ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3351/98

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(16. november 1998)

Om: Anden rapport i henhold til artikel 26 i direktiv 86/609/EOEF

Ifoelge svaret paa skriftlig forespoergsel E-2376/97(1) og E-0038/98(2) regnede Kommissionen med, at ovennaevnte rapport ville "ligge klar ved udgangen af april 1998".

Af hvilke aarsager holdt disse beregninger ikke stik, og hvornaar regner Kommissionen nu med at forelaegge anden rapport, hvis forelaeggelsesfrist udloeb den 27. maj 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(10. december 1998)

Som det allerede er oplyst i Kommissionens svar paa det aerede medlems skriftlige forespoergsel nr. E-38/98(3), blev udarbejdelsen af den anden statistiske rapport i medfoer af artikel 26 i Raadets direktiv 86/609/EOEF(4) om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal, indledt i 1997, da det blev klart, at de vedtagne faelles statistiske tabeller ikke ville blive bragt i anvendelse inden udgangen af 1998. Den engelsksprogede udgave af rapporten laa faerdig i april 1998.

Kommissionen kan foerst vedtage rapporten, naar den foreligger paa alle de officielle faellesskabssprog. Som foelge af en usaedvanlig stor arbejdsbyrde kunne oversaettelsen af rapporten foerst afsluttes i oktober 1998. Rapporten forberedes nu med henblik paa Kommissionens vedtagelse og den paafoelgende offentliggoerelse heraf.

(1) EFT C 76 af 11.3.1998, s. 102.

(2) EFT C 304 af 2.10.1998, s. 20.

(3) EFT C 304 af 19.10.1998.

(4) EFT L 358 af 18.12.1986.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3113/98

af Thomas Mann (PPE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Chikane ved ind- og udrejsen fra og til Gibraltar

Hvordan kan det vaere, at det spanske graensepoliti forsinker person-/ferietrafikken mellem Spanien og Storbritannien, i dette tilfaelde Gibraltar, i en saadan grad, at EU-rejsende faktisk i timevis er noedt til at sidde i deres biler under enormt hoeje temperaturer?

Hvilke foranstaltninger indledes for at aendre den uholdbare situation?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. december 1998)

Det aerede parlamentsmedlem henvises til de svar, Kommissionen har afgivet paa skriftlig forespoergsel E-1744/98 af Graham Mather(1), paa skriftlig forespoergsel E-1404/95 af Barry Seal(2) og paa spoergsmaal til spoergetiden H-269/95 og H-353/95 af henholdsvis Alfred Lomas og Thomas Megahy under Parlamentets moedeperiode i maj 1995(3).

(1) EFT C 13 af 18.1.1999, s. 76.

(2) EFT C 213 af 17.8.1995.

(3) Tillaeg til EFT 4-463 af 17.5.1995.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2001/98

af Ursula Stenzel (PPE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Strukturfondene

Kommissionen vurderer paa indevaerende tidspunkt systemet med de egne indtaegter og vil forelaegge resultatet heraf i en beretning i september.

Har Kommissionen planer om en lignende vurdering af den hidtidige anvendelse af henholdsvis struktur- og samhoerighedsfondene?

Ville en grundig behandling af de hidtidige virkninger af betalinger fra henholdsvis struktur- og samhoerighedsfondene ikke vaere et hensigtsmaessigt grundlag for de kommende forhandlinger i Raadet om Agenda 2000, som vil blive meget vanskelige?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(30. juli 1998)

Kommissionen er enig i, at bidraget fra strukturfondene og Samhoerighedsfonden til den sociale og oekonomiske samhoerighed boer vurderes meget omhyggeligt for at kunne sikre den mest effektive udnyttelse af de offentlige udgifter i den indevaerende programmerings-periode og fremover. Det var helt i denne aand, Kommissionen i 1996 praesenterede sin foerste beretning(1) om den oekonomiske og sociale samhoerighed, hvori man foretog en indgaaende vurdering af virkningerne af strukturfondenes og Samhoerighedsfondens interventioner.

