ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/723

(2004/C 84 E/0812)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1437/03

af Armin Laschet (PPE-DE) til Kommissionen

(15. april 2003)

Om: Direkte budgetstøtte fra EU på 10 mio. EUR pr. måned til Den Palæstinensiske Myndighed

Har det sin rigtighed, at Kommissionen siden slutningen af 2002 har indstillet udbetalingen af den månedlige direkte budgetstøtte på 10 mio. EUR til Den Palæstinensiske Myndighed?

Drejer det sig ved denne indstilling af udbetalingerne af direkte budgetstøtte om en foreløbig foranstaltning, eller har Kommissionen i mellemtiden truffet afgørelse om definitivt at indstille de månedlige engangsbeløb?

Hvad er årsagen til, at Kommissionen har indstillet udbetalingen af den månedlige direkte budgetstøtte til Den Palæstinensiske Myndighed?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(27. maj 2003)

Hovedformålet med EU's budgetstøtte til Den Palæstinensiske Myndighed var at afbøde virkningerne af Israels indefrysning af indkomstoverførslerne og bidrage til Den Palæstinensiske Myndigheds administration og reetablering af betingelserne for fred, når den nuværende krise er ovre.

EU's støtte har på kort sigt været med til at forhindre, at de institutionelle strukturer i de palæstinensiske områder kollapsede. Der har været knyttet betingelser til EU's støtte med det formål at fremme reformen i Den Palæstinensiske Myndighed, såsom konsolidering af Den Palæstinensiske Myndigheds offentlige finanser og større gennemsigtighed.

Betydningen af EU's bistand til Den Palæstinensiske Myndighed har været anerkendt af det internationale samfund, senest på de internationale donorers møde i ad hoc-kontaktudvalget (EU, USA, Norge og Verdensbanken) i London den 18.-19. februar 2003.

Selv om de økonomiske konsekvenser af krisen stadig belaster Den Palæstinensiske Myndigheds budget, overfører den israelske regering nu indtægterne. Indtil videre har den israelske regering overført betalinger for fire fortløbende måneder, nemlig oktober 2002 til januar 2003, som blev betalt i december 2002 til marts 2003. Derudover er den israelske regering begyndt at tilbagebetale restancer, som har hobet sig op siden december 2002. I marts 2003 var der betalt i alt 295 mio. EUR til Den Palæstinensiske Myndighed.

EU har derfor kunnet omlægge sin bistand til Den Palæstinensiske Myndighed. Det nuværende budgetbistandsprogram bliver derfor erstattet af andre former for bistand, hvilket Kommissionen meddelte den 30. april 2003.

Skulle Israel finde på at indefryse overførslerne igen, ville det måske blive nødvendigt at overveje igen at yde direkte budgetstøtte til Den Palæstinensiske Myndighed afhængigt af dens finansielle situation.

Den Palæstinensiske Myndighed modtager de resterende afdrag på den månedlige budgetstøtte for november og december 2002 inden for de kommende uger.

Kommissionen sender en oversigt over Kommissionens budgetstøtte til Den Palæstinensiske Myndighed direkte til det ærede medlem og Europa-Parlamentets sekretariat.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/102

(2004/C 78 E/0102)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2301/03

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(8. juli 2003)

Om: Gennemførelse af Rådets direktiv 1999/70/EF

I sit svar på mit spørgsmål H-0293/03 (1) om gennemførelse af Rådets direktiv 1999/70/EF (2) i Grækenland i forbindelse med misbrug af tidsbegrænsede arbejdskontrakter sagde det ansvarlige medlem af Kommissionen, Anna Diamantopoulou, idet hun henviste til det præsidentielle dekret 81/2003, der omsætter det pågældende direktiv i græsk lovgivning, at Kommissionens tjenestegrene var i færd med at undersøge dette dekret, og at Kommissionen ville være i stand til at forelægge sin vurdering inden sommerferien.

Kan Kommissionen, eftersom de græske domstole skal træffe afgørelse i hundredvis af sager, som anlægges af kontraktansatte, og da sommerferien allerede er overstået, oplyse, om den har foretaget en vurdering af ovennævnte præsidentielle dekret?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(20. august 2003)

Kommissionens tjenestegrene undersøger for øjeblikket, hvordan direktiv 1999/70/EF er blevet gennemført i de 15 medlemsstater.

Hvad angår de græske myndigheders gennemførelse af direktivet fremgår det af en foreløbig vurdering af det præsidentielle dekret 81/2003, at direktivet muligvis ikke er blevet overholdt.

