ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0412/98 af Petrus Cornelissen (PPE) og Raphaël Chanterie (PPE) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Behandling af lastbilchauffoerer

1. Har Kommissionen kendskab til presseberetninger ((Begrundelse: Der henvises bl.a. til diverse avisartikler og udsendelsen af det belgiske tv-program »Den syvende dag« den 18. januar 1998. )) om, at en belgisk lastbilchauffoer og hans medchauffoer har siddet 55 dage i en svensk faengselscelle, de foerste 48 timer noegen og dernaest et par uger i isolation, da vognen ifoelge fragtbrevet skulle transportere frugtsaft, men i stedet var ladet med alkohol?

2. Kan Kommissionen bekraefte, at disse presseberetninger er sande?

3. Saafremt svaret paa spoergsmaal 2 er bekraeftende, hvad mener Kommissionen da om denne fremgangsmaade, der minder om middelalderen, bl.a. under henvisning til at lastbilchauffoererne blev frikendt af domstolen i Malmoe?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (26. marts 1998)

Kommissionen kan hverken bekraefte eller afkraefte rigtigheden af de pressemeddelelser, det aerede medlem henviser til.

Respekt for menneskerettigheder og sikring af grundlaeggende rettigheder i retssystemet er et spoergsmaal, der hoerer under det enkelte medlemslands befoejelser.

Kommissionen har ikke befoejelse til at afgoere, hvorvidt foranstaltninger i forbindelse med en retslig undersoegelse truffet af en medlemsstat er begrundede eller staar i rimeligt forhold til den formodede lovovertraedelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0487/98 af Honor Funk (PPE) til Kommissionen (17. februar 1998)

Om: EU-importforbud for koed af hormonbehandlede dyr (WTO-klagenaevnets afgoerelse)

Ifoelge den afgoerelse, WTO-klagenaevnet har truffet, har EU ret til paa et videnskabeligt grundlag at indfoere den grad af forbrugerbeskyttelse, der anses for passende, selv om den eventuelt er hoejere end kraevet i henhold til internationale sundhedsnormer.

1. Hvilke omraader skal vaere daekket af den kraevede videnskabelige dokumentation for eventuelle risici?

2. Hvilke forskere har EU paalagt at fremskaffe denne dokumentation?

3. Hvilke midler staar der til raadighed for dette videnskabelige arbejde?

4. Deltager ogsaa medlemsstaterne heri?

5. Hvornaar paabegyndes hvilket videnskabeligt arbejde?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino paa skriftlige forespoergsler P-0487/98 og E-0568/98 (30. marts 1998)

Verdenshandelsorganisationens klagenaevn har bekraeftet, at Kommissionens har ret til at indfoere en hoejere grad af forbrugerbeskyttelse end den, der foelger af de internationale normer, forudsat at foranstaltningerne hviler paa en evaluering af de givne risici. I oevrigt har klagenaevnet tilsluttet sig panelets udtalelse om, at forbuddet mod brug af hormoner i Faellesskabet ikke er baseret paa en tilstraekkelig specifik evaluering af de givne risici, bl.a. med hensyn til de kraeftfremkaldende og genetoksiske aspekter ved hormonrester i koed fra behandlede dyr.

Faellesskabet har meddelt Verdenshandelsorganisationen, hvad den har til hensigt at goere i forbindelse med ivaerksaettelsen af klagenaevnets henstillinger og afgoerelser den 13. marts 1998.

Kommissionen undersoeger i oejeblikket, hvordan den bedst kan opfylde sine internationale forpligtelser. Paa indevaerende tidspunkt er Kommissionen ikke i stand til at svare paa saa praecise og detaljerede spoergsmaal som dem, det aerede parlamentsmedlem stiller.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0331/98 af Stefano De Luca (ELDR) til Kommissionen (6. februar 1998)

Om: Forenings- og tankefrihed under overholdelse af menneskerettighederne

Har Kommissionen kendskab til, at det i en lov fra en italiensk region, nemlig lov nr. 34 fra regionen Marche fastsaettes, at ansoegere til regionale organer skal erklaere, at de ikke tilhoerer en frimurerloge?

