ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0778/96 af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen (21. marts 1996)

Om: Indgangsprisordningen

Kommissionen har givet tilladelse til indfoersel til nedsat tarif i 1996 af en vis maengde appelsiner fra tredjelande, som er bestemt til fremstilling af frisk appelsinsaft. Efter forslag fra kommissionsmedlem Fischler har Kommissionen vedtaget at aabne et toldkontingent paa 12.000 t indtil udgangen af marts, og i forbindelse hermed vil indgangsprisen blive nedsat med ca. 10 ECU pr. 100 kg i forhold til den normale indgangspris paa 36,9 ECU pr. 100 kg.

Denne foranstaltning blev truffet efter henvendelser til Kommissionen fra appelsinsaftproducenterne i Det Forenede Kongerige. Det er umuligt for producenterne af frisk appelsinsaft at koebe egnede appelsiner til forarbejdning inden for EU hele aaret rundt, hvorfor de er noedt til at koebe appelsiner fra tredjelande i perioden fra december til maj. Som foelge af anvendelsen af indgangspriser i henhold til GATT-aftalen var det ikke laengere muligt at sikre tilstraekkelige forsyninger med appelsiner til fremstillingen af frisk appelsinsaft. Der er risiko for, at tabene inden for denne erhvervssektor direkte vil ramme beskaeftigelsen for 5.700 arbejdstagere i Det Forenede Kongerige.

Hvad har Kommissionen til hensigt at goere for at sikre, at der i 1997 kan indfoeres appelsiner til forarbejdning fra tredjelande til nedsat indgangspris? Vil Kommissionen eventuelt foranledige, at producenterne af frisk appelsinsaft i Det Forenede Kongerige og i resten af Europa i 1997 kan koebe appelsiner til presning fra tredjelande til nedsat indgangspris i hele den periode, hvor de ikke kan koebe dem i Europa, dvs. fra december til maj?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. april 1996)

Kommissionen vedtog i januar dette aar en overgangsforanstaltning ved forordning (EF) nr. 37/96 ((EFT L 9 af 12.01.1996. )), hvorved der blev aabnet et kontingent til nedsat indgangspris paa 12 000 t appelsiner indfoert til forarbejdning i perioden fra den 1. december 1995 til den 31. marts 1996.

Kommissionen undersoeger for oejeblikket i producentmedlemsstaterne, om de appelsinsorter, som den britiske industri efterspoerger til fremstilling af friskpresset appelsinsaft, er til raadighed.

Kommissionen vil gennemgaa resultatet af disse forespoergsler og foreslaa passende foranstaltninger for fremtiden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0220/96 af Werner Langen (PPE) til Raadet (12. februar 1996)

Om: Begraensninger af mindretallenes rettigheder i graeske skoler

I graeske skoler er skolepligten ni aar. Dette gaelder imidlertid ikke for det tyrkiske mindretals boern i Graekenland. I Vestthrakien findes der to tyrkiske gymnasieskoler, en i Komotini og en i Xanthi. Hidtil blev eleverne efter afsluttet grundskoleuddannelse underkastet en proeve for at blive optaget paa disse skoler. I stedet for optagelsesproeven skal det nu afgoeres ved lodtraekning, hvem der bliver optaget paa disse skoler. Paa denne maade udvaelges der 60 elever til Komotini og 30 elever til Xanthi. Dette betyder, at kun 9% af de tyrkiske boern kan fortsaette i gymnasieskolen, i hvilken forbindelse udvaelgelsen sker ved lodtraekning.

1. Er Raadet af den opfattelse, at de graeske myndigheders foranstaltninger er i overensstemmelse med den forpligtelse, der foelger af traktaterne, nemlig at bevare EU's multikulturelle karakter?

2. Hvordan agter Raadet i benaegtende fald effektivt at modvirke saadanne restriktive foranstaltninger, der er i modstrid med den europaeiske grundidé?

