ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2006/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. juli 1996)

Om: Oliventraeer i Spanien

Hvor mange oliventraeer findes der efter Kommissionens oplysninger i oejeblikket i Spanien?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2006/96, E-2007/96, E-2008/96, E-2009/96, E-2010/96, E-2011/96, E-2012/96 og E-2013/96 (9. september 1996)

De statistiske oplysninger om olivendyrkning kan variere maerkbart fra kilde til kilde og efter de anvendte definitioner. De skal derfor omgaas med forsigtighed. Med hensyn til de oplysninger, som det aerede medlem oensker, kan nedenstaaende statistikker fremlaegges.

Det samlede antal producerende oliventraeer i hver af de paagaeldende medlemsstater, som de nationale administrationer officielt meddeler Kommissionen i forbindelse med forordningerne om oliven- og olivenolieudbyttet, er for produktionsaaret 1994/95 foelgende:

>TABLE>

Oliventraeernes gennemsnitlige beplantningstaethed i de samme medlemsstater er foelgende udtrykt i traeer pr. hektar:

>TABLE>

Denne gennemsnitlige beplantningstaethed, der er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat, kan variere betydeligt fra region til region, ja fra bedrift til bedrift, ud fra olivendyrkningens mere eller mindre specialisering eller systematisering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2031/96 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: US-database i Yorkshire

Hvilke droeftelser har Kommissionen foert med De Forenede Staters regering for at sikre sig arten af overvaagningen af De Forenede Staters anlaeg i Menwith Hill?

Hvilken militaer eller erhvervsmaessig aktivitet vil Kommissionen anse for en trussel for Den Europaeiske Unions sikkerhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (5. september 1996)

Kommissionen henviser det aerede medlem til svar paa mundtlig forespoergsel H-617/96 fra David Robert Bowe under spoergetiden paa Parlamentets moede i juli 1996 ((Parlamentets debatter (juli 1996). )).

Da dette spoergsmaal ikke falder inden for Faellesskabets kompetence, er det aldrig indgaaet i droeftelserne mellem Kommissionen og De Forenede Stater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2021/96 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Noedhjaelp til og samarbejde til Cuba

Europa-Parlamentet har udvist stor interesse for udvikling af humanitaere aktioner og lignende over for Cuba, og det har bl.a. oprettet en saerlig budgetlinje hertil.

Kommissionen bedes oplyse, hvilke aktioner der hidtil er blevet godkendt og efter hvilke kriterier de ikke-statslige organisationers projekter udvaelges?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af af Manuel Marín (13. september 1996)

I 1995 oprettede Parlamentet en saerlig budgetpost til stoette af ikke-statslige organisationers (NGO'ers) projekter i Cuba. Budgetposten blev opfoert pro memoria, og der var saaledes ikke afsat egentlige bevillinger paa den.

Der finansieres flere projekter, som gennemfoeres af europaeiske og cubanske NGO'er via budgetposter og med bevillinger, som forvaltes af Kommissionen, men Kommisisonen har fortaget en bevillingsoverfoersel (paa 300 000 ECU) til ovennaevnte budgetpost med henblik paa at traeffe dispositioner vedroerende et projekt. Projektet, som netop er gaaet i gang, skal bidrage til at rehabilitere et landbrugskooperativ i et omraade (laguna de Piedras-Vinales) af stor tursitmaessig og kulturel betydning, saaledes at kooperativets medlemmer kan diversificere deres indtaegtskilder og udvikle aktiviteter inden for agro-turisme. Projektet omfatter desuden reklamevirksomhed for denne type turisme i Europa.

Med hensyn til projekter, der ville kunne finansieres via denne budgetpost i 1996, er der til dato endnu ikke truffet nogen afgoerelse. Kommissionens udvaelgelseskriterier afspejler, hvad der er anfoert i anmaerkningen til budgetposten.

