ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2159/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Kontrol med tilbagekoeb af ferskner og nektariner i Graekenland

Revisionsretten oplyser i sin aarsberetning for regnskabsaaret 1994, at den i forbindelse med kontrollen af tilbagekoeb af frugt og groentsager i Graekenland har kunnet konstatere, at der konsekvent var blevet udbetalt for store beloeb som godtgoerelse for ferskner og nektariner, 30 mio ecu i baade 1993 og 1994. AArsagen var, at de graeske myndigheder fejlagtigt havde anvendt en koefficient paa 0,9, svarende til en kommerciel praesentation efter klassificering og indpakning. Den korrekte koefficient skulle ifoelge Revisionsretten have vaeret 0,65, eftersom de kasser, der anvendes ved tilbagekoeb, svarer til dem, hvori hoesten anbringes og ikke til kasserne til endelig praesentation til markedet.

Kan Kommissionen paa baggrund af sit svar til Revisionsretten om, at dets inspektoerer ville gennemfoere en grundig undersoegelse af de naevnte forhold oplyse, hvilke resultater der er opnaaet, og hvilke foranstaltninger den har truffet for at afhjaelpe denne situation og de finansielle foelger af afregningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. september 1996)

Kommissionen har gennemfoert en raekke inspektioner hos producentorganisationer i frugt- og groentsagssektoren i Graekenland. Kontrollen omfattede ogsaa procedurerne for tilbagekoeb af produkter fra markedet.

Dette revisionsarbejde har afsloeret forskellige svagheder, isaer med hensyn til procedurerne for anerkendelse af og tilsyn med producentorganisationerne inden for denne sektor. Hvad angaar ferskner og nektariner, vil der blive draget finansielle foelger i regnskabsafslutningen for 1994.

Hvad angaar det specifikke problem, som det aerede medlem henviser til, har Kommissionen anmodet de graeske myndigheder om at give detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, de har truffet i anledning af Revisionsrettens bemaerkninger. Endvidere har Kommissionen ved hjaelp af forordning (EF) nr. 872/95 ((EFT L 89 af 21.4.1995. )) afskaffet koefficienten paa 0,90 for indpakning for at rette op paa situationen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1964/96 af Shaun Spiers (PSE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Industriopdraettede slagtekyllinger

Hvilke skridt har Kommissionen til hensigt at tage for at goere det mindre attraktivt at fortsaette den nuvaerende praksis med at holde opdraettede slagtekyllinger (af en art, der er genetisk udvalgt paa grund af en »god« appetit), i en tilstand af kronisk sult?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-1963/96 og E-1964/96 (17. september 1996)

Der findes ingen EF-lovgivning for oejeblikket om hold og avl af fjerkrae til koedproduktion. Kommissionen har paa dette omraade satset paa at stoette og aktivt deltage i initiativer ifoelge den europaeiske konvention om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformaal, som EF er kontraherende part i. Samtlige medlemsstater har ratificeret denne konvention.

Det staaende udvalg under konventionen har vedtaget en anbefaling om tamfjerkrae. Anbefalingen omfatter blandt andet de spoergsmaal, som volder det aerede medlem saerlige bekymringer, navnlig udvikling af racer eller stammer af fjerkrae, der vil begraense eller mindske dyrevelfaerdsproblemer.

Med hensyn til den praksis, det aerede medlem naevner, med at holde slagtekyllinger i en konstant sulttilstand, foreskriver ovennaevnte anbefaling udtrykkeligt, at foderniveauet for avlsfjerkrae ikke maa vaere saa lavt, at dyrene paafoeres aengstelse og uro.

Kommissionen er i faerd med at undersoege, hvorledes denne anbefaling bedst kan gennemfoeres i EF.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2440/96 af Umberto Bossi (ELDR) til Kommissionen (11. september 1996)

Om: Tiltraedelsesprocedure for Padania til Den Europaeiske Union

I den italienske stat findes der to dybt forskellige produktionssystemer, hvor systemet i Padania staar paa den 10. eller 15. plads, mens systemet i Syditalien er paa den 150. eller 200. plads i verden, hvad angaar konkurrencedygtighed, og disse systemer er forbundet gennem en velfaerdsordning, som regeringen i Rom ikke har vaeret i stand til at goere brug af med henblik paa at ivaerksaette udviklingen i Syditalien, hvilket nu i meget stort omfang oeger de statsudgifter, der hviler paa Padania.

