ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2799/96 af Sebastiano Musumeci (NI) til Kommissionen (25. oktober 1996)

Om: Bedrageri paa Sicilien til skade for Den Europaeiske Union

De italienske myndigheder (toldvaesenets bedrageriafdeling i Bolzano) afsloerede for nylig endnu et tilfaelde af bedrageri, der fandt sted mellem oktober og december 1995, som gik ud over Den Europaeiske Union, og drejede sig om en stor maengde sukker, der skulle sendes til Malta, og blev losset paa Sicilien, saaledes at det kunne anvendes til forfalskning af vin.

Smuglerne havde uretmaessigt kunnet modtage faellesskabstilskud til et beloeb af over 1/2 mia lire.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke konkrete initiativer den agter at tage i forbindelse med kampen mod bedrageri for at undgaa gentagelse af saadanne alvorlige episoder, som giver naering til ulovlige aktiviteter og forbryderorganisationer.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (12. december 1996)

Det var Kommissionen selv, der tog initiativ til en efterforskning af dette forhold, da den i maj 1995 fik kendskab til et muligt bedrageri i forbindelse med sukkereksporten til Malta. Kommissionens delegation i Malta bekraeftede, at der var uoverensstemmelser mellem tallene for eksporten fra Italien og importen i Malta. Kontakter med de italienske myndigheder afsloerede, at to italienske virksomheder fingerede sukkereksport til Malta i 1995. Hidtil har efterforskningen afsloeret, at over 480 t sukker, der var angivet til eksport, uretmaessigt var blevet indfoert paa det sicilianske marked. En tysk virksomhed syntes ogsaa at have modtaget eksportrestitutioner i forbindelse med denne falske sukkereksport. Det er ikke blevet fastslaaet, at dette sukker skulle vaere anvendt til forfalskning af vin. Undersoegelserne fortsaetter med Kommissionens aktive stoette.

Kommissionen vil undersoege resultaterne af disse undersoegelser grundigt for at finde ud af, hvilke yderligere skridt der skal tages.

Kommissionens bedrageribekaempelses strategi og dens prioriterede foranstaltninger er beskrevet i dens arbejdsprogram for bedrageribekaempelse for 1996 ((KOM(96) 17 endelig udgave. ))
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2667/96 af Amedeo Amadeo (NI), Spalato Belleré (NI) og Gastone Parigi (NI) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Olieholdige froe

Nedskaeringen af kompensationsbetalingerne til de dyrkede arealer vil forstaerke uligevaegten mellem de forskellige produkter inden for denne sektor til skade for de olieholdige froe og samtlige raamaterialer, der ikke er foedevarer.

EU er naturligvis noedt til at skabe balance paa faellesskabsbudgettet og sikre finansieringen af udgifterne til oksekoedskrisen, og det er noedvendigt at udvise solidaritet paa landbrugsomraadet, men det er ikke retfaerdigt, at det kun er de dyrkede arealer, der skal betale. Fremstillingen af olieholdige froe mister konkurrenceevne sammenlignet med kornprodukterne, fordi den stoette, som gives dertil, udregnes i forhold til udviklingen af markedspriserne, mens stoetten til kornprodukterne ikke udregnes saadan.

Kommissionen anmodes om at tage dens forslag op til fornyet overvejelse og revidere de forskellige stoetteniveauer samt udvide denne tilpasningsordning til korndyrkningssektoren.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. december 1996)

I forslaget til forordning om aendring af forordning (EOEF) nr. 1765/92 om indfoerelse af en stoetteordning for producenter af visse markafgroeder ((Dok. KOM(96) 422 endelig udg. )) foreslaas en afbalanceret nedskaering af godtgoerelserne for de naevnte markafgroeder. Bruttoindtaegterne fra olieholdige froe og korn nedskaeres med samme beloeb udtrykt i ECU pr. hektar.

Raadet var paa sit moede den 28.-30. oktober 1996 ikke i stand til at acceptere dette forslag.

