ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1263/98

af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Beskyttelse af dyrs rettigheder i den schweiziske civilret

En af de stoerste italienske aviser beretter om, at hunde og katte i Schweiz snart vil faa rettigheder, der ligger taet op ad menneskers.

Behandlingen af disse dyr i resten af Europa staar i grel modsaetning hertil, idet dyrene her udsaettes for mishandlinger af enhver art og ikke er sikret den mindste beskyttelse, men tvaert imod bruges i grusomme kampe (f.eks. de forfaerdelige hundeslagsmaal), til eksperimenter eller vivisektion.

Vil Kommissionen traeffe foranstaltninger for at sikre, at der ogsaa i EU-landene oprettes faste centre for de saakaldte selskabsdyr, f.eks. i form af kontorer for herreloese dyr?

Vil Kommissionen overveje muligheden af at foreslaa medlemsstaterne, at der tilfoejes et afsnit i civilretten, ligesom man er i faerd med i Schweiz?

Kan der under henvisning til dyrs manglende retsevne indfoeres specifikke bestemmelser for bevarelse eller overdragelse af dyr i tilfaelde af doed eller en families oploesning?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. juni 1998)

Kommissionen er ikke bekendt med, at der i Schweiz skal foretages aendringer af loven af en saadan art, som det aerede parlamentsmedlem henviser til.

Ved fastlaeggelse og gennemfoerelse af EU's politikker for landbrug, transport, det indre marked og forskning skal medlemsstaterne og EU fuldt ud tage hensyn til kravene til dyrs velfaerd.

Dette princip indgaar i en protokol til Amsterdam-traktaten. Kommissionen mener imidlertid ikke, at det er juridisk muligt, at give dyrene selv rettigheder og foretraekker derfor ikke at anvende udtrykket "dyrs rettigheder".
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3793/98

af Gerhard Hager (NI) til Raadet

(11. december 1998)

Om: Kampen mod flugthjaelpere - udvidelse mod OEst

Kampen mod flugthjaelpere er navnlig med henblik paa den forestaaende udvidelse et vigtigt anliggende for Unionen. Ifoelge mine oplysninger er indslusning af udlaendinge i nogle ansoegerlande ikke engang strafbart.

Kan Raadet ifoelge de oplysninger, det raader over, bekraefte ovenstaaende?

Svar

(29. marts 1999)

1. Raadet vedtog den 24. februar 1997 en faelles aktion paa grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europaeiske Union om bekaempelse af menneskehandel og seksuel udnyttelse af boern (EFT L 63 af 4.3.1997). Ifoelge denne faelles aktion skal medlemsstaterne traeffe foranstaltninger paa nationalt plan for at sikre, at menneskehandel er en strafbar handling efter national lovgivning. Der fastlaegges endvidere forskellige former for retligt samarbejde om efterforskning og retsforfoelgning i forbindelse med menneskehandel.

2. De relevante bestemmelser er en del af den gaeldende EU-ret, som ansoegerlandene vil skulle acceptere fuldt ud ved tiltraedelsen. Ansoegerlandenes forberedelse med henblik paa at indfoere dele af den gaeldende EU-ret indgaar i oejeblikket i den udvidede foertiltraedelsesstrategi. Retlige og indre anliggender er et saerligt prioriteret omraade i de enkelte central- og oesteuropaeiske ansoegerlandes tiltraedelsespartnerskaber. Desuden gennemgaas hvert enkelt ansoegerlands situation som led i undersoegelsen af, hvor langt disse lande er kommet med overtagelse af EU-retten, samt i forbindelse med den mekanisme for kollektiv evaluering af ansoegerlandenes ivaerksaettelse, anvendelse og faktiske gennemfoerelse af gaeldende ret i Den Europaeiske Union paa omraadet retlige og indre anliggender, der er fastsat i den faelles aktion af 29. juni 1998 (EFT L 191 af 7. juli 1998, s. 8).

