ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2813/97 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Kiropraktorerhvervet i Spanien

Jeg fik for nylig kendskab til sagen om Penny Teshak DC, der for kort tid siden blev idoemt 6 maaneders faengsel i Spanien. I USA var hun en kvalificeret kiropraktor, og hun etablerede derfor sin egen praksis i Spanien. Da hendes kvalifikationer ikke var erhvervet inden for EU, er hun nu blevet anklaget for at praktisere uden tilladelse.

Kan Kommissionen forklare, hvorfor en kvalificeret professionel behandler, som stoettes af den spanske kiropraktorsammenslutning, er blevet idoemt en saa uretfaerdig straf?

Kan Kommissionen foreslaa foranstaltninger af nogen art paa europaeisk plan for at bremse en saa himmelraabende domstolsafgoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (17. oktober 1997)

For saa vidt angaar spoergsmaalet om udoevelse i almindelighed af kiropraktikererhvervet i de forskellige medlemsstater, henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2139/95 fra Christiana Muscardini ((EFT L 326 af 6.12.1995. )) og paa skriftlig forespoergsel E-1706/95 fra Mary Banotti ((EFT L 311 af 22.11.1995. )).

Med hensyn til det saerlige tilfaelde, det aerede medlem omtaler, tyder oplysningerne i forespoergslen paa, at den paagaeldende har udoevet sit erhverv uden at have opnaaet de noedvendige tilladelser. Paa disse vilkaar har hun udsat sig for at blive anklage for ulovlig udoevelse af erhvervsvirksomhed samt for straffeforanstaltninger i henhold til vaertslandets lovgivning.

Kommissionen agter derfor ikke at gribe ind i denne sag, der ikke henhoerer under dens befoejelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2124/97 af Hiltrud BREYER til Rådet. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Sikkerhedsvurdering



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0014



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2124/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (24. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Sikkerhedsvurdering Gennemfoeres der svarende til sortsdirektivet ved godkendelse af en genetisk modificeret plantelinje efter en noeje vurdering af forandringer i dens stofskifteprodukter ogsaa en vurdering af eventuelle stofskifteaendringer hos alle planter, der ved krydsning frembringes paa grundlag af denne linje? Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2112/97, E-2116/97, E-2124/97 og E-2142/97 (31. oktober 1997) De naermere betingelser for anvendelsen af direktiv 70/457/EOEF ((EFT L 225 af 12.10.1979, s. 1. )) og 70/458/EOEF ((EFT L 225 af 12.10.1970, s. 7. )) samt forordning nr. 258/97 ((EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. )) om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser, som er vedtaget af Europa-Parlamentet og Raadet i overensstemmelse med proceduren i traktatens artikel 189 B, isaer hvad angaar tilladelses- og maerkningsprocedurerne, fremgaar af ovennaevnte forordning, navnlig af artikel 3, stk. 2.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2624/97 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Moms paa hygiejneartikler

Er Kommissionen klar over, at der saavel blandt forhandlerne som forbrugerne af hygiejneartikler for kvinder er bred opbakning bag et krav om at fjerne momsen fra disse produkter?

Hvordan foreslaar Kommissionen, at dette krav tages til foelge?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (6. oktober 1997)

Kommissionen er bekendt med, at detailhandlersammenslutningerne i Det Forenede Kongerige ofte har kraevet, at momsen fjernes fra hygiejneartikler for kvinder.

Kommissionen vil gerne understrege, at moms er en generel forbrugsafgift, der principielt skal paalaegges alle goder og tjenesteydelser. De nulsatser, der i oejeblikket anvendes i nogle medlemsstater, er en undtagelse fra dette princip. De tillades derfor kun midlertidigt og for et begraenset antal produkter. Kommissionen har derfor ikke i oejeblikket planer om at foreslaa momsfritagelse (med eller uden tilbagebetaling af indgaaende moms) for hygiejneprodukter for kvinder. Hvis medlemsstaterne betragter hygiejneartikler for kvinder som goder, der daekker et basalt behov, kan de benytte den eksisterende valgmulighed med at anvende en reduceret momssats.