Mener Kommissionen ikke, at denne lov kan kraenke borgernes tanke- og foreningsfrihed?

Da der er tale om europaeiske borgere, hvilke initiativer agter Kommissionen da at tage for at sikre genoprettelsen af retsstaten og forhindre begraensninger af de borgerlige friheder for frie borgere, der tilhoerer fuldt ud gennemskuelige religioese eller fritaenkende foreninger?

Mener Kommissionen ikke, at denne lov er i modstrid med traktaten og saerlig med principperne om de grundlaeggende frihedsrettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (19. februar 1998)

Kommissionen laegger den allerstoerste vaegt paa overholdelsen af menneskerettigheder i hele verden. Traktaterne giver imidlertid ikke EU nogen saerlig hjemmel til at sikre overholdelsen heraf. Paa dette omraade har EU kun de befoejelser, der er noedvendige for implementering af EF-retten, der jo bygger paa overholdelsen af de grundlaeggende rettigheder.

For saa vidt angaar specielt de forhold, som det aerede medlem goer opmaerksom paa, skal Kommissionen fastslaa at menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder i almindelighed er sikret i medlemsstaterne. Internt er disse rettigheder sikret ved at der er klageadgang til landets domstole, og eksternt ved Europaraadets konvention om menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder.

Som Faellesskabets lovgivning er udformet for oejeblikket, er medlemsstaterne selv alene kompetente med hensyn til de forhold, der traekkes frem af det aerede medlem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0220/98 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (30. januar 1998)

Om: Finansiering af Natura 2000-nettet

Gennemfoerelsen af direktivet om naturtyper og levesteder, herunder indsendelsen til Kommissionen af den nationale liste over lokaliteter, saetter fokus paa spoergsmaalet om finansiering af aktionsplanerne for de saerlige bevaringsomraader. Er Kommissionen i stand til at oplyse mig om den finansielle ramme, der er fastsat paa dette omraade, navnlig under henvisning til bestemmelserne i artikel 8 i direktiv 92/43/EOEF ((EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. ))?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. februar 1998)

Artikel 8 i Raadets direktiv 92/43/EOEF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter vedroerer EF-samfinansiering for de omraader, der indgaar i Natura 2000 nettet, og som rummer prioriterede naturtyper og/eller arter.

I artiklens stk. 1 hedder det, at medlemsstaterne sender Kommissionen deres overslag over omfanget af den EF-finansiering, de anser for noedvendig. Til dato har endnu ingen medlemsstat meddelt dette overslag.

I stk. 2 - 4 er det fastsat, at Kommissionen vurderer disse beloeb og derefter vedtager en aktionsplan for de foranstaltninger, der skal omfattes af en samfinansiering. Da Kommissionen ikke har modtaget vurderinger fra medlemsstaterne, har den hidtil ikke kunnet udarbejde en saadan aktionsplan.

Kommissionen soeger til gengaeld at lette den fremtidige vedtagelse heraf, idet den foreslaar, at Natura 2000-nettet indgaar i de foranstaltninger, der er berettiget til stoette fra strukturfondene og via den faelles landbrugspolitik (CAP).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0262/98 af Yiannis Roubatis (PSE) til Raadet (17. februar 1998)

Om: Rapporten fra Amnesty International om menneskerettighedssituationen i Tyrkiet

I den nye rapport fra Amnesty International om menneskerettighedssituationen i Tyrkiet anklages sidstnaevnte for tortur af mindreaarige, henrettelser og faengslede personers forsvinden. Ifoelge oplysningerne fra Amnesty International blev der i 1997 draebt 25 personer under faengslingsperioden, og 23 mennesker forsvandt efter at vaere blevet arresteret.

Raadet bedes besvare foelgende:

1. Hvilke foranstaltninger agter det at traeffe for at saette en stopper for de skiftende tyrkiske regeringers haanlige opfoersel over for EU og forbedre den fortsat uacceptable menneskerettighedssituation i Tyrkiet?

