ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1490/00

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. maj 2000)

Om: Begrænsning af mulighederne for medlemmerne af Regionsudvalget for dobbeltdeklarering af udgifter

1. Kommissionen bedes bekræfte, at de udgifter, som medlemmerne af Regionsudvalget har deklareret i årene 1998-1999 udelukkende kan udbetales direkte til de pågældende personer og ikke til de offentlige myndigheder, som de repræsenterer?

2. Er det rigtigt, at de berettigede personer som nævnt i spørgsmål 1 kun kan få beløbene for 1998 og 1999 via en check trukket på en bank i Belgien, således at de efter anmodning ikke kan forelægge beviser på, at beløbet i forbindelse med deres deklarationer er gået ind på deres personlige bankkonto i deres eget land?

3. Kan Kommissionen bekræfte, at udbetalinger for årene til og med 1997 og fra 2000 udbetales til de pågældende regionale myndigheder og ikke til enkeltpersoner?

4. Hvad er grundene til, at man for anden gang ændrer udbetalingsformen som beskrevet i spørgsmål 1 og 3?

5. Mener Kommissionen også, at de pågældende i årene 1998 og 1999 ikke havde grund til samtidig at deklarere de udgifter, som de havde i forbindelse med Regionsudvalget, hos de myndigheder, som de tilhører, således at dette kunne føre til dobbelt udbetaling?

6. Er de myndigheder, som medlemmerne af Regionsudvalget tilhører, blevet direkte informeret om direkte udbetalinger til medlemmerne og om de pågældende beløbs størrelse?

7. Når udbetalingssystemet ændres, er de pågældende medlemmer af Regionsudvalget og de myndigheder, som de tilhører, hele tiden blevet rettidigt informeret om denne ændring, således at de havde mulighed for at undgå misforståelser eller endog forsætlig dobbeltdeklarering?

8. Hvis svaret på spørgsmål 7 er bekræftende, hvorledes blev de deri nævnte informationer stillet til rådighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(19. juli 2000)

Kommissionen kan give det ærede medlem følgende svar på grundlag af oplysninger modtaget fra Regionsudvalget:

1. og 3. Der eksisterer ingen lovmæssig forpligtelse med hensyn til den endelige modtager af udbetalingerne, hverken før 1997 eller fra 2000. Medlemmerne af Regionsudvalget får individuelt udbetalt refusion af de udgifter, de har deklareret. Denne udbetaling sker enten på den bankkonto, som de har opgivet til Regionsudvalget, eller såfremt de anmoder herom via den offentlige myndighed, som de repræsenterer.

2. Indtil den 31. december 1999 var der flere mulige udbetalingsformer. Siden den 1. januar 2000 er udbetalingerne udelukkende sket via bankoverførsel.

4. Regionsudvalgets beslutning om udbetaling af transportudgifter, dagpenge og rejseudgifter er ændret to gange (31.3.1999 og 1.4.2000) med henblik på at forbedre udbetalingsprocedurerne, navnlig udbetaling via bankoverførsel, og også for at bringe dem i overensstemmelse med den nye forretningsorden, der trådte i kraft i januar 2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1809/00

af Linda McAvan (PSE) til Kommissionen

(8. juni 2000)

Om: Trivslen for kyllinger opdrættet til kødproduktion

EU's Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel offentliggjorde for nylig en rapport, hvori der blevet udtryk for bekymring over sundheden og trivslen for kyllinger, der opdrættes til kødproduktion. Rapporten fokuserede på, hvordan slagtekyllingeindustriens forsøg på at opnå stadig hurtigere vækstrater har medført smertefulde skader i benene og pludselige dødsfald hos kyllinger, som opdrættes til kødproduktion.

Vil Kommissionen overveje at fremsætte lovforslag med henblik på at løse de alvorlige sundheds- og trivselsproblemer, der fokuseres på i den ovennævnte rapport?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1809/00 og E-1848/00

(26. juli 2000)

Kommissionen har anmodet Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel om at udarbejde en rapport om trivsel for kyllinger, som opdrættes til kødproduktion (slagtekyllinger). Komitéen vedtog en rapport den 21. marts 2000.

