ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1133/98

af Umberto Bossi (NI) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Finansielt instrument for miljøet

I Rådets forordning (EF) 1404/96(1) af 15. juli 1996 fastsættes der i artikel 10, 11 og 12 en række bestemmelser om kontrollen med de aktioner, der finansieres af Fællesskabet, og deres overensstemmelse med bestemmelserne i forordningen.

Kan Kommissionen oplyse, hvor hyppigt der foretages kontrol på stedet, som nævnt i artikel 10, stk. 2, i den pågældende forordning, med henblik på at sikre et godt resultat af de foranstaltninger, der gennemføres af modtagerne?

Kan Kommissionen oplyse, om der er foretaget kontrol med gennemførelsen af foranstaltning B-3200-94-778 (tilbageføring af kanal og opførelse af diger og højderygge i Baiona-området)?

Har Kommissionen kendskab til, at modtagerne af denne finansiering ikke blot har overskredet gennemførelsesfristerne for foranstaltningen (som i øvrigt allerede var blevet forlænget), men også har udført de planlagte interventioner på en skødesløs og upræcis måde?

Har Kommissionen til hensigt at træffe foranstaltninger for at undgå flere tilfælde med ukorrekt anvendelse af fællesskabsmidlerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(10. juni 1998)

Kommissionen foretager regelmæssigt kontrol på stedet. I tilfældet med projekt B-3200/94/778 "Bevaringsprogram for det geografiske område Po-Delta-Parken, andet afsnit", hvori det delprojekt, Provincia di Ravenna udfører i området Piolassa Baiona, indgår, er der gennemført fire kontrolbesøg med henblik på at verificere, hvordan projektet iværksættes og hvilke resultater der er opnået.

Disse verifikationer såvel som de dokumenter, der er indgivet af støttemodtageren, har ikke afsløret afvigelser fra kontraktvilkårene. Den eneste undtagelse herfra vedrører tidsfristen for projektets afslutning. Det er rigtigt, at denne frist blev forlænget fra den 31. december 1996 til den 20. februar 1998. Denne udsættelse blev bevilget efter en nærmere undersøgelse af støttemodtagerens begrundelser herfor.

(1) EFT L 181 af 20.7.1996, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0579/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(4. marts 1998)

Om: International personbefordring

Er Kommissionen klar over, at artikel 2, nr. 1.3., i forordning (EØF) 684/92(1) af 16. marts 1992, hvori der fastlægges en ordning for tilladelse til al parallel kørsel for samme passagerkreds, er i fuldstændig modstrid med artikel 4, stk. 2, i samme forordning, og at der som følge af denne modsætning er forekommet tilfælde af udnyttelse af speciel rutekørsel omfattet af en kontrakt.

Kan Kommissionen derfor oplyse:

1. om den er villig til at træffe foranstaltninger for at sætte en stopper for denne type "piratkørsel", som tollereres af medlemsstaterne?

2. hvorfor man ikke liberaliserer den rutekørsel, for hvilken der skal udstedes tilladelser, for at åbne den for konkurrence fra virksomheder etableret i medlemsstaterne, eftersom der ikke kræves tilladelse til speciel rutekørsel, der betragtes som rutekørsel, og som derfor kan indgå i kategorien rutekørsel, og erstatte den med kontrakter?

(1) EFT L 74 af 20.3.1992, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0738/98

af Irene Soltwedel-Schäfer (V) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Konsekvenserne af den indledte klagesag vedrørende de faste bogpriser i Tyskland og Østrig

Onsdag den 14. januar 1998 indledte Europa-Kommissionen en klagesag vedrørende de faste bogpriser i Tyskland og Østrig.

1. Hvilke konsekvenser og følger forventer Kommissionen med hensyn til produktionsspredning og distribution, hvis de faste bogpriser afskaffes i Tyskland og Østrig?

