ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2469/97 af Leonie van Bladel (UPE) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Slovakiets misbrug af stoette som led i Phare-programmet

Har Kommissionen overvejet, hvordan man i fremtiden kan forhindre, at stoette som led i Phare-programmet misbruges til at udgive fremmedfjendsk materiale, saaledes som det er sket i Slovakiet med udgivelsen af en historiebog for grundskolerne?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (5. september 1997)

I forbindelse med PHARE's uddannelsesreformprogram til fordel for Slovakiet er der ydet stoette til trykning af en historiebog. Da Kommissionen godkendte finansieringen af bogen (80 000 ECU), der blev beskrevet som en kronologisk opbygget beskrivelse af historiske begivenheder, der skulle benyttes som en supplerende stoette i undervisningen, stolede den paa de tre skriftlige anbefalinger, den havde modtaget fra historikere, der underviste i Canada, Tyskland og Den Slovakiske Republik, og som alle var af slovakisk oprindelse. Da Kommissionen blev gjort opmaerksom paa, at bogen indeholdt kraenkende materiale af antisemitisk karakter, der ogsaa syntes at ville forsvare Tiso-regimets handlinger, greb den straks ind og fik bogen inddraget.

Kommissionen har ingen planer om fremover at finansiere uddannelsesprogrammer i Slovakiet saasom ovennaevnte uddannelsesreformprogram. Tilsvarende programmer i andre central- og oesteuropaeiske lande udloeb i 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0700/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner

Kan Kommissionen for budgetpost B2-702 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til:

- udgifter i forbindelse med undersoegelser;

- udgifter til ekspertmoeder;

- udgifter til konferencer og kongresser;

- udgifter til information og publikationer?

Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig?

Supplerende og samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (19. september 1997)

Som supplement til sit svar af 5. maj 1997 ((EFT C 21 af 22.1.1998, s. 28. )) kan Kommissionen nu give foelgende oplysninger.

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2364/97 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Kraeftrisiko ved klorholdigt drikkevand

Epidemiologiske undersoegelser af befolkningen viser, at klorholdigt drikkevand paa lang sigt oeger risikoen for en raekke kraeftformer. I Finland er sagen blevet undersoegt i samarbejde med det nationale institut for folkesundhed og kraeftregistret. Resultaterne viser, at jo mere mutagent vandet har vaeret, desto stoerre er kraeftrisikoen.

Det anslaas saaledes, at klorholdigt drikkevand aarligt foraarsager yderligere 50-100 kraefttilfaelde i Finland. Problemet med kraeft er imidlertid globalt. Millioner af mennesker drikker fortsat mutagent vand.

Hvad agter Kommissionen at goere for at indhente yderligere oplysninger om virkningerne af anvendelsen af klorholdigt drikkevand, og hvilke foranstaltninger agter den - saafremt virkningerne kan paavises - at traeffe for, at klor i drikkevand erstattes med stoffer, der ikke er kraeftfremkaldende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (19. september 1997)

Raadets direktiv 80/778/EOEF af 15. juli 1980 om kvaliteten af drikkevand ((EFT L 229 af 30.8.1980. )) indeholder de krav, der stilles til kvaliteten af drikkevand til mennesker, herunder de tilladte koncentrationer af klor.

Kommissionen foreslog i maj 1995 en aendring af dette direktiv ((EFT C 131 af 30.5.1995. )), som blev behandlet i Parlamentet den 11. december 1996, og som foelge af de aendringsforslag, Parlamentet fremsatte, forelagde Kommissionen et nyt, aendret forslag ((EFT C 213 af 15.7.1997. )), i hvilket det videnskabelige grundlag for fortsat at bevare et hoejt beskyttelsesniveau for forbrugerne i vid udstraekning hviler paa de seneste henstillinger (1993) fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO) paa dette omraade.

Vedroerende spoergsmaalet om indhentning af oplysninger, som denne forespoergsel drejer sig om, giver Kommissionen inden for rammerne af programmet »Europa mod kraeft« stoette til et net for europaeiske undersoegelser vedroerende ernaering og kraeft (EPIC-nettet). Dette net koordineres af Det Internationale Kraeftforskningscenter i Lyon, og arbejdet udfoeres i ni medlemsstater (Danmark, Tyskland, Graekenland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige).

