ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2294/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (26. juni 1997)

Om: Tyrkiets kraenkelse af den europaeiske menneskerettighedskonvention og noedvendigheden af en reaktion fra EU

Den Europaeiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg afsagde den 18. december 1996 den dom i sagen Loizidou mod Tyrkiet (40/1993/435/514), at Tyrkiet ved ikke at tillade sagsoegeren adgang til sin ejendom, som befinder sig i Kyrenia (den besatte nordlige del af Cypern) konstant siden 1974 har kraenket artikel 1 i den foerste protokol til den europaeiske menneskerettighedskonvention, som vedroerer respekten for enhver fysisk eller juridisk persons ejendom.

Denne afgoerelse har saerlig politisk vaegt, eftersom der findes mindst 200.000 andre mennesker, som befinder sig i samme situation efter den tyrkiske invasion i 1974, og hvis ovennaevnte grundlaeggende menneskerettighed bliver kraenket af Tyrkiet.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Har den kendskab til ovennaevnte afgoerelse?

2. Hvilke foranstaltninger har den til hensigt at traeffe for at oeve pres mod Tyrkiet om at ophoere med ovennaevnte kraenkelse af en saa grundlaeggende menneskerettighed, som ovenikoebet er blevet udtrykkelig anerkendt i den europaeiske menneskerettighedskonvention?

3. Har den til hensigt at rejse spoergsmaalet over for de tyrkiske myndigheder - paa hvilken maade og hvornaar?

4. Finder den, at denne kraenkelse, som vedroerer over 200.000 graesk-cyprioter, udgoer et vigtigt element for en generel vurdering af den allerede belastede menneskerettighedssituation i Tyrkiet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (25. juli 1997)

Kommissionen har kendskab til Loizidous retssag mod Tyrkiet. Denne sag illustrerer, hvor vigtigt det er at naa frem til en politisk loesning paa Cypern-spoergsmaalet. De droeftelser, som paa De Forenede Nationers initiativ indledes mellem Glafkos Kleridis og Rauf Denktash den 9. juli 1997 i New York State, tager sigte paa at finde frem til en politisk loesning med udgangspunkt i en foederation bestaaende af to zoner og to samfund paa basis af De Forenede Nationers resolutioner om spoergsmaalet.

Kommissionen haaber at disse droeftelser vil virke fremmende paa de kommende droeftelser om Cyperns optagelse i Faellesskabet.

Cyperns kommende optagelse er en enestaaende mulighed for at finde en loesning paa Cypern-spoergsmaalet, idet den vil vaere til fordel for begge samfund paa oeen og skaber mulighed for inden for rammerne af Faellesskabets regelvaerk at finde frem til loesninger paa forskellige specifikke og komplekse problemer af den art, som det aerede medlem henviser til.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2230/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Stoffet ephedrins foelger for folkesundheden

Det amerikanske »Drug and Food Administration« har bedt om en kontrol af alle de produkter, som indeholder ephedrin, da det har vist sig, at anvendelsen af dette stof har foraarsaget 17 menneskers doed i de sidste maaneder i USA, og alvorlige sundhedsproblemer hos andre 800. Den graeske medicinalorganisations kontrol har paavist, at der i Graekenland findes 31 produkter, som indeholder ephedrin i farlige maengder.

Kommissionen bedes oplyse:

1. I hvilke tilfaelde kan det tillades at indfoere og anvende laegemidler, som indeholder dette stof?

2. Eftersom videnskabsmaendene har forskellig opfattelse, i hvilke maengder er det da farligt at anvende ephedrin?

3. Hvorledes har Kommissionen til hensigt at imoedegaa problemet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (1. august 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1741/97 af Johannes Blokland (I-EDN) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: Gennemfoerelse af emballagedirektivet

I henhold til artikel 14 i emballagedirektivet (94/62/EF) ((EFT L 365 af 31.12.1994, s. 10. )) skal alle medlemsstater i de affaldshaandteringsplaner, der kraeves i direktiv 75/442/EOEF ((EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39. )), aendret ved direktiv 91/156/EOEF ((EFT L 78 af 26.3.1991, s. 32. )), indfoeje et saerligt kapitel om haandtering af emballage og emballageaffald. Af den nyligt offentliggjorte meddelelse fra Kommissionen (KOM(97)23) om gennemfoerelsen af direktiverne om affaldspolitik fremgaar det, at det stadig ikke gaar for godt med offentliggoerelsen af disse affaldshaandteringsplaner.

