SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3783/00

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(4. december 2000)

Om: Supplerende foranstaltninger for varigt at forebygge nye udbrud af BSE-smitte hos kvæg

1. På baggrund af de nylige genopståede tilfælde af BSE-smittede køer i Frankrig og Nederlandene bedes Kommissionen oplyse, hvornår den forventer, at de nuværende foranstaltninger vil medføre, at den tilbagevendende kogalskab endeligt ophører?

2. Benyttes der nu i Den Europæiske Unions medlemsstater lovligt eller ulovligt på nogen måde dele fra slagtede dyr til opfodring af kvæg, der oprindeligt er planteædende?

3. Er kontrollen med, at der ikke tilsættes forholdsvis billigt slagteaffald i mellemtiden blevet så effektiv, at det er endegyldigt udelukket, at man igen vil gå over til at bruge sådant foder?

4. Ved hvilke supplerende foranstaltninger påtænker Kommissionen nu såvel med hensyn til foder som import af kvæg fra lande uden for Den Europæiske Union at udvirke, at Europa i løbet af kortest mulige tid bliver fuldstændig befriet fra gentagelsen af BSE-smitte og fra risikoen for, at nye grupper af forbrugere på sigt bliver ofre for Creutzfeld-Jacob-sygdommen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(13. marts 2001)

Eftersom den gennemsnitlige inkubationstid for BSE er 5 år, forventer Kommissionen, at der vil ske en nedgang i antallet af tilfælde af BSE ca. 5 år efter indførelsen af effektive kontrolforanstaltninger.

Det har siden august 1994 været forbudt at fodre drøvtyggere med animalsk protein. Som en midlertidig foranstaltning blev dette forbud fra den 1. januar 2001 udvidet til at gælde fodring af alle opdrættede dyr med enhver form for forarbejdet animalsk protein. Klaret animalsk fedt må stadig indgå i foder til drøvtyggere, hvis det er forarbejdet på den specificerede måde. Den Videnskabelige Styringskomité har for nylig undersøgt talgs sikkerhed i sådanne foderstoffer og har anbefalet en supplerende varmebehandling for at forøge deres sikkerhed.

Håndhævelsen af Fællesskabets lovgivning om dyrefoders sammensætning og prøveudtagning for at kontrollere, at foderet ikke indeholder forbudte stoffer, henhører under medlemsstaternes kompetence. Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret fører tilsyn med denne håndhævelse, og kontorets inspektionsprogram er for nylig blevet udvidet. Rapporterne fra disse inspektioner sendes til Parlamentet og offentliggøres på Internettet.

Den midlertidige udvidelse af listen over proteiner, som det er forbudt at anvende i dyrefoder, med stoffer som mel af fjerkræaffald vil i høj grad lette brugen af mikroskopisk afprøvning for at opdage overtrædelser af lovgivningen. Der findes dog ikke i øjeblikket en test, der er i stand til at opdage alle forbudte animalske proteiner. Derfor gælder Fællesskabets meget strenge kontrolbestemmelser om mærkning, adskillelse og behandling for produktion, transport, oplagring og brug på bedrifterne af animalske proteiner i dyrefoder.

Siden den 1. januar 2001 har import fra tredjelande af forarbejdede animalske proteiner til foder for opdrættede dyr været forbudt ved Rådets beslutning 2000/766/EF af 4. december 2000 om en række beskyttelsesforanstaltninger over for overførbare spongiforme encefalopatier og fodring med animalsk protein(1). Denne beslutning gælder indtil den 30. juni 2001. Den 1. april træder Fællesskabets regler om forbud mod specificeret risikomateriale i produkter importeret fra tredjelande, der ikke er BSE-frie, i kraft. Indtil det tidspunkt kan dermed ligestillede nationale regler forblive gyldige. Endelig er der håb om, at forslaget til Parlamentets og Rådets forordning om forebyggelse og bekæmpelse af visse overførbare spongiforme encefalopatier(2), som ændret(3), om forebyggelse og bekæmpelse af denne gruppe af sygdomme, vil træde i kraft. Heri fastsættes en lang række bestemmelser, herunder om import af kvæg og kvægprodukter fra tredjelande.

(1) EFT L 306 af 7.12.2000.

(2) EFT C 45 af 19.2.1999.

(3) KOM(2000) 824 endelig udg.