ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2541/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Valorisering af blomsterproduktionen

Italien er et af de europaeiske lande, der har den stoerste blomsterproduktion, saerlig takket vaere omraaderne i San Remo (Liguria) og Santa Marínella (Lazio). Der er derfor mange erhvervssammenslutninger, som fremmer initiativer og aktiviteter med henblik paa at udbrede og stoette de italienske produkter paa dette omraade. Der blev for kort tid siden offentliggjort en annonce med dette formaal, som var indsat af UNAFLOR (det italienske forbund af erhvervssammenslutninger for blomsterproducenter), og som var finansieret gennem et bidrag fra Den Europaeiske Union.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse foelgende:

1. hvilket program eller initiativ har UNAFLOR henvist til for at kunne modtage ovennaevnte finansiering?

2. findes der andre programmer eller initiativer, som stoettes af Kommissionen med henblik paa at udvikle dyrkningen og markedsfoeringen af blomster?

3. er det gennem tilsvarende programmer eller initiativer muligt at bevillige stoette til tilsvarende aktiviteter, saasom afholdelsen af markeder, udstillinger eller konferencer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. september 1998)

Siden 1997 har Kommissionen stoettet gartnerierhvervet ved deltagelse i salgskampagner for blomster i medlemsstaterne med 15 mio. ECU om aaret.

1. Den nationale union af blomsterdyrker- og planteskoleejerforeninger (UNAFLOR) ansoegte ved den foerste salgskampagne for afskaarne blomster og levende planter i 1997 om 1 978 000 ECU, hvoraf Faellesskabet finansierede 60 %, nemlig 1 186 979 ECU.

I aar ansoegte UNAFLOR i forbindelse med den anden salgskampagne med henblik paa fortsaettelse af salgskampagnen om 557 770 ECU, hvoraf Faellesskabet finansierer 334 662 ECU. UNAFLOR foreslog ogsaa et andet program "Verde 2000" til et budget paa 1 342 499 ECU, hvoraf Faellesskabet finansierer 60 %.

Ved Kommissionens forordning (EF) 832/97 af 7. maj 1997 om gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EF) 2275/96 om specifikke foranstaltninger for levende planter og blomsterdyrkningens produkter(1) havde Italien modtaget et tilskud paa 2 543 761 ECU. Landet havde foreslaaet fem programmer, herunder UNAFLORs program. I 1998 raader Italien via forordning (EF) 803/98(2) over 2 587 129 ECU og har foreslaaet fire programmer for salgsfremstoed, hvoraf de to programmer under UNAFLOR.

2. Salgsfremstoedene vedroerer fjorten interesserede medlemsstater, der igennem mere end 30 programmer for salgsfremstoed siden et aar arbejder paa at fremme dyrkningen og afsaetningen af afskaarne blomster og levende planter.

3. Artikel 2, stk. 1, litra c), i forordning (EF) 832/97 og (EF) 803/98 svarer til de lignende aktiviteter, som det aerede medlem omtaler.

Der vil i oevrigt i september til naeste aar i Toscana (Pescia) vaere en europaeisk stand paa blomsterbiennalen. Standen er et initiativ af foreningen "Toscana Piante e Fiori" og har modtaget finansiel stoette i forbindelse med det europaeiske salgsfremstoed for blomster.

(1) EFT L 119 af 8.5.1997.

(2) EFT L 115 af 17.4.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2542/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Valorisering af typiske produkter og haandvaerk fra Puglia

Den italienske region, Puglia, udgoer et omraade af stor interesse ikke blot paa det kulturelle, men ogsaa paa det sociale og oekonomiske plan paa grund af dens landbrugs- og haandvaerksproduktion. Der findes derfor en lang raekke sociale og sektorbestemte organisationer, som stoetter aktiviteterne til fremme og valorisering.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse:

1. om der findes programmer og initiativer under Europa-Kommissionen, der sigter paa at finansiere aktiviteter til fremme af typiske produkter og haandvaerk i en region som Puglia?

2. hvilke former for aktiviteter kan falde ind under disse programmer?

3. hvilke organisationer eller sammenslutninger kan staa som ophavsmaend til disse aktiviteter?