Strukturfondsinterventioner af en varighed paa over tre aar underkastes saedvanligvis en midtvejsevaluering, som kan foere til aendringer for resten af programmeringsperioden. Denne evaluering foretages af Kommissionen og medlemsstaterne i faellesskab.

Kommissionen er i fuld gang med at vurdere resultaterne af denne midtvejs-evalueringsproces, for saa vidt angaar programmerne under maal 1 og 6, samt maal 2- programmer der er godkendt for en femaars-periode. Kommissionen anser midtvejsevalueringen for at vaere et forberedende element i den fremtidige programmeringsperiode og vil forelaegge resultaterne heraf i efteraarets loeb.

Alle de projekter, der samfinansieres via Samhoerighedsfonden, underkastes en grundig evaluering, baade ex ante og ex post. Desuden blev der i 1995 givet en undersoegelse i opdrag ved London School of Economics & Political Science (LSE) med det formaal at udvikle ny teknik med hensyn til vurdering af den sociooekonomiske virkning af fondens interventioner. Resultaterne af denne undersoegelse peger i retning af, at der er en staerk positiv forbindelse mellem infrastruktur og privat investering samt betydelige virkninger for beskaeftigelsen paa lang sigt og en stor afsmittende effekt mellem "samhoerigheds"-regionerne og naboregionerne. Virkningen for de regionale indkomst- og beskaeftigelsesmaessige forhold, som anslaaet i LSE-modellerne, overgaar langt dem, der var forventet ifoelge de traditionelle costbenefit-metoder.

AArsberetningerne fra Samhoerighedsfonden indeholder omfattende kommentarer vedroerende evalueringsprocessen. Et stoerre vaerk om LSE-undersoegelsen er under udarbejdelse.

(1) KOM(96) 542 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3366/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(16. november 1998)

Om: Tjenestefrihed for de graeske tjenestemaend i Faellesskabets institutioner med henblik paa deltagelse i valg

De graeske tjenestemaend i Faellesskabets institutioner staar over for flere og flere problemer, naar de oensker at udoeve deres valgret i deres faedreland. Rent konkret og i overensstemmelse med de bestemmelser, som er blevet fastlagt (og med den fortolkning, som GD IX har givet heraf) vedroerende "saerlig orlov med henblik paa valgdeltagelse", er de graeske tjenestemaend i EU's institutioner, som oensker at stemme ved to valgrunder til de nationale og regionale valg (hvilket de foroevrigt er forpligtet til ifoelge graesk lov), noedt til enten at betale to billetter for at kunne rejse frem og tilbage til Graekenland to gange eller - saafremt de tager ferie i ugen mellem de to valgrunder - at give afkald paa deres rejsedage i forbindelse hermed.

Endvidere er det paakraevet, at de personligt moeder frem (i det tidsrum, som ligger mellem de to valgrunder) i GD IX (ansvarligt for personale og administration i Kommissionen), hvilket medfoerer uoverstigelige problemer for dem, naar de i forvejen har vaeret udsat for de traettende flyrejser fra Bruxelles eller Luxembourg til Graekenland, som er laengere end 2.000 km fra de to foernaevnte arbejdssteder i de europaeiske institutioner.

Kommissionen bedes oplyse, om den har kendskab til de strabadser, som de graeske tjenestemaend i Kommissionen og i Faellesskabets oevrige institutioner udsaettes for, naar de rejser til Graekenland for at vaelge? Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at goere det lettere for dem at udoeve deres valgret?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(9. december 1998)

De gaeldende bestemmelser om tjenestefrihed og rejsedage med henblik paa udoevelse af valgret anvendes ensartet paa hele personalet. Ifoelge disse bestemmelser gives der dels tjenestefrihed, dels rejsedage. Grundlaget for disse bestemmelser er princippet om at yde tjenestemaendene den tid, der reelt er noedvendig til afhaengigt af den valgte transportmaade at udoeve deres valgret paa valgdagen og komme tilbage til tjenestestedet.

