ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0631/97 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (4. marts 1997)

Om: EU-udbud

Kan Kommissionen oplyse, i hvilken udstraekning den kontrollerer ejerstrukturerne i de aktieselskaber, der byder paa EU-udbud?

Hvis dette ikke sker, kan Kommissionen da oplyse, hvorledes den kontrollerer, at der ikke er tale om sammenfaldende interesser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (12. maj 1997)

I henhold til direktiverne om offentlige indkoeb giver Kommissionens tjenestegrene, naar de foretager udbud, alle tjenesteydere mulighed for at afgive bud efter offentliggoerelsen af en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. De paagaeldende direktiver omhandler ingen forpligtelser med hensyn til de bydende selskabers struktur, bortset fra en bestemmelse om sammenslutninger af tjenesteydere, der findes i hvert af direktiverne.

I bestemmelsen, der er naesten ens i alle direktiverne, staar der, at sammenslutninger af tjenesteydere kan afgive bud. Den udbudsgivende myndighed kan ikke forlange, at saadanne sammenslutninger med henblik paa afgivelse af bud antager en bestemt retlig form. Naar ordren er tildelt sammenslutningen, kan denne imidlertid blive noedsaget hertil for at kunne udfoere ordren (artikel 18 i direktiv 93/36/EOEF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmaaderne ved offentlige indkoeb ((EFT L 199 af 9.8.1993. )), 21 i direktiv 93/37/EOEF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmaaderne med hensyn til indgaaelse af bygge- og anlaegskontrakter ((EFT L 199 af 9.8.1993. )), 26 i direktiv 92/50/EOEF af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmaaderne ved indgaaelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler ((EFT L 209 af 24.7.1992. )) og 33 (I) i direktiv 93/38/EOEF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmaaderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation ((EFT L 199 af 9.8.1993. ))).

Kommissionen soerger saaledes for, at dens tjenestegrene ligesom alle udbudsgivende myndigheder i medlemsstaterne giver disse sammenslutninger af tjenesteydere mulighed for at afgive bud, og for, at der ikke kraeves en retlig form for at kunne afgive bud. Tjenestegrenene kan derimod i overensstemmelse med EF-retten kraeve, at den tilbudsgiver, der faar tildelt ordren, antager en bestemt retlig form.

Kommissionen forstaar udtrykket »sammenblanding af interesser« som visende hen til en situation, hvor en tjenesteyder har saerlige forbindelser med en udbudsgivende myndighed, der bevirker, at denne fortrinsvis tildeler den paagaeldende tjenesteyder ordrer.

I den forbindelse skal det bemaerkes, at intet i gaeldende EF-ret er til hinder for, at bestemte enheder anmoder om eller accepterer en tilkendegivelse, der kan anvendes til udformning af naermere bestemmelser om en bestemt ordre af en virksomhed, der vil kunne deltage i denne ordre. EF-retten forbyder et saadant skridt, hvis det bevirker, at der rokkes ved princippet om ligebehandling og navnlig, hvis det hindrer konkurrencen. Paa grundlag heraf soerger Kommissionen for, at der i de tilfaelde, den har kendskab til, undgaas den sammenblanding af interesser, det aerede medlem omtaler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 213/97 af Glyn FORD til Rådet. Tamiler på Sri Lanka



EF-Tidende nr. C 367 af 04/12/1997 s. 0008



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0213/97 af Glyn Ford (PSE) til Raadet (6. februar 1997) Om: Tamiler paa Sri Lanka Er Raadet klar over de overgreb, der bliver begaaet mod det tamilske mindretal paa Sri Lanka? Hvad vil der blive gjort for at bringe undertrykkelsen af dem til ophoer? Svar (5. juni 1997) Det er klart, at situationen i Sri Lanka er kompleks, og at der er begaaet grusomheder imod uskyldige befolkningsgrupper uden hensyn til deres oprindelse, hvilket tidligere forespoergsler fra andre aerede medlemmer ogsaa har vist. Alle voldshandlinger boer fordoemmes, navnlig hvis de er rettet mod uskyldige civile. Unionen er af den opfattelse, at den eneste vej til varig fred og stabilitet er dialog, og den mener, at man ikke skal soege at laegge skylden paa den ene eller den anden part. Vold skaber blot fysiske og psykiske ofre.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1071/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: Privatisering af det kommunale energi- og miljoeselskab i Rom