Hvis det efter at Kommissionen har anmodet de græske myndigheder om nærmere oplysninger viser sig at være tilfældet, kan Kommissionen se sig nødsaget til at indlede den i EF-traktatens artikel 226 fastlagte procedure mod de græske myndigheder.

(1) Mundtligt svar afgivet den 3.6.2003.

(2) EFT L 175 af 10.7.1999, s. 43.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 84/488

(2004/C 84 E/0566)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2413/03

af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen

(21. juli 2003)

Om: Støtte til udveksling af børnekor

Kommissionen bedes oplyse, hvilke muligheder der findes på europæisk plan for at sikre økonomisk støtte til rejseudgifter til en underskole (højst 13 år), der deltager i en udveksling af kor mellem EU-medlems-stater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(27. august 2003)

Der ydes EU-støtte til fremme af samarbejdet mellem skoler som led i Comenius-aktionerne under Socrates-programmet.

De såkaldte Comenius-skoleprojekter udgør en ramme, hvor elever og undervisere fra de tredive lande, der i øjeblikket deltager i Socrates-programmet, kan samarbejde om et emne af fælles interesse, f.eks. musik. Der ydes støtte både til lokale projektaktiviteter og til dækning af udgifterne ved besøg af partnerskolerne. Der ydes dog kun støtte til udveksling af klasser (dvs. til rejser for over tre eller fire elever) som led i Comenius-sprogprojekter, og her skal man i øjeblikket være mindst 14 år for at deltage.

Alle disse former for skolepartnerskaber administreres decentralt af et nationalt kontor for Socrates i hvert enkelt deltagende land, og skoler, der ønsker at ansøge om Comenius-støtte, bør henvende sig hos deres informationskontor. Kontaktoplysninger findes på netstedet: http://europa.eu.int/comm/education/program-mes/socrates/nat-est_en.html.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/737

(2004/C 78 E/0785)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2328/03

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(16. juli 2003)

Om: Helikopterforbindelser til Scillyøerne

Vil Kommissionen sørge for, at der i fortolkningen af Lisi-betænkningen om kompensation og hjælp til flypassagerer tages højde for situationen for luftfartsselskaber, som beflyver specielt vanskelige ruter af tekniske og meteorologiske årsager, som f.eks. ovennævnte og lignende ruter? Faktisk var meningen med betænkningen at give passagererne erstatning for de luftfartsselskaber, som uberettiget påfører passagererne udgifter ved deres manglende evne til at fremskaffe midler til at sikre, at passagererne ikke har unødvendige ulemper, og ikke drive dem ud i fallit, som yder en værdifuld og betydningsfuld offentlig tjeneste på anerkendte vanskelige ruter.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(9. september 2003)

Kommissionen erkender, at de luftfartsselskaber, der driver visse væsentlige og vanskelige ruter, herunder helikopterselskaber, står over for ganske særlige vilkår.

Forslaget til forordning om »fælles bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer ved boardingafvisning og ved aflysning eller lange forsinkelser (1)« skal om kort tid gennem forligsproceduren, og Lisi-betænkningen om »Luftfartspassagerer (kompensation og bistand)« omhandler ikke situationen for flyselskaber, der beflyver særlig vanskelige ruter. Dog indeholder forordningsforslaget begrebet »usædvanlige omstændigheder, som ikke kunne have været undgået, selv om alle forholdsregler, der med rimelighed kunne træffes, faktisk var blevet truffet«.

Sådanne omstændigheder kan bl.a. være vejrforhold, der er uforenelige med gennemførelsen af den pågældende flyvning, og uforudsete sikkerhedsproblemer. Begrebet er en effektiv beskyttelsesforanstaltning, da selskaberne under sådanne omstændigheder undtages fra visse forpligtelser i tilfælde af aflysninger og forsinkelser. Derved bliver der ligevægt mellem passagerernes rettigheder og de driftsmæssige risici, som flyselskaberne ikke kan holdes ansvarlige for.

»Mekaniske problemer« kan dog ikke altid pr. definition henføres til begrebet »ekstraordinære omstændigheder«. Selskaber, som skal kunne garantere flyvninger med høj kvalitet og sikkerhed, må normalt påtage sig ansvaret for at undgå sådanne svigt.

