ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3300/01

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(28. november 2001)

Om: Harmonisering af alkoholafgifterne

Forskellene i afgifter på alkohol er meget stor mellem de forskellige medlemsstater. Sverige har nogle af de højeste, hvilket begrundes med hensynet til folkesundheden.

Ifølge det svenske dagblad Dagens Nyheter (13. oktober 2001) har Kommissionen planer om at forelægge forslag om en fælles maksimums- og minimumsafgift på alkohol i Unionen.

Er det korrekt, at Kommissionen ønsker at fastslå som nyt princip, at alkoholafgifterne i Unionen gradvis skal harmoniseres? Kan enkelte medlemsstater i så fald opnå undtagelse fra dette harmoniseringsprincip under henvisning til hensynet til folkesundheden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(15. januar 2002)

Hvad angår punktafgiftssatser, står Kommissionen fast ved sin opfattelse, at konvergens i afgifterne på længere sigt vil være fordelagtigt for det indre markeds funktion. Den gældende fællesskabslovgivning fastsætter imidlertid kun minimumsafgifter, og medlemsstaterne bestemmer selv punktafgiftssatserne for alkohol og tobaksvarer, som overstiger Fællesskabets minimumssatser.

Rådets direktiv 92/84/EØF af 19. oktober 1992 vedrører indbyrdes tillnærmelse af punktafgiftssatserne for alkohol og alkoholholdige drikkevarer(1). I henhold til direktivet skal de i dette direktiv fastsatte satser regelmæssigt tages op til revision på grundlag af en rapport fra Kommissionen, hvori der tages hensyn til alle relevante faktorer. Kommissionen er for øjeblikket ved at udarbejde en sådan rapport. Denne vil tage hensyn til alle aspekter af spørgsmålet, herunder folkesundheden.

(1) EFT L 316 af 31.10.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3625/01

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(11. januar 2002)

Om: Kompensation for det franske forbud mod indførsel af britisk oksekød

Kan Kommissionen efter Domstolens afgørelse i Sag C-1/00, gøre rede for, hvilke former for afhjælpning og kompensation der er til rådighed for de britiske landmænd, som har været berørt af den franske regerings ulovlige afgørelse?

Er Kommissionen tilfreds med fremgangsmåden for kompensation og afhjælpning, og kan den fremsætte forslag til, hvordan den nuværende situation kan forbedres?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(10. april 2002)

Ifølge EF-Domstolens retspraksis, jf. navnlig Francovich & Bonifaci mod Italien(1), Brasserie du Pêcheur S.A. mod Forbundsrepublikken Tyskland(2) og The Queen mod Secretary of State for Transport ex parte: Factortame Ltd og andre, har EU-retten et iboende generelt princip, der går ud på, at en medlemsstat er forpligtet til at yde enkeltpersoner erstatning for skader forårsaget af en overtrædelse af EU-retten, som den pågældende medlemsstat var ansvarlig for.

De britiske kvægavlere, der har lidt tab som følge af den overtrædelse af EU-retten, som Domstolen i sag C-1/00 fandt der var begået, kan derfor i princippet anlægge en erstatningssag mod Frankrig ved den kompetente nationale domstol.

For at vinde en sådan sag skal sagsøgerne opfylde de betingelser, der anført i den pågældende retspraksis.

Efter Kommissionens opfattelse er der med nævnte retspraksis på en klar måde fastlagt generelle principper vedrørende medlemsstaternes ansvar over for enkeltpersoner, i tilfælde af at medlemsstaterne overtræder EU-retten. Kommissionen har derfor hidtil ikke fremsat nogen forslag på området. Domstolen har dog erkendt, at hvis der ikke findes relevante EU-bestemmelser om, hvilken erstatning der skal gives, er det den enkelte medlemsstats eget retssystem, der afgør, hvilke kriterier der skal anvendes. Domstolen har imidlertid understreget, at kriterierne ikke må være mindre gunstige end dem, der gælder i lignende tilfælde i landets egen lovgivning, og at de ikke må gøre det umuligt eller ekstremt vanskeligt i praksis at opnå erstatning.

(1) Forenede sager C-6/90 og 9/90, Sml. 1991, s. I-5357.

