ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3322/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: Information om EU i de central- og oesteuropaeiske lande

Ifoelge de meningsmaalinger, der senest er blevet foretaget i mange af de central- og oesteuropaeiske lande, forholder mange borgere sig ikke naer saa positivt til et muligt medlemskab af EU som f.eks. for bare et aar siden. I Estland er antallet tilhaengere af EU-medlemskab faldet i loebet af et aar med naesten ti procent. En delvis aarsag til dette fald kan vaere en forkert rettet og mangelfuld informationspolitik, som ikke har vaeret i stand at imoedegaa uvidenheden og mistaenksomheden blandt borgerne.

Hvordan og med hvilke ressourcer har Kommissionen hidtil organiseret sit informationsarbejde om EU-medlemskabet i de central- og oesteuropaeiske lande? Hvordan vil Kommissionen i fremtiden effektivisere sit samarbejde med de instanser i de paagaeldende lande, der er ansvarlige for information?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(11. januar 1999)

Kommissionen er bekendt med den udvikling i offentligheden i de central- og oesteuropaeiske lande, som det aerede medlem beskriver og erkender, at der er behov for at oege informationsbestraebelserne. Kommissionen erindrer om, at spoergsmaalet allerede blev rejst i forbindelse med konklusionerne af Det Europaeiske Raad i Essen i 1994.

Kommissionen bruger nu omkring 3 mio. EURO hvert aar paa at informere i de central- og oesteuropaeiske lande. Flere af de vigtigste tjenester (den europaeiske dialog, Eurobarometer og besoegsprogrammet) styres centralt, medens Kommissionens delegationer hver forvalter et aarligt budget paa mellem 250 000 og 750 000 EURO og gennemfoerer landespecifikke informationsprogrammer, som udformes lokalt og godkendes af hovedsaedet. Takket vaere denne decentralisering har delegationerne allerede aabnet info-centre i Prag og Budapest, og det er planen at aabne flere i den naermeste fremtid. Hver delegation staar for planlaegningen af arbejdet i forbindelse med oversaettelse og udbredelse af dokumenter, brochurer og smaablade om Faellesskabets politik, regionale kampagner med brug af Euro-busser, mere omfattende audio-visuelle forbindelser og delegationernes hjemmesider.

Regeringerne i ansoegerlandene befinder sig paa forskellige stadier i forbindelse med de mange presserende krav med hensyn til at takle udfordringerne paa informationsomraadet i tiden foer tiltraedelse. Kommissionen sigter imidlertid mod at styrke de forskellige baand via sine delegationer i de central- og oesteuropaeiske lande og tilbyde samarbejde i forbindelse med regeringernes egne bestraebelser paa at informere paa alle niveauer. Saadanne bestraebelser fra begge sider kraever imidlertid en vis stabilitet og forudsigelighed med hensyn til de fremtidige finansieringsmuligheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3884/98

af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Europaeisk civiltjeneste

Under henvisning til, at civiltjeneste er anerkendt i de fleste, men ikke alle EU-medlemsstater, f.eks. ikke i Graekenland, og at personer i dette land, der af religioese eller filosofiske grunde naegter at goere militaertjeneste, derfor forfoelges af de statslige myndigheder, og

at Europa-Parlamentet allerede den 22. september 1995 vedtog en beslutning om oprettelse af en europaeisk civiltjeneste (B4-1127/95)(1), hvori Kommissionen blev opfordret til at forelaegge et forslag om oprettelse af en europaeisk civiltjeneste,

opfordres Kommissionen til at oplyse,

- om den i forbindelse med harmoniseringen af retssystemet i EU har til hensigt ogsaa paa dette omraade at ivaerksaette en tilnaermelse af de forskellige medlemsstaters lovgivning, og

- om den af hensyn til borgernes bevaegelighed inden for EU agter at finde frem til en ordning, der aabner mulighed for en virkelig europaeisk civiltjeneste eller for ogsaa at goere civiltjeneste i andre EU-medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(8. marts 1999)

Programmet "Europaeisk volontoertjeneste for unge" er baseret paa artikel 126 i EF-traktaten, i henhold til hvilken Faellesskabet skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne med fuld respekt for deres ansvar paa omraadet, hvilket udelukker enhver form for harmonisering af de eksisterende systemer.

