ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1771/96 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (3. juli 1996)

Om: Svig over for landbrugsbudgettet

Saa vidt det er oplyst, har Kommissionen afsloeret 4.700 tilfaelde af svig over for Faellesskabets budget for 1995.

10% af disse sager tegner sig for 50% af det samlede beloeb, der er svindlet for.

Halvdelen af de afsloerede bedragerier beroerer landbrugsbudgettet.

Kan Kommissionen bekraefte disse oplysninger? I hvilke lande er der afsloeret svig paa landbrugsomraadet? Hvad er de mest almindelige former for svig?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (5. september 1996)

Kommissionen henviser det aerede medlem til dens beretning om bedrageribekaempelse ((KOM(96) 173 endelig udg. )).

I henhold til denne beretning blev der i 1995 opdaget 4 758 tilfaelde af uregelmaessigheder til et beloeb af 1 146 mio. ECU. Disse tal omfatter baade tilfaelde, der er indberettet af medlemsstaterne, og undersoegelser, som Kommissionen har foretaget i medlemsstaterne.

2 190 tilfaelde til et beloeb af 411 mio. ECU vedroerte budgettets udgiftsside. De oevrige tilfaelde vedroerte indkomstsiden (de traditionelle egne indtaegter).

1 853 tilfaelde til et beloeb af 316 mio. ECU vedroerte EUGFL, Garantisektionen.

Kommissionen bekraefter ogsaa, at et forholdsvis ringe antal tilfaelde (mindre end 10% af det samlede antal) tegner sig for 574 mio. ECU (svarede til 50% af det samlede beloeb). Disse sager er et resultat af de undersoegelser, Kommisisonen har foretaget i medlemsstaterne i 1995.

Naermere oplysninger om fordelingen pr. medlemsstat for EUGFL's vedkommende samt om fordelingen af de forskellige typer af uregelmaessigheder findes i Kommissionens beretning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2413/96 af Anita POLLACK til Kommissionen. Eftersalgsservice



EF-Tidende nr. C 365 af 04/12/1996 s. 0114



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2413/96 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (11. september 1996) Om: Eftersalgsservice Hvad sinker det laenge lovede direktiv om kundegaranti og eftersalgsservice? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (1. oktober 1996) Kommissionen har vedtaget sit forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om koeb af forbrugsvarer og forbrugsvaregarantier ((KOM(95) 520 endelig udg. )) og har forelagt det for Raadet og Europa-Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2442/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: EU-foranstaltninger for importeret genmanipuleret majs og majsprodukter fra USA og Canada

1. Ved Kommissionen, at Ciba Geigy dyrker genmanipuleret majs i USA og Canada og saelger den?

2. Er Kommissionen klar over faren for, at denne genmanipulerede majs og disse majsprodukter importeres i EU uden, at der er anmodet om markedsfoeringstilladelse?

3. Vil Kommissionen kraeve, at Ciba Geigy indgiver en anmodning om markedsfoeringstilladelse, som det skete i forbindelse med Monsantos import af genmanipulerede sojaboenner?

4. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe i tilfaelde af, at Ciba Geigy importerer genmanipuleret majs i EU uden tilladelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (4. oktober 1996)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele hende udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1825/96 af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Om situationen for stivelsesindustrien og dens industrielle aftagere i EU

Er Kommissionen klar over, at beskaeftigelsesudsigterne for ca. 15.000 mennesker i EU er i fare paa grund af forsyningsproblemerne m.h.t. majs, og fordi eksportrestitutionernes nuvaerende omfang ikke giver den europaeiske stivelsesindustri mulighed for at koebe forsyninger til de samme priser, som dens ikke-europaeiske konkurrenter?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at loese disse to problemer for de industrielle aftagere af stivelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (31. juli 1996)

Kommissionen kan kun bekraefte, at EU-forarbejdningsindustrien har haft mindre gunstige betingelser for at forsyne sig med majs, fordi der har vaeret begraensede maengder til raadighed efter sidste hoest. Denne situation gaelder ikke kun for EU-omraadet, men er kendetegnende for verdensmarkedet i det hele taget, uden at den paagaeldende forarbejdningsindustris aktiviteter dog af den grund er bragt alvorligt i fare.

