ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2641/98

af John McCartin (PPE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Makrelkvoten

Vil Kommissionen oplyse, hvor stor Irlands samlede makrelkvote for indevaerende aar er, samt hvor mange ton der er fanget pr. 1. juni 1998? Hvor mange irske fartoejer er registreret for at have landet makrel, og hvor stor en procentdel af disse fangster blev landet i Irland?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(13. oktober 1998)

Den nuvaerende makrelkvote, Irland er blevet tildelt af Det Internationale Havundersoegelsesraad i zone II (ekskl. EU-zone), Vb (EU-zone), VI, VII, VIIIa), b), d), e), XII og XIV for 1998, er paa 66 650 t. De maanedlige fangsttal, der indsendes til Kommissionen, viser, at irske fartoejer pr. 1. juni 1998 havde fanget 45 969 t makrel, hvilket udgoer 69 % af den kvote, Irland er tildelt.

Medlemsstaterne er ikke forpligtet til over for Kommissionen at indberette det antal fartoejer, der har landet disse fangster. Kommissionen kan derfor ikke oplyse det aerede parlamentsmedlem om det antal irske fartoejer, der er registreret at have landet makrel. Dette spoergsmaal skal stiles til de irske myndigheder.

De irske myndigheder har endvidere meddelt Kommissionen, at der pr. 1. juni 1998 var landet 17 414 t makrel i irske havne. 37,9 % af den makrel, der er fanget af irske fartoejer, er derfor landet i Irland.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3870/98

af Christoph Konrad (PPE) til Raadet

(4. januar 1999)

Om: Den Europaeiske Centralbanks uafhaengighed

De seneste opinionsundersoegelser i OEMU-deltagerlandene bekraefter, at befolkningens tillid til den faelles europaeiske valuta vokser staerkt. En aarsag hertil er de hidtidige bestraebelser paa at opfylde og fortsat overholde konvergenskriterierne, isaer kravet om prisstabilitet.

I henhold til EF-traktatens artikel 107 forpligter medlemsstaternes regeringer sig til at respektere Den Europaeiske Centralbanks og de nationale centralbankers uafhaengighed og til ikke at soege at oeve indflydelse paa, hvorledes medlemmerne af disses besluttende organer udfoerer deres opgaver. Denne uafhaengighed borger for det vigtigste maal for Det Europaeiske System af Centralbanker (ESCB), nemlig at fastholde prisstabilitet. Udformningen af den monetaere politik og pengepolitikken henhoerer saaledes udelukkende under ESCB's hertil forpligtede besluttende organer.

Hvorledes agter Raadet paa baggrund af de seneste diskussioner ogsaa fremover at soerge for, at de relevante traktatbestemmelser til sikring af ESCB's uafhaengighed overholdes?

Svar

(29. marts 1999)

Ifoelge artikel 107 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab har bl.a. Faellesskabets institutioner pligt til at respektere Den Europaeiske Centralbanks (ECB) og de nationale centralbankers uafhaengighed.

Det er Raadets agt at overholde denne forpligtelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2309/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: Deponering af fast affald i Kouroupitos-floden i Chaniá

Kouroupitos-floden i Chaniá er blevet deponeringssted for fast affald, hvilket har alvorlige foelger for miljoeet i omraadet. Allerede i 1992 indledte Kommissionen de relevante procedurer for at faa de graeske myndigheder til at beskytte dette omraade, uden at der dog er opnaaet nogen saerlige resultater, idet de graeske myndigheder knap nok har foretaget sig noget.

Vil Kommissionen gribe ind for at faa sat en stopper for denne forurening? Hvilke oekonomiske foelger vil det faa for Graekenland, at dets kompetente myndigheder fortsat udviser ligegyldighed paa dette omraade, hvor de for laengst skulle have rettet sig efter Kommissionens henstillinger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(23. oktober 1998)

I sin dom af 7. april 1992 havde Domstolen fastslaaet, at Graekenland ikke havde efterkommet sine forpligtelser i henhold til artikel 4 og 6 i Raadets direktiv 75/442/EOEF om affald(1) og artikel 6 og 12 i Raadets direktiv 78/319/EOEF om giftigt og farligt affald(2), idet det ikke havde truffet de noedvendige forholdsregler til at sikre, at saavel affald som giftigt og farligt affald i Chania-regionen blev bortskaffet paa en sundheds- og miljoeforsvarlig maade, og heller ikke havde udarbejdet planer eller programmer for bortskaffelse af affald, herunder giftigt og farligt affald.