Svar (3. juni 1996)

I artikel 126, stk. 1, i traktaten om Den Europaeiske Union hedder det bl.a., at »Faellesskabet bidrager til udviklingen af et hoejt uddannelsesniveau... med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed«.

Det tilkommer derfor ikke Raadet at gribe ind i den maade, hvorpaa en medlemsstat tilrettelaegger undervisningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0846/96 af Carles-Alfred Gasòliba i Boehm (ELDR) til Kommissionen (12. april 1996)

Om: Udveksling af laerere (ikke universitetslaerere) inden for rammerne af Socrates-programmet

Ifoelge aktion nr. 1 i Socrates-programmet om sammenslutninger af undervisningscentre med henblik paa udvikling af europaeiske uddannelsesprojekter forefindes der stipendier, som skal fremme udvekslingen af laerere for en periode paa maksimalt fire uger.

For saa vidt angaar Storbritannien, synes det at vaere meget vanskeligt for ikke at sige umuligt at gennemfoere saadanne udvekslinger, idet de behoerige myndigheder blokerer ansoegninger fra andre faellesskabslande med henvisning til, at der ikke er laerere til raadighed for saadanne udvekslinger.

Mener Kommissionen ikke, at det vil vaere noedvendigt at undersoege aarsagerne til denne blokering af ansoegninger fra de oevrige faellesskabslande? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at traeffe for at loese dette problem, der er i modstrid med aanden i Socrates-programmet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson (2. maj 1996)

I loebet af det foerste aar (1995-1996) hvor aktion 1 - Comenius - er blevet gennemfoert, har samtlige medlemsstater deltaget i de udvekslingsordninger for laerere, som finder sted inden for partnerskaber mellem europaeiske skoler, og de har ikke i den forbindelse meldt om saerlige vanskeligheder.

Rent faktisk har Det Forenede Kongerige indstillet 113 laerere til udveksling (i relation til en kvote paa 100 laerere), og Spanien indstillede 94 laerere (i relation til en kvote paa 80 laerere).

Kommissionen vil imidlertid tage kontakt til de organer i medlemsstaterne, der har ansvaret for denne decentraliserede aktion, for at sikre sig, at aktionen gennemfoeres paa en tilfredsstillende maade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0373/96 af Luigi Caligaris (UPE) til Kommissionen (13. februar 1996)

Om: Trieste i »Den Adriatiske Korridor«

Byen Triestes geografiske beliggenhed goer, at den bliver det naturlige moedested for det central- og oesteuropaeiske omraade, Sydeuropa og Middelhavsomraadet.

Som et strategisk vigtigt led i det kombinerede transportnet, der gaar under betegnelsen »Den Adriatiske Korridor« indtager det triestinske omraade en saerlig gunstig position som et naturligt indgangsled for dets mellemeuropaeiske bagland og som udskibningshavn for varer, der skal bringes videre over Middelhavet.

Kan Kommissionen i betragtning af Europa-Parlamentets og Raadets snarlige afgoerelse i forbindelse med retningslinjerne for udviklingen af det europaeiske transportnet tilkendegive sin holdning til de udviklingsmuligheder for transportinfrastrukturerne over land og til havs, som byen Trieste ligger inde med?

Kan Kommissionen endvidere redegoere for situationen i oejeblikket med hensyn til Triestes forbindelse til hele projektet »Den Adriatiske Korridor«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (14. marts 1996)

Byen Trieste og regionen Friuli-Venezia-Giulia er meget optagede af det prioriterede projekt vedroerende en hoejhastighedstogforbindelse til kombineret transport Frankrig-Italien (Lyon - Torino - Verona - Venezia - Trieste). Faellesskabets PACT-program (pilotaktioner vedroerende kombineret transport), har allerede bidraget til at forbedre forbindelserne med Graekenland, og denne foranstaltning vil blive viderefoert. Desuden satser Faellesskabet paa at fremme soetransport over kortere afstande som en baade effektiv og miljoevenlig transportform.

