ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2403/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996)

Om: Beslutning 94/730/EF om fastlaeggelse af forenklede procedurer for udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede planter i henhold til artikel 6, stk. 5, i direktiv 90/220/EOEF - Kommissionens befoejelser

1. Hvilke befoejelser har Raadet overgivet til Kommissionen ved artikel 6, stk. 5, 2. saetning, i direktivet om udsaetning af genetisk modificerede organismer 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15 ))?

2. Hvornaar og under hvilken form er disse befoejelser blevet overgivet?

3. Hvilke kontrolmuligheder har Raadet og Parlamentet faaet til raadighed i forbindelse med opstillingen af kriterierne?

4. Hvilke metoder har Raadet til at udoeve disse befoejelser?

5. Hvilke principper og regler ligger til grund for disse regler?

6. Er disse principper og regler vedtaget enstemmigt i Raadet?

7. Hvordan har Parlamentet udtalt sig om disse principper og regler?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-2394/96, E-2395/96, E-2396/96, E-2397/96, E-2398/96, E-2399/96, E-2400/96, E-2401/96, E-2402/96, E-2403/96 og E-2405/96 (14. oktober 1996)

Svarene paa de ovennaevnte skriftlige forespoergsler, afstedkommer en raekke tekniske og juridiske problemer, vedroerende gennemfoerelsen af direktiv 90/220/EOEF ((EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15. )), bl.a. med hensyn til indfoerelsen af de forenklede procedurer.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at undersoege, hvorledes gennemfoerelsen af dette direktiv er forloebet siden dets ikrafttraeden, med henblik paa offentliggoerelse af en rapport, som vil tilgaa Parlamentet og Raadet.

Kommissionen vil i denne sammenhaeng behandle det aerede medlems spoergsmaal og i givet fald tage hensyn til de naevnte punkter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3398/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (20. november 1996)

Om: Faerre sproglige udgaver af CEDEFOP's tidsskrift »Erhvervsuddannelse«

Det Europaeiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP) afbryder udgaven af tidsskriftet »Erhvervsuddannelse« paa 7 af de 11 sprog, den blev udgivet paa.

Eftersom dette center generelt har til opgave at udgive relevante dokumenter og oplysninger og udveksle information og erfaringer mellem medlemsstaterne og de organer, som virker paa dette omraade, bedes Kommissionen oplyse:

1. bliver centrets opgave ikke vanskeliggjort, hvis man indstiller udgivelsen af tidsskriftet paa Den Europaeiske Unions officielle sprog?

2. af hvilke grunde indstilles udgivelsen paa 7 af de 11 sprog?

3. hvilke kriterier ligger til grund for valget af de 4 sprog, som er blevet udvalgt? Er det korrekt at isolere CEDEFOP sprogligt fra det omgivende sociale miljoe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (10. januar 1997)

1. Jo, det er muligt, at det i en vis udstraekning vil blive svaerere for Centret at udfoere sit arbejde. Men eftersom et stort udsnit af det europaeiske erhvervsuddannelsestidsskrifts laesere er forskere, politikere og fagfolk, som alle er involveret i tvaernationalt samarbejde, er der en vis sandsynlighed for at disse mennesker er vant til at arbejde paa mindst et af de benyttede sprog.

2. Udgivelse af tidsskriftet paa samtlige faellesskabssprog har i den senere tid givet Centret store tekniske, tidsmaessige og oekonomiske problemer. En fortsaettelse af denne politik efter OEstrigs, Finlands og Sveriges tiltraeden vil medfoere, at tidsskriftet fremover skal udgives paa 11 sprog mod foer 9 sprog. CEDEFOP har paa denne baggrund samt af budgetmaessige aarsager set sig noedsaget til at foretage en nedskaering af antallet af sprogudgaver fra 9 til 4.

3. Beslutningen om at udgive tidsskriftet paa engelsk, fransk, tysk og spansk blev truffet, fordi disse sprogudgaver er de mest laeste og de mest omkostningseffektive at fremstille. Hertil kan det tilfoejes, at disse fire sprogudgaver tegner sig for 68% af det samlede antal abonnementer paa tidsskriftet, men kun 43% af publikationsudgifterne.