I overensstemmelse med den gaeldende faellesskabslovgivning kan medlemsstaterne anvende en reduceret sats paa mindst 5% paa hygiejneartikler (artikel 12, stk. 3, litra a), og bilag H (kategori 3) i det 6. momsdirektiv 77/388/EOEF om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter - Det faelles mervaerdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag ((EFT L 145 af 13.6.1977. )). Der er tale om en valgmulighed, og det fremgaar af nedenstaaende oversigt, at de fleste medlemsstater har besluttet at anvende standardsatsen paa hygiejneartikler for kvinder:

>TABLE>

Den nuvaerende situation vil blive taget op til revision i forbindelse med indfoerelsen af det nye faelles momssystem. Her vil man droefte spoergsmaalet om harmonisering af momssatserne og revisionen af listen over goder og tjenesteydelser, hvorfor der kan anvendes en reduceret sats. Naermere oplysninger om Kommissionens planer paa dette omraade kan faas i det arbejdsprogram, der blev vedtaget i juli 1996 ((KOM(96) 328 endelig udg. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2934/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Uantagelige »non-paper-dokumenter« om Cypern fra Kommissionen

Ifoelge oplysninger i det graeske tidsskrift »Tempo-Newsweek« anfoeres det i hemmelige »non-paper« faellesskabsdokumenter, at enhver forstaaelse med Ankara vedroerende Cypern for oejeblikket er umulig, og det foreslaas, at man fra nu af paabegynder processen gaaende ud paa endelig adskillelse af de to samfund paa Cypern. I disse uacceptable dokumenter, som cirkulerer som »arbejdsdokumenter« i de kompetente tjenestegrene i Europa-Kommissionen, anfoeres det ligeledes, at den graesk-cypriotiske side, skal anerkende den idag ikke-eksisterende tyrkisk-cypriotiske pseudostat, som er et resultat af invasionen i 1974, og at den ovenikoebet skal fremme dens europaeiske perspektiver...

Spoergsmaalet er usaedvanlig alvorligt og belyser EU's allerede beskadigede trovaerdighed i spoergsmaalet om en loesning af problemet vedroerende invasionen paa og besaettelsen af oeen, og af denne grund ville jeg gerne kende Kommissionens officielle holdning til disse »non-paper-dokumenter«, som allerede er blevet offentliggjort, og som noeje gengiver den officielle tyrkiske politik i forbindelse med dette problem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (17. oktober 1997)

Kommissionen har intet kendskab til de hemmelige non-paper rapporter, som det aerede medlem hentyder til, og kan derfor ikke udtale sig herom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2884/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Gensidig anerkendelse af uddannelseskvalifikationer

Hvilke fremskridt er der sket med henblik paa at naa frem til en harmonisering af uddannelsessnormer og -kvalifikationer i medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (23. oktober 1997)

I henhold til EF-traktatens artikel 126 og 127 falder harmonisering af uddannelsessystemerne og erhvervsfaglige kvalifikationer uden for Faellesskabets kompetence paa undervisnings- og uddannelsesomraadet.

I Europa skelnes der mellem lovregulerede erhverv - dvs. erhverv, der i en givet medlemsstat i henhold til lovgivningen kun kan udoeves af personer med en saerlig uddannelse - og ikke-lovregulerede erhverv, der frit kan udoeves af enhver.

Hvad angaar de lovregulerede erhverv, indfoertes princippet om gensidig anerkendelse af kvalifikationer gennem en raekke faellesskabsdirektiver, der blev vedtaget i forbindelse med gennemfoerelsen af det indre marked. Medlemsstaternes implementering af disse direktiver har fjernet visse juridiske mobilitetshindringer og har i vaesentlig grad styrket den tvaernationale anerkendelse af kvalifikationer.

I over ti aar har Kommissionen nu aktivt stoettet gennemsigtighed for saa vidt angaar kvalifikationer i de ikke-lovregulerede erhverv. Kommissionen udsendte endvidere for nylig en groenbog om mobilitetshindringer.

