ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/747

(2004/C 78 E/0794)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2584/03

af Graham Watson (ELDR) til Rådet

(8. august 2003)

Om: Import af tømmer fra Indonesien

Hvilke foranstaltninger påtænker formandskabet at træffe for at bekæmpe den illegale import af tømmer fra Indonesien?

Svar

(4. marts 2004)

Rådet lægger stor vægt på bekæmpelsen af ulovlig import af tømmer og erkender, at EU skal bidrage til den samlede indsats for at imødegå problemet med ulovlig udnyttelse af skovene.

Således sker der for tiden en gennemgang i Rådets fora af Kommissionens meddelelse om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (»FLEGT« Forest Law Enforcement, Governance and Trade), der indeholder en handlingsplan for EU, som navnlig tager sigte på at bekæmpe ulovlig træfældning og handel med dette ulovlige tømmer.

I sine konklusioner, der blev vedtaget den 13. oktober 2003, finder Rådet det bydende nødvendigt, at EU og dens medlemsstater indleder en politisk dialog med de mest direkte berørte lande for at iværksætte reformer af den fremherskende forvaltningspraksis på skovbrugsområdet og især at fremme deltagelse af den private sektor i de træproducerende lande med det formål at nå til bred enighed om den bedste måde til at løse problemet med ulovlig skovhugst og den hertil knyttede handel, specielt ved at undersøge de multilaterale og regionale reaktioner samt ved at gennemgå de idéer, der er redegjort for i handlingsplanen, på relevante internationale møder, som f.eks. møderne i Forum UNFF (United Nations Forum on Forests), ITTO (Den Internationale Organisation for Tropisk Træ), de regionale FLEG-processer, det asiatiske skovpartnerskab (Asia Forest Partnership) og skovpartnerskabet vedrørende Congo-bækkenet (Congo Basin Forest Partnership).

Endvidere opfordrer Rådet i sine konlusioner Kommissionen til at undersøge de foranstaltninger, der skal nævnes i handlingsplanen, herunder udarbejdelsen af en forordning, samt undersøge mulighederne for og gennemførligheden af yderligere lovgivning for at kontrollere importen af ulovligt fældet tømmer og konflikttømmer under hensyntagen til relevante initiativer på andre områder og konsekvenserne for den indenlandske industri.
—

Det lokale politi nægter ikke, at det har lagt pres på Misor Ubaidulaeva for at få hende til at undertegne en skriftlig erklæring, hvori hun giver afkald på at deltage i andre »ulovlige møder«.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3621/02

af Ian Hudghton (Verts/ALE) til Kommissionen

(9. december 2002)

Om: Lokale slagterier på de vestlige øer i Skotland

Skriftlig forespørgsel E-2293/02(1) stillet af mig og besvaret af kommissær Byrne gav en positiv reaktion på muligheden for støtte gennem fællesskabsbevillinger under programmet for Highlands and Islands til små lokale slagterier med henblik på at få disse slagterier til at opfylde de nødvendige normer og sikre deres overlevelsesmuligheder.

Kan Kommissionen bekræfte, hvorvidt Byrnes positive reaktion tog hensyn til bestemmelser vedrørende statsstøtte, og at der derfor ikke bør anvendes restriktioner i forbindelse med bestemmelser om statsstøtte til den type støtte, der er omtalt i det pågældende svar?

(1) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 215.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(9. januar 2003)

Når det gælder statsstøtte, anvendes punkt 4.2 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren(1). Som en almindelig regel må støtte til investeringer i sektoren for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter kun ydes til virksomheder, hvis økonomiske levedygtighed kan påvises ved en vurdering af udsigterne for virksomheden, og som opfylder mindstekrav med hensyn til miljø, hygiejne og dyrevelfærd. Der må ikke ydes støtte, medmindre der fremlægges tilstrækkeligt bevis for, at der kan findes normale afsætningsmuligheder for de pågældende produkter. For små lokale slagterier vurderes dette på det relevante niveau for de pågældende produkter, investeringsformerne og den eksisterende og forventede kapacitet.