(2) Forenede sager C-46/93 og C-48/93, Sml. 1996, s. I-1029.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3518/01

af Struan Stevenson (PPE-DE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Eksport af levende kvæg til tredjelande

Hvilket beløb blev der i 2000 udbetalt som eksportrestitutioner i forbindelse med eksport af levende kvæg til a) slagtning og b) avl fra EU til tredjelande?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(11. februar 2002)

I 2000 blev der udbetalt eksportrestitutioner i forbindelse med levende kvæg for 110,769 mio. EUR. Desværre viser regnskaberne ikke enkeltheder om beløbets fordeling mellem eksport til slagte- og til avlsformål.

På grundlag af de eksportlicenser, som er udstedt i den pågældende periode, kan det dog anslås, at godt 30 % blev udbetalt for dyr, som blev udført til avlsformål, og ca. 70 % for dyr til slagtning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3198/01

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(20. november 2001)

Om: Udvikling i bygningen af motorvejen Patras-Athen-Thessaloniki-Efzoni

Kommissionen bedes besvare følgende:

1. Hvad var den oprindelige tidsplan for færdiggørelse af projektet med den hovedfærdselsåre, der skal forbinde Patras med Athen og Thessaloniki i Grækenland, og hvad er den nuværende tidsplan for færdiggørelse af projektet?

2. Hvad var det oprindelige budget for projektet med den hovedfærdselsåre, der skal forbinde Patras med Athen og Thessaloniki, og hvad er det nuværende budget for færdiggørelse af projektet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(7. marts 2002)

Kommissionen skal henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at det ifølge Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1) er de græske myndigheder, som er ansvarlige for, at forvaltning og gennemførelse af interventioner foregår effektivt og korrekt. Desuden indeholder de operative programmer ikke nødvendigvis specifikke tidsplaner for projekter, som medfinansieres af strukturfondene. Det er også myndighederne i medlemslandene, som er ansvarlige for at træffe beslutninger om budgettet for de enkelte projekter.

Hvad angår støtte fra EU, så var både Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden med til at finansiere færdiggørelsen af ca. 400 km af motorvejen mellem Korinth and Thessaloniki i programmeringsperioden 1989-1993 og 1994-1999 med et beløb på i alt 1 mia. EUR.

I programmeringsperioden 2000-2006 forventes det, at yderligere 300 km af den såkaldte Pathe-akse fra Patras til Thessaloniki medfinansieres af strukturfondene, herunder Rio

Antirio-broen og ringvejen rundt om Athen. Det operationelle program for veje og Samhørighedsfonden giver tilsammen mulighed for udgifter på i alt 4,6 mia. EUR. Dette beløb fordeler sig på 1,3 mia. EUR i EU-støtte, 1,2 mia. EUR i statsstøtte og 2,1 mia. EUR i private investeringer som led i koncessionsordninger. Kommissionen vil blive underrettet om færdiggørelsen af de nye vejanlæg via de rapporter, som de græske myndigheder skal forelægge hvert år. Udgifterne til disse projekter vil være støtteberettigede indtil den 31. december 2008.

De samlede omkostninger ved Pathe-aksen vil først kunne fastslås, når projektets udformnings- og anlægsfase er afsluttet, og der er foretaget indgående undersøgelser af hele projektet.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3319/01

af Nirj Deva (PPE-DE) til Kommissionen

(22. november 2001)

Om: Ian Stillman

Hvad har Kommissionen på baggrund den foruroligende situation for den britiske hjælpearbejder Ian Stillman, som er stillet for retten i Shilma, Indien, men hvis retssag er blevet udsat flere gange, gjort for at lægge pres på den indiske regering, således at der sikres Stillman en retfærdig og hurtig rettergang, navnlig i betragtning af, at han er døv og kun har ét ben, og at han for nylig er blevet placeret i en celle, som er for lille til hans kørestol?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(11. december 2001)

Kommissionen er bekendt med sagen vedrørende Ian Stillman, en handicappet hjælpearbejder, som er blevet idømt 10 års fængsel i Indien. Den deler fuldt ud det ærede medlems bekymring over omstændighederne i forbindelse med hans arrestation og hans forvaringsvilkår.

Inden Ian Stillmans appelsag var berammet til at finde sted (den 24. september 2001), skrev Kommissionen via sin delegation i New Delhi til den nationale indiske menneskerettighedskommission for at få nyt om hans sundhedstilstand og forvaringsvilkår.

Kommissionens delegation fik oplyst, at Ian Stillmans sag følges af dommerfuldmægtig S.C. Verma, som har kontaktet distriktsdommeren i Nahan, som er det distrikt, hvor Ian Stillman sidder fængslet. Der afventes en yderligere opdatering af hans forvaringsvilkår.

