SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3849/98

af Ria Oomen-Ruijten (PPE) , Karl-Heinz Florenz (PPE) , Jan Bertens (ELDR) og Klaus-Heiner Lehne (PPE) til Kommissionen

(22. december 1998)

Om: Anlaeggelse af motorvejene A 68, A 73 og A 74 i Nederlandene

De planlagte nederlandske motorveje og naermere bestemt A 73, som omfatter straekningen Venlo syd - Maasbracht, den dermed forbundne (forlaengelse til) A 68, som omfatter straekningen Roermond - Elmpt, og A 74, som omfatter straekningen fra Venlo til den tyske graense, udgoer en del af de transeuropaeiske transportnet og kommer saaledes i betragtning ved europaeisk medfinansiering (maksimalt 10 % af projektomkostningerne), saafremt de nederlandske myndigheder indsaetter disse straekninger i prioriteringsplanen.

De nederlandske myndigheders nedprioritering af disse graenseoverskridende forbindelser foraarsager ikke alene store problemer i de beroerte regioner, det paafoerer ogsaa de tyske myndigheder alvorlige vanskeligheder, nu da de tilsvarende straekninger paa tysk side er faerdiggjort hhv. under anlaeggelse.

1. Er det rigtigt, at de nederlandske myndigheder siden 1992 ikke har indgivet ansoegning om europaeisk medfinansiering af vejanlaeggelse?

2. Er det rigtigt, at medfinansieringen i 1998 (32 mio. ecu) er gaaet til Betuwe-linjen, TGV-forbindelsen med Bruxelles og to undersoegelser af bl.a. en mulig TGV-forbindelse fra Randstad oest til Rhin/Ruhr-omraadet?

3. Hvad er formaalet med europaeisk medfinansiering af de transeuropaeiske transportnet, naar hovedfaerdselsaarer saasom A 73, A 68 og A 74 ikke tildeles en fortrinsstilling i gennemfoerelsen?

4. Kan der foeres droeftelser med de nederlandske og tyske myndigheder, saaledes at prioriteringsplanen for 1999 og 2000, som Nederlandene endnu ikke har indgivet, udformes paa en saadan maade, at transeuropaeiske hovedfaerdselsaarer bliver paabegyndt som de foerste straekninger?

5. Kan det oplyses, hvorvidt og i bekraeftende fald hvilke muligheder der er for gennem Den Europaeiske Investeringsbank at faa bragt den indledende finansiering af udsatte projekter paa plads?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(3. marts 1999)

1. Skoent Faellesskabet i tidsrummet 1986-1989 har ydet finansiel stoette til en raekke vejprojekter, har Kommissionen siden da ikke bevilget nogen stoette til nederlandske vejprojekter som led i de transeuropaeiske net (TEN).

2. og 3. Siden 1995 er stoerstedelen af Faellesskabets stoette (ca. 60 %) under TEN-programmet blevet tildelt de 14 hoejt prioriterede transportprojekter. Hoejhastighedslinjen mellem Amsterdam og Bruxelles samt godstogslinjen mellem Rotterdam og den tyske graense (Betuwe-linjen) figurerer begge to paa denne prioriteringsliste. Hovedparten af den TEN-stoette, der er ydet til Nederlandene, er netop gaaet til disse projekter samt hoejhastighedsforbindelsen mellem Randstad og den nederlandsk-tyske graense (Rhinen-Ruhr).

I 1998 bevilgedes der 13 millioner EUR til undersoegelser vedroerende hoejhastigheds-forbindelsen mellem Amsterdam og den belgiske graense, 15 millioner EUR til undersoegelser vedroerende Betuwe-forbindelsen og 2 millioner EUR til undersoegelser vedroerende hoejhastighedsforbindelsen mellem Randstad og den nederlandsk-tyske graense (Rhinen-Ruhr). Desuden bevilgedes der 2 millioner EUR til undersoegelser vedroerende Maas-ruten, som er et indre vandvejs projekt. Samtlige disse projekter er eksempler paa den mervaerdi, som tilfoeres gennem europaeisk medfinansiering.

4. Den aarlige indgivelse af ansoegninger om stoette fra TEN-programmet paa transportomraadet koordineres i hver medlemsstat af de nationale myndigheder, som indsender ansoegningerne til Kommissionen. Afgoerelsen om, hvilke ansoegninger der skal tilgaa Kommissionen, er saaledes medlemsstaternes egen. Hvad angaar graenseoverskridende projekter, som reducerer flaskehalsproblemer i det transeuropaeiske net, er Kommissionen parat til at stoette saadanne projekter, fordi de ofte frembyder en klar transeuropaeisk profil. Koordineringen af og det direkte ansvar for projekterne paahviler imidlertid medlemsstaterne og de regionale eller lokale myndigheder, selv om der i et vist omfang afholdes tvaernationale droeftelser inden for rammerne af Interreg II-programmet.

5. Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) bidrager ligeledes til finansieringen af TEN. Et af de vigtigste omraader for saa vidt angaar laan fra EIB er transportinfrastruktur- projekter, heriblandt vejprojekter.