SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1111/02

af Ioannis Marínos (PPE-DE) til Kommissionen

(18. april 2002)

Om: Nytten af udviklingen af Galileo

Ifølge erklæringer fra kommissær Loyola de Palacio vil det europæiske satellitnet Galileo skabe 150 000 nye, højt specialiserede arbejdspladser i Unionen og forhøje BNP med ca. 10 mia. EUR om året.

Hvornår vil Galileo være fuldt operationelt? Har Kommissionen undersøgt, nøjagtigt i hvilke EU-lande disse nye arbejdspladser vil blive skabt? Hvordan vil det yderligere BNP på 10 mia. EUR om året være fordelt på de mindre velstående samhørighedslande (Spanien, Portugal, Irland og Grækenland)? Foreligger der nogen vurdering af nytteværdien for de enkelte lande, herunder især Grækenland, som befinder sig i et randområde fjernt fra det centrale EU og har et BNP pr. indbygger på under 70 % af fællesskabsgennemsnittet og et teknologisk stade, der trænger til at blive højnet? Hvilke græske virksomheder har tilkendegivet interesse for at deltage, og hvilke virksomheder ville kunne bidrage til virkeliggørelsen af Galileo?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(24. maj 2002)

Galileo-programmet for satellitbaseret stedsbestemmelse træder ind i driftsfasen i 2008.

Kommissionen har foretaget flere undersøgelser af hvilket økonomisk udbytte og andre fordele programmet vil medføre for hele EU.

Den vurderer at Galileo-programmet bør give udbytte for alle europæiske regioner, både de centrale og de mere perifere. Systemets rumbaserede teknologi giver i sagens natur mulighed for at stille tjenester med høj værditilvækst til rådighed i mindre veludrustede egne. I denne forbindelse skal det understreges at de mange fordele Galileo tilbyder offentligheden, omfatter langt mere end indtægterne for de forskellige investorer i programmet. I følge den seneste undersøgelse Kommissionen har fået foretaget, anslås udbyttet af Galileo til 17,8 mia. EUR i nutidsværdi for perioden 2002-2020; heroverfor står omkostninger til fremstilling, etablering og drift af systemet på anslået 3,9 mia. EUR i nutidsværdi.

Galileo-signalerne giver mulighed for at tilbyde en ægte offentlig service på ikke blot europæisk, men globalt plan. Signalerne vil navnlig være af interesse på områder som civilbeskyttelse, folkesundhed, miljøbeskyttelse, transportsikkerhed og bæredygtig udvikling. Samfundet som helhed vil drage direkte nytte af systemet. I Grækenland skulle navnlig sektorer som søtrafik, landbrug, fritid og turisme kunne få gavn af Galileos eksistens.

På det rent forretningsmæssige område bliver det i første række virksomheder i den private sektor der skal udvikle og markedsføre anvendelser på områder så forskellige som sundhed, rutevejledning for køretøjer, sikkerhed, offentlige arbejder osv. Små og mellemstore virksomheder, som der er mange af i EU's randområder, skulle i vidt omfang kunne udnytte disse muligheder.

En græsk virksomhed ved navn Ktimatologio har deltaget i Galileo-programmets definitionsfase fra 1999-2001. Derudover er der flere græske virksomheder med i en kontrakt som er ved at blive underskrevet. Den handler om forskellige forsøgsprojekter der skal imødekomme skærpede krav til sikkerhedsforanstaltninger til lands og til søs i de byer der skal være værter for de olympiske lege i 2004, særlig Athen. Projekterne muliggøres ved at der stilles en tjeneste til rådighed der bygger på signalerne fra de nuværende forsøgssystemer.

Mere overordnet mener Kommissionen at de græske virksomheder absolut er i stand til at yde deres bidrag til programmet. I denne forbindelse holder den sig klar til at iværksætte enhver foranstaltning der kan bidrage til at rette virksomhedernes opmærksomhed mod satellitbaseret radionavigation i alle medlemsstater.