Hvad angaar den faelles valuta, kan Italien ikke deltage heri, da det vil faa dramatiske foelger for oekonomien i Padania og medfoere en opsplitning af landet.

Den ovenfor naevnte situation har gjort det uundgaaeligt at indfoere to forskellige valutaer for de to ovennaevnte produktionssystemer og goere Padania uafhaengigt.

Situationen udvikler sig hurtigt, og den 15. september 1996 skal uafhaengighedserklaeringen finde sted i Venezia, og forbundsrepublikken Padania opstaar med sin egen foreloebige regering.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke procedurer der er fastsat paa faellesskabsplan vedroerende tilfaeldet Padania, som allerede indgaar i en medlemsstat, saerlig hvad angaar Padanias tiltraedelse af Unionen, under hensyntagen til denne nations faste oenske om at staa i foerste raekke i den europaeiske integrationsproces, da dette oenske bygger paa dets historie, dets oekonomi og dets kultur?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (30. september 1996)

Kommissionen oplyser det aerede medlem om, at den procedure, han henviser til, ikke er omfattet af faellesskabsretten..
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1876/96 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (11. juli 1996)

Om: Vejbyggeri i Portugal

Har Kommissionen kendskab til klagerne fra regionalmyndighederne i Algarve over den med EU-stoette anlagte Via do Infante fra Vila Real de Santo Antonio til Lagos i Algarve, Portugal?

Kan Kommissionen oplyse, om denne vejforbindelse stadig er opfoert paa listen over projekter, der modtager stoette som led i de transeuropaeiske net, og hvilken politik vil i den forbindelse blive fulgt?

Mener Kommissionen ikke, at der som led i den vurdering af indvirkningen paa miljoeet, som Parlamentet har faaet indfoejet ved aendringsforslag, foerst skal afholdes omfattende hoeringer med de lokale og regionale myndigheder og befolkningen?

Vil Kommissionen drage omsorg for, at denne VVM gennemfoeres, i bekraeftende fald hvordan, i benaegtende fald hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. september 1996)

Det aerede medlem henviser til Europa-Parlamentets aendringer til en beslutning om retningslinjer for udviklingen af det transeuropaeiske transportnet (TEN). Han vil derfor vaere klar over, at den tekst, der godkendtes af forligsudvalget, nu henviser til raadsdirektiverne 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) og 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. )) samt til de fremgangsmaader, der skal foelges af de paagaeldende nationale myndigheder.

Den hoejklassede vej 'Via do Infante' forloeber fra Vila Real de St Antonio i Portugal (ved den spanske graense) til Lagos. Den TEN-relevante sektion af vejen 'Via do Infante' gaar fra Vila Real de St Antonio til Alcantarilha. Dette afsnit er blevet delvis medfinansieret af Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) som led i gennemfoerelsesprogrammet 'Interreg I' (1989-1993). Siden 1993 er der ikke blevet investeret yderligere faellesskabsmidler i denne TEN-vejkorridor (IP1 - A1) til Alcantarilha. Der blev ivaerksat en omfattende konsultation af de stedlige indbyggere og de lokale beroerte myndigheder fem aar foer afslutningen af bygge- og anlaegsarbejderne ved Alcantarilha.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2694/96 af Bill MILLER til Kommissionen. Støtteordninger for mælk



EF-Tidende nr. C 011 af 13/01/1997 s. 0112



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2694/96 af Bill Miller (PSE) til Kommissionen (9. oktober 1996) Om: Stoetteordninger for maelk Vil Kommissionen i betragtning af, at det er sundt for skoleboern at drikke maelk paa grund af kalciumindholdet, og at der ydes stoette til uddeling af soedmaelk i skolerne, men at fedtindholdet i soedmaelk ifoelge nylige undersoegelser kan vaere sundhedsskadeligt, indvillige i at yde stoette til uddeling af letmaelk i skolerne i mindst samme omfang som til soedmaelk? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. oktober 1996) Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-2246/96 fra Jens-Peter Bonde ((Se side 71 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2025/96 af Antonio Tajani (UPE) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Foelgerne af privatiseringen af den internationale franske Thomson-koncern for produktionen paa virksomheden Videocolor i Anagni

