SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4050/00

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. januar 2001)

Om: Ekstraordinære undervisningstilbud for eleverne i de græske gymnasier

De ekstraordinære undervisningstilbud for de sidste klasser i de græske gymnasier omfatter forberedelsestimer uden for den normale undervisningstid, der har til formål at rette op på de dårlige resultater af

skolegangen i enhedsgymnasiet og sætte eleverne i stand til at fortsætte og fuldføre deres studier. Projektet finansieres under Foranstaltning 1.2, enhedsgymnasier, som led i delprogram 1, generel uddannelse og erhvervsuddannelse, under det operationelle program. Programmet har haft tvivlsomt resultat med hensyn til såvel antallet af deltagende elever som udnyttelsesgraden af bevillingerne. Der er dog fortsat efterspørgsel blandt eleverne, især blandt dem der kommer fra familier med lav indkomst eller afsidesliggende områder.

1. Er Kommissionen bekendt med årsagerne til, at eleverne forlader programmet, og hvilke foranstaltninger foreslår den med henblik på at gøre programmet mere tiltrækkende og fordelagtigt for eleverne?

2. Gennemføres der lignende støtteforanstaltninger til fordel for elever til afhjælpning af dårlige skoleresultater i andre medlemsstater? Hvis ja, under hvilken form? Hvem underviser som led i disse foranstaltninger, og hvordan er forholdet mellem disse undervisere og dem, der varetager undervisningen i skolerne? Mener Kommissionen, at denne foranstaltning på lang sigt kan bidrage til bekæmpelse af arbejdsløsheden blandt lærere?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(8. marts 2001)

Inden for rammerne af det operationelle program Almen uddannelse og erhvervsuddannelse under den græske EF-støtteramme 1994-1999, medfinansierede Den Europæiske Socialfond støttekurser for gymnasieelever (gymnasial undervisning).

Kurserne blev introduceret som en pilotaktion i marts 1998 med henblik på at understøtte uddannelsesreformen (dvs. etableringen af enhedsgymnasiet og gradvis afskaffelse af optagelsesprøver til videregående uddannelser) samt på at reducere dumpe- og frafaldsprocenterne. I skoleårene 1998-1999 og 1999-2000 blev foranstaltningerne udvidet til at omfatte flere fag, klasser og elever, og tekniske uddannelser samt erhvervsuddannelser blev også omfattet heraf.

I den periode, som er genstand for undersøgelsen, og ifølge de oplysninger, som man har modtaget fra det græske undervisningsministerium, vurderes det samlede antal elever, som har fulgt de gennemførte kurser, til at ligge på 140 000, medens de samlede udgifter anslås at udgøre 23 M og antallet af de involverede lærere 23 000.

Med hensyn til kursernes popularitet vurderes det, at der i skoleåret 1999-2000 var ca. 8 % af eleverne, som opgav at gennemføre støttekurserne. Problemet findes især i de store byområder. Antallet af de elever, som deltog i kurserne, faldt imidlertid ikke i ø-områderne og de afsides beliggende områder og heller ikke i aftenskolerne.

De personer, der står for den eksterne evaluering af det operationelle program, såvel som det videnskabelige udvalg for projektet har foretaget en vurdering af den indtil nu gennemførte implementering af de pågældende foranstaltninger og har i den forbindelse foreslået en række uddannelsesmæssige, ledelsesmæssige samt organisatoriske forbedringer. I den nye programmeringsperiode 2000-2006 vil man tage disse forbedringer med i betragtning. Man vil derudover bestræbe sig på at fokusere mere effektivt på de nye støtteforanstaltninger med henblik på at undgå skolenederlag og reducere frafaldsprocenterne, specielt i mindre gunstigt stillede regioner. Med henblik på at realisere denne målsætning planlægger det græske undervisningsministerium udviklingen af særligt undervisningsmateriale, en bedre læreruddannelse og en mere effektiv udnyttelse af de nye netværksteknologier. Ministeriet er af den opfattelse, at disse foranstaltninger vil gøre støttekurserne mere attraktive for eleverne og gøre kurserne mere effektive.

De foranstaltninger, som er blevet igangsat i andre medlemsstater med henblik på at bekæmpe skolenederlag, og de forhold, der er karakteristiske for uddannelsessystemet i hver enkelt medlemsstat, varierer fra medlemsstat til medlemsstat, og disse forhold er vanskelige at sammenligne. Inden for rammerne af Kommissionens partnerskabsarbejde med medlemsstaterne vil Kommissionen under alle omstændigheder tilskynde Grækenland til at overveje de eksisterende internationale erfaringer og de mest effektive metoder.