2. Hvilke responsa og undersøgelser underbygger de oplysninger, der ligger til grund for besvarelsen af det første spørgsmål?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(7. maj 1998)

1. Kommissionen har indledt en formel procedure vedrørende den tysk/østrigske prisbinding for bøger, fordi den fuldstændige udelukkelse af konkurrence mellem boghandlerne i forbindelse med en bestemt bog indebærer konkurrencebegrænsning. Det er kun tilladt, hvis den berørte udgiver kan dokumentere, at samtlige betingelser i EF-traktatens artikel 85, stk. 3, er opfyldt. Denne dokumentation foreligger ikke.

En sådan dokumentation fremkommer ikke nødvendigvis på grundlag af en sammenligning mellem medlemsstater med prisbindinger for bøger og medlemsstater, hvor prisbindingen er ophævet eller ikke har eksisteret. Der er medlemsstater uden prisbindingssystemer, hvor der ved nogenlunde samme befolkningstal er produceret væsentligt flere titler end i andre medlemsstater med prisbindingssystemer. I de lande, hvor prisbindingssystemet er blevet ophævet, er titelantallet steget mest og ikke faldet, f.eks. i Sverige.

Det er endvidere meget vanskeligt at påvise, at prisbindingssystemet er egnet til at opretholde bestemte tendenser i distributionen, f.eks. den generelle tendens til boghandlerkæder og til store distributionsformer. Supermarkederne i Frankrig, der har prisbindingssystemer for bøger, har for eksempel en markedsandel på 25 % og de uafhængige boghandlere kun 33 % (i 1980 var det stadig 50 %. I Storbritannien havde de 4 største kæder en markedsandel på 50 % allerede inden prisbindingssystemet blev ophævet. I Østrig har boghandlerkæden Libro kunnet opbygge et net med over 220 filialer i løbet af ganske få år til trods for prisbindingssystemet og til skade for de små uafhængige boghandlere.

2. I sin foreløbige vurdering i forbindelse med klagepunkterne har Kommissionen støttet sig til en række analyser og informationer, f.eks. offentligt tilgængelige oplysninger, undersøgelser indsendt af de berørte parter og foreliggende undersøgelser i Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0688/98

af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen

(10. marts 1998)

Om: International personbefordring - Rådets forordning nr. 684/92 af 16.3.1992

Ved Kommissionen, at der som følge af modsætningen mellem artikel 4, stk. 2, og artikel 2, nr. 1.3., i forordning nr. 684/92(1) er opstået speciel rutekørsel, som er omfattet af en kontrakt, og som stjæler kunderne fra den eksisterende rutekørsel, for hvilken der kræves tilladelse, og i alvorlig grad truer dennes overlevelsesevne?

Er Kommissionen rede til at sætte en stopper for denne piratkørsel, som tolereres af de involverede medlemsstater, og som den gøres opmærksom på? Hvorledes og hvornår agter den i bekræftende fald at gøre dette? Hvorfor agter den i benægtende fald ikke at foretage sig noget?

Kan Kommissionen med hensyn til sidstnævnte punkt oplyse, hvorfor den ikke liberaliserer den rutekørsel, for hvilken der kræves tilladelse, for at åbne den for konkurrence fra virksomheder etableret i medlemsstaterne - eftersom der ikke kræves tilladelse til speciel rutekørsel, der ligeledes betragtes som rutekørsel, og som således kan skade den eksisterende rutekørsel - og erstatte den med kontrakter?

(1) EFT L 74 af 20.3.1992, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1338/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Habitat-direktivet og Bern-konventionen

Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at sikre, at den er enig i opførelsen i bilagene til Bern-konventionen og Emerald Network af betydningsfulde arter, som ikke er opført i bilagene til habitat-direktivet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(29. maj 1998)

Kommissionen har henstillet til medlemsstaterne, at de medtager nye arter, som ikke er omfattet af bilagene til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(1), det såkaldte habitat-direktiv, hvis det er videnskabeligt begrundet og efter at have rådspurgt den videnskabelige arbejdsgruppe vedrørende Habitat-direktivet og habitat-udvalget.

For eksempel støttede Kommissionen på det 17. møde i det stående udvalg opførelsen af fem nye plantearter i Bern-konventionens bilag II samt nye havdyrarter i Bern-konventionens bilag I og III.