4. i hvilke tilfaelde har Italien udnyttet disse programmer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(9. november 1998)

I henhold til faellesskabsstoetterammerne (EFSR) for 1994-1998 for regioner under maal nr. 1 i Italien kan der ydes stoette fra Den Europaeiske Udviklingsfond (EFRU) til haandvaerksfagene og fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Udviklingssektionen, til forbedring af produktionsaktiviteter inden for landbruget. Som led i gennemfoerelsen af faellesskabsstoetterammerne har regionen Puglia efter aftale med Kommissionen planlagt initiativer til et beloeb af 105 mio. ECU (med deltagelse fra EFRU paa 26 mio. ECU) til fordel for haandvaerkssektoren. Der er navnlig tale om stoette til investeringer og tjenester til fordel for smaa og mellemstore haandvaerksvirksomheder samt foranstaltninger til forbedring af deres adgang til kredit.

I landbrugssektoren og sektoren for udvikling af landdistrikter er der afsat 20 mio. ECU (med 50 % deltagelse fra EUGFL) til en foranstaltning med titlen "Fremme af typiske landbrugskvaliteter af hoej kvalitet". De, der nyder godt af dette initiativ, kan vaere offentlige myndigheder i regionen samt sammenslutninger af landbrugsproducenter, sammenslutninger for fremme af landbrugsprodukter eller for landbrugsentreprenoerer.

Der findes yderligere oplysninger om dette initiativ i det operationelle program for regionen, som Kommissionen vedtog den 22. maj 1995, eller endnu bedre i bilagene til beslutningen af 15. juni 1998, hvoraf der sendes en kopi til det aerede parlamentsmedlem og Parlamentets generalsekretariat.

I Italien indeholder alle regionale programmer foranstaltninger af denne art, som skal vaere endeligt ivaerksat i 1999, for saa vidt angaar de oekonomiske forpligtelser, og i 2001, for saa vidt angaar de endelige betalinger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0849/98

af Marco Cellai (NI) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Kommissionens indbringelse af klage for Domstolen

I henhold til nogle presseforlydender i december 1997 har Kommissionen vedtaget at indbringe klage for Domstolen i forbindelse med en sag i anledning af den italienske regerings traktatbrud, idet der i lov nr. 236/95 skulle mangle en overgangsordning til beskyttelse af de erhvervede rettigheder for de sprogmedarbejdere (allerede lektorer i fremmedsprog), der allerede arbejder ved de italienske universiteter i henhold til dekret nr. 382/80 fra den italienske praesident. Med denne klager ignorerer Kommissionen i realiteten selve indholdet af Domstolens dom (Femte Afdeling) af 20. november 1997, og dens klage er oejensynlig baseret paa en tilsigtet sammenblanding af udtrykkene "lecturer" og "lettore". Herudover har Kommissionen overhovedet ikke begrundet, hvori den italienske regerings manglende respekt for erhvervede rettigheder skulle bestaa, idet de bestemmelser, der indfoertes med lov nr. 236/95, giver beskyttelse af de rettigheder, de paagaeldende har erhvervet i henhold til tidligere bestemmelser, og generelt sikrer dem en bedre behandling.

Paa denne baggrund bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Er, og i bekraeftende fald i hvilken udstraekning, Kommissionens afgoerelse blevet influeret af visse forlydender i pressen eller af udtalelser fra EP-medlemmer?

2. Hvilke juridiske betragtninger er klagen baseret paa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(5. juni 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3696/98

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(24. november 1998)

Om: Importen af diamanter fra Angola

Hvilke foranstaltninger har medlemsstaterne hidtil truffet for at forhindre direkte eller indirekte import fra Angola af diamanter, som ikke er underlagt kontrol via GURN-ordningen med oprindelsesbetegnelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(21. december 1998)

Efter at De Forenede Nationers Sikkerhedsraad havde vedtaget yderligere sanktioner over for União Nacional para a Independência Total de Angola (UNITA) (Resolution 1173 af 12. juni 1998), vedtog Raadet den faelles holdning nr. 98/425/PESC af 3. juli 1998(1) og udstedte Raadets forordning (EF) 1705/98 af 28. juli 1998 om afbrydelse af visse oekonomiske forbindelser med Angola med henblik paa at anspore UNITA til at indfri sine forpligtelser som led i fredsprocessen og om ophaevelse af forordning (EF) 2229/97(2).