I betragtning 21 og 22 i afgoerelsen af 20. juli 1998 om fastlaeggelse af EF-handlingsprogrammet "Europaeisk volontoertjeneste for unge"(2) anfoeres, at "den europaeiske volontoertjeneste ikke er en erstatning for militaertjeneste, for alternativ tjeneste for bl.a. militaernaegtere eller for den obligatoriske civiltjeneste, der findes i flere medlemsstater", og at "Kommissionen og medlemsstaterne maa bestraebe sig paa at sikre, at aktiviteter under den europaeiske volontoertjeneste og de forskellige former for tilsvarende nationale aktiviteter supplerer hinanden". Faellesskabets indsats har allerede paavirket lovgivningen i visse medlemsstater. I Italien har man saaledes til hensigt at vedtage en lov, der sikrer, at den europaeiske volontoertjeneste og den nationale civiltjeneste supplerer hinanden. Desuden yder Kommissionen stoette til en (igangvaerende) undersoegelse om situationen i de forskellige medlemsstater saa vidt angaar militaertjeneste og alternative muligheder for derved at styrke og fremme komplementariteten paa dette omraade i medlemsstaterne.

Generelt boer det understreges, at den europaeiske volontoertjeneste goer det muligt for unge i alderen 18-25 aar aktivt at deltage i aktiviteter, der daekker en raekke behov i samfundet paa vidt forskellige omraader (det sociale omraade, det sociokulturelle omraade, miljoeomraadet, det kulturelle omraade etc.). De unge tilbydes saaledes en slags uformel uddannelse, der sigter mod, at de dels tilegner sig en raekke kvalifikationer og evner, dels goeres til ansvarlige samfundsborgere for derigennem at styrke deres aktive integrering i samfundet.

(1) EFT C 269 af 16.10.1995, s. 232.

(2) EFT L 214 af 31.7.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3372/98

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(17. november 1998)

Om: Krise i EU's sektor for forarbejdning af svin

Den ustabile finansielle situation i Rusland har givet adskillige problemer for de virksomheder, der forarbejder svineprodukter (saavel koedproducenter som garverier), og som har handelsmaessige forbindelser med Rusland. I de sidste fem aar har Rusland firdoblet sine indkoeb af levnedsmidler fra virksomheder i Den Europaeiske Union, saaledes at Faellesskabets eksport er steget fra 218 mia. PTA i 1992 til 880 mia. PTA i 1997.

Devalueringen af rublen paa grund af den finansielle krise har gjort, at de virksomheder, der i sin tid foretog store investeringer for at opfylde efterspoergslen fra det russiske marked, nu er helt uden mulighed for at opretholde dette eksportniveau til Rusland, og det giver dem store oekonomiske tab.

Har Kommissionen i betragtning af de virkninger, som denne situation vil have med mulig lukning af virksomheder og dermed en stigning i antallet af arbejdsloese, planer om en eller anden form for indgreb for at mindske de midlertidige virkninger, som lukningen af Ruslands graenser for virksomhederne har i forlaengelse af denne krise?

Finder Kommissionen det ikke noedvendigt at vedtage foranstaltninger for at goere det muligt for de beroerte virksomheder at genforhandle kreditter eller at yde saerlige kreditter, der kan hjaelpe med til at overvinde disse finansielle vanskeligheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. januar 1999)

EF's eksport af svinekoed til Rusland er i de seneste aar vokset kraftigt og androg i 1997 359 000 tons (varevaegt). I foerste halvaar af 1998 var eksporten fortsat stigende, men faldt derefter drastisk i august, efter at den russiske oekonomi blev ramt af en finansiel krise. Siden synes eksporten at have bevaeget sig ganske langsomt opad.

Det kraftige fald i eksporten til Rusland forstaerkede presset paa EF's svinekoedsmarked, hvor priserne allerede var saerdeles lave.