2. Hvad agter Raadet at foretage sig for at goere det klart over for de tyrkiske politiske og militaere ledere, at de ikke kan fortsaette med at tortere og myrde landets egne borgere samtidig med, at det internationale samfund betragter denne praksis med afsky?

Samlet svar paa skriftlige forespoergsler E-4055/97 og E-0262/98 (11. maj 1998)

Situationen med hensyn til demokrati og menneskerettigheder i Tyrkiet bekymrer stadig Raadet alvorligt. Det Europaeiske Raad fremhaevede paa moedet den 12.-13. december 1997 i Luxembourg paa ny noedvendigheden af, at den tyrkiske regering opfylder sine grundlaeggende forpligtelser med hensyn til demokrati og menneskerettigheder. Paa linje med den holdning, Raadet indtog paa samlingen i Associeringsraadet med Tyrkiet den 29. april 1997, mindede Det Europaeiske Raad om, at styrkelsen af Tyrkiets forbindelser med EU ogsaa afhaenger af fortsaettelsen af de politiske reformer, som landet har indledt, og navnlig af, at normer og praksis paa menneskerettighedsomraadet bringes paa linje med Den Europaeiske Unions normer og praksis.

Situationen med hensyn til demokrati og menneskerettigheder i Tyrkiet staar stadig oeverst paa Raadets dagsorden. Disse spoergsmaal tages praktisk taget op paa samtlige moeder med de tyrkiske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0087/98 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Kommissionen (30. januar 1998)

Om: Det europaeiske affaldskatalog

Den Europaeiske Union fastlagde i 1994 et affaldskatalog med henblik paa genbrug af byggeaffald, og der har i tyve aar eksisteret faelleskabsdirektiver, som en raekke lande har indarbejdet i deres lovgivning i form af bestemmelser om nedrivning af bygninger.

I henhold til dette katalog skal bygninger opfoeres efter princippet om mulighed for genbrug af byggeaffald i tilfaelde af nedrivning. Imidlertid varierer graden af overholdelse af dette princip meget fra det ene land til det andet, saaledes udgoer genbrug i visse lande som f.eks. Spanien kun 5% af byggeaffaldet, meden det i andre lande som f.eks. Nederlandene udgoer op til 60%.

Vil Kommissionen paa grundlag af tre aars erfaringer vurdere, hvorvidt dette affaldskatalog efterleves i Den Europaeiske Union, og vil den i denne vurdering oplyse om gennemfoerelsesgraden for Unionen som helhed og i de enkelte medlemsstater og paa denne baggrund forelaegge de aendringer eller skaerpelser, som skal indgaa i overvejelserne med henblik paa at afskaffe den fremgangsmaade, hvor bygninger jaevnes med jorden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (5. marts 1998)

Det europaeiske affaldskatalog er vedtaget ved Kommissionens beslutning 94/3/EF om udarbejdelse af en liste over affald i henhold til artikel 1, litra a), i Raadets direktiv 75/442/EOEF om affald ((EFT L 5 af 7.1.1994. )), som aendret ved Raadets direktiv 91/156/EF ((EFT L 78 af 26.3.1991. )). Bygnings- og nedrivningsaffald er opfoert under rubrik 17 00 00 i dette katalog.

Kommissionen har beskaeftiget sig meget med bygnings- og nedrivningsaffald igennem sit program om stroemme af prioriteret affald, som blev paabegyndt i begyndelsen af 1991. Der er blevet dannet en raekke projektgrupper om foelgende affaldsstroemme: skrotdaek, kasserede koeretoejer, chlorerede oploesningsmidler, sygehusaffald, affald fra elektrisk og elektronisk udstyr samt bygnings- og nedrivningsaffald.

Alle parter, der er i beroering med bygnings- og nedrivningsaffald er blevet inviteret til at deltage i en projektgruppe, for hvilken Tyskland er ansvarlig. I oktober 1995 blev resultatet af gruppens arbejde udgivet i form af en rapport indeholdende et informationsdokument, et strategidokument og en raekke henstillinger.

