ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3016/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Vejledende kerneenergiprogram for Den Europaeiske Union

Det kan i tilknytning til Kommissionens meddelelse om kerneenergiindustrien i Den Europaeiske Union (vejledende kerneenergiprogram i henhold til Euratom-traktatens artikel 40) (KOM(96)0339 - CES 470/97) anfoeres, at der som foelge af de potentielle risici i forbindelse med kerneenergianlaeggene i de central- og oesteuropaeiske lande og i Samfundet af Uafhaengige Stater ikke burde herske tvivl om den meget skadelige indvirkning, som endnu en eventuel stor nuklear ulykke ville faa paa den offentlige opinion. PHARE- og TACIS-programmerne har vaeret vaerdifulde, men kritiseres nu i stadig hoejere grad. Vil Kommissionen i det omfang, hvori disse programmer vedroerer nuklear sikkerhed, straks underkaste dem en fornyet undersoegelse og derefter offentliggoere resultaterne af denne undersoegelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (20. oktober 1997)

Kommissionen er udmaerket klar over faren for atomulykker i de central- og oesteuropaeiske lande og i de nye uafhaengige lande. Den har paa baggrund heraf afsat omkring 700 millioner ECU (1990-1997) til TACIS-/PHARE-programmerne for nuklear sikkerhed.

Uafhaengige konsulenter har netop foretaget en foreloebig vurdering af TACIS- og PHARE-programmerne; den blev sendt til Europa-Parlamentet i juni 1997. Det fremgaar af denne at de fleste nukleare sikkerhedsprojekter lever op til maalsaetningerne, omend det ikke kan naegtes at der har vaeret vanskeligheder i forbindelse med implementeringen.

Kommissionen er for tiden i gang med at undersoege om de politiske retningslinjer og gennemfoerelsesordningerne inden for nuklear sikkerhed boer aendres for at goere programmerne mere effektive. Der har vaeret indledende droeftelser med medlemsstaterne, TACIS- og PHARE-udvalgene, samt med de relevante udvalg i Europa-Parlamentet (udvalget for miljoe, folkesundhed og forbrugerbeskyttelse, udvalget for forskning, teknologisk udvikling og energi, samt udvalget for budgetkontrol). Kommissionen er i faerd med at fastlaegge sit standpunkt til denne sag paa grundlag af de seneste reaktioner den har modtaget. Resultaterne heraf kommer til at danne grundlag for den nye programudarbejdelse for 1998 der snart begynder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2707/97 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (1. september 1997)

Om: Europaeisk brandslukningspraksis

Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt den har befoejelser med hensyn til de metoder, medlemsstaterne anvender til at forberede brandslukningskorps paa redningsaktioner?

Ligger Kommissionen inde med oplysninger om den praksis, medlemsstaterne anvender, naar en enkelt person i et brandslukningskorps forsoeger at redde et bevidstloest offer og transportere ham/hende til et sikkert sted?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (24. september 1997)

Kommissionen har ingen juridisk kompetence paa uddannelsesomraadet i relation til de enkelte medlemsstaters redningstjenester.

Dog har Kommissionen allerede tidligere stoettet visse uddannelsesaktiviteter, som medlemsstaterne havde tilrettelagt paa faellesskabsniveau, under anvendelse af budgetpost B4-3300. I dette regi fandt der en vis udveksling af praktiske erfaringer og informationer sted mellem deltagerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3224/97 af Clive Needle (PSE) til Kommissionen (9. oktober 1997)

Om: Istandsaetning af gamle bore- og produktionsplatforme

Paa baggrund af konferencen med deltagelse af olieselskaberne og andre i Bruxelles den 29. september 1997 om skrotning af bore- og produktionsplatforme er et konsortium i Great Yarmouth i min valgkreds med bistand fra en virksomhed, som har specialiseret sig i nye loeftesystemer, forskere fra det lokale universitet og andre lokale partnere i gang med at undersoege mulighederne for at istandsaette saadanne platforme, idet de ser paa baade de oekonomiske og miljoemaessige aspekter af projektet.