Centrets bestyrelse er klar over, at det er af stor betydning, at tidsskriftet er tilgaengeligt for saa mange politikere, forskere og fagfolk som muligt i samtlige medlemsstater, og at sprogbarrierer kan medvirke til at reducere laeserskaren i flere medlemsstater. Det er derfor blevet foreslaaet i 1997 at se naermere paa Centrets sprogpolitik for publikationer, og at undersoege alternative og mere omkostningseffektive metoder til at oege laeserskaren paa. Bestyrelsen har ingen grund til at formode, at Centret rent sprogligt afskaeres fra det sociale miljoe, det henvender sig til.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2205/96 af Gijs de Vries (ELDR) til Raadet (13. august 1996)

Om: Ensartet valgmaade for valg af medlemmer til Europa-Parlamentet

Den 10. marts 1993 vedtog Europa-Parlamentet i overensstemmelse med EOEF-traktatens artikel 138 beslutning A3-0381/92 ((EFT C 115 af 26.4.1993, s. 121. )) om udkast til ensartet valgmaade for valg af medlemmer til Europa-Parlamentet og rettede en hoejtidelig appel til Raadet om at sikre en ensartet valgmaade allerede ved valget til Europa-Parlamentet i 1994.

Kan Raadet, hvis det deler den holdning, der blev forsvaret paa plenarmoedet af det franske formandskab, og mener, at Parlamentets beslutning er for generel til at kunne udgoere et forslag i henhold til traktatens artikel 138, praecisere, hvilke specifikke kriterier og betingelser et forslag efter dets opfattelse skal opfylde for at vaere i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 138?

Svar (17. januar 1997)

Da den foreliggende retspraksis ikke omfatter nogen fortolkning af ordet »forslag« i den betydning, hvori det anvendes i EF-traktatens artikel 138, stk. 3, foerste afsnit, virker det berettiget at spoerge, hvilken form saadanne forslag til afholdelse af almindelige direkte valg ifoelge en i alle medlemsstater ensartet fremgangsmaade helt konkret skal have.

Raaet bemaerker, at de tre foerste »forslag«, som Europa-Parlamentet har vedtaget siden sin oprettelse (17. maj 1960, 14. januar 1975 og 10. marts 1982), havde form af beslutninger, der var udtrykkeligt ledsaget af udkast til en konvention eller akt, der var klart struktureret, og som havde retlig karakter. Denne form var ogsaa benyttet i BOCKLET-betaenkninger af 1985-1986, der ikke blev sat til afstemning paa plenarmoedet.

Der har i Raadet vaeret tvivl om den noejagtige karakter af beslutningen af 10. marts 1993, der ikke havde samme form, og hvori der blot blev opstillet en raekke vigtige generelle principper.

Raadet har ikke desto mindre siden da flere gange haft en politisk debat om hovedlinjerne i naevnte parlamentsbeslutning.

Det har ved disse lejligheder, som det allerede flere gange har kunnet bekraefte over for Europa-Parlamentet, blot maattet konstatere, at det ikke paa grundlag af denne beslutning har kunnet fortsaette forhandlingerne med henblik paa at fastlaegge et endeligt forslag, der kan forelaegges Europa-Parlamentet med henblik paa samstemmende udtalelse og medlemsstaterne med henblik paa ratifikation.

Spoergsmaalet behandles ogsaa paa den igangvaerende regeringskonference, og det forekommer derfor hensigtsmaessigt at afvente resultatet heraf.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3260/96 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (5. december 1996)

Om: Det foreloebige forbrugerprisindeks

Det fremgaar med stigende tydelighed af medierne, at der reelt er store problemer med at finde en statistisk maalestok, der er alment acceptabel.

Kommissionen vurderer priskonvergensen paa baggrund af det foreloebige forbrugerprisindeks. Stemmer dette indeks overens med eller afviger det fra det tyske forbrugerprisindeks?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-3259/96, E-3260/96, E-3261/96, E-3262/96, E-3263/96, E-3264/96, E-3265/96, E-3266/96, E-3267/96, E-3268/96, E-3269/96, E-3270/96, E-3271/96, E-3272/96, E-3273/96 og E-3274/96 (21. januar 1997)

I henhold til protokol nr. 6 om konvergenskriterierne som naevnt i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab skal »inflationen maales ved hjaelp af forbrugerprisindekset paa et sammenligneligt grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner«. Dette krav imoedekommes i oejeblikket ved hjaelp af en harmoniseringsproces paa grundlag af de nationale forbrugerprisindekser.

I henhold til Raadets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) ((EFT L 257 af 27.10.1995 )), skal harmoniseringen ske trinvis og gennemfoeres i to etaper. Foerste etape var udarbejdelsen i februar 1996 af et saet midlertidige forbrugerprisindekser (IICP'er). IICP'erne er faktisk de nationale forbrugerprisindekser (CPI'er), hvis daekning af varer og tjenesteydelser er justeret med det formaal at afhjaelpe manglende sammenlignelighed. Dette sker navnlig ved at udelukke visse ikke-markedsmaessige tjenester, som f.eks. sundhedsvaesenet, uddannelse og ejerbolig.