En dags tjenestefrihed gives derfor kun, saafremt valget finder sted paa en hverdag. Der gaelder ogsaa faste regler for tildelingen af rejsedage. For afstande paa over 2.000 kilometer er den reelt noedvendige tid fastsat til 3 dage (1,5 til udrejsen og 1,5 til tilbagerejsen), saafremt rejsen foregaar i bil, tog eller med skib. Hvis rejsen foretages pr. fly, er rejsedagene fastsat til 2 dage (1 dag til udrejsen og 1 til hjemrejsen). For at tildele det rigtige antal rejsedage forlanger Kommissionen en kopi af rejsehjemlen og andre bilag. Samme bestemmelser gaelder, naar der er to valgrunder.

Kommissionen mener, at de gaeldende bestemmelser er tilstraekkelige til at tillade hele personalet at udoeve deres valgret eller opfylde deres valgforpligtelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3236/98

af Graham Mather (PPE) til Kommissionen

(26. oktober 1998)

Om: For sene betalinger fra Kommissionens side

1. Hvor lang er den gennemsnitlige betalingsperiode for virksomheder, der udfoerer kontrakter under Phare og Tacis?

2. Er Kommissionen bekendt med, at en virksomhed i den europaeiske valgkreds Hampshire North og Oxford i slutningen af august 1998 havde et likviditetsunderskud paa naesten 1 mio GBP fra en enkelt kilde, nemlig Kommissionen?

3. Er Kommissionen overbevist om, at den vil kunne opfylde bestemmelserne i det kommende direktiv om forsinkede betalinger?

4. Hvilke foranstaltninger traeffer Kommissionen til at forbedre sin status som sen betaler, saerlig med henblik paa Phare- og Tacis-kontrakter?

Svar afgivet af Hans van den Broek paa Kommissionens vegne

(4. december 1998)

1. I 1998 var den gennemsnitlige betalingsfrist for Phare- og Tacisprogrammerne pr. oktober 1998 70,2 dage. For den anvisningsberettigede var det 52,5 dage. 72 % af de paagaeldende beloeb blev udbetalt inden for 60 dage.

2. Nej.

3. Ja.

4. Den nye faelles tjeneste for forvaltningen af bistanden til tredjelande, som traadte i funktion den 1. september 1998, er nu ved at se naermere paa den finansielle struktur og betalingsplanerne for kontrakterne om faglig bistand. Den har ogsaa taget fat paa en harmonisering af de oevrige procedurer i forbindelse med programmerne for faglig bistand. Denne indsats forventes at kunne reducere betalingsfristerne for Phare- og Tacisprogrammerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3403/98

af Luis Campoy Zueco (PPE) til Kommissionen

(9. november 1998)

Om: Ny narkotikastrategi

Vil Kommissionen oplyse, hvordan den nye narkotikastrategi ser ud, efter at man paa topmoedet i Cardiff vedtog rapporten om tiltag i forbindelse med bekaempelsen af narkotika med start allerede i 1999?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin

(6. januar 1999)

Kommissionen er i faerd med som opfoelgning paa konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Cardiff at udarbejde en meddelelse til Raadet og Parlamentet vedroerende EU-foranstaltninger til bekaempelse af narkotikamisbrug for perioden 2000-2004.

Disse foranstaltninger, der tager udgangspunkt i de centrale elementer for narkotikabekaempelsesstrategien efter 1999, der blev godkendt i Cardiff, er ment som en ramme for udviklingen af en afbalanceret, integreret og tvaerfaglig politik paa omraadet, hvor der navnlig boer satses paa de muligheder, som Amsterdam-traktaten og konklusionerne fra den saerlige samling om narkotika i De Forenede Nationers generalforsamling, der fandt sted i New York i juni 1998, aabner op for.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3575/98

af Ingo Friedrich (PPE) til Kommissionen

(18. november 1998)

Om: EU-ansattes muligheder for at koebe told- og afgiftsfrie varer

1. Hvilke EU-ansatte har mulighed for at foretage told- og afgiftsfrie indkoeb?

2. Hvorledes begrunder Kommissionen disse undtagelsesbestemmelser?

3. Hvor stort er omfanget af disse fordele?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(17. december 1998)

Alle tjenestemaend, midlertidigt ansatte eller hjaelpeansatte med mindst ét aars kontrakt er, naar tjenesten ved en af Faellesskabets institutioner i Belgien paabegyndes og inden for en periode paa to aar fra den oprindelige indrejse i Belgien, fritaget for moms paa visse varer til personligt forbrug i hoejst tolv paa hinanden foelgende maaneder.