Kommissionen skal endvidere naevne, at der er bevilget finansieringsmidler til europaeiske NGO'er i forbindelse med den humanitaere indsats via bevillingerne paa budgetpost B7-210 »Bistand til befolkningerne og foedevarenoedhjaelp i udviklingslande og tredjelande, som er ramt af katastrofer eller alvorlige kriser«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2043/96 af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen (19. juli 1996)

Om: Ligeloen

Danmarks Statistik har netop offentliggjort en detaljeret loenstatistik for den private sektor i Danmark. Det viser sig, at kvinder i den private sektor har en vaesentlig lavere timeloen end deres mandlige kollegaer. Det gaelder, uanset om man deler det op paa brancher, arbejdsfunktioner eller uddannelse.

Har Kommissionen overblik over loenforskellene mellem maend og kvinder i de andre medlemslande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (9. september 1996)

Princippet om lige loen til maend og kvinder har lige fra begyndelsen indgaaet i faellesskabsretten (artikel 119 i EF-traktaten og direktiv 75/117/EOEF ((EFT L 45 af 19.02.1975. ))). Til trods for faellesskabsretten, som alle medlemsstater har inkorporeret i deres nationale lovgivning, er princippet om lige loen til maend og kvinder endnu ikke blevet en realitet. Forskellen i maends og kvinders loenninger i Faellesskabet er forsat stor og i visse tilfaelde oeges den paa grund af en raekke oekonomiske problemer, som i hoejere grad synes at beroere kvinder end maend.

Kommissionen, der er klar over disse forhold, vedtog i 1994 et memorandum, hvori begrebet lige loen for arbejde af samme vaerdi og omfanget heraf defineres, og hvori der foreslaas en raekke retningslinjer vedroerende de kriterier, der skal tages hensyn til i forbindelse med jobevalueringer og -klassifikationer.

Dette dokument blev sendt til interesserede og beroerte af ligeloensproblematikken til orientering og som grundlag for videre overvejelser. I fortsaettelse af memorandummet vedtog Kommissionen den 17. juli 1996 et regelsaet vedroerende anvendelsen af princippet om lige loen til maend og kvinder for arbejde af samme vaerdi; regelsaettet har til formaal at give en raekke konkrete raad til arbejdsgivere og parterne i de kollektive forhandlinger.

Regelsaettet skal anvendes paa arbejdspladser i saavel den offentlige som den private sektor. Det udgoer ikke et juridisk bindende dokument, men indeholder en raekke henstillinger, som arbejdsgiverne opfordres til at efterkomme ved at tilpasse dem til virksomhedens stoerrelse og struktur.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1540/96 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (17. juni 1996)

Om: Den anden faellesskabsstoetteramme - Graekenlands jernbanenet

Under den nationale del af den anden faellesskabsstoetteramme for Graekenland er der afsat midler til jernbanenettet. Foranstaltningen vedroerer hovedsagelig forbindelsen Athen-Patras-Thessaloniki, som er blevet optaget i det transeuropaeiske jernbanenet, og tager sigte paa inden aar 2000 at goere 88% af jernbanelinjen Athen-Thessaloniki dobbeltsporet og reducere togrejsens varighed betydeligt; der skal endvidere anlaegges nye jernbaner, og ruten Korinth-Patras skal moderniseres. Kommissionen bedes besvare foelgende:

1. Hvad var udnyttelsesgraden i 1994 og 1995?

2. Var der forsinkelser i udnyttelsen? Af hvilke aarsager?

3. Kan der oplyses noget om udviklingen i de konkrete projekter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (2. august 1996)

Udnyttelsesgraden for det operationelle program vedroerende jernbaner, som indgaar i den graeske faellesskabsstoetteramme for 1994-1999, var paa henholdsvis 40% og 34% for 1994 og 1995.

Oprettelsen i juni 1996 af OSE-filialen (Ergose), som skal staa for forvaltningen af gennemfoerelsen af de jernbaneprojekter, der medfinansieres med EF-bevillinger, og ansaettelsen af en administrator for projektet, som skal deltage i denne forvaltning, vil medvirke til at fremskynde gennemfoerelsen af projekterne.

