ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2175/02

af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. juli 2002)

Om: Påtænkte nedskæringer i støtten til citrusfrugter

Europa-Kommissionen er ved at udarbejde et forslag om at erstatte den nuværende finansielle udligning for tilskudsberettigede citrusfrugter med et fast bidrag på 260 EUR pr. ha i stedet for de nuværende 4 524,16 EUR. Den nuværende støtte fastsættes ved at multiplicere fællesskabsudligningen pr. kg (svarende til 0,13 EUR) med gennemsnitsproduktionen pr. ha (400 hektokilogram) plus 0,01 EUR/kg, som udbetales af forarbejdningsindustrien, der modtager produktet. Den ordning, Kommissionen er ved at udarbejde, vil således medføre en nedgang i producentens årlige bruttoindtægt fra 4 524,16 EUR/ha til 260 EUR/ha!

Mener Kommissionen ikke, at en fællesskabsstøtte af denne størrelse vil betyde, at produktionen af appelsiner forsvinder i størstedelen af producentregionerne i Unionen, og særlig i de regioner, hvori produktionen hovedsagelig anvendes til forarbejdning?

I betragtning af, at produktionsomkostningerne for 400 hektokilogram appelsiner (gennemsnitlig produktion pr. ha) ligger på over 7 000 EUR, og at bruttoindtægten vil beløbe sig til 260 EUR, på hvilket grundlag kan Kommissionen da forelægge et forslag om en nedskæring af støtten i dette omfang?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(12. august 2002)

Kommissionen er ikke i gang med at forberede en sådan ændring af støtteordningen for citrusfrugter, som det ærede medlem beskriver i sin skriftlige forespørgsel.

Kommissionen agter i de kommende måneder at igangsætte en evaluering af samtlige de instrumenter, som findes under den fælles markedsordning for friske og forarbejdede frugter og grøntsager, i første omgang ordningen for producentstøtte til visse former for citrusfrugter. Uden at foregribe resultaterne af denne evaluering, som gennemføres af uvildige sagkyndige, må det påpeges, at et af alternativerne til den nugældende støtteordning er hektarstøtte, og denne valgmulighed vil blive undersøgt på linje med en række andre.

Det skal bemærkes, at det eneste officielle forslag fra en medlemsstat om en ændring af den nuværende støtteordning til hektarstøtte er fremsat af de italienske myndigheder, første gang i 1999 og siden igen i 2002. Man kan her konstatere, at der er en vis kontinuitet i den fulgte politik.

Beskyldninger om, at Kommissionen skulle have til hensigt at ændre den nugældende ordning for støtte til citrusfrugter på den måde og i det omfang, det er fremstillet i det ærede medlems spørgsmål, savner altså ethvert hold i virkeligheden.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0376/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(18. februar 2002)

Om: Problemer med herreløse dyr i Grækenland

Det er velkendt, at der i Grækenland er et meget stort problem med de utallige herreløse dyr, som ingen statslige instanser tager sig af.

Kan Kommissionen oplyse, om der er fællesskabsinitiativer vedrørende beskyttelse af disse herreløse dyr? Er der nogensinde gennemført fællesskabsprogrammer til beskyttelse af disse dyr i Grækenland? Har de græske myndigheder modtaget støtte til dette formål, og i givet fald hvor meget? Har den græske regering foreslået metoder til løsning af dette problem? Hvad er Kommissionens vurdering af den nuværende og den fremtidige situation i Grækenland?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(15. marts 2002)

Der findes ikke nogen EU-bestemmelser om herreløse dyr, og der er tale om et problem, som i Grækenland såvel som i de øvrige medlemsstater skal løses af de lokale myndigheder, evt. med bistand fra frivillige organisationer.

Kommissionen fremsætter ikke forslag til særlige initiativer på området, som ud fra nærhedsprincippet nok bedst kan styres af medlemsstaterne selv.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2218/02

af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen

(23. juli 2002)

Om: Gennemførelse af direktiv 1999/13/EF om emissionen af flygtige organiske forbindelser

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt hver medlemsstat er nået med hensyn til gennemførelsen af direktiv 1999/13/EF(1) om emissionen af flygtige organiske forbindelser?

Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvorledes det websted, der er blevet oprettet for at fremme gennemførelsen af direktivet, skal lanceres og opretholdes, og om det vil kunne danne en nyttig præcedens med henblik på at fremme gennemførelsen af andre miljødirektiver?