Det saakaldte »Adriatiske Korridor«-projekt repraesenterer en alternativ forbindelse fra Faellesskabets centrale regioner og Italien til Graekenland og den oestlige del af Middel-havsbaekkenet, hvorved man undgaar ruten over land gennem det tidligere Jugoslavien. Projektet omfatter jernbane- og vejinfrastruktur, havne, forbindelser til havne og kombineret transport langs Adriaterhavets kyst fra Trieste til Brindisi.

I 1995 bevilgede Faellesskabet en million ECU til finansiering af en gennemfoerlighedsunder-soegelse vedroerende Den Adriatiske Korridor. Sigtet med denne undersoegelse er at give beslutningstagerne en raekke teknisk gennemfoerlige og oekonomisk holdbare valgmuligheder med hensyn til forbedring af transportydelserne i denne korridor, idet der laegges saerlig vaegt paa de eksisterende infrastrukturer. Denne undersoegelse vil ogsaa kunne danne grundlag for undersoegelser af, hvilke investeringer, der er noedvendige, saa der kan opstilles et scenario for yderligere foranstaltninger paa omraadet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0970/96 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Udvalg under Raadet af Kommuner og Regioner i Europa (CEMR) bestaaende af valgte kvindelige repraesentanter

Sluterklaeringen fra den konference, der blev holdt i Dublin i 1995 af Raadet af Kommuner og Regioner i Europa om valgte kvindelige repraesentanter i lokale og regionale organer, indeholdt en opfordring til at fremme den lovgivningsmaessige indsats for lige muligheder for maend og kvinder i beslutningsprocessen og til at sikre en lige repraesentation af kvinder og maend i de europaeiske institutioner. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe paa baggrund af denne erklaering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (15. maj 1996)

Hvad angaar ivaerksaettelse af lovgivningsmaessige aktioner for at fremme ligestillingen i beslutningsprocessen har Kommissionen fremlagt et forslag til Raadets henstilling ((KOM(95) 593 endelig udg. )), som p.t. ligger til behandling i Raadet. Parlamentet er ligeledes i gang med at udarbejde en rapport og en udtalelse om Kommissionens forslag.

I forslaget henviser Kommissionen specifikt til den politiske repraesentation paa lokalt plan (punkt 4.b).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0208/96 af Philippe Monfils (ELDR) til Kommissionen (5. februar 1996)

Om: Maal nr. 2 - Belgien - Wallonien

Kan Kommissionen svare paa foelgende spoergsmaal vedroerende opfyldelsen af maal nr. 2 i Wallonien:

1. Hvilke projekter er der hidtil blevet foreslaaet for Wallonien med henblik paa dette maal?

2. Har Kommissionen godkendt alle disse projekter?

3. Hvor langt er man naaet med de udvalgte projekter, og hvor meget har Kommissionen helt praecist bevilget i stoette til hvert enkelt projekt?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (12. marts 1996)

De stoetteberettigede omraader under maal nr. 2 i Wallonien er Aubange og Liège (siden 1989) og Charleroi (fra 1989 til 1993). Provinsen Hainaut, hvor Charleroi ligger, er blevet anerkendt som stoetteberettiget under maal nr. 1 for perioden 1994-1999. Beloebene i ECU for de forskellige programmer under maal 2 er foelgende:

>TABLE>

EFRU: Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling. ESF: Den Europaeiske Socialfond.

Programmeringen var et af de principper, der laa til grund for reformen af EF's strukturfonde i 1988. Ifoelge dette princip ydes EF-bistand i form af medfinansiering af fleraarige programmer.

Udvaelgelsen af enkeltprojekter i henhold til de programmer, der er godkendt af Kommissionen, foretages af de regionale myndigheder, der har ansvaret for deres gennemfoerelse. Siden 1989 er der saaledes ivaerksat hundredvis af projekter paa meget forskelligartede omraader.

