ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2860/96 af Alex SMITH til Rådet. Premier Transco Pipeline



EF-Tidende nr. C 105 af 03/04/1997 s. 0030



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2860/96 af Alex Smith (PSE) til Raadet (17. oktober 1996) Om: Premier Transco Pipeline Agter Raadet at laegge pres paa den britiske regering for at faa den til at standse forsendelsen af gas gennem Premier Transco Pipeline (fra Sydvestskotland til Nordirland), som passerer taet forbi Beaufort's Dyke, hvor der er sket dumpning af og oprodning i militaert overskudsmateriel og giftige kemikalier, indtil hele havbunden i omraadet er renset? Svar (13. februar 1997) Det aerede parlamentsmedlem goeres opmaerksom paa, at spoergsmaalet ikke henhoerer under Raadets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2482/96 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (25. september 1996)

Om: Aktioner mod rygning

Undertegnede indgav den 3. juni 1996 en skriftlig forespoergsel (E-1372/96 ((EFT C 365 af 4.12.1996, s. 4. ))) til Kommissionen for at faa oplyst,

- hvilke aktioner der er planlagt mod kraeftsygdommenes aarsager og til fremme af ikke-rygning med sigte paa at konkretisere kraeftbekaempelsen,

- hvorfor markedsstoetten til tobaksproduktion ikke afskaffes, eftersom rygning er saa sundhedsfarlig.

Den 16. juli 1996 svarede kommissaer Flynn paa Kommissionens vegne aldeles undvigende og fastslog bl.a. foelgende om dette spoergsmaal:

Stoetten til raatobaksmarkedet ydes som led i den faelles markedsordning, som baade Parlamentet og Raadet har vedtaget. Som saadan spiller den ingen rolle som incitament til tobaksforbrug.

Kan Kommissionen paa den baggrund oplyse,

1. om den vil overveje sit fuldstaendig uholdbare standpunkt?

2. om ikke den vil foreslaa Parlamentet og Raadet at afskaffe stoetteforanstaltningerne for raatobak samt foreslaa at ophaeve den faelles markedsordning?

3. om ikke den mener, at beskyttede priser paa raatobak tilskynder til tobaksforbrug, eftersom dette narkotikum, der paaviseligt kan tilskrives ansvaret for 30% af kraeftsygdommene, i kraft af EU's stoetteforanstaltninger bringes billigt ud til forbrugerne, hvilket vel maa betegnes som et incitament til tobaksforbrug?

4. om ikke den i det mindste i dette spoergsmaal endelig vil opgive denne farisaeiske holdning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (4. December 1996)

Dette spoergsmaal er nu taget op til aktiv overvejelse i Kommissionen. Det aerede medlem vil faa et supplerende svar, naar det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2779/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Tyrkiets kraenkelse af straeders status

Ifoelge forlydende i den graeske revue »TRANS WEEKLY« soeger Tyrkiet at gennemfoere restriktioner med henblik paa at bringe den internationale skibsfarts passage gennem Bosperus under kontrol.

Det maa bemaerkes, at dette er et brud paa Montreux-traktaten, som noeje fastlaegger bestemmelser for forvaltning af straeder. Det er kun IMO, der er kompetent til at traeffe foranstaltninger, men kun efter at have taget hensyn til traktatens tekst og dens bestemmelser.

Kommissionen bedes oplyse:

1. Har den til hensigt at reagere paa denne aabenlyse og yderst provokerende opfoersel fra Tyrkiets side?

2. Hvilke foranstaltninger har den til hensigt at traeffe med henblik paa at kalde Tyrkiet til orden og sikre, at landet opfoerer sig paa en maade, som ikke viser foragt for de internationale traktater, og som ikke medfoerer fare for skibsfartens sikkerhed og det internationale oekonomiske systems normale funktion?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (26. november 1996)

Paa foranledning af de informationer, det aerende parlamentsmedlem har forelagt, har Kommissionen kontaktet de tyrkiske myndigheder.

De tyrkiske myndigheder oplyser, at de ikke paataenker at gennemfoere nogen foranstaltninger med hensyn til skibstrafikken i Bosporusstraedet og dementerer saaledes de informationener, der er blevet bragt i den graeske avis Trans Weekly.

