C 187/96 DA 16. 6. 98 De Europæiske Fællesskabers Tidende
(98/C 187/144) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3934/97
af Reimer Bo ¤ge (PPE) til Kommissionen
(4. december 1997)
Om: BSE: Inddeling af medlemsstaterne i forskellige risiko-områder
Kan Kommissionen oplyse, hvorledes Den Europæiske Unions medlemsstater, for så vidt angår IOE-kriterierne,
efter dens mening błr opdeles i BSE-fri regioner, regioner med lav BSE-risiko og regioner med hłj BSE-risiko?
Hvilke mangler er der efter Kommissionens opfattelse i de medlemsstater, der › på grundlag af IOE-
standarderne › defineres som lavrisiko-områder og derfor af Kommissionen ikke kan betragtes somnulrisiko-områder?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler
(19. januar 1998)
I kapitel 3.2.13 i den kodeks, som Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE) har udstedt om bovin
spongiform encephalopati (BSE), henvises der til tre kategorier lande, nemlig BSE-frie lande, lande med storforekomst af BSE og lande med lille forekomst af BSE. Landene kategoriseres ikke efter risiko.
Forekomsten af BSE er ikke synonym med risikoen for BSE. Den afgłrende faktor i forbindelse med
forekomsten er den nłjagtighed, hvormed sygdommen opspores og indberettes, hvorimod risikoen for smitteeller overfłrsel af BSE bestemmes af, hvilke foranstaltninger der træffes for at forebygge og udrydde smitten.Hvis der i et givet land ikke er truffet passende foranstaltninger til at hindre brugen af inficeret foder, og der ikkefłres effektivt tilsyn med BSE-udviklingen, så kan risikoen sagtens være stłrre i dette land, selvom det ikke harindberettet nogen tilfælde af BSE, end i et andet land, hvor der er blevet indberettet nogle få tilfælde, men hvorder er blevet truffet nogle effektive foranstaltninger til at bekæmpe BSE.
Den Videnskabelige Veterinærkomite · fastslog i sin udtalelse af 21. oktober 1996, at den betragter BSE-risikoen
for at være meget mindre i de łvrige medlemsstater end i Det Forenede Kongerige, men at den ikke er lig mednul. Det står alle medlemsstater frit for at fremlægge materiale for Kommissionen, hvis de łnsker at godtgłre, atde er særlig gunstigt stillede med hensyn til BSE-risikoen. En række lande har allerede gjort dette, og detfremlagte materiale vil blive behandlet i den videnskabelige komite ·.
Kommissionen kan ikke tage stilling til situationen i de enkelte medlemslande, inden den har modtaget en
videnskabelig udtalelse. Som et fłrste skridt er det videnskabelige styringsudvalg for łjeblikket ved at udarbejdeen liste over standardkriterier, som skal anvendes ved vurderingen af det fremlagte materiale.
(98/C 187/145) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3936/97
af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen
(12. december 1997)
Om: Fłdevarehygiejne
Mener Kommissionen ikke efter at have gennemfłrt en omstrukturering af ansvarsområdet for levnedsmiddel-
sikkerhed som svar på Parlamentets krav efter BSE-krisen, at den nu błr udarbejde det længe ventede forslag tilet rammedirektiv om fłdevarehygiejne, og hvornår agter Kommissionen i bekræftende fald at forelægge etsådant forslag?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Martin Bangemann
(27. januar 1998)
Kommissionen vil gerne minde det ærede medlem om Rådets direktiv 93/43/EØF af 14. juni 1993 om
levnedsmiddelhygiejne (
1). I artikel 1, stk. 1, hedder det, at dette direktiv »indeholder generelle regler for
levnedsmiddelhygiejne«.