ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0887/01

af Nuala Ahern (Verts/ALE) til Kommissionen

(27. marts 2001)

Om: Årlige mængder af depleteret uran, der importeres til og eksporteres fra EU's medlemsstater

Er Kommissionen villig til at offentliggøre en oversigt over de årlige mængder af depleteret uran, der henholdsvis blev importeret til og eksporteret fra EU's medlemsstater siden 1991?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(23. maj 2001)

Kommissionen (De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat)) har siden 1988 indsamlet og offentliggjort statistikker om handelen med lande uden for og inden for EU. Kilden til disse oplysninger er, hvad handelen med lande uden for EU angår, tolddeklarationerne, og hvad handelen inden for EU angår, Intrastat-formularerne. Oplysninger om handelen med depleteret uran indsamles på basis af en række produkter, der er defineret i henhold til følgende koder i den kombinerede nomenklatur:

Kode 2844 30 11:

- Sintrede keramiske metaller (cermets)) indeholdende uran med formindsket indhold af U 235 samt forbindelser deraf.

Kode 2844 30 19:

- Uran med formindsket indhold af U 235; legeringer, dispersioner, keramiske stoffer og blandinger med indhold af uran med formindsket indhold af U 235 eller forbindelser af sådanne stoffer (med undtagelse af cermets).

Kode 2844 30 91:

- Blandinger med indhold af uran med formindsket indhold af U 235 eller af thorium eller forbindelser af sådanne stoffer (Euratom), bortset fra salte af thorium.

Der foreligger ikke særskilte tal for uran med formindsket indhold af U 235.

Bemærk: I visse medlemsstater er handelen i forbindelse med kode 2844 30 19 og 2844 30 91 fortrolig og offentliggøres ikke.

I et bilag, som sendes direkte til det ærede parlamentsmedlem samt til Parlamentets Generalsekretariat, gives der som eksempel tal vedrørende ovennævnte produkter.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0224/01

af Cristina García-Orcoyen Tormo (PPE-DE) til Rådet

(1. februar 2001)

Om: Økonomiklassesyndromet

Med mellemrum beretter medierne om tilfælde af det såkaldte økonomiklassesyndrom. Det ser ud til, at der sker mange flere dødsfald som følge af økonomiklassesyndromet, end hvad der kommer frem i medierne.

Syndromet indebærer, at der dannes blodpropper i ben eller hofte under flyrejser, der varer mere end to timer. Disse propper, som skyldes, at passagererne ikke får nogen bevægelse, kan vandre op i hjernen og være dødbringende.

Agter Rådet i betragtning af, hvor vigtigt spørgsmålet er, og hvilke muligheder der findes for at træffe forebyggende foranstaltninger, som mindsker risikoen, på nogen måde at tage initiativ til at få europæiske flyselskaber til at træffe forebyggende foranstaltninger, der mindsker den sundhedsrisiko for rejsende, som nævnte økonomiklassesyndrom betyder?

Svar

(30. maj 2001)

Rådet har ikke modtaget noget forslag fra Kommissionen om dette spørgsmål, men vil, hvis et sådant forslag forelægges, give det sin fulde opmærksomhed.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0569/01

af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen

(27. februar 2001)

Om: Revisionserklæring for GD for Handel

På mødet den 7. februar 2001 i Budgetkontroludvalget erklærede kommissær Fischler, at den nøjagtige fejlrate i 1999 for finansielle transaktioner inden for GD for Landbrug lå på 3,06 %.

Kunne kommissæren med særligt ansvar for handel med henblik på at fremme samarbejde og gennemsigtighed mellem de europæiske institutioner forelægge tilsvarende tal for finansielle transaktioner inden for dette generaldirektorat? Hvis ikke, hvad er da grunden?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer på skriftlige forespørgsler P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 og E-0570/01

(11. april 2001)

Kommissionen skal minde det ærede medlem om, at Revisionsretten ikke opgiver en fejlprocent som led i sin revisionsberetning vedrørende det almindelige budget, idet den finder, at det ville være en overforenkling at måle Kommissionens finansielle forvaltningsresultater alene på grundlag af denne indikator.

Retten besluttede derfor for tre år siden at standse offentliggørelsen af en samlet fejlprocent og udvikle sine revisionsmetoder med henblik på at give dechargemyndighederne mere udførlige oplysninger.