En tilsvarende fremgangsmåde anvendes nu for "Emerald Network".

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1158/98

af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen

(24. april 1998)

Om: Husmødre

Jeg har læst i en artikel, at der skulle findes en europæisk bestemmelse, hvori det anerkendes, at husmødrene spiller en betydningsfuld rolle i det moderne samfund, samt at deres centrale stilling i familien bør beskyttes.

1. Kan Kommissionen give oplysninger om denne bestemmelse?

2. Fastsætter denne bestemmelse udbetaling af bidrag på europæisk plan til husmødre (som det fremgår af ovennævnte artikel)?

3. I bekræftende fald, hvordan tildeles sådanne bidrag?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(29. maj 1998)

Selv om Kommissionen anerkender betydningen af de opgaver, som hjemmegående husmødre udfører til gavn for familien og for samfundet som sådan, skal det præciseres, at der ikke findes nogen EF-lovgivning på dette område.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1553/98

af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen

(19. maj 1998)

Om: Grænseregioner: PHARE-CBC

PHARE-CBS-programmet blev for nogle år siden bl.a. også indført på initiativ af Europa-Parlamentet for umiddelbart ved EU's eksterne grænser at muliggøre et samarbejde med naboområderne i EU til supplering af fællesskabsinitiativet "INTERREG".

Kan Kommissionen udelukke, at de midler, der er afsat til samarbejdet med INTERREG inden for rammerne af den fremtidige udformning af PHARE-CBC, fremover anvendes for alle grænser til de centrale og østeuropæiske lande?

Kan Kommissionen oplyse, om man for det fremtidige PHARE-CBC følger INTERREG's fremgangsmåde?

Kan Kommissionen bekræfte, at listen over de hidtil støtteegnede områder som turisme, landbrug, landdistrikter, innovation/telekommunikation, sundhedsvæsen osv. forbliver uændret med hensyn til nyudformningen af PHARE-

CBC, og det meget vigtige tværregionale samarbejde i de grænseregioner, der særligt berøres af udvidelsen mod øst, ikke bringes i fare?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(18. juni 1998)

Kommissionen er for øjeblikket i gang med at se nærmere på forordningen om grænseoverskridende samarbejde (Kommissionens forordning (EF) 1628/94 af 4. juli 1994(1)) for undersøge om PHARE-programmet kan gøres mere fleksibelt. I denne forbindelse vil man søge at udnytte den erfaring man allerede har opnået med hvordan arbejdet under PHARE-programmet kan koordineres med de aktiviteter der gennemføres som led i Fællesskabets strukturfonde (Interreg IIA). PHARE-forvaltningsudvalget drøfter også hvilket sigte PHARE-programmet bør have for fremtiden. Det er endnu ikke muligt at sige hvad disse drøftelser ender med hvad angår geografiske områder, og hvilke aktivitetstyper der bliver støtteberettigede under den reviderede forordning.

(1) EFT L 171 af 6.7.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1513/98

af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Offentliggørelse af svar på skriftlige forespørgsler til Kommissionen

I henhold til artikel 140 i EF-Traktaten har medlemmerne af Europa-Parlamentet ret til at stille forespørgsler til Kommissionen. Forespørgslerne og svarene er offentlige og offentliggøres af Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Svaret på skriftlig forespørgsel P-3277/97 om tekstilimport fra Bangladesh blev ikke offentliggjort "på grund af svarets længde". Følgelig har jeg modtaget et stort antal telefonopringninger fra borgere og virksomheder, som har anmodet mig om at sende dem svaret. Svaret havde jeg naturligvis kun på nederlandsk. Dette medfører ulige adgang til information.

1. Kommissionen bedes oplyse, om der findes en maksimal længde for svar, der skal offentliggøres?

2. I bekræftende fald hvilken?

3. Er Kommissionen enig i, at de europæiske borgere skal have adgang til svarene på forespørgsler, som stilles af deres repræsentanter i Europa-Parlamentet, således at der gives garanti for gennemskuelighed?