I betragtning af:

- at den franske regering har meddelt, at Thomson-gruppen skal privatiseres,

- at den italienske virksomhed Videocolor i Anagni (FR) - den eneste virksomhed i Italien, der siden 1971 har produceret billedroer til farvefjernsyn - tilhoerer Thomson-gruppen,

- at Videocolor beskaeftiger ca. 2.400 mennesker, og yderligere 3.000 er indirekte afhaengige af virksomhedens eksistens; virksomheden omsaetter for omkring 1.200 mia lire om aaret og har en klar positiv indvirkning paa Thomsons budget, hvor den udligner den negative indtaegt fra andre virksomheder i gruppen; den er den ledende fabrik i verden til bygning af storformatfjernsyn og dens produktionspotentiale er omkring 4 millioner stykker om aaret; den har i tidens loeb modtaget forskellige former for finansieringsstoette baade fra den italienske regering og fra EOEF og EIB med henblik paa at sikre de noedvendige investeringer til opretholdelse af beskaeftigelsesniveauet, og

- at der efter privatiseringen af Thomson er fare for, at Videocolors produktionsteknologi og produktion kan overfoeres til andre produktionsenheder tilhoerende den franske gruppe i Europa eller uden for Europa, hvilket automatisk ville medfoere en formindskelse af investeringerne og produktionsniveauet og dermed have alvorlige foelger for den italienske virksomheds fremtidige stilling,

anmodes Kommissionen om at oplyse, om den ikke finder det hensigtsmaessigt at foere kontrol med og eventuelt gribe ind for at sikre, at de italienske faggrupper kan beskyttes og fortsat kan faa lov til at udfoere deres arbejde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (13. september 1996)

Kommissionen har endnu ingen oplysninger om fremtiden for virksomheden Videocolor i Anagni i forbindelse med den planlagte privatisering af den franske koncern Thomson.

De oplysninger, det aerede medlem forelaegger, tyder ikke paa nogen overtraedelse af EU-lovgivningen, som kunne begrunde en indgriben i sagen. Kommissionen er forstaaende over for det aerede medlems bekymring for konsekvenserne af enhver aendring af den nuvaerende situation for virksomhedens ansatte, men mener, at der ikke i oejeblikket er grundlag for, at den griber ind i sagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1311/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (3. juni 1996)

Om: EU-Helios-programmets efterfoelger

Hvorfor har Kommissionen for foerste gang besluttet ikke at forelaegge et nyt socialt program i henhold til EF-traktatens artikel 235 til erstatning af Helios-programmet, naar den besluttede at fremsaette saadanne forslag i forbindelse med handlingsprogrammet for kvinder og programmet til bekaempelse af fattigdom og aeldreprogrammet? Viser dette ikke, at handicappede endnu engang tildeles en lav status og behandles som et let maal for oekonomiske nedskaeringer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (6. september 1996)

Helios II-programmet udloeber den 31. december 1996, men den endelige evaluering af programmet vil foerst blive forelagt den 1. juli 1997. Det er opfattelsen, at nyttevirkningen af Helios II indtil da kan videreudvikles, uden at der paa dette stadium foreslaas et nyt program af samme type. Der er derfor ikke i oejeblikket behov for at foreslaa et program i henhold til artikel 235 i EF-traktaten.

Kommissionen vedtog den 30. juli 1996 en meddelelse om ikke-diskriminering og lige muligheder for handicappede, hvori dens generelle strategi til opnaaelse af disse maal er beskrevet ((KOM(96) 406 endelig udg. )). Kommissionen vil endvidere, naar den endelige evalueringsrapport om Helios II staar til raadighed, benytte lejligheden til at tage et overblik over, hvilke foranstaltninger der yderligere kunne taenkes at styrke samarbejdet paa det europaeiske plan.

