ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1914/02

af Maurizio Turco (NI) til Kommissionen

(2. juli 2002)

Om: Euroen Vatikanstaten og hvidvaskning af penge

- Vatikanstaten er i medfør af monetær konvention indgået mellem Den Italienske Republik, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, og Vatikanstaten, og på dennes vegne, Pavestolen(1) beføjet til at udstede euro.

- I Vatikanstaten er kun en bank aktiv, nemlig Istituto per le Opere de Religione (IOR).

- Kommissionen er medlem og Europol har observatørstatus i FATF (Den Finansielle Aktionsgruppe vedrørende Hvidvaskning af Penge), som er nedsat i OECD-regi.

- I 80'erne blev der afdækket en enorm hvidvaskningsoperation, hvori også pavens befuldmægtigede med ansvar for IOR, den amerikanske ærkebiskop kardinal Marcinkus, var involveret.

- I oktober 2000 blev det forsøgt at begå svig over for regionen Sicilien til et beløb af 400 mio. USD, som stammede fra EU, og som skulle have været hvidvasket i en række banker, bl.a. IOR (Arresting Transnational Crime, det amerikanske udenrigsministeriums netavis, august 2001, vol. 6, nr. 2).

- Den 10. juni 1984 blev Turks- og Caicosøerne og den 14. juli 2000 Caymanøerne løsrevet fra deres respektive stifter i Nassau (Bahamas) og Kingston (Jamaica) og blev selvstændige stifter. For de førstnævnte har den amerikanske kardinal Theodore Edgar McCarrick siden den 21. september 2001 været overhoved, mens den amerikanske kardinal Adam Maida, som er medlem af tilsynsrådet for IOR, er overhoved for det sidstnævnte. Turks- og Caicosøerne og Caymanøerne er blandt verdens kendteste offshore-finanscentre.

Kommissionen bedes derfor oplyse følgende:

- gælder der i Vatikanstaten en lov om bekæmpelse af hvidvaskning, og er det i kraft af denne muligt at spore oprindelsen af de indsatte midler?

- har Vatikanstatens bank- og finansvæsen og økonomiske system været genstand for undersøgelser udført af internationale organer, og hvad har resultaterne i givet fald været?

- hvordan agter Kommissionen at hindre, at banker hjemmehørende i Vatikanstaten foretager hvidvaskning af penge?

(1) EFT C 299 af 25.10.2001, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(9. september 2002)

Vatikanstaten er en uafhængig stat, der ikke er medlem af EU. Fællesskabsretten finder derfor ikke anvendelse i Vatikanstaten.

Kommissionen er ikke bekendt med, at der i Vatikanstaten findes en lov mod hvidvaskning af penge. Men som nævnt af det ærede medlem er den eneste eksisterende bank i Vatikanstaten, nemlig Istituto per le Opere di Religione, samtidig også landets centralbank. Da der således ikke findes en kommerciel finansiel sektor i Vatikanstaten, ville anvendelsesområdet for eventuelle normale regler om bekæmpelse af pengehvidvaskning i den finansielle sektor under alle omstændigheder være begrænset.

Kommissionen er ikke bekendt med, at Vatikanstatens banksystem samt økonomiske og finansielle systemer skulle være blevet undersøgt af internationale organisationer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2454/02

af Olivier Dupuis (NI) til Kommissionen

(29. august 2002)

Om: Andragende fra 21 fremtrædende vietnamesiske systemkritikere med krav om radikale retsreformer

Komiteen Vietnam pour les Droits de l'Homme med sæde i Paris meddeler, at 21 fremtrædende systemkritikere, tidligere højtstående medlemmer af det vietnamesiske kommunistparti (PCV) krigsveteraner og intellektuelle, som for størstedelens vedkommende står partiet nær, har indgivet et andragende til Nationalforsamlingen og til Vietnams ledere med krav om radikale retsreformer, som skal sikre en reel beskyttelse af menneskerettighederne. I andragendet anmodes den nyvalgte Nationalforsamling især om at oprette en forfatningsdomstol, som skal forkaste retsakter, der er i strid med forfatningen, og tilpasse de nationale love til bestemmelserne i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder. I andragendet opfordres der ligeledes til oprettelse af en uafhængig sammenslutning til bekæmpelse af korruption, til offentliggørelse af kontroversielle grænseaftaler mellem Kina og Vietnam og til indførelse af juridiske beskyttelsesforanstaltninger for at bremse statens undertrykkelse af borgere som lovligt giver udtryk for deres modstand mod styret.

