ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1672/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Betaling af kontrahenter og leverandører.



EF-Tidende nr. 103 E af 03/04/2001 s. 0020 - 0020



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1672/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (29. maj 2000) Om: Betaling af kontrahenter og leverandører Vil Kommissionen i fortsættelse af Michaele Schreyers svar på min skriftlige forespørgsel nr. E-0505/00(1) angive størrelsen af det i 1999 udbetalte samlede beløb, hvortil den inden for fristen på 60 dage udbetalte andel refererer? (1) EFT C 46 E af 13.2.2001, s. 10. Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer (25. september 2000) Det kan meddeles det ærede medlem, at en analyse af betalingsfristerne i statistikkerne for regnskabsåret 1999 viser, at de betalinger, der blev foretaget inden for en frist på 60 dage, androg 39 238 mio..
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3123/00

af James Nicholson (PPE-DE) til Rådet

(16. oktober 2000)

Om: Undertrykkelse af kristne i Egypten

Folk i Den Europæiske Union, der er bekymrede over den stadige undertrykkelse af koptiske kristne i Egypten, henleder fortsat opmærksomheden herpå, bl.a. sagerne vedrørende Fakhri Ayyad Mus'ad, Souroial Gayed Isshak, Aziz Tawfik Rezkalah og Shaiboub William Arsal.

Kan Rådet oplyse, hvilke forestillinger det har gjort over for den egyptiske regering, og hvilke løfter det har modtaget med hensyn til beskyttelse af de koptiske kristnes liv og ejendom?

Svar

(20./21. december 2000)

Det ærede parlamentsmedlem henvises til svarene på forespørgsel E-2456/00 (William Shaiboub-sagen), E-1995/00 (det koptiske mindretal i Egypten) samt H-0454/00 (menneskerettigheder i Egypten).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3376/00

af Ursula Schleicher (PPE-DE) til Kommissionen

(3. november 2000)

Om: Positivliste over lægemidler i Tyskland

Det forlyder, at man er ved at udarbejde en positivliste over lægemidler i Tyskland. Tyske lægemiddelfabrikanter er af den opfattelse, at den

effektive retsbeskyttelse i henhold til direktivet om gennemsigtighed i prisbestemmelserne for lægemidler til mennesker og disse lægemidlers inddragelse under de nationale sygesikringsordninger (89/105/EØF)(1), ikke længere er garanteret i Tyskland.

1. Deler Europa-Kommissionen denne opfattelse?

2. Passer det, at Europa-Kommissionen indledte en overtrædelsesprocedure mod Østrig i efteråret 1999 for et lignende forhold?

3. Er Europa-Kommissionen blevet orienteret om de tyske planer, og hvad agter den at foretage sig?

(1) EFT L 40 af 11.2.1989, s. 8.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(18. december 2000)

Der er blevet indbragt to klager til Kommissionen mod Tyskland for overtrædelse af Rådets direktiv 89/105/EØF af 21. december 1988 om gennemsigtighed i prisbestemmelserne for lægemidler til mennesker og disse lægemidlers inddragelse under de nationale sygesikringsordninger. Kommissionen er i gang med en tilbundsgående undersøgelse af de to klager. Kommissionen er på nuværende tidspunkt ikke i stand til at sige, om den anser den tyske lov om refundering af udgifter til lægemidler for at være i modstrid med direktivet.

Det er korrekt, at Kommissionen i oktober 1999 indledte en overtrædelsesprocedure mod Østrig i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169). I den pågældende sag, som nu verserer for Domstolen, fremsættes der påstand om, at Østrig ikke har overholdt de forpligtelser, der er fastlagt i direktiv 89/105/EØF.