Det aerede medlem kan vaere sikker paa, at Kommissionen ikke tillaegger handicappede en lav status, og den anser dem heller ikke for at vaere et let maal for oekonomiske nedskaeringer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1828/96 af Ana Miranda de Lage (PSE) til Raadet (8. juli 1996)

Om: Forsinket ivaerksaettelse af projekter finansieret over EUF

EU's udviklingssamarbejde med AVS-landene finansieres med midler fra budgettet og med EUF-midler, der stammer fra medlemsstaternes regelmaessige bidrag.

Den langsomme ivaerksaettelse af projekter finansieret med EUF-midler og det faktum, at EU har suspenderet samarbejdet med visse AVS-lande paa grund af manglende overholdelse af menneskerettighederne, har resulteret i, at medlemsstaterne er mere og mere bagud med deres indbetalinger til EUF.

Kan Raadet oplyse, hvilke konsekvenser disse forsinkelser vil faa for de foerste bidrag fra de nye medlemsstater OEstrig, Finland og Sverige?

Vil dette forhold indvirke paa, om firmaer i disse tre medlemsstater vil vaere stoetteberettigede i forbindelse med projekter finansieret af EUF?

Svar (7. november 1996)

Den foerste indkaldelse af bridrag til 8. EUF finder ikke sted, foer aftalen om aendring af fjerde Lomé-konvention og dens finansprotokol er traadt i kraft, hvilket forudsaetter, at de ratificeres af to tredjedele af AVS-staterne og alle EU-medlemsstaterne. Det er ikke videre sandsynligt, at dette vil vaere sket inden begyndelsen af 1997.

For saa vidt angaar de tre nye medlemsstaters virksomheders deltagelse i projekter, der finansieres over 8. EUF, goeres det aerede parlamentsmedlem opmaerksom paa artikel 4 i protokollen til fjerde AVS/EF Lomé-konvention som foelge af de nye medlemsstaters tiltraedelse, hvis midlertidige anvendelse er fastsat ved afgoerelse nr. 4/95 truffet af AVS-EF-Ministerraadet af 3. november 1995 ((EFT L 317 af 30.12.1995. )), og som er affattet saaledes: »Statsborgere og selskaber eller virksomheder (efter betydningen i konventionens artikel 274, stk. 2) i OEstrig, Finland og Sverige, og forsyninger med oprindelse i de naevnte lande ikke er berettiget til at indgaa i udbud og aftaler, som alene ivaerksaettes af Den Europaeiske Udviklingsfond, hvortil de stater, som de er statsborgere eller selskaber i, ikke har bidraget«.

De paagaeldende virksomheder bliver saaledes stoetteberettiget, saa snar den reviderede konvention traeder i kraft.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1690/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Europaeisk observatorium for smaa og mellemstore virksomheder

En af observatoriets vigtigste opgaver er at give Kommissionen udfoerlige oplysninger, som kan danne grundlag for Kommissionens politik for saa vidt angaar de smaa og mellemstore virksomheder, herunder ogsaa haandvaerkssektoren. Disse oplysninger er ogsaa nyttige for medlemsstaternes regeringer og halvstatslige organisationer inden for denne sektor.

Da denne sektor betragtes om meget vigtig for den fremtidige jobskabelse, som i den naermeste fremtid sikkert ikke vil blive hoejt prioriteret inden for storindustrien men derimod i de smaa og mellemstore virksomheder, anmodes Europa-Kommissionen om at lade denne beretning samt Executive Summary oversaette til alle Den Europaeiske Unions officielle sprog, da den er af betydning for alle borgere i de medlemsstater, der er interesseret i de smaa og mellemstore virksomheders arbejde.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (16. september 1996)

Kommissionen deler i alt vaesentligt det aerede medlems synspunkter med hensyn til betydningen af aarsberetningerne fra Det Europaeiske Observationscenter for SMV som vigtigt referencevaerktoej for EU-institutionerne og for de nationale myndigheder og SMV'ernes organisationer. Kommissionen har derfor opfordret det net, der er ansvarligt for udarbejdelsen af disse uafhaengige rapporter, om at offentliggoere dem paa tre sprog, og soerger som understreget af det aerede medlem selv for oversaettelsen af resuméerne af disse rapporter til samtlige officielle faellesskabssprog og for offentliggoerelsen af resuméerne i form af et bilag til Kommissionens kommentarer til hver aarsberetning.