I svar af 16. juli 1996 paa skriftlig forespoergsel P-1747/96 ((EFT C 345 af 15.11.1996, s. 102. )) om »det kommunale energi- og miljoeselskab og det kommunale mejeriselskab i Rom« meddelte kommissaer Monti, at Kommissionen eventuelt kunne indlede en overtraedelsesprocedure mod Italien i henhold til EF-traktatens artikel 169. Rom kommune havde saaledes undladt at sende Publikationskontoret udbudsbekendtgoerelsen om konsulentarbejde i forbindelse med privatiseringen af det kommunale energi- og miljoeselskab, hvorfor den ikke kunne offentliggoeres i EF-tidende som foreskrevet. I mellemtiden har kommunen ikke blot placeret den offentlige kontrakt, men er ogsaa gaaet i gang med privatiseringsarbejdet.

Kan Kommissionen give oplysninger om udviklingen i sagen?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, om der foreligger det noedvendige grundlag for at indlede en overtraedelsesprocedure i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 169?

Hvad indebaerer denne procedure, dersom den indledes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (13. maj 1997)

Paa grundlag af de foreliggende oplysninger om kontrakten vedroerende konsulentarbejde for Rom kommune i forbindelse med omstruktureringen og privatiseringen af det kommunale energi- og miljoeselskab (ACEA) finder Kommissionen ikke, at der er tale om overtraedelse af faellesskabsreglerne om offentliggoerelse af kontrakter om offentlige indkoeb.

Meddelelsen om offentliggoerelsen af denne kontrakt er blevet offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende ((EFT S 103 af 31. 5. 1996. )). Kontrakten vedroerer et beloeb paa 327 726 000 ITL uden moms, hvilket ligger under det loft, der er fastsat i direktiv 92/50/EOEF ((EFT L 209 af 24.7.1992. )).

Iforbindelse med anvendelsen af ovennaevnte direktiv skal man i henhold til artikel 7, stk. 1, i direktivet tage hensyn til den anslaaede vaerdi og ikke ordrevaerdien. Kommissionen er derfor i faerd med at tage kontakt med de italienske myndigheder for at fastslaa, hvad den anslaaede vaerdi er. Det er kun, hvis den anslaaede vaerdi er lig med eller overstiger det i direktivet fastsatte loft, at Rom kommune ville have vaeret forpligtet til at sende bekendtgoerelsen om det omhandlede udbud til Kontoret for De Europaeiske Faellesskabers Officielle Publikationer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0131/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (3. februar 1997)

Om: Domfaeldelse over en hoejtstaaende gejstlig i Tyrkiet

Med et ikke tidligere set indgreb i den ortodokse kirkes frihed og selvstaendighed har de tyrkiske myndigheder idoemt en hoejtstaaende gejstlig ved det oekumeniske patriarkats bispesaede i Laodikia, Iakovos, 5 maaneders faengsel med den anklage, at han havde overvaeret en aftenmesse, som blev afholdt i det bulgarske samfunds hellige kirke i Fanari (Istanbul).

Det er indlysende, at sagen kan faa et faretruende omfang i forbindelserne mellem Tyrkiet og Graekenland, og den viser endnu en gang, hvordan Tyrkiet opfatter religionsfriheden.

