ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/148

(2004/C 70 E/154)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2862/03

af Anne André-Léonard (ELDR) til Kommissionen

(22. september 2003)

Om: Scientology's »europæiske kontor for offentlige anliggender og menneskerettigheder«

Oprettelsen af Scientology-kirkens »europæiske kontor for offentlige anliggender og menneskerettigheder« i Bruxelles og kirkens lobbyvirksomhed indebærer en risiko for, at der opstår en sammenblanding af EU-institutionernes og scientologernes aktiviteter.

Disse undlader nemlig at fremstå som medlemmer af Scientology-kirken og gør brug af underorganisationer for at trænge ind i EU-institutionerne.

Hvordan forvalter Kommissionen på denne baggrund dels udvælgelsen og akkrediteringen af Scientology's underorganisationer, dels dens lobbyaktiviteter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(15. oktober 2003)

Kommissionen har altid fulgt princippet om en åben og struktureret dialog med alle eksterne parter uden at anvende et registrerings- eller akkrediteringssystem.

Dette princip er blevet fastslået i adskillige dokumenter: Kommissionens meddelelse »En åben og struktureret dialog mellem Kommissionen og interessegrupperne« (1), Hvidbogen om administrativ reform (2), Hvidbogen om nye styreformer i EU (3) og, senest, Kommissionens meddelelse om generelle principper og minimumsstandarder ved høring af interesserede parter (4). Formålet med meddelelsen om høring er især at tilskynde de interesserede parter til øget engagement gennem en mere gennemskuelig høringsproces.

Inden for disse åbne rammer er oplysninger om hen ved 700 af civilsamfundets organisationer, der virker på europæisk plan, tilgængelige på civilsamfundets database Coneccs (5) (tidligere lobbyorganisationernes database). Coneccs er en frivillig informationsdatabase, i hvilken organisationerne kan registrere sig og opdatere sine egne oplysninger. For at blive oprettet i databasen skal organisationerne opfylde visse krav om åbenhed og selv oplyse om deres vedtægter og medlemmer. Det er på baggrund af disse frivillige oplysninger, at Kommissionen kan vurdere de organisationer i civilsamfundet, der ønsker at blive registreret i databasen. Coneccs er udelukkende tænkt som en informationskilde, så oprettelsen af en organisation i databasen indebærer ikke, at organisationen registreres eller akkrediteres af Kommissionen. Organisationen, der nævnes i spørgsmålet, har indtil videre ikke ønsket at blive oprettet i databasen Coneccs.

(1) EFT C 63 af 5.3.1993.

(2) KOM(2000) 200 endelig udg.

(3) KOM(2001) 428 endelig udg.

(4) KOM(2002) 704 endelig udg.

(5) http://europa.eu.int/comm/civil_society/coneccs/index_en.htm
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/184

(2004/C 70 E/193)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2979/03

af Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) til Kommissionen

(9. oktober 2003)

Om: Posttjenester i EU

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/67/EF (1) af 15. december 1997 om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet er blevet ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/39/EF (2) af 10. juni 2002 for at tilvejebringe en yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester. Hovedformålet med dette direktiv er at gennemføre det indre marked for posttjenester, således at opfyldelse af befordringspligten sikres i overensstemmelse med konklusionerne fra topmødet i Lissabon.

I henhold til artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 4, i ovennævnte direktiv er periodiske publikationer såsom aviser på op til 2 kg omfattet af befordringspligten.

I Spanien er periodiske publikationer såsom aviser op til 2 kg i henhold til lov 24/1998 om befordringspligt og liberalisering af posttjenester, som ændret ved lov 50/1998 af 30. december 1998 og lov 53/2002 af 30. december 2002, udelukket fra befordringspligten, eller de er genstand for andre, ubegrundede krav. Navnlig kræves det, at forsendelsen emballeres eller fremstår som et brev eller en postpakke.

Mener Kommissionen ikke, at disse spanske regler er i modstrid med direktivet og er en hindring for opfyldelse af befordringspligten på EU's indre marked?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(10. november 2003)

Som det ærede medlem rigtigt anfører, omfatter befordringspligten i henhold til artikel 3 sammenholdt med artikel 2, stk. 6, i direktiv 97/67/EF (3), befordring af bl.a. aviser og tidsskrifter inden for de fastsatte minimumsvægtgrænser.

I henhold til den spanske lovgivning, nærmere bestemt artikel 15 i lov 24/1998 og artikel 27 i kongeligt dekret 1829/1999, er befordring af tidsskrifter omfattet af befordringspligten, hvis de fremstår som et brev eller en postpakke.