Tyskland har endnu ikke fremsendt meddelelse om ændring af de pågældende lovbestemmelser eller af indholdet af positivlisten. I de to klager mod Tyskland er de pågældende juridiske bestemmelser anført, og de vil blive nøje gennemgået som led i overtrædelsesproceduren.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2814/00

af Bill Miller (PSE) til Kommissionen

(5. september 2000)

Om: Kooperative virksomheder

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at fremme udviklingen af kooperative virksomheder via de sociale og regionale fonde på baggrund af den betydning, som Kommissionen tillægger kooperative virksomheder?

Svar afgivet af Erkki Liikanen på Kommissionens vegne

(11. oktober 2000)

Kommissionen har i sin meddelelse(1) om retningslinjerne for programmerne for strukturfondene for perioden 2000-2006 tillagt den socialøkonomiske sektor (kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og fonde) stor betydning i forbindelse med jobskabelse.

I en af retningslinjerne for 2000 (retningslinje 12) opfordres medlemsstaterne til at satse på fuldt ud at udnytte de jobmuligheder, der ligger på lokalt plan, inden for frivillige organisationer og erhvervsdrivende foreninger, inden for miljøteknologi, i landdistrikter og i nye aktiviteter, der tager sigte på endnu udækkede markedsbehov, samt, med henblik på at fjerne dem, at undersøge, hvilke hindringer, der eksisterer for gennemførelsen af sådanne foranstaltninger.

I overensstemmelse med partnerskabsprincippet sikrer Kommissionen, at medlemsstaterne tager hensyn til disse aftalte retningslinjer i forbindelse med programmeringsdokumenterne for de regioner, der er berettigede til støtte under Mål 1 og 2 i perioden 2000-2006.

For så vidt angår Den Europæiske Fond for Regional Udvikling er kooperativer, i lighed med alle andre former for virksomhed, berettiget til samfinansiering.

Den Europæiske Socialfond bidrager til de aktiviteter, der iværksættes i henhold til den europæiske beskæftigelsesstrategi og de årlige retningslinjer vedrørende beskæftigelse. Dens aktiviteter er således af særlig betydning for den kooperative sektor.

De ovennævnte fondes aktiviteter administreres af de nationale administrationer og analyseres ikke i henhold til virksomhedens retlige form (dvs. pr. implementerende instrument). Det er derfor ikke muligt at give det ærede parlamentsmedlem nøjagtige statistiske oplysninger om antallet af kooperative virksomheder, der delager i projekter finansieret af Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regional Udvikling.

Kommissionen har jævnlige kontakter med de repræsentative organisationer for de kooperative sektorer på europæisk plan og er åben for de forslag, de på vegne af deres medlemmer fremsætter om oplysninger vedrørende Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regional Udvikling.

(1) EFT C 267 af 22.9.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2549/00

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(28. juli 2000)

Om: Fastlæggelse af De Kanariske Øers eksklusive økonomiske zone

Af den almene beskrivelse af regionerne i den yderste periferi (de franske oversøiske departementer (OD), De Kanariske Øer (Spanien) og de portugisiske øhave ved Azorerne og Madeira), som Kommissionens generalsekretariat giver (på sin webside om disse regioner), fremgår det, at Den Europæiske Union har det største søterritorium i verden, takket være sine regioner i den yderste periferi, med 25 millioner kvadratkilometer eksklusiv økonomisk zone, som vil få afgørende betydning i det 21. århundrede på grund af de talrige ressourcer og muligheder, som det rummer.

Kan Kommissionen oplyse, hvilken fremgangsmåde der er blevet fulgt for at fastlægge De Kanariske Øers økonomiske zone, samt hvilke dokumenter der har tjent som grundlag herfor?

Svar afgivet på Kommissionens vegne at Romano Prodi

(27. oktober 2000)

Kommissionen henleder det ærede medlems opmærksomhed på, at fastlæggelsen og afgrænsningen af de eksklusive økonomiske zoner ikke henhører under Fællesskabets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0545/00 af William Newton Dunn (PPE-DE) til Kommissionen. Britisk stempelafgift som diskrimination mod britiske virksomheder.