De nationale CPI'er kan saaledes betragtes som vaerende i overensstemmelse med de tilsvarende IICP'er med hensyn til metoder, begreber og definitioner bortset fra daekningen af varer og tjenesteydelser. Numerisk er indekserne forskellige som foelge af disse forskelle i daekningen ((KOM(96) 560 )). I de fleste medlemsstater er forskellene i inflationstakten, der maales som en aendring over tolv maaneder, enten paa aars- eller maanedsbasis, smaa: fra 0,0 til ±0,2 procentpoint. I nogle medlemsstater (Irland, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige) er forskellene stoerre, hovedsageligt paa grund af boligudgifter. Dette gaelder isaer de lande, hvor rentebetalinger indgaar i de nationale CPI'er.

Selv om IICP'erne ikke er fuldt sammenlignelige, udgoer de i oejeblikket det bedste sammenligningsgrundlag for vurdering af inflationskonvergensen i medlemsstaterne. Kommissionen vil dog paa grundlag af sammenlignelige HCPI'er vurdere inflationskonvergensen i den periode, der gaar forud for tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union, saaledes som det kraeves i henhold til traktaten. Disse HCPI'er vil blive lanceret i februar 1997 i forbindelse med anden etape af harmoniseringen af CPI'er paa grundlag af behoerigt udarbejdede definitioner, begreber og metoder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3029/96 af Arthur Newens (PSE) til Kommissionen (11. november 1996)

Om: Maerkning af levnedsmidler

Vil Kommissionen oplyse med angivelse af produkttype og varemaerke, hvilke koedprodukter beregnet til konsum der indeholder hestekoed, samt hvilke krav til maerkning der gaelder i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. november 1996)

Kommissionen raader ikke over specielle oplysninger vedroerende produkter beregnet til konsum, der indeholder hestekoed, eller vedroerende maerkningen af saadanne produkter.

Disse produkter er omfattet af bestemmelserne i direktiv 79/112/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maerkning af og praesentationsmaader for levnedsmidler ((EFT L 33 af 8.2.1979. )). I henhold til dette direktiv skal maerkningen af disse levnedsmidler indeholde en liste over ingredienserne, som goer det muligt for forbrugeren at kende sammensaetningen af det koebte levnedsmiddel, specielt om det indeholder hestekoed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2604/96 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: Valget af europaeiske kulturhovedstaeder for aar 2000

Skoent valget af den europaeiske kulturhovedstad hoerer under Raadets befoejelser, og forvaltningen paahviler de paagaeldende medlemsstater, har Europa-Kommissionen hidtil deltaget med et symbolsk oekonomisk bidrag.

Det enestaaende og naermest mytiske ved aarstallet 2000 har betydet, at der for foerste gang er udpeget flere hovedstaeder, endda saaledes at der - ogsaa for foerste gang - er indblandet byer i stater, der ikke i oejeblikket er medlemmer af Den Europaeiske Union.

Mener Kommissionen ikke, at det i betragtning af det enestaaende ved denne begivenhed, der kan og boer tjene til at samle Europa mere og til at udbrede og fremvise den tusindaarige europaeiske kultur paa taersklen til det nye aartusind og i betragtning af projektets nye overstatslige karakter, som omfatter 9 europaeiske stater, vil vaere helt berettiget, om den fuldt ud tog del i denne enestaaende begivenhed, og at den samtidig stoettede den med et betydeligt oekonomisk bidrag?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (4. december 1996)

Selv om Faellesskabet i det omfang, det har vaeret muligt, har ydet oekonomisk tilskud til arrangementet »Den Europaeiske Kulturby«, siden det blev oprettet, skal det understreges, at der ikke i nogen raadsafgoerelse om udpegelse af kulturbyer omtales et eventuelt tilskud fra Faellesskabet.

Kommissionen skal desuden minde om, at de finansielle overslag for faellesskabsbudgettet paa nuvaerende tidspunkt ikke giver mulighed for at oege midlerne til Faellesskabets kulturelle indsats vaesentligt.

