ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1172/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (3. april 1997)

Om: Vacciner, medikamenter og BSE

Kan Kommissionen i lyset af de seneste haendelser i Italien besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvad er Kommissionen holdning til de vacciner, der fremstilles af hjerneceller fra okser?

2. Hvor stor er udbredelsen af denne type vacciner i de forskellige medlemsstater?

3. Hvor mange produkter inden for de forskellige risikogrupper er stadig i omloeb i Unionen?

4. Findes der et europaeisk register over medikamenter med risiko for BSE?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (6. juni 1997)

1.-3. Kommissionen er betaenkelig ved anvendelsen af hjerneceller fra koeer i laegemidler, navnlig laegemidler, der indgives ved injektion. I december 1996 foreslog Kommissionen et generelt forbud mod anvendelsen af visse vaev, herunder hjerneceller fra koeer. Forslaget blev imidlertid forkastet ved simpelt flertal i Raadet. Kommissionen overvejer for tiden mulige opfoelgende foranstaltninger.

Det skal i denne sammenhaeng naevnes, at en raekke bestemmelser (direktiver og videnskabelige retningslinjer som beskrevet af Kommissionen i dennes besvarelse af skriftlige forespoergsel nr. 2335/96 fra fru Breyer ((EFT C 83 af 14.3.1997. ))) siden 1991 har vaeret anvendt til at mindske risikoen for overfoersel gennem laegemidler af smitstoffet for bovin spongiform encefalopati (BSE) til mennesker. Kommissionen soerger for, at disse bestemmelser tilpasses den videnskabelige udvikling. Som en forsigtighedsforholdsregel agter Kommissionen endvidere at aendre bilaget til Raadets direktiv 75/318/EOEF af 20. maj 1975 ((EFT L 147 af 9.6.1975, senest aendret ved direktiv 93/39/EOEF af 14.6.1993 (EFT L 214 af 24.8.1993). )) om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om normer og forskrifter vedroerende analytiske, toksikologisk-farmakologiske og kliniske undersoegelser af medicinske specialiteter med henblik paa at forbyde anvendelse af materiale fra koeer, faar og geder, der er specificeret som risikobetonet (for saa vidt angaar BSE-infektivitet), ved fremstilling af laegemidler, uanset oprindelsesstedet for det paagaeldende materiale. Der vil dog blive tale om visse undtagelsesbestemmelser, saaledes at laegemidler, for hvilke der endnu ikke findes alternativer, midlertidigt kan bibeholdes paa markedet.

2. Der fremstilles en lang raekke vacciner paa grundlag af materiale fra koeer. Da de fleste af disse vacciner godkendes paa rent nationalt plan af medlemsstaterne, sidder Kommissionen ikke inde med noejagtige oplysninger.

4. Ingen laegemidler er klassificeret som indebaerende risiko for kontaminering med BSE-smitstoffet. Hvis denne risiko forelaa, burde det paagaeldende laegemiddel straks traekkes tilbage fra markedet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1882/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juni 1997)

Om: Foelgeret

Der henvises til udtalelsen fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg om »forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om foelgeret til fordel for ophavsmanden til et originalkunstvaerk« (KOM(96) 0097 - 96/0085(COD)) ((EFT C 178 af 21.6.1996, s. 16. )).

Man kan tilslutte sig bestemmelserne i forslaget til direktiv med henblik paa at fjerne konkurrencefordrejningerne inden for det indre marked, og det maa fastslaas, at en kollektiv forvaltning af foelgeretten udgoer den mest hensigtsmaessige loesning paa at beskytte ophavsmaendenes interesser.

Det er positivt, at princippet om gensidighed finder anvendelse over for tredjelande.

