DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/192

(2004/C 33 E/195)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1943/03

af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen

(13. juni 2003)

Om: Nitratdirektivet og omstrukturering af intensivt kvægbrug

I en skrivelse af 4. januar 2003 har den nederlandske miljøgruppe Milieudefensie afd. Landbouw Twente henledt Kommissionens opmærksomhed på omstruktureringen af områder, hvor det i dele af Nederlandene forsøges at omlægge det intensive kvægbrug.

Oprindeligt var udgangspunktet også at virkeliggøre miljømål f.eks. med hensyn til nitratmængden i grundvandet, hvor indholdet i en række områder ligger langt over den europæiske standard. Desværre viste det sig efterhånden i den administrative beslutningsproces, at denne og andre miljømålsætninger gik tabt af syne og slet ikke tilstræbes længere, og at der heller ikke blev virkeliggjort miljømålsætninger.

Dette fremgår af en publikation med titlen »Startnotitie Milieu Effectrapportage Reconstructie concentratiegebieden Salland-Twente«, som miljøgruppen også har fremsendt til Kommissionen.

I dele af området, nemlig de såkaldte landbrugsudviklingsområder, tillades der tilmed en uafhængig udvidelse af kvægbruget, således som det fremgår af udviklingsplanerne for området.

Ikke desto mindre fortsætter de nederlandske myndigheder omstruktureringsplanerne, og de har vedtaget at stille 40 mio. EUR til rådighed for forvaltningen i provinsen Overijssel.

Er det også Kommissionens opfattelse, at (omstrukturerings)politikken skal være lagt an på anvendelse og overholdelse af europæiske miljømålsætninger?

Hvorvidt er de nederlandske myndigheders støtte til denne omstruktureringspolitik i strid med nitratdirektivet (91/676/EØF (1)).

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(7. august 2003)

Når der specielt henvises til nitratdirektivet, lider Nederlandene under det største miljømæssige pres fra husdyrgødning og landbrugsaktiviteter i Europa. Hvis det årlige input af nitrogen (N) pr. hektar fra husdyrgødning og mineralsk kunstgødning benyttes som indikator, anslås gennemsnitsværdien til 486 kilogram (kg) N/år, hvoraf 265 kg stammer fra husdyrgødning og 184 fra mineralsk kunstgødning (referenceår 1997, Eurostat, Statistic in focus, environment and energy, Theme 8-16/2000).

Vandkvaliteten er kraftigt berørt af landbrugsaktiviteter og hele det nederlandske område er blevet udpeget som en nitrat-sårbar zone i henhold til nitratdirektivet. Derfor bør der gennemføres et handlingsprogram for hele området.

Handlingsprogrammet kræver foranstaltninger, så som bl.a. minimumskapacitet for anlæg til opbevaring af husdyrgødning, perioder, hvor tilførsel af visse typer kunstgødning er forbudt, tilførsel af kunstgødning baseret på afgrødernes forventede kvælstofbehov og kvælstoftilførslen til afgrøderne fra jorden og fra gødskning.

Der er fastlagt et særligt loft for den årlige tilførsel af kvælstof fra husdyrgødning i direktivet, og handlingsprogrammets bestemmelser skal sikre, at loftet ikke overstiges for hver bedrift eller hvert husdyrbrug.

For at sikre et højt beskyttelsesniveau for EU's vandressourcer har Kommissionen allerede indledt sag mod flere medlemsstater, som den mener ikke overholder forpligtelserne i henhold til nitratdirektivet.

En overtrædelsessag mod Nederlandene verserer for tiden for Den Europæiske Domstol for manglende gennemførelse af en handlingsplan i henhold til nitratdirektivet på de vigtigste punkter, og dommen forventes afsagt om nogle få måneder.

Hvad angår omstruktureringen af områderne med intensivt husdyravl, har de nederlandske myndigheder oplyst følgende:

a) Formålet med loven om omstrukturering af områderne med koncentreret husdyravl (Reconstructiewet; Staatsblad 2002-115) er at fremme god rumlig struktur i koncentrationsområderne, især hvad angår landbrug, naturen, skov, landskaber, rekreative områder, vand, miljø og infrastruktur, men også at fremme leve- og arbejdsvilkår samt den økonomiske struktur. Dvs. at loven er udformet for at reducere problemerne med intensiv husdyravl ved at forbedre den rumlige struktur.

b) Hver især af omstruktureringsområderne (f.eks. Salland/Twente) skal fremlægge en omstruktureringsplan, der forbedrer den rumlige struktur for landbrug, natur, landskaber, miljø og vand. I en sådan plan skal der planlægges ekstensiverings- og intensiveringsområder. I ekstensiveringsområderne er antallet af husdyr for højt sammenholdt med naturens, landskabets, miljøets og vandets sårbarhed. I intensiveringsområderne kan husdyrantallet øges uden at blive til skade for andre interesser. Der tilskyndes også til overflytning af bedrifter fra områder med høj koncentratoin til andre områder. Den plan, der netop er udarbejdet for Salland/Twente, indeholder både ekstensiverings- og intensiverings-områder, men der vil ikke ske en forøgelse af husdyrantallet.

c) Omstruktureringsloven er ikke den eneste lov om udvikling af husdyravl i Nederlandene. F.eks. reguleres husdyrantallet ved hjælp af et kvotesystem for gødningsproduktionen, svinekvoter, fjerkrækvoter og mælkekvoter. I løbet af de sidste par år har de nederlandske myndigheder betalt over 800 mio. EUR til at opkøbe svine- og fjerkrækvoter for i alt 12 mio. kg phosphat. Et af målene for omstruktureringsplanerne er at opnå en tilpasning til denne udvikling.

Kommissionen noterer sig, at på grundlag af oplysningerne fra de nederlandske myndigheder skulle loven om omstrukturering af koncentrationsområderne ikke føre til en samlet forøgelse af husdyrantallet. Derfor er der god grund til at antage, at denne lov, når den forfølger sit generelle mål, ikke vil være i uoverensstemmelse med målene i nitratdirektivet.

(1) EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.