EF-Tidende nr. 136 E af 08/05/2001 s. 0002 - 0002



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0545/00 af William Newton Dunn (PPE-DE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Britisk stempelafgift som diskrimination mod britiske virksomheder Under henvisning til et af principperne i traktaterne, nærmere bestemt, at der ikke må finde nogen forskelsbehandling sted mellem Den Europæiske Unions borgere, er det da lovligt, at den britiske regering pålægger en stempelafgift på handel med aktier i britiske virksomheder, men tillader, at handel med aktier i ikke-britiske virksomheder er fritaget fra stempelafgift? Supplerende svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (14. september 2000) Den særlige stempelafgift (stamp duty reserve tax) er reguleret i Part IV i Finance Act 1986 (sections 86 and seq.). Ifølge disse bestemmelser gælder den kun uanset købers bopæl overdragelse af aktier i britiske virksomheder eller aktier, der føres aktiebog over i Det Forenede Kongerige. Denne begrænsning af beskatningskompetencen falder i tråd med territorialprincippet, der er et almindeligt begreb i international lov. Da denne særlige stempelafgift ydermere ikke er harmoniseret på EF-plan, står det Det Forenede Kongerige frit for at udforme sine egne regler, når blot EF-traktatens principper overholdes, især princippet om ikke-forskelsbehandling. At der findes en national afgift, der ikke eksisterer i andre medlemsstater, betyder ifølge sagens natur, at den hovedsagelig pålægges indbyggere og statsborgere i den pågældende medlemsstat. Men denne virkning udgør naturligvis ikke nogen diskriminering, der strider mod EF-traktaten.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3877/00

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(4. december 2000)

Om: El-cykler

Kan Kommissionen bekræfte, at EU's retsakter inden længe vil stille krav om samtidig brug af pedalerne på el-cykler, dvs. at når cyklens pedaler ikke længere bruges, afgiver motoren heller ikke effekt? I så fald vil britisk lovgivning blive ændret, idet denne i øjeblikket tillader, at cyklerne betjenes af el-motoren alene.

Mener Kommissionen ikke, at de nuværende restriktioner vedrørende køretøjets vægt, motoreffekt og maksimumshastighed sætter tilstrækkeligt vide grænser for sådanne køretøjer, og gør det muligt at sidestille dem med almindelige cykler?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(11. januar 2001)

Et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv(1) om ændring af Rådets direktiv 92/61/EØF af 30. juni 1992 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer(2) drøftes for tiden i Rådets arbejdsgruppe for motorkøretøjer. I Kommissionens oprindelige forslag, der godkendtes af Parlamentet uden ændringsforslag ved førstebehandlingen den 27. oktober 1999, er visse køretøjer undtaget fra direktivets anvendelsesområde.

Foruden andre køretøjer er følgende i henhold til Kommissionens forslag udelukket fra anvendelsesområdet: pedaldrevne cykler udstyret med elektrisk hjælpemotor (el-cykler), hvis højeste effekt er på 0,25 kilowatt (kW), og hvis effektafgivelse reduceres progressivt, efterhånden som køretøjets hastighed øges, og helt afbrydes ved en hastighed på 25 kilometer i timen (km/h), og som ikke alene kan drives af en sådan motor.

Adskillige af medlemsstaternes ændringsforslag til Kommissionens forslag er drøftet, men endnu er der ikke taget nogen beslutning. Kommissionen kan derfor på nuværende tidspunkt ikke forudsige, i hvilket omfang ordlyden af Rådets fælles holdning vil blive ændret, og hvorvidt det f.eks. vil blive krævet, at cyklens pedaler anvendes, før motoren kan afgive effekt.

(1) EFT C 337 E af 28.11.2000.