Dette nets vigtigste formaal er at indsamle data om ernaering, livsfoerelse og miljoefaktorer i et befolkningsudsnit paa 450.000 europaeere og sammenholde disse informationer med kraefthyppigheden i det paagaeldende befolkningsudsnit.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2376/97 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (10. juli 1997)

Om: Anden rapport i henhold til artikel 26 i direktiv 86/609/EOEF

I artikel 26 i direktiv 86/609/EOEF ((EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. )) af 24. november 1986 »om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal« staar foelgende: »Med regelmaessige mellemrum paa hoejst tre aar (...) underretter medlemsstaterne Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet paa dette omraade, og forelaegger en passende oversigt over de oplysninger, der er indsamlet i henhold til bestemmelserne i artikel 13; Kommissionen udarbejder en rapport til Raadet og Europa-Parlamentet«. Den foerste rapport blev udsendt den 27. maj 1994 som KOM(94)0195.

Er det muligt at faa adgang til den anden rapport, eftersom det naeste »mellemrum paa hoejst tre aar« er udloebet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (11. september 1997)

Kommissionen henviser det aerede medlem til de svar, den allerede har afgivet paa skriftlig forespoergsel nr. E-547/96 ((EFT C 280 af 25.09.1996, s. 38. )), E-173/97 ((EFT C 217 af 17.7.1997, s. 117. )) og E-1419/97 ((EFT C373 af 9.12.1997, s. 124. )) fra Anita Pollack samt mundtlig forespoergsel nr. H-208/97 under Europa-Parlamentets spoergetid under samlingen i april 1997 fra hr. Stewart Clark ((Forhandlinger i Europa-Parlamentet (april 1997). )).

Paa indevaerende tidspunkt er Kommissionen i gang med at introducere de vedtagne statistiske tabeller paa faellesskabsplan, hvori er anfoert antallet af dyr, som er benyttet til forsoeg, ligesom den er ved at undersoege, om det er noedvendigt at anvende et saerligt edb-system til denne opgave.

Medlemsstaterne har alle paa frivilligt grundlag forpligtet sig til at indfoere de vedtagne statistiske tabeller inden aar 1999.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2542/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (24. juli 1997)

Om: Mulighed for at laere graesk i Tyskland

Til trods for alle de bestraebelser, der goeres med hensyn til faellesskabspolitikken for bevarelse af samtlige medlemsstaters uddannelse og kultur og undervisning i borgernes modersmaal maa den graeske grundskole i den vigtige tyske industriby Dortmund lukke. De graeske boern i foerste klasse overfoeres til en tysk skole, der kun tilbyder 5 timers graeskundervisning om ugen, og de stoerre boern har ikke laengere nogen skolebygning til raadighed.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at sikre, at de graeske statsborgere i Tyskland kan udoeve deres ret til at modtage undervisning i deres modersmaal og faa adgang til deres nationale uddannelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (19. september 1997)

I henhold til artikel 3 i direktiv 77/486/EOEF af 25. juli 1977 om skolegang for boern af migrantarbejdstagere ((EFT L 199 af 6.8.1977. )) traeffer medlemsstaterne i samarbejde med hjemlandene egnede foranstaltninger med henblik paa, samordnet med den normale undervisning, at fremme undervisningen i modersmaalet og i hjemlandets kultur for boern af migrantarbejdstagere.

Inden for rammerne af Sokrates-programmet tager en specifik aktion sigte paa at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne paa omraadet undervisning i hjemlandets modersmaal og kultur, og flere projekter med dette formaal er blevet finansieret.

Men i henhold til artikel 126 i EF-traktaten henhoerer uddannelsesordningerne og deres indhold udelukkende under medlemsstaternes kompetence.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2472/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Stoette til den tyske atomindustri

I Forbundsrepublikken Tyskland er atomkraftvaerkernes ledelse ifoelge loven forpligtet til at foretage henlaeggelser til bortskaffelse af braendselselementer og demontering af vaerkerne efter driftens ophoer. Disse midler indkasseres via elprisen. Henlaeggelserne er »henlaeggelser til uforudsete forpligtelser«, der ifoelge ¶ 249, stk. 1, 1. afsnit, i Forbundsrepublikkens handelslov skal fremgaa af virksomhedens balance. Pligten til at overfoere hensaettelserne i virksomhedens balance til skatteregnskabet fremgaar af ¶ 5, stk. 1, i Forbundsrepublikkens Tysklands lov om indkomstskat. Ifoelge oplysninger fra De Forenede Tyske Elektricitetsvaerker (VDEW) udgjorde de samlede hensaettelser omkring 54 mia DEM ved udgangen af 1996. Virksomheder inden for atomindustrien bruger i stigende grad disse hensaettelser, der er blevet ophobet i et omfang langt ud over, hvad der ifoelge deres egne kriterier er noedvendigt, til skattefri intern finansiering af deres virksomheder og til opkoeb af andre virksomheder.

