ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0402/97 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Omformning af den faelles markedsordning for tobak

Kommissionens beretning om den faelles markedsordning for raatobak er blevet behandlet sammen med rapporten om EU's rolle i antirygekampagnen, som bygger paa diametralt modsatte interesser. Kommissionen har saaledes foranlediget, at problemerne i tobakssektoren imoedegaas paa en ugunstig maade, idet tobaksproducenterne stilles i et dilemma: Enten skal de acceptere Kommissionens forslag, eller ogsaa maa sektoren indskraenkes, til den helt forsvinder. Bortset fra den positive og logiske optrapning af praemierne vil forslaget om frivillig standsning af tobaksproduktionen hovedsagelig ramme producenterne af de anatolske aedle tobakker.

Hvorfor har Kommissionen accepteret, at de to ovennaevnte rapporter er blevet behandlet samtidigt? Hoerer det frivillige produktionsophoer ind under Kommissionens eller medlemsstaternes befoejelser? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe med henblik paa de nye producenter, idet der ikke foreligger noget integreret forslag for disse, selvom det er velkendt, at beskaeftigelsen er noedvendig for at opretholde det sociooekonomiske netvaerk i bjergomraader og ufrugtbare omraader, hvor der ikke findes alternative muligheder? Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at skabe en national reserve af kvoter for nye producenter? Mener Kommissionen ikke, at den foreslaaede gennemfoerelsesplan paa fire aar for de nye foranstaltninger er for kort?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. marts 1997)

Som det aerede medlem anfoerer i sit spoergsmaal, satte Kommissionen diskussionen af de to rapporter, hvis maal er diametralt modsatte, til debat samtidigt. Herved viste den, at stoetten til tobaksavlerne paa ingen maade hindrer kampen mod rygning. Denne procedure har gjort det muligt at sikre en bred debat inden fremsaettelsen af formelle forslag for Raadet og Parlamentet.

Bestemmelserne vedroerende landbrugeres frivillige produktionsophoer i en sektor, der modtager EF-stoette, henhoerer foerst og fremmest under Kommissionens kompetence.

I kapitel V (forslag til den fremtidige faelles markedsordnings for tobak, punkt B.3 (3) ((dok. KOM(96) 554 endelig udg. ))) omtaler Kommissionen baade en stoerre fleksibilitet i kvotaordningen og oprettelse af en national kvotareserve. I denne sammenhaeng er Kommissionen rede til at undersoege, hvorledes unge landbrugere kan faa adgang til sektoren. Hvad angaar ivaerksaettelsen og udnyttelsen af den nationale reserve skal der imidlertid vedtages gennemfoerelsesforordninger for de detaljerede bestemmelser, og dette kan ikke ske inden aendringen af grundforordningen (forordning (EOEF) nr. 2075/92 om den faelles markedsordning for raatobak ((EFT L 215 af 30.7.1992. ))).

Kommissionen mener, at en evaluering er berettiget, efter at den nye ordning har vaeret anvendt i fire aar. Den skal minde om, at evalueringen af reformen af den faelles markedsordning for tobak fra 1992 ogsaa fandt sted fire aar senere, nemlig i 1996.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 610/97 af María ESTEVAN BOLEA til Kommissionen. Auto/olie-programmet



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0133



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0610/97 af María Estevan Bolea (PPE) til Kommissionen (27. februar 1997) Om: Auto/olie-programmet Hvor mange penge har Europa-Kommissionen brugt til eksterne aktiviteter ved forberedelsen og udarbejdelsen af auto/olie-programmet? Vil Kommissionen give detaljerede oplysninger om udgifterne til de enkelte aktiviteter? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (17. april 1997) Kommissionen har indgaaet kontrakter for foelgende arbejder (i ECU): >TABLE> Industrien har ogsaa udfoert eller bestilt andet arbejde, saerlig det europaeiske program om emissioner, braendstoffer og motorteknologi, som blev udfoert af Acea og Europia ((KOM(96) 248 )) i faellesskab.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0476/97 af Carlos Robles Piquer (PPE) til Raadet (19. februar 1997)

Om: Kina og Hongkong

Det Europaeiske Raad i Dublin understregede sin fulde stoette til de »repraesentative demokratiske institutioner, saaledes som de allerede eksisterer« i Hongkong.