Har Kommissionen kendskab til dette initiativ? Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage på basis af artikel 2 i samarbejdsaftalen for at sikre, at de vietnamesiske myndigheder bringer enhver form for forfølgelse af vietnamesiske borgere til ophør på grund af deres overbevisning eller deres fredelige politiske aktiviteter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(27. september 2002)

Kommissionen er bekendt med det initiativ, som det ærede medlem henviser til.

I artikel 1 i samarbejdsaftalen mellem EU og Vietnam, som blev undertegnet i 1995, fastslås det, at respekten for menneskerettigheder og demokratiske principper udgør grundlaget for samarbejdet. Spørgsmål vedrørende respekten for og fremme af menneskerettighederne behandles på møderne i Den Blandede Kommission EU-Vietnam, som blev oprettet i henhold til samarbejdsaftalen. Kommissionen og de medlemsstater, som har repræsentationer i Vietnam, følger derfor nøje udviklingen vedrørende menneskerettigheder i Vietnam som en del af EU's politik for at opmuntre og støtte den vietnamesiske regerings forpligtelse til at fortsætte fremgangen med hensyn til menneskerettighederne. Kommissionen tager også sammen med medlemstaterne del i den regelmæssige dialog med og alle demarcher til regeringen i Vietnam om spørgsmål vedrørende menneskerettigheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1950/02

af Mario Borghezio (NI) til Rådet

(3. juli 2002)

Om: Overholdelse af retten til forsvar for tilhængere af bretonsk selvstyre

I Frankrig finder der for øjeblikket en retssag sted mod en række tilhængere af bretonsk selvstyre i forbindelse med et attentat mod en McDonald-restaurant i Quévert, som tillægges Den Bretonske Revolutionære Armé. Forsvarsadvokaterne har set sig nødsaget til at anlægge sag mod den franske stat, som i over seks måneder har udvist passivitet, idet de ikke har kunnet få udleveret kopier af 73 bind af retsprotokollen fra undersøgelsesdommerne, der som grund angiver personalemangel og materiale til fotokopiering.

Der er tale om en alvorlig forskelsbehandling af de sigtede, som alle er tilhængere af bretonsk selvstyre, eftersom forsvarsadvokater i medfør af Den Franske Republiks dekret af 31. juli 2001 har ret til at få udleveret en gratis kopi af retsprotokollen i straffesager.

Er det efter Rådets opfattelse ikke meget alvorligt, at forsvaret i en retssag af så stor betydning også politisk ikke kan få udleveret kopier af sagsakterne, og dette så meget desto mere, som de i høj grad består af telefonaflytninger?

Svar

(5. november 2002)

Rådet er ikke beføjet til at udtale sig om en sag, der verserer for en national domstol.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1881/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Guinea

Kan Kommissionen gøre rede for, hvilke projekter der blev finansieret over Den Europæiske Unions budget i 2000? Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede støtte til landet har været i 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2508/02

af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen

(3. september 2002)

Om: Indgreb mod faglig blokade i Finland

I sit svar på spørgsmål P-1480/02(1) meddelte Kommissionen, at den var i færd med at undersøge det svar, som var modtaget fra de finske myndigheder i overtrædelsesproceduren mod Finland, da landet (ifølge Kommissionen) havde forsømt at træffe foranstaltninger til forhindring (lindring af virkningerne) af en række blokadeforanstaltninger, som de finske fagforbund havde taget over for en estisk reders båd.

Forholder det sig sådan, at Kommissionen, i og med at den holder øje med, hvordan fællesskabslovgivningen gennemføres (artikel 211 i EF-traktaten), mener, at den har ret til at gribe ind i medlemsstaternes love og dermed kontrollere legale faglige konflikter?

Har Kommissionen tænkt over de praktiske konsekvenser af en sådan kontrolret over for arbejdsmarkedets parter?

Har Kommissionen fundet ud af, hvordan man skal gå videre med den igangværende overtrædelsesprocedure over for Finland?

