ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 345/98 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Rammerne for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0083



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0345/98 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (17. februar 1998) Om: Rammerne for Faellesskabets vandpolitiske foranstaltninger Der henvises til forslag til Raadets direktiv om rammerne for Faellesskabets vandpolitiske foranstaltninger (KOM(97)0049 - 97/0067 SYN) ((EFT C 184 af 17.6.1997, s. 20. )). For saa vidt angaar artikel 12, vil Kommissionen give en fuldstaendig klar redegoerelse for ordningerne vedroerende fastsaettelse af prisen for anvendelse af vand, der skal vedtages af medlemsstaterne, eftersom den foreliggende formulering af forslaget ikke definerer vigtige begrebet som f.eks. omkostningsdaekning, prisfastsaettelse osv.? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard paa skriftlige forespoergsler E-0344/98, E-0345/98, E-0346/98, E-0347/98 og E-0348/98 (18. marts 1998) Europa-Parlamentet har fastsat tidsplanen for sine droeftelser vedroerende Kommissionens forslag til Raadets direktiv om rammerne for Faellesskabets vandpolitiske foranstaltninger ((KOM(97) 47. KOM(97) 614. KOM(98) 76. )) under miljoeudvalgets moeder i hhv. marts 1998 og april 1998. Kommissionen vil under disse moeder tage de spoergsmaal op, som det aerede medlem har bragt paa bane.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0561/98 af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen (4. marts 1998)

Om: Personstandslovgivningen i Belgien

EU-tjenestemaend, der af konjunkturbestemte og rent erhvervsmaessige grunde er bosiddende i Belgien, er paa det civilretlige omraade underkastet en anden lovgivning end den, hvorunder de opnaaede deres civile status, hvorved de stilles daarligere end deres landsmaend. F.eks. anvendes den belgiske skilsmisselov, som er mere restriktiv end de love, der gaelder i andre medlemslande i Den Europaeiske Union, paa aegteskaber, hvori aegtefaellerne ikke har belgisk statsborgerskab, og som blev indgaaet under andre retsbestemmelser og paa andre betingelser, der undertiden var gunstigere end dem, der findes i den belgiske lovgivning.

Kan Kommissionen oplyse, om der findes bestemmelser i denne forbindelse inden for den aftale om hjemstedet, der er indgaaet mellem Det Europaeiske Faellesskab og Belgien?

Saafremt den internationale privatret finder anvendelse mellem de paagaeldende stater og myndigheder, kan Kommissionen da hos de belgiske myndigheder finde aarsagerne til de forhindringer for anvendelsen af denne, som europaeiske tjenestemaend, der er bosiddende i Belgien, men som ikke har belgisk statsborgerskab, er udsat for i forbindelse med skilsmissesager?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Errki Liikanen (23. marts 1998)

Protokollen om privilegier og immuniteter, saerlig artikel 12, gaelder for EU-tjenestemaend, der handler i embeds medfoer.

Hvad angaar handlinger, som falder ind under privatretten, hvilket er tilfaeldet med skilsmisser, fastsaettes det i artikel 23 i Vedtaegten for tjenestemaend og oevrige ansatte i De Europaeiske Faellesskaber, at tjenestemaendene ikke, medmindre andet er bestemt i protokollen om privilegier og immuniteter, er fritaget for opfyldelse af deres private forpligtelser eller for at overholde gaeldende love og politiets foreskrifter. EU-tjenestemaend er saaledes ikke i kraft af vedtaegten anderledes stillet end andre, som opholder sig i samme medlemsstat.