Som Kommissionen allerede har påpeget, kan investeringer til etablering af små lokale slagterier være støtteberettigede inden for rammerne af strukturfondenes programmer for Highlands and Islands under mål 1 (artikel 25-28 i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger(2)).

De skotske myndigheder må vurdere, om disse betingelser er opfyldt i forbindelse med investeringer i lokale slagterier på de vestlige øer i Skotland, og bør meddele Kommissionen, om der er tale om statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

(1) EFT C 232 af 12.8.2000.

(2) EFT L 160 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3026/02

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Rådet

(23. oktober 2002)

Om: Forbindelserne EU-Sudan

Rådet bedes give detaljerede oplysninger om, hvor langt det er kommet i sin dialog med Sudan samt formålet med denne. Oplysningerne bør omfatte detaljer vedrørende det inddragede personale, dialogens struktur, de opnåede fremskridt og Rådets rolle.

Rådet bedes også i detaljer oplyse om den aktuelle situation inden for samt de umiddelbare og langsigtede mål for dialogen med Sudan?

Svar

(4. marts 2003)

Rådet opfordrer det ærede parlamentsmedlem til at notere sig det svar, det gav på forespørgsel E-2409/02 fra Bob van den Bos om Sudan.

I overensstemmelse med de konklusioner, der blev vedtaget på samlingen den 17. juni 2002, bekræfter Rådet, at EU's formål med den politiske dialog med Sudan stadig er de samme, og at der vil blive taget hensyn til de fremskridt, der sker, ikke blot i fredsprocessen, men også med benchmarkene inden for den politiske dialog (menneskerettigheder, demokrati og retssamfund). Sudans regering skal kunne påvise, at der er sket fremskridt inden for nævnte benchmarks, hvis forbindelserne med Sudan skal normaliseres. EU støtter fortsat humanitære operationer og gentager sit tilsagn om at støtte initiativer med henblik på en fredsaftale.

For så vidt angår det involverede personale er der regelmæssigt møder i Khartoum mellem missionscheferne og de sudanesiske myndigheder. Ud over kontakterne med det civile samfund har missionscheferne også mødtes med repræsentanter for Det Sudanesiske Folks Befrielsesbevægelse i år. Siden dialogen blev genoptaget i 1999, har der været et årligt møde i Khartoum med højtstående embedsmænd fra EU-trojkaen, hvor man evaluerer fremskridtene inden for de af den politiske dialogs benchmarks, der er blevet fastlagt året inden. Den seneste trojka-mission i Khartoum fandt sted den 9. og 10. december 2002, hvor det blev oplyst, at EU er rede til, så snart der er undertegnet en omfattende fredsaftale, at hjælpe Sudan på vej mod fred og udvikling gennem normalisering af forbindelserne og genoptagelse af udviklingssamarbejdet.

Rådet tager regelmæssigt situationen i Sudan op til overvejelse og foretager de nødvendige tilpasninger af politikken, når der er behov for dette.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2827/02

af Hans Karlsson (PSE) til Kommissionen

(8. oktober 2002)

Om: Forvridning af konkurrencen på grund af statsstøtte

Det indre marked er en af Den Europæiske Unions vigtigste grundpiller. For at det indre marked skal kunne fungere, og for at medlemsstaterne skal kunne udbygge Fællesskaberne, er det en forudsætning, at alle virksomheder har nogenlunde ensartede konkurrencevilkår. I dag er vilkårene dog ikke ens, fordi der i visse brancher ydes statsstøtte. Tyskland er et af de lande, som Kommissionen i år har set nærmere på, og som viser sig at have udbetalt ulovlig statsstøtte for indretning og udvidelse af et savværk. Med Kommissionens beslutning 2002/468/EF(1) pålægges det Tyskland at kræve den udbetalte statsstøtte tilbagebetalt. Alligevel påtænker Tyskland at tildele yderligere statsstøtte til udvidelse af skovbrugsindustrien i landet, bl.a. til papirmassefabrikker i Sachsen-Anhalt, Klausner Nordic Timber i Wismar og Stallinger GmbH i Mukran.