(1) EFT L 85 af 29.3.1999, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(4. september 2002)

Status for medlemsstaternes gennemførelse af Rådets direktiv 1999/13/EF af 11. marts 1999 om begrænsning af emissionen af flygtige organiske forbindelser fra anvendelse af organiske opløsningsmidler i visse aktiviteter og anlæg er langt fra tilfredsstillende. I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 226 har Kommissionen indledt overtrædelsesprocedurer mod alle medlemsstaterne, fordi de ikke har meddelt deres gennemførelsesforanstaltninger inden for den frist, der er fastsat i direktivet. På nuværende tidspunkt er otte overtrædelsesprocedurer afsluttet, Østrig har modtaget en begrundet udtalelse for manglende gennemførelse af direktivet og Grækenland, Spanien, Irland, Italien og Det Forenede Kongerige er blevet indklaget for EF-Domstolen. Derudover behandles overtrædelsesproceduren mod Belgien fortsat.

I forbindelse med det Internet-sted, som er oprettet for at lette gennemførelsen af direktivet, og som kan konsulteres fra Kommissionens netsted, undersøger Kommissionen muligheder for at sikre, at oplysningerne på netstedet er ajourførte. Det er endnu for tidligt at konstatere, om konfigureringen af dette netsted vil være en god model for gennemførelsen af andre miljødirektiver. Generelt set har internetbaserede værktøjer, som f.eks. netsteder, klart en rolle at spille både i forbindelse med formidlingen af miljølovgivning og i gennemførelsen af denne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0062/02

af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet

(23. januar 2002)

Om: Det spanske formandskabs holdning til budgetoverslagene og anvendelsen af strukturfondene efter 2006, når kandidatlandene er blevet fuldgyldige EU-medlemmer

Blandt de prioriterede målsætninger for det spanske formandskab, som den spanske regeringschef, José María Aznar, og ministeren for udenrigshandel, Josep Piqué, har fremlagt, savnes forhandlinger om

budgetoverslagene for anvendelsen af strukturfondene efter 2006, hvad der er så meget alvorligere, som forhandlingerne med de lande, der er nået længst, forventes afsluttet i andet halvår af 2002.

Eftersom problemet både berører kandidatlandene og regioner som Galicien, der i et EU med 15 efter 2006 kan befinde sig under niveauet på 75 % af gennemsnitsindkomsten pr. capita i EU, hvad er det så for grunde, som ikke kan offentliggøres, der gør, at Rådet ikke vil lade forberedelsen af forhandlingerne om disse væsentlige problemer for opbygningen af EU indgå blandt sine prioriterede målsætninger?

Svar

(30. september 2002)

Rådet understreger, at det tillægger såvel den økonomiske og sociale samhørighedspolitik som fortsættelsen af forhandlingerne med kandidatlandene stor betydning.

Hvad angår budgetoverslagene indtil 2006 skal Rådet erindre det ærede medlem om, at det har til hensigt fuldt ud at overholde de finansielle overslag for 2000-2006, der er knyttet til den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren(1). Rådet henleder navnlig opmærksomheden på punkt 25 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999, der om fornødent og på helt præcise betingelser giver mulighed for en tilpasning af de finansielle overslag for 2000-2006 i forhold til udvidelsen med nye stater for at tage hensyn til de udgiftsbehov, der skyldes denne udvidelse.

Kommissionen offentliggjorde desuden den 30. januar 2002 en meddelelse om den fælles finansielle ramme 2004-2006 for tiltrædelsesforhandlingerne, som indeholder de overordnede retningslinjer, som Kommissionen har til hensigt at lægge til grund i sine udkast til fælles holdninger vedrørende landbruget, strukturforanstaltninger og budgetforhold. Rådet vil studere disse retningslinjer og udkastene til Kommissionens fælles holdninger omhyggeligt.

Hvad angår spørgsmålene og forhandlingerne om de finansielle overslag og budgetoverslagene samt anvendelsen af strukturfondene efter 2006 vil de blive behandlet til sin tid, idet Rådet endnu ikke har fået forelagt noget forslag fra Kommissionen vedrørende strukturfondene.

Rådet ønsker endvidere at gøre det ærede medlem opmærksom på, at hvad angår Rådets prioriterede målsætninger vedrørende budgettet for 2003, vedtog det retningslinjerne for dette budget på samlingen den 5. marts 2002.

(1) EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1678/02

af Charles Tannock (PPE-DE) til Kommissionen

(12. juni 2002)

Om: Kommissionens forslag til Rådets direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på beskæftigelse som lønmodtager og udøvelse af selvstændig erhvervsvirksomhed

Kan Kommissionen angive retsgrundlaget for artikel 11, stk. 3, i sit forslag til Rådets direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på beskæftigelse som lønmodtager og udøvelse af selvstændig erhvervsvirksomhed (KOM(2001) 386(1))?