(2) EFT L 225 af 10.8.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2406/00

af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen

(7. juli 2000)

Om: Udvidelsen: Polens stilling til kvinders rettigheder og lige muligheder

På De Forenede Nationers ekstraordinære samling den 5.-9 juni 2000 om Kvinder 2000: ligestilling mellem kønnene, udvikling og fred i det 21. århundrede talte den portugisiske ligestillingsminister i sin egenskab af formand for Den Europæiske Union på vegne af ikke blot de 15 medlemsstater, men også alle ansøgerlandene med undtagelse af Polen.

Der blev på initiativ af Europa-Parlamentets Udvalg om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder afholdt møder i New York med støtte af Rådet og Kommissionen mellem de tilstedeværende EP-medlemmer og de nationale parlamentsmedlemmer fra de 15 medlemsstater og fra ansøgerlandene for at forsøge at forstå Polens stilling og gøre opmærksom på nødvendigheden af at acceptere EF's samlede regelværk, herunder den del, der omhandler ligestilling og kvinders rettigheder. Reaktionerne var yderst negative og bekymrende.

Vil Kommissionen oplyse, om man under drøftelserne om udvidelsen med Polen har behandlet spørgsmålet om EF's regelværk vedrørende kvinders rettigheder og de perspektiver, som er indeholdt i Amsterdam-traktaten, samt om hvilke holdninger Polen har indtaget under disse forhandlinger med Kommissionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(28. juli 2000)

Kommissionen kan bekræfte, at regelværket vedrørende kvinders rettigheder og lige muligheder indgår i tiltrædelsesforhandlingerne med ansøgerlandene, herunder Polen. Ligestilling mellem mænd og kvinder er et særdeles vigtigt område, som omfattes af forhandlingerne under kapitel 13, socialpolitik og beskæftigelse. Polen accepterer regelværket og har ikke bedt om overgangsperioder på dette område. Derfor forventes det, at Polen kan nå sit erklærede mål om at gennemføre det relevante regelværk senest den 31. december 2002. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger fra Polen, som antyder, at situationen skulle have forandret sig.

I forhandlingerne understreger Kommissionen af princip vigtigheden af den sociale dimension som underbygget ved Amsterdam-traktaten og betoner, at der fra tiltrædelsestidspunktet kræves rettidig og fuldstændig overgang til og gennemførelse af det social- og beskæftigelsespolitiske regelværk. Herudover skal det bemærkes, at når der er tale om ligestilling mellem kvinder og mænd, bliver der lagt særlig vægt på de praktiske aspekter ved den egentlige håndhævelse af sådanne rettigheder, f.eks. effektiv adgang til oplysninger om eksisterende juridiske rettigheder og antallet af sager om diskrimination, der bliver sendt til Domstolen.

Kommissionen følger fortsat udviklingen i overgangen til og gennemførelsen af regelværket på dette område samt udviklingen og styrkelsen af de dermed forbundne institutioner. Denne overvågning fortsætter gennem hele forhandlingsprocessen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2995/00

af John Cushnahan (PPE-DE) til Rådet

(25. september 2000)

Om: Ngawang Sangdrol

Er Rådet bekendt med omstændighederne omkring fængslingen af Ngawang Sangdrol, hvis domfældelse udelukkede byggede på udøvelsen af hendes ret til tanke- og ytringsfrihed?

Hvordan har Rådet til hensigt at sikre, at hun ikke udsættes for yderligere mishandling, og at hun får den nødvendige lægebistand?

Svar

(30. november 2000)

Rådet er blevet underrettet om dommen over Ngawang Sangdrol i 1992; fængslingen er siden blevet forlænget flere gange.

Den Europæiske Union har i sine kontakter med de kinesiske myndigheder drøftet spørgsmålet om Ngawang Sangdrol og andre personer, som er blevet straffet for at udøve deres grundlæggende rettigheder som f.eks. samvittigheds-, ytrings-, forenings- eller religionsfrihed.

