ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1961/01

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(3. juli 2001)

Om: Samarbejdsrepræsentant for Macao

Parlamentet vedtog i sin beslutning af 15. februar 2001 (A5-0017/2001) om meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om Den Europæiske Union og Macao: Efter år 2000(1) følgende henstilling (jf. pkt. 18): opfordrer Kommissionen til, som det bebudes i ovennævnte meddelelse, at udpege en samarbejdsrepræsentant for EU-Macao i Macao, der skal deltage i samordningen af det bilaterale samarbejde med henblik på at tydeliggøre Kommissionens forpligtelse til at konsolidere forbindelserne mellem de to parter;.

Samme spørgsmål var allerede blevet rejst i Europa-Parlamentets tidligere drøftelser i forbindelse med vedtagelsen af Parlamentets tidligere beslutning af 16. december 1999 på det tidspunkt, hvor den portugisiske administration af Macao ophørte, og Macao fik status af særlig administrativ region i Folkerepublikken Kina. Ovennævnte meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet forfulgte i øvrigt samme mål.

Under forhandlingen den 14. februar 2001 i Europa-Parlamentet anførte kommissionsmedlem Nielson i denne forbindelse følgende: Med hensyn til samarbejde opfordres Kommissionen i beslutningsforslaget til hurtigt at løse spørgsmålet med at udpege en samarbejdsrepræsentant for Macao. Her ville jeg gerne have kunnet fortælle, at den nominerede samarbejdsrepræsentant var blevet udnævnt i november som planlagt. Desværre trak den kandidat, der var blevet valgt, sig tilbage i sidste øjeblik efter en udvælgelsesprocedure, der varede i flere måneder. Vi anser fortsat udnævnelsen af en samarbejdsrepræsentant for at være meget vigtig.

Europa-Parlamentet tillægger ligeledes udpegelsen og indsættelsen af denne særlige samarbejdsrepræsentant for EU-Macao i Macao overordentlig stor betydning.

Vil Kommissionen oplyse, hvor langt man er nået med hensyn til udpegelse og indsættelse af ovennævnte særlige samarbejdsrepræsentant for Macao?

(1) KOM(1999) 484 - C5-0169/2000 - 2000/2099(COS).

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(19. juli 2001)

Det ærede medlem husker rigtigt, at den udvalgte kandidat trak sig tilbage fra udnævnelsen som samarbejdsrepræsentant for EU-Macao forrige november 2000.

Kommissionen har, med henblik på omorganiseringen af Kommissionens system for eksternt samarbejde ved årets begyndelse, forberedt det ønskede flerårige samarbejdsprogram for Macao, herunder udnævnelsen af en samarbejdsrepræsentant.

Det er med tilfredshed, at Kommissionen i denne forbindelse kan meddele, at dette program nu er ved at være endelig afsluttet, og at spørgsmålet om udnævnelsen af en samarbejdsrepræsentant vil blive løst inden længe.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0653/01

af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen

(6. marts 2001)

Om: Undersøgelse af den økonomiske situation på øerne i EU

Kommissær Barnier forpligtede sig den 24. oktober 2000 i et svar på mundtlig forespørgsel O-0102/2000 om EF-traktatens artikel 158 vedrørende øers status til at bestille en undersøgelse af den økonomiske situation på øerne med det formål at få stillet en så præcis diagnose som muligt.

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er kommet med denne undersøgelse? Vil resultaterne af undersøgelsen ligge klar i anden halvdel af 2001, således som Kommissionen har ønsket det?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(26. april 2001)

Kommissionen har besluttet at iværksætte en undersøgelse vedrørende situationen for øerne i EU. Denne undersøgelse omfatter dels en opgørelse over de statistiske indikatorer for hver enkel ø og hver øgruppe i EU, dels oprettelse af en database. På grundlag heraf skal der gennemføres en objektiv analyse af situationen omfattende sammenholdelse og evaluering af øernes problemer og specifikke behov.