Kommissionen er derfor ikke enig med det ærede medlem i, at den spanske lovgivning har udelukket tidsskrifter fra den befordringspligt, som Spanien skal sikre. Tværtimod giver den spanske lovgivning mulighed for, at sådanne tidsskrifter kan forsendes på befordringspligtvilkår, hvilket er direktivets formål.

At den spanske lovgivning kræver, at disse forsendelser skal sendes i form af et brev eller en pakke, henhører under medlemsstaternes kompetence vedrørende form og metoder til at opfylde direktivets målsætning.

(1) EFT L 15 af 21.1.1998, s. 14.

(2) EFT L 176 af 5.7.2002, s. 21.

(3) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/67/EF af 15. december 1997 om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/39/EF af 10. juni 2002.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/80

(2004/C 70 E/082)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2205/03

af Gabriele Stauner (PPE-DE) til Kommissionen

(2. juli 2003)

Om: Fortsættelse af OLAF-efterforskningsarbejdet i forbindelse med Eurostat

Den 19. marts 2003 indgav Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) anmeldelse til statsadvokaten i Paris mod Planistat Europe SA og henledte retsinstansens opmærksomhed på, at Eurostats generaldirektør Yves Franchet og Eurostats direktør Daniel Byk muligvis var indblandet i svigagtige aktiviteter. Anmeldelsen blev bl.a. indgivet i Frankrig, fordi begge Eurostat-tjenestemænd er franske statsborgere.

Skønt retsinstansen i Paris på dette tidspunkt allerede havde indledt en procedure, opfordrede Kommissionen i pressemeddelelser den 19. og 21. maj 2003 OLAF til at fortsætte efterforskningsarbejdet og afhøre de pågældende tjenestemænd.

Har Kommissionen sikret sig, at sådanne parallelundersøgelser ikke lægger hindringer i vejen for eller påvirker de franske retsmyndigheders arbejde i negativ retning?

Er der i denne sag indhentet samtykke fra de franske retsmyndigheder til fortsættelse af OLAF-undersøgelserne?

Hvad er Kommissionens holdning til påstanden om, at OLAF-undersøgelserne i denne sag også efter indgivelse af anmeldelse til statsadvokaten i Paris er værdiløse, fordi der ikke er den nødvendige uvildighed til stede, og fordi der kunne opstå det indtryk, at det kun drejer sig om at indsamle yderligere bevismateriale for påstande, som allerede er overdraget til retsinstanserne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(22. september 2003)

Datashops-sagen består af to dele, en ekstern del vedrørende selskabet Planistat Europe SA og en intern del vedrørende EU-tjenestemænd.

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har meddelt Kommissionen, at det, der den 19. marts 2003 blev overdraget til statsadvokaten i Paris, vedrørte den eksterne del.

Da det franske retsvæsen ikke har fået forelagt den interne del, skulle OLAF ikke indhente samtykke fra det til fortsættelse af sin interne undersøgelse.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/112

(2004/C 70 E/113)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2538/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. juli 2003)

Om: Forslag om afvikling af den fælles landbrugspolitik og strukturfondene — »Hemmelig rapport«

Ifølge oplysninger i den portugisiske avis »Publico« og den franske avis »Le Monde« den 17. juli 2003 skal Kommissionens formand, Romano Prodi, på kommissærkollegiets møde den 16. juli 2003 have forelagt en rapport med forslag om »omledning« af bevillingerne til landbrugs- og strukturpolitikken med henblik på finansiering af den såkaldte Lissabon-agenda.

Ifølge oplysningerne bestilte Kommissionens formand denne »hemmelige« rapport hos sine rådgivere for over et år siden, og den skal være udarbejdet under Michel Sapirs ansvar.

I betragtning af den alvorlige art af de pågældende forslag, navnlig vedrørende afvikling og renationalisering af den fælles landbrugspolitik og strukturpolitikken i strid med principperne om solidaritet medlemsstaterne imellem og økonomisk og social samhørighed, vil Kommissionen da sende mig den pågældende rapport?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(29. september 2003)

Den pågældende rapport er offentlig og ikke hemmelig. Siden den blev fremsendt til Kommissionens formand den 17. juli 2003, har den været offentliggjort på Kommissionens hjemmeside (1).

Rapporten er udarbejdet af en uafhængig ekspertgruppe. Kommissionens formand anmodede i juli 2002 eksperterne om at undersøge alle instrumenterne i Unionens økonomiske politik. Formålet hermed var at fremme debatten om fremtidige forslag, der sigter på, at det udvidede Europa kan opnå en hurtig vækst samtidig med, at stabilitet og samhørighed fastholdes.