Idet Kommissionen konstaterede, at man fra graesk side stadig ikke havde truffet de noedvendige foranstaltninger til at opfylde den ovennaevnte dom, indgav den paa ny en klage for Domstolen den 17. november 1997 paa grundlag af EF-traktatens artikel 171. Denne sag gaar for oejeblikket sin gang. Det er nu op til Domstolen at konstatere, at Graekenland ikke har overholdt bestemmelserne, samt i sin dom at fastsaette den tvangsboede, landet skal betale.

De graeske myndigheder har meddelt Kommissionen, at de har foretaget en undersoegelse med henblik paa udarbejdelse af affaldshaandteringsplaner for Chaniá-regionen. Dog synes det at fremgaa af Kommissionens oplysninger, at proceduren for vedtagelse af forvaltningsplanerne endnu ikke er afsluttet.

(1) EFT L 194 af 25.7.1975.

(2) EFT L 84 af 31.3.1978.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3866/98

af Hugh McMahon (PSE) til Kommissionen

(9. december 1998)

Om: Aldersdiskrimination og traktatens artikel 13

Vil Kommissionen oplyse Parlamentet om resultaterne af Kommissionens konference i Wien om gennemfoerelsen af den nye traktats artikel 13 om diskrimination og om, hvilke der bliver de naeste skridt Kommissionen foreslaar? Navnlig hvilke specifikke foranstaltninger overvejer Kommissionen inden for aldersdiskrimination med henblik paa at gennemfoere bestemmelserne i traktatens artikel 13?

Svar afgivet af Pádraig Flynn paa Kommissionens vegne

(28. januar 1999)

I sit sociale handlingsprogram 1998-2000(1) meddelte Kommissionen, at den havde til hensigt at undersoege nye muligheder for aktioner ifoelge Amsterdam-traktatens artikel 13.

En stoerre europaeisk konference holdtes i Wien den 3.-4. december 1998 om ivaerksaettelsen af artikel 13. Formaalet med konferencen var at indlede en debat med de instanser og personer, der er involveret i anti-diskriminationspolitikken paa europaeisk og nationalt plan(europaeiske institutioner, medlemsstater, ikke-statslige organisationer (NGO'er), arbejdsmarkedets parter, akademikere), om det videre forloeb af den indsats, der skal bygge paa denne artikel.

En af konferencens hovedkonklusioner er behovet for faellesskabsforanstaltninger til stoette for medlemsstaternes bekaempelse af diskrimination. Ved konferencens afslutning meddelte Kommissionen, at den ville fremlaegge en anti-diskriminationspakke baseret paa artikel 13 efter Amsterdam-traktatens ikrafttraeden.

Kommissionen vil sikre, at der i alle forslag, som fremsaettes, tages passende hensyn til forhindring og bekaempelse aldersdiskrimination.

(1) KOM(98) 259 endelig udg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4077/98

af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen

(14. januar 1999)

Om: Bedre lovgivning: et faelles ansvar

Den 2. december 1998 meddelte Kommissionen, at den "agter at tilbagetraekke ca. 90 forslag, der af flere aarsager ikke laengere er relevante, herunder subsidiaritet".

Kan Kommissionen give spoergeren en liste over de forslag, den agter at tilbagetraekke, kan den oplyse, hvornaar denne liste bliver offentliggjort, og vil Kommissionen efter offentliggoerelsen sikre, at listen offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(10. februar 1999)

Den liste, det aerede medlem omtaler, blev sendt til Parlamentet og Raadet den 17. december 1998(1).

Listen vil meget snart blive offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

(1) SEK(98) 2143.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3784/98

af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen

(11. december 1998)

Om: Sikring af smaaboern i fly

Ved sikring af boern i fly findes der betydelige sikkerhedsmangler hos luftfartsselskaberne. Boern under 2 aar sidder som regel paa skoedet af foraeldrene, aeldre boern kan kun sikres med de fuldstaendigt uegnede seler for voksne. I uroligt vejr eller ved ulykker er boernene beskyttet utilstraekkeligt eller slet ikke. I USA findes der allerede forskellige sikkerhedsanordninger, som specielt er tilpasset boernenes behov. Ogsaa supplerende seler, der saettes fast til de voksnes baekkensele, er forbudt i USA, men tilladt i Europa, selv om disse kan afstedkomme alvorlige indre skader hos boern.

