ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0349/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(17. februar 1998)

Om: Miljøafgifter

Der henvises til meddelelse fra Kommissionen: Miljøafgifter i det indre marked (KOM(97) 0009).

Vil Kommissionen sørge for, at miljøafgiften fastlægges på et sådant niveau, at den ikke øger det samlede skattepres i nogen medlemsstat, og at der tages hensyn til dens eventuelle indvirkninger på fællesskabsøkonomiens konkurrencedygtighed og dens evne til at skabe beskæftigelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(8. april 1998)

Målet med meddelelsen er hovedsagligt at præcisere Fællesskabets retsgrundlag om medlemsstaternes brug af miljøafgifter inden for rammerne af det indre marked. Meddelelsen giver derfor ikke noget forslag til nye miljøafgifter hverken på fællesskabsplan eller i medlemsstaterne.

Medlemsstaterne kan anvende alle former for miljøafgifter og fastsætte afgifter, som de ønsker, forudsat at Fællesskabets retsgrundlag overholdes. Medlemsstaterne tager normalt hensyn til konkurrencerelaterede aspekter, når de gennemfører miljøafgifter.

Hvis medlemsstaterne ønsker det, kan de bruge indtægten fra miljøafgifterne til at nedsætte andre skatter, f.eks. arbejdsgiverbidrag. En sådan fremgangsmåde, en såkaldt grøn skattereform, er blevet anbefalet af Kommissionen i andre dokumenter, f.eks. hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse(1) og forslaget om beskatning af energiprodukter(2).

(1) KOM(93) 700, endelig udg.

(2) EFT C 139 af 6.4.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1296/98 af Caroline JACKSON til Kommissionen. Lavere momsintervaller for reparationsarbejder på kirker og religiøse bygninger



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0109



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1296/98 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (29. april 1998) Om: Lavere momsintervaller for reparationsarbejder på kirker og religiøse bygninger Kan Kommissionen bekræfte, at det vil være muligt for Det Forenede Kongeriges regering, såfremt den ønsker det, at anvende et lavere momsinterval for reparationsarbejder på kirker og religiøse bygninger? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (3. juni 1998) I henhold til den nuværende EF-momslovgivning har medlemsstaterne ikke hjemmel til at indrømme en reduceret momssats for reparation, renovation og vedligeholdelse af kirker og religiøse bygninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 238/98 af María ESTEVAN BOLEA til Kommissionen. Biologisk mangfoldighed



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0007



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0238/98 af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen (13. februar 1998) Om: Biologisk mangfoldighed Hvordan forestiller Kommissionen sig bevarelse og opretholdelse af økosystemer og levesteder - i overensstemmelse med det princip i konventionen om den biologiske mangfoldighed, i følge hvilket in situ-bevaring skal prioriteres frem for ex situ-bevaring - i forbindelse med genoprettelse af beskadigede økosystemer?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0712/98

af Amedeo Amadeo (NI) og Salvatore Tatarella (NI) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Levnedsmiddellovgivning - forbrugersundhed

Kommissionen har forelagt en grønbog med titlen "De generelle principper for Den Europæiske Unions levnedsmiddellovgivning" (KOM(97) 0176) og en meddelelse med titlen "Forbrugersundhed og levnedsmiddelsikkerhed" (KOM(97) 0183).

Vil Kommissionen sikre, at HACCP-principperne (risikoanalyse af kritiske kontrolpunkter) anvendes på hele levnedsmiddelkæden fra producenten til forbrugeren, dog undtaget aspekter vedrørende den pågældende virksomheds art og størrelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1578/98

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(25. maj 1998)

Om: Asteroider

Kommissionen vil have kendskab til beretninger i pressen for nylig om, at der er en vis risiko for at jorden vil støde sammen med en lille asteroide på et eller andet tidspunkt i fremtiden. Denne bekymring vil stige yderligere, når den seneste Steven Spielberg-film om dette emne kommer i biograferne til sommer.

Videnskabsfolk fortæller os, at risikoen er yderst ringe, idet risikoen for det enkelte menneske er lig med risikoen for at omkomme ved en flyulykke.