Har Kommissionen kendskab til det arbejde, der udfoeres i Great Yarmouth, og hvilke planer har Kommissionen i givet fald om at vurdere vaerdien af projektet og offentliggoere konklusionerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (6. november 1997)

Det spoergsmaal, som det aerede medlem her har bragt paa bane, beroerer et emne, som Kommissionen finder meget vigtigt.

Kommissionen har for nylig modtaget resultaterne af en omfattende undersoegelse vedroerende skrotning af olie- og gasanlaeg i havet, hvis konklusion var, at det er teknisk gennemfoerligt at fjerne samtlige eksisterende staalkonstruktioner med nogle ganske faa undtagelser. Det er derfor saerligt interessant at se, hvordan industrien til stadighed udvikler nye og mere effektive teknologiformer paa dette omraade.

Kommissionen er klar over eksistensen af projektet »Great Yarmouth solution« og er ivrig efter at udforske alle muligheder med hensyn til genbrug af disse platforme. Kommissionen spiller en aktiv rolle i Oslo-Paris-konventionen (»OSPAR«), hvis sigte er at naa frem til en politik for hele sagskomplekset afmontering og bortskaffelse af platformene i havet, ligesom Kommissionen paa naert holder foelger med i udviklingen over hele Europa inden for det samlede omraade, herunder skrotning og genbrug af anlaeggene. I den henseende er Great Yarmouth-projektet betydningsfuldt, da det indebaerer et helt nyt svaert loeftesystem, og resultaterne herfra er af interesse for de igangvaerende droeftelser i OSPAR-regi.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2429/97 af Carlo Casini (PPE) til Kommissionen (11. juli 1997)

Om: Dyresundhedsmaessige betingelser og sundhedscertifikater ved indfoersel af fjerkrae fra tredjelande

I henhold til Kommissionens beslutning 96/482/EF ((EFT L 196 af 7.8.1996, s. 13. )) og 96/483/EF ((EFT L 196 af 7.8.1996, s. 28. )) er udstedelsen af et sundhedscertifikat ved indfoersel af fjerkrae fra visse tredjelande betinget af et krav om en isolationsperiode paa seks uger efter indfoerslen.

Denne isolationsperiode giver betydelige problemer i forbindelse med fjerkrae, der leveres som fuglevildt bestemt til udsaetning, eftersom hanfugle, der holdes i faelles bur i parringstiden, slaas saa voldsomt, at de paafoerer hinanden unyttige lidelser, som i mange tilfaelde ender med doeden.

Vil Kommissionen paa denne baggrund og ogsaa i lyset af forordninger vedroerende beskyttelse af dyrs velfaerd oplyse, om ikke den agter at afhjaelpe denne situation ved at goere kontrolforanstaltningerne og de fastsatte administrative procedurer saa hurtige som muligt og paa denne maade helt fjerne isolationsperioden eller begraense den til et absolut noedvendigt minimum?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. september 1997)

Ved Kommissionens beslutning 96/482/EF fastsaettes der dyresundhedsmaessige betingelser og bestemmelser om udstedelse af sundhedscertifikat ved indfoersel af fjerkrae og rugeaeg fra tredjelande, bortset fra strudsefugle (fugle, der ikke kan flyve) og strudseaeg, herunder krav om sundhedsforanstaltninger efter indfoersel.

Beslutningen indeholder ikke detaljerede karantaeneforanstaltninger, men derimod fastsaettes der en minimumsisolations- og observationsperiode for at undgaa forringelse af den gaeldende sundhedsstatus paa EF's omraade.

I henhold til artikel 3 i beslutningen praeciseres, at isaer efter indfoersel af avls- og produktionsfjerkrae skal dyrene holdes paa bestemmelsesvirksomheden i mindst seks uger regnet fra ankomstdagen. I denne periode skal indfoert fjerkrae holdes adskilt fra fjerkrae, der ikke er indfoert. Det kraeves ikke, at fjerkraeet i denne periode holdes i enkelt- eller faellesbure.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3088/97 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (19. september 1997)

Om: Den katolske kirke i Rusland

Jeg har fra paalidelig kilde erfaret, at den russiske praesident Boris Jeltsin skal til at undertegne en lov, der blev vedtaget af Duma den 23. juni og af senatorerne i Raadet den 4. juli 1997, hvorefter den katolske kirke reduceres til en ganske almindelig sekt med meget begraensede rettigheder.