Kommissionen bedes oplyse, hvordan den har til hensigt at reagere paa disse grove kraenkelser af de grundlaeggende menneskerettigheder i en stat, med hvilken EU er i toldunion?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (30. maj 1997)

Til supplering af svaret af 6. marts 1997 fremgaar det af oplysninger, som Kommissionens repraesentation i Ankara har indhentet, at hr. Iakovos, der er tyrkisk statsborger og praelat ved det oekumeniske patriarkat i Laodikia, sidste aar efter indbydelse fra det bulgarske samfunds religioese overhoved begav sig til en messe i Fanari-kirken (i Istanbul). Af ukendte aarsager skulle praesten ved Fanari-kirken have anklaget hr. Iakovos for at forstyrre ceremoniens afvikling, og de tyrkiske domstole idoemte ham i november 1996 fem maaneders faengsel. Iakovos har appelleret denne dom og er fortsat paa fri fod. Datoen for afsigelsen af appelrettens kendelse vides endnu ikke med bestemthed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1138/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Forslag om aendring af maelkekvoterne

Vil Kommissionen - med henblik paa at goere bestemmelserne for fastlaeggelse af maelkekvoterne saa effektive og transparente som muligt - udstede et direktiv, der:

1. bevarer stoetten til kvote B-producenterne og anerkender kvote A-producenternes fysiologiske forhoejelse af produktionen som foelge af selektion og tekniske forbedringer?

2. giver dokumenter vedroerende salg og overfoersel af kvoter oejeblikkelig gyldighed?

3. sikrer, at momsen paa salg af kvoter beregnes efter ordningen med en fast momssats?

4. sikrer, at reduktionen paa 15% i tilfaelde af salg afskaffes paa hele Italiens omraade, undtagen i bjergegnene?

5. kraever offentliggoerelse af meddelelsen om kvotefordelingen inden den 31. januar i referenceaaret?

6. indeholder bestemmelser om oejeblikkelig annullering af tildelte kvoter, der ikke er blevet opfyldt af faktisk leveret og faktureret produktion i de to aar, der gaar forud for anmodningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. april 1997)

For det foerste skal der mindes om, at maelkekvoteordningen gennemfoeres ved hjaelp af forordninger, som er juridisk bindende i alle enkeltheder og direkte gaeldende i alle medlemsstater, og ikke ved direktiver, jf. EF-traktatens artikel 189.

1. De paagaeldende EF-bestemmelser, nemlig Raadets forordning (EOEF) nr. 3950/92 om en tillaegsafgift paa maelk og mejeriprodukter ((EFT L 405 af 31.12.1992. )), indeholder en ordning, der gaelder for producenternes leverancer og direkte salg uden sondring mellem kvote A og kvote B.

2. I artikel 7 i ovennaevnte forordning defineres de generelle bestemmelser for overfoersel af den referencemaengde (kvota), der er disponibel paa en bedrift, sammen med bedriften paa visse betingelser, og det overdrages til medlemsstaterne at fastlaegge gennemfoerelsesbestemmelserne under hensyntagen til et antal kriterier, navnlig de anvendte arealer.

3. Et eventuelt problem med beregningen af momsen paa overfoersler af kvoter skal loeses paa grundlag af enten Faellesskabets momsbestemmelser og ikke dets landbrugsbestemmelser eller den nationale skattelovgivning.

4. I artikel 7 i forordning (EOEF) nr. 3950/92 aabnes der mulighed for, at medlemsstaten kan skaffe bidrag til den nationale reserve ved at nedsaette kvoten med en vis procentdel ved overfoersel. Det er saaledes medlemsstaten, der skal afgoere, om den oensker at bruge denne mulighed eller ej.

5. I EF-bestemmelserne overdrages det til medlemsstaten at afgoere, om den oensker at offentliggoere tildelingen af de individuelle referencemaengder (kvoter) i den nationale statstidende. Kommissionen ser ingen grund til at goere en saadan offentliggoerelse obligatorisk.

6. Ifoelge artikel 5, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 3950/92 vil kvoten for en producent, der ikke har afsat maelk i en periode paa 12 maaneder, blive overfoert til den nationale reserve. En producent, som genoptager maelkeproduktion inden for en frist, som fastsaettes af medlemsstaten, faar en ny kvote i overensstemmelse med samme forordnings artikel 4.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 799/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. EU-støtte til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 367 af 04/12/1997 s. 0041



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0799/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-101 (»Ungdom for Europa«-programmet) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996? Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (6. juni 1997) Som supplement til sit svar af 17. april 1997 ((EFT C 217 af 17.7.1997, s. 228. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger. De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1140/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Overtraedelse af faellesskabsbestemmelserne i forbindelse med en losseplads i Ca Gualdo (Pesaro)