4. I bekræftende fald, agter Kommissionen i fremtiden at offentliggøre alle svar?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Jacques Santer

(11. juni 1998)

Kommissionen bestræber sig på at afgive præcise, men fyldestgørende svar på parlamentsforespørgsler. Internt gælder den generelle regel, at svar på mundtlige forespørgsler ikke bør overstige en halv side og svar på skriftlige forespørgsler én side.

Dog forbeholder Kommissionen sig ret til at fremsende længere svar på skriftlige forespørgsler direkte til parlamentsmedlemmer, og derved spare ressourcer til oversættelse af hele svaret til alle de andre sprog og til offentliggørelse i EFT. Kopier af disse længere svar (der typisk består af statistikker eller illustrative tabeller) fremsendes til Parlamentets sekretariat, for at gøre dem tilgængelige for alle parlamentsmedlemmer.

Kommissionen mener, at denne praksis er udtryk for almindelig fornuft, som Parlamentet bør støtte. I Parlamentets egen forretningsorden erkendes det, at det er nødvendigt at udtrykke sig kortfattet. (se blandt andet bilag II, punkt 7 vedrørende spørgetiden). I sin egenskab af budgetmyndighed og ansvarlig for offentliggørelse af svar i EFT (se artikel 42 i Parlamentets forretningsorden) vil Parlamentet forstå behovet for at spare på ressourceforbruget.

Med hensyn til det ærede medlems skriftlige forespørgsel P-3277/97 har Kommissionen besluttet på ny at fremsende det fuldstændige svar.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1408/98

af Helwin Peter (PSE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Planlagt fabriksudsalgscenter i Zweibrücken

På min skriftlige forespørgsel E-2966/97(1) svarede Kommissionen den 7.10.1997, at Kommissionen havde anmodet de tyske myndigheder om en udtalelse, og at den ville træffe afgørelse om den fortsatte sagsbehandling, når denne udtalelse forelå. Vil Kommissionen venligst oplyse følgende: Er denne udtalelse modtaget, og hvilken afgørelse er Kommissionen i bekræftende fald nået frem til, hhv. hvornår kan der påregnes en afgørelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(8. juni 1998)

Sagen har været genstand for gentagne brevudvekslinger med de tyske myndigheder og er endnu ikke afsluttet.

For nylig bad Kommissionen i sin skrivelse af 11. maj 1998 om en uddybning af de oplysninger, den tyske regering fremsendte den 16. marts 1998.

(1) EFT C 134 af 30.4.1998, s. 46.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0961/98

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(30. marts 1998)

Om: Cykling

Har Kommissionen planer om at lægge pres på medlemsstaterne for få dem til at udarbejde en overordnet cykeltrafikplan i lighed med den, der findes i Nederlandene og UK?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(25. maj 1998)

Kommissionen er klar over eksistensen af og ser med tilfredshed på de overordnede cykeltrafikplaner, som Nederlandene og Det Forenede Kongerige har vedtaget. Den har dog ikke til hensigt at indføre en lignende plan på europæisk niveau, da et sådant anliggende klart sorterer under de enkelte medlemsstaters ansvarsområde.

Som led i opfølgningen af "grønbogen om borgernes transportnet"(1) sponsorerer Kommissionen oprettelsen af en database vedrørende god praksis med hensyn til lokal og regional passagerbefordring - Citizens' Network In-formation Service - som skulle være klar engang hen på sommeren 1998. Cykling er et af de emner, der er medtaget i denne database.

Kommissionen er ligeledes ved at lancere et benchmarkingprojekt vedrørende systemer til lokal passagerbefordring. Også her er cyklismens bidrag til disse systemer medtaget.

For så vidt angår cykling over længere afstande, støtter Kommissionen en gennemførlighedsundersøgelse med hensyn til etablering og finansiering af EuroVelo-nettet af internationale cykelruter. Dette net er primært bestemt for fritidscyklister og cyklende turister, men vil også kunne medvirke til at fremme cykling i og omkring byer.