Den kinesiske regering har netop meddelt, at den ikke vil respektere disse institutioner, og dette er blevet bekraeftet af den nye politiske leder af Det Saerlige Administrative Omraade (SAR), som for nylig blev udnaevnt i Beijing. Tung Chee-Hwa har erklaeret, at de individuelle rettigheder er i strid med almene hensyn, og sidstnaevnte defineres af det kommende styre.

Agter Raadet at reagere mod Kinas bebudede kraenkelse af hongkongernes rettigheder, saadan som baade den amerikanske og den britiske regering gjorde det straks efter meddelelsen?

Svar (16. maj 1997)

Paa et moede den 13. februar 1997 i Singapore mellem EU's ministertrojka og den kinesiske udenrigsminister Qian Qichen understregede formanden for Raadet paa ny EU's holdning til Hongkongs og Macaos overgang til kinesisk styre, saaledes som den er skitseret i konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Dublin. EU udtrykte bekymring over Beijings nylige initiativer til at ophaeve nogle af bestemmelserne om sikring af de grundlaeggende demokratiske rettigheder i Bill of Rights-rettighederne for det kommende saerlige administrative omraade (SAR).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0690/97 af Maria Colombo Svevo (PPE) og Carlo Secchi (PPE) til Kommissionen (6. marts 1997)

Om: Kraenkelser af menneskerettighederne i honduranske faengsler

Ifoelge oplysninger fra forskellige ikke-statslige organisationer sidder der i Honduras hele 160 mindreaarige som fanger i faengsler for voksne, selv om dette er forbudt i henhold til den honduranske forfatning og artikel 37, stk. c, i FN-konventionen om barnets rettigheder.

Kan Kommissionen bekraefte disse oplysninger, og hvilke foranstaltninger agter den i bekraeftende fald at traeffe for at bringe en saadan aabenlys kraenkelse af menneskerettighederne til ophoer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín (2. april 1997)

Kommissionen er klar over, at der i Honduras er forekommet tilfaelde, hvor boern er faengslet sammen med voksne, idet den dog ikke er i stand til at bekraefte de tal, som de aerede medlemmer opgiver.

Kommissionen har dog ligeledes konstateret, at de honduranske myndigheder, som ogsaa er klar over problemet, er begyndt at traeffe forholdsregler i det omfang, de kan, til at loese problemet, og de har anmodet Kommissionen om stoette hertil. Kommissionen har imoedekommet denne anmodning, saa meget mere som den har kunnet fastslaa, at den honduranske regering virkelig er indstillet paa at traeffe passende foranstaltninger til at adskille boern fra voksne i faengslerne og til at skaffe sig specialiserede institutioner til at beskytte boernene fysisk og psykisk.

Projektet er baseret paa tre komponenter:

- den foerste gaelder en naermere viden om boernenes specifikke problemer, saerlig gadeboerns, og forsoeg paa at finde loesninger

- den anden vedroerer en institutionel styrkelse af de instanser, der er i beroering med boernene, som f.eks. det nationale organ for social velfaerd, hoejesteret og indenrigsministeriet

- den tredje komponent sigter mod aktiviteter for forebyggelse og udvidelse af bistandskapaciteten i de ikke-statslige organisationer (NGO'er), der arbejder med boern i udsatte situationer.

Det skal naevnes, at det foreslaaede projekt indgaar helt i den honduranske regerings politik for styrkelse af retsstaten og stoette af ugunstigt stillede befolkningsgrupper.