1. Hvordan bedoemmer Kommissionen de skildrede forhold?

2. Overvejer Kommissionen at foreslaa europaeiske bestemmelser til sikring af boern i fly? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

3. Overvejer Kommissionen at indfoere et forbud mod transport af boern, der ikke har nogen selvstaendig siddeplads? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

4. Kunne det taenkes, at udvalgte sikkerhedsanordninger i biler i en overgangsperiode kunne blive tilladt for boern ogsaa i fly? I benaegtende fald, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(11. februar 1999)

Kommissionen henviser det aerede medlem til dens svar paa skriftlig forespoergsel E-2751/98 fra MEP Breyer(1) om samme emne.

Kommissionen erkender, at de eksisterende flysikkerhedsstandarder ikke tager tilstraekkelig hoejde for sikkerheden for boern, herunder isaer spaedboern. Kommissionen har derfor indledt en omfattende undersoegelse om europaeiske specifikationer for sikkerhedsanordninger for boern og spaedboern. I forbindelse med undersoegelsen vil man se paa, om det er muligt at forbedre boernesikkerhedsanordninger, og udarbejde et forslag til europaeiske krav vedroerende transport af spaedboern ombord paa fly.

Kommissionen vil fremsende undersoegelsens resultater til medlemsstaternes luftfartsmyndigheder og om noedvendigt opfordre myndighederne til at revidere de eksisterende krav til korrekt brug af sikkerhedsanordningerne. Det vil naturligvis ogsaa medfoere, at faellesskabslovgivningen paa dette omraade bliver revideret, herunder luftsikkerhedsskoderne i bilag II til Raadets forordning (EOEF) 3922/91 af 16. december 1991 om harmonisering af tekniske krav og administrative procedurer inden for civil luftfart(2).

Indtil resultaterne af disse tiltag foreligger, oensker Kommissionen at ikke tage stilling til, om det er hensigtsmaessigt at forbyde transport af spaedboern uden eget flysaede, eller om det er hensigtsmaessigt at tillade brug af sikkerhedsanordninger i fly, som nu anvendes i biler.

(1) EFT C 118 af 29.4.1999, s. 134.

(2) EFT L 373 af 31.12.1991.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3873/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(4. januar 1999)

Om: Import af levnedsmidler fra Estland

I Estland er landbrugs- og levnedsmiddelsektoren i lighed med de andre baltiske lande kommet i saerdeles store vanskeligheder paa grund af krisen i Rusland. Landenes levnedsmiddeleksport er naesten gaaet i staa, da en meget begraenset del af levnedsmiddeleksporten gaar til omraader, der ligger uden for det tidligere Sovjetunionen.

Hvordan vil Kommissionen undersoege mulighederne for en oeget levnedsmiddelimport fra de baltiske lande til EU? Hvordan stoettes levnedsmiddelsektorerne i de baltiske lande, og kan der ydes stoette gennem de nuvaerende stoetteprogrammer? Hvad har vaeret de stoerste forhindringer for at oege EU's levnedsmiddelimport fra de baltiske lande?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(11. februar 1999)

Kommissionen er bekendt med foelgevirkningerne af krisen i Rusland for den internationale handel med landbrugsprodukter. Estland og andre centraleuropaeiske lande og ogsaa EU selv er beroert.

EU's stoette via PHARE-programmet har bidraget til, at de centraleuropaeiske lande har kunnet foretage en oekonomisk omstrukturering og oege deres konkurrencedygtighed paa markedet i EU. Dette har sammen med handelsliberaliseringen i henhold til Europa-aftalerne foert til en omlaegning af handelen mod EU, som har gjort de centraleuropaeiske lande mindre saarbare over for krisen i Rusland. I Agenda 2000 foreslog Kommissionen, at man i tillaeg til PHARE-programmet skulle forhoeje stoetten i perioden foer tiltraedelse med en aarlig tildeling af yderligere 500 mio. EUR til landbrugsudvikling og 1 000 mio. EUR til strukturinvesteringer.