(1) KOM(95) 601 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0951/98

af José Escudero (PPE) til Kommissionen

(30. marts 1998)

Om: Kulturelt samarbejde

I betænkningen om artikel 128 eller om de kulturelle aspekter i Fællesskabets foranstaltninger, i konklusionerne fra Rådets (kultur) møder, og i Europa-Parlamentets betænkninger opfordres der til og udtrykkes der ønske om en styrkelse af det kulturelle samarbejde mellem de internationale organisationer, UNESCO, Europarådet m.fl. og Kommissionen.

Kommissionen bedes oplyse, om der i øjeblikket findes retlige rammer, som giver mulighed for dette samarbejde? Hvordan gennemføres eller burde dette samarbejde gennemføres i praksis? Agter Kommissionen at oprette de nødvendige mekanismer til at gennemføre en fælles indsats og således mangedoble sine foranstaltninger ved at skyde sine midler i en fælles pulje sammen med andre, der har samme målsætning?

Hvilke fælles aktioner har Kommissionen gennemført sammen med UNESCO siden den administrative ordning blev undertegnet i februar 1996?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Marcelino Oreja

(17. juni 1998)

Som svar på det ærede medlems forespørgsel skal det bemærkes, at retsgrundlaget for Fællesskabets samarbejde med Europarådet og med andre internationale organisationer, der beskæftiger sig med kulturelle forhold, f.eks. FN-organisationen for Uddannelse, Videnskab og Kultur (Unesco), er EF-traktatens artikel 128, stk. 3.

I øvrigt fandt der den 5. november 1996 en brevveksling sted mellem Kommissionen og Europarådet i fortsættelse af brevvekslingen af 16. juni 1987. Heri planlægges bl. a. for så vidt angår det praktiske samarbejde, at der kan optages uformelle kontakter mellem Kommissionens repræsentanter og repræsentanter for Europarådets generalsekretariat med henblik på, at tjenestemænd i overensstemmelse med de bestemmelser, der gælder for de enkelte organisationer, kan deltage i de møder inden for de forskellige sektorer, som tilrettelægges af de pågældende organisationer og institutioner.

Siden december 1997 har Europarådets repræsentanter regelmæssigt været inviteret til at deltage i kulturudvalgets møder, efter at Rådet den 11. december 1996 gav denne gruppe i Rådet tilladelse til, ud over de møder, hvor udvalget arbejder indenfor rammerne af Rådets beslutningsproces, at føre uformelle drøftelser om kulturspørgsmål.

På lignende måde har Fællesskabet og UNESCO, om end på et senere tidspunkt, udvekslet breve med henblik på at lette det praktiske samarbejde mellem denne organisation og Kommissionen.

Det er hovedsagelig i forbindelse med konkrete projekter, der dels støttes af Fællesskabet i henhold til dets forskellige programmer og af Unesco i forbindelse med de foranstaltninger, denne organisation træffer i henhold til sit mandat, at det kulturelle samarbejde mellem FN organisationen og Fællesskabet er kommet til udtryk.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0811/98

af Jens-Peter Bonde (I-EDN) til Kommissionen

(26. marts 1998)

Om: Energipolitik

Vil Kommissionen bekræfte, at valg af energiform, herunder afvikling af atomkraft eller forbud mod at indføre det, er et emne, som ikke reguleres af EU?

Vil Kommissionen bekræfte, at den ikke har indvendinger mod afvikling af Barsebäck-værket, der ligger kun 20 km fra København?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christos Papoutsis

(4. maj 1998)

I Kommissionens hvidbog "En energipolitik for den Europæiske Union"(1), konstateres det, at der er mange forskellige indgangsvinkler til energi i medlemsstaterne, og at der i Fællesskabets energipolitik skal tage hensyn til dette (afsnit 80). Specielt hvad angår nuklear energi konstaterer Kommissionen, at "en række medlemsstater er afhængige af nuklear energi, mens andre foretrækker at føre en ikke-nuklear energipolitik". Kommissionen minder dog om at "de europæiske institutioner i medfør af EURATOM-traktaten har beføjelser til udvikling af nuklear energi i overensstemmelse med nationale regler og politik" (afsnit 84)

Kommissionen mener, at det er op til medlemsstaterne selv at vælge, om de ønsker nuklear energi. Hvad angår regeringens beslutning om at lukke Barsebäck-værket, kan Kommissionen oplyse, at der i den forbindelse er blevet indgivet en klage i henhold til fællesskabets konkurrenceregler. Da denne klage stadig er under behandling, kan Kommissionen endnu ikke drage nogen konklusioner.