Hidtil er der blevet anlagt 36 km dobbeltspor, 30 km af linjen er blevet renoveret, og der er anlagt 10 jernbaneoverskaeringer paa linjen Athen-Thessaloniki. Flere andre arbejder er under gennemfoerelse paa samme linje.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1966/96 af Giorgio La Malfa (ELDR), Raimondo Fassa (ELDR) og Luciano Pettinari (GUE/NGL) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Hjaelp til en retfaerdig og solidarisk handel

Har Kommissionen efter vedtagelsen af betaenkning af Langer om en retfaerdig og solidarisk Nord-Syd-handel (A3-0373/93 ((EFT C 44 af 14.2.1994, s. 119. ))) truffet konkrete foranstaltninger til stoette for denne handel?

Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om disse initiativer samt stoerrelsen af de bevillinger, der eventuelt er vedtaget og vil blive vedtaget i fremtiden for at fremme en retfaerdig og solidarisk handel?

Hvordan agter Kommissionen i forbindelse med eventuelle stoetteforanstaltninger at undgaa at forskelsbehandle de grupper med en retfaerdig og solidarisk handel, som ikke hoerer ind under europaeiske organisationer, f.eks. EFTA, hvor de grupper, der allerede er med, som bekendt har en vaesentlig vetoret over for tiltraedelse af andre organisationer af samme nationalitet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João Pinheiro (24. september 1996)

Ved at indgaa i samfinansieringsaktioner med de private europaeiske bistandsorganisationer (ngo'er) stoetter Kommissionen disse organisationers initiativer vedroerende en rimelig og afbalanceret handel. Den bidrager ogsaa til at styrke organisationers og netvaerks koordinering paa europaeisk plan ved at opmuntre de forskellige aktoerer (den private sektor, ngo'er, forbrugerorgansiationer, medlemsstater) til at deltage i bistandsaktioner.

I loebet af de sidste fire aar har der vaeret en kraftig stigning i antallet af samfinansieringer med ngo'er inden for oplysning og bevidstgoerelse af den europaeiske offentlige opinion mht. en rimelig og afbalanceret handel. Mellem 1992 og 1995 har Kommissionen medfinansieret 28 projekter i 11 medlemsstater til et beloeb af 3,6 mio. ECU. Kommissionen har desuden medfinansieret projekter i udviklingslandene vedroerende en rimelig og afbalanceret handel (forbedring af produktions- og markedsfoeringsvilkaarene til fordel for smaa producenter, hvis produkter er omfattet af kampagnen for at fremme en rimelig og afbalanceret handel i Europa).

Siden 1994 har Kommissionen vaeret igangsaetter af flere forskellige aktiviteter, saasom moeder og seminarer, der skal styrke forbindelserne mellem de europaeiske organisationer, der fremmer en rimelig og afbalanceret handel, og forskellige europaeiske handels- og distributionsvirksomheder samt repraesentanter for medlemsstaterne.

Alle organisationer, som opfylder de generelle antagelseskriterier, kan uden undtagelse faa adgang til at deltage i den ordning for samfinansiering, som Kommissionen har udviklet med ngo'erne. Den betydelige stigning, der har kunnet konstateres i antallet af anmodninger om samfinansiering fra forskellige organisationer i naesten alle medlemsstaterne, viser tydeligt, hvilken interesse Kommissionen har i fortsat at yde stoette til individuelle organisationer og forskellige europaeiske netvaerker (Max Havelaar, Efta, Tansfair, News osv.).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1811/96 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Europalia 1997

Kommissionen bedes oplyse foelgende: Er Den Europaeiske Union paa nogen som helst maade indblandet i tilrettelaeggelsen af Europalia i Tyrkiet i 1997? Finansieres dette paa nogen maade af Faellesskabet? Agter Kommissionen i bekraeftende fald at soerge for, at den historiske sandhed respekteres, isaer hvad angaar folkemordet paa armenierne, som Europa-Parlamentet har vedtaget en beslutning om?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (13. september 1996)

Siden oprettelsen af den belgiske stiftelse »Europalia« har Kommissionen ydet tilskud til de forskellige initiativer, stiftelsen gennemfoerer med henblik paa at oege kendskabet til kulturen i lande saasom Mexico, Portugal og OEstrig.

