ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 752/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Driftsbevillinger for de europæiske institutioner



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0752/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner Kan Kommissionen for budgetpost B5-105 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til: - udgifter i forbindelse med undersoegelser; - udgifter til ekspertmoeder; - udgifter til konferencer og kongresser; - udgifter til information og publikationer? Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (5. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1920/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (4. juni 1997)

Om: Socialpensioner

Saa vidt jeg kan forstaa, kan man i henhold til europaeisk lov betragte socialpensioner som efterslaeb, hvorfor der ikke boer foretages nedskaering af den loen, der udbetales til personer, der modtager denne pension, hvilket jeg beder Kommissionen bekraefte.

Er Kommissionen i givet fald klar over, at den nationale sundhedsforvaltning i Det Forenede Kongerige ikke anvender dette system og tilbageholder en del af den loen, der udbetales til de genansatte medarbejdere, der modtager socialpension?

Kan Kommissionen oplyse, om de bestemmelser, sundhedsforvaltningen goer brug af, er i strid med europaeisk lov, og hvilke foranstaltninger den i givet fald har til hensigt at ivaerksaette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (11. juli 1997)

De erhvervsbetingede ordninger, der kaldes »superannuation schemes« i Det Forenede Kongerige, henhoerer i henhold til en konstant retspraksis ved Domstolen ((JF. Afgoerelse Barber (C-262/88) af 17. maj 1990, Samling af Domstolens afgoerelser 1990 I s. 1889. og afgoerelse Beunc (C-7/93) af 28. marts 1994, Samling af Domstolens afgoerelser 1994 I s. 4471 og afgoerelse DEI af 17 april. 1997 (C-147/95), endnu ikke offentliggjort. )) under anvendelsesomraadet for artikel 119 i EF traktaten om ligeloen for maend og kvinder. Faellesskabets intervention vedroerer dog kun ligebehandling af maend og kvinder (artikel 119 og direktiv 86/378/EOEF ((EFT L 225 af 12.8.1986. )) og 96/97/EF ((EFT L 46 af 17.2.1997. ))) og til dels beskyttelsen af arbejdstagernes pensionsrettigheder i forbindelse med overfoerelse af virksomheder (direktiv 77/187/EOEF ((EFT L 61 af 5.3.1977. ))) og i tilfaelde af arbejdsgiverens insolvens (direktiv 80/987/EOEF ((EFT L 283 af 20.10.1980. ))). Disse to direktiver gaelder kun i den private sektor.

Organisationen og driften af disse ordninger og beregningen af de forskellige ydelser er spoergsmaal, som henhoerer under de nationale myndigheders kompetence, naar blot de ovenfor naevnte faellesskabsregler respekteres. Derfor kan Kommissionen ikke intervenere i det tilfaelde, det aerede medlem beskriver, for det er aabenlyst, at den eksisterende faellesskabsret ikke beroeres.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 773/97 af Jean-Yves LE GALLOU til Kommissionen. Driftsbevillinger for de europæiske institutioner



EF-Tidende nr. C 021 af 22/01/1998 s. 0028



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0773/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997) Om: Driftsbevillinger for de europaeiske institutioner Kan Kommissionen for budgetpost B7-302 oplyse det samlede bevillingsbeloeb, der i 1996 er anvendt til: - udgifter i forbindelse med undersoegelser; - udgifter til ekspertmoeder; - udgifter til konferencer og kongresser; - udgifter til information og publikationer? Kan Kommissionen desuden redegoere for fordelingen mellem disse fire udgiftsomraader af de samlede bevillinger til den paagaeldende budgetpost og oplyse, om den anser denne fordeling for rimelig? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 og E-0790/97 (5. maj 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1343/97 af André Fourçans (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Bestemmelsen om ikke-forskelsbehandling

Da brugen af og den aktuelle udvikling i de forskellige betalingsformer varierer meget fra den ene medlemsstat til den anden, er det da rimeligt at foretage en ensartet afskaffelse af bestemmelsen om ikke-forskelsbehandling i EU som helhed?