1. Er Kommissionen enig i, at den tolererede skattefritagelse i form af de alt for store hensaettelser, der betales af forbrugerne, i oejeblikket i virkeligheden svarer til stoette?

2. Hvilke modforholdsregler agter Kommissionen at tage imod stoetten?

3. Mener Kommissionen, at forslagene om at placere hensaettelserne til naevnte bortskaffelse og demontering af atomkraftvaerker til en offentligretlig fond er konkurrencemaessigt mere fordelagtigt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (5. september 1997)

1. og 2. Nationale handels- og skattelovgivninger omfatter som regel bestemmelser om henlaeggelser i regnskaberne, niveauet herfor og deres beskatning. Naar blot saadanne bestemmelser ikke gennem deres formaal eller generelle struktur tjener til at stille visse virksomheder eller erhvervsgrene mere fordelagtigt end andre, er der ikke tale om statsstoette efter EF-traktatens artikel 92, stk. 1. Kommissionen finder ikke, at det fremgaar af oplysningerne, at atomkraftvaerker nyder forskelsbehandling med hensyn til henlaeggelserne og deres beskatning.

3. Det falder ikke ind under Kommissionens befoejelser at tage stilling til alternative forslag. Medlemsstaterne kan i henhold til naerhedsprincippet og inden for rammerne af EU-retten vedtage de lovgivningsforanstaltninger, som de anser for hensigtsmaessige. Kommissionen undersoeger foreneligheden af medlemsstaternes konkrete lovudkast med EU-lovgivningen i almindelighed og konkurrencereglerne i saerdeleshed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1545/97 af Hiltrud Breyer (V) til Raadet (5. maj 1997)

Om: Fosforsyreesterforgiftninger som foelge af anvendelse af praeparatet »Tiguvon« (Fenthion) fra firmaet Bayer i Leverkusen

Det af firmaet Bayern i Leverkusen fremstillede loppemiddel Tiguvon (Fenthion) foreligger i forskellige koncentrationer. Tiguvon 10 anvendes til katte paa 2 kg og derover. Til hunde paa mellem 3 og 10 kg anbefales Tiguvon 20, mens hunde paa 10 kg og derover skal behandles med Tiguvon 20 G. Husdyrejere, som gentagne gange har behandlet deres husdyr med loppemidlet Tiguvon (Fenthion), har paadraget sig alvorlige fosforsyreforgiftninger. Da Kommissionen ikke kunne besvare min forespoergsel E-1470/96 ((EFT C 345 af 15.11.1996, s. 76. )) om dette emne, anmoder jeg indtraengende Raadet om svar paa foelgende spoergsmaal:

Hvad skal dyreejere goere i tilfaelde af en forgiftning? Hvem baerer ansvaret for kroniske sundhedsskader? Hvilke skadeserstatningsforanstaltninger findes der? Hvilke beviser skal der forelaegges?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler nr. E-1533/97, E-1535/97, E-1537/97, E-1539/97, E-1541/97, E-1543/97, E-1545/97 og E-1547/97 (25. september 1997)

Raadet har endnu ikke faaet forelagt noget dokument fra Kommissionen, som direkte beroerer de talrige problemer, som det aerede parlamentsmedlem naevner. Raadet henleder imidlertid det aerede medlems opmaerksomhed paa, at der paa nuvaerende tidspunkt endnu ikke er nogen faellesskabsharmonisering vedroerende disse produkters status, der efter medlemsstaternes skoen behandles bl.a. som laegemiddel eller biocid. Raadet vil imidlertid gerne bemaerke foelgende med hensyn til visse aspekter af det aerede medlems spoergsmaal:

- I bilag I til nittende tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling ((EFT L 258 af 11.10.1993, s. 29.)) af direktiv 67/548/EOEF om tilnaermelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer er FENTHION naevnt under nummeret 015-048-00-8 ((EFT L 258 A af 16.10.1993, s. 212.)).

