SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0956/01

af Luciana Sbarbati (ELDR) til Kommissionen

(30. marts 2001)

Om: Kysterosion

Kystområderne er af stor økonomisk, miljømæssig, samfundsmæssig og kulturel betydning i Europa, idet de berører sektorer som f.eks. fiskeri, transport, energi, forvaltning af ressourcer, beskyttelse af vilde dyr og habitat, beskæftigelse, regional udvikling, turisme, industri, affaldsforvaltning og uddannelse. Selv om spørgsmålet er af presserende betydning, gøres der meget lidt for at finde frem til løsninger på problemet vedrørende kysterosion, som i det store og hele ignoreres.

Denne uafvendelige proces, som finder sted i næsten samtlige EU-medlemslande, er resultatet af den globale opvarmning. Italien, som har ca. 8 000 km kyst, er overordentlig opmærksom på nødvendigheden af at bremse denne naturlige proces. Men selv om det bestræber sig på at træffe foranstaltninger på lokalt og regionalt plan, kan det kun gøre meget lidt alene for at løse et problem, der kræver aktion på europæisk plan, hvilket er i overensstemmelse med de andre landes miljøpolitikker og omfatter et grænseoverskridende samarbejde i kystområderne.

Den skade, der anrettes som følge af de smeltende gletsjere og de stigende verdenshave, er vanskelig at sætte tal på, og det er svært at finde løsninger, som ofte viser sig kun at være midlertidige foranstaltninger, som ville være alt for bekostelige at gennemføre, hvis de blev gjort til en formel strategi på medlemsstatsplan.

Imidlertid ville bevilling af støtte til pilotprojekter opmuntre eksperterne og forskerne til at undersøge problemet nærmere og give mange unge universitetskandidater og forskningscentre lejlighed til at arbejde med projekter i praksis. En sådan forskning kunne munde ud i gennemførlige løsninger, og de relevante resultater og forslag kunne forelægges alle medlemsstaterne.

Kommissionen bedes på grundlag af ovenstående oplyse følgende:

- I hvilken grad er den opmærksom på problemet vedrørende kysterosion?

- Bliver der taget skridt til at imødekomme medlemsstaternes behov på dette område?

- Har den sørget for at udarbejde relevante programmer og finde den nødvendige støtte?

- Agter den at bevilge støtte til pilotprojekter, og hvor lang tid vil det tage, før der foreligger nogle brugbare resultater?

Det skal tillige understreges, at eftersom reparationsarbejderne ikke giver tilfredsstillende resultater og ikke gør det muligt at bremse erosionen, vil skaderne som følge af kysterosion blive stadig større.

For så vidt angår en mere langfristet strategi, hvilke skridt vil blive taget på fællesskabsplan for at imødekomme de medlemsstaters behov, som konfronteres med dette problem hver dag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anita Wallström

(14. juni 2001)

Den 27. september 2000 vedtog Kommissionen en meddelelse til Rådet og Parlamentet om integreret kystzoneplanlægning: En strategi for Europa(1). Dette dokument bygger på resultaterne af et treårigt demonstrationsprogram, som gik ud på at undersøge kystzonens problemer og vurdere eventuelle midler, hvormed de kunne løses.

Meddelelsen nævner kysterosion som et af de problemer, der normalt forekommer i kystzoneområderne. Desuden nævnes de voksende problemer med kysterosion og oversvømmelser i flere af Kommissionens dokumenter og i undersøgelser, som Kommissionen har ladet foretage, og som drejer sig om de mulige virkninger af den øgede forekomst af drivhusgasser i atmosfæren. Kommissionen er derfor i høj grad opmærksom på problemet med kysterosion.

Kommissionen har en række programmer, der kan benyttes til finansiering af projekter, som skal kaste lys over kræfterne bag kysterosionen eller udvikle innovative foranstaltninger, hvormed erosionens virkninger kan styres eller formindskes. Et helt afsnit i forskningsprogrammet for miljø og bæredygtig udvikling under Fællesskabets femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU) drejer sig om kystsikring mod oversvømmelse og erosion, og der er for nylig blevet afsat 7,5 mio. EUR til FTU-projekter på dette område. Desuden har Fællesskabet støttet forskning på dette område i forbindelse med FTU-rammeprogrammerne siden 1989.

Foruden muligheden for forskningsfinansiering i forbindelse med Fællesskabets FTU-rammeprogrammer kan innovative projekter for behandling af kysterosion i forbindelse med integreret kystzoneplanlægning forelægges i tilknytning til LIFE-programmet. Kommissionens strategi for integreret kystzoneplanlægning tager også sigte på at fremme udvikling og udbredelse af den bedste praksis inden for kystzoneplanlægning ved at oprette netværk for kystzonens ansvarlige.

Kommissionen har desuden forelagt Parlamentet og Rådet en henstilling til medlemsstaterne om integreret kystzoneplanlægning(2), hvori den opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde nationale strategier for integreret kystzoneplanlægning.

Desuden arbejder Fællesskabet på at formindske klimaændringens omfang gennem sin indsats for at begrænse drivhusgasemissionerne og fremme ratificering og anvendelse af Kyoto-protokollen.

Kommissionen må imidlertid understrege, at det daglige ansvar for at afværge og afhjælpe erosionsskader i kystzonen i overensstemmelse med nærhedsprincippet ligger hos medlemsstaterne. Det er på lokalt plan, der skal gøres en særlig indsats for at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger. Disse foranstaltninger skal bygge på en vurdering af de tekniske muligheder og økonomiske omkostninger og af fordelene ved mulige indgreb (herunder kontrolleret tilbagerykning) i hvert enkelt tilfælde. Nogle foranstaltninger kan i de støtteberettigede områder indgå i strukturfondenes programmer.

Det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv (ESDP), som blev vedtaget den 10.-11. maj 1999 ved slutningen af det uformelle møde mellem Fællesskabets ministre for fysisk planlægning, tjener som politisk grundlag for medlemsstaterne, regionerne, de lokale myndigheder og Kommissionen i deres forsøg på at opnå en ligevægtig og bæredygtig udvikling af det europæiske territorium.

Mange af ESDP's politiske henstillinger nævner direkte kystområdernes fælles problemer. ESDP støtter effektive metoder til begrænsning af ukontrolleret byvækst og formindskelse af uhæmmet bebyggelsespres, ikke mindst i kystregionerne, og tilskynder til udarbejdelse af strategier og integreret fysisk udvikling af beskyttede områder som kystområderne, så der skabes ligevægt mellem beskyttelse og udvikling på grundlag af en vurdering af indvirkningen på miljø og territorium og under inddragelse af de berørte parter.

For at tage konkrete skridt til anvendelse af ESDP og forbedre forskningen i fysisk udvikling og få bedre viden og flere oplysninger om den vil Kommissionen gennem Fællesskabets Interreg III-initiativ deltage i finansieringen af oprettelsen af et europæisk observationscenter for fysisk og funktionel udvikling (ESPON) i tidsrummet 2001-2006 (6 mio. EUR i tidsrummet 2001-2006).

ESPON's retningslinjer for tidsrummet 2001-2006 omfatter forskning i vurderingen af udviklingstendenser, der præger bestemte risikområder, som f.eks. kystområderne, og territoriale reaktioner på klimaændringen (virkningerne af foranstaltninger til begrænsning af drivhusemissionerne, foregribelse af klimaændringens direkte fysiske virkninger) er de emner, som skal tages op.

(1) KOM(2000) 547 endelig udg.

(2) KOM(2000) 545 endelig udg.