ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0501/00

af Christopher Huhne (ELDR) til Rådet

(25. februar 2000)

Om: Arbejdstiden for Rådets personale

Hvor lang er den forventede arbejdstid i alt om ugen, og hvornår begynder og slutter de enkelte arbejdsdage for Rådets personale, og hvilke flekstidsordninger tilbydes personalet?

Svar

(18. maj 2000)

Rådet kan meddele det ærede medlem, at arbejdstiden for Rådets personale reguleres ved afsnit IV, kapitel 1, artikel 55-56b, i vedtægten for tjenestemænd og øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber. Ifølge disse artikler kan den normale arbejdstid ikke overstige 42 ugentlige timer, der fordeles i henhold til en af ansættelsesmyndigheden fastlagt tidsplan. Inden for denne generelle tidsplan er arbejdstiden på fuldtidsbasis i Generalsekretariatet for Rådet mindst 37,5 timer om ugen, fordelt på tidsrummet fra mellem kl. 8.00 og 8.45 om morgenen til kl. 17.00 om aftenen, incl. en frokostpause, som skal ligge mellem kl. 12.15 og 14.15, afhængigt af mødetidspunktet om morgenen, idet dette dog ikke må være til hinder for, at igangværende møder kan vare til kl. 18.00.

Rådet kan endvidere oplyse, at det ligeledes fremgår af artikel 55, stk. 1, i ovennævnte vedtægt, at en tjenestemand i aktiv tjeneste til enhver tid skal stå til rådighed for sin institution, idet det samlede antal overarbejdstimer, der kan kræves af en tjenestemand, ikke må overstige 150 timer over en periode på seks måneder (artikel 56). Desuden er det ligeledes nødvendigt at gøre opmærksom på, at inden for rammerne af ovennævnte bestemmelser er aktiviteterne for tjenestemændene og de øvrige ansatte i Generalsekretariatet for Rådet tæt forbundet med og afhængige af omfanget af og tidspunkterne for Rådets egne aktiviteter. Derfor skal de tal, der anmodes om i spørgsmålet, snarere opfattes som vejledende end som konkrete størrelser. I praksis arbejder hovedparten af det personale, der direkte har til opgave at følge arbejdet i Rådets instanser, således mindst til kl. 18.00. Endelig er et udkast til reform af arbejdstiden ved at blive undersøgt i forbindelse med de overvejelser, der er i gang om arbejdsvilkårene for generalsekretariatets tjenestemænd.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0519/00

af Elizabeth Lynne (ELDR) til Kommissionen

(28. februar 2000)

Om: Om transparens

I briefingen fra Europa Parlamentets pressetjeneste for mødeperioden 12.-16. februar 1996 hedder det, at Kommissionen med hensyn til spørgsmålet om direktivet til beskyttelse af vilde fugle ligeledes foreslår, at sådanne afgørelser fremover træffes for lukkede døre af et særligt udvalg under udelukkelse af offentligheden og ikke underkastet Parlamentets kontrol.

Kan Kommissionen komme med nærmere oplysninger med hensyn til indholdet i denne erklæring? Har Kommissionen i andre tilfælde konstateret manglende parlamentskontrol? I bekræftende fald, under hvilke forhold menes dette at være hensigtsmæssigt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(4. april 2000)

Erklæringen fra Parlamentets pressetjeneste blev fremsat i forbindelse med Parlamentets førstebehandling (på mødet den 15. februar 1996) af Kommissionens forslag(1) til ændring af artikel 7, stk. 4, i Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(2).

Kommissionen deler ikke synspunktet i den erklæring, det ærede medlem henviser til. Af de syv ændringsforslag, som Parlamentet vedtog(3), tilsluttede Kommissionen sig tvært imod straks ændringsforslag nr. 4, der vedrører fremsendelse af en sammenfattende rapport om anvendelsen af direktivet til medlemsstaterne og Parlamentet.

Kommissionen holder endvidere regelmæssigt Parlamentet underrettet om udvalgsbehandlingen, som fastsat i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(4).

(1) EFT C 100 af 9.4.1994.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979.

(3) Bulletin, 1996/1/2, s. 1.3.152.

(4) EFT L 184 af 17.7.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0575/00

af Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen

(23. februar 2000)

Om: Strukturfondene

Hvilket beløb vil De Baleariske Øer ud fra Europa-Kommissionens skøn og under anvendelse af de fastsatte kriterier modtage fra Strukturfondene i tidsrummet 2000-2006, og hvorledes opdeles dette beløb?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(21. marts 2000)

Kommissionen vedtog den 22. december 1999 en principbeslutning om listen over de spanske områder, der er støtteberettigede under mål 2 for programmeringsperioden 2000-2006. Efter høringen sidst i januar 2000 af de tre komitéer, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1), vil Kommissionen i de kommende dage træffe en endelig beslutning om den nævnte liste. Balearerne vil delvist blive opført på denne liste og dermed nyde godt af bevillingerne til mål 2.