Det skal desuden naevnes, at der for nylig er vedtaget en ny lovgivning om boern, og at projektet vil bidrage direkte til udbredelse af viden om og anvendelse af denne lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 859/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Sikkerhed på arbejdspladsen



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0181



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0859/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Sikkerhed paa arbejdspladsen Kan Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-4310: Sundhedsbeskyttelse, hygiejne og sikkerhed paa arbejdspladsen, inklusive tilskud til Det Europaeiske Tekniske Fagforeningsbureau, oplyse, om der er udbetalt stoette til Italien og i bekraeftende fald redegoere for dennes omfang til hver enkelt sammenslutning og hver enkelt aktivitet? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 og E-0871/97 (25. april 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0458/97 af Cristiana Muscardini (NI), Amedeo Amadeo (NI), Roberta Angelilli (NI), Spalato Belleré (NI), Marco Cellai (NI), Gianfranco Fini (NI), Sebastiano Musumeci (NI), Gastone Parigi (NI), Salvatore Tatarella (NI) og Antonio Trizza (NI) til Kommissionen (19. februar 1997)

Om: Overtraedelsesforanstaltninger mod Italien

I henhold til vedvarende oplysninger fra Bruxelles har Italien indtil 1995 paadraget sig boeder paa et beloeb paa ca. 50.000 mia.

Kan Kommissionen oplyse, hvilke overtraedelsesprocedurer mod Italien der er indledt fra 1990 til i dag, hvor mange af disse der allerede er afsluttet, eller som stadig er igangvaerende, hvor store boedebeloeb, der hidtil er blevet paalagt Italien, samt om disse boeder skal betales og inden for hvilke tidsfrister?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (1. april 1997)

Fra 1. januar 1990 til 6. marts 1997 har Kommissionen indledt 838 overtraedelsesprocedurer mod Italien. I loebet af samme tidsrum har Kommissionen registreret 708 procedurer, hvori Italien er involveret. Der er i oejeblikket (pr. 6. marts 1997) 410 procedurer i gang mod denne medlemsstat.

Hidtil har der ikke vaeret truffet afgoerelse om at paalaegge Italien boeder. Kommissionen vil gerne i denne forbindelse minde om, at den ikke har befoejelse til at paalaegge en medlemsstat, som skulle have overtraadt faellesskabsretten, boeder. I medfoer af EF-traktatens artikel 171 kan Kommissionen foreslaa Domstolen, at der paalaegges en medlemsstat en oekonomisk sanktion, hvis den ikke har efterkommet en af Domstolen afsagt dom som foelge af, at den ikke har overholdt en forpligtelse. Kommissionen har besluttet at anvende denne procedure i fem sager, hvoraf to vedroerer Italien.

I sagen vedroerende den manglende gennemfoerelse af direktiv 75/442/EOEF om bortskaffelse af affald ((EFT L 194 af 25.7.1975. )) i Campania har Kommissionen besluttet at foreslaa en tvangsboede paa 123 900 ECU for hver dags forsinkelse. I sagen om den manglende overensstemmelse mellem den italienske lovgivning og direktiv 84/466/Euratom om straalebeskyttelse af personer, der underkastes medicinske undersoegelser og behandlinger ((EFT L 265 af 5.10.1984. )) er det foreslaaede tvangsboedebeloeb paa 159 300 ECU for hver dags forsinkelse. Saa snart Kommissionens forslag er sendt til Domstolen, udtaler den sig om det principielle i sagen og om stoerrelsen af den oekonomiske sanktion, som Domstolen maatte traeffe afgoerelse om.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0302/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Strukturfondene

Hvad angaar Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 ((EFT C 340 af 12.11.1996. )) understreges det, at de kriterier, der anvendes ved fastsaettelsen af de stoetteberettigede regioner og omraader under maal nr. 1, 2 og 5b samt faellesskabsinitiativerne, indebaerer, at over 50% af Faellesskabets befolkning beroeres af enten det ene eller det andet maal.