Vil Kommissionen, under henvisning til - at Regionen Marche har givet tilladelse til, at der i Ca Gualdo Kommune i Provinsen Pesaro etableres en losseplads, der modtager EU-stoette under maal nr. 5b, uden at projektet har vaeret genstand for den i direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) fastsatte miljoeindvirkningsvurdering,

at projektet, som situationen ser ud i oejeblikket, strider mod samtlige bestemmelser i ovennaevnte direktiv og isaer bringer borgernes helbred i fare, da disse ikke nyder sundhedsmaessig beskyttelse,

oplyse

1. hvorledes den agter at intervenere over for den aabenlyse kraenkelse af faellesskabsbestemmelserne om miljoeindvirkning, efter at den allerede har udbetalt de afsatte midler, der muligvis ogsaa allerede er blevet brugt til den planlagte etablering af omtalte losseplads?

2. om ikke den agter at anmode Regionen Marche om at redegoere for de bevaeggrunde, der har faaet regionen til aabenlyst at overtraede bestemmelserne vedroerende anvendelseskriterierne for maal nr. 5b-midler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. maj 1997)

Det faelles programlaegningsdokument (DOCUP) for maal 5 b (1994-1999) for Marche-regionens vedkommende indeholder bl.a. en foranstaltning vedroerende opfoerelse af et center til behandling af specielt, giftigt eller farligt industriaffald.

Dette center kommer til at bestaa af bl.a. et anlaeg til sortering og behandling af affald samt en plads til endelig deponering af affald, der ikke har kunnet genanvendes.

Det foreloebige projektudkast skal forelaegges de regionale tekniske organer til evaluering og derefter godkendes af den oeverste administration for Marche-regionen. Ifoelge rapporten om ivaerksaettelse af det faelles programmeringsdokument, for saa vidt angaar maal 5 b for Marche-regionens vedkommende, samt de oplysninger, der er indgivet af de regionale myndigheder, er projektet for den affaldsdeponeringsplads, der er planlagt med foranstaltning nr. 3.1.2A, endnu ikke blevet godkendt. For oejeblikket er kun stedet herfor blevet endeligt fastsat af regionen, efter indstilling herom fra provinsen.

I henhold til Raadets direktiv 85/337/OEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet skal alle projekter vedroerende anlaeg til bortskaffelse af giftigt og farligt affald, forud for deres godkendelse underkastes en vurdering af virkningerne for miljoeet (en VVM-undersoegelse). Kommissionen over-vaager noeje, at dette direktiv overholdes.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1259/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Globalisering og demokrati

EU udgoer et af elementerne i den fremskyndede globaliseringsproces. Begreber som fleksibilitet, kompetence, frihandel og globalitet er blevet det moderne samfunds referencevaerdier. Vi kan konstatere, at kapitalen bevaeger sig uden hindringer, men ogsaa uden graenser, og at den faelles moent vil foere til, at budgetpolitikken ikke vil vaere underlagt den politiske myndighed, men de finansielle myndigheder, der imidlertid kun har en banks ansvar, og som ikke udtrykker borgernes vilje.

Vil Kommissionen udarbejde en raekke foranstaltninger til indfoerelse af mekanismer, der kan sikre, at ansvaret for budgetpolitikken forbliver hos de politiske myndigheder - en raekke foranstaltninger, der ved at begraense de finansielle organisationers indflydelse goer det muligt for medlemsstaterne at gennemfoere den oekonomiske politik, saaledes at det undgaas, at de store kapitalselskaber beslutter paa de suveraene staters vegne?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Yves-Thibault de Silguy paa skriftlige forespoergsler E-1245/97 og E-1259/97 (28. maj 1997)

Som led i Den OEkonomiske og Monetaere Union (OEMU'en) vil de forskellige komponenter af den oekonomiske politik blive styret af forskellige beslutningsgrupper, nemlig Den Europaeiske Centralbank hvad angaar den monetaere politik, parlamenterne og de nationale regeringer hvad angaar budgetpolitikken og arbejdsmarkedets parter hvad angaar fastlaeggelsen af loenniveauet.