Endvidere har Revisionsretten ved flere lejligheder udtalt, at skulle den udlede fejlprocenter på et lavere niveau (f.eks. for hver sektor eller for hvert generaldirektorat) af den overordnede fejlprocent, ville disse blive fuldstændig vildledende. Det begrænsede antal transaktioner, Retten reviderer, gør det ikke muligt at fastslå en gyldig fejlprocent på dette lavere niveau.

Kommissionen er derfor ikke i stand til at give det ærede medlem de udbedte oplysninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1798/01

af Isidoro Sánchez García (ELDR) til Kommissionen

(19. juni 2001)

Om: Undersøgelse af joint venture mellem TUI, Neckermann og T-Online (Internet Dutch Telecom)

Det er officielt og almindelig bekendt, at Europa-Kommissionen har indledt en undersøgelse af den joint venture, der er oprettet af to tyske rejsebureauer, TUI og Neckermann, og virksomheden T-Online, der er en filial af Internet Dutch Telecom, med henblik på at sælge pakkerejser via Internettet.

Kan Kommissionen i lyset af den betydning, som TUI og Neckermann har for den europæiske turistsektor, og navnlig den tyske og spanske, give oplysninger om de forhold, den har undersøgt, og virkningen af den nye joint ventures aktiviteter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(30. juli 2001)

Fusionen blev anmeldt til Kommissionen den 19. marts 2001. Den vedrørte den påtænkte oprettelse af et online rejsebureau kontrolleret i fællesskab af T-Online International AG (T-Online) og de tyske turoperatører TUI Group GmbH (TUI) og C&N Touristic AG (C&N).

Kommissionen indledte den 8. maj 2001 sin anden undersøgelse, der hovedsagelig var baseret på en formodning om, at den vertikale kombination af T-Online's store markedsandele i internetudbyderen (ISP) og internetportalmarkeder med TUI/C&N's stærke stillinger på pakkerejsemarkedet kunne resultere i, at Newco blev dominerende på det tyske online rejsebureaumarked.

Anmeldelsen blev trukket tilbage den 5. juni 2001. T-Online agter i stedet at oprette et enekontrolleret online rejsebureau, hvori TUI og C&N hver erhverver en ikke-kontrollerende andel på 12.45 %. Denne transaktion udgør således ikke en fusion som omhandlet i fusionsforordningen (Rådets forordning (EF) nr. 1310/97 af 30. juni 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 4064/89 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelse(1)). Den vil imidlertid blive gjort til genstand for en nøje undersøgelse i henhold til EF-traktatens artikel 81 og 82 (tidl. artikel 85 og 86) og de tilsvarende bestemmelser i den tyske konkurrencelovgivning.

(1) EFT L 180 af 9.7.1997.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1834/01

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. juni 2001)

Om: Giftige stoffer i skibsmaling

Analyser, som Greenpeace for nylig har foretaget i havnene i Piræus og Thessaloniki, har vist overskridelser af de grænser, som foreslås i internationale konventioner for TBT (et giftigt stof som indeholdes i skibsbundmaling).

Da det pågældende stof er meget giftigt, har den tyske regering anmodet Kommissionen om at udforme en ensartet europæisk politik for at begrænse anvendelsen af TBT. Eftersom dette imidlertid ikke skete inden for den tidsfrist, Tyskland havde fastsat, vedtog den tyske regering i januar 2001 at forbyde anvendelse af TBT i den nationale lovgivning. Således vil det fra den 1.1.2003 ikke længere være muligt at få maling indeholdende TBT i Tyskland.

Under henvisning til at det i Grækenland og i andre EU-stater kun er forbudt at anvende TBT til skibe på under 25 meter samt til anlæg eller udstyr, som helt eller delvist befinder sig under vand, har Kommissionen da til hensigt at udstede et generelt forbud mod brug af det pågældende stof, eftersom der findes mindre giftige stoffer, der kan erstatte det?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(16. juli 2001)

De medlemsstater, der er medlem af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO), er sammen med Kommissionen i færd med at forhandle en international konvention om skadelige antibegroningsmidler, herunder tributyltin (TBT), på plads. Under drøftelserne om Kommissionens direktiv 1999/51/EF af 26. maj 1999 om femte tilpasning til den tekniske udvikling af bilag I til Rådets direktiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparationer (tin, pentachlorphenol og cadmium)(1) blev medlemsstaterne og Kommissionen i 1999 enige om at afvente resultaterne af arbejdet i IMO om et internationalt forbud mod tributyltin, inden der blev indført et forbud på fællesskabsplan.