EU har imidlertid afsat bevillinger til at forbedre flypassagerernes sikkerhed. Hvilke planer har den på den baggrund om at deltage i eventuelle verdensomspændende aktiviteter, som går ud på at overvåge risikoen for en sådan fremtidig begivenhed, og om at træffe de nødvendige forebyggende foranstaltninger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Édith Cresson

(16. juli 1998)

Kommissionen er klar over rapporterne i den videnskabelige faglitteratur og i massemedierne vedrørende muligheden for, at asteroider evt. kunne støde sammen med Jorden.

Dette emne vil i Europa blive taget op af blandt andre Den Europæiske Rumorgaisation (ESA), som ligeledes beskæftiger sig med problemerne vedrørende vraggods i Verdensrummet, og denne myndigheds Europæiske Center for Rumforskningsaktiviteter (ESOC) i Darmstadt, og i Amerika (USA) af Den Nationale Administration for Luft- og Rumfart (NASA - det amerikanske rumfartsselskab).

Inden for rammerne af Kommissionens programmer om forskning og teknologisk udvikling (FTU) er dette spørgsmål endnu aldrig blevet taget op.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1641/98

af Riccardo Nencini (PSE) til Kommissionen

(18. maj 1998)

Om: Miljøindvirkning

Kontrakten mellem Azienda Monopoli di Stato ((AMS) (virksomhed for statslige monopoler)) og selskabet Solvay om udnyttelse af stensaltlejerne i Volterra (Pisa) kunne skabe følgende miljøforstyrrelser: udhuling af undergrunden (som består af stensalt og ler) med heraf følgende sammenstyrtning af de overliggende lag; fjernelse af enorme mængder vand fra floden Cecina, som hvert år tørlægger floden i 3 eller 4 måneder på en ca. 4 km lang strækning med alle de heraf følgende konsekvenser, og udledning i havet af spildevand fra forarbejdningsprocessen.

Desuden er der konstateret en sænkning af grundvandsspejlet og en forurening af grundvandet med natriumklorid, hvilket har konsekvenser for landbruget.

I øjeblikket udvinder Solvay ca. 1.800 t om året på et areal på 378 hektar, men i henhold til kontrakten ville Solvay få ret til at drive udvindingsvirksomhed på alle tre AMS-koncessionsområder, dvs. på omkring 1726 hektar med et samlet potentielt udbytte på 2.000.000 t om året, hvorved denne ressource ville blive udtømt i løbet af nogle få årtier.

Er Kommissionen i stand til at verificere ovenstående og eventuelt kontrollere, om nævnte kontrakt er i strid med fællesskabsbestemmelserne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(17. juni 1998)

I henhold til Kommissionens hverv med hensyn til at drage omsorg for, at fællesskabs-lovgivningen overholdes, som fastsat i EF-traktatens artikel 155, må Kommissionen skride ind, hvis det drejer sig om en bestemmelse i fællesskabslovgivningen.

I betragtning af det ærede medlems ufuldstændige oplysninger, kan Kommissionen ikkekonstatere, hvilke bestemmelser i fællesskabslovgivningen det drejer sig om i dette tilfælde.

Set i lyset af det ovenstående opfordrer Kommissionen det ærede medlem til at oplyse, hvilke EF-bestemmelser han finder relevante i denne særlige sag, samt at give en mere nøjagtig beskrivelse af de faktiske omstændigheder, der forekommer relevante i medfør af fællesskabslovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0795/98

af Reimer Böge (PPE) til Kommissionen

(18. marts 1998)

Om: Personalemangel i GD VI

På baggrund af erfaringerne med BSE-sagen har Kommissionen foretaget en omfattende restrukturering af sine afdelinger.

Kan Kommissionen oplyse:

- Hvilke personalemæssige ændringer der har fundet sted inden for GD VI og GD XXIV?

- Hvor mange stillinger der er blevet overført fra GD VI til GD XXIV?

I Kommissionens særberetning til Europa-Parlamentet om henstillingerne vedrørende BSE af 13. januar 1998 henvises der til, at det som følge af personalemangel ikke har været muligt at behandle bestemte sager i GD VI fyldestgørende (side 7, afsnit C.: Som følge af personalemangel har det imidlertid endnu ikke været muligt at færdiggøre et forslag, men et sådant er fortsat en af prioriteterne i forbindelse med BSE-sagen).