3. Raadet har indsamlet oplysninger om dette spoergsmaal i forbindelse med en informationsudveksling paa ekspertniveau mellem medlemsstaterne og de central- og oesteuropaeiske lande og Cypern. Det fremgaar af disse oplysninger, at smugling af fremmede statsborgere i begge retninger over graensen er en strafbar handling i hvert af disse ansoegerlande med sanktioner, der omfatter faengsel, boede og konfiskation.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2543/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Miljoerisikovurdering i forbindelse med en telefonstation

Under henvisning til min tidligere forespoergsel "Ikke-ioniserende straaling i kommunerne Orte og Gallese" (nr. E-2073/98) om installering af en satellitstation for mobiltelefoner med en frekvens paa 5 ghz oensker jeg at oplyse, at denne installation ikke har vaeret underkastet en miljoerisikovurdering i overensstemmelse med direktiv 85/337/EOEF. Kommissionen anmodes derfor om at udtale sig herom.(1).

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(28. oktober 1998)

Satellitstationer for mobiltelefoner er ikke medtaget paa listen over projekter i bilag I og II til Raadets direktiv 85/337/EOEF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet(2).

At den omtalte satellitstation ikke har vaeret underkastet en miljoerisikovurdering, kan saaledes ikke anses for at vaere en overtraedelse af faellesskabslovgivningen.

(1) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

(2) EFT L 175 af 5.7.1985.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3436/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Ajourfoering af Urban i Rom

Under henvisning til den tidligere fremsatte forespoergsel om forvaltning af faellesskabsinitiativet Urban i Rom (E-2221/97)(1) anmodes Kommissionen om at oplyse, om de indberettede forsinkelser med gennemfoerelsen af Urban-initiativet, som Kommissionen har bekraeftet, er blevet indhentet, eller om Kommissionen i modsat fald har truffet foranstaltninger til at sikre, at de oprindeligt fastsatte frister overholdes, i hvilken forbindelse der ogsaa henvises til det staerkt begraensede engagement, som det paagaeldende distrikt forsat klager over.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(25. januar 1999)

I henhold til de foreliggende oplysninger om gennemfoerelsen af delprogram nr. 3 for Rom under EU's initiativprogram URBAN er der sket visse fremskridt i forhold til situationen i 1997. Paa trods af de fremskridt, der er gjort, er omfanget af forpligtelser og betalinger dog stadig begraenset, sammenlignet med gennemsnittet for de oevrige EU-initiativer i Italien under URBAN, og det har endnu ikke vaeret muligt at indhente de forsinkelser, der er opstaaet i den indledende fase.

For at sikre fuld udnyttelse af de midler, der er bevilliget til Italien under det naevnte EU-program, foelger Kommissionen til stadighed noeje gennemfoerelsen af programmet og vil i samarbejde med de beroerte myndigheder om noedvendigt foreslaa at anvende den ordning til omfordeling af ressourcer mellem delprogrammerne, der er fastlagt i forretningsordenen for det beroerte overvaagningsudvalg.

(1) EFT C 82 af 17.3.1998, s. 46.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2890/98

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Den botaniske have i Padova (Italien)

I byen Padova, i omraadet der graenser op til basilikaerne Sant'Antonio og Santa Giustina, ligger verdens aeldste botaniske have. Den blev anlagt i 1545 af Republikken Venezia og udgoer i dag en kulturskat af saa uvurderlig betydning, at den er blevet optaget paa UNESCO's liste over menneskehedens kulturskatte.

Denne have, som forvaltes af universitetet i Padova, er i dag i meget ringe stand, fordi der paa de tilgraensende arealer er nye bygninger under opfoerelse, som har blokeret de vandfoerende lag, der er livsvigtige for de talrige sjaeldne og meget gamle planter, der vokser i haven. For at redde haven har man udtaenkt et projekt, som gaar ud paa at opkoebe de tilgraensende arealer, nedrive de bygninger, som er under opfoerelse, etablere en beskyttelseslinje og laegge havearealet sammen med de arealer, hvorpaa Sant'Antonio- og Santa Giustina-basilikaerne ligger. Dette projekt vil imidlertid kraeve en enorm sum penge (der tales om 30 mia lire), som de beroerte myndigheder - universitetet og byraadet i Padova, samt Veneto-regionen og den italienske regering - paa nuvaerende tidspunkt ikke er i stand til at rejse.