Beslutningerne om, hvilket land der udvaelges, og hvordan den kunstneriske og kulturelle planlaegning skal se ud, tilkommer alene stiftelsen.

Endelig skal det anfoeres, at arrangementet »Europalia-Tyrkiet« er blevet aflyst.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1608/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Opfoelgning af EU's HELIOS-program

Hvilke planer har Kommissionen med hensyn til fortsaettelse af foranstaltningen »Information og bevidstgoerelse af offentligheden« om spoergsmaal vedroerende handicappede i 1997 paa baggrund af, at HELIOS-programmet snart udloeber?

Agter Kommissionen at fortsaette, oege eller begraense stoetten til Den Europaeiske Dag for Handicappede, publikationen »Helioscope« og ikke-statslige organisationers udgivelse af nyhedsbreve?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (17. september 1996)

Som Kommissionen gav udtryk for i sin meddelelse om lige muligheder for handicappede, der blev vedtaget den 30. juli 1996 ((KOM(96) 406 endel. udg. )), forbliver det en prioritet for den at bevidstgoere om udviklingen i medlemsstaterne og paa faellesskabsplan.

I denne sammenhaeng erkender Kommissionen betydningen af det bidrag, der ydes gennem Den Europaeiske Dag for Handicappede, som blev etableret paa det europaeiske plan i 1993, til sensibilisering af offentligheden i spoergsmaalet om handicappedes rettigheder. Kommissionen regner med fortsat at stoette denne dag i partnerskab med Parlamentet og andre faellesskabsinstitutioner.

De nationale informationsdage, der hvert aar organiseres i de enkelte medlemsstater, som har demonstreret den positive virkning af Helios II-programmet paa det nationale plan og har givet et betydeligt bidrag til forbedringen af udbredelsen af informationer og evalueringen af aktiviteterne, men ogsaa til sensibilisering af den offentlige opinion, kan muligvis fortsaettes.

Tidsskriftet »Helioscope«, som udgives paa de 11 faellesskabssprog, har en stigende succes, som for en stor del skyldes, at dette tidsskrift i de handicappedes oejne udgoer en platform for droeftelser, idet det er dem, der skriver artikler om aktuelle emner paa handicapomraadet. Kommissionen har derfor til hensigt at fortsaette udgivelsen af Helioscope.

For saa vidt angaar de europaeiske ikke-statsliges organisationers nyhedsbreve, indgaar det i den korrekte procedure, at disse organisationer og et nyt, uafhaengigt handicapforum i deres arbejdsprogram fastsaetter, at de vil forelaegge ansoegninger om finansiel stoette fra Kommissionen til udgivelse af saadanne nyhedsbreve.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1877/96 af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen (28. juni 1996)

Om: Gennemfoerelse af strukturfondene

I den senere tid er man igen - om end uden noejagtige tal - begyndt at tale vedholdende om stigningen i de uindfriede budgetforpligtelser og medlemsstaternes manglende evne til at opsuge faellesskabsfinansieringen, navnlig i forbindelse med strukturfondene. For at faa klarhed over situationen bedes Kommissionen fremlaegge foelgende oplysninger:

- Resultatet af gennemfoerelsen af strukturfondene i 1994 og 1995 med angivelse af forpligtelsesbevillinger pr. medlemsstat og pr. fond, samt de forskelle, der er konstateret i forhold til de oprindelige overslag.