Vil det ikke vaere mere rimeligt at se paa, om denne bestemmelse er berettiget ud fra den specifikke kontekst i hver enkelt medlemsstat, isaer konkurrencesituationen for betalingsformerne og graden af brugernes tilfredshed?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert paa skriftlige forespoergsler E-1338/97, E-1339/97, E- 1340/97, E- 1341/97, E-1342/97, E-1343/97 og E-1344/97 (2. juni 1997)

Kommissionen kan ikke paa indevaerende tidspunkt give et udfoerligt svar paa spoergsmaalene fra det aerede medlem. Den er i faerd med at vurdere en raekke kortbetalingssystemer, der er blevet anmeldt i henhold til artikel 4 i Raadets forordning nr. 17 af 6. februar 1962 ((EFT C 13 af 21.2.1962. )) i lyset af EF's konkurrenceret. Disse systemer omfatter f.eks. nationale kortbetalingssystemer saasom »CB«-bankkortene i Frankrig eller internationale kortbetalingssystemer saasom dem, der forvaltes af selskaberne Visa International og Europay International. Nogle af disse systemer har den saakaldte regel om »ikke-forskelsbehandling«, som det aerede medlem henviser til.

Kommissionen undersoeger for tiden, om denne regel om »ikke-forskelsbehandling« er gyldig over for de europaeiske konkurrenceregler, og den har med henblik herpaa indledt droeftelser med alle de beroerte parter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2235/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (2. juli 1997)

Om: Amerikansk militaerhjaelp til Congo (tidligere Zaire)

En meddelelse i International Herald Tribune (9. juni 1997) henviser til et forslag fra den amerikanske repraesentant ved De Forenede Nationer gaaende ud paa, at Clinton-regeringen er rede til at yde militaerhjaelp til den ny regering i Congo »som tilskyndelse til at opretholde menneskerettighedsnormerne«.

Mange vil anse dette for en foruroligende udvikling i betragtning af, at vaabensalget allerede har oeget spaendingerne i regionen ved De Store Soeer. Det formodes, at vestlige vaabenforsyninger har spillet en vigtig rolle i forbindelse med det folkedrab, man f.eks. har vaeret vidne til i Rwanda.

Har den amerikanske regering givet oplysninger til Kommissionen eller andre EU-institutioner om arten af USA's planlagte militaere samarbejde med Congo? Hvilke foranstaltninger foreslaar Kommissionen at traeffe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (22. juli 1997)

Kommissionen skal henvise det aerede medlem til konklusionerne af Raadets moede (almindelige anliggender) den 2. juni 1997 om forebyggelse og loesning af konflikter i Afrika, i hvilken forbindelse medlemsstaterne anerkender, at adgangen til vaaben i maengder, der gaar ud over, hvad der er noedvendigt til selvforsvar, vil kunne vaere en faktor til ustabilitet, og bekraefter deres tilsagn om at ville udvise tilbageholdenhed med hensyn til vaabeneksport. Hvad angaar De Forenede Staters militaerhjaelp, fremgaar det af oplysninger fra de amerikanske myndigheder, at De Forenede Stater er rede til at hjaelpe Den Demokratiske Republik Congo med en reform af de vaebnede styrker med henblik paa at omstille dem til en professionel multietnisk haer til landets forsvar. Militaerhjaelpen vil skulle tage form af institutionel stoette (udstationering af eksperter).

Kommissionen foerer i samraad med medlemsstaterne en politik gaaende ud paa, at de nye myndigheder skal samarbejde fuldt ud med de humanitaere organisationer om opsoegning og repatriering af flygtninge og fordrevne. Den kraever desuden, at de congolesiske myndigheder skal saette FN's undersoegelsesmission i stand til frit at fortsaette sit arbejde vedroerende anklagerne om tvang mod og massakre paa rwandiske flygtninge i Congo. Rehabiliteringsprogrammerne og det fulde samarbejde vil kunne genoptages, naar der forligger et haandgribeligt bevis fra de nye myndigheders side om, at de vil respektere menneskerettighederne, nystarte demokratiseringsprocessen og genindfoere retsstaten.

Denne politik, som der henvises til i konklusionerne af Det Europaeiske Raads moede i Amsterdam, er blevet meddelt De Forenede Stater som led i den dialog, der loebende finder sted med dette land.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2008/97 af Jonas Sjoestedt (GUE/NGL) til Kommissionen (11. juni 1997)

Om: EU og Polens miljoelovgivning

Ifoelge oplysninger fra den polske miljoebevaegelse kraever EU-Kommissionen, at landet svaekker nogle vigtige dele af den nationale miljoelovgivning. Ifoelge oplysningerne kraever Kommissionen en aendring af de polske bestemmelser vedroerende bilimport. Polen kraever i dag, at alle importerede biler er udstyret med katalysator, og der eksisterer importforbud for biler, som er aeldre end 10 aar. Disse bestemmelser oensker Kommissionen at Polen reviderer.