Der er blevet indkaldt bud(1) vedrørende denne undersøgelse. Kommissionen er i øjeblikket ved at gennemgå de 12 indkomne tilbud for at finde frem til, hvem der skal varetage opgaven.

Undersøgelsens varighed er fastsat til seks måneder, og de første foreløbige resultater burde kunne fremlægges for Kommissionen ved udgangen af andet halvår 2001. Kommissionen fremlægger herefter de endelige resultater af denne undersøgelse for Parlamentet.

(1) EFT S 248 af 28.12.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0711/01

af Per Gahrton (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. marts 2001)

Om: Uigurernes situation i Xinjiang

Ifølge rapporter fra menneskerettighedsorganisationer er situationen for uigurerne i Xinjiang på mange måder alarmerende. Hvad er Kommissionens indtryk af forholdene? Hvordan forsøger EU at forbedre situationen for uigurerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(8. maj 2001)

EU forsøger at styrke respekten for menneskerettigheder over hele verden. De er helt centrale for EU's forbindelser med tredjelande. Kommissionen følger derfor nøje situationen på menneskerettighedsområdet i Kina, også situationen for de overvejende islamiske uigurer, som bor i Xinjiang i den autonome uigurregion. Problemet rejses med jævne mellemrum over for Kina i forbindelse med dialogen om menneskerettigheder mellem EU og Kina.

Der er over syv millioner tyrkisktalende uigurer i Xinjiang, som ligger på grænsen til Afghanistan, Pakistan, Kasakhstan, Tadsjikistan og Den Kirgisiske Republik. De kinesiske centrale myndigheder er bekymrede over uigurske separatistgrupper, og de fleste former for religiøse og kulturelle manifestationer og offentlig aktivitet bliver kontrolleret og undersøgt for politisk indhold.

Ganske vist er levevilkårene for hovedparten af den kinesiske befolkning blevet forbedret inden for de seneste tyve år, og med økonomiske reformer og liberalisering er der blevet større frihed og selvbestemmelse for den enkelte, men der er stadig en dyb kløft mellem Kinas internationale indsats og situationen på menneskerettighedsområdet i selve landet.

Der blev indledt en bilateral dialog om menneskerettigheder mellem EU og Kina i 1996. De problemer, der blev rejst over for Kina, omfatter undertrykkelse af etniske minoriteter og religionsfrihed, undertrykkelse af politiske systemkritikere, tilfældige tilbageholdelser og udstrakt brug af dødsstraf. EU har også med jævne mellemrum opfordret Kina til hurtigt at ratificere de to FN-konventioner om henholdsvis økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og om borgerlige og politiske rettigheder, som Kina undertegnede i 1997 og 1998. Disse to konventioner er fortsat en af hjørnestenene til forbedring af individets rettigheder i Kina. Det er et positivt tegn, at folkekongressen for nyligt besluttede at godkende ratificeringen af FN-konventionen om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, selv om det var med visse forbehold, og den vil nu skulle gennemføres. EU vil fortsat presse på for at få ratificeret konventionen om borgerlige og politiske rettigheder.

EU vil også fremover rejse problemet med uigurernes situation i dialogen om menneskerettigheder med Kina og andre steder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0378/01

af Mathieu Grosch (PPE-DE) til Kommissionen

(8. februar 2001)

Om: Kørekortkategorier og påhængskøretøjer

Som led i Rådets direktiv 91/439/EØF(1) om kørekort (det såkaldte 2. kørekortdirektiv) blev kørekortkategorierne og -underkategorierne harmoniseret.

I henhold til direktivets artikel 3, stk. 1, har indehavere af et kørekort gældende for kategori B således ret til at føre enheder bestående af et trækkende køretøj af kategori B og et påhængskøretøj med en samlet totalmasse på ikke over 3 500 kg og med en tilladt totalmasse for påhængskøretøjet, der ikke overstiger det trækkende køretøjs egenmasse. For alle andre enheder af sammenkoblede køretøjer, som består af et trækkende køretøj af kategori B og et påhængskøretøj med en totalmasse på over 750 kg, kræves et kørekort gældende for kategori B + E.