Det henhoerer udelukkende under Faellesskabets kompetence at forbyde import af varer til Faellesskabet. Import af diamanter med oprindelse i eller hidroerende fra Angola, der ikke er ledsaget af et oprindelsescertifikat udstedt af Angolas Regering for Enhed og National Forsoning, er saaledes forbudt i henhold til artikel 1 (1) i Raadets forordning (EF) 1705/98. Denne bestemmelse gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Det er medlemsstaternes og Kommissionens faelles ansvar at gennemfoere denne forordning. I henhold til artikel 8 i forordningen har medlemsstaterne pligt til at meddele Kommissionen og de andre medlemsstater alle relevante oplysninger vedroerende forordningen. Til dato har der ikke vaeret rapporteret om nogen form for vanskeligheder i forbindelse med import af diamanter, der ikke var ledsaget af oprindelsescertifikat udstedt af Angolas Regering for Enhed og National Forsoning.

(1) EFT L 190 af 4.7.1998.

(2) EFT L 215 af 1.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3187/98

af David Thomas (PSE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Foedevarehygiejne - fjerkraekoed

Har Kommissionen kendskab til, hvor mange medlemsstater der har gennemfoert fjerkraekoeddirektivet (71/118/EOEF)(1) korrekt? Kan Kommissionen desuden oplyse, om alle medlemsstater har paabudt, at der skal vaere mindst en embedsdyrlaege til stede paa slagterierne, saaledes som det kraeves i dette direktiv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(16. november 1998)

Kommissionen kan meddele det aerede medlem, at alle medlemsstater har underrettet Kommissionen om de foranstaltninger, de har truffet for at overholde direktiv 71/118/EF om sundhedsproblemer i handel med frisk fjerkraekoed, som aendret ved Raadets direktiv 92/116/EF af 17. december 1992(2). For at sikre anvendelsen af dette direktiv gennemfoerte Det Veterinaere og Fytosanitaere Kontor i 1994 forskellige evalueringsbesoeg i alle medlemsstater. Resultaterne er blevet tilstillet medlemsstaterne og droeftet med dem. Nogle mangler i gennemfoerelsen og isaer i forbindelse med kravet om, at der skal vaere en godkendt dyrlaege til stede, er blevet paapeget i visse medlemsstater. Henstillinger til aendringer af eksisterende lovgivning bliver overvejet i forbindelse med udarbejdelsen af "forenklingsprojektet".

Kommissionen beklager at maatte meddele det aerede medlem, at det for naervaerende ikke har nok personale i sektoren for veterinaere tilsyn. Yderligere kontrol med gennemfoerelsen af kravene i Raadets direktiv 71/118/EOEF er noedvendig, men Kommissionen kan kun bruge sine sparsomme ressourcer til at opfylde et begraenset antal prioriteter. En procedure for ansaettelse af nyt personale er blevet indledt, og fjerkraesektoren bliver en af prioriteterne for Foedevare- og Veterinaerkontoret.

Kommissionen er altid rede til at give det aerede medlem yderligere oplysninger.

(1) EFT L 55 af 8.3.1971, s. 97.

(2) EFT L 62 af 15.3.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3872/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Forbud mod antibiotika i foderstoffer

Kan Kommissionen oplyse, hvilken procedure den anvender for at soege at indfoere forbud mod anvendelse af fire antibiotiske vaekstfremmende stoffer, og hvorvidt dens forslag er baseret paa videnskabelige eller politiske overvejelser?

Svar afgivet paa Kommissionens forordning af Franz Fischler

(17. marts 1999)

Bestemmelserne om tilsaetningsstoffer til foderstoffer findes i Raadets direktiv 70/524/EOEF af 23. november 1970 om tilsaetningsstoffer til foderstoffer(1).

Det forbud mod at anvende fire tilsaetningsstoffer, som det aerede medlem henviser til, blev foreslaaet af Kommissionen, efter at den havde skoennet, at tilsaetningsstofferne ifoelge bestemmelserne i direktivets artikel 3a "paa grund af alvorlige betaenkeligheder med hensyn til menneskers eller dyrs sundhed er forbeholdt humanmedicinsk eller veterinaermedicinsk brug".