I debatten om EU's fremtidige udvidelse mod oest fremhaeves det ofte, at en saadan udvidelse vil faa positive virkninger for miljoeet i de nye medlemslande. Trovaerdigheden af dette argument lider alvorlig skade, naar EU kraever, at den nuvaerende miljoelovgivning svaekkes.

Kommissionens krav er uacceptable af flere grunde. Polen er ikke medlem af Unionen, saa paa hvilket retligt grundlag stiller EU krav om lovaendringer i landet? Hvilke konkrete initiativer og pressionsmidler har Kommissionen taget i anvendelse over for Polen i de aktuelle tilfaelde?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (18. juli 1997)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-1961/97 fra Karin Riis-Joergensen ((Se side 127. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1646/97 af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen (14. maj 1997)

Om: Gennemfoerelse af et Media III-program

Lytter- og seerforeningerne under ORF, ARD, ZDF og SRG gaar i faellesskab ind for et Media III-program under EU, der sigter mod egen produktion af boerneprogrammer. Dermed skal tv-selskaberne kunne disponere over kvalitativt vaerdifulde produkter til boerneprogrammer, hhv. boernekanaler.

Er der mulighed for at gennemfoere og stoette dette oenske?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (30. juni 1997)

Det primaere sigte med Media II-programmet er at yde stoette til uafhaengige av-produktioner. Derfor har Kommissionen arbejdet for at faa indfoert stoetteordninger baade foer og efter produktionsfasen i form af stoette til uddannelse, udvikling og distribution.

I forbindelse med stoette til tv laegges der saerlig vaegt paa programmer for boern, navnlig tegnefilm.

Der ydes saaledes stoette til eftersynkronisering eller undertekstning af programmer til tv og til produktion af vaerker, der involverer mindst to tv-selskaber fra mere end en medlemsstat. Det erklaerede maal med disse foranstaltninger (se punkt 1.2.2 i bilaget til afgoerelse 95/563/EF) ((EFT L 321 af 31.12.1995. )) er at fremme udbredelsen af kvalitetsvaerker i Europa og at tilbyde tv-selskaberne en raekke programmer, der appellerer til et bredt publikum. Dette betyder, at tv-selskaberne indirekte modtager faellesskabsstoette.

Med hensyn til Media III-programmet er det for tidligt at sige noget om halvvejsevalueringen af Media II-programmet (der er berammet til midten af 1998) og om de henstillinger, der kan blive et resultat heraf, og som kan foere til eventuelle justeringer i fremtiden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1867/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (30. maj 1997)

Om: Erhvervsinteresser i kampagnen for kakao

I publikationen »Kangaroo Group Newsletter« (Bruxelles, marts 1997, nr. 12, s. 18-19) offentliggoeres en artikel, underskrevet af Juergen Boltz fra »European Public Policy Advisers, London«, om det indre marked for chokoladeprodukter.

Ved at forsvare det hensigtsmaessige i en generel harmonisering af dette marked forsvarer artiklens forfatter ogsaa Kommissionens forslag til direktiv, som han haevder kan godkendes af de europaeiske chokoladefabrikanter i CAOBISCO, fordi der er tale om et vist fremskridt med hensyn til forbedring af situationen for det indre marked.

Boltz understreger i sin artikel, at naar forslaget ikke faar den noedvendige stoette i forbrugerorganisationer og politiske kredse, skyldes det en modkampagne, som hovedsagelig er finansieret af magtfulde kakaointeresser (i den engelske originaltekst: »this campaign, which is largely financed by powerful cocoa interests«).

Kan Kommissionen i betragtning af den vidtraekkende betydning, som denne sag har for mange AVS-lande, oplyse, om denne alvorlige beskyldning stemmer overens med virkeligheden, eller om vi snarere staar over for rene meningsforskelle mellem modstridende, men legitime, interesser og kriterier?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (11. juli 1997)

Kommissionen oensker ikke at kommentere de paastande, der er givet udtryk for i den artikel, det aerede medlem citerer.

