SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2760/98

af Ben Fayot (PSE) til Kommissionen

(10. september 1998)

Om: Placering af indkoebscenter i Det Europaeiske Udviklingscenter

I den franske del af Det Europaeiske Udviklingscenter har man planer om at indrette et storcenter paa over 18.000m2 (heraf 13.000m2 til et hypermarked og 5.000 m2 til et butikscenter). Dette storcenter, som henvender sig til kunder i graenseomraadet, vil udoeve et meget stort pres paa detailhandelen i Frankrig, Belgien og Luxembourg rundt om Det Europaeiske Udviklingscenter.

Kan Kommissionen oplyse, om Det Europaeiske Udviklingscenter, der er oprettet i et tidligere industriomraade med finansiel stoette fra EU, kan tjene som handelszone, eller om det ifoelge den konvention, parterne undertegnede i 1995, ikke snarere burde anvendes til at skabe nye arbejdspladser inden for industrien eller tilknyttede erhverv?

Er det i det mindste ikke noedvendigt i en saadan situation, hvor der vil blive tale om en staerk konkurrence over graenserne, at de tre partnere i Det Europaeiske Udviklingscenter (Frankrig, Belgien og Luxembourg) enes om, hvad der er acceptabelt for hver af dem, og hvad der ikke er?

Er der ikke en fare for, at den kurs, man er slaaet ind paa fra fransk side, i sidste ende vil oedelaegge den aand af europaeisk samarbejde, der laa til grund for Det Europaeiske Udviklingscenter?

Agter Kommissionen at gribe ind over for de franske myndigheder for at udvirke, at maalet med Det Europaeiske Udviklingscenter og de maalsaetninger, som EU forfoelger med dette projekt, overholdes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(28. oktober 1998)

Formaalet med Det Europaeiske Udviklingscenter, saaledes som det er beskrevet i den franske, belgiske og luxembourgske regerings faelles erklaering fra 1985, var foerst og fremmest gennem en faellesindsats at omstrukturere det graenseoverskridende industriomraade Longwy-Rodange-Athus, som er haardt ramt af tilbagegangen i jern- og staalindustrien.

Indsatsen i omraadet, som Kommissionen siden 1986 har bidraget til, har isaer taget sigte paa at genopbygge et bredt industrinet, som kunne erstatte jern- og staalindustrien og sikre en ny, oekonomisk udvikling i omraadet.

Faellesskabet har - foerst gennem nationale programmer af faellesskabsbetydning, efterfoelgende med programmer under maal nr. 2 for Lorraine og Luxembourg - samfinansieret en stoetteordning for produktionsfremmende investeringer for at faa industri- eller servicevirksomheder til at investere i det omraade, hvor Det Europaeiske Udviklingscenter vil blive placeret.

Etableringen af et stort indkoebscenter falder ikke ind under profilen for de investeringer, som kan nyde godt af stoette fra Faellesskabet. Der findes imidlertid heller ingen bestemmelser, som udelukker handelsaktiviteter i dette internationale center. Gennemfoerelsen af programmet og isaer valg af projekter falder under medlemsstaternes kompetence.

I samarbejdets aand og for at naa til enighed har de tre deltagere i Det Europaeiske Udviklingscenter indledt forhandlinger inden for rammerne af den graenseoverskridende sammenslutning i Det Europaeiske Udviklingscenters byomraade. Denne sammenslutning, som blev grundlagt i 1996, og som samfinansieres under Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling inden for rammerne af Interreg II-programmet, har til formaal at fremme en debat mellem alle offentlige og private aktoerer, saa kan kan faa defineret en faelles politik for arealanvendelse hos de lokale myndigheder.

Kommissionen oensker, at den europaeiske samarbejdsaand, som Det Europaeiske Udviklingscenter bygger paa, kan viderefoeres, at Det internationale erhvervscenter forfoelger sit oprindelige maal, nemlig at huse industrivirksomheder, og at de tre partnere naar frem til en loesning i enighed.