Kommissionen vil fortsat foelge denne sag noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2985/96 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Batteribure

Kan Kommissionen under henvisning til dens svar paa skriftlig forespoergsel E-0878/96 ((EFT C 280 af 25.9.1996, s. 97. )) oplyse, om den er klar over, at det faktum, at kun nogle medlemsstater anvender Raadets direktiv nr. 88/166/EOEF ((EFT L 74 af 19.3.1988, s. 83. )), medfoerer en urimelig konkurrencemaessig fordel for de lande, der ikke anvender direktivet, og som ikke har nogen inspektionsordning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. december 1996)

Kommissionen beklager at maatte meddele det aerede medlem som allerede anfoert i svaret paa skriftlig forespoergsel E-878/96 fra James Provan ((EFT C 280 af 25.9.1996. )) og ved flere lejligheder overfor andre aerede medlemmer, at Kommissionen for tiden mangler personale i afdelingen for veterinaerkontrol. Siden det foregaaende svar er der ikke indtraadt nogen forbedring i denne situation. Kommissionen er klar over, at, hvis en medlemsstat ikke anvender direktiv 88/166/EOEF om fastlaeggelse af mindstekrav vedroerende beskyttelse af burhoens ((EFT L 74 af 19.3.1988. )), kan dette medfoere unfair konkurrence. Kommissionen kan dog ikke goere andet end at anvende sine knappe personaleressourcer til et begraenset antal prioriteter.

Som allerede anfoert er Kommissionen rede til at opfylde sine forpligtelser, saa snart der afsaettes budgetmidler til ansaettelse af yderligere veterinaerinspektoerer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3312/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Undergrundsoekonomien og BNI

Medierne omtaler i stadig mere kraevende vendinger de vanskeligheder, der er forbundet med at finde generelt anerkendte statistiske maalinger.

Hvor stor en del udgoer BNI af undergrundsoekonomien i Sverige?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3280/96, E-3298/96, E-3299/96, E-3300/96, E-3301/96, E-3302/96, E-3303/96,E-3304/96, E-3305/96, E-3306/96, E-3307/96, E-3308/96,E-3309/96, E-3310/96, E-3311/96, E-3312/96 og E-3313/96 (21. januar 1997)

Det er paa nuvaerende tidspunkt umuligt at give en nogenlunde noejagtig vurdering af undergrundsoekonomiens indvirkning paa bruttonationalproduktet. Der er meget stor forskel paa de metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, og desuden er der flere af medlemsstaterne, som foretager implicitte korrektioner, som er meget vanskelige at evaluere.

Det er planlagt at afslutte undersoegelsen af spoergsmaalet om oplysningernes fuldstaendighed inden udgangen af 1998. Derefter vil det vaere muligt at gennemfoere de maalinger, der anmodes om, med en vis paalidelighed og sikre sammenlignelighed mellem de forskellige medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2898/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Samhoerighedsfonden og Cantabria (Spanien)

Hvilke projekter er blevet finansieret med stoette fra Samhoerighedsfonden i regionen Cantabria (Spanien)?

Hvilke projekter - herunder ligeledes projekter rettet mod flere regioner - har omfattet den autonome region Cantabria (Spanien)?

I hvilke udstraekning har der vaeret tale om samfinansiering i forbindelse med hvert af de ovennaevnte projekter?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-2897/96, E-2898/96 og E-2965/96 (28. november 1996)

De finansieringsanmodninger, Kommissionen modtager, administreres samlet for hver medlemsstat, og der foreligger derfor ikke regionale oplysninger vedroerende de projekter, Samhoerighedsfonden har finansieret.

Kommissionen henviser de aerede medlemmer til Samhoerighedsfondens aarsrapporter, som sendes direkte til dem og til Parlamentets Generalsekretariat. Disse rapporter indeholder i bilag 1 de vigtigste oplysninger om de projekter, Samhoerighedsfonden har finansieret i henhold til forordning (EF) nr. 1164/94 ((EFT L 130 af 25.5.1994. )), navnlig beskrivelse af projektet og dets maal, beliggenheden og de finansierede beloeb.