Ud over oeget stoette i perioden foer tiltraedelse foreslog Kommissionen Raadet, at der indledes forhandlinger med de centraleuropaeiske associerede lande med henblik paa at give yderligere gensidige indroemmelser i forbindelse med handelen med landbrugsprodukter og forarbejdede landbrugsprodukter.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0017/98

af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen

(29. januar 1998)

Om: Valg af sprog i De Europaeiske Faellesskabers Tidende

I De Europaeiske Faellesskabers Tidende nr. L 328 af 28. november 1997 findes en fortegnelse over ordregivere, der er omfattet af aftalen om offentlige indkoeb. Paa side 10 anfoeres for Belgiens vedkommende en rent fransksproget liste.

Kommissionen er bekendt med min bekymring for valget af sprog. Kan den oplyse, hvorfor denne fortegnelse er udelukkende paa fransk? Kan jeg heraf udlede, at de nederlandsk- og tysksprogede ikke er omfattet af disse bestemmelser om offentlige indkoeb?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(20. marts 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4042/98

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. januar 1999)

Om: Tyrkiets eksportfremmende foranstaltninger

Den tyrkiske regering har for nylig meddelt, at den vil give eksportstoette til virksomheder og eksportoerer, og at denne tager sigte paa:

- stoette til eksportvirksomheder, der er dannet ved virksomhedsfusion, for saa vidt disse aabner kontorer i udlandet,

- stoette til eksportvirksomheder, der er dannet ved virksomhedsfusion, med beloeb, der andrager 400.000-900.000 dollar,

- anden form for eksportfremmende stoette.

Da denne form for stoette dels er en overtraedelse af konkurrencebestemmelserne, dels gaar ud over virksomhederne og produkterne i medlemsstaterne og dels er i modstrid med de forpligtelser, Tyrkiet har paataget sig over for Den Europaeiske Union i forbindelse med aftalen om toldunionen, bedes Kommissionen give foelgende oplysninger:

- Kan Kommissionen bekraefte ovenstaaende?

- Er eksportstoette i overensstemmelse med toldunionens aand og bogstav?

- Har man, da det i hvert enkelt tilfaelde er noedvendigt med en forudgaaende aftale med EU om ydelsen af ovennaevnte former for eksportstoette, indgaaet saadanne aftaler?

- Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe med henblik paa at omstoede den tyrkiske regerings foranstaltninger, der er i modstrid med aftalen om toldunionen.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans van den Broek

(2. marts 1999)

Kommissionen er for nylig blevet orienteret om, at den tyrkiske regering i juli 1997 udstedte et kommuniké 97/9 om stoette til aabning og drift af agenturer og forretninger samt fremme af varemaerker i udlandet. Dette kommuniké indeholder isaer en bestemmelse om partiel stoette fra undersekretariatet for udenrigshandel til omkostningerne i forbindelse med oprettelse, drift og fremme af virksomheder, forretninger, lagerfaciliteter og filialer, der allerede er etableret eller skal etableres i udlandet.

Kommissionen undersoeger, om disse bestemmelser er i overensstemmelse med reglerne i afgoerelse 1/95 om toldunionen, saerlig artikel 34 om statsstoette. Hvis disse bestemmelser betragtes som uforenelige med disse regler, vil Kommissionen anmode om oejeblikkelig konsultation i den blandede kommission om toldunionen i henhold til artikel 38 i afgoerelsen om toldunionen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3546/98

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(1. december 1998)

Om: Ekstra stoette til amerikanske landmaend

Kommissionen har uden tvivl faaet kendskab til den ekstra stoette, som den amerikanske regering paa trods af Farm Bill yder USA's landmaend paa grund af den yderst vanskelige situation, som de befinder sig i som foelge af de lave verdensmarkedspriser.

1. Mener Kommissionen, at denne ekstra stoette er i overensstemmelse med WTO's regler?

2. Hvilke konklusioner drager Kommissionen af denne ekstra stoette til USA's landmaend med hensyn til dens egne forslag om en reform af den faelles landbrugspolitik eller med hensyn til ekstra stoette til svinekoedproducenter i betragtning af den yderst vanskelige situation, som denne sektor i oejeblikket befinder sig i?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(29. januar 1999)

1. Medlemmerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO) har forpligtet sig til at reducere deres statsstoette inden for rammerne af kvantitative forpligtelser. Imidlertid er de i landbrugsaftalen fastsatte specifikke kriterier (de saakaldte groenne og blaa pakkeforanstaltninger) ikke omfattet af disse forpligtelser. USA's foranstaltninger skal meddeles til WTO, hvor karakteren af dem samt USA's globale forpligtelse til at reducere stoetten vil blive behandlet, men paa dette stadium synes det usandsynligt, at der skulle vaere tale om en overtraedelse af denne forpligtelse.

