ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2736/97 af Claude Desama (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Initiativer til fordel for ofre for oversvoemmelser

I forbindelse med de voldsomme regnskyl er mange indbyggere i den belgiske kommune Estaimpuis blevet ofre for oversvoemmelser, der har medfoert betydelige oedelaeggelser.

Kan Kommissionen oplyse, om der findes europaeiske initiativer med henblik paa at finansiere de noedvendige trafikinfrastrukturer, eller eventuelt oplyse, om de tilgraensende stater har paataenkt loesninger, for at indbyggerne i dette graenseomraade ikke igen skal lide skade i forbindelse med voldsomme regnskyl?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (8. oktober 1997)

Kommissionen vil gerne give udtryk for sin medfoelelse med ofrene for de oversvoemmelser, der fandt sted efter de voldsomme regnskyl i Estampuis kommune. Den er klar over, at befolkningen har lidt tab.

Med hensyn til Faellesskabets noedhjaelp til ofre for katastrofer goeres det aerede medlem opmaerksom paa, at der i 1997-budgettet ikke er opfoert nogen bevillinger under budgetpost B4-3400, som umiddelbart goer det muligt at goere en indsats.

Det skal desuden oplyses, at Kommissionen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende ((EFT C 185 af 18.6.1997. )) har indkaldt forslag til pilotprojekter om, hvordan det kan lade sig goere at beskytte miljoeet i tilfaelde af pludseligt opstaaet hoejvande. Formaalet med pilotprojekterne er at oege samarbejdet mellem medlemslandene om indsamling, koordinering og konsolidering af den viden, der findes i EU om, hvordan man forvalter og beskytter miljoeet i de omraader, hvor der er risiko for pludseligt opstaaet hoejvande.

Med hensyn til vedtagelsen af mere langsigtede forbyggelsesforanstaltninger gennem den fysiske planlaegning goeres det aerede medlem opmaerksom paa, at Hainaut-provinsen har mulighed for at faa stoette fra EU-initiativet Interreg II C (1997-99).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2601/97 af Bill Miller (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Udvidelse af Unionen

Er Kommissionen enig i, at de midler, der er afsat til at hjaelpe de central- og oesteuropaeiske lande i forbindelse med tiltraedelse af Den Europaeiske Union boer gaelde for en laengere periode paa grund af de hindringer for udvidelsen, der skyldes manglende institutionelle reformer i Amsterdam-traktaten?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (6. oktober 1997)

Kommissionen kan henvise til det svar, den har afgivet paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel nr. 2599/97 ((Se side 68. )). Kommissionens redegoerelse »Agenda 2000« har den gjort opmaerksom paa betydningen af at styrke institutionerne og deres funktioner i god tid, som forudset i protokollen om institutionernes fremtid, der var bilagt traktatudkastet.

Arbejdet med at gennemfoere de noedvendige institutionelle reformer komplicerer udvidelsesprocessen, men forsinker den ikke noedvendigvis. Varigheden af de enkelte foertiltraedelsesperioder vil primaert afhaenge af, hvor omfattende bestraebelser, hver enkelt ansoegerland er villig - og i stand - til at udfolde under deres forberedelse af medlemskab. Kommissionen har i kraft af sine forslag til en styrket foertiltraedelsesstrategi, herunder tiltraedelsespartnerskaber og en fordobling af den finansielle bistand, vist, at den er fast besluttet paa at yde alle ansoegerlande den noedvendige bistand til loesning af denne opgave.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3369/97 af Giacomo Santini (UPE) til Kommissionen (22. oktober 1997)

Om: Det Europaeiske Faellesskabs sportsklubs afdeling for skisport - Club Euroski

Det Europaeiske Faellesskabs sportsklubs afdeling for skisport - Club Euroski - arrangerer tre gange om aaret en skisportsuge i Bormio, Courmayeur og San Domenico for unionsinstitutionernes tjenestemaend.

Det, der skulle vaere programmet for 1997-1998, er i virkeligheden et program, der nu har vaeret gentaget laenge, eftersom sportsklubben gennem ca. 10 aar har sendt tjenestemaendene til de samme tre steder.

Paa mit forslag om at aendre bestemmelsessted for disse skiferier for at sikre lige muligheder for alle europaeiske turistmaal, modtog jeg et hoefligt svar, hvori man takkede mig for mit forslag, men anfoerte, at man ikke havde aendret bestemmelsessted, fordi dette ville have skadet vennerne i Bormio, Courmayeur og San Domenico.