I denne situation med klart hoejere priser paa baade verdensmarkedet og EU-markedet har Kommissionen viderefoert sin restitutionspolitik til fordel for stivelse og stivelsesholdige produkter, som hovedsagelig fremstilles af majs. Derimod er der ikke ydet nogen restitution for uforarbejdet majs i det forloebne produktionsaar. Indtil den 12. april 1996 drog industrien, der anvender stivelse, fortsat fordel af produktionsrestitutioner. Fra naevnte dato begrundede markedsforholdene ikke laengere, at der blev fastsat et beloeb. Ud over en periode paa 5 uger, begyndende den 24. maj 1996, er eksportrestitutionerne blevet opretholdt.

Kommissionen agter at viderefoere sin politik med fastsaettelse af restitutioner til fordel for stivelse og afledte produkter, saa laenge der er en betydelig prisforskel mellem EU-markedet og verdensmarkedet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2433/96 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: Et europaeisk agentur for turisme

Paa baggrund af Europa-Parlamentets vedtagelse af beslutning A4-0080/94 ((EFT C 18 af 23.1.1995, s. 159. )) og A4-0016/96 ((EFT C 65 af 4.3.1996, s. 34. )) paa plenarmoederne i december 1994 og i februar 1996 i Strasbourg, hvori det opfordrede til at oprette et europaeisk agentur for turisme, kan Kommissionen da fremsaette oplysninger om de skridt, der er gjort med henblik paa oprettelsen af dette agentur?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af C. Papoutsis (11. oktober 1996)

Kommissionen mener, at det i denne fase vigtigste i dens politik til fordel for turismen er Raadets vedtagelse efter hoering af Parlamentet af det foerste fleraarige program til stoette for europaeisk turisme, Philoxenia, der vil give sektoren vaesentlige muligheder.

Kommissionen mener, at undersoegelsen af spoergsmaalet om oprettelse af et europaeisk agentur for turisme boer foelge efter, og ikke gaa forud for, afgoerelsen om fastlaeggelse af en faelleskabspolitik for turismen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1441/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Telearbejde og fagforeninger

Vil Kommissionen under henvisning til dens henstillinger i publikationen »Social Europe - Homeworking in the European Union«, supplement 2/95, forestaa en grundlaeggende oplysningskampagne i medierne om de juridiske og sociale rettigheder, og vil den stoette en hverveaktion fra fagforeningernes side?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-1441/96, E-1442/96, E-1443/96 og E-1444/96 (31. juli 1996)

Kommissionen anerkender fuldt ud, at det er noedvendigt at bestraebe sig paa at forbedre arbejdsvilkaarene for hjemmearbejdere paa europaeisk plan, samt at oege deres beskaeftigelsesmuligheder ved at inkludere hjemmearbejde i prioriteterne for den sociale politik i Kommissionens sociale handlingsprogram paa mellemlang sigt (1995-1997) ((KOM(95) 134, endelig udg. )).

Paa baggrund af den netop vedtagne internationale konvention og henstilling om hjemmearbejde har Kommissionen nu taget sin politik op til fornyet overvejelse for at tage hensyn til ILOs tekster. FN-institutionens arbejde er et udmaerket udgangspunkt i den forbindelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1444/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Telearbejde og lovgivning

Hvad foretager Kommissionen sig for at gennemfoere henstillingerne i dens publikation »Social Europe - Homeworking in the European Union«, supplement 2/95?

Vil Kommissionen navnlig udvide EF-rammedirektivet til at daekke telearbejde?