1. Kan Kommissionen oplyse, hvordan det gaar med gennemfoerelsen af medlemsstaternes forpligtelse til at indfoeje dette saerlige kapitel i affaldshaandteringsplanerne?

2. Hvordan agter Kommissionen i denne situation at sikre en hensigtsmaessig kontrol med gennemfoerelsen af emballagedirektivet, for saa vidt angaar forpligtelsen til at udfaerdige en affaldshaandteringsplan for emballagematerialer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. juli 1997)

Direktiv 94/62/EF om emballage og emballageaffald traadte i kraft den 31. december 1994 og fristen for omsaetning i national ret var den 30. juni 1996. Paa nuvaerende tidspunkt er de fleste af medlemsstaterne i sidste fase af denne omsaetningsproces.

I henhold til direktiv 75/442/EF om affald skal der hurtigst muligt udarbejdes affaldshaandteringsplaner, men der er ikke fastsat nogen frist herfor. Dette krav ligger forud for direktiv 94/62/EF, og oplysninger om emballageaffald kan indgaa i de nuvaerende planer saavel som for andet affald.

Endnu har ingen af medlemsstaterne meddelt Kommissionen det kraevede saerlige kapitel om haandtering af emballage og emballageaffald. Kommissionen venter, at medlemsstaterne hurtigst muligt udarbejder og meddeler Kommissionen dette kapitel.

Den 27. maj 1997 vedtog Kommissionen en beslutning indeholdende et spoergeskema om gennemfoerelsen og anvendelsen af direktiv 94/62/EF. Den foerste rapport skal daekke treaarsperioden fra 1998 til 2000. Rapporterne skal tilsendes Kommissionen senest ni maaneder efter udgangen af den paagaeldende tre aars-periode. Spoergeskemaet vedroerer kravet om udarbejdelse af dette saerlige kapitel.

Kommissionen vil, navnlig i de udvalg, der er nedsat i henhold til direktiv 75/442/EOEF og 94/62/EF, over for medlemsstaterne insistere paa, at de opfylder dette krav, uden at dette udelukker andre passende foranstaltninger, som maatte kraeves til at sikre overholdelsen af dette krav.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1483/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (30. april 1997)

Om: Miljoevenlige maskiner til fremstilling af olivenolie

Udenlandske producenter reklamerer i Graekenland for maskiner til fremstilling af olivenolie, som skulle vaere »miljoevenlige i begge produktionstrin«. Man tager sigte paa en eventuel modernisering af olivenoliepresserierne og som foelge heraf ogsaa tilskud, jf. forordning (EOEF) nr. 866/90 ((EFT L 91 af 6.4.1990, s. 1. )). Der eksisterer imidlertid ingen maskiner til fremstilling af olivenolie, der kan betegnes som miljoevenlige i henhold til forordning (EOEF) nr. 880/92 ((EFT L 99 af 11.4.1992, s. 1. )) om en EF-ordning for tildeling af et miljoemaerke, fordi der endnu ikke er blevet fastlagt »kriterier« for den slags maskiner. Naturligvis skaber reklamen for og salget af disse maskiner, der paastaas at vaere »miljoevenlige i begge produktionstrin«, forstyrrelser paa markedet og fordrejning af konkurrencen.

