SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0601/96 af Christof Tannert (PSE) til Kommissionen (13. marts 1996)

Om: Energiudgifter

1. Kan Kommissionen oplyse, hvor stor en del energiudgifterne i gennemsnit udgoer af produktionsomkostningerne i Den Europaeiske Union?

2. Hvor stor en del udgoer elektroenergien af produktionsomkostningerne?

3. Hvor stor en del udgoer energiudgifterne i EU i gennemsnit inden for foelgende sektorer:

- cementindustrien

- aluminiumsindustrien

- jern- og staalindustrien

- tekstilindustrien

- landbruget

4. Kan Kommissionen besvare spoergsmaalene under punkt 1-3, for saa vidt angaar Polen eller et andet tredjeland med Europaaftale, eventuelt tilnaermelsesvis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (28. maj 1996)

1. Det anslaas, at energiomkostningerne i 1992 tegnede sig for lidt over 2% af EU-industriens produktionsvaerdi. Procentdelen omfatter ikke industriens energiomkostninger til transport, der er inkluderet i transportstatistikkerne.

2. El-omkostninger udgoer i gennemsnit ca. 1,5% af industriens produktionsvaerdi.

3. (a) Ifoelge beregninger fra den europaeiske cementindustri udgoer energiomkostningerne mellem 30 og 40% af de samlede cementproduktionsomkostninger. Procentdelen varierer alt efter cementfabrikkens stoerrelse og det benyttede braendstof. Sektoren anvender i stadig stigende grad alternative braendstoffer, og dette vil medvirke til at nedbringe energiomkostningerne.

(b) I 1994 udgjorde elomkostningerne ca. 26% af de samlede driftsomkostninger ved aluminiumsproduktion i de vestlige lande. I EU varierer energiomkostningerne fra en medlemsstat til en anden. I 1994 tegnede de sig for mellem 25% og 35% af de samlede driftsomkostninger, men i de nordeuropaeiske lande udgoer energiomkostningerne under 20% paa grund af de store vandkraftressourcer.

(c) Hvad angaar jern- og staalindustrien, er det vigtigt at skelne mellem den energi, der kraeves til den foerste metalproduktion, og den, der kraeves til den videre smeltning (for eksempel inden for stoeberisektoren til fremstilling af specialstaal).

EU's jern- og staalindustris samlede energiforbrug udgjorde 51 mio. tons olieaekvivalent i 1993, hvilket svarer til 20,4% af industriens samlede energiforbrug ((Kilde: Eurostat. )). Energiomkostningerne anslaas at udgoere 18-23% af de samlede produktionsomkostninger.

(d) Energiomkostningerne maalt som en procentdel af tekstil- og beklaedningsindustriens omkostninger varierer alt efter den enkelte undersektor. »Energibyrden« kan udgoere op til 12% af de samlede omkostninger inden for foraedlingssektoren, som er den stoerste energiforbruger. Inden for spinderisektoren udgoer energiomkostningerne 2-3%, mens de for beklaedningssektorens vedkommende er ubetydelige.

(e) Inden for landbruget udgoer energiomkostningerne (herunder smoeremidler) 11% af forbruget af raa- og hjaelpestoffer.

4. Det er vanskeligt at fremskaffe sammenlignelige tal for industrien i tredjelande med EU-associeringsaftaler. Energipriserne er faktisk en af hovedfaktorerne i industriens konkurrenceevne, og derfor er de priser, der betales, i hoej grad kommercielt foelsomme.

Hvad angaar omkostningerne ved aluminiumsproduktion, herunder energiomkostningerne, var de imidlertid hoejere i de oesteuropaeiske lande end inden for EU i 1994. I Polen tegnede elomkostningerne sig saaledes for ca. 40% af de samlede driftsomkostninger.