ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3573/00

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(13. november 2000)

Om: Kulturolympiade

Parallelt med de olympiske sommer- og vinterlege vil Grækenland i perioden 2000-2004 fremme kulturolympiaderne. Kan Kommissionen oplyse om sin holdning til denne institution, om den agter at medvirke til finansieringen, og om der er retsgrundlag for noget sådant? I bekræftende fald bedes oplyst, hvor stort et beløb der vil blive afsat til formålet.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(22. december 2000)

Kommissionen ser positivt på tanken om et europæisk kulturprogram samtidig med de olympiske lege i 2004. Kommissionen har imidlertid endnu ikke modtaget noget præcist program eller en anmodning om finansiel støtte og kan derfor i øjeblikket ikke komme med en udtalelse om kulturolympiaderne.

I øvrigt ønsker Kommissionen at henlede det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed på, at den eventuelt kan støtte initiativer inden for kulturområdet i forbindelse med og i henhold til kriterierne for programmet Kultur 2000, som er et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet i EU, og hvis grundlag er artikel 151 (den tidligere artikel 128) i EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4163/00

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen

(9. januar 2001)

Om: Strukturstøtte til regioner under mål nr. 1 efter 2006

Barnier, kommissær for regionalpolitik, meddeler mig i sit svar på min forespørgsel E-3283/00(1), at Kommissionen i januar 2001 vil afslutte sin anden rapport om økonomisk og social samhørighed. Denne rapport gør status over samhørigheden og sammenfatter, hvilke tendenser på dette område gør sig gældende for de 15 medlemsstater, samt hvordan fællesskabspolitikkerne har bidraget til samhørigheden. Kommissionen understreger, at rapporten også behandler samhørigheden i et udvidet EU.

Barnier tilføjer, at den pågældende rapport skal være udgangspunkt for en revision af EU's nuværende strukturpolitik, og at man på grundlag af rapporten vil gå i gang med at udforme retningslinjer for og eventuelle alternativer til strukturpolitikken, som senere vil blive suppleret på basis af konklusionerne fra de drøftelser, der afholdes med de implicerede parter og resten af EU's institutioner. Den første kontakt vil blive taget i forbindelse med det samhørighedsforum, som Kommissionen organiserer i første halvår af 2001.

Kan Kommissionen informere om retningslinjerne for disse alternativer, som beskrives i rapporten, for så vidt angår den fremtidige politik for strukturstøtte til de nuværende regioner under mål nr. 1 efter 2006 inden for rammerne af et udvidet EU?

Kan Kommissionen oplyse, hvor det såkaldte samhørighedsforum 2001 finder sted?

(1) EFT C 163 E af 6.6.2001, s. 77.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(27. februar 2001)

Den anden rapport om økonomisk og social samhørighed blev vedtaget af Kommissionen den 31. januar 2001(1) og blev straks fremlagt på plenarmødet i Europa-Parlamentet i Bruxelles.

Samhørighedsforummet finder sted i Bruxelles den 21. og 22. maj 2001 i Parlamentets lokaler. Parlamentets medlemmer vil naturligvis blive opfordret til at deltage.

(1) KOM(2001) 24 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3127/00

af Daniel Hannan (PPE-DE) til Rådet

(16. oktober 2000)

Om: Amerikansk støtte til europæisk føderalisme

Ifølge forskellige avisartikler modtager ledende personer, som arbejder for europæisk integration, støtte fra Den Amerikanske Komité for et Forenet Europa (American Committee for a United Europa), som er et skalkeskjul for den amerikanske efterretningstjeneste.

Dette bekræftes af, at misfornøjede CIA-agenter under folkeafstemningen om EF i 1975 i Det Forenede Kongerige gjorde lederne af nej-kampagnen opmærksomme på, at deres kolleger var aktivt involverede i modstandernes lejr.

Eftersom Europa-Parlamentet har udtrykt bekymring over Echelon, hvad mener Rådet da om dette?

Har Rådet i sine arkiver relevante dokumenter om dette emne? Hvordan er de klassificerede?