På denne baggrund bedes Kommissionen dels oplyse, hvilke skridt der vil blive taget for at sikre, at allerede udbetalt statsstøtte betales tilbage, dels hvilke initiativer den vil tage for at forhindre udbetaling af yderligere statsstøtte?

(1) EFT L 165 af 24.6.2002. s. 15.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(22. november 2002)

Den statsstøtte, som medlemsstaterne har lov til at yde, er underlagt EU's regler. EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, indeholder de undtagelser, under hvilke statsstøtte kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

Den støtte, som Tyskland agter at yde eller har ydet til Zellstoff Stendal, Klausner Nordic Timber og Stallinger GmbH, er investeringsstøtte, der ydes på grundlag af regionale betragtninger. Reglerne for denne type støtte gælder ikke specifikt for bestemte sektorer. De tre projekter ligger i Østtyskland, der betragtes som en af de mest ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet. I disse regioner kan der ydes støtte op til et niveau, der er fastsat af Kommissionen for at fremme den økonomiske udvikling i disse regioner ved at støtte investering og hermed jobskabelse.

Hvis Kommissionen konstaterer, at en støtte, der er ydet af en medlemsstat, er uforenelig med EF-traktaten, beordrer den den pågældende medlemsstat til at kræve den ulovlige støtte tilbagebetalt. Medlemsstaterne er forpligtede til at underrette Kommissionen om bestræbelserne for at få støtten tilbagebetalt, og Kommissionen overvåger nøje tilbagesøgningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0960/01

af Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) til Rådet

(28. marts 2001)

Om: Kandidatur til formandskabet for ICAO (den internationale organisation for civil luftfart)

Tyskland har indgivet sin kandidatur til formandskabet for ICAO. Coreper har imidlertid indtil nu ikke vist sig i stand til at blive enig om en fælles beslutning om at støtte den tyske kandidatur, selv om ingen anden europæisk stat kandiderer til formandskabet.

Kan Rådet derfor oplyse, om dette er i overensstemmelse med perspektiverne for den europæiske forening og den udformning af en fælles udenrigspolitik, som Unionen til stadighed lovpriser, og om det har til hensigt at foreslå en fælles europæisk kandidat?

Svar

(20. november 2001)

Rådet bekræfter, at Tyskland i de relevante rådsorganer har rejst spørgsmålet om opstilling af en tysk kandidat til formandskabet for ICAO. Alle medlemsstaterne støtter Tysklands kandidatur.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1986/01

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(6. juli 2001)

Om: Studerendes flytning til nabolande og færdiguddannedes flugt på grund af for få obstetrikere i Nederlandene

1. Er Kommissionen bekendt med, at en stor del af fødslerne i Nederlandene foregår i hjemmene, hvorfor det er nødvendigt at få hjælp fra en obstetriker (tidligere kaldt jordemoder)?

2. Er Kommissionen endvidere bekendt med, at da 120 fødsler pr. år er det absolutte maksimum for en obstetriker, og da der allerede nu er mangel på obstetrikere, har Nederlandene med det nuværende fødselstal årligt behov for mere end 240 nye færdiguddannede obstetrikere for at undgå, at der sker ulykker ved hjemmefødsler?

3. Hvorledes vurderer Kommissionen, at de nederlandske uddannelsesinstitutter i længere tid har måttet afvise 2/3 af ansøgerne til dette studium på grund af besparelser inden for uddannelsessystemet og forkerte befolkningsprognoser, således at antallet af studerende i dag ligger langt under det øjensynlige behov?

4. Hvorledes vurderer Kommissionen det forhold, at halvdelen af de studerende i obstetrik i den belgiske by Turnhout i de sidste ti år har været nederlændinge, og at der i Nederlandene hvert år kommer 50 nye obstetrikere til, som er uddannet i Belgien, samtidig med at der også kommer obstetrikere fra lande uden for Nederlandene for at dække manglen i Nederlandene?