Eftersom den botaniske have i Padova i 1993 som led i et pilotprojekt for bevarelse af den europaeiske arkitektoniske arv modtog et tilskud paa 31.829 ecu fra Kommissionen til restaurering af stenbalustraden paa havens ringmur (ref. 93/IT/83), bedes Kommissionen besvare foelgende: Hvordan agter den at beskytte sin investering fra dengang, og hvilke EF-programmer vil efter dens opfattelse kunne anvendes til at beskytte denne kulturskat, som nu er ved at gaa tabt for menneskeheden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(4. december 1998)

Den botaniske have i Padova er paa grund af sin uvurderlige vaerdi af FN-organisationen UNESCO opfoert paa listen over menneskehedens kulturskatte, og Kommissionen har ved det finansielle tilskud, som den i 1993 ydede til havens bevarelse, stoettet denne enestaaende indsats som led i sin aktion for stoette til pilotprojekter til bevarelse af den europaeiske arkitekturarv. Ifoelge gaeldende regler for denne aktion blev dette tilskud ydet til gennemfoerelse af et bestemt projekt og det kunne ikke forlaenges.

Siden 1997 har Kommissionen kunnet benytte Raphaël, der er et saerprogram for stoette til tvaernationale samarbejdsprojekter til bevarelse og restaurering af kulturarven. Kommissionen kunne eventuelt overveje at stoette et nyt projekt til bevarelse og restaurering af haven, hvis det opfylder de kriterier, der er anfoert i indkaldelserne af forslag, som hvert aar offentliggoeres i EFT.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2545/98

af Kirsten Jensen (PSE) og John Iversen (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Sproejtemidler

Den danske avis Aktuelt skriver mandag den 20. juli 1998 en artikel om sproejtemidlet Round-up, hvor der goeres opmaerksom paa, at producenter af sproejtegifte selv undersoeger deres produkters effekt paa omgivelserne.

Hvordan sikres det, at medlemsstaterne kontrollerer oplysningerne fra producenterne?

Hvordan sikres det i direktiv 91/414/EOEF(1), at aktivstoffernes effekt paa reproduktionen undersoeges?

Hvordan sikres det i direktiv 91/414/EOEF, at hjaelpestoffernes effekt paa reproduktionen undersoeges?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. oktober 1998)

Raadets direktiv 91/414/EOEF af 15. juli 1991 om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler(2) specificerer, hvilke oplysninger industrien skal give, naar der ansoeges om optagelse af et aktivt stof paa positivlisten eller om national godkendelse af et plantebeskyttelsesmiddel. En af disse oplysninger er det aktive stofs effekt paa reproduktionen.

Med hensyn til "tilsaetningsstoffer" (dvs. hjaelpestoffer i plantebeskyttelsesmidler) er der ikke noget systematisk krav om at udfoere de samme testraekker. Direktivet bestemmer dog, at det i de enkelte tilfaelde kan vaere noedvendigt at kraeve visse oplysninger om hjaelpestoffer. Inden saadanne oplysninger kraeves, og inden eventuelle nye undersoegelser maa foretages, tages alle oplysninger om hjaelpestoffet, som myndighederne har faaet forelagt, i betragtning, isaer naar det er tilladt at anvende hjaelpestoffet i levnedsmidler, foder, medicin eller kosmetik i henhold til EF-lovgivningen, eller der er forelagt et sikkerhedsdatablad for hjaelpestoffer i overensstemmelse med Raadets direktiv 67/548/EOEF af 27. juni 1967 om tilnaermelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer(3).

Industrien skal ved tilvejebringelsen af de paagaeldende oplysninger foelge direktivets detaljerede bestemmelser om anvendelse af internationalt anerkendte retningslinjer, hvor saadanne findes. Desuden skal alle forsoeg, der fortages for at opnaa data for egenskaber eller sikkerhed, hvad angaar menneskers eller dyrs sundhed eller miljoeet, gennemfoeres efter principperne for god laboratoriepraksis (GLP). Dette forudsaetter kvalitetskontrol af de laboratorier, der foretager undersoegelserne.