Kan Kommissionen oplyse, hvornår den nødvendige udvælgelsesprocedure endelig vil blive sat i gang med henblik på ansættelse af mere personale i de veterinære tjenestegrene? Problemet kan ikke løses tilfredsstillende ved hjælp af midlertidigt ansat personale.

Er Kommissionen endvidere rede til i højere grad at tage højde for disse åbenlyse problemer under udarbejdelsen af stillingsoversigten i forbindelse med budgetforslaget for 1999 eller til at løse problemerne ved at overføre ledige stillinger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(8. maj 1998)

På baggrund af erfaringerne med behandling af BSE har Kommissionen overført alt personale fra Veterinær- og Plantesundhedskontoret til GD XXIV, dvs. 42 A-, 7 B- og 13 C-poster plus 3 nationale eksperter tilknyttet kontoret samt yderligere personale svarende til 5 A- og 14 C-poster. Som kompensation fik GD VI tildelt 8 A-poster.

Man er for øjeblikket ved at undersøge, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at sikre, at der kan fastansættes tilstrækkeligt mange dyrlæger. For at undgå problemer på kort sigt er medlemsstaterne blevet opfordret til at lave en liste over veterinæreksperter, som er kvalificerede til at fungere som midlertidigt ansatte.

Ifølge 1999 - budgetforslaget vil der blive stillet 10 faste stillinger til rådighed for GD VI. Ifølge GD VI er det planen, at kontoret for regnskabsafslutning skal have 4 af disse poster Europa-Parlamentet prioriterer også en personaleudvidelse på dette område højt). De fleste af de resterende 6 poster kommer til at gå til de kontorer, som beskæftiger sig med folkesundheds-, dyresundheds- og plantesundhedsspørgsmål, der er absolut højt prioriterede områder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1262/98

af Edith Müller (V) til Kommissionen

(29. april 1998)

Om: Forbindelser med ansøgerlandene og uddannelsesprogrammer til udvikling heraf

Hvilke tilbud (på det administrative område) og programmer har Kommissionen udarbejdet som grundlag for udviklingen af forbindelserne med ansøgerlandene (uddannelsesprogrammer, praktikantophold, osv.) - specielt i denne periode til forberedelse af de central- og østeuropæiske landes tiltrædelse af EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Hans Van den Broek

(25. maj 1998)

Det hedder i konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i København, som blev bekræftet af Det Europæiske Råd i Essen, at landene i Central- og Østeuropa, som har Europaaftaler med Fællesskabet, skal tilbydes mulighed for at deltage fuldt ud i EF-programmer, særlig inden for uddannelse og ungdomsanliggender, idet de skal kunne vælge at bruge Phare-midler til at dække omkostningerne ved deres deltagelse.

De formelle skridt til at skabe retsgrundlaget for denne beslutning blev taget den 1. september 1997 for Ungarns og Rumæniens vedkommende, den 1. oktober 1997 for Tjekkiets vedkommende, den 1. marts 1998 for Polens vedkommende og den 1. april 1998 for Slovakiets vedkommende.

Fra og med disse datoer er landene helt integreret i programmerne Leonardo da Vinci, Socrates og Ungdom for Europa. De lande, som kom til i slutningen af 1997, har allerede fået tildelt finansieringsmidler til de projekter, de har indgivet.

Bulgarien har anmodet om delvis deltagelse i programmerne. Forberedelserne til optagelse af de baltiske lande i programmerne er under vejs og vil for Sloveniens vedkommende gå i gang, så snart Europaaftalen træder i kraft.

Tempus-programmet fortsætter på sin side med finansiering med Phare-midler, omend i aftagende omfang. Det vil gradvis blive stillet i bero side om side med ansøgerlandenes voksende deltagelse i EF-programmer. Finansieringsmidlerne til disse lande vil bortfalde helt ved udgangen af 1999.