Som anfoert i betragtningerne til den forordning, Raadet vedtog den 17. december 1998(2), skal inddragelsen af godkendelsen af zinkbacitracin, spiramycin, virginiamycin og tylosinphosphat betragtes som en sikkerhedsforanstaltning, der er truffet ud fra oensket om at bevare effektiviteten af humanmedicin og beskytte menneskers sundhed.

Den beslutning, der er truffet, stemmer overens med anbefalingerne fra Verdenssundhedsorganisationens konference i oktober 1997, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, Det Internationale Kontor for Epizootier og konferencen om den mikrobielle trussel i Koebenhavn i september 1998.

(1) EFT L 270 af 14.12.1970.

(2) KOM(98) 763 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3232/98 af Glenys KINNOCK Interreg III



EF-Tidende nr. C 289 af 11/10/1999 s. 0027



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3232/98 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (26. oktober 1998) Om: Interreg III Vil graenseoverskridende samarbejde mellem kystregioner fortsat blive finansieret over Interreg III? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (15. december 1998) Graenseoverskridende og transnationale bidrag til det samarbejde, som blev finansieret over Interreg II, vil fortsat blive finansieret over Interreg III, herunder ogsaa samarbejdet mellem kystregioner.
overskred man med denne kampagne grænserne for, hvad der er nłdvendigt og passende for at fremme
jobskabelse i Finland. Kommissionen har med dette standpunkt hverken indskrænket eller haft til hensigt atindskrænke ytringsfriheden som hjemlet i fællesskabsretten.
(2000/C 27 E/004) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0942/98
af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen
(30. marts 1998)
Om: »Skibsformede« produktionsfaciliteter til olieefterforskning
Er »skibsformede« produktionsfaciliteter til olieefterforskning omfattet af Rådets direktiv af 17. september
1990 om fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og
telekommunikation?
Kan Kommissionen oplyse om sådanne flydende fartłjer vil være berettigede til EU-stłtte, efter at det
ændrede OECD-arrangement vedrłrende eksportkreditter til skibe trådte i kraft i 1996?
Supplerende svar
afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti
(1. juli 1999)
Forudsat at kontraktværdien ligger over det relevante tærskelbelłb (400 000 ECU), gælder bestemmelserne
i Rådets direktiv 93/38/EØF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmåderne ved tilbudsgivninginden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation (
1), som erstatter Rådets direktiv
90/531/EØF af 17. september 1990 (2), som det ærede parlamentsmedlem henviser til, når en ordregiver i
overensstemmelse med definitionen i Rådets direktiv 93/38/EØF indgår aftale om kłb, leasing eller leje,med eller uden forkłbsret, af »skibsformede« produktionsfaciliteter til olieefterforskning.
OECD-aftalen om skibsbygning blev i december 1994 underskrevet af EU, Japan, Korea, Norge og USA.
Det blev ratificeret af Fællesskabet i december 1995 og skulle være trådt i kraft pr. 1. januar 1996, hvilketdog ikke er sket, da USA endnu ikke har ratificeret aftalen. Da det (ændrede) arrangement fra 1994vedrłrende eksportkreditter er tilknyttet denne aftale, kan det ikke anvendes endnu. Derfor gælderbestemmelserne i OECD-arrangementet fra 1981 fortsat.
I henhold til artikel 3, stk. 4 i Rådets forordning (EF) 1540/98 af 29. juni 1998 om nye regler for stłtte til
skibsbygningsindustrien (
3) betragtes kreditfaciliteter, der er i overensstemmelse med OECD-arrangementet
vedrłrende eksportkreditter til skibe fra 1981, som stłtteneutrale og er ikke omfattet af maksimums-grænsen for stłtte til bygning og ombygning af skibe. Om »skibsformede« produktionsfaciliteter er
berettiget til denne form for stłtte afhænger af, om det drejer sig om selvdrevne, słgående skibe som
defineret i forordningen.
(1) EFT L 199 af 9.8.1993.
(2) EFT L 297 af 29.10.1990.
(3) EFT L 202 af 18.7.1998.
(2000/C 27 E/005) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0976/98
af Armelle GuinebertiŁre (UPE) til Kommissionen
(30. marts 1998)
Om: Lovligheden af  i henhold til europæisk konkurrenceret  at en fjerdedel af aftalerne om offentlige
indkłb med den franske regering og franske lokale myndigheder reserveres arbejdernes produktions-kooperativer (SCOP)
Fransk lov om offentlige indkłbsaftaler anerkender eksistensen af særlige rettigheder for arbejdernes
produktionskooperativer (SCOP).C 27 E/4 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-4088/98

af Luciana Castellina (GUE/NGL) til Raadet

(4. januar 1999)