I Raadets resolution af 3. december 1992 om kvalifikationers gennemsigtighed ((Raadets resolution af 3. december 1992 om kvalifikationers gennemsigtighed, EFT C 224 af 01.08.1996. )) er der fastlagt en praktisk strategi, som har til formaal at skabe stoerre gennmsigtighed mellem uddannelseskvalifikationerne, - ikke at harmonisere dem. I denne forbindelse er der ivaerksat et europaeisk jobinitiativ paa pilotbasis, som er blevet afproevet af arbejdsgivere og jobsoegere. Leonardo da Vinci-programmet stoetter de tvaernationale kvalitetsprojekter paa dette omraade, hvoraf en del faktisk stammer direkte fra tidligere pilotprojekter som blandt andet ovennaevnte initiativ.

Den 15. juli 1996 vedtog Raadet en ny resolution om erhvervsuddannelsescertifikaters klarhed ((Raadets resolution af 15. juli 1996 om erhvervsuddannelsescertifikaters klarhed, EFT C 224 af 01.08.1996. )), hvori medlemsstaterne opfordres til at goere erhvervsuddannelsescertifikater mere gennemsigtige ved at inkorporere oplysninger om uddannelsens omfang og de erhvervede kvalifikationer. Der henstilles endvidere, at certifikaterne oversaettes til flere sprog.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2824/97 af Ria Oomen-Ruijten (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Genbrug af tekstiler

For kort tid siden vedtog Raadet en resolution om en faellesskabsstrategi for bortskaffelse af affald. Denne resolution anfoerer, at brugte tekstiler ikke er affald.

Deler Kommissionen Raadets opfattelse af, at brugte tekstiler, indsamlet gammelt toej og brugt toej samt produkter, der er fremstillet heraf (f.eks. pudseklude og tilbagevundne fibre) ikke er affald, og at lagrene i industrien for genbrug af tekstiler som foelge heraf ikke udgoer affaldsdepoter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (13. oktober 1997)

Med hensyn til Raadets resolution af 24. februar 1997 ((EFT C 76 af 11.3.1997, s. 1. )) om en faellesskabsstrategi for affaldshaandtering har Kommissionen intet kendskab til nogen henvisning til brugte tekstilers juridiske stilling.

Beskrivelse af genstande som affald skal ske set i lyset af definitionen paa »affald« i artikel 1, litra a), i raadsdirektiv 75/442/EOEF om affald ((EFT L 194 af 25.7.1975, s. 47. )). I henhold til denne bestemmelse er »affald« ethvert stof eller enhver genstand inden for de kategorier, der er nedfaeldet i bilag I, som indehaveren skiller sig af med eller agter at eller er forpligtet til at skille sig af med. Da bilag I bl.a. omfatter en »gummiparagraf« (Q16: »ethvert stof, materiale eller produkt, som ikke indgaar i de ovennaevnte kategorier«), kan ethvert stof eller enhver genstand i givet fald betragtes som vaerende affald.

Foelgelig er begrebet »skille sig af med« afgoerende for brugte tekstilers status. Dette begreb omfatter baade bortskaffelses- og genanvendelsesforanstaltninger samt foranstaltninger, som foerer til bortskaffelse eller genanvendelse. Foelgelig skal brugte tekstiler, som er bestemt til genanvendelse af fibrene, skulle beskrives som vaerende »bortskaffet«. Disse testiler udgoer affald i medfoer af artikel 1, litra a), i direktiv 75/442/EOEF. Oplagring af disse materialer udgoer oplagring af affald. Dog kan en oplagringsplads til affald i en genbrugsindustrivirksomhed ikke beskrives som vaerende en losseplads.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2319/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Raadet (18. juli 1997)

Om: International kriminalitetsbekaempelse og kontrol af EU's ydre graenser med hensyn til det surinamske narkotikakartels transport af kokain via Nederlandene

1. Er den nederlandske raadsformand klar over, at den midlertidige suspendering af statsadvokaten i Haag, som samtidig var leder af CoPa-gruppen, Charles van der Voort, alvorligt har skadet undersoegelsen af det surinamske narkotikasyndikats aktiviteter samt den retlige indledende undersoegelse vedroerende den surinamske eksdiktator, Desiré Delano Bouterse?