- Uindfriede forpligtelser under strukturfondenes kapitel med angivelse af de enkelte medlemsstaters andele og med angivelse af, fra hvilken programperiode forpligtelserne stammer.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (16. september 1996)

Et skema med de oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1006/96 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. april 1996)

Om: Thames Gateway-omraadets deltagelse i EU's regionale projekter

Hvilke droeftelser har og vil Kommissionen have med Det Forenede Kongeriges regering og repraesentanter for lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter om deltagelse af Thames Gateway-delomraadet (formelt East Thames Corridor) i Den Europaeiske Unions programmer?

Er Kommissionen enig i, at dette projekt er »det stoerste genopbygningsprojekt i Europa«, og hvilke initiativer planlaegger den at tage i denne henseende?

Supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (4. juli 1996)

Thames Gateway ligger inden for et antal britiske standardregioner. Omraader heri er stoetteberettigede under en raekke programmer, der medfinansieres af strukturfondene, f. eks. maal 2 i OEstlondon og KONVER i Essex. Kommissionen har haft mange kontakter med repraesentanter for de paagaeldende regioner og den britiske regering i forbindelse med disse programmer. De har imidlertid ikke specielt drejet sig om Thames Gateway.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1830/96 af Roberto Mezzaroma (UPE) til Kommissionen (2. juli 1996)

Om: Transeuropaeiske tog

Fra flere sider oplyser de enkelte italienske kolonier, som er spredt ud over EU-landene, at i forbindelse med jule- og paaskehoejtiderne, i sommerperioden, naar der holdes ferie, er de tog, som de italienske jernbaner stiller til raadighed for italienske arbejdstagere med bopael i udlandet, der rejser hjem til Italien, ikke blot ikke hoerer til de mest moderne, men endvidere, hvilket er absurd og uforklarligt, ud over at hoere til de mest foraeldede, naesten er faldefaerdige. Denne omstaendighed skaber berettiget misstemning og utilfredshed hos disse saerlige brugere, der allerede maa affinde sig med moralske ofre, fordi de befinder sig langt vaek fra deres eget land.

Denne situation afspejler en tydelig forskelsbehandling eller i det mindste haandgribelige tegn paa forsoemmelighed og ligegyldighed over for italienere med bopael i udlandet og skader samtidig Italiens image i Europa.

Agter Kommissionen i forbindelse med dette saerlige forhold via det italienske transportministerium at anmode de italienske jernbaner om at sikre, at de transeuropaeiske tog anvender koerende materiel af en bedre kvalitet, eftersom alle italienske statsborgere, ogsaa de, der er bosiddende i udlandet, har ret til ens rejsevilkaar?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock (den 25. juli 1996)

Kommissionen holder meget staerkt paa at Faellesskabets borgere boer have adgang til offentlig transport af hoej kvalitet, og det er det centrale emne i den nyligt udsendte groenbog om borgernes transportnet ((KOM(95) 601 endelig udg. )). Det er dog saadan, at kommercielle og driftsmaessige beslutninger, f.eks. hvilket rullende materiel der anvendes, traeffes af

den relevante jernbanes ledelse. Det er desuden Faellesskabets politik, at fremme den ledelsesmaessige uafhaengighed, saa jernbanetransport bliver mere konkurrencedygtigt i forhold til andre transportformer. Derfor kan Kommission desvaerre ikke henvende sig til det italienske transportministerium eller Ferrovie del Stato om denne sag, selv om Kommissionen har fuld forstaaelse for det problem, som det aerede medlem har taget op. Kommissionen vil dog fortsaette med at soege at aendre Faellesskabets lovgivningsmaessige rammer med henblik paa at forbedre jernbanernes praestationer og ydelser. Indtil da er det aerede medlem noedt til at henvende sig til de italienske myndigheder angaaende klagepunkterne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1834/96 af Heidi Hautala (V) til Kommissionen (28. juni 1996)

Om: Foelgerne af EF-Domstolens annullering af Landbrugsraadets afgoerelse (C-303/94)

Den 18. juni 1996 annullerede EF-Domstolen Landbrugsraadets afgoerelse (94/43/EF) om medlemsstaternes ret til at forurene overflade- og grundvandet ud over de gaeldende graenser.