Under det seneste møde i dialogen om menneskerettigheder mellem Den Europæiske Union og Kina (den 29. september 200 i Beijing) påpegede troikaen, at den var bekymret for Ngawang Sangdrols helbed og udtrykte ønske om, at der udvises mildhed over for hende.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3297/00

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(25. oktober 2000)

Om: Tobaksreklamer og -sponsorering

Hvilke medlemsstater forbyder tobaksreklamer:

a) i fjernsynet,

b) i biografer,

c) i dag- og ugeblade og

d) på plakatskilte langs gader og veje?

Hvilke andre medlemsstater har meddelt, at de har til hensigt at indføre sådanne forbud og på hvilket tidspunkt?

Hvilke medlemsstater forbyder sponsoring af sportsarrangementer og kulturelle arrangementer fra tobaksselskabernes side eller har meddelt, at der vil blive indført et sådant forbud?

Hvilke medlemsstater har indført et forbud eller har meddelt, at de vil indføre et forbud mod:

a) økonomiske tilskud til politiske partier fra tobaksselskaber og/eller

b) hemmelige økonomiske tilskud fra erhvervssammenslutninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(13. december 2000)

I artikel 6, stk. 2, i det nu ophævede Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/43/EF af 6. juli 1998 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om reklame for tobaksvarer og sponsorering til fordel for disse,(1) pålagdes medlemsstaterne at underrette Kommissionen om de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på dette direktivs område.

Imidlertid har ingen medlemsstat fremsendt en sådan meddelelse. Dette indebærer ikke en overtrædelse af fællesskabslovgivningen, da tidsfristen for opfyldelsen af kravet i direktivet var den 30. juli 2001. Kommissionen er derfor ikke i stand til at give de oplysninger, som det ærede medlem har anmodet om.

Efter at Domstolen den 5. oktober 2000 har annulleret direktiv 98/43/EF, har medlemsstaterne ikke mere pligt til at give Kommissionen meddelelse om deres lovgivning vedrørende reklame for tobaksvarer og sponsorering til fordel for disse.

I Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989(2), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed(3) er den juridiske ramme for tv-spredningsvirksomhed i EU fastlagt. I direktivet forbydes alle former for fjernsynsreklamer for cigaretter og andre tobaksvarer. Herudover må fjernsynsprogrammer ikke sponsoreres af foretagender, hvis hovedvirksomhed er fremstilling eller salg af cigaretter og andre tobaksvarer. Alle medlemsstaterne har gennemført disse bestemmelser i deres lovgivning.

(1) EFT L 213 af 30.7.1998.

(2) EFT L 298 af 17.10.1989.

(3) EFT L 202 af 30.7.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3262/00

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(20. oktober 2000)

Om: Systembolagets indkøb og udbud

Kommissionen sendte i begyndelsen af 2000 en skrivelse til den svenske regering om, at det svenske Systembolaget skulle følge EU's regler om offentligt udbud, når der indkøbes alkohol.

Systembolaget mener imidlertid, at det f.eks. ikke går at købe de bedste vine ved udbud, da dette vareområde er sælgers marked.

Har Kommissionen drøftet spørgsmålet yderligere med den svenske regering og Systembolaget, og har den eventuelt ændret sit syn på sagen, eller fastholder Kommissionen sit standpunkt som i den omtalte skrivelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(8. december 2000)

Skrivelsen vedrørende Systembolaget (det svenske detailsalgsmonopol for alkoholholdige drikkevarer), som det ærede medlem henviser til, vedrører anvendelsen af reglerne i direktiverne om indgåelse af offentlige kontrakter (Rådets direktiv 93/36/EØF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmåderne ved offentlige indkøb(1), Rådets direktiv 93/37/EØF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmåderne med hensyn til indgåelse af offentlige bygge- og anlægskontrakter(3) og Rådets direktiv 92/50/EØF af 18. juni 1992 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige tjenesteydelsesaftaler(2)) på indkøb af alkoholholdige drikkevarer, men også på indkøb af andre varer og på Systembolagets bygge- og anlægskontrakter.