Det belgiske finansministerium udarbejder fortegnelsen over de varer, der kan opnaas momsfritagelse for, og betingelserne herfor. Et eksemplar af fortegnelsen og betingelserne sendes direkte til det aerede medlem samt til Parlamentets Generalsekretariat.

Dette er et privilegium, som kun den belgiske stat traeffer beslutning om. Kommissionen og de andre faellesskabsinstitutioner med saede i Belgien har ingen indflydelse paa, hvilke varer der er tale om, eller paa betingelserne for ikrafttraedelsen af denne ordning.

Det boer bemaerkes, at Luxembourg og Irland ogsaa begunstiger vedtaegtsmaessigt ansat personale i Faellesskabet, naar de paabegynder tjenesten i disse to medlemsstater.

Til orientering kan det oplyses, at faellesskabspersonalets afgiftsmaessige begunstigelser for nylig er blevet reduceret, fordi man har afskaffet dels de afgiftsfrie benzinrationer, som mellemledere kunne opnaa indtil 1997, dels den aarlige tildeling til tjenestemaend af afgiftsfri alkohol og tobak (der i princippet havde en vaerdi af 1 800 BFR). Beslutningerne om afskaffelsen blev truffet af Belgien i 1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2520/98

af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen

(28. juli 1998)

Om: Projekter i Tarija i Bolivia

Kan Kommissionen forelaegge Parlamentet en ajourfoert oversigt over de midler, der er givet til projekterne i Tarija i Bolivia, til hver af de foelgende kategorier:

- forbedring af den oekonomiske adgang til foedevarer,

- forbedring af den fysiske adgang til foedevarer,

- forbedring af udbuddet af foedevarer?

Kan Kommissionen herudover oplyse Parlamentet om projektets administrationsomkostninger, herunder personaleudgifterne til de otte direktoerer i loebet af de sidste fire aar og udgifterne i forbindelse med transport fra Europa?

Supplerende svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(19. november 1998)

Kommissionen har ivaerksat et landsomfattende foedevarehjaelpeprogram i Bolivia med henblik paa at forbedre de oekonomiske og fysiske muligheder for at faa adgang til foedevarer. Det samlede budget for 1996-2000 beloeber sig til 80 mio. ECU, og programmet omfatter hele Bolivia. Programmet er dels sektorcentreret med henblik paa finansiering af horisontale programmer (f.eks. det nationale saasaedsprogram) dels territorialt centreret og omfatter 78 af landets 311 lokalsamfund. Disse samfund er blandt de fattigste i landet og har i alt 800 000 indbyggere. Det territoriale aspekt vedroerer dele af Tarijaregionen.

De 128 projekter, som hidtil er godkendt inden for rammerne af foedevarehjaelpeprogrammet, vedroerer henholdsvis kunstvanding (23 %), veje i landdistrikter (35 %), uddannelse (18 %), stoette til landbrugsproduktion (14 %) og andet (10 %).

Prodizavat-projektet er et saerligt projekt for udvikling af landbruget med det formaal at oege indtaegterne for landbrugere i Tarijaregionen. Projektet forvaltes af en projektforvaltningsenhed bestaaende af to direktoerer, en europaeer og en bolivianer. I de sidste fire aar har der vaeret to europaeiske og fire bolivianske direktoerer. Faellesskabets bidrag daekker ikke udgifterne til de bolivianske meddirektoerer.

Faellesskabsmidlerne til faglig bistand andrager 1,68 mio. ECU og daekker udgifterne til fire europaeiske eksperter i fire aar (den europaeiske direktoer, en agronom, en ingenioer og en administrator). En boliviansk juridisk raadgiver og en boliviansk sociolog er endvidere blevet loennet over faellesskabsmidlerne (0,065 mio. ECU). De bolivianske myndigheder har paa deres side finansieret udgifterne til ca. 60 lokalt ansatte (herunder de bolivianske direktoerer).