Kommissionen støtter fuldt ud forslaget fra Komitéen til Beskyttelse af Havmiljøet (MEPC) under IMO om senest den 1. januar 2003 at indføre et internationalt forbud mod anvendelse af organiske tinforbindelser, der virker som biocider i antibegroningsmidler på skibe. Som situationen for øjeblikket ser ud, vil den fremtidige konvention, der skal behandles på en diplomatisk konference i IMO i oktober 2001, formentlig kræve et generelt forbud mod tributyltin med virkning fra den foreslåede dato.

Efter den diplomatiske konference vil Kommissionen ufortøvet udarbejde et kommissionsdirektiv om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 76/769/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning og anvendelse af farlige stoffer og præparater(2). Dette nye direktiv vil blive udarbejdet efter udvalgsproceduren og kan være færdigt i løbet af 3-6 måneder. Det skulle give medlemsstaterne nok tid til inden den 1. januar 2003 at få gennemført bestemmelserne i national ret.

(1) EFT L 142 af 5.6.1999.

(2) EFT L 262 af 27.9.1976.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1312/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen

(3. maj 2001)

Om: Informationsfrihed i Italien og artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder

Artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder lyder som følger:

1. Enhver har ret til ytringsfrihed. Denne ret omfatter meningsfrihed, frihed til at modtage eller meddele oplysninger eller tanker uden indblanding fra offentlig myndighed og uden hensyn til landegrænser.

2. Mediefrihed og mediernes pluralisme respekteres.

Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt Italien via den nationale lov nr. 62 af 7. marts 2001 om nye bestemmelser vedrørende forlagsvirksomhed og udgivelser og ændring af lov nr. 416 af 5. august 1981, der blev offentliggjort i det italienske statstidende nr. 67 af 21. marts 2001, ikke gør sig skyldig i overtrædelse af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(28. juni 2001)

Kommissionen har ikke tilstrækkeligt grundlag til at svare på det ærede medlems forespørgsel. Den har henvendt sig til de italienske myndigheder for at opnå yderligere oplysninger og få kendskab til indholdet af de pågældende bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0446/01

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(16. februar 2001)

Om: Mærkning vedrørende stoffer fra dyr i medicin

Stoffer af animalsk oprindelse er væsentlige for fremstilling af megen medicin. Da dette giver anledning til bekymring hos vegetarianere, hvilke planer har Lægemiddeludvalget om på etiketter på medicinalvarer at oplyse, om de indeholder stoffer fra dyr?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(25. april 2001)

Humanmedicinske lægemidler er produkter, der er bestemt til at anvendes i eller på menneskers legemer med henblik på at forebygge eller behandle sygdomme eller stille en medicinsk diagnose(1).

Fællesskabsbestemmelserne skal garantere, at de lægemidler, der bringes i handelen, er sikre og effektive, og at de derudover tjener som information for patienten.

Med denne målsætning for øje er det i relation til etikettering af humanmedicinske lægemidler for det første blevet bestemt, at der skal oplyses om sammensætningen, udtrykt gennem en kvalitativ og kvantitativ angivelse af de virksomme stoffer, og at der tillige skal anføres en fortegnelse over de hjælpestoffer, som har en erkendt virkning, dvs. de hjælpestoffer, der hos visse patienter enten kan påvirke stofskiftet eller udløse allergier.

Med henblik på at give patienten al nødvendig information er det for det andet også blevet bestemt, at indlægssedlen skal indeholde oplysninger om sammensætningen, udtrykt gennem en fuldstændig kvalitativ angivelse i virksomme stoffer og hjælpestoffer(2). Alle de andre udførlige oplysninger, som er angivet på indlægssedlen og på etiketten, skal sikre, at lægemidlet anvendes korrekt. Patienten er således i besiddelse af detaljerede oplysninger om produktets sammensætning.

I henhold til formålet med de gældende fællesskabsregler foretages der ingen specifik angivelse af stoffer af animalsk oprindelse. Der er ingen planer om at ændre de gældende bestemmelser.

Såfremt enkelte patienter skulle være interesseret i mere udførlige oplysninger, kan de henvende sig til fagfolk inden for sundhedssektoren.

(1) Rådets direktiv 65/65/EØF af 26. januar 1965 om tilnærmelse af lovgivning om medicinske specialiteter, EFT 22 af 9.2.1965.

