SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3812/00

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(7. december 2000)

Om: Situationen i de russiske fængsler

I Rusland er en usædvanlig stor del af befolkningen, nemlig 1,1 mio., indespærret i fængsler og fængselslejre. Af de seneste tal fremgår det, at for hver 100 000 russere er ca. 750 i fængsel. I en særlig rapport udarbejdet af den officielle russiske menneskerettighedsorganisation anslås det, at 85 000 fanger i de russiske fængsler ikke har nogen seng, 91 000 har tuberkulose og 5 000 har aids. I en rapport fra den ikke-statslige organisation Human Rights Watch anslås det, at antallet af indsatte i de russiske fængsler steg i 1999, og at dette ifølge de officielle tal voksede med 45 000 fanger i de første fem måneder af 1999. Ca. 300 000 var indsat i varetægtsfængselscentre i 1999, 80 000 pådrog sig alvorlige sygdomme under fængslingen og ca. 2000 døde under varetægtsfængslingen.

I forbindelse med topmødet EU-Rusland, som fandt sted i Paris i slutningen af oktober, hed det i den fælles erklæring fra J. Chirac, R. Prodi og V. Putin, præsident for Den Russiske Føderation, at det primære mål for samarbejdet, som er ved at gå ind i en ny fase, bliver at støtte de institutionelle, økonomiske og sociale reformer med henblik på at styrke retsstatsprincipperne og opfylde de demokratiske betingelser i en moderne økonomi og et moderne samfund. På baggrund af denne erklæring og den foruroligende statistik kan Kommissionen da redegøre for, hvilke planer for fremtiden den har med hensyn til at støtte sociale reformer i Rusland og især medvirke til at tackle krisen i fængslerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(19. januar 2001)

I overensstemmelse med Unionens fælles strategi over for Rusland er behandlingen af de sociale konsekvenser af omlægningen et af de højtprioriterede mål for Tacis-programmet for Rusland for perioden 2000-2003. Sigtet er navnlig at styrke reformen af socialsektoren, samtidig med at befolkningens, navnlig de udsatte gruppers, grundlæggende sikkerhedsbehov dækkes. Indsatsen har hidtil ikke fokuseret på fængsler, men derimod på en reform af sundhedssystemet som helhed, herunder udvikling af primær sundhedspleje (praktiserende læger) og fremme af forebyggelse af sygdomme. Disse faglige bistandsinitiativer vil efter planen blive udbygget i fremtiden og kan også komme til at omfatte fængsler, forudsat at de russiske myndigheder viderefører deres nye reformprogram, som med rette behandler sociale spørgsmål som et højtprioriteret anliggende.

Fællesskabets Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) har ydet humanitær bistand for at lette de vanskelige levevilkår i de mest udsatte af en række udvalgte institutioner (herunder fængsler) og for tuberkulosepatienter i udvalgte pilotområder. Som følge af yderligere begrænsninger af finansieringsmulighederne i 2001 og den fortsatte humanitære krise som følge af Tjetjenien-konflikten vil ECHO's førsteprioritet blive nødhjælpsforanstaltninger i det nordlige Kaukasus.

Ud over denne begrænsede humanitære bistand og en række systemiske reformprojekter i sundhedssektoren, som også behandler spørgsmålet om de russiske fængsler, kan parallelle aktioner bidrage til at forbedre selve retssystemet. Der er allerede afsat Tacis-midler til fremme af den retlige beskyttelse af individuelle rettigheder. Der vil blive ydet støtte til ikke-statslige organisationer (ngo'er), som yder juridisk rådgivning til borgere, hvorved det vil blive tilstræbt at nedbringe de ugunstige statistikker, som det ærede medlem nævner. I fremtiden vil det blive en højtprioriteret opgave at sikre en bedre uddannelse af russiske dommere. Kommissionen er i færd med at undersøge muligheden af et omfattende Tacis-projekt til støtte for Retsakademiet, som blev oprettet for nylig. Desuden vil et parvist samarbejde mellem domstole i Fællesskabet og i Rusland blive muligt under det nye Tacis-partnerskabsprogram for institutionsopbygning, som er under forberedelse.