Naar der paa EF-niveau skal traeffes afgoerelse om optagelse af et aktivt stof paa positivlisten, skal det godtgoeres, at plantebeskyttelsesmidler og restkoncentrationer heraf, som indeholder det aktive stof, ikke er skadelige for menneskers sundhed, hvis de anvendes i overensstemmelse med god plantebeskyttelsespraksis.

Ogsaa naar der paa nationalt niveau skal traeffes afgoerelse om godkendelse af et plantebeskyttelsesmiddel, skal det paa baggrund af den aktuelle videnskabelige og tekniske viden godtgoeres, at det paagaeldende middel ikke er skadeligt for menneskers sundhed, naar det anvendes korrekt.

(1) EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.

(2) EFT L 230 af 19.8.1991.

(3) EFT L 196 af 16.8.1967.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2692/98

af Iñigo Méndez de Vigo (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Noedhjaelp til Sudan

I oejeblikket befinder Afrikas stoerste land sig i en meget alvorlig krise, som truer mellem 1,2 og 2,6 mio mennesker. 600.000 boern er allerede ramt af hungersnoeden. Dette sammen med de 15 aars borgerkrig, som landet har gennemlevet, betyder, at befolkningen nu naeppe er i stand til at overleve ved egen hjaelp men er paa vej til at synke hen i dyb fattigdom.

Hvad agter Kommissionen at goere for at afhjaelpe denne situation? Har Kommissionen udarbejdet et program for humanitaer bistand, som kan afhjaelpe foelgerne af hungersnoeden? I modsat fald oenskes det oplyst, om den agter at udvikle et saadant og under hvilke betingelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(18. september 1998)

Kommissionen har gennem mange aar gjort en aktiv indsats for at yde bistand til krigsofrene i Sudan. I 1997 var Kommissionen den vigtigste enkeltdonor af humanitaer bistand til Sudan, der tilsammen androg 21,4 mio. ECU. Disse midler blev bevilget til De Forenede Nationers underorganisationer (UNICEF og Verdensfoedevareprogrammet), til Roede Kors og til forskellige ikke-statslige organisationer (NGO'er). De blev ogsaa anvendt til finansiering af det flytransportsystem, der forestaas af Det Europaeiske Faellesskabs Kontor for Humanitaer Bistand (ECHO), og som udfoerer livsvigtig lufttransport af personale og forsyninger til lokaliteter i Sudan, der ikke er tilgaengelige paa anden maade.

Paa baggrund af de alvorlige problemer i 1998 som foelge af toerken og de tiltagende kamphandlinger har Kommissionen indtil dato ydet et samlet beloeb paa 54,8 mio. ECU. Med hensyn til bevillingen af dette beloeb henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel nr. 2643/98 fra McCartin(1).

(1) EFT C 289 af 11.10.1999, s. 6.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2882/98

af Niels Kofoed (ELDR) og Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(28. september 1998)

Om: Reduktion af eksportrestitutioner for kartoffelstivelse

Forvaltningskomitéen for korn besluttede den 13. august at fastlaegge en engangsreduktion af eksportrestitutioner for kartoffelstivelse paa 10 ecu (fastsat paa grundlag af majs), hvilket omgaaende bragte sektor ud af ligevaegt og gjorde kartoffelstivelse ukonkurrencedygtig med andre former for stivelse.

I Europa-Parlamentets betaenkning af 28. april 1998 om en kvoteordning for produktionen af kartoffelstivelse blev det vigtige princip om ligevaegt mellem stivelsestyper anerkendt og stoettet og senere bekraeftet i Raadets forordning (EF) 1284/98(1) den 16. juni 1998.

I lyset af denne meget foelsomme ligevaegt og kommende aendringer i den faelles landbrugspolitik (Agenda 2000) bedes Kommissionen derfor oplyse:

1. Hvorfor blev dette ligevaegtsprincip, som altid har vaeret og stadig er en hjoernesten i EU's stivelsespolitik, tilsidesat, da man den 12. august 1998 fastlagde stoerrelsen af eksportrestitutionerne for kartoffelstivelse?

