SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3768/02

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. december 2002)

Om: Opfyldelse af de sproglige rettigheder, som gentagne gange er indrømmet det slovensksprogede mindretal i Kärnten, Østrig, inden Sloveniens tiltrædelse af EU

1. Erindrer Kommissionen, at et flertal af de for det meste slovensksprogede indbyggere i det sydlige randområde af den østrigske provins Kärnten efter Første Verdenskrig ved en folkeafstemning gik ind for et fortsat tilhørsforhold til Østrig i stedet for at blive en del af det dengang nye kongerige Serbien, Kroatien og Slovenien? Dette skyldtes bl.a. et løfte om, at det slovenske sprog i deres område, også inden for Republikken Østrig, ville komme til at spille en fuldgyldig rolle i forvaltnings-, informations- og undervisningsmæssig henseende.

2. Erindrer Kommissionen endvidere, at statstraktaten fra 1955, som efter Anden Verdenskrig banede vej for en fuldstændig gendannelse af den østrigske stat, på ny garanterede de etniske mindretals indtil da ikke-anerkendte eller negligerede kollektive sproglige rettigheder inden for deres område?

3. Er Kommissionen klar over, at det hidtil største parti i Kärnten, som også har stillet den nuværende ministerpræsident Jörg Haider, bl.a. kan takke deres propaganda for et ensproget, tysktalende Kärnten og deres modstand mod slovenernes sproglige rettigheder for deres popularitet, men at en retsafgørelse på højeste niveau i 2001 stadfæstede, at de slovensksprogede stednavneskilte, som siden 1970'erne er blevet ødelagt og fjernet af tysksprogede modstandere af tosprogethed, skulle genopsættes?

4. Kan Kommissionen bekræfte, at denne konflikt nu truer med at eskalere, fordi myndighederne i provinsen Kärnten fortsat vægrer sig ved at gennemføre retsafgørelsen, at de slovensksprogede i Kärnten derpå har afvist et forslag om bevarelse af den allerede længe eksisterende radiosender Radio Dva gennem fortsat finansiering med offentlige midler til gengæld for en frivillig opgivelse af de fleste slovensksprogede stednavneskilte, og at denne afvisning i begyndelsen af 2003 vil blive straffet ved, at støtten til radiostationen indstilles?

5. Hvad gør Kommissionen for at sikre, at den østrigske provins Kärnten i god tid inden nabolandet Sloveniens tiltrædelse af EU den 1.5.2004 til fulde efterkommer de sproglige rettigheder, som i 1919, 1955 og 2001 blev indrømmet den slovensksprogede befolkning, således at meningsuoverensstemmelserne mellem de to befolkningsgrupper ikke med det samme udvikler sig til en permanent og stadig vanskeligere grænsekonflikt mellem to EU-medlemsstater?

Kilde: Det nederlandske dagblad De Volkskrant af 2.12.2002.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(17. februar 2003)

Mindretallenes rettigheder indgår i de principper, der anføres i artikel 6, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union. Disse principper, der er blevet fastlagt i forskellige internationale konventioner(1), er blevet højtideligt bekræftet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder(2). I artikel 21, stk. 1, i dette charter henvises der til, at det er forbudt at forskelsbehandle på grund af bl.a. etnisk oprindelse, sprog, religion eller tilhørsforhold til et nationalt mindretal, og i henhold til artikel 22 skal EU respektere den kulturelle, religiøse og sproglige mangfoldighed. Det bør imidlertid bemærkes, at det i artikel 51 i charteret præciseres, at dets bestemmelser er rettet til EU's institutioner og organer under iagttagelse af nærhedsprincippet samt til medlemsstaterne, dog kun når de gennemfører fællesskabsretten.

Disse principper håndhæves ved hjælp af den overtrædelsesprocedure, der er fastsat i artikel 226 (tidl. artikel 169) i EF-traktaten, samt ved hjælp af den politiske procedure, der er fastsat i artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union. I henhold til den førstnævnte procedure kan Kommissionen indbringe sagen for Domstolen, hvis klagen falder ind under fællesskabsrettens anvendelsesområde: dette er navnlig tilfældet, hvis medlemsstaten ikke gennemfører et direktiv korrekt i national ret. I henhold til den sidstnævnte procedure kan Kommissionen eller en tredjedel af medlemsstaterne, hvis en medlemsstat groft og vedvarende overtræder principperne i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, henvise sagen til Rådet i dets sammensætning af stats- og regeringscheferne.

I den sag, som det ærede parlamentsmedlems forespørgsel drejer sig om, synes fællesskabsretten ikke at være ukorrekt anvendt, og Kommissionen råder heller ikke på nuværende tidspunkt over oplysninger gående ud på, at der skulle foreligge grov og vedvarende overtrædelse efter betydningen i artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union.

(1) Se f.eks. FN's konvention om civile og borgerlige rettigheder (the International Covenant on Civil and Political Rights), der i artikel 27 fastslår, at personer, der tilhører mindretal, har ret til at dyrke deres kultur og benytte deres sprog. Konventionen er blevet ratificeret af samtlige medlemsstater.

(2) EFT C 364 af 18.12.2000.