Inden for rammerne af projektet er der indkoebt koeretoejer i Europa, idet Faellesskabets udbudsregler kraever, at varer, som indkoebes til et projekt finansieret af Faellesskabet, har oprindelse i det paagaeldende land eller i Europa. Da der ikke produceres biler i Bolivia, maa disse importeres. Udgifterne til koeretoejer udgoer 0,28 mio. ECU.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3503/98

af Karin Riis-Joergensen (ELDR) til Kommissionen

(12. november 1998)

Om: Taxivirksomheder i Danmark

Ifoelge dansk lovgivning om taxi-koersel m.v. kan taxivirksomhed kun drives i Danmark mod en saerlig tilladelse, der tildeles af den enkelte kommunalbestyrelse. Selvstaendige taxivognmaend skal derudover tilsluttes et bestillingskontor. Et bestillingskontor modtager bestillinger og videreformidler herefter en vogn til kunden fra én af de vogne, der er tilsluttet bestillingskontoret. Taxivognmandens virksomhed har saaledes ikke i sig selv den direkte kontakt med kunderne.

Tilslutningspligten til bestillingskontorerne gaelder alene i kommuner, hvor antallet af taxibevillinger er fastsat til 10 eller derover. Et bestillingskontor kan ikke oprettes frit af vognmaend, idet det kraever en godkendelse af den danske trafikminister. I mange danske provinsbyer er der ofte kun godkendt ét bestillingskontor og kommunalbestyrelserne fastsaetter maksimumpriser. Enkelte bestillingskontorer har samordnet praksis, saaledes at der ikke er nogen prisforskel, uanset hvilket bestillingskontor og dermed hvilke vognmaend der vaelges.

I praksis betyder dette lovbestemte krav om tilslutning til et bestillingskontor, at det danske marked for taxivirksomheder er helt lukket for konkurrence mellem de selvstaendige taxivognmaend.

Finder Kommissionen det i overensstemmelse med det indre markeds regler og den fri og lige konkurrence, at danske selvstaendige taxivirksomheder, ifoelge dansk lovgivning paa omraadet, skal vaere tilsluttet et godkendt bestillingskontor?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(7. januar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3530/98

af Georg Jarzembowski (PPE) til Kommissionen

(25. november 1998)

Om: En saerlig EU-repraesentant for Tibet

Rapporten fra EU-troijkaen vedroerende menneskerettigheder af 8. juli 1998 om besoeget den 1.-10. maj 1998 i Tibet har tydeliggjort, at situationen i Tibet ikke er tilfredsstillende. Den uklare situation med hensyn til overholdelse af menneskerettighederne i Tibet goer det efter Europa-Parlamentets opfattelse noedvendigt, at der udnaevnes en saerlig EU-repraesentant for Tibet. I Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 1998 (B4-0076/98) og det faelles beslutningsforslag af 13. maj 1998 (B4-0511; B4-0537/98; B4-0538/98) anmodedes Kommissionen paa ny om at udnaevne en saerlig EU-repraesentant for Tibet.

Paa denne baggrund anmodes Kommissionen om at besvare foelgende: Er Kommissionen nu rede til at udnaevne en saerlig EU-repraesentant for Tibet?

I bekraeftende fald, hvornaar og med hvilke konkrete opgaver?

I benaegtende fald, er Kommissionen da rede til sammen med Raadet og Parlamentet at indlede forhandlinger om udnaevnelse af en saerlig EU-repraesentant for Tibet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(14. december 1998)

Fremme af menneskerettigheder er blandt de prioriteter, som Unionen har fastsat i sin politik over for Kina, og situationen i Tibet staar derfor hoejt paa dagsordenen for den dialog, som Unionen, repraesenteret af EU-trojkaen, foerer med Kina om menneskerettigheder. Kommissionen har jaevnligt rejst disse spoergsmaal i forbindelse med de forskellige officielle kontakter med de kinesiske myndigheder og senest i anledning af det besoeg, som formanden Jacques Santer, naestformanden Sir Leon Brittan og kommissionsmedlemmet Yves-Thibault de Silgui aflagde fra den 29. oktober til den 3. november.