Oplysningerne vedroerende de projekter, der blev godkendt i 1996, vil foreligge ved afslutningen af indevaerende aar.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2585/96 af Francesco Baldarelli (PSE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Stoette til organisationer for unge landmaend i Europa

Oplysning til borgerne om EU's aktiviteter er af afgoerende betydning for opbygningen af det faelles Europa, og det gaelder ikke mindst inden for traditionelle erhvervssektorer som landbruget. I denne forbindelse er ungdomsorganisationerne af stor vaerdi, fordi det er vigtigt, at de nye generationer bibringes en solid og overbevist europaeisk holdning.

I oejeblikket faar CEJA (Det Europaeiske Raad for Unge Landmaend) og PEJA (Udvekslingsprogrammet for Unge Landmaend) ca. 1 mio ecu i stoette fra EU over artikel B2-514 i budgettet. Kommissionen har imidlertid foreslaaet af sloejfe artikel B2-514 i 1997. I stedet foreslaas to nye budgetposter, nemlig B2-5121, »Faellesskabsundersoegelser af landbrugsbedrifternes struktur« (med en bevilling paa 7,5 mio ecu), og B2-5122, »Bevidstgoerelse af offentligheden om den faelles landbrugspolitik« (med en bevilling paa 2 mio ecu).

Eftersom aktiviteterne i CEJA, PEJA og andre organisationer vanskeligt kan falde ind under budgetpost B2-5121; »Faellesskabsundersoegelser af landbrugsbedrifters struktur«, er det klart, at disse organisationer staar over for en drastisk nedskaering i deres stoette, hvilket for en stor dels vedkommende vil betyde afslutningen paa deres aktiviteter.

Hvordan vil Kommissionen sikre viderefoerelsen af de prisvaerdige aktiviteter i organisationerne for unge landmaend, der modtager stoette fra EU, og som beskaeftiger sig med information og tilrettelaeggelse af offentlige arrangementer med deltagelse af tusindvis af unge landmaend fra EU's medlemslande?

Mener Kommissionen ikke, at selv under hensyntagen til noedvendigheden af at foere en sparepolitik udgoer bevillingerne til disse organisationer beskedne beloeb, og at disse midler i oevrigt fuldt og helt anvendes til samfundsgavnlige aktiviteter, hvis maalsaetning der er fuldstaendig opbakning om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. november 1996)

Kommissionen finansierer hvert aar aktiviteterne i Det Europaeiske Raad for Unge Landmaend (CEJA) over bevillingerne i budgettets artikel B2-514. CEJA's opmaerksomhed er regelmaessigt blevet henledt paa den eventuelle risiko med hensyn til viderefoerelse af organisationens aktiviteter, omfanget og rytmen af disse. Det er allerede forekommet, at tilskuddet har maattet nedskaeres maerkbart som foelgende af manglende midler, og CEJA har da maattet begraense antallet af moeder eller udskyde disse.

Hvad angaar 1997-budgettet forklarer en generel bestraebelse paa budgetstramning det niveau, bevillingen i artikel B2-5122 er blevet fastsat paa i det foreloebige budgetforslag.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2961/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Beskaeftigelse og olivendyrkning

Har Kommissionen kendskab til antallet af beskaeftigede inden for olivendyrkning og omfanget af olivenolieproduktionen?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2953/96, E-2954/96, E-2955/96, E-2956/96, E-2957/96, E-2958/96, E-2959/96, E-2960/96, E-2961/96, E-2962/96 og E-2964/96 (26. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige valgmuligheder i forbindelse med reformen af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil saa hurtigt som muligt blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems bemaerkninger og spoergsmaal vedroerende beskaeftigelse, interventionsstoette til virkelig produktion, stoette pr. trae, forbrugsstoette, kvalitet, miljoevirkning og de specifikke problemer i Spanien og nogle af landets producentregioner.