I skilsmissesager er ikke-belgiske EU-tjenestemaend, som er bosiddende i Belgien, derfor undergivet belgisk lovgivning og international privatret.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 854/98 af Lyndon HARRISON til Kommissionen. Ansvaret i forbindelse med brande



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0160



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0854/98 af Lyndon Harrison (PSE) til Kommissionen (11. marts 1998) Om: Ansvaret i forbindelse med brande Ansvaret i forbindelse med brande er fordelt over en raekke af Kommissionens generaldirektorater. Hvordan sikrer Kommissionen, at dette spoergsmaal behandles paa en sammenhaengende og koncentreret maade? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (8 april 1998) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0418/98 af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen (24. februar 1998)

Om: Den faste EU-repraesentation i ASEAN-landene

Under en rejse til Malaysia og Indonesien kunne en delegation fra Europa-Parlamentet danne sig et omfattende billede af den oekonomiske krise i Asien.

Til trods for EU's og dets medlemsstaters mange aktiviteter og ikke mindst Det Europaeiske Monetaere Instituts initiativer samt de mulige virkninger af denne krise for Europa er det noedvendigt, at EU fra officielt hold gennem saavel konkrete initiativer som via medierne bidrager til at loese disse problemer. Det ville isaer vaere oenskvaerdigt, om Den Europaeiske Union oprettede faste repraesentationer som i Kuala Lumpur og Singapore. Dette blev ogsaa gentaget under plenarmoedet i Europa-Parlamentet i slutningen af januar.

Er Kommissionen enig i, at en stoerre tilstedevaerelse i medierne samt udvidet repraesentation i ASEAN-landene vil indvirke positivt paa EU's optraeden og dets muligheder for at goere sig gaeldende i hele omraadet?

Har Kommissionen planer om at tage konkrete initiativer og oprette delegationer i ASEAN-omraadet?

Kan Kommissionen i saa fald allerede forelaegge en tidsplan for disse initiativers gennemfoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (17. marts 1998)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel P-290/98 fra Jan Bertens ((Se side 72. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0737/98 af Werner Langen (PPE) til Kommissionen (2. marts 1998)

Om: EU-maerkevaredirektivet

Med EU- maerkevaredirektivet er der skabt en retlig saerbeskyttelse for maerkevareproducenterne, som tillader disse at holde prisniveauet for deres produkter paa et kunstigt hoejt niveau. Denne ordning forekommer yderst betaenkelig i handelsretlig henseende, da den stiller beskyttelsen af maerkevareproducenterne over internationale konventioner og aftaler. Herved indskraenkes de frie varebevaegelser til skade for forbrugernes interesser, da disse i sidste ende maa betale det opskruede prisniveau.

1. Hvordan vurderer Kommissionen de konkurrence- og forbrugerpolitiske foelger af indskraenkningen af de frie varebevaegelser som foelge af det i 1995 gennemfoerte EU-maerkevaredirektiv, og hvordan begrunder den den faktiske dominans, som maerkevareproducenternes interesser har over den frie verdenshandels og forbrugernes interesser?

2. Hvilke oplysninger raader Kommissionen over med hensyn til, i hvilket omfang EU-maerkevaredirektivet hindrer den mere prisgunstige import af maerkevarer, og hvilke virkninger har dette direktiv siden dets ikrafttraedelse haft for salgsprisniveauet for maerkevarer, der handles internationalt?

3. Hvilket kendskab har Kommissionen til den praktiske anvendelse af maerkevaredirektivet i EU-medlemsstaterne, og kan den bekraefte, at der f.eks. i Belgien er afsagt en kendelse, i hvilken anvendelsen af direktivet til at hindre parallelimport betegnes som misbrug?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (8. april 1998)

Kommissionen er i oejeblikket ved at foretage en grundig undersoegelse af det af det aerede medlem naevnte problem og skal snarest muligt meddele ham udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 186/98 af Mark WATTS til Kommissionen. Invalideydelser i EU-medlemslandene



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0047



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0186/98 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (5. februar 1998) Om: Invalideydelser i EU-medlemslandene Kan Kommissionen oplyse, hvor mange penge hvert enkelt medlemsland bruger som en procentdel af de samlede statsudgifter? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn paa skriftlige forespoergsler E-0185/98 og E-0186/98 (30. marts 1998) De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 313/98 af Luis CAMPOY ZUECO til Kommissionen. Urban-programmet