Er Kommissionen klar over, at mange bilister under udnyttelse af den hidtidige ordning fører påhængskøretøjer på over 750 kg (f.eks. campingvogne og påhængskøretøjer til transport af både eller heste) med det hidtidige B-kørekort under hensyntagen til 3,5 t-reglen?

Ud fra hvilke overvejelser vil Kommissionen i forbindelse med revisionen af det 2. kørekortdirektiv afskaffe netop denne ordning og generelt for påhængskøretøjer på over 750 kg kræve E-kørekortet?

(1) EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio

(10. april 2001)

Kommissionen har som led i sit arbejdsprogram for 2001 til hensigt at fremsætte forslag til ændring af Rådets direktiv 91/439/EØF af 29. juli 1991 om kørekort.

Udover den tilstræbte harmonisering af kørekortkategorierne er det indlysende, at vægten og dimensionerne for visse enheder af sammenkoblede køretøjer, som i dag henhører under kategori B, kræver en højere grad af teknisk kunnen hos føreren. Derfor er det logisk at stille det spørgsmål, om disse kombinationer af køretøjer ikke snarere kræver besiddelse af et førerbevis gældende for kat. B + E.

Dog ønsker Kommissionen på indeværende tidspunkt ikke at foregribe en fremtidig afgørelse, som den måtte træffe herom. Det er dog klart, at det nævnte ændringsforslag vil blive forelagt tidsnok i henhold til de gældende procedurer i Rådet og Europa-Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1347/01

af Diana Wallis (ELDR) til Kommissionen

(26. april 2001)

Om: Rom-konventionen

Kan Kommissionen forelægge en endelig tidsplan for forelæggelsen af sit forslag, idet den også definerer arten af dette forslag (f.eks. grønbog eller forslag til forordning), om Rom-konventionen II om forpligtelser uden for kontrakt og redegøre for sine præcise hensigter med hensyn til høringen vedrørende dette forslag, der er almindelig kendt for at være både omstridt og længe ventet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(11. juni 2001)

Det ærede medlem rejser spørgsmålet om muligheden for at ændre Romkonventionen (Rom II), med henblik på at indføre ensartede lovvalgsregler på fællesskabsplan for forpligtelser uden for kontraktforhold.

Spørgsmålet om, hvilken lov der skal anvendes på forpligtelser uden for kontraktforhold, er et kompleks emne, som er under indgående behandling i Kommissionen.

Kommissionen beskæftiger sig især med problemerne i forbindelse med de særlige forhold der gør sig gældende for elektronisk handel, som blev fremført af de forskellige interesserede parter under de offentlige høringer, der blev afholdt af Kommissionen i november 1999 om Elektronisk handel: retternes kompetence og lovvalg.

Kommissionen har indgående undersøgt de fleste af de rejste spørgsmål og eventuelle løsninger, og er af den opfattelse, at den bedste vej fremad på nuværende stadium er umiddelbart at fremsætte et forslag til en forordning.

Forslaget må naturligvis ikke påvirke den gældende fællesskabsret.

Kommissionen vil høre de interesserede parter om udkastet til den pågældende tekst, inden dens vedtagelse som et formelt forslag i andet halvår af 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0736/01

af Roy Perry (PPE-DE) til Kommissionen

(9. marts 2001)

Om: Internetadgang til skoler

Det Europæiske Råd opfordrede på sit møde i Lissabon i 2000 medlemsstaterne til at sikre, at alle skoler i EU senest ved udgangen af 2001 har adgang til Internettet og multimedieressourcer, og at alle de fornødne lærere senest ved udgangen af 2002 er uddannet til at anvende Internettet og multimedieressourcer.

I hvilket omfang mener Kommissionen, dette mål vil blive nået, og hvilke elementer understøtter dette synspunkt?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding

(12. juni 2001)

Kommissionen er glad for at kunne meddele, at disse ambitiøse mål sandsynligvis vil blive opfyldt for de fleste medlemsstaters vedkommende.