Det ville ikke vaere korrekt at kommentere de forskellige valgmuligheder for reform detaljeret paa dette stadium, men det kan gentages, at den nye faelles markedsordning skal vaere gennemsigtig, enkel, let at kontrollere og rettes effektivt mod producenterne.

Kommissionen laegger stor vaegt paa kvalitet og er af den opfattelse, at ligegyldigt hvilken mulighed der vaelges, vil medlemsstaterne og regionerne have en vigtig rolle.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2995/96 af Antonio Tajani (UPE) og Riccardo Garosci (UPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Indfoerelse af et oprindelsesmaerke for rehabiliterinskollektiver for narkomaner

Narkotikamisbrug er et af de stoerste problemer, der plager hele verden hen mod slutningen af dette aarhundrede. Narkotikaproblemet er blevet behandlet under adskillige parlamentsdebatter, hvor man har forsoegt at finde en loesning paa det. Rehabiliteringskollektiverne er anerkendt i hele verden som de mest succesfulde afvaenningssteder for narkomaner.

Som led i afvaenningen af narkomaner anvendes naesten altid psyko-terapeutiske og samfundsrehabiliterende aktiviteter saasom kunst- og musikterapi, psykodramaer, vaerksteder osv.

Mener Kommissionen ikke, at det paa denne baggrund kunne vaere gavnligt med et europaeisk oprindelsesmaerke for de vaerker (landbrugsprodukter, kunstgenstande, malerier, skulpturer osv.), der fremstilles i de forskellige afvaenningskollektiver?

Mener Kommissionen ikke, at et saadant oprindelsesmaerke ville kunne hoejne produkternes kvalitet og dermed blive en hjaelp til de afvaenningskollektiver, som udtrykkeligt ansoeger om at maatte anvende det?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (17. januar 1997)

Det er Kommissionens opfattelse, at sagen ligger uden for dens kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2450/96 af Umberto Bossi (ELDR) til Raadet (25. september 1996)

Om: Tiltraedelsesprocedure for Padania til Den Europaeiske Union

I den italienske stat findes der to dybt forskellige produktionssystemer, hvor systemet i Padania staar paa den 10. eller 15. plads, mens systemet i Syditalien er paa den 150. eller 200. plads i verden, hvad angaar konkurrencedygtighed, og disse systemer er forbundet gennem en velfaerdsordning, som regeringen i Rom ikke har vaeret i stand til at goere brug af med henblik paa at ivaerksaette udviklingen i Syditalien, hvilket nu i meget stort omfang oeger de statsudgifter, der hviler paa Padania.

Hvad angaar den faelles valuta, kan Italien ikke deltage heri, da det vil faa dramatiske foelger for oekonomien i Padania og medfoere en opsplitning af landet.

Den ovenfor naevnte situation har gjort det uundgaaeligt at indfoere to forskellige valutaer for de to ovennaevnte produktionssystemer og goere Padania selvstaendigt.

Situationen udvikler sig hurtigt, og den 15. september 1996 skal uafhaengighedserklaeringen finde sted i Venezia, og forbundsrepublikken Padania opstaar med sin egen foreloebige regering.

Kan Raadet oplyse, hvilke procedurer der er fastsat paa faellesskabsplan vedroerende tilfaeldet Padania, som allerede indgaar i en medlemsstat, saerlig hvad angaar Padanias tiltraedelse af Unionen, under hensyntagen til denne nations faste oenske om at staa i foerste raekke i den europaeiske integrationsproces, da dette oenske bygger paa dets historie, dets oekonomi og dets kultur?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-2448/96 og E-2450/96 (17. januar 1997)

Der kan kun foretages aendringer i traktaten som foelge af en regeringskonference, der, som navnet angiver, er en konference mellem medlemsstaternes regeringer.

Raadet som saadant er ikke kompetent til at besvar de aerede medlemmers forespoergsler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2453/96 af Gijs de Vries (ELDR) til Raadet (25. september 1996)

Om: Asylansoegere fra Burundi

Det har vist sig, at Belgien, Danmark, Nederlandene og Det Forenede Kongerige i marts 1996 udsatte den endelige udvisning af afviste asylansoegere til Burundi. Frankrig og Tyskland agtede imidlertid at tilbagesende disse asylansoegere.