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0075



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-0313/98 af Luis Campoy Zueco (PPE) til Kommissionen (10. februar 1998) Om: Urban-programmet Kommissionen bedes redegoere for de spanske projekter, der er udvalgt i henhold til Urban-programmet i 1997, og oplyse, om nogen af dem vedroerer Navarra-regionen? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (4. marts 1998) I forbindelse med udvidelsen af URBAN-initiativet har de nationale myndigheder til godkendelse forelagt Kommissionen et udkast til operationelt program URBAN II - Spanien - 1997-1999, der omfatter projekter for kommunerne Córdoba, Avilés-Corvera, Santander, Albacete, León, Castellón, Pontevedra, Telde, Murcia, Zaragoza, Santa Coloma de Gramenet og Palma de Mallorca. Ingen af disse projekter vedroerer regionen Navarra.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0265/98 af Yiannis Roubatis (PSE) til Raadet (17. februar 1998)

Om: Tudjman-styrets taktik i Kroatien

Ifoelge en offentliggoerelse i avisen »International Herald Tribune« forfoelger Tudjman-styret i Kroatien organisationen »Croatian Helsinki Committee« og den uafhaengige avis »Feral Tribune« samtidig med, at den proever at faa kontrol over eller endog at nedlaegge kroatiske og udenlandske institutioner, datterselskaber af udenlandske virksomheder samt humanitaere og andre ikke-statslige organisationer, som styret ikke bryder sig om, og som arbejder for mediernes uafhaengighed, demokratiet og menneskerettighederne i Kroatien.

Tudjman-styret begrunder forfoelgelserne med, at alle disse organisationer indfoerer en »farlig udenlandsk ideologi« i Kroatien.

Raadet bedes besvare foelgende:

1. Har Raadet kendskab til denne taktik, der foelges af Tudjman-styret?

2. Agter det at finansiere og yde enhver mulig stoette til disse forfulgte organisationer i Kroatien?

3. Agter Raadet at anmode den kroatiske praesident om at standse forfoelgelsen af disse organisationer, som stoetter mediernes uafhaengighed, menneskerettighederne og demokratiet?

Svar (8. juni 1998)

Raadet foelger noeje begivenhederne i Kroatien og er bekymret over, at de demokratiske regler ikke altid respekteres paa en raekke omraader, blandt andet mediefriheden.

EU yder allerede bistand til fremme af demokratiet og til udviklingen af uafhaengige medier, herunder til avisen Feral Tribune.

EU's forbindelser med Kroatien er fastlagt i den »regionale strategi«, der blev vedtaget i februar 1996, og i de generelle betingelser i Raadets konklusioner af 29. april 1997. Disse betingelser omfatter navnlig respekt for de demokratiske principper og retsstatsprincippet. Raadet vil fortsat benytte sig af enhver passende lejlighed til at udtrykke sit oenske om, at Kroatien handler i overensstemmelse med internationalt anerkendte regler. Paa moedet i marts 1998 i London gav Den Europaeiske Unions ministertrojka udenrigsminister Granic en detaljeret fremstilling af, hvad Den Europaeiske Union forventer af Kroatien, navnlig med hensyn til medierne. I konklusionerne af 27. april 1998 udtrykte Raadet (almindelige anliggender) ligeledes Den Europaeiske Unions bekymring over mediernes situation i Kroatien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 114/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. Bypolitik



EF-Tidende nr. C 304 af 02/10/1998 s. 0032



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0114/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (30. januar 1998) Om: Bypolitik Hvilke planer har Kommissionen hidtil lagt for det Byforum, der er fastsat til november 1998? Har man allerede fastlagt dato, sted og deltagerliste, og vil Europa-Parlamentet blive indbudt til at deltage? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (26. februar 1998) Kommissionen har til hensigt at arrangere Byforum'et i Wien den 26.-27. november 1998 med stoette fra denne by. Deltagerlisten fastlaegges inden for den naermeste fremtid. Kommissionen haaber, at der bliver stor deltagelse fra Parlamentet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0789/98 af Wilmya Zimmermann (PSE) til Raadet (16. marts 1998)