5. Hvad skal der efter Kommissionens opfattelse ske for at undgå, at Nederlandene lægger beslag på en urimelig stor del af uddannelsespladserne i nabolandene og færdiguddannede obstetrikere fra andre medlemsstater?

Kilde: TV Nederland 3, den 17. juni 2001, programmet Zeven Dagen (syv dage).

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(11. september 2001)

1. og 2. Svar vedr. punkt 1 og 2: Kommissionen noterer med stor interesse de oplysninger, der er givet med hensyn til antallet af fødselshjælpere og deres arbejdsmæssige situation i Nederlandene.

3. Kommissionen understreger, at i henhold til artikel 149 og 150 (tidligere artikel 126 og 127) i EF-traktaten skal EU fuldt ud respektere medlemsstaternes ansvarsområder og kompetenceområder, når det gælder tilrettelæggelsen af almen og erhvervsfaglig uddannelse.

4. og 5. Kommissionen støtter fuldt ud mobilitet på tværs af grænserne og uddannelse af studerende og praktikanter i henhold til artikel 149 og 150 i EF-traktaten.

Herudover er et af målene i EF-traktaten at gøre det lettere for erhvervsudøvende at bevæge sig frit inden for EU. Følgelig kan Kommissionen kun støtte, at fuldt ud kvalificerede erhvervsudøvende i en medlemsstat har ret til at fortsætte deres erhvervsmæssige karriere i en anden medlemsstat. Endvidere er uddannelsesforholdene for jordemødre genstand for en koordinering i EU (direktiv 80/154/EØF og 80/155/EØF(1)). Derfor anerkendes jordemødres eksamenbeviser, som opfylder de i disse direktiver fastlagte krav, automatisk.

(1) EFT L 33 af 11.2.1980.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1212/01

af Jean-Charles Marchiani (UEN) til Rådet

(24. april 2001)

Om: EU's arbejdssprog i forbindelse med forsvarsspørgsmål

Kan Rådet oplyse, hvilke sprog, man anvender i Eurocorps og i Den Stående Komité vedrørende Militære Spørgsmål?

Mener Rådet ikke, at da fransk og tysk af demografiske årsager er blandt de mest talte modersmål i Den Europæiske Union, bør disse af historiske og politiske grunde bevares som prioritetssprog inden for rammerne af de europæiske militære strukturer?

Kan Rådet begrunde, hvorfor man anvender engelsk inden for rammerne af sådanne strukturer?

Mener Rådet ikke, at det af effektivitetshensyn i tilfælde af en krise og på grund af de i Europa herskende kulturelle realiteter (tilstedeværelsen af tre store sproggrupper: romansk, germansk og angelsaksisk) ville være hensigtsmæssigt at bruge både fransk, tysk og engelsk?

Mener Rådet ikke, at med henblik på etableringen af en virkelig uafhængig europæisk forsvarspolitik er den ubegrundede og overdrevne brug af engelsk derfor er et meget dårligt budskab til europæerne?

Svar

(8. oktober 2001)

De officielle sprog i Den Europæiske Unions institutioner er dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk. Alle tekster vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (FESFP), der forelægges Det Europæiske Råd eller Rådet, oversættes til alle disse officielle sprog.

Såvel inden for FUSP som FESFP, der er en integrerende del af FUSP, foregår udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne og møderne på officielt plan dog i øjeblikket på engelsk og fransk på grundlag af erklæringen om den sproglige ordning i forbindelse med FUSP (erklæring nr. 30, Maastricht-traktaten).

