SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1248/03

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om: Hjerneflugt

I henhold til en nylig rapport fra Kommissionen vil næsten 75 % af de europæere, der tager en doktorgrad i De Forenede Stater, blive der i stedet for at vende tilbage for at arbejde i Europa. I Den Europæiske Union er der lidt flere, der har en doktorgrad, end tilfældet er i De Forenede Stater, men der er klart færre forskere beskæftiget (5,4 pr. 1 000 aktive mod 8,7), da de på nuværende tidspunkt har bedre muligheder i De Forenede Stater.

Desuden bruger EU samlet meget mindre på forskning og udvikling (1,9 % af BNP mod 2,8 % i USA). Der mangler især investeringer i den private sektor. EU er desuden bagefter i forbindelse med den bioteknologiske omvæltning, hvor virksomhederne står svagt, hvad angår patentering og markedsføring.

Vil Kommissionen, ud fra den betragtning at det i Lissabon-strategien er fastsat, at Den Europæiske Union inden 2010 skal blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, og ud fra den betragtning at alt i øvrigt tyder på, at det under de nuværende forhold kan blive svært at nå dette mål, fremlægge en ny handlingsplan for at vende denne ugunstige udvikling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(15. maj 2003)

Hjerneflugten og de relativt lave investeringer i forskning og udvikling (F & U) og i innovation er to af de mest bekymrende aspekter af den europæiske situation. Det fremgår tydeligt af Third European Report on S & T Indicators (den tredje europæiske rapport om de videnskabelige og tekniske indikatorer) (2003), som Kommissionen netop har udgivet, og som det ærede medlem henviser til.

Kommissionen er bevidst om det symptomatiske i, at forskere og investorer ikke finder Europa attraktivt nok i forhold til USA. Hjerneflugten og investeringssituationen på F & U- og innovationsområdet i EU er naturligvis udfordringer, som skal tages op, hvis de ambitiøse målsætninger i Lissabon-strategien fra marts 2000 skal gennemføres.

Kommissionen har med støtte fra Rådet og Parlamentet iværksat en række tiltag for at nå målet. På Det Europæiske Råds møde i Barcelona i marts 2002 vedtog stats- og regeringscheferne en målsætning om at lade de europæiske landes investeringer i forskning og innovation stige betragteligt, så EU-landene i 2010 afsætter i nærheden af 3 % af deres bruttonationalprodukt til forskning. Hovedparten af stigningen skal komme fra den private sektor, men det forudsætter, at det offentlige gør en væsentlig indsats for at gøre det europæiske forskningsrum mere attraktivt på internationalt plan.

Som opfølgning på Barcelona-topmødet vedtog Kommissionen en meddelelse(1) for at skabe en debat om, hvordan disse mål skal nås. På grundlag af de mange positive og samstemmende reaktioner har Kommissionen udarbejdet en handlingsplan, som blev vedtaget den 30. april 2003(2) og fremsendt til EU-institutionerne, og som i øjeblikket udsendes til alle berørte parter.

Denne handlingsplan, Investering i forskning en handlingsplan for Europa, indeholder en række indbyrdes sammenhængende, konkrete tiltag på nationalt, regionalt og EU-plan, der skal gøre Europa mere attraktivt for forskere og investorer. Især skal rammebetingelserne forbedres, den offentlige støtte skal hæves og effektiviseres, forbindelserne mellem universiteterne og erhvervslivet skal konsolideres, det skal være lettere at opnå støtte til at etablere nye virksomheder og til at fremme deres vækst med hjælp fra Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond, medlemsstaternes indsats skal støttes, og de nationale og europæiske politikker på området skal koordineres bedre.

For specifikt at hjælpe de europæiske forskere iværksætter Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne og de lande, der er tilknyttet rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, en række aktioner for at tiltrække forskere og få dem til at vælge en forskerkarriere og derved bremse den hjerneflugt, det ærede medlem omtaler. For at gøre det muligt at nå dette mål er den økonomiske støtte til rammeprogrammet blevet hævet betragteligt (+ 60 %). Kommissionen er ligeledes i færd med at udarbejde en meddelelse om forskerkarrieren, som forventes vedtaget inden for de nærmeste måneder.

(1) KOM(2002) 499 endelig udg.

(2) KOM(2003) 226 endelig udg.