Har Kommissionen kendskab til dette spoergsmaal? Hvorledes vurderer den i givet fald anvendelsen af faellesskabsmidler til stoette af salg af maskiner, der annonceres som vaerende »miljoevenlige i begge produktionstrin«, naar de maskiner til fremstilling af olivenolie, hvortil der er givet stoette, og som er blevet installeret under paaskud af at vaere »miljoevenlige i begge produktionstrin«, i virkeligheden ikke fungerer paa en saadan maade, at de kan begrunde en modernisering? Mener Kommissionen ikke, at denne betegnelse er upraecis og i paagaeldende tilfaelde maaske kan anses for at vaere vildledende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. juni 1997)

I Graekenland har de investeringer i olivenoliesektoren, der kan komme i betragtning med henblik paa ydelse af EF-stoette under EF-ordningen for forbedring af vilkaarene for forarbejdning og afsaetning af landbrugsprodukter ((Forordning (EOEF) nr. 866/90 af 29.5.1990, EFT L 91 af 6.4.1990. )), for presseriernes vedkommende til formaal at beskytte miljoeet, rent bortset fra forbedringen af olivenoliens kvalitet.

En af de investeringer, der skal goere det lettere at naa dette maal, er modernisering af de presserier, der arbejder med tre faser, gennem omlaegning af dem til presserier med to faser. De nationale myndigheder har skoennet, at installation af saadanne apparater vil goere det lettere at mindske den maengde affald, presserierne producerer, i kraft af den medfoelgende vandbesparelse.

Betegnelsen »miljoevenlig«, som denne type pressemaskiner oprindelig blev forsynet med, er blevet erstattet ((Landbrugsministeriets cirkulaere nr. 366935/2576/13.6.95. )) af »pressemaskiner med centrifugevirkning« for at undgaa konkurrenceproblemer vedroerende disse apparater.

Det skal i oevrigt bemaerkes, at moderniseringen af presserierne i Graekenland ikke er begraenset til installation af ovennaevnte apparater, og at den kan gennemfoeres med alle typer pressemaskiner, forudsat at den eksisterende pressevirksomhed har fungeret i mindst 10 aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2430/97 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (8. juli 1997)

Om: Europa-Parlamentets beslutning af 1988 om tegnsprog for doeve

Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet til opfoelgning af den beslutning, som Europa-Parlamentet vedtog i 1988 ((EFT C 187 af 18.7.1988, s. 236. )) med opfordring til anerkendelse af tegnsprog i Europa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. juli 1997)

I 1995 bevilgede Parlamentet 500 000 ECU til foranstaltninger vedroerende tegnsprog i Faellesskabet. Dette skridt blev positivt modtaget af Kommissionen, som er klar over, hvilken betydning tegnsprog har for doeves lige muligheder.

Kommissionen har siden truffet de noedvendige foranstaltninger til at faa den ikke-statslige organisation, Den Europaeiske Doeveunion, til at etablere sprogprojekter i 1996 og 1997, som laegger Parlamentets resolution fra 1988 til grund for deres udvikling. Resultaterne af doevetegnsprogprojektet i 1996/1997 vil blive behandlet paa en konference i Bruxelles i september 1997 med henblik paa at fremlaegge konkrete forslag til yderligere foranstaltninger med sigte paa tegnsprog i hele Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0237/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (7. februar 1997)

Om: Transplantation af menneskehjerner paa hospitalet i Kiev - Ukraine

Paa et hospital i Cleveland, Ohio (USA), har doktor White i aartier eksperimenteret med transplantation af bavianhjerner, og han har i mange aar givet udtryk for, at han gerne vil udfoere transplantationer af menneskehjerner for at helbrede lammelser, idet han mener at vaere i stand til at kunne overfoere bl.a. hukommelse, foelelser, viden, personlighed og endda sjaelen mellem mennesker.

Disse perspektiver skaber naturligvis alvorlige problemer af baade etisk og videnskabelig art.

Dr. White har i det italienske ugemagasin »Sette« udtalt, at han netop for at undgaa etiske og moralske problemer har besluttet at fortsaette sine eksperimenter paa hospitalet i Kiev i Ukraine, som han tidligere har samarbejdet med.

Raadet (generelle anliggender) vedtog den 6. december 1996 en handlingsplan for udvikling af forbindelserne med Ukraine, der bl.a. omfatter foranstaltninger til fordel for universiteterne, sundhedssektoren og tilpasning af de ukrainske bestemmelser til europaeiske standarder.