Vil Kommissionen udarbejde saerlige forslag til retsakter om:

- Telearbejdendes retlige status,

- underleverandoerers ansvar,

- ligeloen og fair loenninger,

- beskyttelse af mindreaarige,

- adgang til socialsikringsgoder,

- effektive haandhaevelsesprocedurer?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Padraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-1441/96, E-1442/96, E-1443/96 og E-1444/96 (31. juli 1996)

Kommissionen anerkender fuldt ud, at det er noedvendigt at bestraebe sig paa at forbedre arbejdsvilkaarene for hjemmearbejdere paa europaeisk plan, samt at oege deres beskaeftigelsesmuligheder ved at inkludere hjemmearbejde i prioriteterne for den sociale politik i Kommissionens sociale handlingsprogram paa mellemlang sigt (1995-1997) ((KOM(95) 134, endelig udg. )).

Paa baggrund af den netop vedtagne internationale konvention og henstilling om hjemmearbejde har Kommissionen nu taget sin politik op til fornyet overvejelse for at tage hensyn til ILOs tekster. FN-institutionens arbejde er et udmaerket udgangspunkt i den forbindelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1687/96 af Michl Ebner (PPE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Udbygning af de frivillige brandkorps i Middelhavslandene

Paa baggrund af at der i sommermaanederne altid opstaar oedelaeggende skovbrande i Middelhavslandene i EU, der kun kan bringes under kontrol ved stor indsats og med stoette fra mange frivillige, bedes Kommissionen oplyse, i hvilken udstraekning det stoetter en udbygning af de frivillige brandkorps i Middelhavslandene, svarende til det, der kendes fra f.eks. Sydtirol, OEstrig og Tyskland.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (26. juli 1996)

I forbindelse med foranstaltninger til faellesskabssamarbejde omkring civilbeskyttelse har Kommissionen, sammen med medlemsstaternes civilbeskyttelsesorganer, for nylig indledt overvejelser af frivilliges deltagelse, der udgoer en vigtig bestanddel af medlemsstaternes civilbeskyttelsesordninger.

Spoergsmaalet om at fremme oprettelse af frivillige brandkorps vil i givet fald blive taget op paa et senere stadium.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1580/96 af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Afvisning af EU-borgere som medlemmer af byraad og kommunale forsamlinger

I Bayern blev borgerne for nylig opfordret til at opstille til valg til byraad og kommunale forsamlinger. En italiensk statsborger blev naegtet optagelse paa kandidatlisten, fordi hvervet som medlem af byraad eller kommunale forsamlinger er forbeholdt tyske statsborgere.

Er denne praksis efter Kommissionens opfattelse i overensstemmelse med tanken om et unionsborgerskab?

Er denne praksis forenelig med princippet om ikke-forskelsbehandling af statsborgere fra EU's medlemsstater?

Goeres der eventuelt en indsats for at saette en stopper for en saadan forskelsbehandling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (5. september 1996)

Domsmaend fungerer rent faktisk som en form for dommere, for saa vidt som de deltager i statens udoevelse af doemmende magt. Reguleringen af dette hverv henhoerer som foelge heraf udelukkende under den paagaeldende medlemsstat.

Det bemaerkes i oevrigt, at selv inden for EF-traktatens anvendelsesomraade kan visse hverv i den offentlige administration, hvor der er tale om udoevelse af offentlig myndighed, forbeholdes den paagaeldende medlemsstats egne statsborgere. Det betragtes normalt ikke som diskrimination over for borgere i andre medlemsstater, men er derimod en undtagelse, der stemmer overens med faellesskabsretten ((Fri bevaegelighed for arbejdstagerne og adgang til stillinger i den offentlige administration i medlemsstaterne - Kommissionens indsats i forbindelse med anvendelsen af EF-traktatens artikel 48, stk. 4 - EFT C 72 af 18.3.1988. )).

Kommissionen finder derfor, at den bayerske lov, hvori det fastsaettes, at hvervet som domsmand er forbeholdt tyske statsborgere, er forenelig med faellesskabsretten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1150/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Daarlig brug af antibiotika i forebyggelsesoejemed

Forbrugerorganisationer klager over, at antibiotika i forbindelse med kvaegbrug ikke blot anvendes til behandling men ogsaa i vidt omfang til forebyggelse, hvilket ikke alene har uheldige foelger for dyrenes liv men ogsaa belaster mennesker gennem foedekaeden.