2. Er Kommissionen rede til i fremtiden at foelge Europa-Parlamentets og Raadets erklaeringer om uretfaerdighed og bringe ligevaegt inden for stivelsessektoren?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. oktober 1998)

1. Beslutningen af 13. august 1998 om en engangsreduktion af eksportrestitutionen for kartoffelstivelse paa 10 ECU pr. ton (fastsat paa grundlag af majs) uden aendring af beloebene for de andre stivelser og saerlig majsstivelse begrundedes med, at markedssituation for majs i den vanskelige mellemperiode var lidet gennemsigtig, og at den nye kartoffelhoest ville vaere til raadighed fra midten af august.

Den normale situation med ensartede restitutioner for kartoffelstivelse og majsstivelse genoprettedes fra den 11. september 1998.

2. Kommissionen skal minde om, hvad den anfoerte i sin beretning til Raadet om kvoteordningen for produktionen af kartoffelstivelse af 11. november 1997(2), og saerlig foelgende bemaerkning i forbindelse med Agenda 2000:

"'Da priserne og godtgoerelserne for kartoffelstivelse altid har vaeret baseret paa grundforordningen for korn (forbindelse med majs), vil tilpasningen af denne ordning foelge af de foranstaltninger, der vedtages for majs i forbindelse med Agenda 2000'."

(1) EFT L 178 af 23.6.1998, s. 3.

(2) KOM(97) 576 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3808/98

af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Retningslinier for SMV'er

I Kommissionens pressemeddelelse om forslaget til revision af EMAS-forordningen meddeler Kommissionen blandt andet, at den oensker at goere en saerlig indsats for smaa og mellemstore virksomheder. Dette skal ifoelge Kommissionen ske ved, at der bliver udarbejdet nogle retningslinier for godkendelsesmyndighedernes behandling af SMV'er, der sikrer, at disse myndigheder handler i respekt for og i forstaaelse med kulturen i SMV'erne.

Da disse retningslinier endnu ikke er faerdige, hvorledes paataenker Kommissionen, at disse skal udarbejdes? Hvem skal deltage i en eventuel arbejdsgruppe - hvorledes sikrer Kommissionen, at der skabes en fornuftig dialog med SMV'erne i denne forbindelse, - kunne man eventuelt forestille sig, at man inviterede en raekke SMV'er fra alle medlemsstaterne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(26. februar 1999)

Den 30. oktober 1998 vedtog Kommissionen et forslag til Raadets forordning om organisationers frivillige deltagelse i en faellesskabsordning for miljoeledelse og miljoerevision(1) (EMAS), som reviderer Raadets forordning (EOEF) 1836/93 af 29. juni 1993 om industrivirksomheders frivillige deltagelse i en faellesskabsordning for miljoestyring og miljoerevision(2). I forslagets artikel 10 fastsaettes en raekke foranstaltninger til fremme af organisationers deltagelse i denne frivillige ordning. Disse foranstaltninger er navnlig rettet mod smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er) og traeffes baade af medlemsstaterne og Kommissionen.

Kommissionen skal bl.a. udarbejde retningslinjer for akkrediterede miljoeverifikatorer, som har ansvaret for at kontrollere, at en organisation opfylder alle kravene i EMAS-forordningen, og at de forelagte oplysninger er korrekte og paalidelige. Da disse verifikatorer udgoer en kontaktflade mellem forordningen og dens gennemfoerelse i organisationerne, herunder SMV'erne, er det vigtigt, at de forstaar, hvordan disse virksomheder fungerer, saa kontrollen tilpasses deres virkelighed.

Disse retningslinjer udarbejdes i faellesskab med akkrediterede miljoeverifikatorer og Den Europaeiske Union af Haandvaerksvirksomheder og Smaa og Mellemstore Virksomheder. Denne organisation repraesenterer SMV'erne paa europaeisk plan og sikrer, at der tages hensyn til deres situation i de forskellige medlemsstater. Virksomhederne har saaledes mulighed for at deltage i udviklingen af disse retningslinjer via denne organisation.

(1) KOM(98) 622 endelig udg.