Kommissionen anmodes om at sikre, at indsamlingen af oplysninger bliver genstand for saerlige foranstaltninger, og at copyright-selskaber kommer til at spille en reel rolle i indsamlingen af oplysninger.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (10. juli 1997)

Kommissionen er klar over, at Det OEkonomiske og Sociale Udvalg i sin udtalelse om Kommissionens forslag til direktiv om foelgeret til fordel for ophavsmanden til et originalkunstvaerk ((KOM(96) 97. )) har givet udtryk for, at forvaltningsselskaberne boer spille en afgoerende rolle i forbindelse med indsamling af oplysninger om salg af originale kunstvaerker. I den henseende skal det understreges, at forvaltningsselskaberne allerede ifoelge direktivforslaget kan tillaegges denne rolle, idet det i artikel 6, stk. 2, fastsaettes, at medlemsstaterne kan indfoere kollektiv forvaltning af foelgeretten. Kommissionen vil i forbindelse med udarbejdelsen af aendringsforslaget tage hoejde for det forslag, som Det OEkonomiske og Sociale Udvalg har fremsat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1876/97 af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (30. maj 1997)

Om: Situationen hos Grundig - Portugal i Braga

Det skal med henvisning til mine forespoergsler P-3533/96 ((EFT C 83 af 14.3.1997, s. 131. )) og E-1414/97 ((EFT C 373 af 9.12.1997, s. 122. )), som endnu ikke er besvaret fyldestgoerende, oplyses, at Grundig for nogle dage siden indledte kollektiv afskedigelse af 114 arbejdstagere, her i blandt samtlige tillidsmaend og fagforeningsmedlemmer paa virksomheden. Dertil kommer, at for de oevrige 300 ansatte er ansaettelseskontrakten blevet ophaevet efter gensidig overenskomst med Grundigs forvaltning.

I mellemtiden har ledelsen af denne multinationale virksomhed naevnt muligheden for, at arbejdstagerne kunne overfoeres til en anden virksomhed, nemlig Bosch, der saa skulle overtage de anlaeg, som Grundig oensker at lukke.

Kommissionen bedes i denne sammenhaeng oplyse, om den har kendskab til eventuelle planer fra Bosch's side om at slaa sig ned i Braga, og om denne virksomhed har ansoegt om midler fra EU til at etablere sig i denne by i det nordlige Portugal.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-1876/97, P-2207/97 og E-2223/97 (14. juli 1997)

Vedroerende Bosch' eventuelle planer om at slaa sig ned i Braga har de portugisiske myndigheder meddelt Kommissionen, at der har vaeret afholdt moeder med Bosch om en eventuel investering i Portugal i sektoren for elektroniske produkter i automobilindustrien. Et saadant projekt er imidlertid ikke blevet officielt, og der foregaar ingen forhandlinger for oejeblikket.

Kommissionen oensker at paapege, at de nuvaerende bestemmelser for strukturfondene kun gaelder for eksisterende medlemsstater. Det PHARE-program, der er udviklet i Ungarn, omfatter endvidere ikke stoette til direkte investeringer i industrien.

Med hensyn til det supplerende spoergsmaal om salget af bygninger fremgaar det af de oplysninger, Kommissionen har indhentet hos de portugisiske myndigheder efter dens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel P-3533/96, at der endnu ikke foreligger nogen bekraeftelse paa Grundigs eventuelle salg af bygninger, hvortil der var blevet ydet tilskud under PEDIP I. Der skal mindes om, at Grundig som anfoert i svaret paa skriftlig forespoergsel P-3533/96 har opfyldt sine kontraktlige forpligtelser over for de portugisiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1948/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Bortskaffelse af radioaktivt affald i Italien

Den italienske presse har gjort det bekendt, at der i provinsen Piacenza (naermere bestemt i Caorso) befinder sig en nuklear skraldeboette, en farlig indretning, som ingen synes at vide, hvordan man kan bortskaffe. Det drejer sig om den eneste italienske reaktor, som blev taget ud af drift efter folkeafstemningen i 1986.

Reaktoren, der i sin tid kostede 900 mia lire, koster i dag den italienske stat 800 mio lire om dagen.

Er Kommissionen klar over, at selv om det allerede i 1977 besluttedes at nedlukke anlaegget inden for et halvt aar og at finde et sted, hvor det radioaktive materiale kunne oplagres, er der nu 20 aar senere stadig ikke sket noget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. juni 1997)

Som foelge af resultatet af folkeafstemningen i november 1987 vedtog den italienske regering ikke at fortsaette produktionen ved hjaelp af atomkraft i de igangvaerende anlaeg i Latina, Trino og Caorso.