Kommissionen har truffet adskillige foranstaltninger for at hjaelpe den europaeiske svinekoedsindustri med at overvinde den vanskelige situation. Den 28. september 1998 indfoerte Kommissionen stoette til privat oplagring (over 60 000 tons er blevet henfoert under denne ordning i loebet af de foerste to maaneder). I oktober blev eksportrestitutionerne haevet for ferske og frosne produkter. I november gennemfoerte Kommissionen en yderligere forhoejelse af restitutionerne for produkter til det russiske marked (mellem 40 og 70 ECU pr. 100 kg for slagtekroppe og visse udskaeringer).

Kommissionen traf desuden ogsaa i november afgoerelse om et program for foedevareforsyning til Rusland, som omfatter 100 000 tons svinekoed.

Disse foranstaltninger skulle stoette den europaeiske svinekoedsindustris bestraebelser for atter at komme ind paa de russiske markeder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3188/98

af Arthur Newens (PSE) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Humanitaer bistand til Sudan

Vil Kommissionen oplyse, hvor stor en humanitaer bistand og anden stoette, EU aarligt har ydet til Sudan i de sidste fem aar, samt give et skoen for indevaerende aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(8. december 1998)

Den samlede humanitaere bistand til Sudan i de sidste fem aar andrager 115,64 mio. ECU. Fordelingen pr. aar er paa 26,11 mio. ECU i 1994, 21,40 mio. ECU i 1995, 17,38 mio. ECU i 1996, 18,95 mio. ECU i 1997 og 31,80 mio. ECU i 1998 (indtil oktober). Ovennaevnte tal omfatter ikke omkostningerne ved de regionale ECHO-flyvninger med humanitaer bistand til Sudan og Somalia. De samlede udgifter til ECHO-flyvninger paa Sudan er paa 2,5 mio. ECU om aaret.

Foruden denne humanitaere bistand har Kommissionen leveret samfinansiering til ikke-statslige organisationer (NGO'er) paa 441 824 ECU i 1994, 550 835 ECU i 1995, 619 208 ECU i 1996, 978 809 ECU i 1997 og 651 589 ECU i 1998 (skoen), bistand vedroerende menneskerettigheder og demokratisering paa 74 500 ECU i 1996 og 663 990 ECU i 1998 (skoen), og foedevarehjaelp eller bistand til foedevaresikkerhed paa 12,07 mio. ECU i 1994, 7,53 mio. ECU i 1995, 3,80 mio. ECU i 1996, 2,00 mio. ECU i 1997 og 39,00 mio. ECU i 1998 (skoen).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3370/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(16. november 1998)

Om: Karen-folket i Burma

Har Kommissionen gennemgaaet den nylige ILO-rapport om Burma? Hvad agter den at goere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(4. december 1998)

Det er tydeligt set ud fra nylige rapporter fra missionslederne i Rangoon og andre kilder som f.eks. Den Internationale Arbejdsorganisations rapporter, at situationen i Burma er under konstant forvaerring. De er klare tegn paa udbredt anvendelse af tvangsarbejde og staerk chikane af den folkevalgte opposition og lederen af National leage for democracy Aung Sang Suu Kyi. Mishandling af civile, henrettelser uden rettergang og massive tvangsforflyttelser er en daglig foreteelse paa State peace and development council's (SPDC's) dagsorden.

Raadet (almindelige anliggender) droeftede paa ny paa samlingen i Luxembourg den 26. oktober 1998 den forvaerrede situation i Burma og er fortsat dybt bekymret over manglende positiv respons fra de burmesiske myndigheders side paa de gentagne opfordringer til at tage skridt til at fremme demokratiet og menneskerettighederne og national forsoning.

Raadet tog derfor Unionens faelles holdning(1), hvis gyldighedsperiode udloeb den 28. oktober 1998, op til fornyet overvejelse og forlaengede den med seks maaneder indtil den 28. april 1999. Den nye faelles holdning(2) omfatter en udvidelse af visumforbuddet til ogsaa udtrykkeligt at omfatte transitvisa og visa til burmesiske myndigheder i turistsektoren, samtidig med at det sikres, at forbuddet goeres strengt gaeldende over for alle enkelte medlemmer af SPDC og militaeret og deres familiemedlemmer. Den gengiver desuden Daw Aung Suu Kyis synspunkt, at det under de nuvaerende omstaendigheder ikke er det rette tidspunkt for turister at besoege Burma.