(1) EFT C 277 E af 14.11.2002, s. 213.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(1. oktober 2002)

Som allerede oplyst i Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-1480/02 fra det ærede medlem er overtrædelsesproceduren henvendt til en medlemsstat og vedrører ikke de indbyrdes relationer mellem enkeltindivider eller organisationer. Genstanden for denne procedure er, med andre ord, ikke boykotten som sådan, men hensigtsmæssigheden af de foranstaltninger, den finske regering havde truffet med henblik på at reducere de skadelige virkninger af denne.

For så vidt angår Kommissionens ret til at træffe en foranstaltning, blev der i det ovennævnte svar på skriftlige forespørgsel nr. P-1480/02 mindet om, at Unionens Europaaftale med Estland er en del af acquis communautaire (Fællesskabets regelværk). I og med, at estiske skibsredere i henhold til denne aftale er sikret ret til at udføre maritime tjenesteydelser i Fællesskabet, henhører Kommissionens overvågning af anvendelsen af denne ret også under dens kompetence i medfør af artikel 211 i EF-traktaten.

Den finske regerings svar er blevet vurderet af Kommissionen. Det vil i henhold til de normale procedurer, hvor Kommissionen træffer beslutning efter kollegialitetsprincippet, i løbet af de nærmeste uger blive afgjort, om overtrædelsesproceduren skal følges op.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2000/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Mozambique

Kan Kommissionen for Mozambiques vedkommende gøre rede for, hvilke projekter der blev finansieret over Den Europæiske Unions budget i 2000?

Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede støtte til landet har været i 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0201/02

af Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen

(5. februar 2002)

Om: Officielle sprog i informationen om Kommissionens programmer

I den information, som Kommissionen stiller til rådighed på internetadressen www.europa.eu.int, kan det iagttages, at der for nogle af fællesskabsprogrammerne som f.eks. Comenius, Grundtvig, Tempus, Learning osv. kun findes oplysninger på engelsk og for andre programmer som f.eks. Leonardo kun på engelsk, fransk og tysk.

Det faktum, at informationen ikke findes på alle EU's officielle sprog, medfører på den ene side forskelsbehandling af borgerne og på den anden side, at de ikke har mulighed for at få adgang til alle oplysninger.

Hvad er årsagen til, at der ikke findes information om programmerne på alle EU's officielle sprog?

Hvornår vil der foreligge information til alle EU's borgere på de 11 officielle sprog?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodi

(14. juni 2002)

Formålet med Europa er at stille oplysninger til rådighed for alle interesserede om de programmer, som Kommissionen administrerer på EU's vegne. Kommissionen er imidlertid godt klar over problemerne i forbindelse med det nuværende niveau af flersprogethed på mange af de hjemmesider, som dens generaldirektorater har oprettet.

Hovedårsagen til, at oplysningerne om disse programmer endnu ikke foreligger på alle EU's officielle sprog, er de ressourcer, som på nuværende tidspunkt er afsat til Kommissionens generaldirektorater til oversættelse af oplysningerne til alle de officielle sprog og til webmasterne til håndtering af tusinder af oversatte filer.

Problemet vil delvis blive løst, når Kommissionen begynder at anvende redskaber til styring af webindhold, som i vidt omfang kan automatisere håndteringen af tusinder af nye sider og links i op til 11 sprogudgaver. Kommissionen vil eksperimentere med sådanne redskaber i slutningen af 2002, og hvis de viser sig at være effektive, vil den indføre dem hurtigst muligt. I mellemtiden anslår Kommissionen, at der på nuværende tidspunkt er 150 000 sider, som skal oversættes for at indhente det nuværende efterslæb. Den mener, at dette arbejde bør udføres over en treårig periode for ikke at overbelaste oversættelseskapaciteten. Der arbejdes med lignende scenarier for de kommende medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2060/02

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(11. juli 2002)

Om: Fængsling i Tibet

Har Kommissionen nogen information om den tibetanske nonne Ngawang Sangdrol, der for 10 år siden, som ung teenagepige, blev fængslet efter ved en fredelig demonstration at have foldet et tibetansk flag ud og krævet Tibets befrielse fra kinesisk kontrol? Har Kommissionen navnlig nogen information om, hvordan hun er blevet behandlet i fængslet, og om hvordan andre, som er fængslet under lignende omstændigheder, bliver behandlet? Har Røde Kors eller nogen anden international organisation adgang til fængslet?