Vil Kommissionen goere den ukrainske regering opmaerksom paa, at transplantation af menneskehjerner er i modstrid med konventionen om bioetik og udgoer en forbrydelse mod menneskeheden, og fastslaa, at saadanne eksperimenter kan skabe usikkerhed om samarbejdsprogrammerne mellem EU og Ukraine?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (30. juli 1997)

Kommissionen har ikke kunnet faa bekraeftet de forhold som det aerede parlamentsmedlem goer opmaerksom paa, idet de ukrainske myndigheder ikke har svaret paa Kommissionens henvendelse af 12. februar 1997, og de i spoergsmaalet beskrevne omstaendigheder ikke har kunnet konstateres paa stedet.

Kommissionen har imidlertid modtaget oplysninger fra visse ukrainske og udenlandske NGO'er der tyder paa at der gennemfoeres medicinske forsoeg i strid med de etiske regler og uden etisk kontrol. Beskrivelser af konkrete eksempler som NGO'erne har indberettet, vil blive sendt direkte til det aerede medlem og til Raadets generalsekretariat. Der er blandt andet tale om forsoeg hvor man transplanterer nerveceller fra aborterede menneskefostre for at afhjaelpe nervelammelser, og for at modvirke aeldelse af hjerneceller samt Alzheimers sygdom.

Kommissionen er indstillet paa at goere brug af sine kontakter til de ukrainske myndigheder for at faa afklaret situationen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1225/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (7. april 1997)

Om: Den kumulative restitutionsordning

Har Kommissionen i sit forslag om indfoerelsen af en ny ordning vedroerende import af halvforarbejdet ris taget hensyn til de dybtgaaende finansielle virkninger, som en saadan forantaltning vil faa for Faellesskabets finanser?

1. Har den foretaget en evaluering af de tabte toldindtaegter?

2. Har den foretaget en vurdering af den noedvendige finansiering af indgrebene?

3. Har den foretaget en vurdering af anvendelsen af midler til finansiering af eksporten, om end disse holder sig inden for GATT-graenserne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. juni 1997)

Der kan ikke foretages en analyse af de finansielle konsekvenser af indfoerelsen af ordningen for kumulativ tilbagebetaling for afskallet ris (forordning (EF) nr. 703/97 ((EFT L 104 af 22.4.1997. ))), saaledes som det aerede parlamentsmedlem anmoder om, for i teorien kan ordningen lige saa vel medfoere en saenkning som en forhoejelse af den opkraevede told. Der skal med ordningen kunne foretages justering af for meget eller for lidt betalt told paa grundlag af saldoen mellem, hvad importoeren reelt har betalt ved overgang til fri omsaetning, og hvad denne skulle have betalt paa grundlag af forskellen mellem loftprisen ved import og de priser, der er oplyst af importoeren (»parti for parti«-metoden).

Da saldoen ikke kendes paa forhaand, er det ikke muligt at vide, om indfoerelsen af ordningen for kumulativ tilbagebetaling medfoerer en saenkning af den told, der opkraeves ved graensen, og om dette indirekte stimulerer importen, hvilket kunne medfoere hyppigere intervention og oeget finansiering af subsidieret eksport. De finansielle konsekvenser af ordningen kan saaledes ikke evalueres, inden den tages i anvendelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2083/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (19. juni 1997)

Om: Underentreprise i tekstil- og beklaedningsindustrien

I forbindelse med meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - underentreprisens konkurrenceevne i tekstil- og beklaedningsindustrien i Den Europaeiske Union (KOM(96)0210) foreslaar Kommissionen at nedsaette en gruppe om underentreprise i tekstil- og beklaedningsindustrien af permanent karakter med deltagelse af de europaeiske og nationale repraesentanter for denne industri og fagforeningerne.