(1) EFT L 287 af 8.11.1996.

(2) 98/303/FUSP.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4031/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. januar 1999)

Om: Import af oksekoed og dyrefoder fremstillet i tredjelande

Af aarsager i forbindelse med den nyligt indfoerte eksportembargo mod portugisisk oksekoed har den portugisiske regering besluttet at fremskynde indfoerelsen af et forbud mod fremstilling af dyrefoder, der indeholder nogen form for elementer eller biprodukter fra kvaeg.

Som bekendt vil dette forbud foerst vaere gaeldende, saa vidt vides i hele EU, fra den 1. januar 1999.

Kommissionen bedes i denne forbindelse oplyse foelgende:

1. Vil det fra og med 1. januar 1999 vaere tilladt at importere oksekoed eller levende kvaeg, der stammer fra tredjelande, hvor kvaeget fortsat fodres med foder, der indeholder elementer eller biprodukter fra kvaeg? Hvordan vil Kommissionen kontrollere, hvilken form for foder kvaeget fodres med i tredjelande?

2. Vil det fra og med 1. januar 1999 vaere tilladt at importere dyrefoder, der er fremstillet med elementer og biprodukter fra dyr? Hvordan agter Kommissionen at foretage kontrol af produktionen af alle de former for dyrefoder, der importeres?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-4030/98 og E-4031/98

(24. februar 1999)

Ifoelge Kommissionens beslutning 94/381/EOEF af 27. juni 1994 om bestemte beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til bovin spongiform encephalopati og opfodring af pattedyr med protein fra pattedyr(1) er det forbudt at opfodre droevtyggere med forarbejdet protein af pattedyr i EF. Forbuddet gaelder baade foder fremstillet i EF og foder indfoert fra tredjelande.

Gaeldende EF-bestemmelser indeholder ikke regler om forbud mod eller overvaagning af opfodring af andre dyr end droevtyggere med foder, der indeholder dele af bovin oprindelse, og Kommissionen har heller ikke fremsat forslag om at indfoere saadanne regler paa andre omraader end dem, hvor der er den stoerste risiko for overfoerbar spongiform encephalopati (OSE);

Nogle medlemsstater (Portugal og Det Forenede Kongerige) har paa nationalt plan forbudt, at alle husdyr opfodres med foder, der indeholder protein af pattedyr (herunder kvaeg). For tiden gaelder der beskyttelsesforanstaltninger, som forbyder udfoersel af foderstoffer af bovin oprindelse fra de to medlemsstater til de oevrige medlemsstater.

Kommissionen har i sit forslag til Europa-Parlamentets og Raadets forordning om regler for forebyggelse og bekaempelse af visse overfoerbare spongiforme encephalopatier(2) foreslaaet, at der gaelder tilsvarende regler paa omraader med den stoerste risiko for OSE.

(1) EFT L 172 af 7.7.1994.

(2) KOM(98) 623 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3891/98

af Odile Leperre-Verrier (ARE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Udveksling med de latinamerikanske lande inden for rammerne af programmet "Ungdom for Europa"

Kommissionen bedes redegoere for situationen vedroerende udvekslingsvirksomheden med de latinamerikanske lande inden for rammerne af programmet "Ungdom for Europa", idet den naermere redegoer for, hvilke typer foranstaltninger, som er blevet stoettet, og i hvilke lande de er foregaaet?

Den bedes endvidere oplyse, hvad der fremtidigt vil ske med denne udvekslingsvirksomhed i forbindelse med det nye program "Ungdom for Europa"? Vil foranstaltningerne til fordel for Latinamerika ved en sammenlaegning med programmet Europaeisk Volontoer tjenesteordning stadig modtage stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(23. februar 1999)

Kommissionen har siden 1992 stoettet udveksling af unge og forskellige stoetteaktiviteter for udvekslingen af unge med landene i Latinamerika. Indtil 1994 henhoerte disse aktiviteter under "Prioriterede aktioner paa ungdomsomraadet". Fra 1995 er udvekslinger af unge med tredjelande integreret i programmet "Ungdom for Europa".