Den 1. juli 1999 traf Kommissionen beslutning om den vejledende fordeling mellem de berørte medlemsstater af forpligtelsesbevillingerne til mål 2 i programmeringsperioden 2000-2006. Tildelingen til Spanien er på 2 553 mio. EUR for de støtteberettigede områder og på 98 mio. EUR for de områder, der er berørt af overgangsstøtten vedrørende mål 2. Så snart den endelige beslutning om listen over støtteberettigede områder under mål 2 er truffet, vil Kommissionen tilsende de spanske myndigheder et forslag om fordelingen mellem de berørte regioner af de bevillinger, der er til rådighed vedrørende dette mål. Dette forslag bygger på den metode, som Kommissionen har anvendt til fordelingen af mål 2-bevillingerne mellem medlemsstaterne.

Det skal imidlertid understreges, at forslaget kun er vejledende. Den endelige fordeling vil blive aftalt mellem medlemsstaten og Kommissionen i forbindelse med vedtagelsen af de forskellige relevante enhedsprogrammeringsdokumenter. Det er derfor ikke på nuværende stadium muligt at foregribe det bevillingsbeløb til mål 2, som Balearerne vil komme til at nyde godt af.

Det samme gælder for de øvrige strukturinterventioner, som vil kunne berøre Balearerne, dvs. mål 3, det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet og EF-initiativerne Interreg, URBAN, EQUAL og Leader.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1025/00

af Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) til Rådet

(28. marts 2000)

Om: Rådets modstridende holdninger til afslutning af boykotten mod Østrig

Under spørgetiden til Rådet på plenarmødet i Strasbourg svarede Rådets repræsentant, Seixas Da Costa, på mit spørgsmål om medlemsstaternes mulighed for at genoptage de diplomatiske forbindelser med Østrig. Ifølge Seixas Da Costa var det meget sandsynligt, at enkelte medlemslande uafhængigt af de andre medlemslande ville afvige fra den fælles holdning og genetablere de diplomatiske forbindelser og genoptage det normale politiske samarbejde med Østrig.

Antonio Guterres svarede i Paris på et spørgsmål fra pressen om samme emne ved at udtale, at man havde vedtaget en fælles holdning, og at det kun var de samme fjorten lande, der kunne ændre den på et tidspunkt, hvis ændrede forhold i Østrig gjorde det rimeligt til at træffe en sådan foranstaltning (Bulletin Quotidien Europe nr. 7680, den 20.-21. marts 2000). Ifølge Guterres forudsætter en ændring af den fælles holdning, at alle fjorten lande træffer en fælles beslutning om at afslutte den boykot, der indledtes den 31.1.2000.

Guterres har imidlertid også kommenteret planerne om at lade den østrigske forbundskansler Schüssel tale til EU-landenes ledere under middagen i forbindelse med topmødet i Lissabon. Ifølge Guterres har Portugal planer om at give Schüssel mulighed for at holde et indlæg, hvorefter sagen ikke vil blive drøftet yderligere, idet Guterres selv vil svare ham på vegne af alle EU-landene. Dette er en antydning af, at Guterres mener, at han som repræsentant for formandskabet kan tale på vegne af alle fjorten lande, selvom Portugals repræsentant dog tidligere har ladet forstå, at spørgsmålet om boykot er et bilateralt anliggende.

Kan Rådet oplyse, hvordan de modstridende holdninger skal tolkes? Agter de fjorten medlemslande at fastfryse deres forbindelser på højt plan med Østrig bilateralt, dvs. som et anliggende, der skal afgøres mellem den enkelte stat og Østrig, eller drejer sagen sig alligevel om noget andet, f.eks. en afgørelse truffet af Rådet minus 1? Har medlemsstaterne ikke ret til selv at træffe afgørelse om boykotten? Bestemmer EU foruden over medlemsstaternes interne regeringsbeslutninger også over deres bilaterale udenrigspolitiske forbindelser og over deres ret til diplomatisk samkvem?