Dette medfoerer en vis opsplitning af faellesskabsaktionerne over et stort antal berettigede omraader. Den procentdel af Faellesskabets befolkning, der beroeres af maal nr. 1, er steget fra 21,7% til 26,6%. Hvad angaar de stoetteberettigede omraader under maal nr. 2, er procentdelen 16,8%, medens den graense, der fastlaegges i rammeforordningen er 15%.

Kommissionen bedes oplyse, hvad den agter at foretage sig, eftersom samordningen mellem laan og stoette inden for strukturfondene ikke altid kan betegnes som optimal.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (20. marts 1997)

De omraader, der er stoetteberettigede under strukturfondene, omfatter over halvdelen af befolkningen i EU. Denne situation, som er et udtryk for en foroegelse af de stoetteberettigede omraader i forhold til den foregaaende programperiode (1989-1993), er dels resultatet af en maerkbar udvidelse, bl.a. paa grund af den tyske forening, af listen over omraader med udviklingsefterslaeb, der er stoetteberettigede under maal 1, dels foraarsaget af de ugunstige konjunkturer ved fastlaeggelsen af listerne under maal 2 og 5b. Disse omstaendigheder har faaet medlemsstaterne til at foreslaa, at et stort antal kriseramte industri- og landbrugsomraader opnaar stoetteberettigelse under strukturfondene.

Med hensyn til maal 2 udgoer de 15% ikke en fast graense, men derimod et maal, der skal naas. Det skal i den sammenhaeng understreges, at den geografiske daekningsgrad for stoetteberettigede omraader under dette maal er forblevet uaendret mellem perioderne 1989-1993 og 1994-1996.

Kommissionen mener, at den geografiske koncentration boer styrkes i fremtiden, saaledes at stoetten med strukturfondsmidler forbeholdes de omraader, der har de stoerste udviklings- og omstillingsproblemer. Dette er en noedvendig forudsaetning for at kunne opnaa en stoerre effekt med faellesskabsstoetten.

Da der er tale om koordinering af laan og subventioner, vil der i fremtiden kunne goeres fremskridt paa dette felt. Der er imidlertid ingen sammenhaeng mellem den geografiske daekningsgrad for de omraader, der er stoetteberettigede under strukturfondene, og anvendelsen af laan eller stoette.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0825/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner

Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B7-7040 (Tilskud til visse former for virksomhed, der udfoeres af organisationer, som forfoelger menneskerettighedsfremmende formaal) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger, ikke-statslige organisationer eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek paa skriftlige forespoergsler E-0825/97 og E-0826/97 (11. april 1997)

Kommissionen soerger for at sikre stoerst mulig gennemsigtighed ved anvendelsen af faellesskabsbudgettet i almindelighed og ved brugen af de med menneskerettighederne direkte forbundne finansieringsinstrumenter i saerdeleshed.

For saa vidt angaar budgetposterne B7-7040 og B7-7070, gives der en raekke saerlige oplysninger. Ved udgangen af hvert regnskabsaar sendes en beretning om anvendelsen af disse poster, vedlagt en fuldstaendig liste over de foreninger, ikke-statslige organisationer (NGO'er) og andre instanser, der har modtaget stoette, tillige med de enkelte noejagtige stoettebeloeb, til formanden for Parlamentet samt til formanden for det relevante udvalg.

De oplysninger, der aerede medlem anmoder om, vil snarest muligt blive fremsendt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0511/97 af Jannis Sakellariou (PSE) til Raadet (19. februar 1997)

Om: Valget i Pakistan

Kan Raadet bekraefte, at valget i Pakistan den 3. februar 1997 kan betegnes som almindelige, lige og frie valg i overensstemmelse med de demokratiske grundsaetninger?

Var alle partier sikret deltagelse, f.eks. ogsaa MQM (Mohajir Quami Movement), og i benaegtende fald hvorfor ikke?