Vil Kommissionen drage omsorg for, at der foretages en undersoegelse for at sikre transparensen og dermed sikre, at der ikke staar saerlige interesser bag disse arrangementer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (17. november 1997)

Kommissionen har som led i sin socialpolitik til fordel for personalet godkendt 50 sports- og kulturforeninger, der opfylder bestemte kriterier. Klubben »Euroski« er ikke blandt disse og kan derfor ikke betragtes som en sportsklub ved Kommissionen.

Medlemmerne af den paagaeldende klub handler udelukkende som privatpersoner, og det tilkommer hverken Kommissionen at foretage en undersoegelse eller at intervenere i deres aktiviteter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2745/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Cykelstier i Dublin

Gennem de sidste fem aar er der naesten ikke blevet anlagt nye cykelstier i Dublins indre by.

Det er haevet over enhver tvivl, at Dublin er langt bagefter mange andre EU-hovedstaeder hvad angaar faciliteter for cyklister. F.eks. har Muenchen 650 km cykelstier, mens Dublin har under 20 km.

Under Irlands operationelle program for Irland har EU givet tilsagn om at samfinansiere forskellige foranstaltninger til forbedring af Irlands transportinfrastruktur, herunder anlaeggelsen af cykelstier.

Har Kommissionen henvendt sig til de irske myndigheder i anledning af den naesten totale mangel paa forbedringer paa cykelstiomraadet i Dublins indre by? Kan den i bekraeftende fald forelaegge naermere oplysninger om disse henvendelser og/eller om henvendelser, som den agter at foretage?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (8. oktober 1997)

Der er truffet foranstaltninger til etablering af faciliteter for cyklisterne i den indre by i Dublin, hvilket sammen med flere andre aktioner er medfinansieret af det operationelle program for transport (1994-99). Disse foranstaltninger er en del af miljoetrafikplanen for Talbot street, cykelstien fra Malahide road til Amiens street, koerebanen til busser (Quality bus corridor - QBC) og bykajplanen (QBC) og inkluderer cykelparkering. Der kan forventes flere cyklistfaciliteter langs bykajerne de naeste maaneder.

I de kommende uger vil man paabegynde anlaeggelsen af en cykelsti langs Finglas road mellem Glasnevin og Finglas og af den del af Blanchardstown-cykelruten, der gaar fra Ashtown-rundkoerslen til det nordlige ringvejsafsnit. I den naermeste fremtid vil de to ruter blive foert ind til bymidten. I 1997 forventer man at paabegynde opfoerelsen af en cykelsti langs Grand Canal, der forbinder Portobello College med Clanbrassil street. Endvidere stoetter man aktivt opsaettelsen af cykelstativer langs den planlagte bybane (LUAS). Man diskuterer ligeledes fortsat at tilfoeje yderligere faciliteter ved eller i naerheden af LUAS-stationerne.

Mange af cyklistfaciliteterne har endnu ikke konkretiseret sig, men man har foretaget mange af de noedvendige baggrundsundersoegelser, haft en offentlig hoering og udarbejdet detaljerede planer. Det forventes, at der vil blive anlagt en del cykelfaciliteter i den indre by i Dublin i loebet af resten af denne programmeringsperiode.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2558/97 af Richard Balfe (PSE) til Raadet (28. juli 1997)

Om: Sri Lanka

Vil Raadet i lyset af den seneste udvikling i Sri Lanka ajourfoere sin erklaering om Sri Lanka, der paa Den Europaeiske Unions vegne blev frigivet den 17. april 1997?

Svar (26. november 1997)

Den Europaeiske Union foelger noeje udviklingen i den politiske situation i Sri Lanka og giver i paakommende tilfaelde udtryk for sin holdning gennem erklaeringer og henvendelser.

I sin erklaering af 17. april 1997 hilste Den Europaeiske Union brevvekslingen mellem Sri Lanka's praesident og oppositionens leder om et faelles oplaeg fra de to parter med hensyn til den etniske konflikt i dette land velkommen.

Den Europaeiske Union stoetter fortsat et saadant konstruktivt oplaeg og haaber, at det vil kunne bidrage til at goere en ende paa konfrontationspolitikken i Sri Lanka, navnlig gennem indgaaelse af en national aftale.

Den Europaeiske Union er rede til saa snart som muligt at yde sit bidrag til genopbygnings- og rehabiliteringsbestraebelserne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2613/97 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Normer for oekologisk landbrug

I regulativet om oekologisk kvaegopdraet har Kommissionen anbefalet indfoerelse af en graense paa 20% for omstillingsfoder.