Svar

(8. juni 2000)

Den erklæring, som det ærede parlamentsmedlem henviser til, blev fremsat af Portugals premierminister på vegne af fjorten medlemsstaters regeringer. Det tilkommer ikke Rådet hverken at tage stilling til denne erklæring eller uddybe den nærmere. Rådet har derfor ikke taget stilling til de spørgsmål, der rejses i det ærede parlamentsmedlems forespørgsel.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1129/00

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(11. april 2000)

Om: Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fødevaresikkerhed (KOM(1999) 719). Kapitel 4 vedrører oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fødevaresikkerhed.

Hvidbogen anfører tre grunde, hvorfor risikostyringen ikke er omfattet af fødevaremyndighedens kompetence (punkt 33). Således foreskriver EU-traktaten, at kontrolfunktionen og de lovgivningsmæssige beføjelser henhører under Kommissionens ansvarsområde.

Agter Kommissionen at sætte spørgsmålet om kontrolfunktionen og den uddelegerede lovgivning til fødevaremyndigheden på dagsordenen for den kommende regeringskonference, således at der kan behandles løsninger på længere sigt? I benægtende fald, mener Kommissionen ikke, det er nødvendigt, at fødevaremyndigheden på længere sigt får en kontrolfunktion og beføjelse til uddelegeret lovgivning?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne på skriftlige forespørgsler E-1121/00, E-1124/00, E-1126/00, E-1129/00, E-1130/00, E-1131/00, E-1132/00, E-1135/00, E-1136/00, E-1137/00, E-1138/00 og E-1139/00

(8. juni 2000)

Kommissionen har i hvidbogen om fødevaresikkerhed(1) anført de generelle retningslinjer, den regner med at vedtage for den fremtidige oprettelse af en europæisk fødevaremyndighed, og Kommissionen har opfordret alle involverede parter til at medvirke og bidrage til debatten i høringsfasen. Til mange af de punkter, det ærede parlamentsmedlem har omtalt, har Kommissionen endnu ikke endeligt udarbejdet forslag eller fastlagt enkelthederne for arbejdsmetoden, da den ikke har haft lejlighed til at gennemgå de synspunkter, der er kommet frem under høringen.

Med hensyn til spørgsmålet om beføjelser fastslås det derimod i hvidbogen, at evaluering af risici, indsamling af data og oplysninger til forbrugerne om de områder, der falder ind under myndighedens beføjelser, skal høre ind under den europæiske fødevaremyndigheds opgaver. Kommissionen mener, at man på nuværende tidspunkt af juridiske grunde og af hensyn til det demokratiske ansvar ikke kan forsvare en overførsel af lovgivningsbeføjelser til en uafhængig institution. Ikke desto mindre bør en fremtidig udvidelse af denne myndigheds beføjelser overvejes på baggrund af erfaringerne med denne myndigheds arbejde og den tillid, som denne myndighed kan have opnået, uden at man udelukker, at det eventuelt bliver nødvendigt at ændre traktaten.

(1) KOM(1999) 719 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0480/00

af Alejandro Cercas (PSE) til Kommissionen

(24. februar 2000)

Om: Strukturfondsmidler til Extremadura i perioden 2000-2006

Kan Kommissionen oplyse, hvilke strukturfondsmidler den spanske region Extremadura efter de beregninger, Kommissionen ligger inde med, vil modtage i perioden 2000-2006?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(17. marts 2000)

Det er på nuværende tidspunkt ikke muligt præcist at sige, hvor store strukturfondsbevillingerne til Extremadura vil være for programmeringsperioden 2000-2006. Interventionerne under mål 1 forhandles for øjeblikket med de spanske myndigheder. Det kan heller ikke lade sig gøre på forhånd at oplyse, hvor store beløb der bevilges til denne region under EU-initiativerne Interreg, URBAN, EQUAL og Leader.

Hvad angår mål 1, har Kommissionen tilsendt alle medlemsstater et forslag om fordelingen af de disponible midler på de regioner, der er støtteberettigede under dette mål. Dette forslag er udarbejdet ved hjælp af den metode, Kommissionen anvender til fordeling af mål 1-bevillingerne på medlemsstaterne. Der vil blive sendt en kopi af forslaget for Spanien direkte til det ærede parlamentsmedlem og Parlamentets generalsekretariat.

Det skal imidlertid understreges, at der er tale om et vejledende forslag. Den endelige fordeling vil blive fastlagt i enighed mellem medlemsstaten og Kommissionen i forbindelse med vedtagelsen af EU-støtterammen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0636/00

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Rådet

(2. marts 2000)

Om: Genbefolkning af nordlige regioner i Grækenland, hvor mindretal af makedonisk og tyrkisk oprindelse lever

I januar 2000 vedtog det græske parlament en lov vedrørende tilbagevendelsen af grækere fra tidligere sovjetrepublikker. Ifølge denne lov skal et par tusinde statsborgere anbringes i Grækenlands nordlige regioner, hvor store mindretalsgrupper af makedonisk og tyrkisk oprindelse (regionerne Lerin-Florina og Kasanthi) lever.