Det vigtigste virkemiddel til støtte af opbygningen af institutioner i ansøgerlandene, som er en af prioriteterne i de nye retningslinjer for Phare-programmet, vil være twinning-projekter mellem forvaltningerne i ansøgerlandene og medlemsstaterne. Formålet er at yde praktisk bistand til landenes bestræbelser for at skabe den nødvendige institutionelle og administrative kapacitet til at gennemføre og håndhæve regelværket. Grundlaget for twinning-projekterne vil være udstationering på lang sigt af eksperter fra medlemsstaterne i ansøgerlandene og ophold for praktikanter fra ansøgerlandene i medlemsstaterne. Hertil kommer andre relevante komponenter bestående af målrettede uddannelsesaktiviteter, som vil komme til at indtage en fremtrædende plads. Offentlige tjenestemænd vil få lejlighed til at følge uddannelsesprogrammer vedrørende EF-integration og specifikke anvendelsesområder for EF-regelværket. Der er særlige programmer under udarbejdelse for uddannelse af dommere og diplomater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0354/98

af Georg Jarzembowski (PPE) til Kommissionen

(6. februar 1998)

Om: Efterretningsvirksomhed inden for Den Europæiske Union

Ifølge pålidelige pressemeddelelser er både Kommissionen og Europa-Parlamentet mål for efterretningsvirksomhed fra det amerikanske National Security Agency's (NSA) side, som i flere EU-lande opretholder officielle aflytningsanlæg, i Tyskland f.eks. i Bad Aibling. Målet med denne afhøring er f.eks. at finde ud af Unionens forhandlingspositioner inden verdenshandelsdrøftelser.

På denne baggrund spørger jeg Kommissionen:

1. Er Kommissionen enig i, at noget sådant ikke kan tolereres, selv om efterretningsvirksomheden udøves af stater, som EU har partnerskabsforbindelser med?

2. Har Kommissionen kendskab til en sådan efterretningsvirksomhed? I bekræftende fald, hvad har den foretaget sig for at imødegå dette? I benægtende fald, ser den et handlingsbehov i denne forbindelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Jacques Santer

(12. marts 1998)

1. Kommissionen er bekendt med eksistensen af USA's base, som der henvises til, men den har intet kendskab til, hvilke aktiviteter der foregår dér. Disse falder uden for Kommissionens kompetence, som den er defineret i traktaten om Den Europæiske Union.

2. Nej. Kommissionen forbliver imidlertid årvågen og træffer de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger for at sikre Fællesskabets interesser mod uberettigede risici, uanset hvor de stammer fra.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1054/98

af Josu Imaz San Miguel (PPE) til Kommissionen

(6. april 1998)

Om: Samhørighedsfonden

Den spanske regering har for nylig dannet den offentlige virksomhed ACESA (Ebro-bækkenets Vandforsyning S.A.) med en egenkapital på 43.000 mio pesetas. Virksomheden har som formål at gennemføre de vandreguleringsanlæg, der er planlagt i Ebro-dalen. Mange af disse anlægsarbejder er projekter, som har været planlagt i årtier.

Den spanske regering ønsker via ACESA at opnå den private finansiering, som er nødvendig for at gennemføre disse anlægsarbejder inden for en forholdsvis kort tidsfrist.

Regionsstyret i Aragón varetager på sin side anlægsarbejderne i forbindelse med genetableringen af el-ledninger, veje osv., som berøres af vandreservoirerne.

Kan ACESA som koncessionsvirksomhed modtage finansiering fra Samhørighedsfonden uden den spanske regerings mellemkomst?

Kan Samhørighedsfonden finansiere genetablering af veje, el-ledninger, kloakering osv., som eventuelt berøres af vandreservoirerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(7. maj 1998)

I medfør af bestemmelserne i Rådets forordning (EF) 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhørighedsfonden(1) skal alle ansøgninger om støtte fra fonden forelægges Kommissionen af den pågældende medlemsstat (forordningens artikel 10, stk. 3). For Spaniens vedkommende er "Ministerio de Economía y Hacienda" ansvarligt for fremlæggelsen af ansøgningerne.

De af det ærede medlem nævnte typer arbejder indgår normalt i projekter for udførelse af store infrastrukturanlæg og er således i princippet foranstaltninger, der er berettigede til samfinansiering inden for det pågældende projekt. Hvis ansøgningen om samfinansiering derimod er begrænset til denne del af arbejderne, må det enkelte tilfælde undersøges for sig under hensyntagen til projektet som helhed.