Erkender Kommissionen, at en saadan graense er alt for restriktiv for mange landmaend, isaer de landmaend der er i faerd med at omlaegge bedriften? Vil et saadant forslag ikke yderligere forhindre landmaend i en omstilling til oekologisk landbrug?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. oktober 1997)

Kommissionens forslag ((KOM(96) 366. )) til Raadets forordning om indfoejelse af bestemmelser om animalsk produktion i Raadets forordning (EOEF) 2092/91 om oekologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf paa landbrugsprodukter og levnedsmidler ((EFT L 198 af 22.7.1991. )) indeholder en bestemmelse, der tillader fodring af dyr med »omstillingsfoderstoffer« (op til 20%), dvs. afgroeder fra jord, der har vaeret oekologisk dyrket i mindst et aar. Desuden fastsaettes det ogsaa i forslaget, at der i en overgangsperiode, der udloeber den 31. december 2000, kan bruges op til 10% traditionelle foderstoffer (til droevtyggere) og 20% (til andre dyr end droevtyggere).

Restriktionerne med hensyn til oekologisk husdyrbrug i almindelighed og fodringen af de paagaeldende dyr i saerdeleshed er blevet indfoert efter en grundig undersoegelse af praksis inden for medlemsstaternes oekologiske husdyrbrug og forbrugernes forventninger med hensyn til denne praksis. I denne sammenhaeng betragtes fodring med oekologiske foderstoffer som et meget vigtigt element, og derfor er der indfoert strenge restriktioner med hensyn til brug af ikke-oekologiske foderstoffer.

I moedeperioden i maj 1997 afgav Parlamentet udtalelse om Kommissionens forslag efter en noeje gennemgang af de foreslaaede produktionsnormer. I aendringsforslag 58 og 63 fremlagde Parlamentet forslag om mere fleksible ordninger for omstillingen til oekologisk husdyrbrug:

- en forlaengelse af overgangsperioden, hvor det er tilladt at bruge traditionelle foderstoffer, til fem aar;

- en begraensning af omstillingsperioden til hoejst to aar, naar omstillingen gaelder hele bedriften og samtidig omfatter husdyrene og den vegetabilske produktion.

Kommissionen accepterede disse elementer og vil indfoeje dem i det aendrede forslag, som er under forberedelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2710/97 af Ben Fayot (PSE) og Viviane Reding (PPE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Graenseoverskridende informationscentre

Kommissionen er i besiddelse af en rapport, hvori man evaluerer arbejdet i de graenseoverskridende informationscentre, herunder EU-forbrugerraadgivningskontorerne.

Vil Kommissionen, saaledes som Europa-Parlamentet i oevrigt opfordrer den til i en beslutning af 20. februar 1997 om »de vigtigste emner for forbrugerpolitikken (1996-1998)« (A4-0317/96 ((EFT C 85 af 17.3.1997, s. 133. ))), udarbejde en meddelelse vedroerende sin politik for udviklingen af graenseoverskridende informationscentre, isaer de centre, der udviser professionalisme og opfylder et reelt behov for informationer, raad og udenretlige ordninger vedroerende graenseoverskridende transaktioner? Har Kommissionen i oevrigt til hensigt at konsolidere det nuvaerende pilotprojekt paa et mere varigt grundlag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (14. oktober 1997)

Kommissionen tillader sig at goere de aerede parlamentsmedlemmer opmaerksom paa, at beslutning A4-0317/96 ikke indeholder nogen opfordring til Kommissionen om at udarbejde en meddelelse vedroerende sin politik for udviklingen af graenseoverskridende forbrugerraadgivningskontorer.

Kommissionen henviser i oevrigt til, at Parlamentet den 24. juli 1997 fik tilsendt resultaterne af en undersoegelse gennemfoert af en uafhaengig konsulent om evalueringen af pilotprojekter vedroerende ovennaevnte centre.

Kommissionen agter at udarbejde et forslag om fastsaettelse af et retsgrundlag for tilskud, som ogsaa vil omfatte forbrugerraadgivningskontorer. Dette forslag vil blive fremlagt inden aarets udgang.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3159/97 af Bernie MALONE til Kommissionen. Strukturfinansiering



EF-Tidende nr. C 102 af 03/04/1998 s. 0167



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3159/97 af Bernie Malone (PSE) til Kommissionen (30. september 1997) Om: Strukturfinansiering Vil Kommissionen oplyse, hvor stor en del af den samlede strukturfinansiering til Irland for perioden 1994-99, der indtil nu er brugt; hvilke projekter der ikke er fuldfoert, og hvilke beloeb der er afsat til hvert af disse, samt om Kommissionen og den irske regering har udarbejdet en prioriteringsliste? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (11. november 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2845/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (11. september 1997)

Om: Frivillige aftaler paa miljoeomraadet

Kommissionen betragter frivillige aftaler mellem industrien og regeringerne med henblik paa at reducere forurening som et vigtigt led i miljoepolitikken. Effektiviteten af denne form for aftaler er imidlertid omstridt, saerlig paa klimabeskyttelsesomraadet.