Anvendelse paa korn af den mekanisme, der anvendes i sektoren for oliefroe, forekommer ikke hensigtsmaessig paa grund af de to markeders forskellige karakteristika. I modsaetning til kornmarkedet findes der paa markedet for olieholdige froe ingen beskyttelse ved graenserne og ingen interventionspris.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3490/96 af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen (29. november 1996)

Om: Platinforurening af jorden

Som det fremgaar af oplysninger i pressen i den seneste tid - herunder i General Anzeiger Bonn af 9.-10. november 1996 - er platinforureningen af jorden tiltaget voldsomt efter indfoerelsen af bilkatalysatorer. Ifoelge beregninger fra GSF-Forschungszentrum fuer Umwelt und Gesundheit i Muenchen er platinindholdet pr. kg vejstoev steget fra 12 mikrogram i 1990 til maksimalvaerdier paa indtil 250 mikrogram pr. kg vejstoev i dag. Skoent der ifoelge forskere endnu ikke er grund til bekymring, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Er Kommissionen bekendt med disse tal?

2. Foreligger der sammenlignelige resultater fra andre medlemsstater?

3. Foreligger der undersoegelser om, i hvilket omfang der er fare for sundheden og miljoeet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (20. december 1996)

Den nugaeldende faellesskabslovgivning vedroerende miljoeet generelt set, og herunder isaer jordbundsforureningen, giver ikke Kommissionen de noedvendige midler til at indhente de tal, det aerede medlem her har fremfoert. Kommissionen kan derfor ikke give naermere oplysninger om de tilsvarende data fra de oevrige medlemsstater.

Der foreligger paa indevaerende tidspunkt kun meget faa oplysninger om omfanget af befolkningens udsaettelse for platinforbindelser. Paa grundlag af de oplysninger, der foreligger i dag, kan det dog oplyses, at luftens platinindhold ligger mindst tre stoerrelsesordener under de niveauer, hvor der har kunnet spores visse skadelige virkninger. Endelig skal det oplyses, at Verdenssundhedsorganisationen (WHO) ikke har fremsat nogen vejledende taerskelvaerdi for platinindholdet i den omgivende luft.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2622/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (14. oktober 1996)

Om: Stoette fra Den Europaeiske Union til Albaicín-kvarteret i Granada

Albaicín-kvarteret i Granada, der i december 1994 fik status som en del af menneskehedens kulturarv, befinder sig - som de ansvarlige kommunale myndigheder i Granada erkender - i en beklagelig tilstand af forfald. Selv UNESCO's generaldirektoer har netop gjort opmaerksom paa, at Albaicín kan miste sin status som en del af menneskehedens kulturarv, hvis der ikke omgaaende ivaerksaettes foranstaltninger til istandsaettelse af dette kvarter.

Som man ganske rigtigt har erkendt, drejer problemet sig ikke om meninger, men om investeringer - beregnet til mindst 3 mia pesetas - og man har soegt om stoette paa 400 mio pesetas fra Den Europaeiske Union til dette formaal.

Mener Kommissionen, at den boer stoette istandsaettelsen af Albaicín-kvarteret i Granada og bidrage saavel moralsk som oekonomisk til, at yderligere forfald undgaas, og kvarteret kan opretholde den status som en del af menneskehedens kulturarv, der i oejeblikket er truet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (3. december 1996)

Der er blevet fremlagt et projekt vedroerende istandsaettelse af det historiske centrum Albaicín som led i indkaldelsen af forslag ((EFT C 200 af 10.7.1996. )) til pilotprojekter i byomraader i henhold til artikel 10 i forordningen om Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling ((EFT L 193 af 31.7.1993. )). Som svar paa denne indkaldelse fik Kommissionen forelagt over 500 dossierer, herunder 97 fra Spanien. Da en udvaelgelsesprocedure er i gang, er det ikke muligt for oejeblikket at udtale sig om Albaicín-dossieret.