Mener Kommissionen, at udviklingen i EU's forhold til Kina er af afgørende betydning for den fremtidige harmoni i det internationale samfund, og har Kommissionen i givet fald understreget over for Kina, hvor meget den slags politik skader Kinas image og interesser i udlandet, samt hvor vigtigt det er at indtage en mere afslappet holdning over for Tibet, spørgsmålet om religionsfrihed og Falun Gong?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(2. august 2002)

EU og Kommissionen har gentagne gange over for Kina understreget vigtigheden af, at landet respekterer de kulturelle og sproglige rettigheder, religionsfriheden og beskyttelsen af minoriteter i hele Kina. Kommissionen har også anmodet Kina om at indlede en direkte dialog mellem myndighederne i Beijing og Dalai Lama, eftersom Kommissionen er overbevist om, at dette er den bedste måde til løsning af situationen i Tibet.

Kommissionen har rejst sagen om Ngawang Sangdrol over for de kinesiske myndigheder i forbindelse med den bilaterale dialog mellem EU-Kina om menneskerettigheder. De kinesiske myndigheder har ganske vist givet oplysninger om dommen mod hende og hendes fængselsstraf, men har dog endnu ikke givet et tilfredsstillende svar på, hvordan hun behandles for øjeblikket.

Kommissionen vil benytte enhver lejlighed til at rejse sagen om Ngawang Sangdrol, herunder også på højeste plan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2651/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(20. september 2002)

Om: GSM-blokeringssystemer

Med henvisning til kommissær Liikanens svar på skriftlig forespørgsel E-2197/02(1) bedes denne give en række yderligere oplysninger.

Hvilke resultater er der kommet ud af den undersøgelse, Kommissionen for øjeblikket foretager af GSM-blokeringssystemer?

Har Kommissionen kendskab til, om der anvendes GSM-blokeringssystemer i EU-medlemsstaterne?

I bekræftende fald: Hvordan agter Kommissionen at skride ind over for dette?

Agter Kommissionen at udarbejde et EU-direktiv om GSM-blokeringssystemer?

(1) EFT C 309 E af 12.12.2002, s. 207.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(31. oktober 2002)

Det fremgår af Kommissionens undersøgelser, at medlemsstaterne ikke på nuværende tidspunkt tillader blokering af GSM-signaler. Selv om Frankrig har vedtaget lovgivning, der baner vejen for en sådan blokering, foreligger der endnu ikke tekniske gennemførelsesbestemmelser, som muliggør lovlig anvendelse af blokeringssystemer. Kommissionen har efter høring af medlemsstaterne udsendt retningslinjer herom på følgende adresse: http://europa.eu.int/comm/enterprise/rtte/jammers.htm.

Kommissionen er klar over, at der i øjeblikket markedsføres blokeringssystemer, hovedsagelig på Internet. Disse produkter er ulovlige, og medlemsstaterne skal derfor i henhold til bestemmelserne i Rådets direktiv 89/336/EØF af 3. maj 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektromagnetisk kompatibilitet(1) eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse(2) skride ind over for dem og trække de pågældende systemer tilbage fra markedet.

Som anført i svaret på skriftlig forespørgsel P-2753/02 af Isabelle Caullery(3) er det Kommissionens opfattelse, at blokering ikke er den rette løsning på problemet med utidig anvendelse af mobiltelefoner. Kommissionen agter derfor ikke at fremsætte forslag til lovgivning, der lovliggør blokeringssystemer.

Frankrig gennemfører i øjeblikket undersøgelser på dette område med henblik på udarbejdelsen af nationale tekniske forskrifter (se: http://www.art-telecom.fr/communiques/communiques/index-030502.htm). Kommissionen vil foretage en evaluering af udkastet til disse forskrifter, når den modtager meddelelse herom.

(1) EFT L 139 af 23.5.1989.

(2) EFT L 91 af 7.4.1999.