Ikke blot ville den oekumeniske dialog mellem den ortodokse og den katolske kirke blive bragt i fare, men man ville ligeledes overtraede de grundlaeggende menneskerettigheder, nemlig religionsfriheden jf. artikel 18.

Hvad foretager Kommissionen sig for at standse dette meget alvorlige overgreb?

Boer Raadet, Kommissionen og EP ikke ivaerksaette en faelles aktion, bl.a. ved at nedsaette et undersoegelsesudvalg om beskyttelse af de russiske katolikkers rettigheder i forbindelse med udoevelsen af deres tro i den katolske kirke?

Endvidere understreger man, at katolicismen aldrig kan sidestilles med en sekt, som der er saa mange af i verden, og som ofte er oprettet for vindings skyld.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (9. oktober 1997)

Det russiske lovforslag om samvittighedsfriheden og religioese sammenslutninger, som blev godkendt henholdsvis i slutningen af juni og begyndelsen af juli 1997 af de to russiske lovgivende forsamlinger, blev ikke stadfaestet af praesident Jeltsin, som den 22. juli 1997 nedlagde veto navnlig med den begrundelse, at lovforslaget var forfatningsstridigt (religionsfrihed) og uforeneligt med Ruslands internationale forpligtelser.

Stillet over for den brede opbakning af lovforslaget i det russiske parlament og dermed en reel risiko for, at praesidentens veto skulle blive omstoedt i efteraaret med et to tredjedeles flertal, lod praesident Jeltsin en »forligskommission« nedsaette, hvori deltog medlemmer af lovgivningsmagten, den udoevende magt og religioese sammenslutninger, og som skulle stille forslag til aendringer, der ville kunne afhjaelpe de mangler og uforeneligheder, som praesidenten havde paapeget. Resultatet blev en ny lov, der indeholder nogle af de foreslaaede aendringer, og som blev vedtaget med naeste enstemmighed (358 stemmer for og 6 stemmer mod) af Dumaen den 19. september 1997 og af overhuset den 24. september 1997 og endelig underskrevet af praesident Jeltsin den 26. september 1997.

Dog kan loven eventuelt stadig blive indbragt for Den Russiske Foederations forfatningsdomstol.

Kommissionen er i oejeblikket i faerd med at undersoege den nye lovs indhold og raekkevidde.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2945/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (17. september 1997)

Om: Det indre marked og »interne« emigranter

En italiensk statsborger, der udvandrede til Tyskland for 40 aar siden, men som arbejder som konsulent for regionen Veneto, ligesom han ejer et hus i sin hjemkommune i Veneto, hvor han tilbringer sine ferier og anden fritid, har faaet afvisning paa sin anmodning om at genindregistrere sin gamle bil og endda ogsaa paa at indregistrere en ny under henvisning til et ikke naermere angivet cirkulaere »D.G. 65«, udstedt af det italienske Transportministerium den 20. juni 1997. Cirkulaeret indeholder et »forbud« mod, at italienere, der er opfoert paa listen over personer, der er bosat i udlandet, kan indregistrere og dermed eje en bil i Italien.

1. Kender Kommissionen indholdet af dette cirkulaere?

2. Er dette forbud foreneligt med principperne for det indre marked?

3. Naar der er fri bevaegelighed og fri etableringsret for personer, hvorfor indfoerer man saa diskriminerende begraensninger for den frie bevaegelighed for varer?

4. Hvordan kan det forklares, at retten til erhvervelse og dermed til ejendom i det indre marked fastlaegges i et »cirkulaere« (og altsaa ikke i en lov) og bygger paa begrebet »bopael«?

5. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe paa baggrund af den megen tale om unionsborgerskab

a) for at undgaa, at en person, der er statsborger i en medlemsstat, men bor i en anden medlemsstat, straffes for dette forhold?

b) for at sikre, at det »indre marked« ogsaa omfatter bilsektoren?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (27. oktober 1997)

Kommissionen har ikke kendskab til det cirkulaere, som det aerede medlem omtaler.

Kommissionen har anmodet de italienske myndigheder om oplysninger om samtlige retsforskrifter paa omraadet.

Kommissionen vil om noedvendigt ikke undlade at undersoege sagen efter den procedure, der er indeholdt i EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2353/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Nyhedsmediernes rolle i forbindelse med haendelserne under den italienske fredsmission i Somalia

Nyhedsmedierne i Italien berettede for nylig udfoerligt om en skandale omkring tortur og overgreb, som italienske soldater skulle have begaaet mod den somaliske civilbefolkning under den internationale fredsmission i Somalia Restore Hope. Bortset fra at en placering af det eventuelle individuelle ansvar for voldsepisoder, der maatte vaere i modstrid med missionens humanitaere aand, naturligvis skal foregaa via de normale kompetente militaere domstole, behandlede de italienske massemedier imidlertid sagen med en enormt overdreven sensationslyst, lagde ofte ekstremt stor vaegt paa udtalelser, der ikke var efterproevet, og inddrog tit indirekte samtlige deltagere i den humanitaere mission i, hvad der risikerer at blive en uacceptabel smaedekampagne mod de italienske vaebnede styrker. Denne sag er et tydeligt eksempel paa, hvilken central plads nyhedsmedierne indtager i det moderne samfund: Man fik indtryk af, at en fredsmission fra den ene dag til den anden blev til en uendelig raekke tortureringer og mishandlinger. Alt dette giver anledning til overvejelser om nyhedsmediernes rolle. Der skal helt klart gaelde fri informationsret, men det er ogsaa noedvendigt at fastsaette regler, der garanterer offentligheden ret til at modtage korrekte oplysninger, der ikke er farvede, ikke er praeget af sensationslyst og eventuel manipulation, vedroerende dels spoergsmaal af national interesse, dels spoergsmaal, som vedkommer de enkelte borgere. I disse overvejelser vil ogsaa indgaa behovet for, at enhver noedvendigvis skal sikres ret til ikke at blive udsat for skueprocesser eller tv-daekkede gabestoksmetoder.

Kan Kommissionen paa den baggrund oplyse,

1. hvad den mener om denne sag?

2. om der paa europaeisk plan har vaeret tale om overvejelser om informationernes etiske vaerdinormer og korrekthed, og hvilke praktiske resultater man i bekraeftende fald har naaet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (24. oktober 1997)

Kommissionen har set beskyldningerne i pressen om at somaliere skulle vaere blevet mishandlet i forbindelse med De Forenede Nationers Restore Hope mission.

Kommissionen mener at en saadan opfoersel, hvis oplysningerne herom er korrekte, boer fordoemmes; dog maa man ikke glemme de positive resultater af De Forenede Nationers mission, og ej heller den rolle som Den Europaeiske Union og de deltagende landes styrker har spillet heri.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2328/97 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen (7. juli 1997)

Om: Tilladelse til, at forsikringsselskaber fra Gibraltar kan drive virksomhed i EU

Det Forenede Kongerige har gennem Kommissionen for Finansielle Tjenesteydelser i Gibraltar givet tilladelse til, at forsikringsselskaber med hjemsted i Gibraltar kan drive virksomhed i Den Europaeiske Unions medlemsstater.

Mener Kommissionen ikke, at dette indebaerer en vis risiko for, at Gibraltar bliver omdannet til et skatteparadis?