Gruppen skal behandle udviklingen og prioriteringen inden for denne sektor, bl.a. den oekonomiske situation og indvirkningen paa konkurrencedygtigheden og beskaeftigelsen, resultatet og effektiviteten af de enkelte foranstaltninger, programmer og de instrumenter, der omfatter flere sektorer, midlerne til at udvide isaer de smaa virksomheders deltagelse og noedvendigheden af at gennemfoere supplerende opfoelgningsaktioner, der isaer er koncentreret om de saerlige behov vedroerende underentreprisen i tekstil- og beklaedningsindustrien. Gruppen kunne bl.a. beskaeftige sig med en omdefinering af aftaleforholdene inden for sektoren.

Kommissionen bedes udvirke, at denne gruppe ogsaa aabnes op for de beroerte parters repraesentanter, f.eks. inden for distribution og forbrugerorganisationer, alt efter de emner, der behandles.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (24. juli 1997)

Som led i processen for virkeliggoerelsen af konklusionerne fra raadsmoedet (industriministrene) den 14. november 1996 har Kommissionen i samarbejde med arbejdsmarkedets parter nedsat en arbejdsgruppe vedroerende underleverandoervirksomhed inden for tekstil- og beklaedningssektoren.

Det foerste moede i gruppen fandt sted den 21. februar 1997. Paa dette moede, hvori der deltog repraesentanter for medlemsstaterne, fandt der en omfattende meningsudveksling sted om ivaerksaettelsen af de initiativer, der var foreslaaet i Kommissionens meddelelse, og i henhold til de retningslinjer, Raadet havde vedtaget herfor.

For saa vidt angaar deltagelsen i arbejdsgruppens arbejde, er det Kommissionens agt at sikre, at gruppen staar aaben for samtlige involverede parter, herunder distributionssektoren og forbrugerrepraesentanterne, alt efter hvilke punkter, der staar paa dagsordenen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1723/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Irlands bidrag til Euratom

Kan Kommissionen redegoere naermere for Irlands aarlige bidrag til Euratom i loebet af de seneste fem aar? Hvor mange procent udgoer Irlands bidrag af Euratoms aarlige budget? Kan Kommissionen foretage en opdeling af, hvor meget Euratom anvendte i 1996 paa hvert af de foelgende omraader: nuklear sikkerhed/straalingsbeskyttelse, forskning og udvikling, administration og personale?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (6. juni 1997)

Siden 1970 er Euratoms budget helt fusioneret med faellesskabsbudgettet. Der er altsaa ikke noget saerskilt budget for Euratom og derfor ikke noget irsk bidrag specifikt til Euratoms budget.

Irlands procentuelle bidrag til det almindelige budget giver saaledes et godt indtryk af landets bidrag til det budget, der er knyttet til Euratom-traktaten. I 1996 bidrog Irland med 0,96% til finansieringen af det almindelige budget.

Ser man i driftsbudgettet paa det almindelige budget for regnskabsaaret 1996 ((SEK(97) 399.)) paa programmer paa det nukleare omraade, udgjorde forpligtelserne for 1996 foelgende:

- B4-20: Euratoms nukleare sikkerhedskontrol: 19 mio. ECU

- B4-1020: transport af radioaktive stoffer i Den Europaeiske Union (EF/Euratom): 2 mio. ECU

- B4-307: nuklear sikkerhed og straalingsbeskyttelse: 2,9 mio. ECU

- B6-1 og B6-3: nuklear forskning udfoert af Det Faelles Forskningscenter: 74 mio. ECU

- B6-8: nuklear forskning - Indirekte foranstaltninger under Euratom-programmet: 267 mio. ECU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1653/97 af Ulf Holm (V) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Apoteksmonopol

I Sverige har alt salg af laegemidler laenge vaeret monopoliseret. De 100% statsejede apoteker har salgsmonopol, ogsaa for laegemidler uden recept. Vitaminer, mineraler, naturpraeparater og helsekostprodukter er undtaget fra monopolet. Nu har en foedevarekaede planer om at starte salg af bl.a. hovedpinepiller under henvisning til, at disse praeparater ifoelge bestemmelserne for det indre marked skal saelges frit.