(1) EFT C 103 E af 30.4.2002.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/352

(2004/C 88 E/0358)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1321/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(8. april 2003)

Om: Angola – Flygtningenes tilbagevenden

FN's Flygtningehøjkommissariat har ifølge pressen protesteret mod krænkelser af angolanske flygtninges rettigheder, når disse ønsker at forlade Den Demokratiske Republik Congo, Republikken Congo og Zambia for at vende tilbage til Angola.

Ifølge samme kilde skal flygtningene være blevet tvunget til at betale en ulovlig afgift eller at efterlade nogle af deres medbragte ejendele ved grænseposterne på begge sider, og der er forlydender om, at der foregår krænkelser af kvinder og forskellige former for diskrimination.

Den embedsmand, der varetager beskyttelsen af flygtningene, Ester Benazri, har udtalt, at disse situationer skyldes, at de fordrevne befolkninger ikke har afventet den officielle repatriering, som først begynder i maj, og hun mener, at situationen vil blive bedre, når antallet af repræsentanter for Flygtningehøjkommissariatet og verdenssamfundet forøges i grænseområdet.

Kommissionen bedes oplyse følgende:

— Hvilke oplysninger er den i besiddelse af om disse forhold?

— Hvilke foranstaltninger har den truffet eller vil den træffe sammen med de berørte stater for at sikre, at disse krænkelser af menneskerettighederne ophører snarest muligt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielson

(15. maj 2003)

Kommissionen er bekendt med rapporterne om overgreb mod visse angolanske flygtninge, som vender spontant tilbage fra de omkringliggende lande. Rapporterne melder om krænkelser som chikane, røveri, seksuelle overgreb og pengeafpresning, specielt langs grænsen mellem Den Demokratiske Republik Congo og Angola. Hvis det bevises, at disse overgreb har fundet sted, vil de være i modstrid med de trepartsaftaler om repatriering af flygtninge, der blev indgået i november og december 2002 mellem Angolas regering, FN's Flygtningehøjkommissariat (UNHCR) og de respektive regeringer i Den Demokratiske Republik Congo, Namibia, Republikken Congo og Zambia.

Selv om det først og fremmest påhviler den angolanske regering at gribe ind for at standse disse overgreb, vil Kommissionen påtage sig at rejse spørgsmålet over for UNHCR i betragtning af dets rolle som medunderskriver af trepartsaftalerne og dets særlige flygtningemandat. Desuden vil Kommissionen undersøge spørgsmålene i forbindelse med alle fremtidige EU-finaniseringer af aktioner til repatriering af flygtninge.

Hvis de påståede overtrædelser bliver bekræftet og fortsætter, vil Kommissionen desuden i nært samarbejde med medlemsstaternes repræsentationer i de pågældende lande overveje, hvordan der kan træffes passende forholdsregler over for de nationale myndigheder.
4.

Erfaringerne har vist, at fjerntransport i høj grad influerer på dyrs velfærd og derfor kræver passende standarder. Kommissionen mener derfor, at denne type transporter skal forbeholdes transportvirksomheder, som er i stand til at give tilstrækkelige garantier i den henseende. Transportvirksomhedssammenslutninger er derfor blevet hørt under arbejdet med forslaget. Kommissionen har vundet støtte fra disse organisationer under arbejdet med dets initiativ til at opnå en højere kvalifikation for denne kategori.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/704

(2004/C 78 E/0751)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0736/03

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. marts 2003)

Om: Anlæg af kontrollerede lossepladser

Der er planer om at anlægge flere kontrollerede lossepladser for almindeligt affald forskellige steder i Portugal, i nogle tilfælde med EU-støtte.

Kan Kommissionen oplyse, for hvilke projekter der er ansøgt om EU-støtte, og på hvilket stadium gennemførelsen af disse projekter befinder sig?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(28. april 2003)

Portugal har på nuværende tidspunkt ikke forelagt Samhørighedsfonden nogen finansieringsansøgning vedrørende kontrollerede lossepladser.

Hvad angår en eventuel finansiering inden for strukturfondsområdet af sådanne projekter, minder Kommissionen det ærede medlem om, at ifølge subsidiaritetsprincippet udvælges disse projekter på nationalt plan af de operationelle programmers forvaltningsmyndighed, så snart programmernes strategiske prioriteter er blevet godkendt af Kommissionen. Kun projekter, hvis omkostninger overstiger det loft på 50 mio. EUR, der er fastsat i artikel 25 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (1), skal anmeldes til Kommissionen. Kommissionen har således intet forudgående kendskab til alle de projekter, som finansieres af strukturfondene.

Kommissionen opfordrer derfor det ærede medlem til at henvende sig til de portugisiske myndigheder for at få oplysninger vedrørende sidstnævnte punkt.