I forbindelse med slagtekyllingers trivsel vedtog det stående udvalg under den europæiske konvention om beskyttelse af dyr i landbruget en henstilling om husdyr den 28. november 1995, som stadig er i kraft. Medlemsstaterne og Fællesskabet er kontraherende parter til denne konvention og deltager i udvalgets arbejde.

I Fællesskabet indeholder Rådets direktiv 98/58/EF(1) hovedprincipperne for beskyttelse af alle dyrearter, der holdes til landbrugsformål. Det omhandler de krav til trivsel, som skal opfyldes i forbindelse med beskyttelse af dyr, der opdrættes til forskellige produktionsformål, herunder kyllinger til kødproduktion. I henhold til direktivet pålægges ejeren eller opdrætteren af dyrene at sikre, at mindstekravene til dyretrivsel overholdes.

Direktivet er også det retsgrundlag, i henhold til hvilket forslag til Fællesskabets foranstaltninger eller henstillinger i forbindelse med konventionen udarbejdes, hvis dette er nødvendigt for at sikre ensartet anvendelse i Fællesskabet.

I overensstemmelse med konklusionerne fra den videnskabelige komités rapport og i lyset af ovennævnte direktiv arbejder Kommissionen med et forslag om at opstille krav til trivsel for kyllinger, der opdrættes i Fællesskabet.

(1) EFT L 221 af 8.8.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0316/00

af Anna Karamanou (PSE) og Minerva Malliori (PSE) til Rådet

(14. februar 2000)

Om: Effektiv bekæmpelse af aids

95 % af de mennesker, der er angrebet af aids, lever i udviklingslandene på det afrikanske eller det asiatiske kontinent, og denne sygdom er ansvarlig for et ud af fem dødsfald i Afrika, og den forventede gennemsnitslevealder er faldet drastisk på grund af de enorme dimensioner, som denne epidemi har antaget, og de syges manglende evne til at betale de høje økonomiske omkostninger, der er forbundet med medicin og behandling af sygdommen; endvidere har lederen af Verdenssundhedsorganisationen, Gro Harlem Brundtland, i en appel til samtlige industrilande understreget, at medicinen befinder sig i den nordlige del af verden og sygdommen i den sydlige, idet hun opfordrede til, at der blev gjort en ende på denne ulighed og sørget for lige adgang til forebyggelse og behandling af aids.

Eftersom der for nylig er ydet støtte på 150 millioner dollars fra USA og 50 millioner dollars fra Canada, bedes Rådet besvare følgende: Hvordan og med hvilke særlige programmer agter EU at komme udviklingslandene til undsætning med henblik på såvel forebyggelse som behandling, så de sygdomsramte kan få mulighed for medicinsk behandling, og antallet af dødsfald kan nedbringes drastisk, sådan som det også er sket i udviklingslandene?

Svar

(29. september 2000)

Rådet deler fuldt ud de ærede parlamentsmedlemmers bekymring vedrørende den alvorlige AIDS-epidemi, som især hærger i Afrika, og er også enig i deres analyse af konsekvenserne heraf. Rådet har understreget nødvendigheden af at øge bestræbelserne for at sikre en bedre støtte til udviklingslandenes nationale strategier. Det indebærer navnlig støtte til strategier, der tager sigte på at opnå en mere effektiv forebyggelse af smitte gennem oplysning, fremme af seksuel og forplantningsmæssig sundhed, af sikkerheden ved blodtransfusioner og til strategier til støtte for smittede og syge, bl.a. gennem styrkelse af sundhedssystemet og bekæmpelse af diskrimination eller social udstødelse.