De ovenfor beskrevne bestemmelser og fremgangsmåder finder ligeledes anvendelse på Militærkomitéen, som er et rådsorgan. Spørgsmålet om, hvorvidt der skal anvendes et eller flere sprog inden for multinationale europæiske militærstrukturer eller -organisationer, der ikke hører ind under Den Europæiske Union, f.eks. Eurokorpset, er ikke et anliggende for Rådet, men for de deltagende lande.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3520/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: Omstillingsplaner for fly

Der henvises til Forslag til Raadets direktiv om registrering og anvendelse i Faellesskabet af visse typer subsoniske civiljetfly, som er blevet ombygget og omcertificeret, saa de opfylder normerne i bind I, del II, kapitel III, i bilag 16 til konventionen om international civilluftfart, tredje udgave ( juli 1993) (KOM(98) 0098-98/0070(SYN))(1). Man kan tilslutte sig maalet med det foreliggende forslag om at forbedre saavel miljoebeskyttelsen som flysikkerheden og samtidig opretholde de eksisterende programmer om fornyelse af Den Europaeiske Unions luftfartsselskabers fly i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 92/14/EOEF, men der maa udtrykkes uenighed med den i artikel 4, stk. 2, naevnte undtagelse for civiljetfly, der udelukkende opererer uden for Faellesskabets territorium eller i Frankrigs oversoeiske departementer.

Kan Kommissionen under hensyntagen til den indsats, det foreliggende direktiv vil kraeve af de luftfartsselskaber, der foretager varetransport, paa grund af de paagaeldende flys relativt stoerre foraeldelse og den omstaendighed, at de hovedsagelig benytter lufthavnene om natten, finde frem til fremgangsmaader, der kan forhindre en eventuel fremkomst af bekvemmelighedsflag takket vaere den midlertidige undtagelse, der er naevnt i artikel 3, stk. 3, hvilket vil kunne medfoere illoyal konkurrence over for Faellesskabets virksomheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(11. januar 1999)

Eftersom hovedformaalet med den foreslaaede foranstaltning er at forebygge en yderligere forvaerring af stoejniveauet i de lufthavne, som ligger paa Faellesskabets europaeiske territorium, var der ingen grund til at medtage fly, der ikke benyttes paa dette territorium. Dette ville medfoere en urimelig oekonomisk byrde for visse flyselskaber uden at der samtidig opnaaedes nogen miljoemaessig gevinst for de mest stoejplagede lufthavne i Faellesskabet. Skulle Kommissionen modtage klager over nogen form for misbrug af undtagelsesbestemmelsen, vil den naturligvis reagere herpaa i overensstemmelse med de etablerede procedurer.

(1) EFT C 118 af 17.4.1998, s. 20.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3998/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(5. januar 1999)

Om: Finansiering af boernegrupper over Socrates-programmet

DIECEC-nettet (Developing Intercultural Education through Cooperation between European Cities) beskaeftiger sig med undervisningsbehovene hos boern fra mindretalsgrupper og dets virksomhed er hidtil blevet finansieret af Socrates-programmet.

Kommissionen bedes oplyse, om finansieringen af det ovennaevnte net over det paagaeldende program vil fortsaette efter tilpasningen for nylig af Socrates-programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(2. marts 1999)

Kommissionen har som led i Socrates-programmet og i overensstemmelse med ansoegningsvejledningen ydet stoette til konkrete projekter, som er blevet forelagt af tvaernationale partnerskaber, der bl.a. har deltagelse af lokale og regionale myndigheder, og som er medlemmer af DIECEC (Developing intercultural education through cooperation between European cities). Kommissionen har endvidere ydet stoette til nettet og dets udvikling.

Kommissionen henleder det aerede medlems opmaerksomhed paa, at Raadets faelles holdning (af 21. december 1998) om anden fase af Socrates-programmet omfatter en saerlig aktion (Comenius, aktion 3), der skal stoette europaeiske uddannelsesnet. De procedurer, der er fastlagt i den faelles holdning, goer det saaledes lettere at yde oekonomisk stoette til organisationer som DIECEC-nettet, eftersom der tilskyndes til, at lokale og regionale myndigheder deltager.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2584/98

af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen

(29. juli 1998)

Om: EU's bananordning

Kan Kommissionen oplyse, om der foreligger en tilkendegivelse fra amerikansk side af, om de tiltag, som landbrugsministrene har vedtaget til imoedegaaelse af WTO-afgoerelsen, efter amerikansk opfattelse opfylder de krav, som fremgaar af WTO-afgoerelsen?