(1) EFT L 130 af 25.5.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1475/98

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. maj 1998)

Om: Forurening af floden Asopos og den sydlige del af Evia-bugten

Deltaet ved floden Asopos betragtes som et af de vigtigste vådområder på Attika og som en "mellemstation" for trækfugle. I dette område er der blevet iagttaget omkring 140 forskellige fuglearter, hvoraf 31 er opført i bilag 1 til direktiv 79/409/EØF(1). Endvidere er området mellem Oropos ifølge et dokument fra generaldirektoratet for udvikling og beskyttelse af skove under det græske landbrugsministerium og Asopos-mundingen - et område på 420 hektar - medtaget på listen over områder, som i henhold til direktiv 92/43/EØF(2) er berettiget til medtagelse i nettet NATURA 2000.

I hele området omkring Inofita og Schimatari findes der omkring 350 industrivirksomheder (herunder også mange kemianlæg), som udleder deres spildevand i Asopos, i stor udstrækning uden biologisk rensning. I 1995 vedtog den græske regering at opføre en industripark for garverier i kommunen Dafni, Viotia, og ifølge planen skulle udledningen af spildevand fra den pågældende industripark ske sammen med udledningen af spildevandet fra industrivirksomhederne i Inofita og Schimatari og udledningen af spildevand fra husholdninger fra hele Oropos-området i Evia-bugten.

I betragtning af, at:

- de målinger, som er blevet lavet ved Asopos-mundingen har vist, at der i aflejringerne findes høje koncentrationer af kadmium, krom, kobber og nikkel;

- direktiverne 76/464/EØF(3), 76/160/EØF(4), 79/923/EØF(5), 79/409/EØF, 92/43/EØF samt artikel 6 i direktiv 85/337/EØF(6) om information af offentligheden er blevet overtrådt;

- driftsbevillingerne til industrivirksomheder kun tildeles på betingelse af, at der er truffet foranstaltninger til en biologisk rensning; denne ordning overholdes imidlertid ikke, og der foretages så godt som ikke kontrol hermed.

bedes Kommissionen oplyse:

1. om driften af industrivirksomhederne i Inofita og Schimatari er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen?

2. om driftsbevillingerne er lovlige, og om bestemmelserne vedrørende den biologiske rensning og fjernelse af affald overholdes og kontrolleres?

3. om der i forbindelse med opførelsen af garverivirksomheder i det pågældende område også er planlagt en undersøgelse af projekternes indvirkning på miljøet, herunder en biologisk rensning, og om Fællesskabet har ydet støtte hertil?

4. hvilke foranstaltninger den generelt agter at træffe, for at floden Asopos og den sydlige del af Evia-bugten ikke bliver til et deponeringsområde for affald og miljøforurenende spildevand af enhver art, og for at fællesskabsdirektiverne overholdes, og for at man via støtte fra EU kan påbegynde saneringsarbejdet af Asopos?

(1) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(2) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(3) EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23.

(4) EFT L 31 af 5.2.1976, s. 1.

(5) EFT L 281 af 10.11.1979, s. 47.

(6) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1092/98 af Thomas MEGAHY til Kommissionen. Sikkerhed i forbindelse med gåstole til småbørn



EF-Tidende nr. C 386 af 11/12/1998 s. 0079



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1092/98 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (7. april 1998) Om: Sikkerhed i forbindelse med gåstole til småbørn Der henvises til den seneste rapport fra BEUC, hvoraf det fremgår, at alle gåstole til småbørn, der for øjeblikket sælges på det europæiske marked, udgør en fare for børnenes helbred. Agter Kommissionen straks at træffe foranstaltninger eller foreslå medlemsstaterne at træffe foranstaltninger enten for at begrænse salget af gåstole eller orientere offentligheden om farerne ved gåstolene? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino (3. juni 1998) Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel E-229/98 fra Hiltrud Breyer(1). (1) EFT C 304 af 2.10.1998, s. 57.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1000/98

af Laura De Esteban Martin (PPE) til Kommissionen

(2. april 1998)

Om: Fællesskabets udvælgelsesprøver

Er det rigtigt, at Kommissionen over for de spanske myndigheder har givet udtryk for sin frygt for, at godkendelse af spanske "Ingenieros Técnicos" til stillinger i kategorien A/LA automatisk vil give kandidater med en treårig uddannelse fra andre medlemsstater adgang til sådanne stillinger? Er dette en rimelig begrundelse for at afvise ansøgninger fra spanske "Ingenieros Técnicos"?