I samarbejde med Parlamentet og på forslag fra Kommissionen vedtog Rådet i marts 1997 en forordning om foranstaltninger på området HIV/AIDS i udviklingslandene, navnlig de fattigste lande. I henhold til forordningen er der for perioden 1997-1999 afsat et beløb på 45 mio. til iværksættelse af programmet til bekæmpelse af AIDS. I forordningen fastlægges det, hvilke fælles foranstaltninger der prioriteres højest, idet disse hovedsagelig vedrører forebyggelse af sygdommens udbredelse. Det fastlægges også nøje, hvilke foranstaltninger der kan finansieres for at medvirke til at nedsætte overførslen af HIV/AIDS.

Hvad særlig angår behandlingen, har Kommissionen indtil videre ikke foreslået at udvide fællesskabsfinansieringen til at dække omkostningerne til egnet medicin til at holde AIDS under kontrol.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1821/00

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. juni 2000)

Om: Den galiciske mælkesektor og den planlagte reform af den fælles landbrugspolitik 2005-2006

Den planlagte reform af den fælles landbrugspolitik i 2005-2006 vil medføre en sænkning af interventionspriserne for mælk. Denne foranstaltning kompenseres med indførelse af en direkte præmie til landmændene, som i 2007-2008 og de efterfølgende år vil beløbe sig til 4,16 pesetas pr. kg. Denne præmie gælder imidlertid kun for den produktion, der svarer til den enkelte mælkeproducerende bedrifts kvote.

I hvilken situation ville en eventuel afskaffelse af ordningen med mælkekvoter som led i senere reformer af den fælles landbrugspolitik stille de bedrifter, der på grundlag af deres areal har et stort vækstpotentiale sådan som det er tilfældet for de fleste bedrifter i Galicien men som i dag har vanskeligheder med at udvikle deres produktion på grund af en kvoteordning, der blev dem pålagt for år tilbage, netop da de påbegyndte en optimistisk moderniseringsproces? Ville en eventuel og nødvendig supplerende mælkeproduktion få en støtte svarende til den, der gives til produktionen under de nuværende kvoter, hvis der opretholdes en præmieordning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. juli 2000)

Den direkte støtte, der fra 2005 skal ydes til producenterne, er for øjeblikket fastsat pr. ton mælkereferencemængde (kvote). Hvis Rådet beslutter at ophæve kvoteordningen, skal det drage alle konsekvenserne heraf, dvs. også for det grundlag og den måde, som den direkte støtte beregnes på. Kommissionen mener dog, at det endnu er for tidligt at tage stilling til spørgsmålet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2347/00

af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen

(13. juli 2000)

Om: Samspil mellem narkotikasmuglere og narkotikabekæmpelsen

Udvalget om Efterretningstjenesterne i De Forenede Staters Kongres offentliggjorde i maj måned konklusionerne fra den parlamentariske undersøgelse af den rolle, som CIA spillede i støtten til de nicaraguanske Contraer i begyndelsen af 1980'erne.

Under høringer for lukkede døre bekræftede forhenværende CIA-agenter den aktive ikke-indblanding, som Contraerne nød godt af med billigelse fra de amerikanske efterretningstjenester, hvilket satte dem i stand til at selvfinansiere deres væbnede kamp med indtægterne fra en meget omfattende kokainsmuglig.

Har Kommissionen kendskab til disse forhold? Anser Kommissionen en sådan situation for at være helt ekstraordinær inden for rammerne af bekæmpelsen af narkotikasmuglingen, eller ligger den inde med oplysninger om lignende situationer andre steder i verden, enten tidligere eller for øjeblikket? Mener Kommissionen ikke, at den som følge af alvoren af disse forhold bør fordømme dem i de kompetente internationale organer begyndende med FN's internationale narkotikakontrolprogram (UNDCP)? Mener Kommissionen desuden ikke, at alvoren af disse forhold bør foranledige den til straks at foreslå en revision af de internationale konventioner om narkotika, så der skabes en juridisk ramme omkring samtlige aktiviteter i forbindelse med fremstilling og afsætning af stoffer, der er forbudt i dag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(20. september 2000)

Kommissionen har ingen oplysninger om de forhold det ærede medlem omtaler.

Væbnede konflikter finansieres ofte med de store penge der er i handelen med narkotika. Kommissionen slår i denne forbindelse igen fast at EU's politik er at bekæmpe denne handel.