(1) http://europa.eu.int/comm/commissioners/prodi/pdf/agenda_for_growing_europe_en.pdf
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/266

(2004/C 70 E/289)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3537/03

af Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) til Kommissionen

(20. november 2003)

Om: Brandsikkerhed på hoteller

I betragtning af, at Kommissionen i en rapport i oktober 2000 med en analyse af virkningerne af Rådets henstilling fra 1986 om brandsikring af hoteller konkluderede, at henstillingen ikke havde været effektiv for så vidt angik tilvejebringelse af en ensartet brandsikkerhedsstandard, og at den i en senere rapport i juni 2001 erkendte, at der var behov for en øget indsats for at forbedre brandsikkerheden på hoteller i hele EU, hvornår agter den da at fremlægge et direktivforslag om brandsikkerhed på hoteller med henblik på at sikre et ensartet og tilstrækkeligt højt beskyttelsesniveau for alle EU-borgere, der opholder sig på hoteller som gæster eller ansatte?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Byrne

(12. december 2003)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-3172/03 fra Jackson (1).

(1) EUT C 65 E 13.3.2004, s. 271.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/179

(2004/C 70 E/187)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2963/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. oktober 2003)

Om: Nedskæring af bevillinger til forskning og forebyggelse af ulykker

I en skrivelse til Kommissionens sundhedsdirektorat udtrykker Det Europæiske Netværk for Forebyggelse af Ulykker sin bekymring over nedskæringen på 30 % af de bevillinger, der stilles til rådighed for forskning og forebyggelse af ulykker. Ifølge oplysninger fra Laboratoriet for Sundhed og Epidemiologi er der til trods for, at fællesskabsbudgettet for den offentlige sundhed er blevet forhøjet, afsat 1,7-1,8 mio. EUR om året til programmet for forebyggelse af ulykker i sammenligning med 2,5 mio. EUR om året i den foregående periode.

Eftersom ulykkerne i de udviklede lande er den hyppigste dødsårsag for de produktive aldersgrupper på op til 45 år, influerer indikatoren for dødsfald på grund af ulykker i højere grad end indikatorerne for andre sygdomme (hjertekarsygdomme og kræft) på den forventede levetid, og de sociale og økonomiske omkostninger forbundet med de alvorlige ulykker er enorme for vort samfund, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Hvilke årsager har ført til den drastiske nedskæring af den finansielle støtte på dette område?

2. Agter Kommissionen at skride ind, og i så fald hvordan, med henblik på at intensivere forskningen på området for forebyggelse af ulykker?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(14. november 2003)

Kommissionen har ikke for nylig skåret ned i bevillingerne til forskning og forebyggelse af ulykker i EU med 30 %.

Forslagene til finansiel støtte i forbindelse med forebyggelse af ulykker og skader, der er indgivet som led i finansieringsrunde 2003 under Fællesskabets folkesundhedsprogram behandles for tiden. En beslutning om udvælgelse af projekter, der vil blive finansieret, forventes snarest. Adskillige projekter, der omhandler ulykker og skader, er blevet indgivet i løbet af udvælgelsesprocessen.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/139

(2004/C 70 E/142)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2773/03

af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen

(16. september 2003)

Om: Regler for bemanding af alarmcentraler i EU-landene

Under en ferie i Italien blev en dansk bilist påkørt af en italiensk lastbil på en motorvej. Lastbilchaufføren ville efterfølgende ikke holde ind til siden og fortsatte i stedet væk. Den danske bilist forsøgte efterfølgende at komme i kontakt med det italienske politi ved at ringe 113. Her var der ingen, der kunne forstå hverken engelsk eller tysk. Efter fire opkald måtte den pågældende opgive at komme i kontakt med politiet. Den danske trafikant slap igennem denne oplevelse uden fysiske skader, men det kunne være gået langt værre.

Kommissionen bedes oplyse hvilke regler der er for bemanding af alarmcentraler i medlemslandene med folk, der taler andre sprog end det pågældende lands eget. Endvidere ønskes en vurdering af, om det er acceptabelt, at borgere fra et andet EU-land ikke kan komme i kontakt med politiet pga. manglende sprogkundskaber hos de ansatte i opholdslandets alarmcentral.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(24. oktober 2003)

Kommissionens ansvarsområde med hensyn til politisamarbejde i EU er fastlagt i artikel 30 i traktaten om Den Europæiske Union, som definerer de områder, der er omfattet af medlemsstaternes fælles handling. Reglerne for og den interne organisation af alarmcentralerne henhører under medlemsstaternes enekompetence. Ifølge artikel 33 henhører opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed nemlig under medlemsstaternes ansvarsområde.