Koordineringen af medlemsstaternes oekonomiske politik (saaledes som forudset i EF-traktatens artikel 103, stk. 1) indebaerer, at de nationale myndigheders suveraene ansvar for budgetpolitikken skal udoeves under overholdelse af traktatens finansielle og budgetmaessige bestemmelser og andre EF-bestemmelser, som medlemsstaterne frivilligt har accepteret. Traktatens artikel 103, stk. 1, indeholder saaledes foelgende bestemmelse »Medlemsstaterne betragter deres oekonomiske politikker som et spoergsmaal af faelles interesse og samordner dem i Raadet...«. Ifoelge Kommissionen vil indfoerelsen af euroen give medlemsstaterne mulighed for kollektivt at genvinde deres monetaere suveraenitet, som de individuelt har mistet paa grund af globaliseringen af de finansielle markeder.

Hvad angaar denne koordinering skal det naevnes, at den nationale budgetpolitik er et anliggende, der udelukkende henhoerer under de nationale politiske myndigheder, der repraesenterer borgerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1578/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (6. maj 1997)

Om: Pensionstillaeg

Udsigten til at tabe retten til pensionstillaeg er en alvorlig trussel mod borgernes frie bevaegelighed og ligebehandling som fastlagt i EF-traktaten. Dette er konklusionen paa en rapport om pensionstillaeg, der blev vedtaget den 28. og 29. november af gruppen om borgernes frie bevaegelighed. Rapporten, der behandler alle pensionsproblemer i forbindelse med arbejdstagernes passage fra den ene medlemsstat til den anden, vil blive indfoejet i de afsluttende henstillinger fra gruppen om den frie bevaegelighed i Europa.

Kommissionen anmodes om at bibeholde de erhvervede rettigheder: hvis en arbejdstager flytter til en anden medlemsstat og forlader sin pensionsordning, boer han ikke beroeves sine erhvervede rettigheder. Hvis en arbejdstager ikke har afsluttet den kraevede minimumsperiode, har han imidlertid ikke erhvervet nogen rettigheder.

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-1578/97 og E-1596/97 (16. juni 1997)

I sin meddelelse af 19. juli 1991 om pensionstillaeg gjorde Kommissionen allerede opmaerksom paa de forhindringer for arbejdstagernes frie bevaegelighed, der knytter sig til pensionstillaeg. Der har siden vaeret foretaget undersoegelser og gennemfoert hoeringer med alle implicerede, nemlig medlemsstaternes regeringer, arbejdsmarkedets parter og pensionsfondene, for at finde mulige loesninger og overvinde disse hindringer.

Efter Kommissionens anmodning har en gruppe paa hoejt plan under forsaede af fr. Veil undersoegt spoergsmaalet og udarbejdet en rapport. I den rapport, det aerede medlem naevner, foreslaar gruppen Kommissionen i det mindste i begyndelsen at begraense ethvert forslag om lovgivning til en metode paa grundlag af princippet om ligebehandling af egne statsborgere og statsborgere fra andre medlemsstater koncentreret omkring foelgende tre elementer:

a) bevarelse af erhvervede rettigheder;

b) graenseoverskridende betalinger;

c) beskaeftigelse paa kort sigt i en anden medlemsstat og muligheden for at tilslutte sig pensionsordningen i den oprindelige medlemsstat.

I lyset af disse henstillinger og efter at have hoert alle beroerte parter regner Kommissionen med forelaegge konkrete forslag i loebet af 1997. Et direktiv synes at vaere det mest hensigtsmaessige juridiske redskab.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1063/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Raadet (24. marts 1997)

Om: Diplomatiske net og konsulater

Det italienske udenrigsministerium agter i forbindelse med budgetindskraenkninger, som foelge af nedsaettelsen af den offentlige gaeld, at omstrukturere det konsulaere net i Belgien ved at lukke konsulaterne i Mons, La Louviere, Genk, Antwerpen og Namur og centrere aktiviterne om tre centre i Bruxelles, Liege og Charleroi.