1. Hvilke medlemsstater har siden marts sendt asylansoegere tilbage til Burundi?

2. Har medlemsstaterne, som i traktatens artikel K.1. er blevet enige om at betragte asylpolitikken som et spoergsmaal af faelles interesse, besluttet at foere en faelles politik paa dette omraade, og i bekraeftende fald, hvilken?

Svar (17. januar 1997)

Raadet er ikke i besiddelse af faktuelle oplysninger om nogen medlemsstats endelige udvisning af asylansoegere fra Burundi.

Raadet har ikke defineret nogen faelles politik for medlemsstaterne med hensyn til bortvisning eller ikke-bortvisning af asylansoegere fra Burundi, i de tilfaelde hvor deres ansoegninger er blevet endeligt afvist.

Derimod kan Raadets faelles holdning af 4. marts 1996 vedroerende harmoniseret anvendelse af definitionen af udtrykket flygtning i artikel 1 i Genève-konventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling ((EFT L 63/2 af 13.3.1996. )) have en konvergensvirkning paa medlemsstaternes politik paa ovennaevnte omraade, selv om Raadet paa nuvaerende tidspunkt ikke har konkrete oplysninger, som goere det muligt at vurdere denne virkning.

Endvidere gjorde Raadet i sin resolution af 14. oktober 1996 om fastsaettelse af prioriteter for samarbejdet om retlige og indre anliggender for perioden 1. juli 1996 til 30. juni 1998 ((EFT C 319/1 af 26.10.1996. )) droeftelsen af subsidiaere former for beskyttelse, saasom de facto-beskyttelse og humanitaer opholdstilladelse, til en af sine prioriteter inden for forbedringen af samarbejdet om asyl og indvandring.

I mellemtiden vil spoergsmaalet om behandlingen af asylansoegere fra Burundi kunne droeftes i Oplysnings-, Analyse- og Udvekslingscenteret for Asyl (CIREA), hvis en delegation anmoder herom.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2744/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Raevesakse

Forespoergeren henviser til Raadets forslag til forordning om aendring af forordning (EOEF) 3254/91 om forbud mod anvendelsen af raevesakse til indfangning af visse vilde dyrearter (KOM(95)0737) ((EFT C 58 af 28.2.1996, s. 17. )). Agter Kommissionen ikke at aendre de eksisterende aftaler med tredjelande og med hensyn til fremtidige aftaler at forhandle om indfoejelsen af en klausul om en faelles forpligtelse til og samarbejde om at fremme miljoebeskyttelse; Kommissionen bedes snarest forelaegge en meddelelse om den politik, EU skal udvikle som led i de faelles markedsordninger, med henblik paa at fremme miljoebeskyttelse i producentlandene og samtidig bestemmelser, som beskytter miljoeet og sundheden for saa vidt angaar import af varer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (29. november 1996)

Kommissionen mener ikke, at der er nogen direkte forbindelse mellem spoergsmaalet fra det aerede medlem og henvisningen i forslaget til Raadets forordning om aendring af forordning (EOEF) nr. 3254/91 om forbud mod anvendelse af raevesakse.

Med henblik paa at fremme miljoebeskyttelsen inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen forelagde Kommissionen den 8. marts 1996 Raadet og Europa-Parlamentet en meddelelse om handel og miljoe ((Dok. KOM(96) 54. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2666/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Afgifter paa alkoholholdige drikkevarer

Forskellene i afgifterne mellem de forskellige medlemsstater har medfoert en stigning af tilfaeldene af smugleri, bedrageri, ulovlig fremstilling og ikke-opgivet forbrug.

Vi konstaterer saaledes, at afgifterne paa alkoholholdige drikke er 5 gange stoerre end det minimum, der er fastlagt i det europaeiske direktiv (550 ecu pr. hl ren alkohol) i Sverige, Finland, Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige. Italien, Tyskland, Graekenland, Spanien, Luxembourg, OEstrig og Portugal anvender nulafgift for vin, og afgiften paa oel varierer fra 1 i Spanien til 15 i Finland (afgiften er paa 1,87 ecu pr. hl alkohol i det faerdige produkt).