Kommissionen har også drøftet Ian Stillmans sag med repræsentanter for organisationen Fair Trials Abroad, som besøgte Bruxelles i september.

Nu hvor de indiske myndigheder synes at have udsat appelsagen, vil Kommissionen igen kontakte den indiske menneskerettighedskommission og vil nøje følge udviklingen i denne sag.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3393/01

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(6. december 2001)

Om: AVS-landenes adgang til informationssamfundet

På den III. samling i Den Paritetiske Forsamling AVS/EU i oktober 2001 forpligtede Kommissionen og Europa-Parlamentet sig til at afholde konferencer og seminarer, som vil gøre det muligt for AVS-landene at få adgang til informationssamfundet.

Disse konferencer skulle fungere som diskussionsfora, lige som der her skulle kunne tages initiativ til at fremme realistiske projekter i betragtning af det topmøde for informationssamfundet, som vil blive afholdt i Genève i 2003 og i Tunis i 2005.

I betragtning af den vægt, der er blevet lagt på, at AVS-landene kan få adgang til informationssamfundet, har Kommissionen udarbejdet en tidsplan for de nævnte konferencer og seminarer, så dette kan blive til virkelighed.

Hvilke initiativer vil Kommissionen foreslå for at lette AVS-landenes adgang til informationssamfundet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(17. januar 2002)

I resolution 3228 fra Den Paritetiske Forsamling for staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-EU) om AVS-landenes muligheder for at få adgang til verdensomspændende kommunikation som et bidrag til varig udvikling og nødvendigheden heraf, som blev vedtaget den 1. november 2001, blev Kommissionen og Parlamentet i punkt 60 anmodet om at organisere forberedende møder forud for topmødet for informationssamfundet World Summit on Information Society (WSIS). I punkt 64 i samme resolution blev Den Paritetiske Forsamling anmodet om at organisere en workshop på det næste møde i Sydafrika.

Det forberedende arbejde for WSIS er for øjeblikket ved at blive afsluttet. Der står tre forberedende konferencer (PrepCom) på programmet, i henholdsvis sommeren 2002, foråret 2003 og efteråret 2003. Endvidere vil der blive organiseret regionale konferencer. Den regionale konference for Afrika vil sandsynligvis blive ledet af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Afrika.

Fællesskabet har, under hensyntagen til dets forskellige beføjelser på dette område, til hensigt at deltage som fuldgyldigt medlem og spille en aktiv rolle ved forberedelsen af topmødet, såvel i PrepCom som ved de regionale konferencer. Kommissionen vil dog ikke deltage i selve planlægningen, men snarere bidrage til allerede planlagte aktiviteter.

Den planlagte workshop for det næste møde i Den Paritetiske Forsamling er Forsamlingens initiativ og ikke Kommissionens. Kommissionen er parat til at eventuelt at deltage i forberedelsen heraf.

I AVS-området findes forskellige programmer for informations- og kommunikationsteknologi (ICT), men intet større program specielt for informationssamfundet. Et sådant program undersøges for øjeblikket af landene i Det Indiske Ocean, og der er drøftelser i gang med Vestindien om eventuel deltagelse med midler fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), mens @LIS-programmet snarere dækker Latinamerika. Inden for rammerne af den nuværende politik og finansielle rammer kan lignende programmer overvejes for det afrikanske område i forbindelse med programmeringen af 9. EUF.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3137/01

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(14. november 2001)

Om: Bøde til det franske fodboldforbund i forbindelse med salg af billetter til verdensmesterskaberne

Vil Kommissionen venligst oplyse datoen for betaling af den bøde på 1000 EUR, det franske fodboldforbund er blevet idømt for i modstrid med EU's konkurrenceregler fortrinsvis at sælge billetter til franske statsborgere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(3. december 2001)

Det franske fodboldforbund betalte 1 000 EUR til Kommissionen den 3. november 1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3379/01

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(7. december 2001)

Om: WTO-dispensation

Vil Kommissionen eftersom det på WTO-ministermødet i Doha i Qatar lykkedes at opnå dispensation for Cotonou-aftalen bekræfte, at AVS-bananer i lighed med andre produkter fra AVS-lande og i henhold til Cotonou-aftalen fortsat vil være berettiget til toldfri adgang til EU's marked indtil 2008?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(22. januar 2002)

Den dispensation, der blev givet AVS-staterne og Fællesskabet for Cotonou-aftalen, omfatter de ikke-gensidige toldpræferencer, som Fællesskabet har indrømmet al AVS-import indtil 2008.