Hvorfor godkendes ansøgninger fra kandidater med følgende britiske eksamensbeviser: "Bachelor of Arts", "Bachelor of Science" og "Bachelor of Engineering", som alle er treårige uddannelser, når ansøgninger fra folk med et eksamensbevis for den spanske uddannelse "Ingeniero Técnico" afvises?

Finder Kommissionen, at de britiske eksamensbeviser for ovennævnte tre uddannelser er udtryk for bedre kvalifikationer end et eksamensbevis for uddannelsen "Ingeniero Técnico"? I bekræftende fald, hvorfor?

Samlet svar

afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen på skriftlige forespørgsler E-0999/98 og E-1000/98

(30. april 1998)

Kommissionen henviser det ærede medlem til sine svar på skriftlige forespørgsler E-635/98 fra Hr. Hernandez Mollar, E-724/98 fra Hr. Méndez de Vigo og E-669/98 fra Hr. Gutiérrez Díaz(1), som er identiske med de spørgsmål som det ærede medlem stilller.

Desuden henviser Kommissionen det ærede medlem til svar afgivet på skriftlig forespørgsel E-2749/97 fra Fr. Garcia Arias(2) om "Adgangen for spanske tekniske ingeniører til kategori A i den europæiske offentlige tjeneste" og spørgsmål E-4186/97 fra Fr. Dührkop Dührkop(3) om hvilke diplomer der giver adgang til den europæiske offentlige tjenestes tjenestemandskategori A/LA. I disse svar har Kommissionen klart forklarre hvilke diplomer som Kommissionen accepterer som adganggivende til denne kategori i dens tjeneste.

(1) EFT C 354 af 19.11.1998.

(2) EFT C 82 af 17.3.1998.

(3) EFT C 304 af 2.10.1998, s. 15.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1704/98

af Viviane Reding (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Den sociale dialog i post- og telesektoren

I et udkast til meddelelse om tilpasning og udvikling af den sociale dialog på fællesskabsplan taler Kommissionen om, at de paritetiske udvalg med deltagelse af arbejdsgivere og fagforbund i en given sektor, i det foreliggende tilfælde post- og telekommunikation, afløses af en bredere, sektoroverskridende dialogform.

Kan Kommissionen bekræfte disse oplysninger?

Kan Kommissionen begrunde, hvorfor den anbefaler afskaffelse af en struktur, som - ifølge både arbejdsgivere og fagforbund - har ført til overbevisende resultater siden sin indførelse for ikke så lang tid siden (1994 for post- og teleudvalgets vedkommende)?

Hvad er kommissionens begrundelse for at ville indføre en bredere struktur, der samtidig skal beskæftige sig med problemer, som kan være helt forskellige i de enkelte sektorer?

Hvorfor overvejer Kommissionen ikke snarere også at nedsætte paritetiske udvalg for andre sektorer i betragtning af de overbevisende resultater, som er opnået med de eksisterende strukturer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn

(3. juli 1998)

Kommissionens meddelelse om tilpasning og fremme af dialogen med arbejdsmarkedets parter på fællesskabsplan(1), som vedtoges den 20. maj 1998, indeholder ikke noget forslag om at lade de blandede udvalg afløse af større strukturer. Tværtimod foreslår Kommissionen at opretholde og endda styrke den sektorielle dimension inden for rammerne af arbejdet i de nye sektorudvalg for den sociale dialog.

Tanken med forslaget er at skabe en mere effektiv og fleksibel dialog med arbejdsmarkedets parter på sektorplan og at få arbejdsgiverne og arbejdstagerne til at påtage sig et større ansvar, samtidig med at princippet om forhandlingsparternes uafhængighed respekteres.

(1) KOM(98) 322.