Dommen bevirker, at Kommissionen og medlemsstaterne er noedt til at tage beskyttelsen af befolkningens sundhed og miljoeet alvorligt. De nye medlemsstater har et saerligt problem, fordi de nu er tvunget til at aabne op for indfoersel og tillade anvendelse inden for landbruget af mange flere slags pesticider, end det var tilfaeldet foer medlemskabet af Den Europaeiske Union.

I det 5. miljoehandlingsprogram lovede Kommissionen at fremsaette forslag om en gradvis reduktion i anvendelsen af pesticider i landbruget. Man kunne anvende forskellige instrumenter, som f.eks. afgifter paa pesticidanvendelse, certifikater til landmaend, som anvender mindre pesticider, og navnlig det saakaldte substitutionsprincip, som anvendes i Danmark og Sverige, og som nu foreslaas indfoert i biocid-direktivet, der er ved at blive vedtaget.

Vil Kommissionen vaere rede til at udarbejde et forslag til et nyt bilag til grunddirektivet (91(414/EF) ((EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1. )), som skal omfatte afgifter, certifikater og substitutionsprincippet som metoder med nedbringelse af anvendelsen af pesticider i landbruget og de skader, som denne anvendelse foraarsager?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. juli 1996)

Kommissionen har noteret sig, at Domstolen har annulleret Raadets direktiv 94/43/EF af 27. juli 1994 ((EFT L 227 af 1.9.1994. )) om affattelsen af bilag VI til direktiv 91/414/EOEF ((EFT L 230 af 19.8.1991. )) om markedsfoering af plantebeskyttelsesmidler.

Artikel 4 i direktiv 91/414/EOEF indeholder generelle krav, som medlemsstaterne skal overholde, naar de godkender plantebeskyttelsesmidler. I det annullerede direktiv blev det forsoegt at formulere disse krav i basisdirektivet mere detaljeret.

I lyset af Domstolens dom agter Kommissionen hurtigt at sende Raadet et nyt forslag til saadanne detaljerede krav, der skal fungere som bilag VI til direktivet, saaledes at det sikres, at direktivets korrekte funktion ikke afbrydes laengere end strengt noedvendigt. Et saadant forslag kan imidlertid ikke indfoere afgifter, certifikater eller substitutionsprincippet, da dette ville forudsaette en aendring af basisdirektivet selv.

Endvidere er der som led i det 5. miljoehandlingsprogram en undersoegelse undervejs om baeredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og navnlig om de bedst egnede instrumenter til reduktion af anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler. Dette vil om noedvendigt goere det muligt at udarbejde yderligere forslag om integrering af miljoehensyn i landbrugspolitikken.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1596/96 af José Apolinário (PSE) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Statsstoette til lokale kartoffelproducenter i Galicien i Spanien

Har Kommissionen kendskab til statsstoetten til lokale kartoffelproducenter i Galicien i Spanien, som goer det muligt for disse producenter at markedsfoere produktet paa det portugisiske marked til priser, som det er umuligt for de oevrige portugisiske producenter at konkurrere med?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (9. juli 1996)

Kommissionen har ikke kendskab til nogen statsstoette fra den regionale regering i Galicien til kartoffelproducenterne.

Da der ikke findes nogen faelles markedsordning for kartofler, gaelder bestemmelserne i forordning nr. 26 om anvendelse af visse konkurrenceregler inden for produktion og handel med landbrugsvarer ((EFT 30 af 20.4.1962. )) imidlertid. Kun bestemmelserne i EF-traktatens artikel 93, stk. 1 og 3, foerste punktum, finder anvendelse. Kommissionen kan derfor kun fremsaette bemaerkninger. Den kan foelgelig ikke forbyde statsstoette for dette produkt.