Selv om Cotonou-aftalen fastsætter toldpræferencer for bananer og ikke specifikt omhandler spørgsmålet om den nøjagtige told for importen fra AVS-landene, har Fællesskabet givet toldfri adgang for AVS-importen, og den har ingen planer om at ændre dette i fremtiden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2175/01

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(19. juli 2001)

Om: Uoverensstemmelser mellem USA og EU om ophavsret

Verdenshandelsorganisationens (WTO) tvistbilæggelsesorgan (TRIPS) har fastslået, at alle WTO-medlemmer skal overholde de internationale normer om ophavsret, som er fastlagt i Bern-konventionen.

WTO's tvistbilæggelsesorgan, som nedsatte et panel, der havde til opgave at undersøge USA's lovgivning om ophavsret og træffe afgørelse i sagen, fastslog på et senere tidspunkt, at USA ikke overholdt de internationale forpligtelser, landet havde indgået i medfør af ovennævnte aftale og konvention.

Kan Kommissionen, eftersom fristen for at efterkomme WTO's afgørelse udløber den 27. juli 2001, og USA endnu ikke har efterfulgt afgørelsen, give sikkerhed for, at den fortsat vil kræve, at USA overholder sine internationale forpligtelser for såvidt angår beskyttelse af ophavsret, og bringer sin lovgivning på linje med de internationale normer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pascal Lamy

(13. september 2001)

Kommissionen er yderst bekymret over, at USA endnu ikke har indarbejdet Verdenshandelsorganisationens afgørelse i afsnit 110, stk. 5, i den amerikanske lov om ophavsret. Som følge heraf benytter Kommissionen enhver lejlighed til at minde USA om dets internationale forpligtelser i henhold til aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder. Kommissionen vil fortsat insistere på, at USA bringer sin ophavsret i overensstemmelse med ovennævnte aftale.

For at sikre, at WTO's afgørelse anvendes på rettighedshavere fra Fællesskabet på tilfredsstillende måde, har Fællesskabet imidlertid fundet det rimeligt at forlænge anvendelsesperioden indtil udgangen af december 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2385/01

af Richard Corbett (PSE) til Kommissionen

(20. august 2001)

Om: Åbenhed

I Ombudsmandens årsberetning for 2000 omtales en klage (nr. 395/99, side 64) mod Kommissionen fra et medlem af Europa-Parlamentet, som gjorde gældende, at Kommissionen havde undladt at samarbejde om at sikre gennemsigtighed i visse procedurer.

Det pågældende medlems navn nævnes imidlertid ikke, formodentlig efter vedkommendes egen anmodning. Hvad mener Kommissionen om medlemmer, som klager over manglende gennemsigtighed i Kommissionen, men som ikke ønsker gennemsigtighed, når det gælder deres egen optræden? Vil Kommissionen af hensyn til gennemsigtighed oplyse navnet på det pågældende medlem?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(3. december 2001)

Kommissionen skal meddele det ærede medlem, at den europæiske ombudsmand sædvanligvis ikke nævner klagernes navne i sin årsberetning.

Det foreslås, at det ærede medlems yderligere spørgsmål stilles til ombudsmanden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3172/01

af Maria Sanders-ten Holte (ELDR) til Kommissionen

(19. november 2001)

Om: Manglende sikkerhed i forbindelse med transport af børn på motorcykler

I Nederlandene er der lovgivning om transport af børn på og i motorkøretøjer. For så vidt angår knallerter og cykler, stilles der krav om en børnestol, der er godkendt i Nederlandene. For så vidt angår transport af børn bag på motorcykler, er det blot obligatorisk at bære styrthjelm.

I praksis betyder dette ofte, at motorcyklister enten anvender en børnestol, der er beregnet til cykler eller knallerter, binder barnet fast til sig selv med en rem, eller slet ikke træffer nogen form for foranstaltninger. Dette fører til meget farlige situationer, hvor barnet ofte er ringere beskyttet end føreren.

På europæisk plan findes så vidt vides ingen lovgivning på dette område.