(1) EFT C 332 E af 27.11.2001, s. 248.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(28. juni 2002)

Kommissionens forslag til Rådets direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på beskæftigelse som lønmodtagere og udøvelse af selvstændig erhvervsvirksomhed(1) er baseret på EF-traktatens artikel 63, stk. 3. Artikel 63, stk. 3, er retsgrundlaget for alle bestemmelserne i dette forslag, herunder artikel 11, stk. 3.

(1) EFT C 332 E af 27.11.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1577/02

af Brice Hortefeux (PPE-DE) til Kommissionen

(4. juni 2002)

Om: Omdefinering af den fælles landbrugspolitik

Landbruget har altid spillet en afgørende rolle i den europæiske integration. Artikel 38 og 39 i Rom-traktaten har følgende målsætninger: sikre landmændenes indkomst, forsyningerne og rimelige priser for forbrugerne. De restriktioner, som den fælles landbrugspolitik i dag er underlagt, efterlader i praksis ikke længere noget spillerum for landmændene.

Rækken af reformer har begrænset effektiviteten af de forskellige markedsstyringsredskaber. De har fremmet den direkte støtte, der imidlertid ikke udgør noget sikkerhedsnet for landbrugets indkomster.

Hvordan vil Kommissionen i den forbindelse omdefinere den fælles landbrugspolitiks målsætninger med en skelnen mellem landbrugsmarkedsstyring og landmændenes indkomstpolitik?

Kan Kommissionen i øvrigt redegøre for mål og midler inden for fysisk planlægning og inden for miljøbestemmelser på landbrugsområdet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(27. juni 2002)

Ved en række reformer af den fælles landbrugspolitik har man gradvist ændret sigtet med foranstaltningerne til forvaltning af markedet, således at de nu fortrinsvis benyttes som middel til at stabilisere markederne for landbrugsvarer, mens man forsøger at stabilisere indkomsterne ved hjælp af direkte støtte.

Kommissionen er af den opfattelse, at målene for den fælles landbrugspolitik som fastsat i Agenda 2000-reformen opfylder det europæiske samfunds behov og forventninger. Disse mål udmøntes i den fremtidige europæiske landbrugsmodel, som skal sigte mod øget markedsorientering og konkurrence, fødevaresikkerhed og -kvalitet, stabilisering af landbrugsindkomsterne, integrering af miljømæssige aspekter i landbrugspolitikken, udvikling af landdistrikterne, forenkling og øget decentralisering.

De politiske instrumenter kunne dog justeres for bedre at opfylde disse målsætninger. Ved forvaltningen af landbrugsmarkedet bør man i højere grad benytte interventionerne som sikkerhedsnet, og det bør også undersøges, hvordan den direkte støtte kan bidrage mere effektivt til at stabilisere landbrugsindkomsterne, navnlig gennem en forøgelse af landbrugernes manøvremargen.

Hvad miljøet angår, kunne man forstærke indsatsen for at integrere miljøaspekterne i landbruget ved at gennemføre landbrugsmiljøprogrammer og anvende princippet om cross compliance. En afbalanceret regional og lokal udvikling af landdistrikterne sikres bedst gennem en styrkelse af den anden søjle i den fælles landbrugspolitik, som vedrører udviklingen af landdistrikterne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1972/02

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Rensningsanlæg i Novelda Monforte del Cid, regionen Valencia

Rensningsanlægget i Novelda Monforte del Cid (Valencia) blev ved aftale undertegnet den 27. februar 1995 optaget i regeringens plan for behandling af spildevand og erklæret af almindelig interesse. Siden da er der intet sket med projektet til trods for, at det skal betjene over 30 000 mennesker, som i øjeblikket ikke har noget andet valg end at udlede deres spildevand i Vinalopó-floden, der befinder sig i en sørgelig tilstand. Dermed er der sket en klar overtrædelse af Rådets direktiv af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (91/271/EØF(1)), i henhold til hvilket der senest den 31. december 2000 for byområder skal være opført recipienter og rensningsanlæg for spildevand, jf. artikel 3 og 4.

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen på baggrund af denne åbenbare overtrædelse træffe for at afhjælpe og mindske dette problem?

(1) EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(20. september 2002)

Rådets Direktiv 91/271/EØF(1) af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand indeholder klare frister og miljømål.

Byområder med mere end 15 000 personækvivalenter (PE)(2) skal være udstyret med kloaknet til opsamling af byspildevand og med anlæg til sekundær (dvs. biologisk) rensning senest den 31. december 2000.

