SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3849/00

af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen

(7. december 2000)

Om: For høje eludgifter for små virksomheder

Vil Kommissionen under henvisning til:

- at de enkelte europæiske regioners velstand afhænger af deres virksomheders og produktionsenheders konkurrenceevne;

- at mange medlemsstater har deres egne karakteristiske produktionssystemer, som er baseret på små og mellemstore virksomheder samt på meget små virksomheder;

- at små virksomheder spiller en meget vigtig rolle for udviklingen af og situationen for den europæiske økonomi som helhed betragtet;

- at de produktionssystemer, der er baseret på små virksomheder, imidlertid ofte ikke er i stand til at udnytte deres kraftige potentiale som følge af utilstrækkelige politikker som f.eks. en mangelfuld energipolitik, som ikke er tilpasset små virksomheders behov, især for så vidt angår ordningerne for energiproduktions- og energidistributionstjenesteydelser;

- at det i Italien forholder sig sådan, at Bersani-lovdekretet om gennemførelse af fællesskabsbestemmelserne om liberalisering af elmarkedet faktisk har frataget små virksomheder muligheden for at få direkte fordel af det liberaliserede marked ved at placere dem i kategorien for forbrugere med tilslutningspligt;

- at det i Italien til trods for den nationale reguleringsmyndigheds bestræbelser hvad angår takstfastsættelse forholder sig sådan, at eludgifterne for håndværksvirksomheder og små virksomheder stadig er omkring 30 % højere end for de store industrivirksomheders vedkommende og 40 % højere end eludgifterne for virksomhederne i samme sektor i de øvrige medlemsstater;

- at eltaksterne i Italien i direkte modsætning til tendensen i resten af Europa er steget betydeligt i løbet af det sidste år, hvor visse brugerkategorier har set deres udgifter fordoblet;

oplyse, hvilke resultater man er nået frem til ved eventuelt foreliggende sammenlignende undersøgelser af gennemførelsen af fællesskabslovgivningen vedrørende liberalisering af elmarkedet i de 15 EU-lande, eller vil den gennemføre en sådan sammenlignende analyse for at klarlægge, hvilken udgiftsmæssig indvirkning energiforsyning har på små virksomheder?

Det er håbet, at Kommissionen vil gøre en direkte indsats for at finde frem til de politikker, der egner sig bedst til på fælleskabsplan at genskabe en betydelig grad af balance mellem de forskellige landes eltakstordninger i tilfælde, hvor de nationale politikker ikke er tilstrækkelige hertil.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(7. februar 2001)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet(1) fastlog, at markedet skulle åbnes delvist. Kunder med en efterspørgsel på over 40GWh pr. år fik ret til at vælge deres leverandør. Det svarer til ca. 30 % af den samlede elektricitetsefterspørgsel og omfatter kun de største kunder.

De fleste medlemsstater går videre end direktivets krav og mange har allerede besluttet gradvist at liberalisere markedet helt. 35 % af det italienske marked er i øjeblikket liberaliseret og man planlægger at liberalisere 40 % af markedet inden 2003. Der ser endnu ikke ud til at være planer om yderligere liberalisering.

Nedenstående tabel giver en oversigt over gældende priser i Italien i 2000 sammenlignet med andre medlemsstater. Den viser, at de italienske priser generelt ligger højere end EU-gennemsnittet, især for mindre virksomheder. Husstandspriserne er dog lavere end EU-gennemsnittet.

>TABELPOSITION>

For industrielle forbrugere er elpriserne faldet i alle medlemsstater siden eldirektivets gennemførelse, dog undtagen i Holland, hvor de gennemsnitlige priser er steget i andet halvår af 1999. Generelt kan det siges, at de største prisfald er sket i medlemsstater, der har gennemført en fuldstændig markedsliberalisering, jf. nedenstående figur, der viser priser for store industrielle forbrugere siden 1995.

>PIC FILE="QE-DA-2001-3849.EPS">

Der fremsendes nærmere oplysninger om prisudviklingen i medlemsstaterne til Det Ærede Medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.

Situationen i Italien og andre medlemsstater, der ikke har fuldført en markedsåbning begrunder Kommissionens bekymringer om, at forskellige liberaliseringshastigheder kan medføre markedsskævheder i andre lande hvad angår elpriserne. Forskelle markedsåbningshastigheder kan have en negativ effekt på økonomier, der er baseret på mindre industriproduktionsfaciliteter, hvis elpriserne for sådanne virksomheder forbliver høje. Disse virksomheder konkurrerer måske med større produktionsfaciliteter i andre medlemsstater, som har kunnet udnytte energiprisfald efter en obligatorisk markedsliberalisering.

Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 opfordrede i den forbindelse Kommissionen til at undersøge foranstaltninger, der kunne føre til en hurtigere liberalisering af el- og gasmarkederne, så det indre marked blev fuldt operationelt. Kommissionen forelægger en meddelelse til Det Europæiske Råd i Stockholm i år, som vil indeholde et forslag til et nyt direktiv, der yderligere skal åbne el- og gasmarkederne. Direktivet vil også indeholde et antal kvalitative tiltag om såkaldt unbundling og andre lovmæssige ordninger.

(1) EFT L 27 af 30.1.1997.