I varmtvandsreaktoren i Caorso findes der i dag stadigvaek 400 bestraalede og 160 helt nye braendselselementer i reaktorkernen, og desuden er 632 udbraendte braendselselementer anbragt i lagertanken. Teknisk set befinder denne reaktor sig foelgelig i den tilstand, hvor en reaktor normalt skal nedlukkes med henblik paa et vedligeholdelseseftersyn, og samtlige sikkerhedsanordninger skal da vaere i funktionsdygtig stand.

Foer der overhovedet kan planlaegges nogen form for demontering af radioaktive bestanddele, skal foerst alle udbraendte braendselsstave vaere fjernet. De italienske myndigheder har indgaaet en serviceaftale om oparbejdning af 286 braendselselementer i Sellafield (Det Forenede Kongerige).

Oparbejdning af det oevrige braendsel er en valgmulighed, men en anden mulighed er langsigtet deponering af det paagaeldende braendsel. En midlertidig lagerfacilitet, som skal vaere i brug fra 50 til 70 aar, og hvori skal opbevares vitrificeret affald fra oparbejdningen, langvarigt radioaktivt affald indkapslet i cement samt muligvis ubehandlet udbraendt braendsel, er for oejeblikket genstand for en naermere undersoegelse.

Valget mellem de forskellige valgmuligheder samt tidsplanen for afviklingen af anlaeggene til oplagring samt bortskaffelse af radioaktivt affald er et anliggende, som henhoerer under det paagaeldende lands egen politik.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0970/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (13. marts 1997)

Om: Vildledende reklame med stoette fra EU med det formaal at fremme forbruget af oksekoed i Italien.

Efter min tidligere forespoergsel om emnet og Kommissionens svar (E-4101/96 ((EFT C 217 af 17.7.1997, s. 62. ))) har instituttet for frivillig reklamedisciplin, der er medlem af det europaeiske forbund for etik i reklamer (Alleanza Europea per l'Etica in Pubblicità), den 12. februar 1997 meddelt den italienske LAV-sammenslutning, at den italienske slagterisammenslutning (Consorzio Italiano Macellatori) »har forpligtet sig til ikke laengere at bruge adjektivet »uundvaerlig« (eller andet tilsvarende) i beskrivelsen af koed som naeringsmiddel«.

Denne reklame, der medfinansieres af EU, viste tydeligt Unionens flag og understregede allerede i overskriften det europaeiske islaet: »fra staldene til stjernerne«.

Kan Kommissionen, der ikke tidligere mente, at der var tale om vildledende reklame, idet den henviste til ikke naermere angivet videnskabelige undersoegelser, i det mindste nu tage udtalelsen fra instituttet for frivillig reklamedisciplin til efterretning?

Er Kommissionen klar over, at mange millioner EU-borgere, endog gennem flere generationer, har levet uden problemer, selv om de ikke spiser koed eller oksekoed?

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage i fremtiden for ikke at risikere at finansiere initiativer, der er »vildledende« for borgernes tillid?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. maj 1997)

Kommisisonen kan kun bekraefte indholdet af dens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel E-4101/96. I dette svar blev »opfordringen« fra kontrolkommissionen under juryen for frivillig reklamedisciplin allerede taget til efterretning.

Kommissionen kan forsikre det aerede medlem om, at den fortsat vil drage omsorg for at undgaa at finansiere »vildledende« reklamekampagner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2034/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (13. juni 1997)

Om: Handelen med produkter til boern produceret af helbredsskadelige materialer

De italienske aviser har den 25. maj 1997 bragt en oplysning om, at plasticprodukter produceret af firmaet »Chicco-Artsana«, som skal afhjaelpe generne for gummerne som foelge af boerns tandudbrud, af fabrikken er blevet trukket tilbage fra markedet i Danmark og Spanien og derefter ogsaa i Italien, da de afgiver kraeftfremkaldende, helbredsskadelige phtalater.

Der skulle ikke vaere sket det samme i de andre EU-lande og tredjelande.

Har Kommissionen kendskab til sagen?