Allerede i 1993 viste de ikke-statslige organisationer i Europa stor interesse for at understoette ungdomsarbejdet i disse lande, og arbejdet var praeget af en solidarisk aand. I begyndelsen koncentrerede ansoegningerne sig om spanske og portugisiske institutioner, men med tiden er der sket en udvidelse til samtlige medlemsstater, herunder ogsaa Tyskland og de nordiske lande. Noedvendigheden af at inddrage mindst to lande i Latinamerika har endvidere muliggjort en udveksling og overfoersel af erfaringer og etablering af frugtbare forbindelser mellem de latinamerikanske ikke-statslige organisationer. Udvekslingen af unge har i visse lande i Latinamerika i hoej grad bidraget til samfundets demokratisering, nedtoning af konflikter og etablering af ungdomspolitik og -strukturer.

I 1998 modtog Kommissionen 78 ansoegninger om finansiering af uddannelse til ungdomsledere eller udveksling af unge med Latin- og Mellemamerika, hvoraf 31 blev godkendt. Desuden har gennemfoerelsen af pilotinitiativet i 1996 og programmet om den europaeiske volontoertjeneste fra 1998 gjort det muligt af placere 55 unge europaeiske frivillige i projekter i Latin- og Mellemamerika.

Eftersom samarbejdsaftalerne mellem Faellesskabet og disse lande herefter omfatter et afsnit om "Samarbejde paa ungdoms- og uddannelsesomraadet", undersoeger Kommissionen mulighederne for at styrke samarbejdet paa ungdomsomraadet, bl.a. til fordel for lokale ungdomsledere og udvikling af et net af sammenslutninger inden for rammerne af de regionale samarbejdsaftaler mellem Mercosurlandene, landene i den Andinske Pakt og i Mellemamerika.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3623/98

af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Udbudsprocedure vedroerende en undersoegelse om faste bogpriser paa tvaers af graenserne

Paa mit spoergsmaal af 1. juli 1998 til Kommissionen (P-2184/98)(1) om, hvilken institution der af Kommissionen er blevet paalagt at udarbejde undersoegelsen om faste bogpriser paa tvaers af graenserne i europaeiske sprogomraader, modtog jeg den 11. september foelgende svar fra kommissionsmedlem Oreja: Paa grundlag af en indkaldelse af interessetilkendegivelser(2) blev der offentliggjort et begraenset udbud. Efter afviklingen af de forskellige etaper i proceduren blev raadgivningsvirksomheden Euromonitor Consultancy udvalgt.

Paa trods af, at sagen er blevet undersoegt flere gange, er det ikke lykkes at finde frem til dette citat fra ovennaevnte EF-Tidende.

Hvorfor var der kun tale om et begraenset udbud? Hvor begraenset var udbuddet egentlig, og hvorfor kan henvisningen fra EF-Tidende ikke findes?

Kan Kommissionen endvidere i svaret paa denne forespoergsel tilfoeje udbuddets noejagtige tekst?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(5. februar 1999)

Valget af kontrahent blev truffet efter afslutningen af en bestemt udvaelgelses- og tildelingsprocedure. Foer Kommissionen indgaar en kontrakt skal den indkalde tilbud. Da kontrakten vedroerte et meget specifikt emne, nemlig gennemfoerelsen af en undersoegelse om de forskellige oekonomiske og kulturelle aspekter af boeger og laesning, valgte Kommissionen at anvende en begraenset udbudsprocedure, der bestaar i henvendelse til fysiske og juridiske personer, der er blevet udvalgt paa grund af deres saerlige kvalifikationer i henhold til de oplysninger, de har afgivet som svar paa indkaldelsen af interessetilkendegivelser; denne indkaldelse offentliggoeres ganske rigtigt i De Europaeiske Faellesskabers Tidende(3). Denne procedure, der ofte anvendes, naar kontraktbeloebet er under en vis graense, har ligeledes den fordel, at den er hurtigere. Kommissionen oenskede at reagere hurtigst muligt paa Raadets opfordring. Derfor offentliggjorde den et udbud herom i november 1997. Et eksemplar sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets sekretariat.