I betragtning af at lukningen af disse konsultater er til skade for de italienere, der bor i Belgien, hvilket vil sige over 300.000, og at det italienske udenrigsministerium hverken har raadfoert sig med ac hoc-organisationer eller demokratisk valgte repraesentanter i kommiteer og slet ikke med foreninger eller partier i Belgien foer fremlaeggelsen af omstruktureringsforslagene, kan Raadet da foretage foelgende:

1. gribe hurtigt ind for at garantere alle indvandrere ret til diplomatisk og konsulaer bistand i forhold til deres faktiske lokale repraesentation paa de steder, hvor denne tilstedevaerelse er stoerst?

2. gribe ind i omstruktureringerne som foelge af alvorlige problemer vedroerende den offentlige gaeld, ved i forbindelse med omlaegningen af de diplomatiske og konsulaere repraesentationer at soerge for, at de noedvendige besparelser gennemfoeres, uden at det skader den noedvendige service og garantere beskyttelse af indvandrenes egen kulturarv?

Svar (5. juni 1997)

Raadet har ikke kompetence til at traeffe afgoerelse om udformningen af medlemsstaternes diplomatiske og konsulaere net.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1118/97 af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen (24. marts 1997)

Om: Udarbejdelse af et direktiv om mindstemaal for flypassagerernes siddepladser

I Den Europaeiske Union og i Parlamentet er der i den sidste tid sagligt og alvorligt gjort opmaerksom paa dyretransporter. Man har paapeget saavel den plads, som skal afsaettes til hver enkelt transporteret enhed, og fodringen og adgangen til vand, samt at de alt for lange transporttider skal undgaas.

Der er imidlertid i mindre grad taget hensyn til de personer, der rejser med fly. Inden for den kommercielle luftfart, baade rute- og charterflyvninger, presses passagererne af mange flyselskaber ind paa flysaeder, der allerede for personer over 185 cm er ulideligt trange med hensyn til knaeplads, og med en siddestilling, som ifoelge laegevidenskabelige eksperter haemmer blodomloebet og foraarsager forskellige gener, saasom foelelsesloeshed i lemmerne. Denne politik forsvares med priskonkurrencen og forsoeget paa at udnytte pladsen maksimalt, som vaegtes mere end laegelige og elementaere hensyn til fysisk velvaere.

Eftersom sagen kun kan bringes i orden, hvis der indfoeres bestemmelser for alle luftfartsselskaber, der flyver mellem Unionens lande, vil jeg spoerge, hvad Kommissionen vil goere for at indfoere det noedvendige direktiv?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (23. maj 1997)

Kommissionen har modtaget en raekke klager fra forbrugere, som besvaerer sig over, at kvaliteten af den komfort, der tilbydes dem om bord paa visse fly, ikke er tilstraekkelig, hvis rejsen skal vaere rimeligt bekvem. Den er saaledes klar over, at visse kommercielle flyrejsearrangoerer, luftfartsselskaber eller pakkerejsearrangoerer er tilboejelige til at oege belaegningsgraden i de enkelte fly for at kunne tilbyde lavere priser.

Indgreb fra Faellesskabets side ville naturligvis vaere helt legitimt, saafremt der var tale om, at overbelastning af flyene foerte til ringere sikkerhed, men eftersom der baade i de enkelte landes nationale og i Faellesskabets bestemmelser om attestering for og udnyttelse af luftfartoejer findes bestemmelser herimod, er der paa indevaerende tidspunkt intet grundlag for en indgriben af den slags, det aerede medlem foreslaar.

Dog er Kommissionen af den opfattelse, at det ville vaere gavnligt for transportvirksomhe-der og rejsebureauer, hvis de kunne enes om at vedtage hensigtsmaessige ordninger og fremlaegge klare oplysninger for eventuelle fremtidige passagerer om komforten i forbindelse med rejserne, saa kunderne i givet fald kunne traeffe deres valg paa et velorienteret grundlag. Den vil derfor tage denne sag op gennem sine loebende kontakter til de paagaeldende rejse-virksomheder.