Hvilke hasteforanstaltninger har den til hensigt at traeffe for at beskytte forbrugernes helbred i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (16. juli 1997)

Kommissionen kan oplyse det aerede medlem om, at den i loebet af april maaned modtog tre hastemeddelelser fra Danmark inden for rammerne af det alarmsystem, der er oprettet i henhold til artikel 8 i direktiv 92/59/EOEF ((EFT L 228 af 11.8.1992. )) om produktsikkerhed i almindelighed. Disse meddelelser vedroerte foranstaltninger, der var vedtaget for at imoedegaa de forskellige bideringe til spaedboern, der er ved at faa taender, som fremstilles i Kina og saelges i Europa gennem selskabet »Chicco Artsana«, fordi disse ringe indeholder store maengder af phtalater, som frigoeres naar de kommer i kontakt med spaedboernenes spyt.

Ibetragtning af, at disse stoffer er potentielt kraeftfremkaldende, besluttede Kommissionen at udsende disse oplysninger hurtigst muligt til de myndigheder, der har ansvaret for beskyttelsen af forbrugernes sundhed og sikkerhed i medlemsstaterne. Denne udsendelse gav andre medlemsstater mulighed for at reagere paa deres omraade og soerge for, at de paagaeldende produkter blev fjernet fra markedet.

Det skal bemaerkes, at i henhold til direktiv 92/59/EOEF paahviler det medlemsstaterne at traeffe alle noedvendige foranstaltninger for at kraeve af fabrikanter og forhandlere, at de opfylder deres forpligtelser paa omraadet produktsikkerhed, saaledes at der kun markedsfoeres sikre produkter.

Kommissionen er i oevrigt i faerd med at analysere noedvendigheden af at udarbejde specifikke regler om kriterierne for fastsaettelse af taerskelvaerdier for frigoerelse af visse phtalater, som anses for at vaere potentielt kraeftfremkaldende i visse produkter, som dem, det aerede medlem naevner.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1611/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Import af olivenolie fra tredjelande

Vil Kommissionen oplyse, hvor store maengder olivenolie der importeres fra tredjelande og for hvert af disse lande angive maengden og den gennemsnitlige indgangspris ved EU's graenser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. juni 1997)

Det aerede medlem kan i nedenstaaende oversigt se tallene for import af olivenolie og olie af presserester af oliven i de fem seneste aar for de vigtigste eksporterende tredjelande.

Med hensyn til den gennemsnitlige indgangspris raader Kommissionen ikke over oplysninger, som goer det muligt at beregne denne pris. Den kommercielle logik tilsiger imidlertid, at denne pris normalt ligger under prisen i Faellesskabet, i givet fald med fradrag af den gaeldende told.

>TABLE>

Kilde: Eurostat (Comext). Omfatter import med licens og aktiv foraedling.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1765/97 af Marialiese Flemming (PPE) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Forbud mod burhoens

Hvad har Kommissionen gjort for at forbedre dyrebeskyttelsen, isaer vedroerende hoens, gennem en faelles dyrebeskyttelseslovgivning med nationale normer? Agter Kommissionen at tage initiativ til at indfoere ens konkurrencevilkaar, saa forbrugere, der gaar ind for artsbestemt dyrehold, ikke i praksis koeber billigere varer? Hvornaar vil der blive taget skridt til at saette en stopper for dyrplageriet, isaer i form af indfoerelse af EU-bestemmelser om forbud mod burhoens?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. juni 1997)

EU har vaeret meget aktiv, naar det gaelder lovgivningen om husdyrs velfaerd. En raekke direktiver regulerer opdraetsbetingelserne for burhoens, svin og kalve, beskyttelsen af dyr under transport og betingelserne for dyr paa slagtetidspunktet. Selv om disse direktiver foerst og fremmest tager sigte paa at forbedre velfaerdsnormerne, har de ogsaa til formaal at lette denne forbedring paa en saadan maade, der ikke opstaar fordrejninger i de paagaeldende markedssektorer, isaer hvad angaar konkurrencen i disse sektorer.

Hvad angaar de skridt, der er taget til at forbedre EU's minimumsnormer, henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel 3488/96 fra Per Gahrton ((EFT C 186 af 18.6.1997, s. 97 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1815/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (28. maj 1997)

Om: Ukorrekt fremstilling af euroen

Under en kampagne, der tog sigte paa at goere Berlins borgere opmaerksomme paa, hvor vigtig indfoerelsen af euroen er, blev der fremstillet tusindvis af proeveeksemplarer af den kommende faelles europaeiske valuta.