2. Har Raadets formand roligt fundet sig i, at den opgave, som den nederlandske regering i forbindelse med Schengen-aftalen har paataget sig, nemlig at garantere sikkerheden gennem kontrol af de ydre graenser, har lidt alvorlig skade med suspenderingen af Haags statsadvokat C.V. Van der Voort paa grund af de store maengder kokain fra Columbia/Surinam, som via Nederlandene transporteres til de oevrige europaeiske medlemsstater?

3. Er Raadets formand rede til oejeblikkeligt at lade van der Voort genoptage sit arbejde - i betragtning af den store generelle betydning, som er forbundet med tilintetgoerelsen af Surinams narkotikasyndikat, samt fortsaettelsen af den retlige forundersoegelse mod Surinams eksdiktator, Bouterse, at goere en ende paa transporten af kokain via Nederlandene til de europaeiske medlemsstater? Dette ogsaa i betragtning af et tidligere praecedenstilfaelde, hvor den forhenvaerende leder af den nederlandske efterretningstjenestes udenrigssektion, K.M. Meulmeester og den tidligere generalsekretaer i ministeriet for almindelige anliggender, R.J. Hoekstra, blev frikendt for anklagen om embedsmisbrug paa grund af tilintetgoerelse af alle sagsakter i den tidligere nederlandske efterretningstjenestes udenrigssektion, bl.a. de samlede akter vedroerende Surinam?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2251/97, E-2319/97 pg E-2320/97 (7. november 1997)

De af det aerede parlamentsmedlem naevnte spoergsmaal hoerer ikke under Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2602/97 af Ludivina García Arias (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Omkostningerne ved overgang til fri konkurrence i den spanske el-sektor

Den spanske regering har aftalt grundreglerne for sektoren med el-selskaberne. Denne aftale er mundet ud i et lovforslag, som er under behandling i det spanske parlament.

Det forudses i dette forslag, at selskaberne skal modtage en stoette paa omkring 2 bio pesetas med henblik paa at kunne finansiere omkostningerne ved overgangen til fri konkurrence.

Mener Kommissionen, at udbetalingen af en saadan stoette er i overensstemmelse med principperne for og procedurerne i forbindelse med overgangsordningen i artikel 23 i direktivet om det indre elektricitetsmarked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (14. oktober 1997)

Direktiv 96/92/EOEF af 19. december 1996 om faelles regler for det indre marked for elektricitet ((EFT L 27 af 30.10.1997. )) fastsaetter i artikel 24 at »medlemsstater, i hvilke forpligtelser eller driftsgarantier, som er givet inden dette direktivs ikrafttraeden, ikke vil kunne opfyldes paa grund af bestemmelserne i dette direktiv, kan anmode om en overgangsordning, som kan indroemmes den af Kommissionen«. Dette tillader medlemsstaterne midlertidigt at fravige bestemmelserne i nogle af direktivets bestemmelser for at forebygge strandede investeringer, overfor hvilke man har forpligtet sig tidligere, hvilket ville foraarsage store vanskeligheder for virksomheder under tilpasningen til det nye, konkurrencepraegede marked. Det boer ogsaa bemaerkes, at medlemsstaten foer indfoerelse af saadanne foranstaltninger skal ansoege om den foreslaaede foranstaltning, som skal accepteres af Kommissionen.

Systemet i det seneste spanske lovforslag fastsaetter dog det saakaldte overgangssystem for elektricitetsvirksomheder for at goere det nemmere for dem at overgaa til et konkurrencepraeget miljoe. Denne plan indeholder ikke undtagelser fra anvendelse af bestemmelserne i direktiv 96/92/EOEF for elektricitetsvirksomhederne, men blot muligheden for at yde dem betaling i en fastsat periode ud over det, de kan opnaa paa markedet, for at sikre deres oekonomiske stabilitet. Det ser saaledes paa nuvaerende tidspunkt ikke ud til, at foranstaltningerne falder ind under artikel 24's anvendelsesomraade.