Kommissionen er for tiden ved at kontrollere om alle større europæiske byområder opfylder direktivets krav og vil i nær fremtid kunne indlede overtrædelsesprocedurer over for medlemsstater, hvor der konstateres forsinkelser i forhold til den nævnte frist.

For Spaniens vedkommende har Kommissionen kendskab til sådanne forsinkelser, og vil indlede en fælles overtrædelsesprocedure for alle byer, der ikke opfylder forpligtelserne, heriblandt muligvis de byer, det ærede medlem nævner.

Hvorom alting er, har Kommissionen bedt de spanske myndigheder fremsende nærmere oplysninger om situationen for spildevandsrensningsanlægget i Novelda Monforte del Cid, provinsen Alicante i den selvstyrende region Valencia.

Derudover skal det nævnes, at Kommissionen netop har indledt en overtrædelsesprocedure mod Spanien i medfør af EF-traktatens artikel 226, fordi de spanske myndigheder ikke har leveret tilstrækkelige informationer om hvordan direktiv 91/271/EØF anvendes. Der er således anmeldt en åbningsskrivelse, idet de spanske myndigheder hverken har fremsendt en generel rapport om gennemførelse eller oplysninger overhovedet om erhvervssektorerne. Det skal noteres, at Kommissionen af samme grund også har sendt åbningsskrivelser til andre medlemsstater.

(1) EFT L 135 af 30.5.1991.

(2) En måleenhed for organisk forurening svarende til den gennemsnitlige daglige forurening pr. person.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1023/02

af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen

(5. april 2002)

Om: Oplysninger om medlemsstaternes offentlige finanser

Vil Kommissionen oplyse navnet på de medlemsstater, hvis tal for budgetunderskud og for offentlig gæld Eurostat ikke kan godkende som værende i overensstemmelse med ESA 95, samt i begge tilfælde hvilke år der er tale om?

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at afhjælpe problemerne?

Vil Kommissionen redegøre for årsagen til Eurostats forbehold i hvert enkelt tilfælde?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira

(29. april 2002)

Eurostat har i egenskab af tjenestegren i Kommissionen i sin pressemeddelelse af 21. marts 2002 om budgetunderskud og offentlig gæld(1) oplyst navnene på de medlemsstater, hvis tal ikke kunne godkendes på grund af manglende statistiske data.

Kommissionen agter at følge op på sagen og anmode om yderligere oplysninger og drøfte spørgsmålet bilateralt med medlemsstaterne. Den næste meddelelse, der skal foreligge inden den 1. september 2002, forventes at indeholde godkendte data for disse medlemsstater.

Det fremgår af ovennævnte pressemeddelelse, hvad Eurostats forbehold består i.

(1) http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print-catalogue/EN?catalogue=Eurostat&product=2-21032002-EN-AP-EN.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1834/02

af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen

(27. juni 2002)

Om: Beskyttelse af strandene ved Costa del Sol

De på hinanden følgende uvejr, der dette år har ramt Costa del Sol, har efterladt strandene i denne kystzone i en sådan tilstand, at de er totalt uegnede til badning og fornøjelse for de tusindvis af turister, der besøger dette spanske turistområde.

De ovennævnte strande har været genstand for vedvarende politisk debat i de senere måneder og er nu rykket i centrum for en ophidset polemik. Som løsning på lang sigt er det blevet foreslået at oprette en passende flåde af opmudringsfartøjer til permanent vedligeholdelse af strandene.

Denne opmudringsflåde vil være forbundet med betragtelige udgifter, men ser ud til at være nødvendig, hvis strandene skal bevares i en god tilstand. Kan Kommissionen oplyse, på hvilken måde den vil kunne bidrage til at oprette en sådan flåde af opmudringsfartøjer, og hvilke programmer der vil kunne komme på tale til at finansiere indkøbet af disse både, der vil kunne skabe stabile forhold for turismevirksomhederne i området samt for strandgæsterne på Costa del Sol?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(24. juli 2002)

Det projekt, det ærede medlem nævner, vil i givet fald kunne samfinansieres via strukturfondene som led i det integrerede operative program for regionen Andalusien for perioden 2000-2006, for så vidt som det indgår i strategien og prioriteringerne i det pågældende program. Desuden minder Kommissionen om, at ifølge subsidiaritetsprincippet henhører valget af konkrete projekter, som kan gøres til genstand for samfinansiering, under den pågældende medlemsstats kompetence, idet dette valg træffes på grundlag af bl.a. udvælgelseskriterierne i forbindelse med programmeringen og medlemsstatens egen prioritering på området.