Generaldirektoratet for oekonomi og beskaeftigelse under ministeriet for regionen Wallonien (Place de la Wallonie 1, 5100 Jambes) staar for forvaltningen og den generelle administrative koordination af disse programmer. Vedroerende de oenskede praecise oplysninger om samtlige interventioner, deres forloeb og de tilhoerende beloeb skal Kommissionen anmode det aerede medlem om at henvende sig direkte til ovennaevnte myndighed.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1092/96 af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Ulovlig afskedigelse af 88 udenlandske laerere ved Napolis Universitet

Mener Kommissionen ikke, at de napolitanske universitetsmyndigheders ulovlige afskedigelse af 88 udenlandske laerere boer give anledning til en overtraedelsesprocedure mod den italienske stat for dens vedvarende undladelse af at gennemfoere EF-lovgivningen paa trods af to domme afsagt af Domstolen og to beslutninger vedtaget af Europa-Parlamentet?

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe for at sikre, at disse 88 udenlandske universitetslaerere oejeblikkeligt genindsaettes i deres stillinger uden afbraek eller grund til frygt for eftervirkninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (28. maj 1996)

Kommissionen er klar over det af det aerede parlamentsmedlem omtalte problem, og universitetslaererene har selv indgivet en klage mod Instituto Orientale Universitario. Dertil kommer, at en rapport om situationen for laerere i fremmedsprog paa italienske universiteter udarbejdet paa Kommissionens foranledning af en uafhaengig ekspert har afsloeret, at fremmedsprogslaererne i Napoli kun har faaet tilbudt tidsbegraensede kontrakter, hvilket er i direkte modstrid med faellesskabslovgivningen.

Kommissionen har for nylig kontaktet de italienske myndigheder i forbindelse med en overtraedelsesprocedure, der blev indledt i 1992 med henblik paa at faa afklaring paa den aktuelle situation for fremmedsproglaerere i Italien, og isaer for at paatale forholdene paa Instituto Orientale Universitario. Kommissionen foelger situationen noeje og traeffer afgoerelse om sagens videre forloeb, naar der er kommet svar fra de italienske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0449/96 af Anne McIntosh (PPE) til Kommissionen (16. februar 1996)

Om: Faelles fiskeripolitik - kystfiskere

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange flagskibe hver enkelt EU-medlemsstat har i sit fiskeriregister?

Kan Kommissionen oplyse beloebet i ecu og det antal boeder, som fiskere fra Frankrig, Spanien, Nederlandene og Belgien har faaet i forbindelse med fiskeri fra baade under 12 meter? Kan Kommissionen desuden tilvejebringe statistik for 1994 og 1995 med oplysning om retssager og boeder, der er idoemt i Frankrig, Spanien, Nederlandene og Belgien?

Vil Kommissionen paa grundlag af disse statistiske oplysninger knytte kommentarer til omfanget af de boeder, som medlemsstaternes domstole har idoemt kystfiskere i henhold til den faelles fiskeripolitik?

Vil Kommissionen overveje at anbefale et maksimalt og et minimalt beloeb for boeder, som alle medlemsstater idoemmer paa samme vilkaar?

Hvilke foranstaltninger traeffer Kommissionen for at sikre, at den faelles fiskeripolitik gennemfoeres paa en retfaerdig og ensartet facon i alle medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (20. marts 1996)

Faellesskabets fortegnelse over fiskerfartoejer ((Forordning (EOEF) nr. 163/89, EFT L 20 af 25.1.1989, som er erstattet af forordning (EF) nr. 109/94, EFT L 19 af 22.1.1994. )) viser pr. 1. januar 1996 foelgende antal fiskerfartoejer i de enkelte medlemsstater:

>TABLE>

(*) Frankrig: kun moderlandet

Raadets forordning (EOEF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indfoerelse af en kontrolordning under den faelles fiskeripolitik ((EFT L 261 af 20.10.1993. )) haandhaeves af medlemsstaterne gennem deres kontroller baade til lands og til vands.