Er dette emne nogen sinde blevet drøftet i et arbejdsudvalg? Hvornår?

Svar

(26. februar 2001)

1. Rådet er ikke bekendt med de påstande, som det ærede parlamentsmedlem henviser til. Der er derfor ikke planer om at lade en gruppe drøfte dette spørgsmål.

2. Rådet har klart redegjort for sin holdning til Echelon i konklusionerne fra RIA-Rådet den 29. maj 2000 efter en drøftelse om Europa-Parlamentets debatter om aflytning af telekommunikation uden nogen form for juridisk hjemmel. Rådet bekræftede i den forbindelse på ny, at det lægger stor vægt på, at de grundlæggende principper vedrørende beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder overholdes, hvad angår både fysiske og juridiske personer, således som disse principper er anerkendt i traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3519/00

af Ari Vatanen (PPE-DE), Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE), Charles Pasqua (UEN), Arlindo Cunha (PPE-DE), Hans-Gert Poettering (PPE-DE), Elmar Brok (PPE-DE), Mary Banotti (PPE-DE), Alejandro Agag Longo (PPE-DE) og Arie Oostlander (PPE-DE) til Rådet

(13. november 2000)

Om: Den nuværende afgift på motorkøretøjer og dens uforlignelighed med det indre marked og fri handel

Rådet opfordres på det kraftigste til at korrigere skævhederne i beskatningen af motorkøretøjer og behandle det som et prioritetsspørgsmål. I visse medlemsstater udgør afgiftsystemet en uretfærdig hindring for importen af motorkøretøjer, navnlig når importøren er en privat borger. Den afgift, der pålægges importerede motorkøretøjer, baseres sjældent på motorkøretøjets reelle værdi, navnlig når der er tale om et brugt. Den urimelig høje afgift virker som en hindring for intern EU-handel og forhindrer etableringen af konkurrencedygtige markeder i Den Europæiske Union. I EF-traktatens artikel 25 hedder det, at told ved indførsel og udførsel og andre afgifter med tilsvarende virkning er forbudt mellem medlemsstaterne.

Hvilke foranstaltninger har Rådet til hensigt at iværksætte med henblik på at korrigere de skævheder, som er opstået på grund af medlemsstaternes arbitrære bestemmelser vedrørende import af motorkøretøjer? Hvad vil Rådet gøre for at opnå gennemsigtige bestemmelser for import af motorkøretøjer, som er i overensstemmelse med Fællesskabets retsakter?

Hvornår vil de europæiske forbrugere kunne nyde godt af fordelene ved et virkeligt indre marked, når de køber et motorkøretøj?

Svar

(14. maj 2001)

1. Rådet understreger over for de ærede parlamentsmedlemmer, at bestemmelsen af, hvilken beskatningsordning der skal finde anvendelse ved en privat borgers køb af et motorkøretøj, skal ses på baggrund af de meget forskellige situationer (erhvervelse inden for Fællesskabet eller import) og de pågældende afgifter. Det minder i den forbindelse om, at der ifølge gældende fællesskabsret, bortset fra situationen på momsområdet, ikke eksisterer nogen fælles ordning for beskatning af køretøjer, hverken i forbindelse med registreringsafgift eller motorkøretøjsafgift.

2. Rådet er klar over de problemer med især dobbeltbeskatning, der kan følge af en manglende koordination af medlemsstaterne lovgivninger. Rådet erindrer de ærede parlamentsmedlemmer om, at det ifølge EF-traktatens artikel 93 er kompetent med

hensyn til harmonisering af indirekte skatter, i det omfang en sådan harmonisering er nødvendig for at sikre det indre markeds oprettelse og funktion, men det er nødvendigt, at der foreligger et forslag fra Kommissionen. Rådet har ikke indtil nu fået forelagt noget sådant forslag.

3. Kommissionen har dog i sit arbejdsprogram for 2001 oplyst, at den i år regner med at forelægge en meddelelse om beskatning af køretøjer i Den Europæiske Union. Rådet opfordrer på dette stadium de ærede parlamentsmedlemmer til at rette deres forespørgsel direkte til Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2464/00

af Charles Tannock (PPE-DE) til Rådet

(24. juli 2000)

Om: WHO-sanktioner (bananer)

Hvornår stemmer Rådet om forslaget til EU's handelsordning for bananer?