Rapporten anbefaler medlemsstaterne at vedtage den ovennaevnte klassifikation for at lette sammenligningen af de statistiske data og dermed fremme haandteringen og planlaegningen af disse affaldsstroemme i Faellesskabet.

I oejeblikket er forholdende i medlemsstaterne meget varierede og svaert sammenlignelige. Kommissionen overvejer en raekke initiativer, som vil kunne forbedre haandteringen af denne affaldsstroem i Faellesskabet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0150/98 af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Kommissionen (2. februar 1998)

Om: Indfoersel af vin, der ikke har vaeret underkastet de oenologiske fremgangsmaader, som anvendes i Faellesskabet

Kan Kommissionen forklare, hvilke kriterier der har ligget til grund for den etaarige forlaengelse af muligheden for at indfoere vine, som har vaeret underkastet andre oenologiske fremgangsmaader end de i forordning (EOEF) nr. 822/87 ((EFT L 84 af 27.3.1987, s. 1. )) omhandlede, idet de i Raadets forordning (EOEF) nr. 1873/84 ((EFT L 176 af 3.7.1984, s. 6. )) indeholdte undtagelser kun havde gyldighed indtil den 31. december 1997?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. marts 1998)

Ifoelge »vinaftalen« mellem Faellesskabet og USA fra 1983 har Faellesskabet indroemmet undtagelser for vin indfoert fra USA, der har vaeret underkastet oenologiske fremgangsmaader, som ikke er omhandlet i Raadets forordning (EOEF) nr. 822/87 af 16. marts 1987 om den faelles markedsordning for vin ((EFT L 84 af 27.3.1987. )). Raadet vedtog efter forslag fra Kommissionen ved udgangen af 1997 en forlaengelse med et aar af disse undtagelser ved Raadets forordning (EF) nr. 2612/97 af 15. december 1997 om aendring af forordning (EOEF) nr. 1873/84 om tilladelse til udbud eller afsaetning til direkte konsum af visse indfoerte vine, som eventuelt har vaeret underkastet andre oenologiske fremgangsmaader end de i forordning (EOEF) nr. 822/87 omhandlede ((EFT L 353 af 24.12.1997. )).

Kommissionen mener, at det var noedvendigt at forlaenge disse undtagelser endnu en gang, da Faellesskabet og USA er i faerd med at droefte samtlige bestemmelser i 1983-aftalen, herunder en bedre beskyttelse af geografiske betegnelser og oenologiske fremgangsmaader.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0198/98 af Kirsten Jensen (PSE) til Kommissionen (11. februar 1998)

Om: Kosmetik

I lyset af det stigende antal allergikere i Europa vil Kommissionen da tage kosmetikdirektivet 76/768/EOEF ((EFT L 262 af 27.9.1976, s. 169. )) op til revision og medtage fuld deklaration paa parfume?

Alternativt vil Kommissionen foreslaa deklarationspligt over for de 10 mest allergifremkaldende stoffer i parfume?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (23. marts 1998)

Den Videnskabelige Komité for Kosmetiske Produkter og andre Forbrugsvarer end levnedsmidler har nedsat en arbejdsgruppe vedroerende »parfume og konserveringsmiddler«, der skal undersoege hele spoergsmaalet om allergirisici, der eventuelt kan vaere forbundet med parfumerede stoffer i kosmetiske produkter.

Naar den videnskabelige komité har afsluttet sit arbejde med denne sag, vil Kommissionen undersoege hvilke konsekvenser der skal udledes heraf, enten generelt eller specifikt for de produkter, som indeholder parfumerede stoffer og som komitéen maatte skoenne boer forsynes med en angivelse eller forsigtighedsregler. Saadanne angivelser eller forsigtighedsregler er allerede fastsat for en raekke stoffer, der er anfoert i bilag III i Raadets direktiv 76/768/EOEF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0071/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Raadet (30. januar 1998)

Om: Internationalt »hasteinitiativ« til loesning af det kurdiske problem

I anledning af den tilspidsede situation med masseflugt af kurdere har i det mindste tre EU-regeringer (Italien, Tyskland og Storbritannien) ved erklaeringer gjort opmaerksom paa, at hovedaarsagerne til problemet er manglende respekt for kurdernes borgerrettigheder og menneskerettigheder. Frankrigs modtagelse af det italienske forslag om, at der skal tages et internationalt »hasteinitiativ« til imoedegaaelse af det kurdiske problem i Tyrkiet og det nordlige Irak skaber haab om en mere engageret indsats til fordel for det kurdiske folks rettigheder.