I det omfang Kommissionen har beføjelser på området, deltager den i bekæmpelsen af sådanne narkotikarelaterede aktiviteter det være sig produktion, forarbejdning eller smugleri mv. såvel på EU-plan som på internationalt plan.

Da Kommissionen ikke selv har kendskab til de anførte forhold kan den ikke indbringe dem for de internationale instanser, der tager sig af sådanne sager. Kommissionen gør imidlertid en resolut indsats for at bekæmpe den internationale kriminalitet, både på internationalt plan og i samarbejde med andre partnere, og herunder USA. Kommissionen kan ikke fremsætte forslag om en revision af de internationale narkotikakonventioner på grundlag af forhold som den ikke selv har direkte kendskab til.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1730/00

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(31. maj 2000)

Om: Kommissionens sprogpolitik beskyttelse og fremme af mindretalssprog og/eller regionale sprog

Kommissionen anfører i sit samlede svar på mine skriftlige forespørgsler E-0465/00 og E-0478/00(1), at den også overvejer muligheden af at foretage en specifik undersøgelse af behovene hos de sproglige mindretal i EU, da en sådan vil kunne yde et positivt bidrag til de oplysninger, man allerede har på dette område. I min egenskab af EP-medlem vil jeg gerne fremover holdes udførligt underrettet om dette spørgsmål.

Kommissionen bedes i den forbindelse besvare følgende spørgsmål: Kan den oplyse, hvorledes situationen ser ud her og nu? Hvornår vil der helt konkret blive truffet endelig afgørelse om gennemførelsen af ovennævnte undersøgelse, og hvilke målsætninger og retningslinjer skal være gældende herfor?

Kan den i givet fald oplyse, om der bliver tale om en intern undersøgelse i Kommissionen eller om en ekstern undersøgelse?

(1) EFT C 374 E af 28.12.2000, s. 82.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(25. juli 2000)

Kommissionen er i færd med at forberede de tekniske specifikationer vedrørende et udbud om en særundersøgelse af mindretalssprog og/eller regionale sprog i Unionen.

Hensigten er, at undersøgelsen skal bygge på resultaterne af Euromosaic's undersøgelse fra 1992, færdiggjort i 1997, for de tre nye medlemsstater. Hovedformålet er at gøre status over mindretalssprog og regionale sprog ud fra følgende aspekter: sprogets anvendelse, dets juridiske og administrative stilling samt tilstedeværelse i undervisning, medier, offentlighed og økonomi. Et andet mål er at udarbejde en opgørelse over støtteforanstaltninger i Europa og en analyse af udgifterne hertil og deres betydning for sprogets anvendelse. Formålet med undersøgelsen er at sikre en bedre målretning af EF's støtte til de samfund, som har mest behov derfor, og udnyttelse af de mest effektive foranstaltninger ud fra de eksisterende midler.

Beslutning om tidsplan for undersøgelsens gennemførelse afhænger af beslutningen om de juridiske vanskeligheder forbundet med gennemførelsen af den pågældende budgetkonto (B3-1000).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2950/00

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(11. september 2000)

Om: Overholdelse af lovgivningen om offentlige udbud

To direktivforslag om offentlige udbud, som blev offentliggjort i maj i år (KOM(2000) 0275 og KOM(2000) 0276), og som for nylig blev ændret gennem rettelsesblade, tilsigter at forenkle lovgivningen om offentlige udbud. Der er imidlertid tegn på, at manglende overholdelse af den gældende lovgivning på området er et udbredt fænomen. Selv om Kommissionen tidligere har indrømmet, at dette forhold er et reelt problem, indeholder ingen af forslagene en endelig løsning på det.