Svar (16. maj 1997)

EU-Valggruppen drager foelgende konklusioner i sin rapport om de nationale og lokale valg den 3. februar 1997 i Pakistan:

1. EU-Valggruppen, som foerst blev dannet i loebet af de sidste faa dage af valgkampagnen, havde kun mulighed for at besoege en lille procentdel af valgstederne. Gruppen konkluderede paa grundlag af sine iagttagelser, at valget generelt forloeb efter reglerne og paa en retfaerdig maade, og at resultaterne afspejlede vaelgernes oensker. Alvorlige mangler ved valgregistret og identificeringen af vaelgerne udelukkede imidlertid en betydelig del af de stemmeberettigede. Men disse mangler og de rapporterede alvorlige haendelser paa en lille del af valgstederne har efter valggruppens opfattelse ikke aendret paa slutresultatet. Valgkommissionen baer imidlertid foelge disse problemer op. Valggruppen er af den opfattelse, at vaelgerne som helhed blev korrekt betjent af de tilforordnede. Valgkommissionen, dens tilforordniede paa valgstederne, partierne, sikkerhedsstyrkerne og vaelgerne bidrog som helhed til en rolig atmosfaere og til, at valget kunne afvikles i ro og orden.

2. Valget forloeb generelt i en rolig atmosfaere. Der var nogle alvorlige undtagelser, som blev overvaeret af observatoerer i Baluchistan-provinsen og rapporteret i Karachi. Valgprocedurerne var som helhed regulaere, og de tilforordnede gjorde en stor indsats for at sikre gennemsigtige valgprocedurer under forhold, der ofte var vanskelige paa grund af den plads og/eller de faciliteter, der var til raadighed.

Observatoerholdene i Karachi modtog trovaerdige rapporter om alvorlige tilfaelde af intimidering og om sikkerhedsstyrkernes mulige medvirken hertil. Formaalet med denne intimidering synes at vaere at hindre repraesentanter for partiet MQM(A) i at vaere til stede paa visse valgsteder og at afskraekke dets tilhaengere fra at afgive deres stemme. Valggruppen mener, at myndighederne boer foretage en tilbundsgaaende undersoegelse.

Raadets instanser vil rejse disse spoergsmaal under deres institutionaliserede kontakter med den pakistanske regering.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0936/97 af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen (13. marts 1997)

Om: Forbud mod aldersdiskriminering i medlemsstaterne

I Finland er der indfoert en ordning, hvor pensionerne for personer over 65 indeksreguleres med en lavere sats end pensionerne for personer under 65. Dette betyder efter nogle aar, at der vil opstaa en klar oeget oekonomisk forskelsbehandling, som kun er begrundet i alder. Der er dermed tale om den klareste aldersdiskriminering, der er i staerk modstrid med de faelles bestraebelser for at naa frem til en ligebehandling af borgerne. Det anses for selvindlysende, at mennesker ikke maa diskrimineres paa grundlag af f.eks. race, hudfarve, religion, koen eller lignende.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe, for f.eks. gennem et direktiv eller en anden tilsvarende afgoerelse snarest at forbyde aldersdiskriminering i medlemsstaterne, og for at Finlands beslutning om pensionsmodtagere kan omstoedes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (14. april 1997)

Paa omraadet social beskyttelse er Faellesskabets kompetence stadig ret begraenset. De eneste bindende retsregler er forordningerne om koordinering af vandrende arbejdstageres sociale sikring (forordning 1408/71 ((EFT L 149 af 5.7.1971. )) og forordning 574/72 ((EFT L 74 af 27.3.1972. ))) og direktiverne om ligebehandling af maend og kvinder (direktiv 79/7/EOEF ((EFT L 6 af 10.1.1979. )) om lovpligtige ordninger og direktiv 86/378/EOEF ((EFT L 225 af 12.8.1986. )) og 96/97/EOEF ((EFT L 46 af 17.2.1997. )) om erhvervsbetingede ordninger).