(1) KOM(95) 682 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1283/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Godtgørelse af tab for landbruget som følge af uvejr i Grækenland

Det nylige uvejr, som har ramt mange områder i Grækenland (Peloponnes, øerne m.m.) med voldsomme storme, regnskyl og frostvejr, har medført omfattende ødelæggelse af produktionen, både hvad angår afgrøder, husdyrbestande og infrastruktur.

Eftersom genopbygning af landbrugsproduktionspotentiel, som er ødelagt ved naturkatastrofer, er en af hovedprioriteterne for EUGFL-fondens interventioner (artikel 5, 11. led, i forordning (EØF) 4256/88)(1), bedes Kommissionen besvare følgende: Agter den at imødekomme en eventuel anmodning fra Grækenland om at omfordele støttebevillingerne under fællesskabsstøtterammen med henblik på at yde støtte til godtgørelse af tabene for landbruget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. juni 1998)

Kommissionen udtrykker medfølelse med de landmænd, hvis produktion og produktionspotentiale blev ødelagt ved uvejret.

Kommissionen er parat til at behandle en anmodning fra de græske myndigheder om at omlægge prioriteterne inden for EF-støtterammen for at dække genopbygning af det ødelagte produktionspotentiale på grundlag af en detaljeret og velunderbygget dokumentation, der i så tilfælde skal forelægges Kommissionen. I betragtning af det nuværende stade for iværksættelsen af EF-støtterammen er de reelle muligheder for en omlægning af de endnu disponible bevillinger dog yderst begrænset.

(1) EFT L 374 af 31.12.1988, s. 25.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1409/98

af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen

(11. maj 1998)

Om: Gennemførelse af IPPC-direktivet

IPPC-direktivet (96/61/EF(1)) af 24.9.1996 skal være gennemført i Unionens medlemsstater senest den 30.10.1999. En væsentlig del af dette direktiv er princippet om "den bedste tilgængelige teknik" ("best available techniques", BAT). Så vidt vides skal det europæiske IPPC-kontor i Sevilla udarbejde og dokumentere en definition af BAT og offentliggøre indholdet.

Først når der foreligger en definition af BAT, kan IPPC-direktivet gennemføres korrekt i medlemsstaterne.

Hvor langt er det europæiske IPPC-kontor i Sevilla nået med dette arbejde, og hvornår kan der påregnes offentliggørelse af BAT-definitionen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(19. juni 1998)

Sidste frist for omsætning til national lovgivning af Rådets direktiv 96/61EF om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC) er rent faktisk den 30. oktober 1999, og princippet om "den bedst tilgængelige teknik" (BAT) er en central bestanddel heraf. Det passer derimod ikke, at det er op til det europæiske IPPC-kontor i Sevilla at skulle udarbejde en nærmere definition af BAT.

Begrebet "den bedst tilgængelige teknik" er fyldestgørende defineret i artikel 2, stk. 11, i dette direktiv, og kun denne definition gælder i forbindelse med fastsættelsen af, hvilke juridiske forpligtelser der indføres med direktivet.

Det europæiske IPPC-kontor i Sevilla spiller dog en rolle i den informationsudveksling vedrørende BAT, der er iværksat af Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 2, og som skal resultere i Kommissionens offentliggørelse af BAT-referencedokumenter (BREFs). Disse dokumenter har imidlertid ingen status som retsakter, bortset fra, at de oplysninger, de rummer, skal tages med i betragtning, når man fastsætter, hvad der er den bedste tilgængelige teknik i overensstemmelse med direktivets bilag IV.

Hensigten er at udarbejde en række "BREF"s omfattende samtlige sektorer af IPPC inden år 2002. De første BREFs forventes efter planerne at kunne offentliggøres i begyndelsen af 1999.

(1) EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26.