Om: Faelles europaeisk helligdag den 9. maj

Kommissionen har ikke mindst via programmet »Borger i Europa« gjort det klart, at det er noedvendigt i hoejere grad at arbejde for, at borgerne i Den Europaeiske Union ogsaa kan identificere sig med denne. Indfoerelsen af den faelles valuta vil uden tvivl vaere et vigtigt bidrag i denne forbindelse. En anden saerdeles god fremgangsmaade til at opnaa en foelelse af identifikation med Den Europaeiske Union vil imidlertid ogsaa vaere en faelles helligdag. Dermed ville man skabe endnu et samlende symbol foruden Europa-flaget og Europa-hymnen, som ville komme alle Europas borgere til gode.

Valget af den 9. maj ligger ligefor (en dag efter aarsdagen for 2. Verdenskrigs afslutning og den dag, hvor Robert Schuman i 1950 fremfoerte sin erklaering, som foerte til oprettelsen af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab).

1. Har Raadet allerede udarbejdet forslag af denne art?

2. Hvordan stiller det sig til forslaget om at indfoere den europaeiske helligdag ved hjaelp af faelles arrangementer i medlemsstaterne den 9. maj 2000?

Svar (28. maj 1998)

1. I henhold til traktaterne er det Kommissionen, der skal forelaegge forslag for Raadet i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i traktaterne.

2. Paa nuvaerende tidspunkt har Raadet ikke faaet forelagt noget forslag fra Kommissionen om det emne, som det aerede parlamentsmedlem naevner i sit spoergsmaal.

Der mindes om, at kulturelle begivenheder, der arrangeres for at markere Europadagen den 9. maj, er berettiget til finansiel stoette i henhold til Kalejdoskop-programmet ((Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse nr. 719/96/EF af 29. marts 1996 om ivaerksaettelse af et program til stoette for kunstneriske og kulturelle arrangementer med en europaeisk dimension, EFT L 99 af 20.4.1996. )), hvis disse begivenheder arrangeres i faellesskab af kulturformidlere fra mindst tre medlemsstater.

3. Desuden skal det naevnes, at medlemsstaternes kulturministre, forsamlet i Raadet, paa samlingen den 20. november 1995, som foelge af den helt specielle symbolske vaerdi, aar 2000 har, gav deres tilslutning til, at foelgende ni byer udpeges til Europaeiske Kulturbyer i dette aar: Avignon (Frankrig), Bergen (Norge), Bologna (Italien), Bruxelles (Belgien), Krakow (Polen), Helsinki (Finland), Prag (Den Tjekkiske Republik), Reykjavik (Island), Santiago de Compostela (Spanien).

Det henstilles til disse byer, at de samordner deres programmer og fastsaetter et faelles tema for dette arrangement; de vil saaledes i faellesskab kunne deltage i tilrettelaeggelsen af et kulturens Europa i aar 2000.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0621/98 af Angela Billingham (PSE) til Kommissionen (9. marts 1998)

Om: Det kurdiske samfund i Dijarbakir

Er Kommissionen bekendt med paastanden om, at det kurdiske samfund i Dijarbakir er ved at blive forgiftet, fordi der pumpes kloakvand ud i vandforsyningerne? Det haevdes, at den tidligere frugtbare dal er ved at doe, og at mange boern bliver syge. Hvis det er sandt, er det saa en acceptabel adfaerd for et land, der soeger om at tiltraede Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (31. marts 1998)

Kommissionen er fuldt ud bekendt med det ringe socio-oekonomiske udviklingsniveau i den sydoestlige del af Tyrkiet. Problemet med utaetheder i kloaksystemet, der er konstateret i flere byomraader, er et eksempel herpaa. De utaetheder, der er opstaaet paa grund af systemets tilstand, har navnlig indvirkning paa sundhedstilstanden i de svageste befolkningsgrupper, herunder boernene. De tyrkiske myndigheder er klar over denne situation. Paa moedet i Tyrkiets nationale sikkerhedsraad den 26. februar 1998 var dette saerlige punkt sat paa dagsordenen.