Ordningen og driften af de sociale sikringsordninger, herunder bl.a. pensionsrettigheder og satser, der skal anvendes paa forskellige kategorier af arbejdstagere, er spoergsmaal, som henhoerer under medlemsstaternes kompetence under forudsaetning af, at de naevnte faellesskabsbestemmelser overholdes.

I det tilfaelde, det aerede medlem naevner, beroeres disse bestemmelser ikke, og Kommissionen kan derfor ikke henvende sig til de finske myndigheder.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0134/97 af Abdelkader Mohamed Ali (GUE/NGL) til Kommissionen (3. februar 1997)

Om: Racisme og fremmedhad i universitetsboeger i Spanien

Udgivelsen af en bog med racistiske, koensdiskriminerende og fremmedhadske ytringer, som er skrevet af en professor i psykologi paa Universidad Complutense de Madrid (Spanien), har skabt polemik og medfoert en debat om akademisk frihed og respekten for de grundlaeggende menneskerettigheder.

Den akademiske frihed boer ikke skade disse principper og rettigheder, og universiteternes myndighed boer hjaelpe med til beskytte dem.

Skoenner Kommissionen ikke, at det er noedvendigt at udarbejde en adfaerdskodeks, som undervisere skal overholde, for at forhindre, at lignende sager gentager sig i fremtiden?

Hvad agter Kommissionen at goere for at sikre overensstemmelse mellem den faglige frihed og respekten for menneskerettigheder?

1997 er blevet valgt til Det Europaeiske AAr mod Racisme og Fremmedhad. Hvilke skridt agter Kommissionen i betragtning af udbredelsen af saadanne ytringer at tage over for medlemsstaternes myndigheder for at sikre respekten for de forskellige sociale grupper og for at fremme opbygningen af et samfund praeget af lighed og solidaritet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (25. marts 1997)

Kommissionen er opmaerksom paa den debat, der opstod i koelvandet paa offentliggoerelsen af den naevnte bog, og fordoemmer paa det kraftigste opfordringer til racehad, isaer naar et saadant budskab stammer fra personer, der har en vis vaegt. Ethvert indgreb mod saadanne begivenheder henhoerer dog under medlemsstaternes kompetence.

Det Europaeiske AAr 1997 Mod Racisme tager sigte paa at styrke bevidstgoerelsen og udbrede god praksis og information om bekaempelsen af racisme, fremmedhad og antisemitisme. Kommissionen proever at naa dette maal i taet samarbejde med medlemsstaterne og andre centralt placerede parter i samfundet. Skoler, universiteter og unge er derfor en betydningsfuld deltager i Det Europaeiske AAr.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0986/97 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (17. marts 1997)

Om: EUGFL, Garantisektionen - Portugal

Kan Kommissionen oplyse, hvor stort det samlede beloeb er, som Portugal i 1996 modtog over EUGFL, Garantisektionen, med angivelse af fordeling

paa kapitler (markafgroeder, sukker, spindplanter og silkeorme, frugt og groentsager, andre sektorer eller vegetabilske produkter, produkter henhoerende under vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faarekoed og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkraekoed, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter, restitutioner - faellesskabsaktioner vedroerende foedevarehjaelp, uddeling af landbrugsprodukter til de socialt daarligst stillede i Faellesskabet, ledsageforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af landbrugsdistrikter i forbindelse med udviklingen paa markederne, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeriet)

og efter fremgangsmaade (eksportrestitutioner, prisstoette, hektarstoette, stoette pr. dyr, omstillingspraemier, stoette til privat oplagring, jordudtagning og tilsvarende foranstaltninger, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger til reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring)?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0974/97, E-0975/97, E-0976/97, E-0977/97, E-0978/97, E-0979/97, E-0980/97, E-0981/97, E-0982/97, E-0983/97, E-0984/97, E-0985/97, E-0986/97, E-0987/97 og E-0988/97 (6. maj 1997)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.