Under hensyn til beretningernes karakter finder Kommissionen ogsaa, at udbredelsen af dem kan forbedres paa andre maader, f.eks. som anfoert i Kommissionens forslag til et tredje fleraarigt program for SMV'er ((EFT C 156 af 31.5.1996. )). Specielt vil Kommissionen undersoege, om det er muligt at indlaese de vigtigste kvalitative og kvantitative konklusioner i beretningerne i en database, som SMV'erne har direkte adgang til, og at laegge en del af beretningerne ind paa Internet. For at naa ud til et stoerre publikum har Kommissionen ogsaa planer om at organisere en konference hvert aar, hvor der skal finde en grundig diskussion sted om konklusionerne i hver beretning med samtlige interesserede parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2332/96 af Amedeo Amadeo (NI) og Gianfranco Fini (NI) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Nedfrosne embryoer

I slutningen af juli skal 3.300 menneskeembryoer, der er blevet nedfrosset og senere opgivet af foraeldrene, destrueres. Ifoelge de britiske bestemmelser er den laengste periode, et embryo kan vaere nedfrosset, fem aar, og denne tidsgraense kan kun forlaenges efter saerlig anmodning fra foraeldrene.

De par, der havde anmodet om nedfrysning af de 3.300 embryoer, har ikke ladet hoere fra sig og fralaegger sig ethvert ansvar. Ud af 910 par, kan 650 par ikke spores, og 260 par besvarer ikke EFEAs skrivelser, hvori de opfordres til at traeffe en afgoerelse. Uden foraeldrenes samtykke og uden en praecis tidsfrist »ville det vaere uacceptabelt« at forlaenge nedfrysningsperioden. Ifoelge myndighederne er tidsfristen noedvendig for at sikre embryoets integritet, fordi man endnu ikke ved, hvor laenge det kan overleve i nedfrosset tilstand, uden at dets fremtidige udvikling paavirkes.

Paa baggrund af dette eksempel anmodes Kommissionen om at tage initiativ til lovgivning om harmonisering af love og bestemmelser paa dette meget oemtaalelige omraade, idet der tages hensyn til de naturlige rettigheder, som ikke kan fordrejes af en alt for ofte ufuldstaendig videnskab eller en eller anden visionaer persons misbrug.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (16. oktober 1996)

De spoergsmaal, det aerede medlem stiller, henhoerer under medlemsstaternes kompetence. Kommissionen har ingen hensigt om at stille forslag om harmonisering af love og administrative bestemmelser paa dette omraade.

Kommissionen er dog udmaerket klar over de etiske spoergsmaal, der knytter sig til bioteknologiens anvendelse. Under det fjerde faellesskabsprogram om forskning og teknologisk udvikling er der blevet nedsat en arbejdsgruppe til at behandle de etiske og juridiske spoergsmaal vedroerende beskyttelse af det menneskelige embryo og foetusvaev. Denne gruppes kompetence indskraenker sig til Faellesskabets forskningsprojekter og daekker ikke Det Forenede Kongeriges lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1919/96 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Kvaegtransport - Bayern: graenseoverskridende transporter af slagtekvaeg

1. Ved hvilke graenseovergange afvikles transporter af slagtekvaeg?

2. Hvilke dage i ugen ekspederes kvaegtransporterne for det meste?

3. Hvilke dyrearter omfatter de graenseoverskridende transporter af slagtekvaeg?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (6. september 1996)

Kommissionen er ansvarlig for godkendelsen af graensekontrolsteder til veterinaerkontrol af produkter og levende dyr, der ankommer fra tredjelande.

1) Graensekontrolstederne Furth im Wald og Waidhaus i Bayern er i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 95/357/EF ((EFT L 211 af 6.9.1995. )), senest aendret ved Kommissionens beslutning 96/357/EF ((EFT L 138 af 11.6.1996. )), godkendt til at kontrollere slagtedyr.

