SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0519/02

af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen

(25. februar 2002)

Om: Fortsættelse af den systematiske indsats mod brugen af det kurdiske sprog og valget af kurdiske folkerepræsentanter i Tyrkiet

1. Har Kommissionen noteret sig, at republikken Tyrkiet i slutningen af 2001 gennem en ændring af forfatningen ganske vist har fremkaldt det indtryk, at offentlig brug af det kurdiske sprog, som tales af

hovedparten af befolkningen i landets sydøstlige del, fortsat er tilladt, men at der konsekvent ikke tilbydes undervisning i dette sprog, og at det i mellemtiden har vist sig, at de titusinde af studerende, som har anmodet om et fakultativt sprogkursus, samt deres familier som straf kan risikere at blive isoleret eller spærret inde?

2. Er det ligeledes Kommissionen bekendt, at det demokratiske folkeparti (HADEP), som har en stærk stilling i denne del af landet, hvor det styrer en række større og mindre byer og ifølge opinionsundersøgelser nu også vil nå op over den generelle spærregrænse på 10 %, trues med et forbud for således at forhindre, at der bliver valgt en fuldgyldig kurdisk repræsentation ind i det tyrkiske parlament?

3. Deler Kommissionen frygten for, at den tyrkiske stat gennem sin systematiske indsats mod brugen af det kurdiske sprog i forvaltning, undervisning og medier samt gennem bestræbelserne på at umuliggøre valg til det nationale parlament af folkerepræsentanter, som slår til lyd for ligestilling af det store kurdiske flertal, stadig fremkalder det indtryk, at man ganske vist fortsat vil råde over området i landets sydøstlige del, men at man ikke er interesseret i levevilkår, velfærd og frihedsrettigheder for det store flertal af de mange millioner mennesker, der lever her, hvilket ydermere ansporer mange til at forlade området eller at søge en løsning på deres problemer gennem illegal indvandring til EU-medlemsstaterne?

4. Er der i Kommissionens øjne noget tegn på, at de på nuværende tidspunkt dominerende kræfter i Tyrkiet i den nærmeste fremtid vil være villig til at gennemføre en ligestilling, som kan sammenlignes med den situation, der i mellemtiden gør sig gældende i andre flersprogede lande såsom Spanien, Belgien og ved EU's mellemkomst nu også i Makedonien, således at den kurdiske befolkningsgruppe ikke længere skal føle sig forfordelt og være foranlediget til at forlade Tyrkiet?

5. Er Kommissionen villig til at suspendere enhver form for førtiltrædelsesstøtte og andre former for økonomisk bistand til Tyrkiet med undtagelse af nødhjælp ved naturkatastrofer og at se bort fra enhver forberedelse af Tyrkiets optagelse i Den Europæiske Union, så længe kurdernes sproglige og kulturelle ligestilling med tyrkerne endnu ikke er sket, og så længe demokratiet begrænses i alvorlig grad gennem udelukkelse af ikke-voldelige demokratiske partier med stor vælgertilslutning fra at blive repræsenteret i parlamentet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. april 2002)

Kommissionen har kendskab til såvel situationen i den sydøstlige del af Tyrkiet som sprogspørgsmålet og den tyrkiske regerings reaktion på studenternes anmodninger.

I lighed med Parlamentet følger Kommissionen nøje udviklingen vedrørende de retlige procedurer mod partiet Halkin Demokrasi Partisi (HADEP) i forfatningsdomstolen. HADEP forsvarede den 1. marts 2002 sin sag for forfatningsdomstolen. Kort efter anmodede anklageren domstolen om at indstille procedurerne mod HADEP på grund af manglende bevis for en faktisk forbindelse mellem HADEP og det kurdiske arbejderparti (PKK). Proceduren fortsætter bag lukkede døre, og en afgørelse vil formodentlig blive truffet inden længe.

Hvad angår situationen i landets sydøstlige del, blev undtagelsestilstanden i marts 2002 på ny forlænget i de fire provinser Diyarbakir, Hakkari, Sirnak og Tunceli. FN's særlige rapportør på området for udenretslige, summariske eller skønsmæssige afgørelser har stærkt anbefalet den tyrkiske regering at ophæve undtagelsestilstanden i alle landets provinser(1). Det tyrkiske sikkerhedsråd har med premierministerens godkendelse iværksat en handlingsplan for den østlige og sydøstlige del af Tyrkiet, som endnu ikke er offentliggjort. Efter forlydende indeholder planen foranstaltninger vedrørende offentlig administration, økonomi, sundhed samt uddannelse. Kommissionen har gentagne gange anmodet de tyrkiske myndigheder om oplysninger om denne plan. Den Europæiske Union har vedtaget et projekt (47 mio. EUR) til den sydøstlige del af Tyrkiet for yderligere at stimulere den økonomiske udvikling med henblik på at skabe beskæftigelse for personer i disse områder.

Kommissionen mener, at den tyrkiske regering bør sikre kulturel mangfoldighed og garantere de kulturelle rettigheder for alle borgere uanset deres oprindelse. Alle lovbestemmelser, der forhindrer udøvelsen af disse rettigheder, bør afskaffes, herunder også på uddannelsesområdet. Dette er en prioritet på mellemlang sigt, som er fastsat i tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet(2).

Kommissionen mener, at et finansielt samarbejde kan bidrage til at få gennemført de nødvendige ændringer i Tyrkiet og stimulere Tyrkiet til at opfylde Københavnskriterierne. I denne forbindelse er opmærksomheden særlig blevet rettet mod opfyldelsen af de politiske Københavnskriterier vedrørende menneskerettigheder. Tyrkiet er et af de lande, der er i fokus i programmet for 2002-2004 under det europæiske initiativ for menneskerettigheder og demokrati er oprettet.

(1) FN-E/CN.4/2002/74 Add. 1 af 18. december 2001.

(2) EFT L 85 af 24.3.2001.