Kan Rådet give deltaljerede oplysninger om den praktiske gennemførelse af denne flytning af indbyggere i én af Den Europæiske Unions medlemsstater? Kan Rådet bekræfte, at tusindvis af statsborgere skal anbringes i de nordlige provinser, hvor der i forvejen eksisterer et mindretalsproblem? Er Rådet klar over hvilke følger betydelige ændringer i den demografiske situation kan få i følsomme regioner?

Svar

(8. juni 2000)

Det ærede parlamentsmedlems opmærksomhed henledes på, at Rådet ikke kan udtale sig om spørgsmål, som henhører under en medlemsstats ansvar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0684/00

af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen

(9. marts 2000)

Om: Sommertid

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er nået i drøftelserne i Kommissionens gruppe på højt plan vedrørende trafiksikkerhed i spørgsmålet om sommertid og muligheden af indførelse af EU-lovgivning herom? Vil Kommissionen lægge yderligere pres med henblik på en løsning af det nuværende åbenlyse dødvande mellem medlemsstaterne i dette spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(7. april 2000)

Kommissionen har undersøgt de foreliggende resultater af forskningen i spørgsmålet om, hvorvidt anvendelse af kørelys i dagtimerne er et effektivt middel til at mindske antallet af ulykker. Resultaterne af denne meget omfattende forskning giver ikke noget endegyldigt svar, men peger dog i retning af, at anvendelsen af kørelys i dagtimerne vil have en positiv indvirkning på trafiksikkerheden for alle vejbrugere, og at virkningerne er direkte proportionale med dagslysets styrke. Skønnene over foranstaltningens indvirkning på ulykkesfrekvensen varierer betydeligt, og spørgsmålet giver stadig anledning til drøftelser i forskerkredse.

Kommissionen er af den opfattelse, at anvendelsen af kørelys i dagtimerne måske nok vil være en omkostningseffektiv trafiksikkerhedsforanstaltning, men at virkningen af denne foranstaltning ikke vil være lige så iøjnefaldende som virkningen af f. eks. hastighedsbegrænsning, bekæmpelse af spirituskørsel, begrænsning af trafikken og øget brug af sikkerhedsseler. Kommissionen har i sin meddelelse om trafiksikkerhed, som blev vedtaget den 18. marts 2000(1), gjort nærmere rede for sin holdning til betydningen af disse foranstaltninger.

Kommissionen anslår endvidere, at anvendelsen af kørelys i dagtimerne vil medføre en stigning i brændstofforbruget og dermed i CO2-emissionerne på maksimalt 1,5-2 %, men dette afhænger i nogen grad af den tekniske specifikation for kørelyset.

På det sidste møde i gruppen på højt niveau vedrørende vejsikkerhed var det tydeligt, at medlemsstaterne stadigvæk havde forskelligt syn på effektiviteten af anvendelsen af kørelys i dagtimerne. Der var navnlig uenighed om, hvorvidt det øgede brændstofforbrug og de øgede CO2-emissioner medførte betydelige samfundsmæssige omkostninger, som modvirkede de forventede fordele ved ordningen. Kommissionen rapporterede derfor til gruppen, at den ville overveje at udvide EF-lovgivningen om kørelys i dagtimerne, når der var bredere tilslutning til forslaget fra medlemsstaterne.

(1) KOM(2000) 125.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0638/00

af Adriana Poli Bortone (UEN) til Kommissionen

(28. februar 2000)

Om: Støtte til landbrugsprodukter

Vil Kommissionen oplyse, om den agter at inddrage Parlamentet i spørgsmål vedrørende direkte støtte til producenterne og subsidier til landbrugseksporten i perioden 2000-2006? Landbrugssektoren er

stadig hårdt ramt, efter at man har taget store beløb fra den og bl.a. kanaliseret dem over i genopbygningen af Kosovo. Tilsyneladende agter Kommissionen endnu en gang bl.a. i strid med Parlamentets ønsker at begunstige storindustrien på bekostning af primærsektoren, der, set i sammenhæng med den deprimerende stigende arbejdsløshed, udgør et økonomisk segment, der fortjener støtte.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(20. marts 2000)

Størrelsen af den direkte indkomststøtte til de sektorer, der er berørt af Agenda 2000-reformerne, er blevet fastsat som led i Agenda 2000-pakken. Parlamentet har deltaget i udformningen af Agenda 2000-retsakterne i henhold til de relevante regler. Der er fastsat nærmere bestemmelser om eksportsubsidier for hver enkelt sektor. Restitutionsbeløbene fastsættes normalt efter høring af den relevante forvaltningskomité. Kommissionen har på nuværende tidspunkt ikke til hensigt at foreslå ændringer af disse regler.