Ifølge oplysninger, som medlemsstaterne har stillet til rådighed for rapporten Udnyttelse af den Europæiske Unions potentiale Konsolidering og udbygning af Lissabon-strategien(1), som Kommissionen fremlagde på topmødet i Stockholm, er der sket store fremskridt med hensyn til skolernes adgang til Internettet. I flere af medlemsstaterne har samtlige skoler for elever fra 11-16/18 år faktisk allerede internetforbindelse, selv om antallet af elever pr. computer varierer fra land til land (se vedhæftede side 19 fra ovennævnte rapport).

Med hensyn til multimedieudstyr og uddannelse af et tilstrækkeligt antal lærere giver en nylig gennemført Eurobarometer-oversigt over lærere og skoleledere (der offentliggøres om kort tid) grund til optimisme. Europæiske lærere synes i overvejende grad at være åbne over for ny teknologi og dens anvendelse i undervisningen. 55 % af de europæiske lærere har allerede fået undervisning. Omkring 7 ud af 10 lærere har internetopkobling i deres hjem.

(1) KOM(2001) 79.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1529/01

af Alexander Radwan (PPE-DE) til Kommissionen

(15. maj 2001)

Om: Støttetildeling i regioner, der grænser op til ansøgerlande

I henhold til EF-traktatens artikel 87 er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler, og som fordrejer konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet.

I forbindelse med EU's udvidelse mod øst vil der imidlertid på grund af de store lønforskelle opstå betydelige økonomiske tilpasningsproblemer i de regioner, der grænser op til ansøgerlandene. Især vil håndværk og mellemstore erhvervsdrivende blive ramt. Tilpasningsproblemerne kunne afhjælpes noget ved hjælp af en særlig støttepolitik for grænseregionerne.

Kommissæren for udvidelsesspørgsmål antydede for nogen tid siden, at der med henblik herpå bl.a. skal gives medlemsstater og regioner mere råderum ud over de hidtidig mulige rammer (f.eks. de minimis) til selv at yde støtte i grænseregioner.

Har Kommissionen allerede konkrete forestillinger herom eller definitioner og/eller projekter i den forbindelse, og i bekræftende fald hvilke? Hvorledes agter Kommissionen i benægtende fald at løse disse problemer? Hvornår kan man regne med, at der træffes en afgørelse?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti

(3. juli 2001)

Kommissionen er i færd med at udarbejde en meddelelse om følgerne af udvidelsen for regioner, som grænser op til ansøgerlande, samt forslag til fællesskabsaktioner. I meddelelsen, som vil blive fremlagt i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Nice i december 2000 og i Göteborg i juni 2001, og som har fået Parlamentets tilslutning, vil den økonomiske situation i Fællesskabets grænseregioner blive analyseret. På grundlag af denne analyse vil Kommissionen fremsætte forslag til, hvordan de eksisterende instrumenter kan udnyttes optimalt, og hvordan man sikrer en bedre samordning med henblik på at styrke grænseregionernes økonomiske konkurrenceevne.

De eksisterende forordninger om samt retningslinjer og øvrige rammer for statsstøttekontrol, navnlig retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte(1) samt Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte(2) og forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder(3), giver allerede medlemsstaterne en lang række muligheder for at yde støtte med det formål at afbøde konsekvenserne af den type problemer, som beskrives af det ærede medlem.

(1) EFT C 74 af 10.3.1998, ændret i EFT C 258 af 9.9.2000.

(2) EFT L 10 af 13.1.2001.

(3) EFT L 10 af 13.1.2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1904/01

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(28. juni 2001)

Om: Hvidbog om ungdomspolitikker

I september 1999 meddelte Kommissionen ved det ansvarlige kommissionsmedlem Europa-Parlamentet, at den ville udarbejde en hvidbog om ungdomspolitikker i EU. Dette initiativ blev officielt forelagt for Rådet (ungdom) i november 1999. Forslaget var et svar på et krav fra den europæiske ungdomssammenslutning, som gennem lang tid havde krævet, at der blev udarbejdet et dokument, som behandlede ungdomspolitikkerne på fællesskabsplan.