(2) Rådets direktiv 92/27/EØF af 31. marts 1992 om etikettering af og indlægssedler til humanmedicinske lægemidler, EFT L 113 af 30.4.1992.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1304/01

af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen

(3. maj 2001)

Om: Sygdomsmodificerende lægemidler

Vil Kommissionen undersøge omkostningerne ved og tilgængeligheden af betainteferoner og glatiramer acetat for personer, der lider af dissimineret sclerose i de enkelte medlemsstater? Er Kommissionen klar over, at dette er et spørgsmål af overordentlig betydning for de personer, der lider af dissimineret sclerose?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(28. juni 2001)

Kommissionen har med virkning fra maj 2001 udstedt en fællesskabsmarkedsføringstilladelse til tre betainterferoner til brug som immunstimulerende stoffer og til behandling af dissemineret sklerose. Lægemidlet glatiramer acetat er ikke blevet indgivet som led i den centraliserede godkendelsesprocedure, og det er endnu ikke godkendt i alle medlemsstater. Det er tanken, at Rådets forordning (EØF) nr. 2309/93 af 22. juli 1993 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk agentur for lægemiddelvurdering(1) og en centraliseret godkendelsesprocedure for innovative behandlinger og behandlinger, der er baseret på bioteknologi, skal gøre det lettere at få adgang til denne type lægemidler. Proceduren består i, at der foretages én enkelt videnskabelig vurdering, og at der udstedes én fælles markedsføringstilladelse, hvorefter lægemidlet kan sælges i alle medlemsstater.

Prisfastsættelsen og de socialsikringsmæssige spørgsmål er også fremover de enkelte medlemsstaters ansvar. De er ikke omfattet af Rådets forordning (EØF) nr. 2309/93/EF. Kommissionen overvåger dog, hvorvidt lægemidler med en fællesskabsmarkedsføringstilladelse er tilgængelige, så det sikres, at lægemidlerne også står til rådighed i alle medlemsstater. Den har konstateret, at det er tilfældet for de betainterferoner, der er godkendt til behandling af patienter med dissemineret sklerose.

(1) EFT L 214 af 24.8.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1176/01

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Kommissionen

(3. april 2001)

Om: Fødselsunderskud

På plenarmødet onsdag den 14. marts 2001 påpegede Romano Prodi, formand for Kommissionen, at Europas demografiske problem er et af de ti områder, hvor vi sakker bagud. Ifølge undersøgelser skyldes

nedgangen i fødselstallet ikke blot kvindernes vanskeligheder ved at få familie- og arbejdslivet til at harmonere, men også patologiske årsager hos begge livsledsagere. Af de få forhåndenværende statistiske oplysninger fremgår det, at ét ud af ti par er ufrivilligt barnløse.

Har Kommissionen til hensigt at i gang med at undersøge de samlede sociale og patologiske årsager til fødselsunderskuddet? Vil Kommissionen tage initiativer til en sammenhængende og generøs politik med henblik på at bekæmpe fødselsunderskuddet?

Vi lever i en tid, hvor lægevidenskaben har udviklet forplantningsfremmende teknikker, som kombineret med højteknologiske lægemidler åbner mulighed for at give barnløse par effektiv hjælp. Vil Kommissionen tilskynde medlemsstaterne til at introducere en sådan praksis i deres ordninger for sundhed og medicinsk pleje?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(7. maj 2001)

Kommissionen deler de bekymringer, som det ærede medlem giver udtryk for, med hensyn til det lave fødselstal, som man har kunnet konstatere i Fællesskabet i de seneste årtier. Selv om spørgsmål vedrørende familieliv og fødselstal stadig hører under medlemsstaternes ansvarsområde, har Kommissionen altid givet udtryk for, at den er villig til at hjælpe medlemsstaterne med deres arbejde med at fastlægge hensigtsmæssige politikker. I den forbindelse finansierer Kommissionen et europæisk observationsorgan for demografi og familiespørgsmål, som blandt andet har til opgave at undersøge spørgsmål vedrørende familieliv og fødselstal, samt medlemsstaternes politikker på dette område.

Man kan finde yderligere oplysninger på følgende websted: (http://europa.eu.int/comm/employment_social/family/observatory/home.html).

Med hensyn til barnløse pars sundhedsmæssige problemer understreger Kommissionen, at medlemsstaterne bærer ansvaret for at organisere og levere sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1175/01

af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til Rådet

(24. april 2001)

Om: Lave fødselstal

På plenarmødet onsdag den 14. marts 2001 understregede Lindh, Rådets repræsentant, at fænomenet med befolkningens aldring, som forventes at have

antaget eksplosive dimensioner frem til 2010, udgør en udfordring for såvel produktionsmekanismerne som de sociale mekanismer i Europa. Undersøgelser i forbindelse med de lave fødselstal viser, at det faldende antal fødsler ikke kun skyldes kvindernes vanskeligheder med at få deres familieliv og erhvervsaktiviteter til at hænge sammen men også bunder i sygdomsbetingede årsager hos både mænd og kvinder. Af de få statistiske oplysninger, som er til rådighed, fremgår det, at ét ud af ti par forbliver barnløst mod sin vilje.