Der kan vaere grund til at minde om, at EU's regionalstoette til fordel for regionen Andalusien hovedsagelig ydes i form af operationelle programmer og andre interventionsformer til gennemfoerelse af EF-stoetterammen. Kommissionen godkendte den 9. december 1994 det operationelle program for regionen Andalusien for perioden 1994-1999. Dette program indeholder bl. a. foranstaltninger til udnyttelse af den arkitektoniske og turistmaessige arv. Indgivelse af projekter under dette program, herunder eventuelt det, som det aerede medlem omtaler, henhoerer under medlemsstatens kompetence, og denne underretter overvaagningsudvalget for programmet.

Kommissionen har endvidere for nylig fastsat retningslinjer for de operationelle programmer, som medlemsstaterne opfordres til at forelaegge den under EF-initiativet URBAN ((EFT C 319 af 30.11.1995. )). I denne sammenhaeng har medlemsstaten ligeledes mulighed for at indgive ansoegning om medfinansiering til det af det aerede medlem naevnte formaal.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2912/96 af Salvador Garriga Polledo (PPE) til Kommissionen (31. oktober 1996)

Om: Det integrerede system for EF's stoetteordninger

I Kommissionens rapport (KOM(96)0174) om medlemsstaternes ivaerksaettelse af det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-stoetteordninger naevnes forskellige systemer til identificering af levende dyr (isaer kvaeg).

Kommissionen naevner tre identificeringssystemer, hvoraf det mest effektive er det dyreste.

Paa baggrund af de katastrofale foelger, som et mangelfuldt system til identificering og kontrol med kvaegets bevaegelsesmoenster vil kunne faa paa nuvaerende tidspunkt som foelge af den omfattende udbredelse af kogalskab, bedes Kommissionen besvare foelgende:

Vil Kommissionen henstille til eller kraeve af medlemsstaterne, at de indfoerer det dyreste, men mest effektive identificeringssystem?

Er der taget hoejde for de supplerende omkostninger i forbindelse med valget af et saadant system?

Vil Kommissionens henstilling eller krav vaere vejledende eller obligatorisk?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. november 1996)

Kommissionen har forelagt Raadet et forslag til forordning, som skal forpligte medlemsstaterne til at indfoere en omfattende ordning for identifikation og registrering af kvaeg ((Dok. KOM(96) 460 endelig udg. )). Det foreslaaede system omfatter dobbelt maerkning af dyrene, en central edb-database i hver medlemsstat med oplysninger om dyrene og deres bevaegelser, et pas for hvert dyr og registre over dyrene paa hver bedrift. Selv om det system, der foreslaas i forordningen, muligvis er den dyreste af de loesninger, Kommissionen foreslaar i sin rapport ((Dok. KOM(96) 174. )), er det dens opfattelse, at et saadant komplet system er noedvendigt for effektiv kontrol med praemieudbetaling, sygdomskontrol og hurtig opsporing af dyr i tilfaelde af sygdomsudbrud og med henblik paa forebyggelse af svig. Det er ikke planen, at Faellesskabet skal deltage i finansieringen af udgifterne til indfoerelse af saadanne systemer.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2651/96 af Nuala Ahern (V) til Raadet (10. oktober 1996)

Om: Konsekvenser af fremstillingen af MOX-plutoniumbraendselselementer i Sellafield

I et skriftligt ministerielt svar blev det britiske parlament den 2. juli 1996 (official report, spalte 398) underrettet om, at miljoestyrelsen var i faerd med at forberede en meddelelse efter Euratom-traktatens artikel 37 om de miljoemaessige konsekvenser af det nye anlaeg i Sellafield for fremstilling af MOX-plutoniumbraendselselementer.

Kan Raadet oplyse, om det i betragtning af de konsekvenser, en oeget global samhandel med nukleare materialer saasom plutonium kan faa for Unionen som helhed og ligeledes internationalt, har droeftet den planlagte udvidelse af plutoniumsamhandelen?

Svar (30. januar 1997)

1. Raadet bekraefter, at Det Forenede Kongerige i overensstemmelse med Euratom-traktatens artikel 37 har meddelt Kommissionen alle almindelige oplysninger om det anlaeg, det aerede parlamentsmedlem omtaler. Kommissionen har dog endnu ikke afgivet udtalelse.