Den understreger, at det forslag til direktiv om kakao- og chokoladevarer bestemt til konsum ((EFT C 231 af 9.8.1996, s. 1. )), som for oejeblikket er til behandling i Raadet og Europa-Parlamentet, under udarbejdelsen blev gjort til genstand for en langvarig hoering af samtlige involverede parter. Kommissionen har evalueret samtlige interesser, som her staar paa spil. Den skoenner, at dens forslag er baseret paa en rimelig ligevaegt mellem disse interesser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1298/97 af Bárbara Duehrkop Duehrkop (PSE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: Udnyttelsen af de internationale fiskeriaftaler

Hvor stor er faellesskabsflaadens udnyttelsesgrad af de fangstkvoter, der er fastsat i de forskellige internationale fiskeriaftaler?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (9. juni 1997)

Med hensyn til de fiskeriaftaler, der er indgaaet paa grundlag af gensidighed, giver de EU muligheder for at fiske i Nordatlanten (dvs. i Faeroeernes, Islands og Norges eksklusive oekonomiske zoner) og i OEstersoeen. Disse fiskerimuligheder anvendes i almindelighed fuldt ud af EU's fiskerfartoejer.

De aarlige fangstkvoter, der er fastsat i aftalen med Argentina (250 000 t) for fartoejer, som opererer for blandede selskaber og faellesforetagender, er hidtil blevet opbrugt fuldt ud.

Hvad angaar aftalerne med Marokko og 14 stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet, er der ikke fastsat fangstkvoter, men fangstmuligheder udtrykt i bruttoregisterton (BRT) for trawlfiskeri og i antal fartoejer for tunfiskeri. Fangstmaengderne, der afhaenger af omfanget af anvendelsen af disse muligheder, oplyses af EU-rederne direkte til myndighederne i tredjelandene i overensstemmelse med bestemmelserne i aftalerne. For tunaftalernes vedkommende raader Kommissionen over oplysninger om de maengder, der hvert aar fanges af EU-flaaden, og disse oplysninger kan den stille til raadighed for det aerede parlamentsmedlem. For de aftaler, hvor der isaer er tale om trawlfiskeri, er medlemsstaterne under anvendelse af kontrolforordningen begyndt at meddele Kommissionen samlede oplysninger, der skal gennemgaas noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1346/97 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (21. april 1997)

Om: Harmoniseringskontoret for Det Indre Marked

Kan Kommissionen oplyse om:

1. Hvor mange personer og i hvilken loenklasse der er ansat ved Harmoniseringskontoret for Det Indre Marked i Alicante?

2. Hvem er direktoer for kontoret?

3. Hvad er kontorets formaal, og til hvilket generaldirektorat eller hvilken kommissaer i Kommissionen skal kontoret rapportere til?

4. Bliver aarsberetningerne om kontorets arbejde sendt til Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (2. juni 1997)

1. Pr. 25. april 1997 var der i alt ansat 192 (herunder indbefattet midlertidigt ansatte) ved Harmoniseringskontoret for Det Indre Marked. 67 i loenklasse A, 45 i loenklasse B, 77 i loenklasse C og 3 i loenklasse D.

2. Jean-Claude Combaldieu, der er den tidligere direktoer for det franske patentkontor (INPI), er valgt som praesident for kontoret. Jean-Claude Combaldieu blev valgt som den foerste praesident for kontoret paa grundlag af en beslutning truffet af Raadet i 1994.

3. Kontoret blev oprettet ved Raadets forordning (EF) nr. 40/94 af 20. december 1993 om EF-varemaerker ((EFT L 11 af 14.1.1994. )). Kontoret skal behandle ansoegninger om registrering af EF-varemaerker samt senere ansoegninger om fornyelse eller slettelse af registrerede EF-varemaerker.

Kontoret er et uafhaengigt EF-organ. Det ledes af et raad, der er sammensat af en repraesentant for hver medlemsstat og af en repraesentant for Kommissionen. Kommissionens repraesentant er en vicegeneraldirektoer fra GD XV (det indre marked og finansielle tjenesteydelser).