1. Hvilke erfaringer har Kommissionen med hensyn til effektiviteten af frivillige aftaler paa miljoeomraadet?

2. Mener Kommissionen, at det fremover er noedvendigt at fastsaette klare rammebetingelser, aftaler, der kan appelleres ad rettens vej, og sanktionsmuligheder for frivillige aftaler paa miljoeomraadet?

3. Hvorfor mener Kommissionen det i benaegtende fald ikke?

4. Hvordan vurderer Kommissionen den praksis, der foelges inden for den nationale plan for miljoepolitik (NEPP) i Nederlandene, og som gaar ud paa at indgaa saakaldte »covenants« (frivillige aftaler), der kan appelleres ad rettens vej?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (10. oktober 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens meddelelse om miljoeaftaler ((Dok. KOM(96) 561. )), som har vaeret genstand for en parlamentsbeslutning og en raadsresolution, samt til Kommissionens indlaeg under debatten om fr. Graenitz' betaenkning om denne meddelelse den 22. juli 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2576/97 af Juan Colino Salamanca (PSE) og Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Overtraedelse af EU's embargo mod britisk oksekoed

Den 2. juli 1997 informerede kommissionsmedlem Bonino om eventuelt ulovligt salg af britisk oksekoed, som var underlagt embargo paa grund af kogalskabskrisen, og hun praeciserede over for italiensk fjernsyn, at bl.a. Spanien var aftagerland.

Kommissionen synes senere at have dementeret dette.

Hvilken grund har bevaeget kommissionsmedlem Bonino til at handle paa en saa uansvarlig maade?

Har kommissionsmedlemmet vurderet den skade, som denne adfaerd har foraarsaget?

Er kommissionsmedlemmet klar over, at saadanne uklare informationer kun kan forvaerre oksekoedmarkedets vanskelige situation?

Hvem paatager sig de oekonomiske konsekvenser af denne uansvarlighed?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler E-2576/97, E-2577/97, E-2578/97, E-2603/97, E-2604/97 og E-2605/97 (14. oktober 1997)

Kommissionen meddelte den 2. juli 1997, at den havde opdaget et ulovligt salg af britisk oksekoed til andre medlemsstater og til tredjelande.

Ud fra sit oenske om at forblive transparent og som et udtryk for, at den oensker at opfylde de forpligtelser, den har indgaaet over for Parlamentet, holdt Kommissionen Parlamentet og medlemsstaterne informeret om den samlede udvikling i denne sag.

I foerste omgang blev saaledes et spansk firma med samme navn som et firma med hjemsted i Guinea Bissau anklaget uberettiget.

Det viste sig dog senere, at et andet spansk firma havde aftaget 200 tons koed fra et af de anklagede belgiske firmaer. De spanske myndigheder undersoeger i oejeblikket denne sag efter at vaere blevet orienteret af Kommissionen.

Kommissionen er klar over, at visse informationer eventuelt kunne faa virkninger for koedmarkedet, men den har oensket at laegge stoerre vaegt paa at informere forbrugerne som et led i princippet om transparens.

Den episode, de aerede medlemmer henviser til, har imidlertid ikke faaet nogen virkning for markedet, eftersom de indsendte oplysninger (paa ugentlig basis), som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, ikke har vist prisudsving for koed i engros-ledet paa grund af de afsloeringer, der fremkom om ulovlig transport af koed fra Det Forenede Kongerige i juli maaned.

Det er stadig Kommissionens opfattelse, at det er dens pligt at holde Parlamentet, medlemsstaterne og om noedvendigt forbrugerne informeret om saadanne sager, efterhaanden som de rulles op. Denne handlemaade er i oevrigt i hoej grad blevet understoettet af det midlertidige udvalg, der har til opgave at foretage en opfoelgning af henstillingerne vedroerende bovin spongiform encephalopati.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2218/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (30. juni 1997)

Om: Ulovligt fiskeri i Marokko

Den del af marokkansk erhvervsliv, som har tilknytning til fiskeriet, erkender, at der paa lokalt plan findes organiserede grupper, som driver ulovligt fiskeri paa blaeksprutter, som afsaetter disse paa ulovlig vis, som hverken overholder fiskeriforbud eller mindstestoerrelser, og som heller ikke betaler skatter og licenser. Dette skader i alvorlig grad de fiskere, som driver lovligt fiskeri under overholdelse af den gaeldende fiskeriaftale mellem Marokko og EU.