Hvordan agter det britiske formandskab at efterkomme oensket om et internationalt »hasteinitiativ«? Vil det tage initiativ til at udsende internationale observatoerer til det nordoestlige Tyrkiet og Nordirak og samtidig give journalister fri adgang til disse omraader?

Svar (11. maj 1998)

Der er mange forskellige aarsager til indvandringsstroemmene fra og gennem Tyrkiet. Der er derfor behov for en yderligere analyse af spoergsmaalet. I Iraks tilfaelde synes der at vaere tale om en kombination af politiske og oekonomiske faktorer: den gamle strid mellem de to stoerste kurdiske partier i Nordirak, den tyrkiske haers operationer mod PKK ind over graensen, oekonomisk usikkerhed og Saddam Husseins undertrykkelsespolitik. For saa vidt angaar indvandring fra selve Tyrkiet har den langvarige konflikt i Sydoesttyrkiet mellem de tyrkiske sikkerhedsstyrker og PKK (det kurdiske arbejderparti) medfoert et stort antal internt fordrevne blandt landbefolkningen og en forvaerring af den oekonomiske situation i regionen. Et stadig stigende antal indvandrere, der kommer fra eller gennem Tyrkiet, har hverken tyrkisk eller irakisk nationalitet, men kommer fra tredjelande i Asien eller Afrika.

Raadet erkender, at hvis problemet skal loeses, maa der foerst og fremmest etableres et effektivt samarbejde med den tyrkiske regering. Et snaevert samarbejde med UNHCR er ligeledes af afgoerende betydning. Formandskabet fortsaetter aktivt disse kontakter.

I denne sammenhaeng boer det noteres, at den tyrkiske holdning til det kurdiske mindretal vil vaere afgoerende for den fremtidige udvikling af forbindelserne mellem EU og Tyrkiet.

Raadet (almindelige anliggender) tog den 30. marts et overblik over den samlede gennemfoerelse af den handlingsplan paa 46 punkter, som det vedtog paa samlingen (almindelige anliggender) den 26. januar 1998 for at imoedegaa dette problem og konkluderede, at gennemfoerelsen skrider planmaessigt frem. Raadet har ikke til hensigt at udsende observatoerer til Sydoesttyrkiet eller Nordirak, men det faar del i de informationer, der indsamles af medlemsstaternes repraesentanter paa deres undersoegelsesmissioner i regionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0062/98 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (29. januar 1998)

Om: Dyremishandling i Spanien

Er Kommissionen bekendt med en artikel i det spanske tidsskrift »Quo« nr. 24 af 27. september 1997, hvoraf det skal fremgaa, at der hvert aar i Spanien gennemfoeres 300 saakaldte kulturelle arrangementer, hvor dyr til det spanske publikums fornoejelse pines, plages og draebes (se bilag).

I artiklen naevnes f.eks. foelgende eksempler:

1. Den saakaldte »toro embolado«, hvor der saettes ild til tyrens horn, saaledes at ogsaa oejne og hud bliver forbraendt.

2. Rituel slagtning af svin: svinet fastholdes af en raekke maend, og efter at der er foert en krog gennem trynen, afskaeres denne af en slagter. Dyret styrter rundt, til det forbloeder.

3. I Nalda, Riojo, haenges haner op i foedderne og halshugges af unge maend fra landsbyen. Efter protester fra offentligheden bruges nu doede haner!

4. I Coria, Cáceres: tyren fra San Juan loeber rundt i landsbyen i timevis, mens der fra pusteroer afskydes pile mod den, saaledes at dyret bloeder. Senere bliver der paa torvet stukket alle mulige spidse genstande ind i den.Til sidst bliver den draebt med et pistolskud, og testiklerne skaeres af.