2. Raadet vil gerne paapege betydningen af den faellesskabslovgivning, der gaelder for nukleare materialer.

Bestemmelserne i Euratom-traktatens kapitel 3 om sundhedsbeskyttelse goer det saaledes muligt at ivaerksaette de relevante bestemmelser. Til styrkelse af de gaeldende beskyttelsesbestemmmelser vedtog Raadet i saa henseende den 13. maj 1996 Raadets direktiv 96/29/Euratom ((EFT L 159 af 29.6.1996, s. 1. )) om fastsaettelse af grundlaeggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod farer, som er forbundet med ioniserende straaling.

Med ivaerksaettelse af bestemmelserne i Euratom-traktatens kapitel 7 er der desuden sikret sikkerhedskontrol, som udgoer en vigtig faktor i forbindelse med samhandelen med nukleare materialer.

3. Endelig oensker Raadet at erindre om, at Den Internationale Atomenergiorganisation for nylig godkendte en raekke skaerpede bestemmelser for transport af nukleare materialer, bestemmelser som vil blive en del af hver enkelt stats nationale lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3128/96 af Bernie Malone (PSE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Menneskerettigheder i Etiopien

Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget eller agter at tage over for den etiopiske regering med hensyn den etiopiske student, Teshome Bimerew, som forsvandt natten til den 10. november 1995 i Addis Ababa og paastanden om, at han siden har vaeret tilbageholdt i Mailekawi-faengslet i Addis Ababa?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (9. december 1996)

Kommissionen er ikke bekendt med den sag, det aerede medlem omtaler.

Lederen af Kommissionens delegation i Addis Ababa er blevet bedt om i koordination med de andre medlemsstaters missionschefer i Etiopien at tage skridt til at indhente oplysninger i sagen om Teshome Bimerew.

Paa grundlag af de indhentede oplysninger vil Kommissionen undersoege sagen sammen med medlemsstaternes missionschefer i Addis Ababa for at fastlaegge, hvilke foranstaltninger der vil vaere mest hensigtsmaessige.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2945/96 af Mary Banotti (PPE) til Kommissionen (8. november 1996)

Om: Gennemfoerelse af direktivet om standarder for transmission af tv-signaler

Kommissionen husker sikkert den bekymring, Europa-Parlamentet gav udtryk for i juli 1995 under andenbehandlingen af direktiv 95/47/EF ((EFT L 281 af 23.11.1995, s. 51. )) med hensyn til farerne for, at leverandoererne af adgangsstyrings- og abonnementadministrationssystemer skulle misbruge en dominerende stilling, og at direktivets artikel 4 og 6 aendredes tilsvarende.

Kan Kommissionen nu oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet for at sikre, at dette direktiv er blevet gennemfoert i fuldt omfang og paa samme maade i alle medlemsstater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (28. november 1996)

Til dato har Kommissionen endnu ikke modtaget nogen officiel meddelelse fra nogen medlemsstat vedroerende nationale foranstaltninger til gennemfoerelse af direktivet, hvilket senest skulle vaere sket den 23. august 1996. Som det er saedvane under saadanne omstaendigheder, er Kommissionen i gang med at indlede overtraedelsesprocedurer i henhold til EF-traktatens artikel 169 som foelge af manglende meddelelse af foranstaltningerne. Naar de officielle meddelelser fra medlemsstaterne engang er modtaget, vil Kommissionen kontrollere hvorvidt gennmfoerelsesbestemmelserne er i overensstemmelse med direktivets bestemmelser.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3104/96 af Joaquín Sisó Cruellas (PPE) til Kommissionen (18. november 1996)

Om: Forlaengelse af foranstaltningerne for tyrkiske polyesterfibre og -traade

Kommissionen har taget skridt til eventuelt at forlaenge de nugaeldende udligningsforanstaltninger for import af polyesterfibre og -traade fra Tyrkiet. Den Internationale Komité for Rayon og Syntetiske Fibre (CIRFS) har paa faellesskabsindustriens vegne anmodet om denne forlaengelse.