Om: Fremtiden for Europaskolernes sprogafdelinger

Europaskolernes OEverste Raad skal paa sit naeste moede, som finder sted i Bruxelles i januar 1999, udtale sig om den italienske regerings anmodning af 5. juli 1998 om at oprette en tredje italiensksproget sektion i Europaskolerne i Bruxelles. Det skal ligeledes udtale sig om den italienske regerings indbydelse til et seminar til droeftelse af Europaskolernes fremtid og nye rolle.

Da der i oejeblikket ikke findes objektive og gennemskuelige kriterier for indfoerelsen og opretholdelsen af sprogsektioner (hvilket fremgaar af de afgoerelser, der blev truffet af Det oeverste Raad i april 1998 i Koebenhavn, og som medfoerte oprettelse af visse sprogsektioner og afslag paa andre), og da det ogsaa med henblik paa de forestaaende udvidelser er vigtigt at behandle problemet hurtigst muligt, agter Raadet da at gaa ind for opretholdelsen af flersprogetheden og de mangesidede kulturer i Europaskolerne samt overveje deres fremtid og en fornyet rolle for disse?

Svar

(22. april 1999)

Raadet erindrer om, at Europaskolerne blev oprettet paa grundlag af aftalen om vedtaegten for Europaskolerne, som blev vedtaget i 1957, og som kun medlemsstaterne (og ikke Det Europaeiske Faellesskab) er kontraherende parter i. Desuden er den nye aftale, som blev undertegnet af Det Europaeiske Faellesskab og medlemsstaterne den 21. juni 1994, og hvormed bl.a. beslutningsproceduren i skolernes organer blev aendret, endnu ikke blevet ratificeret af alle signatarerne, hvorfor den endnu ikke er traadt i kraft.

Raadet laegger stor vaegt paa flersprogetheden og de mangesidede kulturer i Europaskolerne, som fastlagt i aftalen, men vil gerne goere det aerede medlem opmaerksom paa, at dette er et anliggende, der beroerer alle parter i aftalen af 1957.

Afgoerelser vedroerende undervisningsspoergsmaal i skolerne traeffes af skolernes OEverste Raad, hvori medlemsstaterne og Kommissionen er repraesenteret, og det er derfor Det OEverste Raad, der afgoer spoergsmaal vedroerende sprogafdelingerne.

Det aerede parlamentsmedlem er sikkert bekendt med, at der paa den seneste samling i Raadet (undervisningsministrene) den 4. december 1998, blev rejst en raekke organisatoriske spoergsmaal vedroerende Europaskolerne. Det drejede sig bl.a. om fastlaeggelse af objektive og gennemsigtige kriterier for sprogafdelingerne og for oprettelse og lukning af Europaskoler og om betydningen af at sikre en rimelig balance mellem antallet af sprogafdelinger og antallet af elever.

Raadet understreger, at ingen af disse overvejelser foregriber hverken den gaeldende aftale eller proceduren til ratifikation af 1994-aftalen, og da navnlig ikke Det OEverste Raads kompetence.

Formandskabet har i denne forbindelse, efter samraad med de raadsinstanser, der har beskaeftiget sig med dette spoergsmaal, besluttet at anmode formanden for Europaskolernes OEverste Raad om inden aarets udgang at underrette ministrene, forsamlet i Raadet, om resultaterne af de igangvaerende droeftelser om, hvordan Europaskolerne kan organiseres bedre.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2956/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(8. oktober 1998)