Det kan for så vidt angår indkøbene af alhoholholdige drikkevarer konstateres, at der i henhold til Domstolens retspraksis ikke findes nogen undtagelse i direktiv 93/36/EØF (eller i fællesskabsretten) for indkøb af alkoholholdige drikkevarer. Systembolaget skal således overholde de relevante bestemmelser i ovenstående direktiv ved indkøb af alhoholholdige drikkevarer.

Denne sag er blevet drøftet gentagne gange med de svenske myndigheder, bl.a. på et møde i juni 2000. Kommissionen udbad i den forbindelse de svenske myndigheder om yderligere oplysninger om, hvorledes dette monopol fungerer, og om dets retsstilling.

Disse oplysninger er i øjeblikket genstand for en nærmere analyse, der skal give Kommissionen mulighed for at vurdere, hvorvidt det svenske monopols fremgangsmåde ved indkøb er foreneligt med fællesskabsretten om offentlige kontrakter.

(1) EFT L 199 af 9.8.1993.

(2) EFT L 209 af 24.7.1992.

(3) EFT L 199 af 9.8.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3619/00

af Gianfranco Dell'Alba (TDI) til Kommissionen

(15. november 2000)

Om: Fremtidsperspektiverne for FFC

Det Fælles Forskningscenter (FFC) må betragtes som et yderst værdifuldt videnskabeligt instrument i Fællesskabet, som ikke blot er mødested for de forskellige videnskabelige retninger i Europa, men hvor der også gennemføres videnskabelige forløb af medlemsstaterne med henblik på eventuelle indvirkninger på alle interesseområder (miljø, økonomi, det sociale område osv.).

I øjeblikket er der ønske om at foretage en nedskæring af personalet med 200 enheder, selv om det i en aftale fra Rådet i 1998 var fastsat, at personaleplanen skulle opretholdes på 2 080 enheder i løbet af det femte rammeprogram.

Kan Europa-Kommissionen oplyse:

- om det er korrekt at det påtænkes at nedskære personalet med 200 enheder?

- Er der ønske om at rationalisere systemet for fællesskabsforskningen (nye synergier mellem GD for Forskning og FFC osv.)?

- Mener den ikke, at denne nedskæring vil skade Ispra-centrets funktion og beføjelser alvorligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Philippe Busquin

(7. december 2000)

I rapporten fra det uafhængige panel under ledelse af Etienne Davignon blev det bl.a. foreslået, at Det Fælles Forskningscenter (FFC) koncentrerede indsatsen om de områder, inden for hvilke det har særlig kompetence. Af denne årsag og som følge af henstillingerne fra reformgruppen vedrørende overensstemmelse mellem Kommissionens menneskelige ressourcer og dens opgaver har Kommissionen besluttet at undersøge muligheden for at lukke en afdeling eller at nedlægge 200 stillinger i FFC.

I lyset af dette mål har Kommissionen undersøgt muligheden for at lukke en afdeling, og den er i øjeblikket ved at undersøge situationen i samtlige FFC-institutter. Som nævnt i ændringsskrivelse nr. 1 til det foreløbige budgetforslag for 2001 vil Kommissionen tage situationen op til fornyet overvejelse og foreslå de nødvendige ændringer til tabellerne over forskningspersonalet.

Hele Fællesskabets forskningssystem er i øjeblikket genstand for en dybtgående omstrukturering via initiativet Det europæiske forskningsrum. Dette vil resultere i synergier mellem Generaldirektoratet for forskning og FFC samt med forskningscentrene i medlemsstaterne.

Kommissionen har ingen planer om at gribe forstyrrende ind i FFC's samlede drift og beføjelser, men anerkender tværtimod nødvendigheden af at sikre FFC en stabil fremtid ved at koncentrere dets virksomhed om de kompetenceområder, FFC har fået tildelt som led i Den Europæiske Unions politik.