Har Kommissionen undersoegt baggrunden for disse klager? Hvilke foranstaltninger agter den at traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (14. juni 1996)

Kommissionen har ikke for nylig modtaget klager fra graeske forbrugerorganisationer vedroerende daarlig anvendelse i stort omfang af antibiotika til forebyggelse i kvaegopdraet.

Hvis noget saadant skulle forekomme, giver Raadets nye direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal ivaerksaettes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf ((EFT L 125 af 23.5.1996. )) imidlertid medlemsstaterne mulighed for at oege kontrollen, navnlig vedroerende ulovlig anvendelse af veterinaerlaegemidler i husdyropdraettet.

De fastsatte foranstaltninger tager dels sigte paa at beskytte forbrugernes sundhed, navnlig ved tilbagetraekning fra konsum og anvendelse til foder af produkter af animalsk oprindelse, der indeholder restkoncentrationer af veterinaerlaegemidler, som overskrider de tilladte maksimumsgraenser, og ved at fastsaette haarde straffe for opdraettere og medvirkende ved udlevering og indgift af stoffer, der er tilladt, men anvendes ulovligt (bl. a. ved anvendelse til andre formaal end dem, der er fastsat i EF-bestemmelserne eller den nationale lovgivning).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1477/96 af Glyn FORD til Kommissionen. Tilfælde af hundegalskab



EF-Tidende nr. C 345 af 15/11/1996 s. 0077



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1477/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996) Om: Tilfaelde af hundegalskab Kan Kommissionen oplyse, hvor mange tilfaelde af hundegalskab der har vaeret i EU inden for de seneste fem aar, fordelt paa de enkelte lande og de enkelte aar? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. juni 1996) Antal registrerede tilfaelde af hundegalskab i medlemsstaterne i aarene 1991-1995 >TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1708/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (25. juni 1996)

Om: Konkurrence, telekommunikation og beskaeftigelse

Vil Kommissionen med hensyn til udkast til Kommissionens direktiv (K(95)1843 ((EFT C 263 af 10.10.1995, s. 6. ))) om aendring af Kommissionens direktiv 90/388/EOEF ((EFT L 192 af 24.7.1990, s. 10. )) om liberalisering af markedet for teletjenester oplyse, hvilke foelger den mener, en saadan liberalisering vil faa for beskaeftigelsen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert 2X>(16. juli 1996)

Opfordringen til saa vidt muligt at skabe nye markeder og dermed nye arbejdspladser er en af Kommissionens hoejeste prioriteter. I sin hvidbog om vaekst, konkurrence og beskaeftigelse ((KOM(93) 700. )) fra 1994, understreger Kommissionen betydningen af at ophaeve de eksisterende eksklusive rettigheder, som opsplitter det indre marked og begraenser nye investeringer. Direktiv 96/19/EF om gennemfoerelse af liberaliseringen af markederne for telekommunikation ((EFT L 74 af 22.3.1996. )), som 13. marts 1996 blev vedtaget af Kommissionen efter en lang hoeringsperiode, er en del af denne politik.

I USA er der siden 1985 blevet skabt saa mange arbejdspladser i telekommunikationssektoren (udstyr og tjenester), at det overstiger antallet af nedlagte arbejdspladser hos ATT med mere end 100 000. I Finland er beskaeftigelsen i telekommunikationssektoren steget med 4% fra 1987 til 1993 paa grund af den oegede konkurrence samtidig med, at beskaeftigelsen faldt med 16% i gennemsnit paa det samlede arbejdsmarked.

I oevrigt har liberaliseringen af telekommunikationssektoren en betydning for andre brancher. I en oekonometrisk analyse ((The WEFA Group, »Economic impact of Deregulating US Communications Industries«, Burlington (Mass) - Bala Cynwyd (Penn), Februar 1995. )) forudser man i USA en vaekst i den samlede beskaeftigelse paa 3,4 millioner enheder inden for 10 aar som foelge af billigere tjenester, lettere netadgang, innovation og spin-off fra nye tjenester (sundhed, distribution, multimedia). Lignende forhold ventes at goere sig gaeldende for EU-landene.