Kommissionen sikrer sig, at den eksisterende EF-lovgivning gennemfoeres fuldt ud af medlemsstaterne, og at disse ikke diskriminerer, naar de anvender EF-lovgivningen. For at kunne udfoere disse opgaver har EF en raekke fiskeriinspektoerer, der overvaager og indberetter de nationale myndigheders aktiviteter. Endvidere benytter Kommissionen de i EF-traktaten fastsatte procedurer for at sikre, at medlemsstaterne fuldt ud overholder deres traktatlige forpligtelser.

Ydermere vedtager Kommissionen i overensstemmelse med artikel 35 i ovennaevnte forordning inden laenge en rapport om den faelles fiskeripolitik, som vil blive fremsendt til Raadet og Europa-Parlamentet. Rapporten behandler praecis de spoergsmaal, som det aerede medlem har rejst, og indeholder relevante statistikker.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0088/96 af Marianne Thyssen (PPE) til Raadet (30. januar 1996)

Om: Samarbejdsmuligheder for smaa og mellemstore virksomheder i form af netvaerk til faelles indkoeb og salg

Raadet opfordrer i sin resolution af 10. oktober 1994 ((EFT nr. C 294 af 22.10.1994, s. 6. )) »medlemsstaterne og Kommissionen til (...) at se naermere paa, i hvilket omfang Faellesskabets og medlemsstaternes retsforskrifter kan medfoere specifikke byrder for smaa og mellemstore virksomheder, idet de skal (...) gennemgaa SMV's muligheder for samarbejde (f.eks. samarbejde i form af netvaerk til faelles indkoeb og salg) inden for rammerne af Faellesskabets konkurrencelovgivning«.

Har Kommissionen ud over forelaeggelsen af en samlet plan til fordel for SMV paa topmoedet i Madrid ogsaa orienteret Raadet om de konkrete foranstaltninger, den har truffet i overensstemmelse med Raadets resolution af 10.10.1994?

Ved Raadet, om Kommissionen inden for rammerne af sin naeste groenbog om vertikale aftaler (eksklusivt indkoeb og salg, selektiv distribution, franchising) har til hensigt ogsaa at behandle alle aspekter af samarbejde i form af netvaerk til faelles indkoeb og salg inden for rammerne af Faellesskabets konkurrencelovgivning?

Er Raadet i benaegtende fald orienteret om, hvordan Kommissionen vil besvare Raadets spoergsmaal om dette konkrete problem?

Svar (20. maj 1996)

1. Raadet er indtil dato ikke blevet orienteret om konkrete foranstaltninger, som Kommissionen agter at traeffe i medfoer af resolutionen af 10. oktober 1994 om fri udfoldelse for dynamikken og innovationspotentialet i smaa og mellemstore virksomheder, herunder haandvaerks- og mikrovirksomheder, i en konkurrencepraeget oekonomi ((EFT nr. C 294 af 11.10.1994, s. 6. )).

2. Raadet har endnu ikke faaet forelagt groenbogen om vertikale aftaler, og det er endnu ikke blevet orienteret om, hvordan Kommissionen konkret vil efterkomme opfordringen i ovennaevnte resolution til at undersoege mulighederne for samarbejde mellem smaa og mellemstore virksomheder inden for rammerne af Faellesskabets konkurrencelovgivning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0919/96 af Ulpu Iivari (PSE) til Kommissionen (23. april 1996)

Om: Forenkling af eksportstoetten til levnedsmidler

Der eksporteres levnedsmidler fra Finland til Rusland med eksportstoette fra EU. Isaer graenseomraaderne for eksempel i St. Petersborg drejer det sig om saerdeles smaa partier, naar bl.a. koedforarbejdningsvirksomhederne sender deres varer direkte til de enkelte forretninger. For hver enkelt vareparti skal der laves en erklaering, hvilket medfoerer et enormt papirarbejde. For eksempel skulle en finsk levnedsmiddeltransportoer udfylde en formular for et vareparti, som gav 1,43 FIM i eksportstoette. Udgifterne til sagsbehandlingen af formularen overstiger flere gange denne sum.