Kommissionen foelger dog gennemfoerelsen af direktiv 96/92/EOEF i spansk lov meget noeje for at garantere en noejagtig anvendelse af principperne og bestemmelserne i direktivet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2989/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Tyrkiets ulovlige manoevrer i Bosporus og Dardanellerne

Ifoelge erklaeringer fra officielt hold i Tyrkiet er landet begyndt at traeffe ensidige foranstaltninger vedroerende kontrollen med sejladsen i Bosporus og Dardanellerne, hvilket har fremkaldt heftige reaktioner hos selv tyrkiske soefartsinstanser, der gaar ind for en international ordning i dette omraade.

IMO har desuden allerede udtrykt sin utilfredshed med den tyrkiske regerings planer, som med usvigelig sikkerhed vil foere til en stoerre krise i omraadet.

Et andet eksempel paa de tyrkiske myndigheders destabiliserende praksis er indfoerelsen af kontrol med de skibe, der gennemsejler Bosporus, for at lokalisere det russiske forsvarssystem S-300, som Republikken Cypern har bestilt og agter at installere paa oeen i sine bestraebelser paa at beskytte sig imod tyrkernes umaettelige graadighed.

Hvad mener Kommissionen om tyrkernes ulovlige bestraebelser, der tager sigte paa at aendre de gaeldende bestemmelser for Bosporus og Dardanellerne? Hvordan vil Kommissionen reagere, hvis Tyrkiet i praksis ivaerksaetter saadanne ulovlige handlinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (24. oktober 1997)

I henhold til de oplysninger som Kommissionen har indhentet, har de tyrkiske myndigheder ingen planer om at ivaerksaette foranstaltninger til aendring af kontrollen med sejladsen i Bosporus-straedet og Dardanellerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2667/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Bevarelse og beskyttelse af den kretensiske sporhund

Den saakaldte »kretensiske sporhund« er en kretensisk hunderace, hvis tilstedevaerelse paa oeen siden den minoiske tid bekraeftes i utallige antikke tekster og afbildninger. Disse skildringer og ogsaa senere rejsebeskrivelser fra oeen beroemmer denne hunds jagtegenskaber, dens forhold til mennesket og dens saerlige fysiognomiske kendetegn.

Da antallet af disse hunde, som er en del af Kretas historiske fauna, konstant formindskes, og da racen er i fare for at uddoe, bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvilke foranstaltninger kan der traeffes, for at den kretensiske sporhund kan blive opfoert paa listen over udrydelsestruede dyrearter?

2. Hvad kan der ellers goeres for at sikre, at der ydes oekonomisk stoette til beskyttelse og bevarelse af denne hunderace?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (3. oktober 1997)

I Raadets direktiv 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )) om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter er anfoert fortegnelser over forskellige former for levesteder (habitat) og arter, herunder bl.a. ogsaa udryddelsestruede dyrearter, i forbindelse med hvilke der kraeves saerlige forvaltnings- og bevarelsesaktioner. Den kretensiske sporhund staar ikke opfoert i disse bilag, hvor der kun refereres til de vildtlevende arter.

Arbejde med henblik paa beskyttelse og bevaring af den kretensiske sporhund vil vaere berettiget til stoette i medfoer af Raadets forordning (EF) nr. 1467/94 af 20. juni 1994 om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af génressourcer i landbruget ((EFT L 159 af 28.6.1994, s. 1. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2760/97 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Direktiv 89/686/EOEF - min skriftlige forespoergsel af 15.5.1996

Kommissionen erklaerer som svar paa min skriftlige forespoergsel af 15.5.1996, E-1173/96 ((EFT C 345 af 15.11.1996, s. 36. )), at brandkorps i naevnte direktivs forstand ikke betragtes som ordensmyndigheder. Derfor boer det paa et af de naeste moeder i arbejdsgruppen droeftes, hvordan det skal bedoemmes, at Bayern indplacerer de professionelle brandkorps som ordensmyndigheder og dermed forsoeger at holde dem uden for direktivets bestemmelser.