(1) EFT C 118 af 29.4.1999, s. 40.

(2) EFT S 153 af 8.8.1997

(3) EFT S 153 af 8.8.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3701/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(7. december 1998)

Om: Forestaaende mangel paa arbejdskraft

Kommissaer Gradin citerede under justits- og indenrigsministrenes uformelle samling i Wien en studie, hvori det hedder, at "selv om der i dag er 18 millioner arbejdsloese i EU, kan der om 20 aar vaere mangel paa arbejdskraft i EU".

1. Er kommissaer Gradin citeret korrekt, og bekraefter hun denne udtalelse?

2. Kan Kommissionen i bekraeftende fald oplyse denne studies noejagtige titel, forfatter og udgivelsessted?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(25. januar 1999)

Kommissionen kan bekraefte udtalelsen under justits- og indenrigsministrenes uformelle samling i Wien den 29-30. oktober 1998 om den demografiske udvikling i Unionen og ansoegerlandene i de naeste 15-20 aar. Denne udtalelse var baseret paa "Demografisk rapport"(1), en studie foretaget af Kommissionen og offentliggjort i 1998(2).

Denne studie beskaeftiger sig med den demografiske udviklings konsekvenser for Faellesskabets og ansoegerlandenes arbejdsmarked. Den viser, at det paa grund af en analyse af den tidligere og nuvaerende demografiske udvikling nu er meget sandsynligt, at befolkningstilvaeksten i EU vil aftage kraftigt om 15-20 aar og isaer at der vil ske en nedgang i den saakaldte aktive befolkning (mellem 24 og 64 aar), specielt i perioden 2005 til 2015. En saadan nedgang i den aktive befolknings stoerrelse kan bidrage til at rette op paa den nuvaerende manglende balance mellem udbud af og efterspoergsel efter arbejdskraft.

Kommissionen sender den paagaeldende studie direkte til det aerede medlem og Parlamentets sekretariat.

(1) KOM(97) 361 endelig udg.

(2) ISBN-92-8280873-4.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3841/98 af Luigi MORETTI Offentliggørelse af bogen "Ekstremister i Europa"



EF-Tidende nr. C 320 af 06/11/1999 s. 0080



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3841/98 af Luigi Moretti (NI) til Kommissionen (22. december 1998) Om: Offentliggoerelse af bogen "Ekstremister i Europa" Bogen "Ekstremister i Europa" er blevet offentliggjort med finansiel bistand fra Kommissionen. Kan Kommissionen oplyse foelgende: 1. i hvor mange eksemplarer er denne bog trykt? 2. paa hvilke sprog er bogen udkommet? 3. hvor stort er Kommissionens finansielle bidrag? 4. hvem har forestaaet undersoegelsen af, om denne bog var berettiget til at modtage EF-tilskud og med hvilken begrundelse? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (25. februar 1999) 1. Publikationen "Ekstremister i Europa", som specifikt omhandler islamiske fundamentalister og disses netvaerk paa kontinentet, blev trykt i 2 000 eksemplarer. 2. Den udkom paa fransk og engelsk (1 000 eksemplarer paa hvert af de to sprog). 3. Kommissionens finansielle bidrag beloeb sig til 39 160 EUR. 4. Ansoegningen om EF-tilskud til publikationen blev indgivet i 1997 inden for rammerne af tildelingen af midler over budgetpost B3-4114 vedroerende foranstaltninger til bekaempelse af racisme. Paa Parlamentets initiativ er der siden 1993 i anmaerkningerne til budgettet hvert aar afsat et beloeb til finansiering af aktioner til bekaempelse af racisme via det europaeiske forsknings- og aktionscenter for racisme og antisemitisme, som har udgivet denne publikation.