Mener Kommissionen, at Sverige har ret til at opretholde salgsmonopolet for laegemidler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (26. juni 1997)

Kommissionen har ikke modtaget nogen officielle klager over det svenske apoteksmonopol. Domstolen og Kommissionen undersoeger dog i oejeblikket, hvorvidt et lovgivningsbaseret statsmonopol er i overensstemmelse med princippet om frie varebevaegelser. Kommissionen vil endvidere gerne goere det aerede medlem opmaerksom paa, at der foreligger en praejudiciel afgoerelse hos Domstolen vedroerende det svenske detailmonopol »Systembolaget« (sag C-189/95 Franzén).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1729/97 af Esko Seppaenen (GUE/NGL) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: Oprettelse af et saerligt oekonomisk omraade ved den finsk-russiske graense til foroegelse af handelen mellem EU og Rusland

Indfoerelse af markedsoekonomi og tilvejebringelse af stabilitet i Rusland er en af de stoerste udfordringer for Europa i fremtiden.

Finland er den eneste af EU's medlemsstater, der har en faelles graense med Rusland. Det er i EU's egen interesse, at EU udnytter dette naboforhold, der er vigtigt for Finland af handelsstrategiske aarsager, ved at yde oekonomisk bistand saaledes, at handelen og samarbejdet mellem EU og Rusland samles i graenseomraadet mellem Finland og Rusland.

EU har tidligere tilladt oprettelse af adskillige saerlige skattefrie omraader, hvoraf nogle af dem befinder sig langt fra EU's ydre graenser.

Under henvisning til ovenstaaende bedes Kommissionen besvare foelgende spoergsmaal:

Er det efter Kommissionens mening rimeligt, at der etableres et saerligt oekonomisk omraade ved den finsk-russiske graense for at oege handelen og indfoere markedsoekonomi i Rusland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (11. juli 1997)

I lighed med det aerede medlem ser Kommissionen med tilfredshed paa udviklingen i Rusland mod markedsoekonomi.

Kommissionen er af den opfattelse, at den udvidede handel mellem Finland og Rusland i de seneste aar har bidraget betydeligt til den oekonomiske stabilitet i det nordlige Rusland.

Men der forekommer fortsat en raekke problemer paa den russiske side af graensen mellem Finland og Rusland. Rusland er stadig i faerd med at tilpasse sig de internationale handelsprocedurer. Skulle Kommissionen blive informeret om konkrete planer om oprettelse af et saerligt afgiftsfrit omraade ved graensen, vil den straks omhyggeligt undersoege de eventuelle konsekvenser heraf. Kommissionen skal pege paa, at oprettelsen af et saadant omraade vil kunne skabe fordrejninger i handelen og modvirke maalet med normalisering af handelsaktiviteterne mellem Rusland og Faellesskabet.

Kommissionen vil fortsat foere tilsyn med udviklingen, og som led i Tacis-programmet stoetter den bestraebelser for at forbedre situationen i graenseomraadet paa omraader som uddannelse inden for toldvaesenet og anlaeggelse af graenseovergangssteder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1814/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (28. maj 1997)

Om: Restaurering af kristne helligdomme

Patriarken i Jerusalem, Diodoros, erklaerede for nylig, at han giver restaureringen af de kristne helligdomme i Jerusalem foerste prioritet.

Blandt disse symboler paa den kristne tro er Den Hellige Grav, Golgata og Betlehem. Restaureringen er presserende, men desvaerre mangler man, hvilket patriarken i Jesusalem understreger, de noedvendige midler.

Kan Kommissionen oplyse, om der i lyset af projektets enestaaende betydning og uopsaettelige karakter er mulighed for at stoette det via et faellesskabsinitiativ?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (2. juli 1997)

Kommissionen stoetter med midler fra EF-budgettet en raekke ikke-statslige organisationer i Jerusalem.

Kommissionen er rede til at undersoege alle projektforslag, der forelaegges af saadanne organisationer med henblik paa eventuel EF-finansiering. Forslagene skal vaere gennemarbejdet og indeholde omkostningsoverslag. Saa laenge de opfylder disse kriterier, vil forslag fra religioese organisationer blive behandlet paa samme maade som andre finansieringsforslag vedroerende projekter i Jerusalem.