Har man ved udstedelsen af denne tilladelse overholdt faellesskabslovgivningen om forsikringer og finansielle tjenesteydelser?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (24. september 1997)

Det Forenede Kongerige har underrettet Kommissionen om gennemfoerelsen af alle forsikringsdirektiverne i Gibraltar. Direktiv 95/26/EOEF ((EFT L 168 af 18.7.1995. )) om aendring af direktiv 77/780/EOEF og 89/646/EOEF om kreditinstitutter, direktiv 73/239/EOEF og 92/49/EOEF om skadesforsikring, direktiv 79/267/EOEF og 92/96/EOEF om livsforsikring, direktiv 93/22/EOEF om investeringsselskaber og direktiv 85/611/EOEF om institutter for kollektiv investering i vaerdipapirer (investeringsinstitutter) med henblik paa at styrke tilsynet paa disse omraader, er endnu ikke fuldstaendig gennemfoert. Det Forenede Kongerige har for nylig meddelt, at dette arbejde snart vil vaere afsluttet.

Kommissionen undersoeger som saedvanlig gennemfoerelseslovgivningen for at kontrollere, at den er fuldstaendig i overensstemmelse med forsikringsdirektiverne. Den paagaeldende lovgivning er begraenset til tilsyn med forsikringsaktiviteter og -selskaber og omfatter ikke skattespoergsmaal.

Som led i de igangvaerende bestraebelser for at bekaempe den skadelige konkurrence paa skatteomraadet overvejer man i oejeblikket en adfaerdskodeks for at undgaa, at der opstaar skatteparadis i Faellesskabet. En saadan kodeks vil ogsaa gaelde for Gibraltar. Der vil muligvis ogsaa blive fremsat forslag om andre foranstaltninger vedroerende rentebeskatning som led i en stoerre skattepakke i handlingsplanen for det indre marked. Denne pakkes indhold vil blive droeftet i loebet af de kommende maaneder, og man haaber, at det med en hensigtsmaessig aftale vil vaere muligt at begraense den skadelige konkurrence paa dette omraade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3024/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Fremtidens stoejpolitik (groenbog)

Vil Kommissionen - idet der henvises til dens groenbog om fremtidens stoejpolitik (KOM(96)0540), og eftersom stoejforurening er et stort problem i Faellesskabet, og den europaeiske miljoepolitik ikke hidtil har prioriteret bekaempelsen af denne type forurening hoejt, hvorfor der maa tillaegges den planlagte udarbejdelse af en omfattende handlingsplan for denne bekaempelse stor betydning, og selv om det er muligt principielt at tilslutte sig indholdet i groenbogen - sikre en ufortoevet og hurtig udarbejdelse af naevnte handlingsplan?

mangler

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-3023/97, E-3024/97, E-3025/97, E-3026/97, E-3027/97 og E-3028/97 (5. november 1997)

Kommissionen er meget opmaerksom paa de forskellige problemer, det aerede medlem naevner.

Paa grundlag af talrige meningstilkendegivelser, som er fremsat efter offentliggoerelsen af groenbogen om stoejpolitik, og specielt Europa-Parlamentets beslutning herom, er Kommissionen ved at faerdiggoere planlaegningen af de fremtidige stoejbekaempelsesforanstaltninger. Det er meningen, at disse skal integreres i et sammenhaengende og realistisk program. Et af de centrale punkter i dette program bliver naturligvis koordineringen og samarbejdet mellem de forskellige aktoerer, der er involveret i stoejproblematikken. Kommissionen har ingen planer om at privilegere nogen bestemt foranstaltning. Der opereres med en afbalanceret anvendelse af de forskellige instrumenter, der er til raadighed. Det indgaar heller ikke i Kommissionens intentioner at tage oekonomiske instrumenter i brug i stedet for at fastlaegge stoejemissionsnormer. Endvidere vil Kommissionen soege at undgaa loesninger, som kan medfoere en omlaegning af trafikken i retning af transportformer, som vil faa en endnu stoerre indvirkning paa miljoeet.

Endelig er fastsaettelsen af maalen absolut forudsaetning for at kunne traeffe foranstaltninger til stoejbekaempelse. Kommissionen er nu for oejeblikket i gang med at undersoege de forskellige valgmuligheder med hensyn til en definition af disse maal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3153/97 af Klaus Lukas (NI) til Kommissionen (13. oktober 1997)

Om: Hjemkaldelse af delegationslederen i Bratislava

Kommissionen anmodes om at besvare foelgende spoergsmaal: Kan Kommissionen goere rede for aarsagerne til, at dens delegationschef i Bratislava, Georgios Zavvos, blev kaldt hjem i utide?