Støtte til demokrati, fred og stabilitet i Kosovo-regionen er en vigtig opgave for EF. For 2001 og 2002 vil Kommissionen foreslå en nedsættelse på 300 mio. af det eksisterende årlige loft i det finansielle overslag for underudgiftsområde 1a i EF-budgettet vedrørende den fælles landbrugspolitik eksklusive udvikling af landdistrikterne med en tilsvarende forhøjelse for udgiftsområde 4 vedrørende foranstaltninger udadtil. Det er vigtigt at skelne mellem niveauet for loftet i det finansielle overslag og den fælles landbrugspolitiks reelle finansieringsbehov. Nedsættelsen af loftet for underudgiftsområde 1a indebærer hverken, at støtten til landbrugerne nedsættes, eller at der sættes spørgsmålstegn ved beslutningerne i Berlin om reformen af den fælles landbrugspolitik. Efter Kommissionens opfattelse er forskellen mellem den fælles landbrugspolitiks reelle budgetmæssige behov i 2001, baseret på de fælles markedsordninger efter reformen i Berlin, og det eksisterende loft tilstrækkeligt stor til, at der er plads til en nedsættelse på 300 mio..
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0658/00

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(9. marts 2000)

Om: Forurening af Donau

Udledningen af stærkt giftige stoffer, som via en biflod er nået til Donau med skadelige følger for flora og fauna i alle de lande den løber igennem, samt ikke-kontrollerbare risici for menneskets sundhed, rejser endnu en gang problemet vedrørende sikkerhedskontrol med anlæg og industrier, der anvender farlige stoffer.

Når man ser bort fra EU's finansielle støtte til saneringsprojekter finder Kommissionen da ikke

1. at det er hensigtsmæssigt at kontrollere disse farlige industrier, som med undertiden forældede teknologier findes i de lande, der ansøger om medlemskab?

2. at det er nødvendigt efter aftale med de berørte regeringer at gennemføre regelmæssig kontrol for at undgå i lang tid uoprettelige miljøkatastrofer?

3. at det er nødvendigt i tiltrædelsesforhandlingerne at medtage en forpligtelse til inden en bestemt frist at sanere de miljøforurenende industrier og indføre sikkerhedssystemer for de producenter, som anvender giftige stoffer?

4. at det er hensigtsmæssigt at gøre eventuel støtte til forebyggelse af miljøkatastrofer betinget af, at de forurenende industrier gennemfører saneringsforanstaltninger og indfører sikkerhedssystemer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(7. april 2000)

1 og 2. Det utilsigtede cyanidudslip fra en guldmine i Rumænien forstærker behovet for at give miljøspørgsmål høj prioritet i førtiltrædelsesfasen. Kommissionen støttede derfor oprettelsen af en international arbejdsgruppe, som skal vurdere denne ulykkes omfang og virkninger. Endvidere vil man undersøge, hvilke foranstaltninger der bør træffes for at afhjælpe de negative virkninger, forhindre lignende ulykker i guldminen Baia Mare, og informere offentligheden om alle disse spørgsmål. Endvidere vil man forsøge at identificere eventuelle mulige tilsvarende brændpunkter i Donau-flodbækkenet, men også andre steder i ansøgerlandene.

3. Miljøet har allerede høj prioritet i tiltrædelsesforhandlingerne. Fællesskabets almindelige holdning på tiltrædelseskonferencen understreger udtrykkeligt behovet for at sikre et højt beskyttelsesniveau. Fællesskabet har lagt en klar forhandlingsstrategi for at nå dette mål. Dette indebærer, at der gives særlig prioritet til lovgivningen vedrørende industri og grænseoverskridende forurening. Ud over den holdning, der indtages under forhandlingerne, har Fællesskabet opfordret til, at alle nye investeringer i ansøgerlandene er i overensstemmelse med Fællesskabets regelværk på miljøområdet allerede i førtiltrædelsesperioden.

4. Når der ydes finansiel støtte til forebyggelse af miljøkatastrofer, fastlægges vilkårene i hvert enkelt tilfælde i henhold til det finansielle instrument, som anvendes. I denne sammenhæng er det også vigtigt at minde om, at princippet om, at forureneren betaler, er en af hovedhjørnestenene i Fællesskabets miljøpolitik, som bør anvendes i fuldt omfang.