Svar

(7. november 2000)

1. Rådet noterede sig på samlingen den 10. og 11. juli 2000 en rapport fra Kommissionen om de konsultationer, den har ført med henblik på løsning af bananstriden. Rådet opfordrede i den forbindelse Kommissionen til at undersøge muligheden for at forvalte markedet ved hjælp af en kvoteordning baseret på først til mølle-princippet. Det anmodede Kommissionen om i forlængelse af sine demarcher at aflægge rapport om de mulige løsninger, herunder toldløsningen og dens konsekvenser. På grundlag af denne rapport vil Rådet tage endelig stilling.

2. Der erindres desuden om, at Kommissionens forslag til ændring af forordning (EØF) nr. 404/93 om den fælles markedsordning for bananer er baseret på traktatens artikel 37, og at en rådsafgørelse således først kan komme på tale, når Europa-Parlamentet har afgivet udtalelse.

3. Rådet understreger sit ønske om hurtigst muligt at få bilagt denne strid under iagttagelse af WTO-reglerne samt under hensyn til EF-producenternes interesser og EU's forpligtelser over for AVS-staterne, særlig de svageste blandt dem.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3027/00

af Elisabeth Jeggle (PPE-DE), Karl von Wogau (PPE-DE) og Rainer Wieland (PPE-DE) til Kommissionen

(26. september 2000)

Om: Meddelelse om programmet for støtte til venskabsbyforbindelser

Takket være støtten til venskabsbyforbindelser har partnere fra alle dele af Europa tidligere fundet sammen for at lære hinanden at kende, udveksle erfaringer, udarbejde projekter og søge at nå frem til fælles løsninger. Der er uden tvivl skabt nære forbindelser mellem befolkningerne i Europa takket være den fleksible støtte, der hidtil er ydet til venskabsbyforbindelser.

I sin meddelelse om programmet for støtte til venskabsbyforbindelser(1) har Kommissionen imidlertid bebudet, at den hidtidige fremgangsmåde vil blive ændret, og at den inden udgangen af 2000 vil offentliggøre en indkaldelse af forslag om prioriterede emner på baggrund af præcise udvælgelseskriterier for tildeling af støtte.

Hos kommunerne i Baden-Württemberg har indholdet af denne meddelelse skabt stor usikkerhed om, hvordan Kommissionen fremover vil udforme støtten til venskabsbyforbindelser.

Der rejser sig derfor navnlig følgende spørgsmål:

1. Hvordan vil ansøgningsfristen fremover blive beregnet (hidtil har fristen været på tre måneder)?

2. Hvor mange indkaldelser af forslag om venskabsbyforbindelser vil Kommissionen offentliggøre om året?

3. Hvad forstår Kommissionen konkret ved prioriterede emner, og vil dette gøre det vanskeligere at oprette nye venskabsbyforbindelser og genoplive eksisterende venskabsbyforbindelser?

4. Er Kommissionen desuden klar over, at ansøgningsproceduren er uforholdsmæssig kompliceret navnlig for små kommuner, og ser Kommissionen en mulighed for at gennemføre en forenkling?

(1) EFT C 238 af 22.8.2000, s. 7.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(27. november 2000)

Kommissionen er fortsat meget opmærksom på behovet for at sikre en effektiv forvaltning af programmet for støtte til venskabsbyer for at sikre, at det bliver vellykket.

I lyset af de problemer, som det meget store antal meget forskelligartede forslag skaber, og de deraf følgende behov for at gribe ind indfører Kommissionen i 2001 en ny procedure, som skulle øge effektiviteten.

Den nye procedure for indkaldelse af forslag er allerede blevet behandlet på et informationsmøde den 23. oktober, der havde deltagelse af repræsentanter for De Europæiske Kommuners og Regioners Råd, de 15 EU-landes nationale organisationer, de central- og østeuropæiske lande, Malta, Cypern og Tyrkiet, UTO og Forsamlingen af Regioner i Europa.