5. I Zamora: den saakaldte ged fra »Manganese« kastes ned fra kirkens klokketaarn. I 1991 forsoegte man at forbyde dette, men alligevel blev to geder kastet ned. Der blev idoemt en boede paa 100.000 pesetas. Gederne kastes stadig, men der udspaendes nu en sejldug for at hindre, at dyret rammer jorden.

Er Kommissionen ikke enig i, at saadanne former for dyremishandling ikke hoerer hjemme i et udviklet land, der er medlem af den Europaeiske Union?

Er Kommissionen rede til paa grundlag af artiklen om dyremishandling i Amsterdam-traktaten at udforme EU-retsregler mod saadan grusomhed mod dyr, eller er Kommissionen paa anden maade rede til at goere noget for at hindre disse former for praksis?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. februar 1998)

Kommissionen har ved mange lejligheder givet udtryk for, at den beklager alle former for grusomhed mod dyr. EF's kompetence paa dette omraade er imidlertid begraenset, og der findes kun EF-forskrifter for beskyttelse af dyr i landbruget, paa laboratorier, ved slagtning og under transport.

Dyrevelfaerdsprotokollen til Amsterdam-traktaten fremhaever betydningen af dyrevelfaerd, men understreger, at kulturelle traditioner og regional saedvane fortsat boer respekteres. Disse sidstnaevnte aspekter er derfor rent nationale anliggender.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0235/98 af José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Ngo'er i Cuba

Kan Kommissionen forelaegge en oversigt over de europaeiske ngo'er, som i 1997 har vaeret aktive i Cuba?

Er det Kommissionens hensigt at gennemfoere aendringer i 1998?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (18. marts 1998)

Foelgende ikke-statslige organisationer (NGO'er) var aktive i Cuba i 1997 med midler fra Kommissionen: Gruppo Volontariato Civile (Italien), Oikos (Portugal), Comitato Internazionale per lo Sviluppo dei Popoli (Italien), Caritas (Tyskland), Erikshjaelpen (Sverige), Médicos del Mundo (Spanien), Asociación para la Cooperación con el Sur-Las Segovias (Spanien), Save the Children Fund (Det Forenede Kongerige), Médicins du Monde (Frankrig), Croix Rouge (Tyskland), Nuevo Futuro (Spanien), MPDL (Spanien), Agro Acción Alemana (Tyskland), Asociación para la participación al Desarollo (Spanien), Care (Frankrig), Brot fuer die Welt (Tyskland), MSF (Nederlandene), Monimbo (Tyskland).

Paa den ene side har Faellesskabets samarbejde med Cuba vaeret koncentreret om at udvide NGO'ernes arbejdsomraade ved at tildele disse en stoerre rolle i gennemfoerelsen af den humanitaere bistand samt levnedsmiddel- og udviklingshjaelpen og systematisk at soerge for en forbedring af deres arbejdsbetingelser.

Paa den anden side har Kommissionen, i henhold til de kriterier, der er fastlagt i Raadets faelles holdning af 2. december 1996, godkendt finansieringen af foranstaltninger, der skal supplere den samlede plan (mikroprojekter), og som tager sigte paa saarbare befolkningsgrupper, der ikke er omfattet af landets sundhedsvaesen, saasom aeldre enlige, kvindelige eneforsoergere eller personer, som lever i yderste fattigdom. Disse foranstaltninger gennemfoeres i samarbejde med de uafhaengige lokale NGO'er, som Caritas Cuba, og tager sigte paa at styrke civilsamfundets rolle i Cuba.

Faellesskabet agter at fastholde denne kurs i 1998. Ifoelge den fjerde samlede plan for humanitaer bistand, der daekker en periode paa otte maaneder, kan der forventes en vis stabilitet i antallet af disse NGO'er i 1998.

I oevrigt kunne omraader som miljoebeskyttelse og forebyggelse af katastrofer eventuelt give de europaeiske ikke-statslige organisationer nye arbejdsmuligheder.