Kommissionen haaber dog inderligt, at Faellesskabet kan give dette arrangement al den opmaerksomhed, det fortjener, bl.a. paa grund af den symbolske betydning, aar 2000 har.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3425/96 af Herbert Boesch (PSE) til Kommissionen (27. november 1996)

Om: Klage, journalnummer GD IV - a/377772 - 23.10.1995

Klagerne har endnu ikke modtaget nogen officiel meddelelse om, i hvilken fase klageproceduren befinder sig. Netop i det nye EU-medlemsland OEstrig har man ikke saerlig stor forstaaelse for en saadan bureaukratisk slendrian. Manglende gennemskuelighed i myndighedernes sagsbehandling bidrager helt generelt til, at borgerne bliver staerkt utilfredse med EU.

1. Hvad har Kommissionen foretaget sig i ovennaevnte sag siden den 12.9.1995?

2. Hvor er proceduren blokeret i oejeblikket?

3. Hvornaar kan der ventes en endelig afgoerelse?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler P-3418/96 og P-3425/96 (20. december 1996)

I anledning af denne klage har Kommissionen anmodet OEstrig om oplysninger og den modtog svar den 22. januar 1996. For at faa et bedre grundlag for at afgoere, om de paagaeldende foranstaltninger eventuelt har karakter af stoette, og om de er forenelige med det faelles marked, er Kommissionen for oejeblikket ved at analysere nogle undersoegelser vedroerende finansiering af booking- og reservationssystemer. Klagerne vil naturligvis blive informeret om resultatet af undersoegelsen.

Der er ikke nogen formel klageprocedure paa statsstoetteomraadet, og Kommissionen er ikke i sager vedroerende uanmeldt stoette bundet af en frist paa to maaneder til at foretage den foerste vurdering. Udenforstaaende parter kan dog paa grundlag af EF-traktatens artikel 93, stk. 3, tredje punktum, der har direkte virkning, opnaa retlig beskyttelse ved de nationale domstole, naar der er blevet udbetalt stoette uden Kommissionens forudgaaende tilladelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2647/96 af Hilde Hawlicek (PSE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: OEstrigske unges deltagelse i EU's uddannelsesprogrammer

Der findes en undersoegelse blandt oestrigske unge, der viser, at interessen i europaeiske udvekslings- og uddannelsesprogrammer er steget staerkt.

Hvor mange unge fra OEstrig har deltaget i europaeiske uddannelsesprogrammer inden OEstrigs tiltraedelse af EU, dvs. inden den 1.1.1995, og hvor mange unge har deltaget siden tiltraedelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (29. november 1996)

I perioderne 1992/1993 og 1994/1995 gennemfoerte 4773 unge oestrigere et studieophold inden for rammerne af Erasmus-programmet ved et universitet i et andet deltagerland. I perioderne 1995/1996 og 1996/1997 deltog 6203 unge oestrigere i samarbejds- og mobilitetsaktioner under Socrates-programmet.

Paa det erhvervsuddannelsesmaessige omraade deltog 743 unge oestrigere i anbringelses- og udvekslingsaktioner under Leonardo da Vinci-programmet i 1995, og 1996 forventes ca. 570 at drage fordel af saadanne aktioner. I perioden 1990-1994 modtog 769 unge universitetsstuderende og -kandidater fra OEstrig faellesskabsstoette under det tidligere Comett-program med henblik paa at blive placeret i en virksomhed i udlandet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3143/96 af Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Nederlandsksprogede tolke og oversaettere

Vil Kommissionen venligst besvare foelgende spoergsmaal:

1. Hvor stor en procentdel udgoer belgierne af det samlede antal henholdsvis tolke og oversaettere i EU-institutionerne, der tolker/oversaetter til nederlandsk?

2. Er der i forbindelse med ansaettelse af nederlandsksprogede tolke og oversaettere fastsat bestemte minimums- eller maksimumsgraenser for antallet af belgiere i forhold til antallet af nederlaendere?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yrkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-3069/96 og E-3143/96 (17. december 1996)

Antallet af belgiske tjenestemaend og oevrige ansatte, der oversaetter til nederlandsk, i Kommissionens tjenester for tolkning og oversaettelse er 48%. Det aerede medlem bedes henvende sig direkte til de oevrige institutioner med henblik paa oplysninger om antallet der.

Kommissionen goer opmaerksom paa, at ifoelge vedtaegtens artikel 27 kan ingen stilling forbeholdes statsborgere i en bestemt medlemsstat og, at det ved ansaettelserne tilstraebes, at institutionerne sikres medarbejdere, der opfylder de hoejeste krav til kvalifikationer, indsats og integritet. De skal udvaelges paa et saa bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgerne i Faellesskabets medlemsstater.