1. Vil Rådet tage initiativer til en sammenhængende og generøs politik til imødegåelse af problemet med de lave fødselstal?

2. Agter Rådet i en tid, hvor lægevidenskaben har udviklet teknikker til understøttelse af reproduktionsevnen, som i kombination med højteknologisk medicin gør det muligt effektivt at løse de barnløse pars problemer, at tilskynde medlemsstaterne til at indføre en sådan praksis i deres sundhedsforsorg og behandlingssystemer?

Svar

(27. september 2001)

Rådet er meget opmærksom på de problemer, der er forbundet med det lave fødselstal i Europa. Drøftelserne foregår navnlig i Udvalget for Social Beskyttelse, som Rådet har nedsat, inden for rammerne af den åbne koordineringsmetode, der blev indført af Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000.

Det Europæiske Råd i Nice i december 2000 godkendte den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, der blandt andet tager udfordringen med et faldende fødselstal og en aldrende befolkning op. Relevante politikker på familie- og børneområdet, også med henblik på at forene familieliv og arbejdsliv, anses for vigtige redskaber.

Det Europæiske Råd i Stockholm i marts 2001 gentog nødvendigheden af at fokusere på den demografiske udfordring, blandt andet ved at tilpasse de nuværende sociale sikringssystemer. Med henblik herpå opfordrede Det Europæiske Råd i Stockholm Rådet og Kommissionen til senest i 2002 at udarbejde indikatorer for pasningsmuligheder mv. for børn og andre økonomisk afhængige personer samt for familieydelsessystemer.

I henhold til artikel 152 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab henhører levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling i sundhedssystemet under den nationale kompetence og ikke under Fællesskabets kompetence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0845/01

af Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) til Kommissionen

(22. marts 2001)

Om: Konsekvensundersøgelse af lovgivningen

Kommissionen bedes oplyse, hvor mange forslag til forordninger og direktiver, der er udarbejdet siden juni 1999 af generaldirektoraterne under kommissær Diamantopoulou?

Hvor mange af disse var baseret på en konsekvensundersøgelse, som ekstraordinært blev integreret i forslaget?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(30. april 2001)

På området beskæftigelse og sociale spørgsmål har Kommissionen siden juni 1999 vedtaget seks forslag til retsakter (forordninger og direktiver)(1). Der blev foretaget en konsekvensundersøgelse af lovgivningen i forbindelse med alle disse forslag. Lovteksten blev vedlagt et særligt bilag, som beskriver analysen og resultaterne heraf, som foreslået af Kommissionen. Hvad angår de forslag, som falder ind under artikel 137 (tidligere artikel 118) i EF-traktaten, bliver begge arbejdsmarkedets parter ydermere hørt i to omgange i henhold til artikel 138 (tidligere artikel 118A) i EF-traktaten, således at de kan fremsætte deres synspunkter vedrørende forslaget og dets mulige betydning. I den sammenhæng kan de i henhold til artikel 138 i EF-traktaten beslutte at forhandle sig frem til en fælles aftale, som de facto kan erstatte Kommissionens forslag (artikel 139 (tidligere artikel 118B) i EF-traktaten).

(1) Forslag til Rådets direktiv om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv EFT C 177 E af 27.6.2000. Forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse KOM(1999) 566 endelig udg. Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 76/207/EØF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår EFT C 337 E af 28.11.2000. Forslag til Rådets direktiv vedrørende den europæiske aftale om tilrettelæggelse af arbejdstiden for arbejdstagere i civil luftfart uden fast arbejdssted, som er indgået af Sammenslutningen af Europæiske Luftfartsselskaber (AEA), European Transport Workers' Federation (ETF), European Cockpit Association (ECA), Den Europæiske Organisation for Regionale Luftfartsselskaber (ERA) og Den Internationale Charterflysammenslutning (IACA) EFT C 337 E af 28.11.2000. Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anden ændring af direktiv 89/655/EØF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16 i direktiv 89/391/EØF) (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 250, stk. 2) KOM(2000) 648 endelig udg. Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 80/987/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens KOM(2000) 832 endelig udg.