1. Mener Kommissionen ikke, at der her er et hul i lovgivningen til skade for sikkerheden for børn på motorcykler?

2. Hvilken lovgivning findes der på dette område i de øvrige medlemsstater?

3. Er Kommissionen rede til at undersøge dette spørgsmål nærmere og eventuelt til at tage initiativ til europæisk (ramme)lovgivning?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(29. januar 2002)

1. Kommissionen deler det ærede medlems bekymring med hensyn til børn, der er bagsædepassagerer på motorcykler, hvilket kan føre til yderst farlige situationer. Det kan sluttes ud fra de seneste foreliggende ulykkesdata fra Fællesskabets database for vejtrafikulykker (CARE), at mere end 110 børn på indtil 14 år, som var passagerer på motorcykler, er blevet dræbt på Fællesskabets veje i løbet af tidsrummet 1991-2001.

2. Kommissionen kender intet til, at der skulle eksistere nogen specifik lovgivning i medlemsstaterne, som går videre end kravet om, at førere af motorcykler og disses passagerer obligatorisk skal bære styrthjelm, som det f.eks. er tilfældet i Nederlandene.

3. Kommissionen vil uddybe dette spørgsmål og om nødvendigt træffe passende foranstaltninger med henblik på en forøgelse af sikkerheden ved kørsel på motorcykler under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3597/01

af Ilka Schröder (GUE/NGL) til Rådet

(9. januar 2002)

Om: Såkaldte Gefährderanschreiben fra politiet til personer, der formodes at ville deltage i protestaktioner i forbindelse med topmødet i Laeken

Ifølge oplysninger i pressen (bl.a. Berliner Zeitung af 10.12.2001) blev personer, som formodedes at ville deltage i protestaktioner mod topmødet i Laeken, i første halvdel af december i flere tyske delstater advaret mod eller endog hindret i udrejse. Således blev der i delstaten Baden-Württemberg udstedt udrejseforbud og polititilhold med meldepligt, i Berlin blev pas og identitetskort inddraget.

I Göttingen tilsendte politiet formodede EU-protestanter en såkaldt Gefährderanschreiben (skrivelse til potentielle uroelementer). Heri blev adressaterne opfordret til ikke at deltage i demonstrationer i perioden 13.-15. december. Dette begrundedes med, at adressaterne kun på denne måde kunne undgå at udsætte sig for risikoen for præventive politiforanstaltninger inden for rammerne af forebyggelse af uroligheder (herunder afvisning ved den tysk-belgiske grænse) og strafferetlige foranstaltninger som følge af begåede strafbare handlinger under demonstrationer. Som grundlag anførte politiet i Göttingen en databank over voldelige personer, der var oprettet i november 2000.

I forbindelse med tidligere svar på parlamentariske forespørgsler kan det anføres, at protestaktionerne blev gennemført i forbindelse med et EU-topmøde. Da der ikke findes noget fælles politi, gennemføres politiaktionerne af nationale og regionale institutioner.

Skulle Rådet mene, at den ikke har kompetence i forbindelse med efterfølgende spørgsmål, bedes dette begrundet i hvert enkelt tilfælde.

- Er Rådet i besiddelse af viden om, på hvilket retsgrundlag myndighederne i Tyskland har oprettet denne databank, i hvilken der åbenbart også er opført personer, der må regnes for uskyldige?

- Hvorledes ser Rådet på denne begrænsning af de grundlæggende rettigheder, der bl.a. strider imod artikel 11 i den europæiske menneskerettighedskonvention og artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder?

- Denne praksis begrænser personers grundlæggende rettigheder, idet disse personer hindres i at benytte deres rettigheder som borgere i Europa. Hvad har Rådet til hensigt at gøre for at stoppe denne praksis?

Svar

(18. marts 2002)

Det ærede parlamentsmedlem gøres hermed opmærksom på, at det ikke er Rådets opgave at tage stilling til individuelle foranstaltninger, som træffes af medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder. Rådet er heller ikke i stand til at afgøre, hvilke nationale retsregler medlemsstaterne har baseret visse retshåndhævelsesforanstaltninger på.

Bestemmelserne i de menneskerettighedsinstrumenter, som der henvises til i forespørgslen, anerkender muligheden af at pålægge sådanne begrænsninger for udøvelsen af ytrings-, forsamlings- og foreningsfriheden, som er foreskrevet ved lov og er nødvendige i et demokratisk samfund for at forebygge uro og kriminalitet. Det tilkommer ikke Rådet at vurdere, om medlemsstaternes anvendelse af sådanne begrænsninger i individuelle tilfælde er berettiget.