Hvad har Kommissionen til hensigt at foretage for at forbedre overholdelsen af lovgivningen om offentlige udbud? Vil der efter Kommissionens opfattelse kunne stilles ændringsforslag med henblik herpå til de forslag, der for øjeblikket er til behandling?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(2. oktober 2000)

Som nævnt af det ærede medlem har Kommissionen erkendt, at der er behov for at forbedre overholdelsen af de gældende EU-regler om offentlige udbud. Kommissionen mener dog også, at den manglende overholdelse i høj grad skyldes for ringe kendskab til og forståelse af reglerne. Den ser derfor bestræbelserne for at få præciseret og forenklet bestemmelserne, som er et af hovedtrækkene ved de to forslag(1), den har forelagt Europa-Parlamentet og Rådet, som et middel til at opnå en bedre overholdelse af reglerne.

Der er mange grunde hertil. Dels vil de krav, som de kontraherende myndigheder og enheder skal opfylde, være lettere at forstå, og dels vil Kommissionen være i stand til at fokusere mere intensivt på håndhævelsen af klare regler. En yderligere fordel i den henseende er, at de berørte parter deltagerne eller de potentielle deltagere i specifikke tildelingsprocedurer bedre vil kunne få deres rettigheder tilgodeset på såvel nationalt som EU-plan.

(1) KOM(2000) 275 endeligKOM(2000) 276 endelig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2300/00

af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen

(11. juli 2000)

Om: Kommissionens havnepakke og fiskerihavne

Kommissionen har meddelt, at den i år vil forelægge en havnepakke for at skabe klarere konkurrencebestemmelser for serviceydelser i havne og statsstøtte. Formålet er at sikre selvstændige virksomheder reel adgang til markedet for serviceydelser i havne.

Kan Kommissionen oplyse, om bestemmelserne i denne pakke ud over handels- og oliehavne også omfatter fiskerihavne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(28. juli 2000)

Kommissionen har faktisk til hensigt at offentliggøre en havnepakke hen imod udgangen af indeværende år. Desuden er det Kommissionens agt i denne pakke at medtage et udkast til retsakt om adgang til havneserviceydelser.

Selv om der endnu ikke er truffet nogen endelig beslutning herom, er det for øjeblikket ikke Kommissionens hensigt at medtage fiskerihavne i denne foranstaltning, men kun de rent kommercielle havne, via hvilke der finder international handel sted.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1921/00

af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Lån til Tyrkiet

Kan Kommissionen bekræfte, hvorvidt EU-lån er ydet til Tyrkiet, herunder til erhvervelse af maskiner til tekstilfremstilling?

Hvordan vurderer Kommissionen de følger, som disse lån vil have for konkurrenceevnen i EU's tekstilsektor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(7. juli 2000)

Kommissionen har ikke noget kendskab til, at Fællesskabet skulle have ydet Tyrkiet lån til erhvervelse af udstyr til fremstilling af tekstilvarer. Derimod traf Kommissionen i 1997 en finansieringsafgørelse til støtte for to samarbejdsprojekter på området tekstilvarer og beklædningsgenstande. Før Kommissionen traf sin endelige afgørelse, fremlagde den for øvrigt disse projekter for Europa-Parlamentet, der afgav en positiv udtalelse om finansieringen deraf. De to foranstaltninger er beskrevet nedenfor.

Den første foranstaltning vedrører tilpasning af de materialer, der benyttes i tekstilsektoren, efter miljønormerne (gennemførelsesorgan: KOSGEB, der er det tyrkiske agentur til udvikling af små og mellemstore virksomheder (SMV), samlet udgift: 2,13 mio. EUR; udgift for Fællesskabet: 1 mio. EUR). Formålet med projektet er at sikre, at de materialer, der benyttes i den tyrkiske tekstilindustri, er i overensstemmelse med miljønormerne, og at udbygge Tyrkiets egen kapacitet på området. Denne målsætning føres ud i livet ved oprettelse af et laboratorium, der er godkendt efter norm EN 45001, og som står til rådighed for alle SMV i tekstilsektoren med henblik på certificering af deres materialer efter disse miljønormer. Dette laboratorium, som har to ansatte, vil blive installeret i Marmara-forskningscentret under Tubitak (Scientific and Technical Research Council of Turkey). Laboratoriet vil ligeledes gøre det muligt at udføre forskningsarbejde vedrørende varer, der respekterer miljøet, og ikke-forurenende teknologier. Dette forskningsarbejde udføres i Tubitaks regi.