De ærede medlemmers spørgsmål er allerede blevet behandlet i forbindelse med den nye indkaldelse af forslag.

Kommissionen noterer sig de ærede medlemmers betænkeligheder og vil holde Europa-Parlamentet orienteret om, hvorledes den nye procedure fungerer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2271/00

af Jean-Claude Fruteau (PSE) til Kommissionen

(7. juli 2000)

Om: Svindel med bananimport

Der har i over et år cirkuleret falske bananimportlicenser på europæisk område. Der er således kommet 164 000 t bananer ind på vort marked. Den store mængde illegale bananer samt den lange periode, hvori handelen har fundet sted, har fremkaldt et kraftigt fald i priserne og stiller skarpt på problemerne vedrørende effektiv kontrol.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at forbedre kontrollen med udstedelse af importtilladelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. september 2000)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-2237/00 fra FRUTEAU(1).

(1) Se side 93.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2697/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(1. september 2000)

Om: Landbrugsstøtte og Bulgariens EU-medlemskab

1. Kan Kommissionen give et overslag over, hvor meget de årlige udgifter til landbrugsstøtte vil vokse, hvis den nuværende EU-landbrugsstøttepolitik udvides til at omfatte Bulgarien, når landet bliver medlem af Den Europæiske Union, og det forudsættes

a) at der ikke sker ændringer i den nuværende bulgarske landbrugsproduktion;

b) at der sker ændringer i den bulgarske landbrugsproduktion i takt med ændrede økonomiske incitamenter, efterhånden som støtte- og strukturforanstaltninger bringes på linje med de nugældende EU-politikker?

2. Hvor høje bliver de anslåede årlige udgifter for Garantifonden og for strukturfondene i hvert enkelt tilfælde?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler E-2692/00, E-2693/00, E-2694/00, E-2696/00, E-2697/00 og E-2698/00

(13. oktober 2000)

For at kunne give et overslag over, hvor meget de årlige udgifter til landbrugsstøtte vil vokse, hvis Letland, Litauen, Malta, Slovakiet, Bulgarien og Rumænien bliver medlemmer af EU, kræves der næsten helt sikker viden om tidspunkt og vilkår for tiltrædelsen. Disse enkeltheder må fastlægges under tiltrædelsesforhandlingerne med de pågældende lande. Der er imidlertid endnu ikke indledt forhandlinger på landbrugsområdet. Følgelig vil alle udgiftsoverslag på basis af de antagelser, som fremføres af det ærede medlem, nødvendigvis være yderst hypotetiske og usikre. På det nuværende stade i forhandlingerne er Kommissionen derfor ikke i stand til at besvare det ærede medlems forespørgsel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2043/00

af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen

(16. juni 2000)

Om: Indgreb til fordel for uretmæssigt dømte tjenestemænd

I sit svar på skriftlig forespørgsel P-1049/00(1) anfører Kommissionens næstformand, Kinnock, at navnlig i de tilfælde, hvor der rettes alvorlige og ubegrundede beskyldninger mod en tjenestemands integritet under udførelsen af hans arbejde, er administrationen i medfør af vedtægtens artikel 24 forpligtet til at træffe alle

nødvendige foranstaltninger for at genoprette den pågældende tjenestemands gode navn og rygte. I sådanne tilfælde råder den over et stort spillerum, der kan prøves ved Fællesskabets retsmyndigheder, med hensyn til midler og muligheder for at bistå tjenestemanden. Den skal gendrive disse beskyldninger og tage alle nødvendige skridt for at genoprette den beskyldte tjenestemands navn og rygte. Bistanden i medfør af artikel 24 kan derfor antage forskellige former, alt efter truslens eller handlingens art og ofrets ønske.

Agter Kommissionen at drage alle konsekvenser af disse bemærkninger i en række verserende sager, hvor der rettes ærerørige beskyldninger mod tjenestemænd? Kan Kommissionen endvidere udelukke, at det er forekommet, at den har undladt at handle i overensstemmelse med artikel 24 og ovennævnte bemærkninger i tilfælde, hvor der er rettet henvendelse herom fra tjenestemænd?

