SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0414/03

af Heidi Hautala (Verts/ALE) til Rådet

(17. februar 2003)

Om: Klassificering med henblik på issejlads af olietankskibet Stemnitsa, der besejler Østersøen

Olietankskibet Stemnitsa, som sejler under græsk flag for det græske rederi Minerva Maríne, har i vinter flere gange besejlet Østersøen, hvor issituationen har været usædvanligt vanskelig. Fartøjet laster hver gang 100 000 tons råolie i den nye oliehavn i den inderste del af Den Finske Bugt i Rusland. Fartøjet har fra American Bureau of Shipping opnået klassifikation til issejlads, som ikke ifølge de finske sagkyndige er tilstrækkelig for de særligt krævende isforhold i Den Finske Bugt. Det skønnes, at olietransporten via Østersøen vil blive fordoblet med fem års mellemrum, i første række på grund af de projekterede russiske oliehavne, Primorski og Vysotski, fra 40 mio. tons på nuværende tidspunkt til 160 mio. tons i 2010. Den Finske Bugt er i økologisk henseende et særligt sårbart område og samtidig en vandvej med stor socioøkonomisk betydning. De finske myndigheder har ikke haft midler til at hindre Stemnitsas og andre risikable fartøjers sejlads i internationalt farvand i Østersøen.

Den nyvalgte formand for EU's Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA), Willem de Ruiter, udtalte den 4. februar 2003 i et interview med det finske nyhedsbureau, at EU ikke havde nogen anledning til at gribe ind over for Stemnitsas sejlads, og at EU ikke kunne foretage sig noget. Ikke desto mindre er agenturets opgave ifølge dets egen hjemmeside at forbedre det generelle søfartssikkerhedssystem i EU for at mindske risikoen for havulykker, havforurening og tab af menneskeliv på søen. I henhold til forordningen om agenturet bistår (det), når det er hensigtsmæssigt, Kommissionen i det forberedende arbejde med ajourføring og udvikling af fællesskabsretten om søfartssikkerhed og forebyggelse af forurening fra skibe, bl.a. under hensyntagen til udviklingen i den internationale lovgivning på dette område.

Kommissionen er medlem af konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøen (Helcom) og kan i høj grad få indflydelse på, at det på det næste miljøministermøde i Helcom i sommeren 2003 tilstræbes at stille et forslag til Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) om, at Østersøen erklæres for et særligt følsomt havområde (PSSA), og at de fartøjer, som besejler dette farvand, skal opfylde særlige krav om evnen til issejlads og være dobbeltskrogede. Det øger Kommissionens muligheder for at øve indflydelse i Helcom og i IMO, at med undtagelse af Rusland vil alle kyststater i området snart være EU-medlemmer.

1. Vil Rådet fremme det ovennævnte initiativ over for IMO, når medlemsstaternes miljøministre afholder deres møde i Helcom til sommer?

2. Anser Rådet de citerede udtalelser i interviewet fra agenturets formand, de Ruiter, for at være saglige?

Svar

(13. maj 2003)

Som reaktion på olietankskibet Prestiges forlis vedtog Rådet (transport, telekommunikation og energi) den 6. december 2002 et sæt konklusioner om søfartssikkerhed og forebyggelse af forurening. Rådet anmodede heri bl.a. indtrængende de medlemsstater, der har fælles interesser i følsomme havområder, om at indkredse og formulere samordnede forslag for de områder, der af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) skal beskyttes som særligt følsomme havområder. Tilsvarende anmodede Rådet indtrængende IMO om at udvikle anvendelsen af instrumentet med at udpege følsomme havområder og særligt følsomme havområder. Et initiativ fra de berørte medlemsstater i forbindelse med Helcom-miljøministrenes forestående møde som foreslået af det ærede parlamentsmedlem vil derfor være fuldt på linje med Rådets holdning.

Med hensyn til især olietransporten i Østersøen noteres det i Rådets konklusioner, at Kommissionen har til hensigt at tage de nødvendige skridt til at sikre, at de tiltrædende lande og andre tilgrænsende lande, inklusive Rusland, deltager i en aftale om, at svær olie kun må transporteres i dobbeltskrogede olietankskibe. Rådet gav i generelle vendinger udtryk for sin støtte til Kommissionen i dens bestræbelser på at undersøge muligheden for tekniske samarbejdsprogrammer for at bistå tilgrænsende lande blandt hvilke Rusland specifikt blev nævnt i deres bestræbelser på at øge søfartssikkerheden og forureningsforebyggelsen.

Desuden slog Rådet (miljø) den 9. december 2002 i sine konklusioner om miljøkatastrofen som følge af olietankskibets Prestiges forlis fast, at der skal ske en yderligere styrkelse og forbedring af det eksisterende samarbejde mellem de forskellige konventioner til beskyttelse af havmiljøet som f.eks. Helcom. Det fandt det også nødvendigt at puste nyt liv i IMO's miljøaktiviteter med henblik på at styrke sikkerheden til søs og forebygge forurening fra tankskibe og anmodede indtrængende medlemsstaterne om at spille en aktiv og koordineret rolle på mødet i IMO's Komité til Beskyttelse af Havmiljøet (MEPC) i juli 2003.

Hvad angår det finske nyhedsbureaus interview med den nyudnævnte administrerende direktør for Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed tilkommer det ikke Rådet at vurdere hans udsagn.