4. I henhold til artikel 137 i forordning nr. 40/94 skal regnskaber over alle Harmoniseringskontorets indtaegter og udgifter i det forloebne regnskabsaar senest den 31. marts hvert aar fremsendes til Parlamentet, Revisionsretten og Kommissionen. I henhold til samme bestemmelse skal regnskaberne ogsaa fremsendes til kontorets budgetudvalg, der er sammensat af repraesentanter for medlemsstaterne og for Kommissionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1295/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (11. april 1997)

Om: EF's Energicenter i Katowice

Kan Kommissionen bekraefte, at EF's Energicenter i Katowice, Polen, er blevet sikret yderligere midler?

Projektet er blevet godt modtaget af lokalregeringen og erhvervslivet i Katowice. Omstruktureringsproblemer i regioner som Katowice betyder, at en saadan EU-indsats er vigtig, og den boer stoettes og sikres.

Kan Kommissionen give oplysninger om de foreslaaede bevillinger i det kommende budget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (2. juni 1997)

Det center i Katowice, der er oprettet i henhold til THERMIE-programmet og senere (i 1996) stoettet i medfoer af SYNERGY-programmet, er nu i fuld gang med at blive overfoert til det statslige agentur for omstrukturering af stenkuludvindingssektoren. I mellemtiden er den Synergy-kontrakt, der har gjort det muligt at yde stoette til centret frem til udgangen af 1996, blev forlaenget, saa den gaelder frem til midten af 1997 med henblik paa at sikre en glidende overgang.

Efter planerne skal den fremtidige samarbejdsvirksomhed ske inden for rammerne af Synergy-programmet for 1997. Den endelige beslutning herom, som afhaenger af afslutningen af procedurerne i medfoer af Raadets forordning (EF) nr. 701/97 af 14. april 1997 om vedtagelse af et program til fremme af det internationale energisamarbejde - SYNERGY-programmet ((EFT L 104 af 22.4.1997, s. 1. )), ventes vedtaget i loebet af anden halvdel af 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0685/97 af Friedhelm Frischenschlager (ELDR) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Mulighed for mistillidsvotum mod de enkelte kommissionsmedlemmer ved en traktataendring inden for rammerne af regeringskonferencen

Den endelige beretning fra Det Midlertidige Undersoegelsesudvalg angaaende paastande om overtraedelser i forbindelse med gennemfoerelsen af faellesskabsretten vedroerende BSE, der blev vedtaget af Europa-Parlamentet med stort flertal onsdag den 19. februar 1997, forudser bl.a. i del A i afsnittet »henstillinger«, at Kommissionen paa regeringskonferencen fremlaegger forslag om en traktataendring, der giver mulighed for mistillidsvotum mod de enkelte kommissionsmedlemmer.

Inden for rammerne af den noeje kontrol med Kommissionens gennemfoerelse af de af Europa-Parlamentet foreslaaede foranstaltninger anmoder jeg Jacques Santer, formand for Kommissionen, om at besvare foelgende spoergsmaal:

Vil Kommissionen foelge ovennaevnte henstillinger fra Europa-Parlamentet?

I benaegtende fald hvorfor ikke?

Hvilke konkrete skridt har Kommissionen hidtil taget for at sikre gennemfoerelsen af disse henstillinger?

Hvad er de grundlaeggende elementer i Kommissionens forslag?

Hvilke ti spoergsmaal anser Kommissionen som vaerende de vigtigste i denne sammenhaeng?

Paa hvilken maade vil Kommissionen samarbejde med Europa-Parlamentet med henblik paa gennemfoerelse af disse henstillinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (23. maj 1997)

Denne forespoergsel omhandler i det vaesentlige de samme aspekter som det aerede medlems skriftlige forespoergsel nr. 684/97 ((Se side 25. )).

Hvad angaar henstillingen vedroerende muligheden for individuelt mistillidsvotum, har Kommissionen taget klar stilling hertil i sin meddelelse om Kommissionens sammensaetning, organisation og funktion, som den vedtog den 5. marts 1997. Et eksemplar heraf sendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets Generalsekretariat.

Kommissionen understreger specielt, at »Kommissionen er og boer forblive kollektivt ansvarlig over for Europa-Parlamentet. Individuelt mistillidsvotum boer ikke kunne anvendes, da det vil undergrave det kollegialitetsprincip, der kendetegner Kommissionen«.