Endvidere kan alle projekter vedrørende strandes miljøbeskyttelse i princippet finansieres via miljøafsnittet af det europæiske finansielle instrument for miljøet (LIFE). Dog skal det bemærkes, at LIFE ikke finansierer forskningsprojekter, udstyr eller infrastruktur, men innovative pilot- og demonstrationsprojekter, for så vidt som disse er i overensstemmelse med retningslinjerne, evalueringskriterierne og de øvrige bestemmelser i LIFE-forordningen. Samtlige informationer vedrørende LIFE samt de nærmere enkeltheder for indgivelse af projekter kan findes på følgende netsted: http://europa.eu.int/comm/life/envir/index.htm.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2424/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(20. august 2002)

Om: De græske arbejdstageres årlige ferie

I henhold til artikel 7 i præsidentdekret 88/1999, hvormed direktiv 93/104/EF(1) om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden implementeres i græsk lovgivning får arbejdstagerne en årlig betalt ferie efter 12 måneders uafbrudt beskæftigelse. I lyset af den betydning, den årlige ferie har for arbejdstagerne, og på baggrund af artikel 7 i direktiv 93/104/EF samt Domstolens dom i sag C-173/99, i henhold til hvilken en medlemsstat ikke har adgang til at vedtage en national bestemmelse, hvorefter en arbejdstager først begynder at optjene ret til årlig betalt ferie, når han har fuldført en karenstid, bedes Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at iværksætte med henblik på at sikre, at de græske arbejdstagere får en årlig betalt ferie uanset beskæftigelsens varighed, som fastsat i direktiv 93/104/EF og ved Domstolens dom i sag C-173/99?

(1) EFT L 307 af 13.12.1993, s. 18.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(2. oktober 2002)

Den 21. marts 2002 sendte Kommissionen i henhold til artikel 226 i EF-traktaten Grækenland en åbningsskrivelse vedrørende gennemførelsen af artikel 7 i direktiv 93/104/EF(1).

De græske myndigheder orienterede i brev af 21. maj 2002 Kommissionen om, at de ville tage skridt til at ændre den nationale lovgivning om årlig ferie for at bringe den i overensstemmelse med direktivet.

Kommissionen kan beslutte at fremsende Grækenland en begrundet udtalelse i henhold til artikel 226 i EF-traktaten, hvis den finder, at den nye lovgivning ikke er i overensstemmelse med direktivet.

(1) Rådets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden EFT L 307 af 13.12.1993.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1160/02

af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen

(15. april 2002)

Om: Våbenembargo mod Israel: Indstilling af det militære samarbejde med Israel

En lang række EU-lande har samarbejdsforbindelser med den israelske forsvarsindustri og støtter dermed Israels forsvarsapparat. Jeg henviser navnlig til EU's støtte (som led i femte forskningsrammeprogram) til en israelsk våbenvirksomhed (Israel Aircraft Industries) med henblik på forskning i civil anvendelse af

UAV'er (små ubemandede fly). Der er tale om 10 mio. EUR fordelt på to programmer over 2 ½ år. Alle ved, at våbenvirksomheder let kan omdanne civil anvendelse til militær anvendelse. I dette tilfælde betaler EU en undersøgelse af, om der ud over militære også findes civile anvendelsesmuligheder.

Vil Kommissionen (under hensyntagen til Europa-Parlamentets beslutning af 10. april 2002) indstille dette militære samarbejde mellem EU og Israel og standse indførelsen af de såkaldte UAV'er? Fra og med hvornår vil dette i bekræftende fald ske? Hvordan kan Kommissionen i benægtende fald forsvare dette?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(22. maj 2002)

UAV-forskning er en mindre aktivitet i det femte forskningsrammeprogramsnøgleaktion Aeronautics under programmet til fremme af konkurrenceevne og bæredygtig vækst. Arbejdet på dette område er strengt begrænset til udviklingen af UAV'er. Fællesskabets bidrag til Israel Aircraft Industries i forbindelse med denne forskning beløber sig til mindre end 1,5 mio. EUR.

Samarbejdet med Israel sker i henhold til aftalen om videnskabeligt og teknisk samarbejde som led i femte forskningsrammeprogram mellem Unionen og Israel, der udelukker enhver form for militær forskning. Der forekommer derfor ikke noget aspekt af militært samarbejde mellem Unionen og Israel i de pågældende UAV-projekter.

Forskningsarbejdet koncentrerer sig om udviklingen af de civile og kommercielle UAV-anvendelser, navnlig inden for miljøkontrol, kommunikationsformidling og jordobservation, samt om sikker integration af civil anvendelse af UAV'er i lufttrafikreguleringen.