For oejeblikket er det ikke muligt at opgoere, hvilke foelger direktiv 96/19/EF vil faa for beskaeftigelsen. Disse foelger vil for en stor del afhaenge af det regelsaet, som medlemsstaterne gennemfoerer i henhold til dette direktiv, og de direktiver, som Raadet og Parlamentet er ved at behandle, og som bl.a. vedroerer sammenkobling ((Forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af Raadets direktiv 90/387/EOEF og 92/44/EOEF med henblik paa tilpasning til konkurrenceforhold paa telekommunikationsomraadet. EFT C 62 af 1.3.1996. )) og licenser ((Forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om ensartede principper for almene tilladelser og enkeltlicenser for teletjenester, KOM(95) 545. )). Endvidere vil foelgerne afhaenge af, om investorerne mener, at dette regelsaet giver dem den noedvendige juridiske sikkerhed for at foretage langsigtede investeringer i nye infrastrukturer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1574/96 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (12. juni 1996)

Om: Faellesskabsstoetterammer for Portugal-forsinkede udbetalinger

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor udbetalingen af ca. 50 mia escudos til projekter i forbindelse med faellesskabsstoetterammerne for Portugal er blevet forsinket med fire maaneder (fra januar til maj 1996), hvilket er i uoverensstemmelse med Kommissionens erklaerede hensigt om at forenkle fremgangsmaaderne? Hvad vil der blive gjort for at hindre gentagelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (22. juli 1996)

Den tid, der forloeb mellem forelaeggelsen af forslaget til omprogrammering af det operationelle program »Infrastrukturer til stoette for udviklingen« paa moedet i overvaagningsudvalget den 29. november 1995, og Kommissionens beslutning af 20. maj 1996, overstiger ganske rigtigt fristen paa fire maaneder i procedurerne for aendring af en intervention.

Denne overskridelse kan forklares ved det forhold, at det drejer sig om et kompliceret program, som bestaar af tre delprogrammer (transport, telekommunikation, energi) med meget store bevillinger (1 987 mio. ECU). Selve omfanget af programmet og den komplicerede karakter af de spoergsmaal, der skal analyseres, har i praksis medfoert en forlaengelse af udarbejdelsesperioden.

Det undersoeges for oejeblikket, om denne periode kan forkortes.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1067/96 af Winifred EWING til Rådet. Forfølgelse af bahaierne i Iran



EF-Tidende nr. C 356 af 25/11/1996 s. 0011



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1067/96 af Winifred Ewing (ARE) til Raadet (8. maj 1996) Om: Forfoelgelse af bahaierne i Iran Vil Raadet over for den iranske regering rejse spoergsmaalet om de fornyede kraenkelser af menneskerettighederne over for bahaierne og isaer tilfaeldet Dhabihu'llah Mahrami. Han blev anklaget for frafald, fundet skyldig og doemt til doeden. Han venter for oejeblikket paa at blive henrettet. Vil Raadet gribe ind straks for at forhindre denne henrettelse? Svar (14. oktober 1996) Raadet er stadig bekymret over bahaiernes situation i Iran og specielt over Dhabihu'llah Mahramis tilfaelde. De iranske myndigheder er ganske klar over vort standpunkt. Raadet er blevet oplyst om, at en tidligere dom, hvorved Dhabihu'llah Mahrami blev doemt til doeden, er blevet underkendt af Irans hoejesteret, og at retsforfoelgningen fortsaetter. Raadet vil fortsat overvaage situationen noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2503/96 af Stanislaw Tillich (PPE) til Kommissionen (23. september 1996)

Om: En offentlig instans' reklame i strid med konkurrencereglerne

Er det Kommissionen bekendt, at firmaet FERATEL Italia S.R.l. har indgivet klage over aktiviteterne fra Tirol Werbungs side og naermere bestemt mod Tirol Werbungs 100% ejede datterselskab TIS G.m.b.H.? Dette skete med den angivelige begrundelse, at forretningsaktiviteterne i Tirol Werbung hhv. TIS i deres egenskab af offentlige instanser maa betragtes som vaerende i strid med konkurrencereglerne og som en overtraedelse af de gaeldende EU-bestemmelser.