Paa menneskerettighedsomraadet har EU valgt en positiv fremgangsmaade. Hertil er der blevet udarbejdet retningslinjer for EU's politik over for Tibet, hvori det blandt andet er fastsat, at der skal opfordres til direkte dialog mellem den kinesiske regering og Dalai Lama, udsendes eksperter til Tibet, udarbejdes projekter om udviklingsbistand samt om skoleuddannelse og erhvervsuddannelse for den tibetanske befolkning.

Kommissionen er af den opfattelse, at disse retningslinjer giver de bedste muligheder for at forbedre situationen generelt i Tibet og sikre aabenhed. Derfor har Kommissionen ikke paa nuvaerende tidspunkt til hensigt at foreslaa en udvidelse af listen over planlagte foranstaltninger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3574/98

af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen

(18. november 1998)

Om: Meddelelse fra Kommissionen om AIDS

Det forlyder, at meddelelsen fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet om oeget solidaritet med henblik paa bekaempelse af AIDS i udviklingslande allerede forelaa inden sommerferien. Hvorfor er denne meddelelse ikke blevet fremsendt til Parlamentets medlemmer?

Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den kun har fremsendt denne meddelelse til Parlamentet til orientering, og hvorfor Parlamentet ikke er blevet anmodet om en udtalelse?

Agter Kommissionen at anmode Europa-Parlamentet om en udtalelse om dette meget vigtige spoergsmaal, saaledes at det kan droeftes i det/de relevante udvalg?

Kan Kommissionen goere rede for, hvad der er sket med denne meddelelse siden forelaeggelsen?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke droeftelser der har fundet sted herom paa Raadets samlinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(7. december 1998)

Kommissionens meddelelse til Parlamentet og Raadet om oeget solidaritet med henblik paa bekaempelse af AIDS i udviklingslande(1) blev vedtaget af Kommissionen den 3. juli 1998 og blev straks officielt fremsendt (i alle sproglige udgaver) til Parlamentets generalsekretariat. Dette har saaledes ansvaret for efter egne procedurer at uddele dokumentet i Parlamentet og saaledes informere parlamentsmedlemmerne og de kompetente parlamentsudvalg.

Det paagaeldende dokument er ikke en retsakt, og Kommissionen har derfor kun fremsendt det til Parlamentet (som deri er angivet som en af de to institutioner, som dokumentet er rettet til) til orientering, hvilket desuden er almindelig praksis i saadanne sager. Det er i denne sammenhaeng klart, at det er Parlamentet selv, der skal tage initiativ til og afgoere, om der skal udarbejdes en udtalelse om meddelelsen (ved udarbejdelse af f.eks. en initiativbetaenkning og vedtagelse af en beslutning).

Desuden bedes det aerede medlem om at tage hensyn til, at Kommissionen har besluttet at udarbejde og vedtage denne meddelelse om det meget vigtige spoergsmaal med bekaempelse af AIDS i udviklingslande og at sende den til Parlamentet og Raadet, fordi den ogsaa oenskede at hoere disse to EF-institutioners reaktioner, vurderinger og meninger, hvad angaar meddelelsens indhold og saerlig de deri foreslaaede holdninger og argumenter og fremgangsmaader.

Kommissionen skal endelig meddele det aerede medlem, at dens meddelelse blev praesenteret fra en generel vinkel i Raadets arbejdsgruppe for udviklingssamarbejde paa moedet den 17. juli 1998.

Meddelelsen blev desuden droeftet indgaaende den 25. september 1998 i Bruxelles paa en rundbordskonference med deltagelse af eksperter fra medlemsstaterne og Kommissionen paa sundheds- og AIDS-omraadet. Kommissionen sender direkte en kopi af moedereferatet af dette moede til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.

(1) KOM(98) 407 endelig udg.