Paa den ene side af disse moenter, der blev anvendt i en uge (3.-11. maj 1997) i 50 butikker i Berlin, havde man afbildet Brandenburger Tor og paa den anden side Europakortet, hvor de graeske oeer endnu en gang manglede.

Et meget vigtigt element i denne sag er, at det fra paalidelig kilde hedder, at hele oplysningskampagnen blev finansieret af Kommissionens informationskontor i Berlin, hvorfor ovenstaaende mangel er meget alvorlig. Navnlig fordi det ansvarlige medlem af Kommissionen, de Silguy, for nylig lovede, at denne fejl, som ogsaa blev begaaet i forbindelse med de moenter, der blev forelagt i Dublin i december 1996, ville blive rettet.

Hvorledes forholder Kommissionen sig til dette meget alvorlige spoergsmaal, som saetter spoergsmaalstegn ved dens trovaerdighed og den takt, den boer udvise over for EU's medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy (2. juli 1997)

Kommissionen er ansvarlig for afholdelsen af konkurrencen om udformning af den faelles side af euro-moenterne. Paa hvert stade er der truffet foranstaltninger til at sikre, at der tages hensyn til foelsomme nationale forhold ved det endelige valg af udformning. F.eks. blev medlemsstaterne (bortset fra Danmark, der har besluttet ikke at deltage) opfordret til at forelaegge tre moentserier, der var udvalgt paa nationalt plan, til bedoemmelse i et udvalg af europaeiske sagkyndige. Kriterierne for bedoemmelsesudvalgets valg var idérigdom, skoenhed, offentlighedens sandsynlige opfattelse samt muligheden for godtagelse.

Dernaest blev de ni serier af moenter, bedoemmelsesudvalget valgte, underkastet forskellige hoeringer. En kvantitativ og kvalitativ undersoegelse blandt et udsnit paa 200 mennesker over hele Europa blev gennemfoert med det formaal at afproeve reaktioner i offentligheden og blandt erhvervsfolk.

Det endelige valg af udformning blev meddelt af stats- og regeringscheferne paa Det Europaeiske Raads moede i Amsterdam.

Moentproever, der fremstilles til oplysningskampagner eller andre formaal, tager ikke sigte paa at gengive euro-moenternes udformning, der er besluttet i overensstemmelse med ovenomtalte fremgangsmaade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1670/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (20. maj 1997)

Om: Solenergi

Er det rigtigt, at der ikke i oejeblikket er nogen europaeisk produktion af silicium, der er en vigtig bestanddel i produktionen af fotospaendingsceller? Er det fordi dette stof ikke findes i Europa, eller fordi der ikke er ivaerksat nogen udvinding heraf? Hvor faar EU sine siliciumleverancer fra?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (26. juni 1997)

Silicium er et af de mest udbredte grundstoffer paa jorden - sand bestaar stort set af siliciumoxid - saa der er ingen mangel paa silicium i Europa.

Kemisk rent silicium kan ikke anvendes i solceller eller elektronisk udstyr. Det skal renses yderligere for at blive af »solcellekvalitet« (dvs. anvendeligt til solcelleproduktion) og endnu mere, hvis det skal anvendes i transistorer, integrerede kredsloeb eller andre elektroniske komponenter.

Silicium af solcellekvalitet fremstilles af adskillige europaeiske firmaer, og forskning og udvikling (F& U) med henblik paa en mere omkostningseffektiv produktion af denne form for silicium finansieres for oejeblikket under programmet for ikke-nuklear energi, for at sikre europaeiske forsyninger af alle oenskede kategorier af silicium af solcellekvalitet (amorf, krystallinsk, tyndfilm).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1826/97 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (28. maj 1997)

Om: Forvaltning af ECOS-Ouverture-programmet

ECOS-Ouverture-programmet giver mulighed for samarbejdsprojekter mellem virksomheder i EU og lokale virksomheder i de central- og oesteuropaeiske lande, de nye selvstaendige lande i det tidligere Sovjetunionen og landene i Middelhavsomraadet. Naevnte program forvaltes af Raadet af Kommuner og Regioner i Europa og Forsamlingen af Regioner i Europa.