I løbet af 2000 blev der afviklet en høringsprocedure, der inddrog europæiske ungdomssammenslutninger, regeringerne, det civile samfund og eksperter på ungdomsområdet. Begejstringen og forventningerne til udarbejdelsen af hvidbogen om ungdomspolitikker betød, at alle oprindelige planer blev overskredet, hvorfor Kommissionen meddelte, at den ville fremlægge hvidbogen under det belgiske formandskab i november 2001.

Kan Kommissionen oplyse, i hvilken fase udarbejdelsen af hvidbogen om ungdomspolitikker i EU befinder sig, og om den faktisk bliver fremlagt i november 2001?

Kan Kommissionen oplyse, hvilke kriterier der har givet anledning til udarbejdelsen af ovennævnte hvidbog, samt hvilke mål den har til hensigt at opnå med hvidbogen?

Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Viviane Reding på skriftlige forespørgsler E-1694/01, E-1733/01, E-1903/01, E-1904/01 og E-2050/01

(2. august 2001)

Kommissionen er af den opfattelse, at EU-samarbejdspolitikken på ungdomsområdet skal styrkes. Derfor iværksatte Kommissionen i slutningen af 1999 på initiativ af den kommissær, der var ansvarlig for uddannelse og kultur, forberedelsen af en hvidbog om emnet.

Den har ønsket at udarbejde hvidbogen på baggrund af en række høringer: en høring af de unge i hver enkelt medlemsstat i 2000, som afsluttedes af et møde på EU-plan i Paris i oktober 2000, og en høring af det civile samfund og forskerne. Og desuden på baggrund af drøftelser med medlemsstaterne. Disse høringer og drøftelser sluttede i marts 2001 i Umeå i Sverige.

Siden er Kommissionen på baggrund af oplysningerne fra de unge og medlemsstaterne gået i gang med at udarbejde en hvidbog, som planlægges offentliggjort inden årets udgang.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0534/01

af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet

(28. februar 2001)

Om: Arbejdssprog i Den Europæiske Patentmyndighed

EU hylder det princip, at enhver kan henvende sig til institutionerne på et af de 11 officielle sprog. I den forbindelse påkalder sig især diskussionen om arbejdssprogene i Den Europæiske Patentmyndighed opmærksomhed.

Er Rådet enigt i, at det skal være muligt at indgive en patentansøgning til Den Europæiske Patentmyndighed på de 11 officielle EU-sprog? Hvordan sikrer Rådet sig i bekræftende fald, at personer og virksomheder kan ansøge om et patent på de 11 officielle EU-sprog? Hvordan begrunder Rådet i benægtende fald sin afvisende holdning?

Svar

(30. maj 2001)

Rådet har ingen kompetence hvad angår Den Europæiske Patentmyndighed og den sprogordning, den benytter. Myndigheden er ikke en EU-institution, men et organ under Den Europæiske Patentorganisation, som er en mellemstatslig organisation oprettet i henhold til konvention om meddelelse af europæiske patenter (den europæiske patentkonvention), en mellemstatslig konvention, der blev indgået i München i 1973.

Rådet henviser i den forbindelse til det svar, der er givet på det ærede parlamentsmedlems forespørgsel P-0762/01 til Rådet om samme emne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1283/01

af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen

(3. maj 2001)

Om: Skat på spekulationskapitalbevægelser

1. Har Kommissionen drøftet argumenter for og imod beskatning af spekulationskapitalbevægelser?

2. Har Kommissionen nogen planer om at foreslå beskatning af spekulationskapitalbevægelser?

3. Ville Kommissionen støtte eventuelle forslag fremsat af det belgiske formandskab om at indføre beskatning af spekulationskapitalbevægelser?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(7. juni 2001)

Kommissionen har inden for den seneste tid svaret på flere mundtlige forespørgsler vedrørende dette emne (forespørgsel H-0024/01 fra Jonas Sjöstedt i spørgetiden i Parlamentets mødeperiode i februar 2001(1) og forespørgsel H-0678/00 fra Yasmine Boudjenah, H-0665/00 fra Alain Lipietz, H-0663/00 fra Harlem Désir og H-0661/00 fra Danielle Auroi i spørgetiden i Parlamentets mødeperiode i september 2000(2)).