Har Kommissionen allerede droeftet dette problem i arbejdsgruppen eller paa andre planer? I bekraeftende fald, med hvilket resultat? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (16. oktober 1997)

Spoergsmaalet om, hvorvidt brandkorps kan anses for at vaere ordenshaandhaevende myndigheder med henblik paa undtagelserne i Raadets direktiv 89/686/EOEF om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivninger om personlige vaernemidler ((Raadets direktiv 89/686/EOEF af 21.12.1989 - EFT L 399 af 30.12.1989, s. 18, som aendret ved foelgende direktiver: Raadets direktiv 93/68/EOEF af 22.7.1993 - EFT L 220 af 30.8.1993, s. 1; Raadets direktiv 93/95/EOEF af 29.10.1993 - EFT L 276 af 9.11.1993, s. 11, samt endelig Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 96/58/EF af 3.9.1996 - EFT L 236 a f 18.9.1996, s. 44. )), er faktisk blevet droeftet i den paagaeldende arbejdsgruppe paa dennes moede den 24. februar 1997.

Medlemsstaternes eksperter har paa linje med svaret paa skriftlig forespoergsel E-1173/96 ((EFT C 345 af 15.11.1996, s. 36. )) fra det aerede medlem skoennet, at brandmaend ikke kan sidestilles med »vaebnede styrker« eller »ordenshaandhaevende myndigheder«, og foelgelig, at det materiel, der er omhandlet i direktiv 89/686/EOEF, og som benyttes af brandvaesenet, heller ikke skal medregnes under undtagelserne fra dette.

Kommissionen vil derfor traeffe de noedvendige foranstaltninger over for medlemsstaterne med henblik paa at sikre en ensartet anvendelse af faellesskabsretten.

Kommissionen minder det aerede medlem om, at Raadets direktiv 89/686/EOEF sikrer fri bevaegelighed for de produkter, der er omfattet heraf, men at det ikke vedroerer produkter, som allerede var taget i brug. De forskellige brandkorps kan saaledes, uden tidsbegraensning, fortsat benytte det udstyr, de raader over, og som de er vant til.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2876/97 af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Information via radio til tibetanerne

Europa-Parlamentet vedtog i sit budget for aaret 1996 og 1997 en post B7-702: »Menneskerettigheder og demokrati i udviklingslande«, hvor der i anmaerkningerne staar foelgende: »Denne bevilling er bestemt til at daekke foranstaltninger vedroerende menneskerettigheder og.... skal ligeledes daekke udgifter til fremme af information af tibetanerne, navnlig via radio, baade i eksil og bosiddende i Tibet, om ethvert ikke-voldeligt initiativ til fordel for forsvar og fremme af menneskerettighederne, demokratiet og friheden i Tibet samt om Den Europaeiske Unions initiativer i saa henseende.... ».

Kommissionen bedes oplyse, hvorfor den er saa langsom til at traeffe en afgoerelse om de projekter, der allerede blev forelagt i regnskabsaaret 1996, og som ikke er blevet fulgt op, samt projekterne for regnskabsaaret 1997, som heller ikke er blevet gennemfoert, og som drejer sig om gennemfoerelse og udsendelse af informationsprogrammer paa tibetansk til tibetanere i eksil i Indien og tibetanere bosiddende i Tibet i overensstemmelse med budgetmyndighedens retningslinjer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (8. oktober 1997)

Mellem 1994 og 1996 finansierede Kommissionen to projekter til fordel for det tibetanske folk, heriblandt et medieprojekt, som blev gennemfoert af »Droit de Parole - Observatoire Maongpa«. Projektet blev afsluttet i 1996. Ved udgangen af 1996 blev der forelagt to nye projekter fra samme organisation.

For at kunne foere en sammenhaengende interventionsstrategi paa menneskerettighedsomraadet i forbindelse med bistandsprojekter for tibetanske flygtninge og tibetanere bosat i Tibet udsendte Kommissionen paa davaerende tidspunkt en projektidentifikationsmission paa stedet. Det skete i juni 1997, og der blev aflagt rapport i begyndelsen af august sammen med en snes forslag til projekter i forskellige indsatssektorer, ogsaa medierne, heriblandt de to projekter, som det aerede medlem naevner.

De projekter, som de to konsulenter, der deltog i missionen, har modtaget og anbefalet, vil undergaa en undersoegelses- og udvaelgelsesprocedure, som led i hvilken der vil blive taget hensyn til Kommissionens mere generelle politik for denne region.