Kommissionen bestraeber sig saaledes paa at sikre, at borgerne i alle medlemsstater underrettes om mulighederne for ansaettelse i institutionerne og kan deltage i de almindelige udvaelgelsesproever. Hverken Kommissionen eller de oevrige institutioner anvender noget kvotasystem, der skulle sikre hver enkelt medlemsstat et bestemt antal stillinger. Et saadant system ville vaere en overtraedelse af vedtaegten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2575/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (11. oktober 1996)

Om: EF-interventioner paa fiskeriomraadet

I forbindelse med forslag til Raadets forordning (EF) om aendring af forordning (EF) nr. 3699/93 om kriterier og betingelser for EF-strukturinterventioner inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsaetning af fiskerivarer og akvakulturprodukter (KOM(95)0627) ((EFT C 49 af 20.2.1996, s. 9. )) har man paa grundlag af en vurdering af de omkostninger, tjenesterne tidligere har registreret i forbindelse med denne type operationer, fundet det hensigtsmaessigt at fastsaette et maksimumsbeloeb til daekning af saadanne foranstaltninger pr. kalenderaar paa 200.000 ecu eller 0,5% af den stoette, som er fastsat i finansieringsplanen for hver medlemsstat for det paagaeldende aar.

Den foreslaaede graense paa 0,5% synes at vaere baseret paa erfaringer fra et meget kort tidsrum og giver ingen fleksibilitet til at tackle de udsving, som konstateres fra det ene aar til det andet.

Mener Kommissionen derfor ikke, at det er hensigtsmaessigt at forhoeje FIUF-stoettens samlede maksimumsbeloeb for hver enkelt medlemsstat og fastsaette det til den hoejeste af foelgende to vaerdier: 400.000 ecu eller 1,1% af den stoette, der er fastsat i finansieringsplanen for hver medlemsstat for det paagaeldende aar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (28. oktober 1996)

Hvad angaar aendringen af Raadets forordning (EF) nr. 3699/93 ((EFT L 346 af 31.12.1993. )), som naevnes af det aerede medlem, har Kommissionen rent faktisk aendret sit oprindelige forslag efter grundige droeftelser med Raadet.

Foelgelig har Kommissionen haevet maksimumsbeloebet pr. kalenderaar til 350 000 ECU eller 0,85% af bevillingen i finansieringsplanen for hver medlemsstat for det paagaeldende aar, jf. artikel 1 i Raadets forordning (EF) nr. 965/96 af 28. maj 1996 om aendring af forordning (EF) nr. 3699/93 om kriterier og betingelser for EF-strukturinterventioner inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsaetning af fiskerivarer og akvakulturprodukter ((EFT L 131 af 1.6.1996. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2808/96 af Livio Filippi (PPE) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Bortfoerelsen af Milena Bianchi i Tunesien

Milena Bianchi, 21 aar, fra Bassano del Grappa, forsvandt den 23. november 1995 i Dar Chaabene el Fehiri i Tunesien.

Elleve maaneders undersoegelse har ikke givet noget resultat.

De tunesiske myndigheder synes ikke at ville acceptere at undersoegelserne omfatter en tilbageholdelse af personen.

De foerste kontakter mellem de italienske og tunesiske myndigheder blev foerst optaget fire maaneder efter bortfoerelsen.

De tunesiske myndigheder har med alle midler hindret, at familien Bianchi kom til Tunesien.

Kan Kommissionen oplyse, hvad den agter at goere for at faa de to landes myndigheder til at bringe bortfoerelsen af Milena Bianchi til ophoer og give hende lov til at vende hjem?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af M. Marín (18. november 1996)

Kommissionen er af den mening, at dette spoergsmaal paahviler Medlemsstaternes ministre, naar de samles inden for rammerne af samarbejdet om retlige og indre anliggender.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2716/96 af Gijs de VRIES til Kommissionen. Påståede uregelmæssigheder i Kommissionens tjenestegrene



EF-Tidende nr. C 072 af 07/03/1997 s. 0076



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2716/96 af Gijs de Vries (ELDR) til Kommissionen (16. oktober 1996) Om: Paastaaede uregelmaessigheder i Kommissionens tjenestegrene I en artikel i det belgiske dagblad »Le Soir« af 3. august 1996 fremsaetter Guy Dewarichet formodninger om, at der er foregaaet uregelmaessigheder i Kommissionens tjenestegrene. Kan Kommissionen kaste lys over denne paastand? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (3. december 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-2814/96 fra Raymonde Dury ((Se side 81 )).