Om: Problemer for optikererhvervet i Graekenland

Der anvendes besynderlige metoder i Graekenland i forbindelse med muligheden for at udoeve optikererhvervet. Det drejer sig mere konkret om, at til trods for Raadets direktiv nr. 89/48(1) om en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregaaende uddannelser og til trods for, at det italienske sundhedsministerium (paa grundlag af proever) udsteder tilladelse til at udoeve optikererhvervet til optikere, som har paabegyndt deres studier i Graekenland og fuldendt dem i Italien, afviser Graekenland at opfylde de forpligtelser, det har indgaaet, og giver ikke optikerne en tilsvarende tilladelse. Resultatet af denne fremgangsmaade er, at optikere, som har paabegyndt og fuldendt deres studier i faellesskabslande og har faaet tilladelse til at udoeve optikererhvervet i et af disse lande ikke kan arbejde i Graekenland.

Kommissionen bedes oplyse, om ovennaevnte fremgangsmaade er i overensstemmelse med EU's grundlaeggende principper om fri bevaegelighed for arbejdstagere, og hvorledes den har til hensigt at reagere for at de graeske optikere, som har fuldfoert deres studier i Italien, kan komme ud af den haabloese situation de befinder sig i?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(16. november 1998)

De problemer, det aerede parlamentsmedlem hentyder til, skyldes i alt vaesentligt, at Graekenland ikke har gennemfoert Raadets direktiv 92/51/EOEF(2) af 18. juni 1992 om anden generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser til supplering af direktiv 89/48/EOEF(3). Direktiv 92/51/EOEF skulle have vaeret gennemfoert af medlemsstaterne senest 18. juni 1994.

De italienske eksamensbeviser for optikeruddannelsen henhoerer under direktiv 92/51/EOEF. I oevrigt forefindes optikeruddannelsen for Italiens vedkommende i bilag C til dette direktiv, hvilket har som foelge, at denne titel sidestilles med et eksamensbevis som defineret i direktiv 92/51/EOEF. Ifoelge dette direktiv kan en person, der er i besiddelse af erhvervskvalifikationer, der svarer til et eksamensbevis i henhold til direktiv 92/51/EOEF, drage nytte af den "generelle ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser" i en medlemsstat, der til optagelse af et saadant erhverv kraever et bevis som defineret i 89/48/EOEF, som det ville vaere tilfaeldet for Graekenland vedroerende optikererhvervet.

Kommissionen har saaledes indledt en overtraedelsesprocedure mod Graekenland for ikke at overholde pligten til at meddele foranstaltninger til gennemfoerelse af direktiv 92/51/EOEF. Sagen er nu indbragt for Domstolen(4).

De graeske myndigheder meddelte i august 1998 foranstaltninger til gennemfoerelse af det paagaeldende direktiv. Kommissionen er i oejeblikket i faerd med at undersoege denne lovgivning.

(1) EFT L 19 af 24.1.1989, s. 16.

(2) EFT L 209 af 24.7.1992.

(3) EFT L 19 af 24.1.1989.

(4) Sag C-98/289.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2920/98 af Alan GILLIS Omstillingsstøtte til ny udvikling



EF-Tidende nr. C 289 af 11/10/1999 s. 0014



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2920/98 af Alan Gillis (PPE) til Kommissionen (25. september 1998) Om: Omstillingsstoette til ny udvikling I betragtning af at der kan ydes omstillingsstoette til nogle omraader, f.eks. ordninger for fremme af ny udvikling i mineomraader i Nordwales, hvad er mulighederne for, at der i disse ordninger kan indfoejes omraader i North Offaly i Irland, der har mistet adskillige arbejdspladser som foelge af nedskaeringer hos Bord na Mona (den nationale toerveproduktion) og ESB (Electricity Supply Board), der er betydningsfulde arbejdsgivere i omraadet? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (16. oktober 1998) Omraader i Nordwales, der traditionelt er afhaengige af kulminedrift, har nydt godt af saneringsplaner under initiativer saasom Rechar. Omraaderne i North Offaly, som det aerede medlem omtaler, er ikke berettiget til en saadan stoette, da de ikke er kulmineomraader. Irland er dog et enkelt maal 1-omraade med en EF-stoetteramme, der daekker hele landet. Det staar derfor altid aabent for de irske myndigheder at justere prioriteterne indenfor deres generelle strukturfondsbudget for at betone et saerligt omraade, der har behov for omstilling.