Kan den bekraefte slovakiske informationer, hvorefter dens delegationsleder har vaeret forviklet i finansielle uregelmaessigheder under PHARE-programmerne i Slovakiet, hhv. har daekket disse?

Hvilke programmer, med hvilke begunstigede og hvilke bevillinger er der tale om?

Agter Kommissionen at opklare disse tilfaelde tilbunds og at aflaegge Parlamentet beretning herom?

I bekraeftende fald, hvornaar og hvordan underrettes Europa-Parlamentet?

Siden hvornaar har Kommissionen haft kendskab til uregelmaessigheder i Bratislava?

Hvilke foranstaltninger har den hidtil truffet eller hvilke vil endnu foelge?

Hvilke disciplinaere foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe over for de implicerede?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek (13. november 1997)

Georgios Zavvos blev udnaevnt til leder af Kommissionens delegation i Slovakiet i december 1994. Den 1. oktober 1997 blev han forflyttet til Bruxelles som politisk raadgiver vedroerende udvidelsesspoergsmaal. Denne forflytning skete i tjenestens interesse.

Kommissionen er for oejeblikket i gang med at foretage en undersoegelse af de spoergsmaal der rejses af det aerede medlem, og den kan derfor ikke fremsaette definitive bemaerkninger paa nuvaerende tidspunkt.

Kommissionen skal soerge for at Europa-Parlamentet faar meddelelse naar undersoegelsen er afsluttet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3027/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997)

Om: Fremtidens stoejpolitik (groenbog)

Med hensyn til Kommissionens groenbog om fremtidens stoejpolitik (KOM(96)0540) mener Det OEkonomiske og Sociale Udvalg for saa vidt angaar stoej fra redskaber og maskiner til udendoers brug, at den foreslaaede begraensning af fastsaettelsen af graensevaerdier til de sektorer, for hvilke der allerede findes saadanne vaerdier, er problematisk, da de eksisterende foranstaltninger ikke er blevet truffet systematisk eller efter en sagligt begrundet prioritering, men mere eller mindre sporadisk.

Vil Kommissionen derfor vedtage et samlet program for begraensning af stoejforureningen i denne sektor, og vil den desuden i hoejere grad fremme (eventuelt ogsaa ved hjaelp af afgiftsmaessige foranstaltninger) en hurtig indfoerelse af mindre stoejende maskiner?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-3023/97, E-3024/97, E-3025/97, E-3026/97, E-3027/97 og E-3028/97 (5. november 1997)

Kommissionen er meget opmaerksom paa de forskellige problemer, det aerede medlem naevner.

Paa grundlag af talrige meningstilkendegivelser, som er fremsat efter offentliggoerelsen af groenbogen om stoejpolitik, og specielt Europa-Parlamentets beslutning herom, er Kommissionen ved at faerdiggoere planlaegningen af de fremtidige stoejbekaempelsesforanstaltninger. Det er meningen, at disse skal integreres i et sammenhaengende og realistisk program. Et af de centrale punkter i dette program bliver naturligvis koordineringen og samarbejdet mellem de forskellige aktoerer, der er involveret i stoejproblematikken. Kommissionen har ingen planer om at privilegere nogen bestemt foranstaltning. Der opereres med en afbalanceret anvendelse af de forskellige instrumenter, der er til raadighed. Det indgaar heller ikke i Kommissionens intentioner at tage oekonomiske instrumenter i brug i stedet for at fastlaegge stoejemissionsnormer. Endvidere vil Kommissionen soege at undgaa loesninger, som kan medfoere en omlaegning af trafikken i retning af transportformer, som vil faa en endnu stoerre indvirkning paa miljoeet.

Endelig er fastsaettelsen af maalen absolut forudsaetning for at kunne traeffe foranstaltninger til stoejbekaempelse. Kommissionen er nu for oejeblikket i gang med at undersoege de forskellige valgmuligheder med hensyn til en definition af disse maal.