SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4131/00

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(9. januar 2001)

Om: Luftforurening i Athen

Ifølge den seneste rapport fra Miljødirektoratet under Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder i Grækenland har luftens ozonindhold i Athen-området på i alt 75 dage i perioden fra april til oktober 2000 ligget over de tilladte grænseværdier.

1. Hvilke oplysninger råder Kommissionen over med hensyn til denne konkrete sag (ozonværdierne) samt om luftforureningen i Athen generelt?

2. Hvilke luftforureningsproblemer kan der konstateres i Athen, og hvordan er situationen med hensyn til overholdelse af fællesskabsbestemmelserne?

3. Hvilke konsekvenser menes dette at kunne få for folkesundheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(28. februar 2001)

Grækenland videresender regelmæssigt overvågningsdata om luftforurening i henhold til Rådets beslutning 97/101/EF af 27. januar 1997 om oprettelse af en gensidig udveksling af information og data fra net og individuelle stationer, der måler luftforureningen i medlemsstaterne(1).

Kommissionen råder derudover over oplysninger fra kortvarige kampagner og modelberegninger af luftkvaliteten. De gældende grænseværdier for henholdsvis svovlemissioner (SO2), svævestøv, bly og nitrogendioxid (NO2) er fastlagt i Rådets direktiv 80/779/EØF af 15. juli 1980 om grænseværdier for luftkvaliteten med hensyn til svovldioxid og svævestøv(2), Rådets direktiv 82/884/EØF af 3. december 1982 om grænseværdi for bly i luften(3), og Rådets direktiv 85/203/EØF af 7. marts 1985 om luftkvalitetsnormer for så vidt angår nitrogendioxid(4), er ikke overskredet.

Retligt uforbindende grænseværdier for ozon er fastlagt i Rådets direktiv 92/72/EØF af 21. september 1992 om luftforurening med ozon(5). Kommissionen er opmærksom på, at disse grænseværdier ofte overskrides i Athen-området. Overskridelse af ozonkoncentrationen på 120 µg/m3 kan føre til åndedrætsproblemer for særligt udsatte befolkningsgrupper. Det er konstateret, at befolkningen som helhed oplever sådanne negative virkninger, når ozonkoncentrationen overstiger 240 µg/m3. Ifølge den nyeste videnskabelige viden kan SO2, NO2, svævestøv og bly forårsage sundhedsskadelige virkninger selv i koncentrationer under de gældende grænseværdier.

Ved at fastsætte strengere grænseværdier eller målværdier for luftkvalitet vil beskyttelsen af menneskers sundhed øges med den nyeste fællesskabslovgivning i form af Rådets direktiv 96/62/EF af 27. september 1996 om vurdering og styring af luftkvalitet(6), dvs. rammedirektivet vedrørende luftkvalitet, samt den eksisterende lovgivning (Rådets direktiv 1999/30/EF af 22. april 1999 om luftkvalitetsgrænseværdier for svovldioxid, nitrogendioxid og nitrogenoxider, partikler og bly i luften(7), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/69/EF af 16. november 2000 om grænseværdier for benzen og carbonmonoxid i luften(8)) og de kommende særdirektiver. Overvågningskrav i relation hermed vil give offentligheden og Kommissionen bedre information om luftkvaliteten. Ifølge undersøgelser udført inden for Auto Oil II-programmet må det forventes, at det vil blive nødvendigt at træffe yderligere, og især lokale foranstaltninger for at opfylde disse mål i Athen-området.

(1) EFT L 35 af 5.2.1997.

(2) EFT L 229 af 30.8.1980.

(3) EFT L 378 af 31.12.1982.

(4) EFT L 87 af 27.3.1985.

(5) EFT L 297 af 13.10.1992.

(6) EFT L 296 af 21.11.1996.

(7) EFT L 163 af 29.6.1999.

(8) EFT L 313 af 13.12.2000.