Imidlertid lader det til, at forvaltningen af dette program fra i aar vil overgaa til en privat virksomhed, som Kommissionen udvaelger paa bekostning af de to andre organisationer.

Vil Kommissionen oplyse, om disse oplysninger er korrekte og i givet fald oplyse med hvilken begrundelse den har foretaget en saadan aendring i programforvaltningen samt hvilke fordele den medfoerer?

Hvilken procedure agter Kommissionen at foelge i forbindelse med udvaelgelsen af den virksomhed, der skal forvalte programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (3. juli 1997)

Hvad angaar den fremtidige struktur for teknisk bistand under ECOS-Ouverture-programmet er Kommissionen i gang med at undersoege de ca. 60 forslag, der blev modtaget efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende af en indkaldelse af interessetilkendegivelse i denne forbindelse.

Det net af lokalsamfund, der hidtil har staaet for forvaltningen af ECOS-Ouverture-programmet, har indgivet et forslag.

Gennemgangen af forslagene vil ske under noeje overholdelse af de gaeldende procedurer. Kommissionen regner med at kunne traeffe afgoerelse inden aarets slutning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1923/97 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: ECE-svovlprotokollen

Hvilke foranstaltninger foreslaar Kommissionen med henblik paa at faa medlemsstaterne til at ratificere ECE-svovlprotokollen?

Mener Kommissionen ikke, at medlemsstaterne gennem en hurtig ratificering af protokollen i allerhoejeste grad vil medvirke til, at Kommissionens maalsaetninger med hensyn til begraensning af syredannelse kan blive virkeliggjort?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. juli 1997)

Kommissionen er enig i, at en hurtig ratifikation af 1994-svovlprotokollen til konventionen om graenseoverskridende luftforurening over store afstande ville bidrage til Faellesskabets maalsaetning med hensyn til bekaempelse af forsuring. Dette understreges ogsaa i forsuringsstrategien, hvor det hedder, at et af de foerste skridt i en ambitioes politik til bekaempelse af forsuring boer vaere en ratifikation af svovlprotokollen fra 1994.

Der er flere grunde til, at Faellesskabet boer ratificere denne protokol. Faellesskabet boer vise, at det tager sine internationale forpligtelser alvorligt. Protokollen traeder foerst i kraft, naar mindst 16 parter har ratificeret den. Protokollen indeholder bestemmelser om fremtidig revision af protokollen, hvilket giver mulighed for mere vidtraekkende forpligtelser, som vil kunne bidrage til Faellesskabets miljoemaalsaetninger. Faellesskabets ratifikation ville ogsaa anspore de medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret protokollen, til at goere saa.

I lyset af disse overvejelser har Kommissionen forelagt Raadet et forslag til afgoerelse om Faellesskabets indgaaelse af svovlprotokollen fra 1994. Dette forslag var vedlagt forsuringsstrategien ((KOM(97) 88 endelig udg. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1865/97 af Lis Jensen (I-EDN) til Kommissionen (27. maj 1997)

Om: Atomskrot i metaldaaser

Kommissionen har ifoelge en notits fra det danske miljoe- og energiministerium besluttet at sende en aabningsskrivelse om ophaevelse af det danske forbud mod markedsfoering af oel og laeskedrikke i metalemballager.

Skrotfirmaet British Nuclear Fuels renser og genbruger atomskrot, og holder sig, efter egen opfattelse, under graensevaerdien paa 400 becquerel pr. kilo i det metal, der kan bruges til metaldaaser.

Vil Kommissionen i forbindelse med oensket om at faa ophaevet det danske markedsfoeringsforbud tage hoejde for den mulige straalingsrisiko fra den slags metal og lade det indgaa i eventuelle sundheds- og miljoeovervejelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. juli 1997)

Der henvises til Kommissionens samlede svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel P-1650/97 og P-1654/97 fra Inger Schoerling ((EFT C 373 af 9.12.1997, s. 152. )).