(2) EFT L 168 af 10.7.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3583/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. december 1998)

Om: Nedskaeringer i handlingsprogrammet for telekommunikation i Graekenland

I svaret paa mit spoergsmaal H-0859/98(1) meddelte Kommissionen, at jf. artikel 4 i beslutningen om oekonomisk stoette til handlingsprogrammet for telekommunikation fik de graeske myndigheder meddelelse om, at Kommissionen vil indstille betalingerne til det paagaeldende program. I artikel 4 i ovennaevnte beslutning hedder det imidlertid ganske klart, at i tilfaelde af manglende overholdelse af tidsplanen for harmonisering af visse direktiver, nedskaeres bevillingerne fra EFRU. Kan Kommissionen oplyse, om betalingsstandsningen vedroerer telekommunikationsprogrammets underprogram nr. 5 "Menneskelige ressourcer", der udelukkende finansieres af Den Europaeiske Socialfond?

Svar afgivet op Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(28. januar 1999)

Som allerede naevnt i svar paa mundtlig forespoergsel H-859/98 fra det aerede medlem, afgivet i Parlamentets spoergetid i moedeperioden i oktober 1998(2), har Kommissionen meddelt, at den vil suspendere betalingerne til det operationelle program vedroerende telekommunikation, som er en del af det infrastrukturprogram, der er fastsat i EF-stoetterammen for Graekenland.

Uddannelsesforanstaltningerne under delprogram nr. 5 er noeje knyttet til etableringen af de infrastrukturer og de nye serviceydelser, der er fastsat i dette operationelle program. Disse uddannelsesforanstaltninger er af rent administrative grunde samlet i et separat delprogram med henblik paa at sikre en mere effektiv finansiel forvaltning inden for de enkelte fonde. Suspensionen af betalingerne gaelder saaledes for samtlige EF-fonde, der er involveret i finansieringen af det naevnte operationelle program.

(1) Det fuldstaendige handlingsreferat (oktober 1998).

(2) Parlamentets forhandlinger (oktober 1998).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3176/98

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(12. oktober 1998)

Om: Gennemfoerelse af nitratdirektivet

Korrekt maaling af nitratindholdet i overflade- og grundvand er essentiel for korrekt gennemfoerelse af direktivet.

1. Kan Kommissionen oplyse, om der findes retsregler, der angiver, paa hvilken maade og hvor nitratindholdet i grundvand skal maales (jf. bestemmelserne i direktivets bilag I)?

2. Mener Kommissionen, at nitratindholdet maales paa samme maade i alle EU-medlemsstater?

3. Kan Kommissionen garantere, at maalingerne giver forskningsresultater, der ogsaa muliggoer sammenligning ved forskellige former for jordbund?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(9. november 1998)

I artikel 6, stk. 2, i Raadets direktiv 91/676/EOEF om beskyttelse af vand mod forurening foraarsaget af nitrater, der stammer fra landbruget(1), er det fastsat, at "de referencemaalemetoder, der er naevnt i bilag IV, skal anvendes." Det fremgaar af bilag IV, at "maalemetoden for kvaelstofforbindelser er den, der er beskrevet i Kommissionens direktiv 77/535/EOEF af 22. juni 1977 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om stik-proeve- og analysemetoder for goedning(2), senest aendret ved Raadets direktiv 89/519/EOEF(3)."

For saa vidt angaar den kemiske analyse, fremgaar referencemetoden af bilag IV. Proeveudtagningen sker dog ikke paa ensartet vis. For oejeblikket arbejder Kommissionen paa udviklingen af retningslinjer for overvaagningen i henhold til artikel 5, stk. 6, samt paa formatet ved rapporteringen i henhold til artikel 10, for at maalingerne foretages paa mere ensartet vis fremover, dog under hensyntagen til de forskelligartede miljoebetingelser i Faellesskabets forskellige regioner. Forslagene forventes at blive forelagt for medlemsstaterne i loebet af foerste halvdel af 1999.

I artikel 1 er det fastsat, at det er direktivets formaal at nedbringe vandforurening, som er foraarsaget eller fremkaldt af nitrater, der stammer fra landbruget, og at forebygge yderligere forurening af denne art. Jordbundens art spiller ingen rolle i den forbindelse.

(1) EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.

(2) EFT L 213 af 22.8.1977, s. 1.

(3) EFT L 265 af 12.9.1989, s. 30.