Hvad er Kommissionens holdning i denne sag og hvilke foranstaltninger har den truffet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (22. september 1997)

EF har inden for rammerne af en global politik for beskyttelse af blaekspruttefiskeriet paa det seneste moede i januar 1997 i Den Blandede Kommission EF/Marokko accepteret en yderligere biologisk hvileperiode paa to maaneder (marts og april, der supplerer de allerede fastsatte maaneder september og oktober), der uden forskelsbehandling gaelder for alle fartoejer, som fisker efter blaeksprutter i hele Marokkos fiskerizone.

Kommissionen foelger meget opmaerksomt baade de nye foranstaltninger, som Marokko anvender for alle fiskerflaader, der opererer i landets farvande, og de foranstaltninger, der udelukkende tager sigte paa den marokkanske fiskerflaade.

Ved samme moede i den blandede kommission gav Marokko over for EF udtryk for, at landet senere agtede at traeffe foranstaltninger til beskyttelse af yngel i vokseomraaderne.

Efter at EF havde gentaget dette krav i loebet af aaret, meddelte de marokkanske myndigheder ved skrivelse af 8. august 1997 EF, at de marokkanske fiskere ikke maatte fiske efter blaeksprutter inden for 12-soemilezonen i perioden 11.-31. august 1997 (begge datoer inklusive).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2731/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Beskyttelse af boliger i naerheden af den middelalderlige mur i Thessaloniki

Thesssalonikis kommune har med stoette fra EU ivaerksat en raekke byplanlaegningsforanstaltninger i den oevre del af Thessaloniki, bl.a. nedrivning af flygtningeboliger i naerheden af de middelalderlige mure, som UNESCO har opfoert paa sin internationale liste (serienummer 456) som en del af verdens kulturarv. I stedet for de nedrevne bygninger, som har vaeret knyttet til byens historie fra den bysantinske periode, vil der blive anlagt veje og holdepladser langs muren.

Det videnskabelige personale paa det arkitektoniske fakultet ved Thessalonikis universitet og beboerne i omraadet har klaget, og den graeske afdeling af ICOMOS har med skrivelse til Thessalonikis kommune understreget, at i henhold til Granada-aftalen og Venedig-chartret boer man »sammen med det fredede mindesmaerke, der er en del af kulturarven, beskytte det naturlige og urbane miljoe«.

Kan Kommissionen oplyse, om den har til hensigt at gribe ind for sammen med den fredede mur, der er en del af kulturarven, ogsaa at beskytte omraadets boliger, der er et led i murens naturlige miljoe i den historiske del af den oevre by i Thessaloniki?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (14. oktober 1997)

Kommissionen skal goere det aerede medlem opmaerksom paa, at i henhold til EF-traktatens artikel 128 er beskyttelsen af den nationale kulturarv udelukkende de nationale myndigheders ansvar. Faellesskabets og specielt Kommissionens rolle er at anspore til samarbejde mellem medlemsstaterne til fordel for bevarelse og formidling af den europaeiske kulturarv.

Kommissionen kan i denne sammenhaeng derfor ikke intervenere til fordel for beskyttelse af boligerne ved Thessalonikis middelaldermure.

Kommissionen kan dog oplyse det aerede medlem om, at de graeske myndigheder ikke har stillet forslag om samfinansiering af de paagaeldende arbejder som led i Faellesskabets stoette 1994-1999. Bygningerne selv er i henhold til oplysninger fra de graeske myndigheder ikke registreret som fredede historiske bygninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2194/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (25. juni 1997)

Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Oprindelsesregistrering i forbindelse med Novel Food-produkter

Er producentfirmaerne tilsvarende forpligtet til som led i kvalitetsgarantien at oprindelsesregistrere hvert enkelt stof, der indgaar i levnedsmiddelproduktionen, og i paakommende tilfaelde meddele myndighederne den paagaeldende oprindelse?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2188/97, E-2190/97 og E-2194/97 (28. oktober 1997)

Artikel 4, stk. 4, i den forordning, som det aerede parlamentsmedlem henviser til, eventuelt suppleret i henhold til stk. 5, eller i givet fald artikel 3, stk. 4, eller artikel 9, stk. 1, i samme forordning vedroerer de oplysninger, der skal gives til stoette for ansoegningen om markedsfoering.

Disse oplysninger beroerer ikke de i forordningens artikel 4, stk. 3, omhandlede vurderingsorganers ivaerksaettelse af vurderingsprocedurerne.