Kommissionen har for øjeblikket ingen planer om at fremlægge forslag om beskatning af spekulationskapitalbevægelser.

Kommissionen har ikke modtaget noget forslag fra det belgiske formandskab om indførelse af beskatning af spekulationskapitalbevægelser. Skulle et sådant forslag blive fremsat, ville Kommissionen naturligvis tage stilling til det.

(1) Skriftligt svar af 13.2.2001.

(2) Skriftligt svar af 6.9.2000.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1527/01

af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. maj 2001)

Om: Forfalskning af vin i det vestlige Portugal

Forskellige medier bragte i slutningen af marts 2001 nyheden om beslaglæggelse af 25 millioner liter forfalsket vin, der var blevet tilsat vand samt sukkerrørs- og sukkerroebrændevin.

Det ser ud til, at den pågældende virksomhed allerede tidligere havde foretaget den samme form for forfalskning af vin, der var blevet eksporteret til Angola, men hvor forfalskningen blev opdaget under en undersøgelse foretaget af myndighederne i Portugal og i EU, idet produktet tilsyneladende havde fået eksportstøtte fra EU.

Kommissionen bedes i denne forbindelse oplyse følgende:

- Har Kommissionen kendskab til noget tilfælde af forfalskning af vin, hvor en virksomhed i det vestlige Portugal skal have modtaget eksportstøtte fra EU? Hvor stor har denne støtte i bekræftende fald været?

- Hvilke foranstaltninger er der i givet fald blevet truffet?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer

(13. juli 2001)

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har oplyst, at det i 1999 foretog en undersøgelse af vinudførsler til Angola, der var foretaget af et portugisisk selskab i Lageosa Do Dão. Ved undersøgelsen blev det konstateret, at det pågældende selskab systematisk havde anvendt forbudte ønologiske fremgangsmåder for at øge vinens alkoholprocent og derved med urette havde modtaget eksportrestitutioner på 11 mio. EUR.

Den afsluttede rapport fra OLAF blev oversendt til de portugisiske forvaltningsmyndigheder og domstole i marts 2000. De portugisiske forvaltningsmyndigheder indledte tilbagesøgningsproceduren den 28. juli 2000.

Der blev i 2000 udarbejdet to meddelelser af de portugisiske myndigheder på grundlag af Rådets forordning (EØF) nr. 595/91 af 4. marts 1991 om uregelmæssigheder og tilbagebetaling af beløb, der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af finansieringen af den fælles landbrugspolitik samt om oprettelse af et informationssystem på dette område(1).

Endvidere har OLAF oplyst, at det den 10. april 2001 anmodede de portugisiske myndigheder om oplysninger, efter at der i denne medlemsstats dagspresse i marts 2001 var fremkommet andre oplysninger. Myndighederne svarede, at det ud fra de oplysninger, de var i besiddelse af, kunne sluttes, at der ikke var fællesskabsmidler indblandet i denne sag; de nævnte endvidere tavshedspligten i forbindelse med behandlingen af denne sag. Sagen har ikke givet anledning til en meddelelse på grundlag af forordning (EØF) nr. 595/91. Ifølge forordningen sender medlemsstaterne i de to første måneder efter hvert kvartals udløb Kommissionen en opgørelse over de uregelmæssigheder, om hvilke der foreligger en rapport som det første led i en administrativ eller retslig forfølgning.

(1) EFT L 67 af 14.3.1991.