Inden for rammerne af MEDA-programmet har Kommissionen siden 1997 soegt at laegge saerlig vaegt paa den grundlaeggende infrastruktur og projekter, der tager sigte paa at forbedre den socio-oekonomiske udvikling i den sydoestlige del af Tyrkiet. Sidste aar godkendtes et drikkevandsprojekt til over 21 mio. ECU til fordel for byen Sanliurfa. Kommissionen har ligeledes ydet midler (naesten 23 mio. ECU) i form af rentegodtgoerelser for laan fra Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) til forbedring af kloaksystemerne i Adana og Izmit.

Hvad navnlig angaar byen Diyarbakir, har Kommissionen i 1998 planlagt at yde rentegodtgoerelse for et laan fra EIB til »Diayarbakir Water and Sewerage Administration« med henblik paa bygning af et vandrensningsanlaeg og et kloaksystem.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0473/98 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (27. februar 1998)

Om: Statsstoette

Kan Kommissionen forelaegge en sammenlignende oversigt for perioden 1994-1999, som for hver enkelt medlemsstats vedkommende indeholder tal for statsstoettede omraader og stoetteberettigede omraader i henhold til EFRU, herunder baade antallet af omraader og antallet af beroerte personer, og hvoraf det fremgaar, i hvilket omfang der er tale om overlapninger mellem de to omraader?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert (27. marts 1998)

Nedenstaaende tabeller viser, udtrykt i befolkningsandelen, overensstemmelsen mellem statsstoetteberettigede omraader og omraader, der er berettiget til strukturfondsstoette under maal 1, 2, 5b og 6 i programperioden 1994-1999. Der foreligger ikke en angivelse af antallet af beroerte omraader, hvilket ogsaa ville vaere lidet sigende (omraadestoerrelser er normalt ikke sammenlignelige).

Tabel 1: Overensstemmelse paa faellesskabsniveau mellem omraader, der er berettiget til strukturfondsstoette, og statsstoetteberettigede omraader (% af EU-befolkningen).

>TABLE>

Tabel 2: Omraader, der er berettiget til strukturfondsstoette - pr. medlemsstat (% af medlemsstatens befolkning)

>TABLE>

Tabel 3: Omraader, der er berettiget til regionalstoette i nationalt regi - pr. medlemsstat (% af medlemsstatens befolkning)

>TABLE>

Tabel 4: Omraader, der er berettiget til strukturfondsstoette men ikke berettiget til regionalstoette i nationalt regi - pr. medlemsstat (% af medlemsstatens befolkning)

>TABLE>
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0515/98 af Paul Ruebig (PPE) til Raadet (27. februar 1998)

Om: Ret til oplysning i forbindelse med forordningen om gruppefritagelse

Den retlige stilling for modtagere af EU-stoette og for interesserede tredjeparter kan yderligere forbedres. I oejeblikket har stoettemodtageren ingen mulighed for at kraeve en anmeldelse fra fordelingsorganet. Stoettemodtageren risikerer derfor stadig tilbagebetalingsforpligtelse. Ogsaa tredjeparter, som er ramt af konkurrencefordrejende stoette, kan som regel ikke direkte informere sig i medlemsstaterne om retskonforme tildelinger, men kun ved hjaelp af langvarige forespoergsler til Europa-Kommissionen.

Forslag om en forordning for gruppefritagelse ved visse former for horisontal statsstoette (KOM(97)0396) omfatter nu imidlertid en saadan oplysningsret for stoettemodtagere og interesserede tredjeparter, hvilket maa bifaldes. Med forslaget reduceres dels administrationen for stoetteproceduren i vaesentlig grad og dels sikrer man sig et gennemskueligt retsbeskyttelsessystem.

