SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1759/99

af Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) til Kommissionen

(1. oktober 1999)

Om: Kommissionens politik (GD VIII) til fattigdomsbekæmpelse i udviklingslande

Udviklingskommissær Nielson understregede i sine skriftlige svar på Europa-Parlamentets spørgeskema, at arbejdet måtte centreres omkring udryddelsen af fattigdom.

Kan Kommissionen give nærmere oplysninger om den hidtidige og fremtidige strategi for fattigdomsbekæmpelsen i udviklingslande, navnlig for så vidt angår følgende aspekter:

1. Hvilke aktionsområder indgår i GD VIII's politik for fattigdomsbekæmpelse (f.eks. grunduddannelse, undervisning, sundhed, infrastrukturer som vand, kloakering og veje, socialsikringsordninger, fødevareforsyning osv.)?

2. Skelnes der mellem direkte og indirekte fattigdomsbekæmpelse (makroøkonomiske foranstaltninger, institutionsrådgivning, politisk rådgivning)?

3. Hvor er fattigdomsbekæmpelse placeret organisatorisk i GD VIII, og hvilket personale har denne administrative enhed til rådighed?

4. Hvilke finansielle midler har GD VIII haft til rådighed til fattigdomsbekæmpelse i de seneste fem år?

5. Kan Kommissionen oplyse antallet af fattige, som de seneste fem år bevisligt har haft fordel af foranstaltningerne til direkte fattigdomsbekæmpelse (gennem hvilke programmer/projekter og i hvilke lande)?

6. Passer de påstande, der fremsættes i DAC Scoping Study of Donor Poverty Reduction Policies and Practices fra marts 1999 om, at der er behov for en grundig revision af såvel definitionen på som politik og praksis i forbindelse med fattigdomsbekæmpelse, også på GD VIII?

7. Er der foretaget konsekvensundersøgelser af effektiviteten af foranstaltningerne til direkte fattigdomsbekæmpelse, og hvordan er de fattiges egen vurdering af disse foranstaltninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(16. november 1999)

1. Fællesskabets holdning til fattigdomsbekæmpelse er anført i meddelelsen af 1993(1), som revideret i et arbejdsdokument, der blev forelagt Rådet i maj 1998(2). Fattigdomsbekæmpelsen er formålet med alle operationerne. Den hidtidige strategi har bestået i en direkte fattigdomsbekæmpelse via grundlæggende sociale ydelser, bl.a. anvendelse af counterpart-midler fra strukturtilpasningsstøtte. Denne strategi er imidlertid blevet forbedret yderligere ved systematisk integrering af fattigdomsbekæmpelsen inden for alle sektorer. For øjeblikket påtænkes det at opstille en handlingsplan med retningslinjer og resultatindikatorer, under hensyntagen til resultaterne af arbejdet i en arbejdsgruppe under Komitéen for Udviklingsbistand (DAC) på dette område. Endvidere er nye retningslinjer for levnedsmiddelsikkerhed og fattigdomsbekæmpelse under forberedelse. Inden for sundhedssektoren afholdtes for nylig et ekspertmøde, hvor der blev nået til enighed om at nedsætte en arbejdsgruppe om sundhedsspørgsmål og fattigdomsbekæmpelse. Endelig gøres der også en indsats for at fattigdomsbekæmpelsen bliver en mere integreret del i udviklingen af landdistrikterne, miljø og undervisning.

2. Eftersom der hidtil ikke er gjort nogen formel forskel, er der planer om at ændre projektprofilen for programmer, så det bliver muligt at sondre mellem direkte og indirekte fattigdomsbekæmpelse.

3. Samtlige ansatte i Generaldirektoratet for Udvikling er ansvarlige for, at dette mål bliver nået. Direktoratet for bæredygtig udvikling er dog formelt ansvarlig for at dette mål tilstræbes systematisk på alle niveauer. Direktoratet består af fem kontorer, hvoraf ét (Social udvikling og udvikling af de menneskelige ressourcer) har været særlig berørt. Det overvejes imidlertid, hvordan kapaciteten kan øges på dette område ved hjælp af fornyelser, som f.eks. kontaktpunkter i andre kontorer og en help-desk for at støtte operationerne direkte.

4. Ifølge nylige beregninger udgør udgifterne til grundlæggende ydelser til sundhed og uddannelse til landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) ca. 20 % i overensstemmelse med den i København i 1995 indgåede forpligtelse. I 1997 udgjorde betalinger til Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) til social infrastruktur og tjenesteydelser, herunder den offentlige sektor og civilsamfund, 196 mio. EUR (16 %), og 222 mio. EUR (18 %) til strukturtilpasningsstøtte. Andre programmer, som også har bidraget til bekæmpelse af fattigdom, vedrører vandforsyning, finansiering, udvikling af landdistrikter, fødevaresikkerhed og transport, men uden nærmere undersøgelser er det vanskeligt at afgøre, hvor stor en del der har bidraget direkte til bekæmpelse af fattigdom.

5. Ingen bistandsorganisation er i stand til nøjagtigt at bedømme, hvor stor virkning deres indsats har haft på bekæmpelsen af fattigdom. For at løse dette problem deltager Kommissionen derfor i en arbejdsgruppe inden for DAC og har foreslået en metode, der gør det lettere at bedømme resultaterne af bekæmpelsen af fattigdom. Med denne metode forsøger man at samle både kvalitative og kvantitative oplysninger om fattigdom og knytte disse til den indsats, der gøres. Denne metode vil blive drøftet i DAC-arbejsgruppen i Edinburgh den 13. og 14. oktober 1999, hvorefter det vil blive afgjort, hvordan metoden skal udvikles.

6. Undersøgelsen har vist, at den i 1993 definerede holdning til bekæmpelse af fattigdom fortsat er effektiv, men at der kræves en stor indsats for at gennemføre den. Dette fremgår af Kommissionens eget arbejdsdokument fra 1998. Kommissionen deltager nu aktivt i DAC-arbejdsgruppen, der foretager en grundig revision med henblik på udarbejdelse af retningslinier inden juni 2000.

7. Dette er præcis hensigten med den metode, som er ved at blive udviklet, da den kombinerer de fattiges egen vurdering af fattigdom og oplysninger fra andre kilder. I Burkina Faso gennemførtes et pilotforsøg, der bekræftede metodens anvendelighed. Meningen med forsøget var imidlertid ikke, at det skulle være en udtømmende konsekvensundersøgelse af foranstaltningerne i Burkina Faso, eftersom flere tekniske problemer først skulle løses bl.a. betydningen af indirekte og direkte foranstaltninger, forbindelsen mellem kvalitative og kvantitative data, samt i hvilken grad resultaterne beroede på disse foranstaltninger eller andre eksterne faktorer.

(1) KOM(93) 518 endelig udg.

(2) Dok. 8541/98 af 12.5.1998.