Der findes derfor ingen fællesskabsregler for bemanding af alarmcentraler i medlemsstaterne med folk, der taler andre sprog end det pågældende lands eget. Kommissionen mener dog, at det er et vigtigt led i oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, at politifolk i medlemsstaterne har kendskab til ét eller flere fremmedsprog, så de kan besvare henvendelser fra borgere fra andre lande. I Fællesskabets finansieringsprogram AGIS er der taget hensyn til dette spørgsmål, og en del af de midler, der er afsat til programmet, er forbeholdt projekter, der skal forbedre politistyrkernes evne til at håndtere de udfordringer, de møder i dette nye europæiske område. Parallelt hermed er Det Europæiske Politiakademi (Cepol) også med til at øge kendskabet til fremmedsprog gennem uddannelse af politiledere.
2.

Selv om det forventes, at der bliver installeret et større antal antenner, er der i øjeblikket ingen grund til at antage, at udbredelsen af UMTS-netværk får nogen væsentlig indflydelse på offentlighedens eksponering for elektromagnetiske felter. Målinger af den reelle eksponering fra flere medlemsstater har påvist, at disse normalt er langt under de sikkerhedsniveauer, der anbefales i Rådets henstilling 1999/519/EF. Kun i umiddelbar nærhed af masterne (dvs. inden for få meter fra selve senderen) ville de være i den størrelsesorden, der er fastsat i henstillingen. Det har derfor kun indflydelse på eksponeringsforholdene i umiddelbar nærhed af masten at placere UMTS på master, som allerede anvendes til GSM.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/83

(2004/C 70 E/085)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2309/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(14. juli 2003)

Om: Ecstasy — Nederlandene

Ifølge oplysninger i medierne bliver indtagelsen af syntetiske stoffer, især ecstasy, stadig mere udbredt blandt unge i EU's medlemsstater.

Ifølge de nævnte kilder skal hovedparten af disse stoffer stamme fra Nederlandene. Det formodes, at takket være en mere liberal holdning til indtagelse af og handel med narkotiske stoffer i almindelighed, er der opstået et klima, hvor dette ikke kalder på samfundets fordømmelse, og hvor der fra de offentlige myndigheders side hersker mindre årvågenhed over for produktion og salg.

Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende spørgsmål:

— Kan Kommissionen bekræfte, at der er tale om en stigning i indtagelsen af syntetiske stoffer, især ecstasy, og navnlig blandt de unge i EU's medlemsstater?

— Kan den bekræfte, at dette stof overvejende stammer fra Nederlandene?

— Hvis dette kan bekræftes, hvilke foranstaltninger har den taget eller vil den tage for at hindre, at narkotiske stoffer udføres fra Nederlandene og spredes til det øvrige EU?

— Mener Kommissionen, at den nederlandske politik for narkotika og afhængighed af narkotika har vist at være ineffektiv?

— Hvilke foranstaltninger anbefaler Kommissionen, at de lande, der grænser op til Nederlandene, skal træffe for at imødegå de negative konsekvenser af landets politik over for narkotika og afhængighed af narkotika?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(27. august 2003)

Ifølge 2002-beretningen fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug er cannabis fortsat det ulovlige stof, der anvendes mest i alle EU-medlemsstater. Brugen af andre stoffer end cannabis omfatter meget mindre dele af befolkningen. 1 til 6 % af befolkningen har prøvet at bruge amfetamin, mens 0,5 til 4,5 % af befolkningen har prøvet ecstasy.

De seneste nationale undersøgelser blandt unge (15-34 år) viser, at 0,5 til 6 % af befolkningen nyligt (dvs. inden for den sidste måned) har taget amfetamin, og at 0,5 til 5 % har taget amfetamin i målgruppen i europæiske lande.

Overvågningscenteret oplyser i sin beretning også, at Nederlandene er et vigtigt produktionssted for ecstasy, amfetamin og lignende stoffer, men der er også indberetninger om produktion af disse stoffer i andre medlemsstater og i østeuropæiske lande.