Kan Kommissionen anfoere den oejeblikkelige situation i denne sag og endvidere oplyse, hvornaar den vil vaere afsluttet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (30. september 1996)

I mangel af oplysninger, der ville goere det muligt at foretage de noedvendige efterforskninger vedroerende spoergsmaalet, maa Kommissionen beklage, at den ikke i oejeblikket kan besvare forespoergslen. Den skal herefter anmode det aerede medlem om at praecisere sit spoergsmaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1516/96 af Mark Killilea (UPE) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Kommissionen og de ikke-statslige organisationers rolle

Er Kommissionen med hensyn til de handicappedes vilkaar enig i, at det er vigtigt at opretholde ikke-statslige organisationers virksomhed paa et saa hoejt niveau som muligt, og kan den oplyse, ud fra hvilke kriterier man vil udvaelge ikke-statslige organisationers virksomhed i de naeste to aar? Hvad er det samlede foreslaaede niveau i forbindelse med finansiering af ikke-statslige organisationer, og hvilke aktiviteter vil vaere stoetteberettigede?

Vil Kommissionen paa baggrund af det udmaerkede udgangspunkt i meddelelsen om menneskerettigheder anvende FN's standardregler som ramme om ikke-statslige organisationers virksomhed?

Kommissionen planlaegger at oprette et observationsorgan og en gruppe paa hoejt niveau om handicappedes vilkaar. Hvorledes bliver dette organs formaliserede forbindelser med ikke-statslige organisationer, der repraesenterer handicappede og deres familier, dvs. kan Kommissionen give garantier for, at det ikke blot vil blive begraenset til regeringsrepraesentanter eller akademikere?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (17. september 1996)

Kommissionen er enig i betydningen af ikke-statslige organisationers deltagelse paa hoejt plan i spoergsmaal vedroerende handicap og har stoettet en saadan deltagelse i hele Helios II-programmet.

Kommissionen vedtog en meddelelse om lige muligheder for handicappede og et udkast til resolution fra Raadet og medlemsstaternes regeringsrepraesentanter forsamlet i Raadet om lige muligheder for handicappede den 30. juli 1996 ((KOM(96) 406 endelig udg. )), i hvilke den igen bekraefter de principper og vaerdier, som ligger til grund for De Forenede Nationers standardregler om lige muligheder for handicappede.

I ovennaevnte meddelelse giver Kommissionen udtryk for, at den, i den udstraekning Faellesskabets budget giver mulighed for det, agter at fortsaette sin stoette til organisationer, der arbejder paa handicapomraadet, for at tilskynde til et europaeisk samarbejde. Det vigtigste kriterium i denne sammenhaeng vil vaere bidraget til fremme af lige muligheder paa europaeisk plan.

Kommissionen agter ogsaa at etablere en gruppe paa hoejt plan af medlemsstaternes repraesentanter i handicapspoergsmaal, som skal konsolidere det vaerdifulde samarbejde, der er blevet udviklet i de seneste aar under Helios II, baade med og mellem medlemsstaterne. Den har ogsaa til hensigt at etablere et observatorium eller netvaerk om den nationale handicappolitik, som skal traekke paa uafhaengig ekspertise i medlemsstaterne. Kommissionen agter at deltage i udnaevnelsesprocessen hertil i samarbejde med medlemsstaterne. Medlemmer af et saadant observatorium eller netvaerk kunne forventes at have ekspertise paa omraadet og afgive oplysninger paa en objektiv maade.

For saa vidt angaar de formelle forbindelser med de ikke-statslige organisationer, er det Kommissionens opfattelse, at der boer vaere et faelles moede for gruppen paa hoejt plan og det nye uafhaengige Handicapforum mindst én gang om aaret.