Kan Kommissionen oplyse, om den agter at gaa videre med denne forlaengelse og i bekraeftende fald, om denne vil ske paa de samme betingelser, eller der vil blive foretaget aendringer og i saa fald hvilke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (9. december 1996)

Efter at have modtaget en anmodning fra Den Internationale Komité for Rayon og Syntetiske Fibre (CIRFS) indgivet paa vegne af den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet, indledte Kommissionen den 21. september en undersoegelse af udligningsforanstaltningerne vedroerende importen af polyesterfibre og -garn med oprindelse i Tyrkiet.

Hvad angaar det mulige udfald af denne procedure, skal saadanne undersoegelsesprocedurer ifoelge Faellesskabets grundlaeggende antisubsidielovgivning resultere i, at foranstaltningerne ophaeves, opretholdes eller aendres. Da denne procedure endnu befinder sig paa et tidligt stadium, er det ikke muligt at udtale sig yderligere om det mulige udfald. Det aerede medlem kan dog vaere forsikret om, at EF-erhvervsgrenens paastande om, at de tyrkiske myndigheder fortsat yder subsidier til producenter og eksportoerer af de paagaeldende varer, vil blive undersoegt til bunds. Hvis disse paastande viser sig at vaere rigtige, vil Kommissionen soerge for, at der i overensstemmelse med den grundlaeggende lovgivning traeffes passende forholdsregler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2760/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (21. oktober 1996)

Om: Manglende overholdelse fra Italiens side af direktiv om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg eller andre videnskabelige formaal

I svar paa forespoergsel nr. 2455/92 ((EFT C 141 af 19.5.1993, s. 32. )) og 1747/93 ((EFT C 46 af 14.2.1994, s. 34. )) haevder Kommissionen, at det italienske lovgivningsdekret 116/1992, hvormed landet har omsat retningslinjer 86/609/EOEF ((EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. )) er i modstrid med artikel 17 i dette direktiv og at den agter at orientere de italienske myndigheder herom. I henhold til denne meddelelse har den italienske sundhedsminister den 22. december 1993 udarbejdet et ministerielt dekret for at raade bod paa denne mangel paa basis af artikel 24 i ovennaevnte direktiv. Desvaerre er dette dekret aldrig traadt i kraft paa trods af skriftlig bekraeftelse fra Kommissionen i sit svar paa forespoergsel 1541/94 ((EFT C 230 af 4.9.1995, s. 49. )) om, at Kommissionen straks vil saette sig i forbindelse med den italienske regering for at hoere, hvorledes den stiller sig hertil. Det maa saaledes konstateres, at der er gaaet tre aar, og at de italienske forskrifter stadig ikke er i overensstemmelse med direktivet.

1. Hvilke forklaringer har de italienske myndigheder givet herpaa?

2. Agter Kommissionen at indlede traktatbrudsprocedure?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (11. december 1996)

1. Kommissionen har formelt henledt de italienske myndigheders opmaerksomhed paa denne sag i en skrivelse i 1995. Sagen er yderligere blevet taget op paa et moede med landets ansvarlige myndigheder i medfoer af Raadets direktiv 86/609/EOEF den 4. - 5. september 1996. Paa dette moede bekraeftede de italienske myndigheder deres forpligtelse til at sikre, at direktivet blev fyldestgoerende overholdt, samt at det var deres agt at loese enhver vanskelighed i forbindelse med haandhaevelsen heraf i Italien. Et andet moede skal efter planerne afholdes til april 1997, hvilket vil indebaere en ny lejlighed til at efterproeve og droefte, hvilke fremskridt der maatte vaere gjort.

2. Kommissionen udelukker ikke muligheden af en raekke overtraedelsesprocedurer mod Italien, dersom denne sag ikke kan loeses paa anden vis.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2612/96 af Peter Crampton (PSE) til Raadet (16. oktober 1996)

Om: Lukning af lufthavnene i Firenze og Pisa?