Det er klart, at man ikke kan fortsaette paa denne maade, og man beder Kommissionen om at foretage en harmonisering og fastlaegge mere ajourfoerte minimumsafgifter, men ogsaa at fastlaegge maksimumsafgifter, der ikke maa overstiges.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. december 1996)

Kommissionen understregede i sin hvidbog fra 1985 ((KOM(85) 310. )), at det i et Europa uden graenser var noedvendigt med en stoerre indbyrdes tilnaermelse af forbrugsafgiftssatserne, og i 1987 foreslog den faelles forbrugsafgiftssatser for alkoholiske drikkevarer.

Da baade Parlamentet og Raadet forkastede dette forslag, foreslog Kommissionen minimumsafgifter for alle produkter samt en hoejere maalsats, som alle medlemsstaterne med tiden skulle tilnaerme sig. Forskellen mellem de to satser var det maksimum, som ifoelge Kommissionens opfattelse kunne tillades uden at det foerte til en uacceptabel konkurrencefordrejning eller forstyrrelse i samhandelen eller provenuet.

Disse forslag blev vedtaget foer fjernelsen af de fiskale barrierer den 1. januar 1993, og Raadet fjernede enhver henvisning til maalsatser i deres satser og reducerede maerkbart de minimumssatser, som var blevet foreslaaet (for vins vedkommende til nul).

Siden da har Kommissionen udarbejdet en foerste oversigt ((KOM(95) 285 endelig udg. )) over, hvorledes de eksisterende minimumssatser har fungeret. Af de grunde, der var anfoert i oversigten, fremsatte Kommissionen ikke forslag om at aendre dem, men ivaerksaette i stedet en omfattende konsultation. Denne fremgangsmaade vandt generelt tilslutning hos baade Parlamentet og Raadet, og Parlamentet bidrog til konsultationen ved at vedtage en udtalelse om Kommissionens rapport.

Kommissionen er nu ved at udarbejde den anden oversigt over minimumssatserne. Den vil i den forbindelse tage hensyn til den baggrund, som det aerede medlem har redegjort for i sin forespoergsel. Oversigten vil - sammen med eventuelle forslag - blive forelagt Parlamentet og Raadet i det foerste kvartal af 1997. Som bekendt kan der ikke vedtages nogen aendring af de eksisterende minimumssatser uden Raadets enstemmige samtykke.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3069/96 af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Nederlandsksprogede tolke og oversaettere

1. Hvor mange procent af det samlede antal tolke henholdsvis oversaettere ved EU-institutionerne, der har til opgave at tolke/oversaette til nederlandsk, er belgiere?

2. Skal der ved rekruttering af nederlandsksprogede tolke og oversaettere overholdes visse minimums- og/eller maksimumskvoter med hensyn til forholdet mellem antallet af belgiere og antallet af nederlaendere?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yrkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3069/96 og E-3143/96 (17. december 1996)

Antallet af belgiske tjenestemaend og oevrige ansatte, der oversaetter til nederlandsk, i Kommissionens tjenester for tolkning og oversaettelse er 48%. Det aerede medlem bedes henvende sig direkte til de oevrige institutioner med henblik paa oplysninger om antallet der.

Kommissionen goer opmaerksom paa, at ifoelge vedtaegtens artikel 27 kan ingen stilling forbeholdes statsborgere i en bestemt medlemsstat og, at det ved ansaettelserne tilstraebes, at institutionerne sikres medarbejdere, der opfylder de hoejeste krav til kvalifikationer, indsats og integritet. De skal udvaelges paa et saa bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgerne i Faellesskabets medlemsstater.

Kommissionen bestraeber sig saaledes paa at sikre, at borgerne i alle medlemsstater underrettes om mulighederne for ansaettelse i institutionerne og kan deltage i de almindelige udvaelgelsesproever. Hverken Kommissionen eller de oevrige institutioner anvender noget kvotasystem, der skulle sikre hver enkelt medlemsstat et bestemt antal stillinger. Et saadant system ville vaere en overtraedelse af vedtaegten.