- Det fremgaar af faelles holdning fastlagt af Raadet med henblik paa vedtagelse af et kommende direktiv om markedsfoering af biocidholdige stoffer ((Raadets faelles holdning af 20.12.1996, EFT C 69 af 5.3.1997, s. 13.)), hvis bilag V bl.a. omfatter skadedyrsbekaempelsesmidler, at disse produkter foerst kan markedsfoeres, naar deres aktive stoffer er opfoert paa en EF-positivliste og efter en gundig vurdering af stoffets eventuelle risiko navnlig for menneskers sundhed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1705/97 af Wolfgang Kreissl-Doerfler (V) til Kommissionen (23. maj 1997)

Om: Miljoeskader paa grund af destruktion af overskudsproduktionen af frugt og groentsager

Eftersom Kommissionen kun besvarede mine skriftlige forespoergsler E-1901/96, E-1902/96 og E-1903/96 ((EFT C 60 af 26.2.1997, s. 16. )) under ét (med foraeldet talmateriale), vil jeg gerne gentage spoergsmaalet om miljoeskader (og de dermed forbundne udgifter) paa grund af destruktion af frugt og groentsager og beder om et rimeligt svar:

Der opstaar ifoelge en beretning fra Revisionsretten alvorlige miljoeproblemer paa grund af destruktion af overskudsproduktionen af frugt og groentsager i Faellesskabet, isaer i Spanien, Italien, Graekenland og Frankrig.

I hvilke omraader, regioner og kommuner i de enkelte lande er der opstaaet miljoeskader paa grund af destruktion? Hvilke miljoeskader er der i de enkelte tilfaelde tale om?

I hvilke kommuner, regioner og lande goeres der en indsats for at rette op paa de miljoeskader, der er opstaaet?

Hvilke udgifter opstaar der ved udbedringen af disse miljoeskader? Stilles der finansielle midler fra Faellesskabets budget til raadighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (16. juli 1997)

Som Kommissionen anfoerte i svaret paa de skriftlige forespoergsler E-1901/96, E-1902 og E-1903/96 ((EFT C 60 af 26.2.1997. )), er den ikke bekendt med de af det aerede medlem omtalte saerlige forhold. Den anmoder ham derfor om at angive de praecise referencer til den beretning, han naevner, saaledes at den kan undersoege sagen hos Revisionsretten og om noedvendigt i de eventuelt beroerte medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2177/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Påvisningsmetoder



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2177/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (25. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 - Paavisningsmetoder Skal udelukkende paavisning af det protein, der dannes i kraft af det nyindfoerte gen, tjene som bevis paa forskellen mellem et produkt fremstillet ved en genteknisk fremgangsmaade og det ikke genteknisk fremstillede produkt? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann paa skriftlige forespoergsler E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 og E-2205/97 (17. september 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2447/97 af Marjo Matikainen-Kallstroem (PPE) til Kommissionen (16. juli 1997)

Om: Udvidelse af Unionens ungdomsprogrammer til ogsaa at omfatte unge mellem 10-15 aar

Ungdomsorganisationerne har foreslaaet Kommissionen, at der oprettes et program for udveksling af grupper til fremme og stoette af udveksling af 10-15 aarige unge i EU's medlemslande.

Paa denne maade kan der bidrages til, at unge danner sig et verdensbillede og faar kendskab til befolkninger og kulturer i Europa, og at de udvikler deres borgerlige faerdigheder og motiveres til at studere sprog og saaledes forebygge den udstoedelse, som allerede udvikles blandt 10-15-aarige unge.

EU's nuvaerende ungdomsprogrammer giver ikke mulighed for deltagelse af unge mellem 10-15 aar. I Finland har vi allerede i lang tid haft gode erfaringer med at medtage de oevrige unge og unge mellem 10-15 aar som en samlet i deltagergruppe baade i forbindelse med evalueringen og stoetteforanstaltningerne. Efter min mening boer EU ogsaa rette sine stoetteforanstaltninger hen imod fremme af maalsaetningerne for denne oversete deltagergruppe.