(1) Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/174

(2004/C 78 E/0178)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2812/03

af Bernd Lange (PSE) til Kommissionen

(19. september 2003)

Om: Revision af direktivet om førerbeviser. Køretilladelse til lette motorcykler

I Kommissionens arbejdsprogram for 2003 kan man læse om et forslag om revision af direktivet om førerbeviser.

Er det Kommissionens hensigt i forbindelse med denne revision at skabe mulighed for, at personer, der erhverver et førerbevis til klasse B, automatisk og uden yderligere prøve skal have tilladelse til klasse A1 for motorcykler med en volumen på ikke over 125 ccm og ikke over 11 kw?

I Forbundsrepublikken Tyskland blev der, før den 1. april 1980, i forbindelse med erhvervelese af førerbevis af klasse 3 (svarer til den nuværende klasse B) samtidig tildelt køretilladelse til en knallert i klasse A1, og dermed var der tale om et ægte mobilitetsalternativ.

Kunne dette ikke være en idé med henblik på at indføre en lignende bestemmelse over hele Europa?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyala de Palacio

(15. oktober 2003)

I henhold til Rådets direktiv 91/439/EØF (1) kan medlemsstaterne på deres område at tillade, at indehavere af kørekort af kategori Β til biler kan fører lette motorcykler. Det gælder i øjeblikket Spanien, Frankrig, Italien og Østrig, dog for Spaniens, Frankrigs og Østrigs vedkommende, hvis visse betingelser (2) opfyldes. For så vidt angår Tyskland er der tale om en erhvervet ret, som kun bekræftedes med Kommissionens beslutning nr. 2000/275/EF (3), og ikke om en ækvivalens i henhold til direktivet om kørekort.

Kommissionen agter ikke at foreslå ændringer med hensyn hertil.

(1) Rådets direktiv 91/439/EØF af 29. juli 1991 om kørekort, EFT L 237 af 24.8.1991.

(2) Kommissionens fortolkningsmeddelelse om EU-kørekort, EFT C 77 af 28.3.2002.

(3) Kommissionens beslutning 2000/275/EF af 21. marts 2000 om ækvivalens mellem visse kategorier af kørekort, EFT L 91 af 12.4.2000.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/93

(2004/C 78 E/0093)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2216/03

af Marco Pannella (NI), Maurizio Turco (NI), Marco Cappato (NI), Benedetto Della Vedova (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI) og Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(2. juli 2003)

Om: Arrestation i Kina af tolv medlemmer af en evangelisk kirke

Tolv medlemmer af en evangelisk kirke, som ikke er anerkendt af myndighederne i Peking, og som har været lukket siden den 6. juni 2003, efter at det kinesiske politi trængte ind i fire private boliger, hvor man var ved at afholde nogle religiøse ceremonier, er blevet arresteret, og otte af dem risikerer fængsling i en arbejdslejr, hvis domstolen kender dem skyldige i at »udsprede feudalsk overtro«. De myndigheder, der havde fået overdraget kontrollen af de religiøse organisationer, begrunder arrestationen med at sigtede »to gange om ugen gik ned i landsbyerne for at sprede overtro blandt bønderne, idet de bad om bidrag fra dem, der i forvejen er fattige«.

Disse personer risikerer at blive idømt tilbageholdelse i en arbejdslejr, udelukkende fordi de har givet udtryk for deres tro gennem undervisning, udøvelse og overholdelse af religiøse forskrifter, som de er berettigede til i henhold til den universelle menneskerettighedserklærings artikel 18.

Kan Kommissionen oplyse følgende:

— Har den mere detaljerede oplysninger om disse tolv kinesiske borgeres skæbne?

— Hvordan agter den at følge processen mod dem og beskytte deres ret til et forsvar?

— Agter den at sende myndighederne i Peking en meddelelse, hvori den kraftigt fordømmer denne meget alvorlige episode, og hvori det understreges, at det er i modstrid med de i menneskerettighedserklæringen anerkendte principper, at borgernes valg af udøvelse af retten til religionsfrihed er betinget af statens tilladelse, og at borgerne forhindres i at udøve religiøse funktioner også i private boliger?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Chris Patten

(31. juli 2003)