Ifoelge forlydender unddrager den ansvarlige arbejdsgruppe i Raadet sig den planlagte oplysningsret. Dermed forbliver retsbeskyttelsen for de paagaeldende erhvervsgrene ikke kun paa samme niveau, men den bliver faktisk daarligere.

Hvad er Raadets holdning til de aktuelle droeftelser af dette emne? Kan en saadan fremgangsmaade ifoelge Raadet virkelig opfylde retsbeskyttelsesbehovene paa et europaeisk hjemmemarked?

Svar (18. maj 1998)

Som det aerede parlamentsmedlem vil vide, har Raadet endnu ikke afsluttet det forberedende arbejde i forbindelse med forslag til forordning om anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 paa visse former for horisontal statsstoette. Foer Europa-Parlamentet har afgivet sin udtalelse, kan Raadet ikke fastlaegge sin endelige holdning.

Saa snart denne udtalelse er modtaget, vil Raadet afslutte sit arbejde saa hurtigt som muligt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0261/98 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (13. februar 1998)

Om: Nedlaeggelsen af det graeske produktivitetscenter (ELKEPA)

Det graeske produktivitetscenter (ELKEPA) er en organisation, der i 44 aar har deltaget aktivt i den graeske oekonomi, udgoer en vaesentlig faktor i forbindelse med Sammenslutningen af Europaeiske Produktivitetscentre og har naestformandskabet. ELKEPA gennemfoerer i dag bl.a. EU-finansierede programmer paa foelgende omraader: Uddannelse (faellesskabsinitiativerne Now, Horizon, Youthstart m.fl.), modernisering af den offentlige forvaltning som et led i det nationale handlingsprogram Kleisthenis, mellemstatslige samarbejdsprogrammer saasom Phare og Retex samt programmer for bilateral mellemstatslig bistand. Eftersom der foreligger en afgoerelse fra det graeske statsraad om at afskaffe ELKEPA og overfoere dets aktiviteter til andre organer, hersker der usikkerhed om, hvad der skal blive af de programmer, som denne organisation gennemfoerer.

1. Er der problemer med administrationen og driften af de programmer, ELKEPA gennemfoerer? Hvis ja, er der saa fremkommet forslag til foranstaltninger med henblik paa en gnidningsloes gennemfoerelse af de programmer, som modtager stoette, og som administreres af ELKEPA?

2. Hvordan vurderer Kommissionen ELKEPA's virksomhed i forbindelse med gennemfoerelsen af europaeiske programmer?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (12. marts 1998)

ELKEPA er en institution, som har vaeret finansieret gennem Raadets forordning (EOEF) nr. 815/84 om ekstraordinaer stoette til Graekenland paa det sociale omraade ((EFT L 88 af 31.3.1984. )). ELKEPA har spillet en betydningsfuld rolle under gennemfoerelsen af programmer, der blev samfinansieret med Den Europaeiske Socialfond (ESF).

Selv om Kommissionen ikke officielt er blevet informeret om dette spoergsmaal af de graeske myndigheder, har den, som det aerede medlem goer opmaerksom paa, indtryk af, at den graeske regering har bestemt sig for at nedlaegge denne institution. Enhver erstatning eller overfoersel af aktiviteter til andre institutioner henhoerer selvfoelgelig under de graeske myndigheders kompetence og boer finde sted i henhold til den nationale lovgivning. At understoette erhvervsuddannelsen boer dog stadig vaere formaalet med de ELKEPA-infrastrukturer, der finansieres over denne forordning.

Det vil foerst blive muligt at faa et klart overblik over de aktiviteter, der udfoeres af ELKEPA, naar de evalueringsprocedurer, der i oejeblikket anvendes paa alle ESF-programmer i Graekenland, er tilendebragt.