Raadet bedes oplyse, hvorfor det var noedvendigt at lukke lufthavnene i Firenze og Pisa hele fredag den 21. og loerdag den 22. juni paa grund af Det Europaeiske Raads moede i Firenze? Jeg har forstaaet, at det skabte stort besvaer for andre rejsende.

Ville det ikke have vaeret muligt at afsikre en del af lufthavnene uden at lukke dem for alle oevrige passagerer?

Svar (17. januar 1997)

Foranstaltninger, der traeffes af hensyn til sikkerheden i lufthavnene, henhoerer under den paagaeldende medlemsstats kompetente myndigheder. Forespoergslen boer derfor rettes til disse.

Det forholder sig rent faktisk paa den maade, at den praktiske tilrettelaeggelse af Det Europaeiske Raads arbejde udelukkende henhoerer under den paagaeldende medlemsstat. I forbindelse med moeder i Det Europaeiske Raad traeffer vaertsmedlemsstatens myndigheder naturligvis alle de forholdsregler, som de finder noedvendige for at sikre stats- og regeringschefernes samt de oevrige deltageres sikkerhed paa tilfredsstillende maade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3146/96 af Fernando Fernández Martín (PPE) til Kommissionen (22. november 1996)

Om: Mod en baeredygtig udvikling paa De Kanariske OEer

Naesten alle de programaftaler, der blev indgaaet i perioden 1989-93 mellem medlemsstaterne og Faellesskabet til fordel for regionerne under maal nr. 1, indeholdt et afsnit om miljoe.

Eftersom infrastrukturen er meget vigtig for disse regioner, gennemfoeres EFRU's store miljoeprojekter der.

Hvad turismen angaar, har de kanariske myndigheder truffet foranstaltninger for at rette op paa den oekologiske og oekonomiske uligevaegt, som masseturismen har skabt.

Hvilke konkrete projekter paa De Kanariske OEer har modtaget en saadan stoette? Og hvilke projekter paataenker Kommissionen at stoette paa samme maade i fremtiden?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (21. januar 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2685/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1996)

Om: Udvidelse af olivendyrkningen i Spanien

I forbindelse med en kommende reform af den faelles markedsordning for olieafgroeder haelder producenterne af olivenolie til en bevarelse af status quo med hensyn til priser, stoette og beskatning. Hvad der imidlertid er meget vigtigt for regioner som Andalusien med stoere oekonomiske problemer, er, at Europa-Kommissionen forbereder en foroegelse af produktionskvoten for olivenolie, idet denne afgroede passer godt til de meget toerre jorder, som ikke tillader dyrkning af markafgroeder.

Med udgangspunkt i den nuvaerende situation og fremtidsperspektiverne vil det vaere vigtigt for sektoren at vide, hvor mange hektar af nye olivenplantager der kan indgaa i den nye kvote, og det vil samtidig vaere interessant at indpasse de nye olivenplantager i en ordning for skovrejsning paa jorderne.

Hvilke tanker kan Kommissionen fremkomme med i denne forbindelse?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2684/96, E-2685/96 og P-2946/96 (20. november 1996)

Kommissionen vil droefte de forskellige muligheder for en reform af den faelles markedsordning for olivenolie i meget naer fremtid. Der vil blive sendt et dokument til Parlamentet og Raadet til droeftelse, inden der laegges sidste haand paa konkrete forslag.

Kommissionen kan ikke foregribe resultatet af sine overvejelser ved at besvare specifikke spoergsmaal om valgmulighederne, men den vil ikke undlade at tage hensyn til det aerede medlems spoergsmaal og bemaerkninger.

Det maa vaere klart, at den nye faelles markedsordning for olivenolie skal vaere enkel, mere gennemsigtig og lettere at kontrollere end den eksisterende ordning. Der boer laegges saerlig vaegt paa kvalitet, og ordningen maa saa direkte som muligt rettes mod producenterne. Der skal tages hensyn til forskelle af regional, social og miljoemaessig art.