2) Kommissionen har ingen oplysninger om, hvordan sendingerne af slagtedyr er fordelt paa ugen.

3) Godkendelsen af disse graensekontrolsteder omfatter alle slagtedyr.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1699/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Udfoersel af kulturgoder

For at goere det muligt at etablere »et omraade uden indre graenser med fri bevaegelighed for varer« som fastsat i EF-traktatens artikel 7 A har Faellesskabet truffet to foranstaltninger med hensyn til kulturgoder - Raadets forordning nr. 3911/92 ((EFT L 395 af 31.12.1992, s. 1.)) af 9. december 1992 om udfoersel af kulturgoder og Raadets direktiv 93/7 ((EFT L 74 af 27.3.1993, s. 74.)) af 15. marts 1993 om tilbagelevering af kulturgoder, som ulovligt er fjernet fra en medlemsstats omraade.

Hensigten med disse to instrumenter er paa faellesskabsplan at tilvejebringe en beskyttelse, der supplerer de foranstaltninger, som de enkelte medlemsstater i henhold til og under overholdelse af EF-traktatens artikel 36 har ret til at traeffe for at sikre beskyttelsen af deres egne nationale skatte.

Vil Kommissionen - idet vi understreger den store betydning af disse retsakter - i forbindelse med den treaarlige vurdering af forordningen og direktivet, som er berammet til 1996, og paa baggrund af beretningerne om gennemfoerelsen som omhandlet i forordningens artikel 10 og direktivets artikel 16, isaer koncentrere sig om foelgende spoergsmaal:

1. I hvor hoej grad er forordningen og direktivet blevet gennemfoert i de forskellige medlemsstater?

2. Vil det vaere hensigtsmaessigt at indfoere en slags pas eller ledsagedokument for visse kunstvaerker?

3. Hvor langt er man naaet med udviklingen af et samarbejde mellem politi og domstole med hensyn til identificeringen af stjaalne eller ulovligt udfoerte kulturgoder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (11. september 1996)

I den af det aerede medlem omtalte beretning vil Kommissionen undersoege alle relevante emner for derom at udfaerdige en beretning med vurdering af gennemfoerelsen af direktivet om tilbagelevering af kulturgoder, som ulovligt er fjernet fra en medlemsstats omraade, saaledes som det kraeves i direktivets artikel 16, stk. 2, og en beretning om gennemfoerelsen af forordningen om udfoersel af kulturgoder, saaledes som det kraeves i forordningens artikel 10, afsnit 3.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1200/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (15. maj 1996)

Om: Regional naturpark i South East Essex

Vil Kommissionen stoette anlaeggelsen af en regional naturpark, som kan forbinde Pitsea Hall Country Park, Hadleigh Castle Country Park, det groenne baelte ved det nedlagte vestlige industriomraade paa Canvey Island, sanerede lossepladser i Pitsea og Westwick og et omraade af saerlig videnskabelig interesse nord for Mobil Oils raffinaderi i Thurrock? Er Kommissionen, som har et saerligt kendskab paa dette omraade, bekendt med tilsvarende forslag eller eksempler i andre medlemsstater? Kan Kommissionen noejagtigt oplyse, over hvilke disponible europaeiske programmer, der eventuelt kunne ydes finansiel stoette til et saadant projekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (4. juli 1996)

Det har laenge vaeret Kommissionens politik at stoette sanering af tidligere industriarealer for at forbedre regionernes image i tilfaelde, hvor dette vil give anledning til skabelse af nye oekonomiske aktiviteter. Dette er en saerlig prioritet i de omraader, der er ramt af den industrielle tilbagegang, og som er stoetteberettigede under strukturfondenes maal 2.

Kommissionen er ikke i stand til at vurdere det specifikke eksempel i det aerede medlems spoergsmaal om etablering af en stor regional naturpark, der forbinder eksisterende parker i regionen med sanerede omraader og arealer. Det er derfor vanskeligt at henvise til eventuelle tilsvarende forslag eller eksempler i andre medlemsstater.

Det ser ud til, at der ikke er nogen mulighed for oekonomisk EF-stoette til dette projekt under de eksisterende strukturfondsprogrammer i det paagaeldende omraade.