Den anden foranstaltning er et erhvervsuddannelsesprojekt i beklædningssektoren (gennemførelsesorgan: KOSGEB, der er det tyrkiske agentur til udvikling af SMV samlet udgift: 2,44 mio. EUR; udgift for Fællesskabet: 1,49 mio. EUR). Projektet omfatter et uddannelsesprogram for arbejdsteknikker (brug af symaskiner, tilskæring, reparation, ledelse, forvaltning osv.) i beklædningssektoren. Det henvender sig til unge arbejdstagere, navnlig unge kvinder i denne sektor, som ønsker at højne deres kvalifikationsniveau.

Disse afgørelser er truffet efter toldunionens ikrafttræden, og sigtet dermed er at gøre det lettere for tyrkiske SMV at imødegå den nye konkurrencesituation, som denne aftale fører med sig.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0597/00 af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen. Sanktioner mod Østrig.



EF-Tidende nr. 053 E af 20/02/2001 s. 0013 - 0013



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0597/00 af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen (29. februar 2000) Om: Sanktioner mod Østrig Kan Kommissionen oplyse, om den betragter den portugisiske regerings beslutning om at opfordre andre EU-regeringer til at indføre sanktioner over for en anden medlemsstat (Østrig) som et misbrug af formandskabet, og om den betragter fjorten for det meste uerfarne socialistiske regeringers beslutning om at true med og derefter indføre diplomatiske sanktioner over for en medlemsstat for at påvirke sammensætningen af en regering valgt ved frie valg eller denne regerings politik (hvor ubehagelig den end måtte være) som manglende respekt for behørige demokratiske processer i Unionen og derfor som et brud på princippet om demokrati, jf. artikel 6, stk. 1, i den konsoliderede udgave af traktaten om Den Europæiske Union, som Den Europæiske Union hviler på? Vil Kommissionen i bekræftende fald opretholde sin rolle som traktaternes vogter ved at indklage de regeringer, der har indført sanktioner over for Østrig, for De Europæiske Fællesskabers Domstol med henblik på at få fastslået, om disse sanktioner er lovlige, således at alle borgere i EU fremover kan vide, om medlemsstater har ret til at gribe ind i andre medlemsstaters demokratiske processer på denne måde? Vil Kommissionen på baggrund af betydningen og rækkevidden af disse hidtil usete skridt i Unionen redegøre for sin beslutning over for Europa-Parlamentets formand? Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino (4. maj 2000) Kommissionen gør det ærede medlem opmærksom på sin erklæring om Østrig af 1. februar 2000. Den erklærer heri, at den deler de bekymringer, der ligger til grund for den erklæring, som det portugisiske formandskab fremsatte den 31. januar 2000 på de 14 medlemsstaters vegne. Kommissionen understreger i sin erklæring, at den fortsat vil agere som vogter af de standarder og værdier, der er anført i traktaterne, idet EU er baseret på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet som omhandlet i artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2275/00

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(7. juli 2000)

Om: Bilaterale aftaler mellem Sicilien og Nordafrika om fiskeri

Problemerne om fiskeri i det internationale farvand i strædet ved Sicilien mellem den sicilianske kyst og kysten langs de nordafrikanske lande er stadig uløste.

Sicilien har, i kraft af sine særlige regler, selvbestemmelse på fiskeriområdet.

Sicilien danner Unionens grænse mod det afroasiatiske område.

Kan Kommissionen på baggrund heraf oplyse om, og i hvilken udstrækning, de sicilianske regionale myndigheder har ret til at indgå bilaterale aftaler på fiskeriområdet med deres nordafrikanske nabolande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne Af Franz Fischler

(28. juli 2000)

Fællesskabet har enekompetence med hensyn til forhandling og indgåelse af bilaterale fiskeriaftaler med tredjelande. Det er Kommissionen, der på grundlag af et forhandlingsmandat fra Rådet udøver de pågældende beføjelser.