(1) EFT C 72 E af 6.3.2001, s. 15.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(31. juli 2000)

Kommissionen bekræfter sit svar til det ærede medlems skriftlige forespørgsel P-1049/00(1), hvori den understregede, at den i henhold til artikel 24 i vedtægten har pligt til at yde bistand til sine tjenestemænd, hvis disse på baggrund af deres stilling eller hverv udsættes for trusler, krænkelser, injurier, ærerørige beskyldninger eller udsættes for angreb på deres person eller formue.

Når en sag forelægges Kommissionen, undersøger den, om vedtægtens artikel 24 finder anvendelse. I disse tilfælde har den vide skønsbeføjelser, som er underlagt Retten i Første Instans' tilsyn, og Kommissionen vælger selv den mest egnede fremgangsmåde.

Hver sag undersøges individuelt på grundlag af de konkrete omstændigheder. En anmodning om bistand kan blive afvist, når de handlinger, tjenestemanden klager over, ikke falder inden for de områder, hvor der kan ydes bistand. Alternativt kan Kommissionen beslutte at yde en anden form for bistand end den, der er anmodet om.

Vedtægten åbner mulighed for, at tjenestemanden kan anke enhver beslutning, der er truffet i medfør af vedtægtens artikel 24.

Kommissionen ønsker at oplyse det ærede medlem om, at nogle anmodninger om bistand stadig er til behandling, og at der vil blive givet et svar, så snart de er blevet undersøgt fuldt ud under særlig hensyntagen til hver tjenestemands specifikke situation.

(1) EFT C 72 E af 6.3.2001, s. 15.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2962/00

af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen

(20. september 2000)

Om: Højreekstremisme i medlemsstaterne

I Østrig findes der en lov, hvorefter enhver form for nationalsocialistisk aktivitet vil blive retsforfulgt strafferetligt (forbudslov fra 1947, StGB1. nr. 13/1945, BGB1. nr. 25/1947). Denne lov har forfatningsrang.

Paragraf 3-3i omhandler gerningsindhold og strafferamme, som alt efter forholdets karakter er på mellem et år og livsvarigt fængsel. Den kompetente retsinstans for gennemførelsen af sagen er de enkelte delstaters øverste domstol, som i sådanne sager træffer afgørelse under medvirken af lægdommere.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

- I hvilke medlemsstater findes der tilsvarende retsforskrifter?

- Hvilke forskelle er der mellem medlemsstaterne med hensyn til gerningsindhold og strafferamme?

- Er det i lyset af de fælles europæiske værdier på sin plads at retsforfølge nationalsocialistiske aktiviteter strafferetligt?

- Har Kommissionen planer om en ensartet europæisk ordning, som skal hindre nationalsocialistiske aktiviteter?

Kommissionen anmodes om i påkommende tilfælde at fremsende de forskellige sammenlignelige love til forespørgeren?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(31. oktober 2000)

I henhold til Rådets fælles aktion af 15. juli 1996(1) om bekæmpelse af racisme og fremmedhad skal medlemsstaterne strafsanktionere bestemte former for racistisk eller fremmedfjendsk adfærd, eller hvis de ikke gør det, fravige princippet om dobbelt strafbarhed. Der sigtes bl.a. på offentlig tilskyndelse til vold eller racehad, offentligt forsvar eller benægtelse af forbrydelser mod menneskeheden og krænkelser af menneskerettighederne, offentlig udbredelse af racistiske eller fremmedfjendske skrifter samt medvirken til gerninger foretaget af grupper, organisationer eller foreninger, som indebærer diskrimination, vold eller racehad.

Som det fremgår af den første rapport om gennemførelsen af denne fælles aktion, der blev udarbejdet i 1998, er de former for adfærd, den omhandler, strafsanktioneret i de fleste medlemsstater, og de EU-lande, der ikke strafsanktionerer dem alle, er i gang med at ændre deres lovgivning. Det retlige samarbejde på dette område forløber uden problemer.