Kan Kommissionen oplyse, hvad den agter at goere for at sikre, at ogsaa unge mellem 10 og 15 aar i fremtiden kan deltage i EU's ungdomsprogrammer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (8. september 1997)

Socrates-programmet er det vigtigste instrument til fremme af samarbejdet inden for uddannelsessektoren paa faellesskabsplan. Et af programmets overordnede maalsaetninger er at bidrage til udviklingen af en europaeisk dimension hos de deltagende uddannelsesinstitutioner. Aktion 1 i kapitel 2 (Comenius) daekker skoler paa alle niveauer, fra boernehave- til gymnasieniveau. De kompetente myndigheder i de enkelte medlemsstater bestemmer, hvilke former for uddannelsesinstitutioner og skoler som omfattes af programmet.

Aktion 1 i kapitel 3 (Lingua) giver stoette til udviklingen af sprogundervisning og indlaering af sprog. Aktionen indeholder bestemmelser om efter- og videreuddannelse af sproglaerere og om udveksling af fremtidige sproglaerere i folkeskoler og skoler paa gymnasieniveau. I henhold til Lingua (Aktion E) kan der ogsaa gives stoette til udveksling af grupper af unge (mellem 14 og 25 aar), som deltager i faelles uddannelsesprojekter, der tager sigte paa en forbedring af kendskabet til andre sprog.

Der findes ikke saerlige midler til fremme af mobiliteten hos unge i aldersgruppen 10-15 aar, men deres mobilitet sikres ved, at der er lagt vaegt paa, at udvikle samarbejdsprojekter for hele klasser paa en skole, saaledes at alle de elever, der omfattes af saadanne projekter, vil faa glaede af en europaeisk dimension i deres uddannelse.

I forbindelse med droeftelserne om Faellesskabets uddannelses- og ungdomsprogrammer, overvejer Kommissionen for oejeblikket, hvorledes formen og indeholdet af samarbejdet inden for uddannelsesomraadet for tiden efter aar 2000 skal se ud, idet Kommissionen samtidig diskuterer dette med de forskellige parter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2102/97 af Luis CAMPOY ZUECO til Kommissionen. EFRU-foranstaltninger i Navarra



EF-Tidende nr. C 060 af 25/02/1998 s. 0097



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2102/97 af Luis Campoy Zueco (PPE) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: EFRU-foranstaltninger i Navarra Kan Kommissionen give en specificeret oversigt over de foranstaltninger, der er gennemfoert med finansiering fra EFRU (Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling) i den autonome region Navarra i 1995 og 1996? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (11. september 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1615/97 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (7. maj 1997)

Om: Spansk deltagelse i agroindustrielle projekter

Kommissionen har for nylig godkendt 62 projekter i forbindelse med landbrugsforskningsprogrammet. Kommissionens udvaelgelse af projekter vaekker stadig mistillid hos forskningssektoren, idet man her mener, at gennemsigtigheden i forbindelse med procedurerne ikke er tilstraekkelig, og at de foretagne vurderinger ikke begrundes tilstraekkeligt.

Paataenker Kommissionen at aendre procedurerne?

Det oenskes oplyst, hvor mange spanske forskningsorganisationer, der deltager i de godkendte projekter.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (17. juni 1997)

Kommisionen har ikke modtaget noget relevant bevis, der kan berettige den kritik, det aerede medlem omtaler.

De kriterier og procedurer, der benyttes ved vurderingen af forslag og udvaelgelsen af projekter under FTU-saerprogrammerne, er klart angivet i de informationspakker, der udarbejdes i forbindelse med hvert enkelt saerprogram og stilles til raadighed for potentielle forslagsstillere. Kriterierne anvendes af de uafhaengige eksperter, der vurderer forslagene og raadgiver Kommissionen.

I forbindelse med droeftelserne vedroerende det kommende femte FTU-rammeprogram er man i gang med at se paa en raekke administrative spoergsmaal, herunder udvaelgelsesprocedurerne, med henblik paa at fastlaegge, hvad der er god praksis, og goere procedurerne endnu mere gennemskuelige. Eventuelle aendringer i de administrative procedurer som foelge af disse droeftelser vil vaere underlagt de hovedprincipper, der altid har ligget til grund for gennemfoerelsen af Faellesskabets forskningsprogrammer, nemlig lige adgang, retfaerdig behandling, hoej prioritering af avanceret viden samt effektive og gennemskuelige procedurer.

I alt 195 spanske deltagere (forskningsinstitutter, universiteter og industrivirksomheder) er involveret i de 360 forskningsprojekter, der indtil nu er blevet udvalgt til finansiering efter de fire foerste indkaldelser af forslag i forbindelse med FTU-saerprogrammet for landbrug og fiskeri (FAIR) (1994-1998).