SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2985/01

af Markus Ferber (PPE-DE) til Kommissionen

(29. oktober 2001)

Om: Finansiering af korrespondancekurser over PHARE-bevillingerne

I slutningen af 90'erne betalte Kommissionen igennem Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut i Torino to trancher à 20 millioner euro af PHARE-bevillingerne til oprettelse af korrespondancekurser inden for forskellige erhvervsuddannelser i tiltrædelseslandene. Ifølge evalueringsrapporter blev de fleste bevillinger anvendt til køb af pc'er, der for en dels vedkommende stadig står i originalemballagen i kælderen på de læreanstalter, der fik dem tildelt.

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange og hvilke korrespondancekurser, der nu er kommet i gang?

Hvor mange studerende har hidtil tilmeldt sig disse kurser og deltager bevisligt aktivt heri?

Hvor mange deltagere har hidtil afsluttet kurserne ved at bestå offentlige prøver eller universitetseksamener?

Hvor meget har en afsluttet uddannelse hidtil kostet de europæiske skatteydere?

Hvilke organisatoriske og personalemæssige konsekvenser agter Kommissionen at drage af denne bortødslen af bevillinger?

Hvilken rolle spiller Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for øjeblikket i forbindelse med førtiltrædelsesstrategien?

Hvornår kan instituttet lukkes?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(14. december 2001)

Kommissionen antager, at det ærede medlem henviser til to flerlandeprogrammer for fjernundervisning i kandidatlandene i Central- og Østeuropa og Albanien samt en udvidelse af programmet til Bosnien og Hercegovina og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Budgettet

for disse programmer, der blev gennemført af Den Europæiske Erhvervsuddannelsesfond (EEF), beløb sig til i alt 11 mio. EUR i årene 1995-1997. Programmernes hovedformål var at fremme viden om og anvendelse af moderne, åbne fjernundervisningsmetoder.

Størstedelen af bevillingerne anvendtes ikke til indkøb af pc'er. I forbindelse med oprettelsen af studiecentre blev der for 1995-1996 anvendt ca. 18 % (14,5 % i 1997) af det samlede budget til elementært udstyr (computere, netværk og udstyr til multimediaproduktion). Normalt er denne andel af Phare-projekter til udvikling af erhvervsuddannelse større. De problemer, der blev behandlet ved den programvurdering, der blev gennemført i juli 1999 vedrørende forsinket levering eller installering af udstyret, blev løst inden programmets afslutning i september 1999. Kun i et tilfælde blev udstyret installeret efter programmets afslutning.

Programmet gav bl.a. anledning til en bedre samordning mellem institutioner for fjernundervisning i 11 lande og til oprettelsen af 45 regionale fjernundervisningscentre. Endvidere blev der udviklet 31 korrespondancekurser omfattende flere lande. De gennemsnitlige udgifter til disse kurser beløber sig til ca. 80 000 100 000 EUR, fra kursustilrettelæggelse til endelig afslutning. Antallet af kursusdeltagere var over 1000. Endvidere udviklede studiecentrene selv mere end 200 korrespondancekurser. I programvurderingen for 1999 konkluderes det, at programmet havde været en succes og havde bidraget til en forbedring af landenes uddannelsessystemer gennem udvikling af moderne, mediestøttede undervisningsmetoder. En yderligere evaluering foretaget i april 2001 har bekræftet disse resultater.

EEF gennemførte i september 2000, et år efter programaktiviteternes ophør, en undersøgelse af programmets bæredygtighed (http://www.etf.eu.int/etfweb.nsf/pages/pharedown/$file/sustainability.doc). Denne viste, at de fleste studiecentre fortsatte kurserne. Antallet af kurser skønnes at være ca. 130. Programmet omfattede udvikling af pilotkurser, for hvilke der ikke krævedes nogen særlig prøve. Nogle af disse kurser er i mellemtiden blevet integreret i det nationale uddannelsessystem, og for de fleste af dem er der udviklet planer for fremtidig officiel anerkendelse. Yderligere oplysninger nødvendiggør en mere detaljeret undersøgelse. Kommissionen vil anmode EEF om at gennemføre en sådan undersøgelse i september 2002.

Under hensyntagen til ovenstående mener Kommissionen ikke, at der er sløset med bevillingerne. I forbindelse med den normale revisionsprocedure i Phare vil der blive gennemført en afsluttende revision i 2002.

Erhvervsuddannelsesfondens rolle og virksomhed inden for rammerne af kandidatlandenes førtiltrædelsesstrategi indebærer, at disse lande deltager i udviklingen af Unionens politiske udvikling og får støtte til forberedelserne til fuldstændig deltagelse. I denne sammenhæng leverer de nationale observationscentre oplysninger og analyser vedrørende udviklingen på uddannelses- og arbejdsmarkedet, og fonden samarbejder i disse spørgsmål med Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP). EEF koncentrerer sig om de lande, der har særlige problemer med moderniseringen af deres uddannelsessystemer, dvs. Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet.

Afgørelser vedrørende fællesskabsagenturer træffes af Rådet. Tanken er, at Erhvervsuddannelsesfondens rolle i kandidatlandene skal ophøre på tiltrædelsesdatoen. EEF vil dog fortsat (gennem vejledning og projektstyring) støtte reformen af erhvervsuddannelse og ledelsesuddannelse i over 30 partnerlande i Middelhavsområdet, det vestlige Balkan, de nye uafhængige stater og Mongoliet.