Hvordan harmonerer EU's bananordning med Kommissionens oenske om at opnaa fri og liberalistisk verdenshandel uden handelsmaessige restriktioner, og er der ikke en fare for, at tredjelande kan bruge EU's bananordning som skoleeksempel/undskyldning for selv at opretholde protektionistiske foranstaltninger paa deres hjemmemarked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. september 1998)

USA har antydet, at det naerer en vis tvivl om, hvorvidt revisionen af den faelles markedsordning for bananer noedvendigvis vil opfylde Verdenshandelsorganisationens (WTO) krav.

Det er Kommissionens opfattelse, at den reviderede bananordning fuldt ud er forenelig med de juridiske krav inden for WTO og bestemmelserne i fjerde Lomé-konvention.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/531

(2004/C 84 E/0607)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0079/04

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(20. januar 2004)

Om: Forslag om flyvetider og begrænsninger i tjenesteperioden — KOM(2002) 30

Kan Kommissionen gøre rede for Rådets reaktion på dens aktuelle forslag (1) om at opdatere Rådets forordning 3922/91/EØF (2)? Hvornår regner Kommissionen med, at der opnås enighed om dette forslag i Rådet? Agter den at ændre i sit forslag, og i bekræftende fald, hvorledes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(18. februar 2004)

Rådet har ikke kunnet vedtage det af det ærede medlem nævnte forslag. På trods af Kommissionens forsøg på at løse problemet, der opstod i december 2001, har situationen stadig ikke ændret sig. Med henblik på at få løst op for situationen og under hensyntagen til det ændringsforslag om begrænsning af flyvetiden, der i september 2002 blev vedtaget af Parlamentet, men som Rådet ikke har ment, det var formålstjenligt at arbejde videre med, vil Kommissionen meget snart fremlægge et revideret forslag, der tager hensyn til Parlamentets ændringsforslag.

(1) KOM(2002) 30 - EFT C 227 E af 24.9.2002, s. 1.

(2) EFT L 373 af 31.12.1991, s. 4.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/197

(2004/C 88 E/0203)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0640/04

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. marts 2004)

Om: Overraskende omtale af EU-organer som f.eks. OLAF i forvirrede meddelelser fra israelske institutioner vedrørende den palæstinensiske præsidents anvendelse af EU-midler

I noget der ligner resultatet af et bevist forsøg på bagtalelse fra israelske regeringsorganers og civile institutioners side dukkede der for nylig i spansk presse oplysninger op, hvori overvejelser vedrørende indbetalinger af midler til en konto i Paris, der står i den palæstinensiske præsidentfrues navn, sættes i forbindelse med en undersøgelse, som en delegation fra OLAF skulle være i gang med at foretage af et såkaldt Arafat-dossier, der er organiseret af Israels nuværende sundhedsminister, og hvori der omtales dokumenter, som den israelske hær har tilvejebragt under opførelsen af den ulovlige og skandaløse mur, der har til formål at indskrænke palæstinensernes område på Vestbredden og isolere beboerne. Hvilken betydning har OLAF's påståede aktion i denne forvirrede situation? Har Kommissionens tjenester allerede reageret på disse oplysninger, der tilsyneladende har til formål atter at forgifte det politiske klima netop nu, hvor der er tale om den israelske regerings fremmøde for Domstolen i Haag i forbindelse med opførelsen af muren og premierminister Sharons egne problemer med det israelske retsvæsen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(26. april 2004)

Det ærede medlem henvises til det svar, Kommissionen har afgivet på skriftlig forespørgsel E-0559/04 fra Mario Borghezio (1).

Kommissionen skal ligeledes oplyse det ærede medlem om, at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har indledt en undersøgelse, som har til formål at kontrollere mistanken om eventuel omdirigering af fællesskabsmidler, der er blevet udbetalt til støtte for Den Palæstinensiske Myndigheds driftsbudget, samt en undersøgelse af finansieringen af humanitære projekter og udviklingsprojekter, der er blevet forelagt af palæstinensiske sammenslutninger og organisationer.

(1) Se side 193.