Anden rapport er i øjeblikket under udarbejdelse i Rådet. Med udgangspunkt heri vil Kommissionen tage stilling til, om der er behov for yderligere EU-lovgivning på området, bl.a. om brug af Internet til racistiske eller fremmedfjendske formål.

(1) EFT L 185 af 27.7.1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3692/00

af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen

(23. november 2000)

Om: Shu Gan Wan-pillens giftighed

Er Kommissionen klar over, at Shu Gan Wan-(eller Shu Kan Wan) pillen, en klassisk kinesisk medicin, er giftig? Pillen anvendes til behandling af mave- eller leversygdomme og har et kviksølvindhold, der er farligt. Hvad agter Kommissionen at gøre for at beskytte forbrugerne mod denne eventuelle sundhedsfare?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(19. december 2000)

Lægemidler må kun markedsføres i EU, hvis de er omfattet af en markedsføringstilladelse, og ikke før der er blevet fremlagt tilstrækkelig dokumentation, der gør det muligt at vurdere produktets kvalitet, sikkerhed og effektivitet. Markedsføringstilladelserne

udstedes enten ved brug af den centraliserede procedure for bioteknologiske lægemidler eller for særligt innovative lægemidler eller ved brug af en national procedure. I forbindelse med den centraliserede procedure er Kommissionen den kompetente myndighed, mens det i forbindelse med en national procedure er medlemsstaternes myndigheder.

Selv om de klassiske kinesiske lægemidler som Shu Gan Wan eller Shu Kan Wan fremstår som lægemidler med terapeutiske indikationer, er de ikke omfattet af en markedsføringstilladelse, der er blevet udstedt i henhold til den centraliserede procedure. Visse klassiske kinesiske lægemidler skulle ifølge de foreliggende oplysninger være forurenede med tungmetaller, f.eks. kviksølv.

Kommissionen er ikke kompetent i sager om lægemidler, der ikke er omfattet den centraliserede procedure, hvorfor det påhviler de nationale myndigheder at sikre, at det kun er de på behørig vis tilladte lægemidler, der markedsføres.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2167/00

af Ioannis Souladakis (PSE) til Rådet

(30. juni 2000)

Om: KFOR-soldaters ballademageropførsel i Skopje

Ifølge offentliggørelser i pressen i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, forårsagede soldaterne fra KFOR (Kosovo Force) episoder med ballade på gaderne og i barerne under deres orlov, idet de forulempede forbipasserende, især unge kvinder. Grunden til de fleste episoder var overdreven indtagelse af alkohol under orloven. Indbyggerne i Skopje generes konstant af den slags episoder, idet KFOR's militærpolitis måde at gribe ind i den slags episoder på betegnes som temmelig slap. KFOR-soldaternes opførsel skader i første omgang Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens gæstfrihed over for disse styrker, men først og fremmest indtrykket af de fredsbestræbelser, som NATO og især Den Europæiske Union med høje omkostninger har iværksat, og som gennem bredere aftaler med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien også hænger sammen med normaliseringsprocessen i Kosovo.

På hvilke måder agter Rådet på baggrund af KFOR-soldaternes uacceptable opførsel at beskytte Den Europæiske Unions anseelse i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og derved forhindre, at denne sættes på spil, og EU's bidrag til fredsprocessen i området kommer i vanry?

Svar

(7. november 2000)

KFOR-troppernes opførsel er et anliggende, der vedrører KFOR's chefer, NATO og de udsendende staters nationale myndigheder. EU er for sit vedkommende naturligvis interesseret i, at alle repræsentanter for det internationale samfund, der samarbejder om at genskabe stabilitet, sikkerhed og multietnisk demokrati i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1244, opfører sig eksemplarisk, hvad enten det er i Kosovo eller andre steder. EU er overbevist om, at dets egne repræsentanter generelt lever op til denne høje standard, og at dette også er opfattelsen hos befolkningen i Kosovo og i de nabolande, som de besøger i tjenesten eller på orlov.