoejtberiget uran og ikke kun at tilbyde overskudskapaciteter fra tidligere vaabenlagre eller for, at der kan skabes en praecedens, som saa andre lande (Pakistan, Indien, Irak, Korea) kan paaberaabe sig, naar de selv oensker at bygge reaktorer, der drives med hoejtberiget uran?

4. Hvad er Kommissionens hhv. EURATOM's holdning til USA's RFRTR-program (Reduced Enrichment in Research and Test Reaktors)? Stoetter Kommissionen dette programs maal, som er at reducere den civile anvendelse af hoejtberiget uran mest muligt og om muligt endda fuldstaendigt at afskaffe det?

5. Har Kommissionen kendskab til indholdet af en samtale mellem Al Gore og Tschernomyrdin om hoejtberiget uran fra Rusland, og hvad er de to politikere blevet enige om?

6. Vil Kommissionen/EURATOM goere sin indflydelse gaeldende for at faa operatoererne af reaktoren i Petten og den planlagte FRM II-reaktor i Garching/Muenchen til at give afkald paa at anvende hoejtberiget uran for ikke at udvide handelen med hoejtberiget uran?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (1. april 1996)

1. For at sikre, at forskningsreaktorer, der anvender hoejt beriget uran (HEU), fortsat kan modtage denne type braendsel, paataenker Kommissionen at fastlaegge de generelle rammer for eventuelle leveringer fra Rusland. Disse rammer vil vaere i overensstemmelse med Euratom-traktaten og med artikel 22 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen af 24. juni 1994.

2. Kommissionen deler paa ingen maade det aerede medlems opfattelse med hensyn til, at opkoeb af hoejtberiget uran skulle udgoere et brud paa internationale aftaler og underminere USA's bestraebelser paa at faa fjernet fissilt materiale, der kan anvendes til vaabenproduktion, fra markedet. Faellesskabet mener sig ikke forpligtet til at forsvare sine handlinger overfor USA, da begge opererer som ligevaerdige parter paa omraadet.

Endvidere henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa medlemmets skriftlige forespoergsel nr. 11/96, punkt 5 ((EFT nr. C 161 af 5.6.1996, s. 35. )).

3. Kommissionen er af den opfattelse, at opkoeb af hoejtberiget uran i Rusland vil kunne bidrage til at reducere landets militaere overskudslagre og dermed mindske risikoen for, at lande, der opfattes som mindre stabile, modtager forsyninger derfra.

4. USA har arbejdet for paa verdensplan at faa reduceret antallet af forskningsreaktorer, der drives med hoejtberiget uran. Det amerikanske RERTR-program (reduced enrichment for research and test reactors) stoettes af operatoerer i EU, af forskningsreaktorer og af Kommissionen. Mange forskningsreaktorer i Faellesskabet er eller vil blive tilpasset lavtberiget uran. Ikke desto mindre er det for et mindre antal saerlige reaktorers vedkommende ikke muligt at foretage en omstilling til det braendsel, der for oejeblikket er til raadighed. En lignende situation goer sig gaeldende i USA, hvor den amerikanske regering fortsaetter at forsyne enkelte af forskningsreaktorerne med braendstof.

Det aerede medlem henvises ligeledes til Kommissionens svar til Undine-Uta Bloch von Blottnitz paa skriftlig forespoergsel nr. E-2919/95, punkt 3 ((EFT nr. C 51 af 21.1.1996. )).

5. Kommissionen har kendskab til, at Al Gore og Tschernomyrdin for nylig har haft en samtale, men den har ikke kendskab til indholdet af samtalen.

6. Det tilfalder ikke Kommissionen at bestemme, hvilken metode en reaktor skal virke efter, og dermed heller ikke at paabyde eller forbyde brugen af et bestemt braendsel.

Hvad angaar reaktoren i Petten, ville denne ikke kunne fungere efter hensigten, dersom der kun skulle anvendes lavtberiget braendsel. Hverken i Europa eller i USA findes der et alternativt braendsel til hoejfluxreaktorer (HFR).