SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2980/96 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: OEdelaeggelse af miljoeet i AEgaeerhavet

Ifoelge videnskabelige maalinger er AEgaeerhavet truet af alvorlig oedelaeggelse af miljoeet, idet det hver dag forurenes af tusindvis af kubikmeter by- og industriaffald fra Tyrkiet. For eksempel fungerer guldudgravningsanlaegget i Pergamon uden nogen form for tekniske installationer til bekaempelse af forureningen, hvilket ogsaa gaelder de to staerkt forurenende kraft-varmevaerker i Goekova og Yutagan, hvortil Tyrkiet har optaget et laan paa 4,5 mio ecu fra Den Europaeiske Investeringsbank med henblik paa udvikling af teknologi til bekaempelse af forurening.

Ved Kommissionen, hvad disse penge er gaaet til? Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe med henblik paa at bekaempe forureningen fra disse kilder samt de tusindvis af virksomheder i Izmir-bugten, der ifoelge undersoegelser er ved at forvandle dette omraade til »Det Doede Hav«?

Hvad ved Kommissionen om det atomkraftvaerk, som Tyrkiet har planer om at opfoere i Akuyu, som er et jordskaelvsomraade?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-2940/96, E-2979/96 og E-2980/96 (17. januar 1997)

Kommissionen er klar over problemerne med havforurening i AEgaeerhavet og de dermed forbundne oekologiske risici som foelge af forureningskilder i industrianlaeg i Tyrkiet, hvortil de aerede medlemmer henviser.

Kommissionen skal naevne, at Associeringsraadet Faellesskabet/Tyrkiet den 6. marts 1995 vedtog en resolution om udvidelsen af samarbejdet mellem Faellesskabet og Tyrkiet, hvori man skoennede, at det var noedvendigt at tage initiativer paa bl.a. miljoeomraadet for at ivaerksaette og styrke bekaempelse af miljoeforringelse.

Inden for rammerne af MEDA-programmet har de tyrkiske myndigheder forelagt Kommissionen et projekt for evaluering og kontrol af forureningen af havet, luften og jorden ved alle tyrkiske kyster. Projektet er allerede blevet droeftet af tyrkiske eksperter og EF-eksperter. De er endnu i gang. Muligheden af finansiering af projektet afhaenger af, hvilke midler der er til raadighed paa 1997-budgettet.

Tyrkiet er desuden kontraherende part i Barcelona-konventionen og protokollerne dertil. Det har derfor pligt til at overholde de i disse internationale instrumenter indeholdte forpligtelser, for saa vidt de goer sig gaeldende i det paagaeldende spoergsmaal.

Det er dog op til den tyrkiske regering selv at traeffe de noedvendige beslutninger til at boede paa de negative virkninger af forureningen, der truer oekosystemet i AEgaeerhavet.

Kommissionen skal naevne, at Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) ikke har noget kendskab til laan paa 4,5 mio. ECU, som Tyrkiet har opnaaet til at udbrede ikke-forurenende teknologier og til at finansiere varmekraftvaerkerne i Goekova og Yutagan, som de aerede medlemmer henviser til.

EIB-laanene til Tyrkiet skal ses inden for rammerne af det finansielle afsnit af det horisontale samarbejde, som udgoer en del af Faellesskabets nye Middelhavspolitik. Det drejer sig dels om finansiering af investeringer i energiprojekter, transport og telekommunikation af faelles betydning for et eller flere Middelhavslande samt for Faellesskabet, dels miljoebeskyttelsesprojekter i Middelhavsomraadet. Ved sidstnaevnte indroemmes der en rentegodtgoerelse paa 3%, der finansieres via EF-budgetmidler. I Tyrkiet som i resten af Middelhavsomraadet prioriterer EIB miljoebeskyttelse hoejt.

Det er paa denne baggrund, at EIB i perioden 1992-1996 i Tyrkiet har finansieret fire projekter vedroerende miljoeet til et samlet beloeb paa 170 mio. ECU ud af et samlet laanebeloeb paa 339 mio. ECU. Miljoeprojekterne vedroerer kloakering og et anlaeg til spildevandsbehandling i Antalya, kloakering i Ankara, installering af afsvovlningsudstyr paa el-vaerket i Yenikoey og et system for indsamling og behandling af industriaffald i Kocaeli-provinsen.

Hvad angaar ibrugtagningen af et petrokemisk anlaeg paa Lilleasiens kyst over for oeen Mytilini og dettes indvirkning paa miljoeet, gaelder direktiv 85/337/EOEF om vurdering af virkningerne af visse offentlige og private projekter paa miljoeet ((EFT L 175 af 5.7.1985. )) kun for medlemsstaterne. Tyrkiet har ikke undertegnet konventionen om vurdering af virkningerne paa miljoeet i graenseoverskridende sammenhaeng (Espoo-konventionen), som fastsaetter, at der skal foretages en saadan vurdering af petrokemiske anlaeg.

Hvad angaar et projekt for et kernekraftvaerk, som Tyrkiet agter at bygge i Akkuyiu-regionen, ivaerksatte de tyrkiske myndigheder den 17. december 1996 et internationalt udbud vedroerende opfoerelsen af et saadant vaerk.