Kommissionen har slået fast, at bekæmpelsen af syntetiske stoffer fortsat skal være en topprioritet for EU og EU's medlemsstater. Dette er også blevet understreget af EU's justits- og indenrigsministre. I forlængelse af et møde for justits- og indenrigsministrene i september 2002 vedtog Rådet en plan til gennemførelse af aktioner til bekæmpelse af syntetiske stoffer. I denne plan foreslås der dels aktioner rettet mod stofforsyningsleddet, dels egnede organer, som skal varetage de nødvendige opgaver.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 70/159

(2004/C 70 E/166)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2899/03

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(1. oktober 2003)

Om: Udviklingen i Grækenlands offentlige gæld og underskuddet på statsbudgettet i 2003

Kan Kommissionen oplyse, hvordan den vurderer udviklingen i Grækenlands underskud på statsbudgettet og den offentlige gæld som procentandel af BNP for 2003?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(4. november 2003)

I statsbudgettet for 2003 og stabilitetsprogrammet for 2002 er statsgælden fastsat til at svare til 171,05 mia. EUR, mens statens konsoliderede bruttogæld er beregnet til 150,4 mia. EUR, som repræsenterer 100,2 % af bruttonationalproduktet (BNP). Ifølge Kommissionens prognoser fra foråret forventes Grækenlands offentlige gæld at svare til 1,1 % af BNP, mens Grækenlands gældskvote forventes at ligge på 101 % af bruttonationalproduktet i slutningen af 2003.

Kommissionen skal til at udarbejde prognosen for efteråret, og disse skøn kan blive revideret.
(2004/C58E/065) SKRIFTLIGFORESPØRGSELE-1151/03
afRichardCorbett(PSE)tilKommissionen
(1.april2003)
Om:Prisdifferentieringaflægemidler,dersælgesiudviklingslandene
Ioktober2002forelagdeKommissionenetforslagforRådetpåbasisafartikel133itraktatenvedrørende
prisdifferentiering af lægemidler, der sælges i udviklingslandene. Forslaget er nu genstand for massiv,negativoghøjstupassendeindustrilobbyvirksomhed,fordimedicinalindustrienfortsatønskerhøjepriserifattigelandeogdervednægtermillionerafmenneskeradgangtillægemidler.Tankenbagforslageteribundoggrundudviklings-ogikkeblothandelsrelateret.Kommissionensvalgafretsgrundlagharimidlertidførttilindustrilobbyvirksomhedpålukkedemøder,udenforoffentlighedenssøgelys,hvorrepræsentanterframedlemsstaterneogKommissionennæstenbelejresaflobbyisterframedicinalindustrien.
SåfremtRådetændrerforslagetmarkant,vilKommissionendaovervejeatgenfremsætteforslagetpåbasis
afretsgrundlagetibådeartikel133og179,såledesatforslagetvedtagesvedfællesbeslutningstagning,
hvilketvillehaveværetetmerepassenderetsgrundlagtilatbegyndemed?
SvarafgivetpåKommissionensvegneafPascalLamy
(30.april2003)
Kommissionenerenigidetæredemedlemserklæringom,atdetforslagtilforordningomhindringaf
omlægningafhandelenmedvisseessentiellelægemidler,derblevforelagtRådetden30.oktober2002(
1),
fortsatergenstandformassivlobbyvirksomhedfraerhvervsgrenenssidebådeoverformedlemsstaterneogKommissionen.
Kommissionenharfuldtillidtil,atmedlemsstaternesregeringer/dashligesomKommissionselv/dashikkekun
træfferderesbeslutningerpågrundlagaflobbyisternestilkendegivelser,meneristandtilatfindedennødvendigeligevægtmellemalleinteresserogpolicymål.DesudenharKommissionennaturligvisudoverindustrienstilkendegivelsertagethensyntilandreinteresseredepartersmeninger.
DaforhandlingerneiRådetstadigerifuldgang,erdetefterKommissionensopfattelselidtfortidligt,atdet
æredemedlemerudemedsinforespørgsel.
(1) EFTC45Eaf25.2.2003.
(2004/C58E/066) SKRIFTLIGFORESPØRGSELE-1179/03
afMaurizioTurco(NI)ogMarcoCappato(NI)tilKommissionen
(1.april2003)
Om:Styresystemer, software og programmerings- og udviklingsmiljøer til driften af de af Europol
anvendtesystemer
KanKommissionenoplyse:
1. hvilkestyresystemer,hvilkensoftwareoghvilkeprogrammerings-ogudviklingsmiljøerderanvendes
tildriftenafdeafEuropolanvendtesystemer?
2. hvilkeretligereglerdergælderfordenintellektuelleejendomsrettildisseedb-programmer?3. omDenEuropæiskeUnionharrettilatkontrollereallesoftwareinfrastrukturerneskildekoder,ogom
derfaktiskerforetagetensådankontrolmedhenblikpåatslåfast,atsystemerneikkeerdefekte,ikkeforårsager fejl (med særlig henvisning til fejl i forbindelse med personer) og ikke er sårbare isikkerhedsmæssighenseende,idetdeimodsatfaldkunnebringeEuropolsmålsætningerifare?6.3.2004DA C58E/49 DenEuropæiskeUnionsTidende