Kommissionen har ikke yderligere oplysninger om situationen for de 12 medlemmer af den evangeliske kirke, men vil prøve at undersøge sagen nærmere. EU tager jævnligt spørgsmålet om religions- og trosfrihed op som led i sin bilaterale menneskerettighedsdialog med Kina og vil i den forbindelse ikke undlade at nævne de personer, der er blevet anholdt, fordi de ønskede at udøve deres tro. Hvis det skulle komme til en retssag, vil EU gøre brug af de mest hensigtsmæssige midler til at følge den og sikre sig, at den foregår under tilfredsstillende forhold.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/85

(2004/C 88 E/0092)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2402/03

af Mario Borghezio (NI) til Kommissionen

(21. juli 2003)

Om: Bogbrændinger og ansættelse af 15 000 imamer i Tyrkiet

På ordre fra domstolene er der for nylig i Tyrkiet blevet gennemført offentlige bogbrændinger af vestlige bøger, der betragtes som uforenelige med islam. Desuden forlyder det i disse dage, at den tyrkiske regering har besluttet, at der på statens regning skal ansættes 15 000 imamer til at forestå en mere omfattende udbredelse af den muslimske tro.

Udgør disse to episoder efter Kommissionens opfattelse to etaper på det nye Tyrkiets »road map« for tiltrædelse af EU og dets værdier?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günther Verheugen

(8. september 2003)

Kommissionen er ikke bekendt med at der skulle være afsagt domme om offentlig brænding af bøger, som omhandlet i det ærede medlems forespørgsel.

Hvad angår udnævnelse af flere imamer, har Kommissionen forstået at kontoret for religiøse anliggender (Diyanet) har fremsat forslag om besættelse af stillinger for muslimske gejstlige i Tyrkiet. I henhold til Kommissionens information er forslaget ikke blevet vedtaget af regeringen.

Tyrkiet har som ansøgerland givet tilsagn om at ville overholde de politiske kriterier, der blev fastsat i København. Disse kriterier indebærer religiøs frihed for alle religiøse grupper. Kommissionen foretager en grundig bedømmelse af forholdene med hensyn til religiøs frihed i de periodiske rapporter, der offentliggøres årligt, og den agter at fortsætte med at overvåge, hvordan forholdene udvikler sig.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/580

(2004/C 78 E/0613)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3543/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(28. november 2003)

Om: Fri bevægelighed for bulgarere

Kan Kommissionen oplyse, hvilken politik der føres med hensyn til fri bevægelighed for bulgarske statsborgere og bulgarere med flygtningestatus i EU?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(14. januar 2004)

Som det ærede medlem ved, er Bulgarien kandidatland, indtil den planlagte tiltrædelse i 2007. Forudsat at tiltrædelsen sker det år, vil bulgarske statsborgere blive anset for tredjelandsstatsborgere indtil 2007. Bulgarske statsborgere kan rejse ind i EU og bevæge sig frit inden for Schengen-området i en periode på indtil tre måneder.

For så vidt angår bulgarske arbejdstageres bevægelighed, er ansøgninger om opholds- og arbejdstilladelse underlagt reglerne i de enkelte medlemsstater. Der er imidlertid en bestemmelse i Europaaftalen, hvorefter de eksisterende muligheder for, at medlemsstaterne kan give bulgarske arbejdstagere adgang til beskæftigelse i henhold til bilaterale aftaler, bør bevares og om muligt forbedres. Hvad angår bulgarske virksomheders og statsborgeres etablering på en medlemsstats område, må bulgarske statsborgere ifølge Europaaftalen ikke stilles mindre gunstigt end medlemsstatens egne statsborgere. Rækkevidden af sidstnævnte bestemmelse er blevet præciseret i Domstolens retspraksis.

Det ærede medlem har formentlig kendskab til, at den 25. november 2003 vedtog Rådet direktivet om status som fastboende udlænding (1). I overensstemmelse med kapitel III i det direktiv kan tredjelandsstatsborgere (herunder bulgarske borgere), som i mindst fem år har opholdt sig lovligt i en medlemsstat, på visse betingelser opnå en konsolideret status, på grundlag af hvilken de kan udnytte retten til at tage ophold og arbejde i andre medlemsstater. Medlemsstaterne skal gennemføre dette direktiv i national lov senest i november 2005.

Direktivet gælder imidlertid ikke for de tredjelandsstatsborgere, som er flygtninge. Flygtninges rettigheder er anført i Genève-konventionen fra 1951 om flygtninges status, som alle medlemsstater har undertegnet. På nuværende tidspunkt er der ingen EU-lovgivning vedrørende den fri bevægelighed for flygtninge i EU.

(1) Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 (EFT L 16 af 23.1.2004, s. 44.).