Hvad agter Kommissionen at goere for at forenkle det besvaerlige og dyre bureaukrati, som er forbundet med levnedsmiddeleksport til tredjelande i graenseomraaderne, for at man ikke skal give en saerlig erklaering for hver enkelt vareparti?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (30. maj 1996)

Kommissionen er i faerd med at undersoege de naevnte forhold i den paagaeldende medlemsstat og skal holde det aerede medlem underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0464/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (29. februar 1996)

Om: Miljoemaessig stoette til Akama-halvoeen i Cypern

I henhold til en af EU stoettet undersoegelse fra Verdensbanken betragtes Akama-halvoeen, der er en vigtig biotop for hele Middelhavsomraadet, som et hoejt beskyttet omraade med begraensninger hvad bebyggelsesprocent og enhver form for udvikling angaar. Den cypriotiske regering medtager endog Akama i sine miljoeforslag i forbindelse med Cyperns tiltraedelse af Den Europaeiske Union. Der foreligger imidlertid foruroligende forlydender og anklager om gennemfoerelse af masseturismeprojekter i omraadet, om byggetilladelser til store turistkomplekser og om en revision af omraadets trafikplanlaegning, der skulle have foert til, at store udyrkede omraader og landbrugsarealer er blevet oedelagt.

Vil Kommissionen paa grundlag af den gennemfoerte associeringsaftale mellem Den Europaeiske Union og Cypern styrke miljoeet paa Akama-halvoeen gennem finansiel stoette til Cypern?

Samlet Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-0400/96 og E-0464/96 (23. april 1996)

Kommissionen er ikke i stand til at droefte de anliggender, som det aerede medlem har bragt op, med den cypriotiske regering. Det er projekter, der henhoerer under den cypriotiske stats jurisdiktion.

Spoergsmaalet om udlaegning af Akamas til nationalpark har ikke vaeret droeftet som led i den strukturerede dialog med Cypern om miljoe, ejheller i forbindelse med Cyperns indsats for harmonisering med Faellesskabets regelvaerk.

Den omstaendighed, at Kommissionen ikke kan blande sig i den cypriotiske regerings beslutninger, betyder ikke, at den ikke er opmaerksom paa sagen. Kommissionens delegation paa Cypern, som foerer tilsyn med, at Faellesskabets projekter i Akamas gennemfoeres korrekt, vil foelge spoergsmaalet meget noeje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0151/96 af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen (1. februar 1996)

Om: Regional- og samhoerighedspolitik

I tidsrummet mellem slutningen af juli og begyndelsen af september 1995 blev der vedtaget 25 programmer under EF-initiativet LEADER II vedroerende udvikling af landdistrikterne for i alt 613,3 mio ecu fra strukturfondene EUGFL, EUF og ESF.

Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om, hvilke programmer der er forelagt og af hvilke organisationer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. februar 1996)

Som anfoert af det aerede medlem godkendte Kommissionen ved beslutning 1309/1-1309/17 af 27. juli 1995 de regionale programmer til ivaerksaettelse af EF-initiativet LEADER II i de 17 autonome spanske samfund for perioden fra den 30. oktober 1994 til den 31. december 1999.

De finansielle data vedroerende de 17 godkendte programmer (perioden 1994-1999) er:

(i mio. ECU, afrundet)

>TABLE>

Der er tale om programmer udarbejdet af de kompetente afdelinger i de regionale administrationer i henhold til retningslinjerne i meddelelse til medlemsstaterne 94/C180/12 af 15. juni 1994.

Efter at programmerne er godkendt, udvaelger de kompetente nationale og regionale myndigheder projekterne og stoettemodtagerne (lokale grupper og andre kollektive enheder) i overensstemmelse med LEADER-initiativets kriterier (innoverende projekt i forhold til den lokale situation med demonstrationsvirkning for andre lokale beslutningstagere, og i forbindelse med hvilket erfaringerne kan overfoeres til andre landdistrikter).

Kommissionen, som i almindelighed ikke deltager i den egentlige udvaelgelse af de lokale grupper, informeres efterfoelgende i overvaagningsudvalgene, som skal moedes i naer fremtid.