(3) EFT C 52 E af 6.3.2003, s. 210.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1829/02

af Pere Esteve (ELDR) til Rådet

(27. juni 2002)

Om: Personer, der er forsvundet uden åbenlys grund

Tilsyneladende er der på baggrund af problematikken med personer, der er forsvundet uden åbenlys grund, af seks EU-lande blevet nedsat en arbejdsgruppe med henblik på at etablere en international database til identificering af forsvundne personer og uidentificerede lig.

Har Rådet kendskab til den omtalte arbejdsgruppes eksistens og hvem, den i bekræftende fald består af?

Deltager Rådet i denne type initiativer, eller har det til hensigt at tage et tilsvarende initiativ på et niveau, hvor alle EU-landene deltager?

Svar

(11. november 2002)

1. Som led i gennemførelsen af fælles aktion 97/154/RIA af 24.2.1997 om bekæmpelse af menneskehandel og seksuel udnyttelse af børn(1), vedtog Rådet den 19.3.1998 konklusionerne om forsvundne personer og uidentificerede lig.

Det foreslog, at

a) der enten oprettes nationale koordinationskontorer i medlemsstaterne, eller at fremgangsmåder og procedurer for allerede eksisterende koordinationskontorer forbedres;

b) behandlingen på nationalt plan af oplysninger vedrørende forsvundne personer skal forbedres, og den kategori af forsvundne personer, som er i stor fare, skal prioriteres højest;

c) der skal foretages en evaluering af erfaringerne med disse prioriterede forbedringer inden et år.

2. I forbindelse med evalueringen af de foranstaltninger, der er truffet vedrørende forsvundne personer og uidentificerede lig, har Rådet drøftet, hvordan der kan tilvejebringes enighed om henstillinger om at forbedre de nationale koordinationskontorers arbejde, og det har noteret sig, at den nederlandske delegation har taget initiativ til at afholde et ekspertmøde om forsvundne personer.

3. Eksperterne har udarbejdet en rapport, der er blevet forelagt for den kompetente rådsgruppe. Rapporten indeholder forslag om etablering af en database til udveksling af oplysninger om forsvundne personer.

4. I betragtning af de oplysninger, som allerede findes i Schengen-informationssystemets, Europols og Interpols databaser, er det nødvendigt at gennemføre en nøjere undersøgelse af, hvor stort et behov der er for at oprette en ny database.

(1) EFT L 63 af 4.3.1997, s. 2.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2391/02

af Kathleen Van Brempt (PSE) til Kommissionen

(2. august 2002)

Om: Europæiske midler til Belgien og byen Antwerpen

Kommissionen støtter via sine forskellige fonde prisværdige projekter i EU's medlemsstater. Kan Kommissionen oplyse, hvor meget EU-støtte Belgien modtager, og hvor stor nøjagtig støtten er til byerne Gent og Antwerpen?

Kan Kommissionen oplyse den nøjagtige støtte til Belgien i årene 1999, 2000 og 2001?

Kan Kommissionen oplyse den nøjagtige støtte til projekter i byen Antwerpen i årene 1999, 2000 og 2001?

Kan Kommissionen oplyse den nøjagtige støtte til projekter i byen Gent i årene 1999, 2000 og 2001?

Hvilken form for støtte er der tale om for Antwerpens vedkommende?

Hvilken form for støtte er der tale om for Gents vedkommende?

Supplerende svarafgivet på Kommissionens vegne af Prodi

(28. november 2002)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1877/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: Ghana

Kan Kommissionen gøre rede for, hvilke projekter der blev finansieret over Den Europæiske Unions budget i 2000? Kan Kommissionen oplyse, hvor stor den samlede støtte til landet har været i 2000 inden for alle områder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1124/02 af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen. Promeuro.



EU-Tidende nr. 092 E af 17/04/2003 s. 0040 - 0041



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1124/02 af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen (18. april 2002) Om: Promeuro Kan Kommissionen oplyse, hvor mange penge den har bevilget til, og fra hvilken budgetkonto den støtter organisationen Promeuro? Kan den også oplyse beløbene for hvert af de sidste fem år? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (16. juli 2002) Som svar på det ærede medlems spørgsmål gives her en oversigt over Kommissionens bidrag til Promeuro's projekter i de sidste fem år. Bidragene finansieres over budgetkonto B3-306 og A 3021. >TABELPOSITION>