2. Den amerikanske foranstaltning er hovedsagelig udtryk for en kortsigtet reaktion i en konkret situation og beroerer ikke forslagene i Agenda 2000, der er langsigtede. Kommissionen har taget skridt til at mindske problemerne i svinekoedssektoren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-3406/98

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(9. november 1998)

Om: Humanitaer hjaelp til ofrene for ildkuglen i Atiworo

Den 17. oktober kostede ildkuglen i Atiworo over syv hundrede nigerianere livet.

Det anslaas, at yderligere ca. 1000 personer lider paa hospitaler, som i soergelig grad mangler udstyr til at behandle deres laesioner. Mange af de meget alvorligt syge patienter, som var blevet bragt paa hospitalet, er siden blevet fjernet af venner og paaroerende af frygt for, at ofrene maatte blive arresteret.

Har Kommissionen tilbudt at skaffe laegehjaelp og bistand til myndighederne i Nigeria for at hjaelpe ofrene i Atiworo?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino

(7. december 1998)

Kommissionens delegation har lige siden eksplosionen meget noeje fulgt udviklingen i situationen og holdt Kommissionen underettet herom.

Basisbehovene blev daekket med bilaterale donationer i form af medicinsk noedhjaelp, foedevarer og husholdningsgeraad. Kommissionen har ikke modtaget nogen formel anmodning om finansiering fra noget organ, nogen ikke-statslig organisation eller fra de nigerianske myndigheder. Desuden er det nigerianske Roede Kors ifoelge den regionale delegerede for Den Internationale Sammenslutning af Roede Kors Selskaber i stand til at tage sig af katastrofen paa stedet paa passende maade.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-4051/98

af Eolo Parodi (PPE) og Guido Viceconte (PPE) til Kommissionen

(13. januar 1999)

Om: De italienske bestemmelser vedroerende beskatning af italienske valutaudlaendinge

I artikel 10 i lovforslaget om offentlige finansforanstaltninger til stabilisering og udvikling, som blev vedtaget af det italienske Deputeretkammer den 20. november 1998, fastsaettes det, at fra og med den 1. januar 1999 skal italienske valutaudlaendinge, som er slettet af folkeregistret og er udvandret til fremmede stater eller territorier med et favorabelt skattesystem, betale personlig indkomstskat i Italien.

Kan Kommissionen oplyse os om denne dobbelte beskatnings juridiske og skattemaessige forenelighed med de eksisterende bilaterale aftaler og med europaeisk retspraksis paa dette omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti

(8. marts 1999)

I bestemmelserne i den paagaeldende skattelovgivning staar der ifoelge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, at en italiensk borger, der har flyttet sin bopael til et udenlandsk omraade, der har en fordelagtig beskatningsordning, over for skattevaesenet skal godtgoere, at han ikke laengere har sit skattemaessige hjemsted i Italien.

I forhold til den tidligere lovgivning er der tale om omvendt bevisbyrde, eftersom skattevaesenet tidligere skulle godtgoere, at den skattepligtige stadig boede i Italien.

Kommissionen mener, at den nye italienske lovgivning er et led i bekaempelsen af skattesnyderi, og den kan umiddelbart ikke forestille sig, at denne lovgivning skulle kunne udgoere en overtraedelse af EF-retten. Ifoelge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, har det italienske skattevaesen endnu ikke bekendtgjort, hvad den mener med et udenlandsk omraade, der har en fordelagtig beskatningsordning. Ifoelge det italienske skattevaesens tidligere holdning desangaaende maa det imidlertid antages, at der ikke sigtes til de oevrige medlemsstater. Kommissionen vil foelge de italienske myndigheders anvendelsesbetingelser for loven.

For saa vidt angaar det andet problem, det aerede medlem rejser, nemlig denne foranstaltnings forenelighed med beskatningskonventionerne, skal det bemaerkes, at der meget ofte ikke findes konventioner med de stater, der har en fordelagtig beskatningsordning. Findes saadanne konventioner, fastsaetter disse dog almindeligvis, at der med henblik paa konventionens anvendelse kun skal vaere ét skattemaessigt hjemsted, dersom den skattepligtige ifoelge begge de kontraherende staters nationale lovgivning betragtes som havende skattemaessigt hjemsted i den paagaeldende stat (se artikel4 i OECD's modelkonvention).