SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1793/01

af Marie-Arlette Carlotti (PSE) til Kommissionen

(12. juni 2001)

Om: Fødevaresituationen i Niger

I de sidste 20 år har Niger brugt mere end 170 mio. EUR til installation af 17 000 vandforsyningssteder i landområderne.

Trods denne meget store indsats er fødevaresituationen i Niger stadig alvorlig og er på det seneste blevet særlig faretruende efter den længere tørkeperiode.

Fødevareknapheden er alarmerende, navnlig i de mest udsatte områder, og tilstrømningen af landbefolkning til byerne er tiltagende på grund af tørken.

Hvilke hasteforanstaltninger (fødevarehjælp) har Kommissionen truffet for at undgå en humanitær katastrofe?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at fremme en mere sikker fødevareproduktion i Niger (støtte til oprettelse af kornlagre, støtte til oprettelse og renovering af vandforsyningssteder på landet, vurdering af, om der vil kunne gennemføres et program med små dæmninger, og virkningerne heraf osv.)?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(23. juli 2001)

Efter en gunstig start har der i Niger i produktionsåret 2000-2001 været flere længere perioder med tørke fra slutningen af. august til begyndelsen af september 2000, som sammen med parasitangreb har ført til en kraftig nedsættelse af produktionen i forhold til prognoserne. Kornopgørelsen varierer alt efter hvilke kilder der er tale om, og har vist sig at være meget lidt pålidelig. Man har derfor foretrukket at følge prisudviklingen for korn for at vurdere situationen med hensyn til fødevaresikkerhed. Ifølge denne faktor falder dette år sammen med et temmeligt middelmådigt, men ikke katastrofalt år, hvilket forklarer, hvorfor Kommissionen ikke påtænker at yde nødhjælp. Der er imidlertid flere områder, hvor situationen giver anledning til bekymring: ikke-statslige organisationer (NGO'er) og bilaterale eller multilaterale partnere koncentrerer deres indsats i disse områder.

Det blandede samrådsudvalg, som omfatter den nigerske regering, offentlige donorer, som bidrager til den mekanisme, der kontrolleres af udvalget, og offentlige institutioner, der tilfører Niger effektiv, permanent fødevarehjælp, træffer beslutning om, hvilke foranstaltninger der skal iværksættes.

Det er udvalgets opgave at definere, hvordan man skal anvende de forskellige instrumenter til at reducere og forebygge kriser, idet der er tale om følgende:

- en fysisk reserve, kaldet det nationale sikkerhedslager, til gratis distribution af levnedsmidler i områder, hvor situationen er alt for kritisk

- en finansiel reserve, kaldet fødevaresikkerhedsfonden, til indgreb på markedspriserne for korn gennem regulering (salg af korn til moderate priser)

- en interventionsfond donorernes fælles fond til aktioner som kontanter for arbejde og fødevarer for arbejde eller programmer for konsolidering af selvforsyningen med fødevarer

- og counterpartfonden til fødevarehjælp under bilateral forvaltning.

Udvalget gør i sit arbejde brug af oplysningerne fra det tidlige varslingssystem, hvorefter der foretages en overvågning af befolkningerne i risikogrupperne og en analyse af de oplysninger, der indhentes med henblik på tidlig varsling, samt af informationssystemerne om markedet for korn og kvæg.

Fællesskabet støtter over budgetposten fødevaresikkerhed denne mekanisme, som den nigerske regering har haft til forebyggelse og forvaltning af fødevarekriser siden 1996. I denne sæson er der indtil videre blevet fremskaffet 25 000 tons via mekanismen. Fællesskabet bidrager direkte ved at stille 1 000 tons korn til rådighed. Fællesskabet har også bidraget finansielt til fødevaresikkerhedsfonden og donorernes fælles fond med 3 430 000 000 FCFA i 2000-2001. Endelig er der blevet afsat ca. 2 mio. EUR til finansiering af NGO-aktioner (Care Danmark og SOS-Sahel).

Ud over støtte fra omtalte budgetpost er fødevaresikkerhed en af fokussektorerne under den 8. Europæiske Udviklingsfond (EUF) 8. EUF (der er indgået forpligtelser for et beløb på ca. 40 mio. EUR mellem 1999 og 2001) og vil fortsat være det under 9. EUF. I udviklingsprojekter for landdistrikterne, der finansieres på denne måde, udnytter man de positive erfaringer med at forbedre fødevaresikkerheden blandt befolkningerne i landdistrikterne: individuelle og kollektive landbrugsmæssige vandbygningsarbejder, støtte til en bedre forvaltning af naturressourcerne (indvinding af jordarealer, forvaltning af fast ejendom og skovtilplantning), udvikling af mikrofinansieringsinstrumentet, oprettelse af kornbanker og landbrugsinputbanker, finansiering af vandingssteder og drikkevandsforsyning, støtte til landbrugerorganisationer og kvindeorganisationer, undersøgelser af lovende sektorer, tiltag i græsningsområder og senere støtte til nigersk landbrugsforskning.