SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1867/00

af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen

(9. juni 2000)

Om: Konsekvenserne af Tjernobyl-ulykken

De statistikker, som det ukrainske sundhedsministerium har fremlagt er afskrækkende: 14 år efter Tjernobyl-ulykken er 3,5 millioner mennesker syge som følge af radioaktiv bestråling, hvoraf halvdelen er børn; antallet af døde blandt de arbejdere, som rensede de berørte områder, er steget til 52 000.

I betragtning af at 5 millioner mennesker blev udsat for bestråling, hvoraf kun 15 000 er blevet evakueret, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:

1. Er den i stand til at vurdere, hvor længe virkningerne af forureningen vil fortsætte med at kræve ofre blandt befolkningen i Ukraine?

2. Har den korrekte oplysninger fra de ukrainske myndigheder?

3. Findes der projekter eller initiativer for at afbøde disse tragiske følger og fjerne de risici, der er forbundet med det oprindelige kraftværks fortsatte eksistens?

4. Agter den at berøre spørgsmålet om atomsikkerhed i forbindelse med udvidelsesforhandlingerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(31. juli 2000)

Både Kommissionen, medlemsstaterne og det internationale samfund i øvrigt har lige fra starten vist solidaritet med ulykkens ofre og engageret sig stærkt i at imødegå konsekvenserne af den hidtil værste atomulykke.

Ifølge den nylige rapport fra FN's Videnskabelige Udvalg vedrørende Virkningerne af Atomudstråling (UNSCEAR), der blev udsendt i begyndelsen af juni, har der været ca. 1 800 tilfælde med kræft i skjoldbruskkirtlen hos børn, der blev udsat for bestråling på ulykkestidspunktet, og hvis den nuværende tendens fortsætter, vil der opstå yderligere tilfælde. Desuden oplyser det videnskabelige udvalg, at der på dette tidspunkt ikke er noget tegn på større virkninger på folkesundheden som følge af strålingsudsættelse. Generelt er der ikke tegn på større cancerhyppighed eller dødelighed eller flere ikke-ondartede sygdomme som følge af udsættelse for ioniserende stråling. Heller ikke risikoen for leukæmi, der er en kræftsygdom med kort latenstid og blev betragtet som det største problem umiddelbart efter ulykken, ser ud til at være blevet større. Størstedelen af befolkningen vil sandsynligvis ikke få alvorlige sundhedsproblemer som følge af stråling forårsaget af Tjernobyl-ulykken. Det skal imidlertid bemærkes, at der bor ca. syv millioner mennesker i det kontaminerede område, og at sygdomsforekomsten i dette område er betydelig højere end i ikke-kontaminerede områder, sandsynligvis også på grund af angst og stress. Tjernobyl-ulykken har også enorme økonomiske konsekvenser efter uafhængigheden blev ca. 20 % af Ukraines bruttonationalindkomst anvendt til følgerne af Tjernobyl-ulykken.

Efter ulykken kom der i 1992 en aftale i stand mellem EU og Samfundet af Uafhængige Stater om internationalt samarbejde om virkningerne af Tjernobyl-ulykken, både for at forstå og styre den ioniserende strålings virkninger på sundheden, miljøet og beredskabseffektiviteten. Budgettet var på ca. 40 mio. EUR. Den forskningsmæssige indsats blev videreført under det fjerde rammeprogram for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og under INCO-Copernicus (20 mio. EUR). Flere af projekterne under disse programmer løber stadig, især inden for radiobiologi og cancerepidemiologi. Nogle af disse projekter gavner direkte den lokale befolkning, f.eks. projektet om behandling af ulykkesofre, som i høj grad kom stærkt udsatte oprydningsarbejdere til gode. Forskningsprojekterne om diagnosticering af kræft i skjoldbruskkirtlen hos børn og voksne samt optimeringen af behandlingen gavnede en stor del af befolkningen i de tre lande. Der er nu færre projekter, der bliver støttet på dette område, hovedsagelig fordi mange befinder sig i en konsolideringsfase.

I 1994 tog EU initiativ til at foreslå Ukraine en handlingsplan, der gik ud på at lukke Tjernobyl-atomkraftværket og til gengæld tilbyde mere samarbejde for at bistå Ukraine med at udarbejde og gennemføre en sådan beslutning. Denne handlingsplan blev antaget af gruppen af de syv mest industrialiserede lande (G7), og i december 1995 blev der mellem Ukraines regering, G7-landene og Kommissionen underskrevet et aftalememorandum om, at Tjernobyl skulle lukkes senest i år 2000. Der blev iværksat et meget aktivt samarbejdsprogram vedrørende reform af kraftsektoren, energiinvestering, nuklear sikkerhed og sociale aspekter.

Sammenlagt har EU ydet ca. 240 mio. EUR til Tjernobyl og Tjernobyl-relaterede projekter, siden atomreaktoren eksploderede i 1986, og disse projekter er fordelt på tre hovedområder, dvs. udvikling af en ny indkapsling til reaktor 3, vurdering og imødegåelse af ulykkens sundheds- og miljømæssige konsekvenser samt hjælp til demonteringsaktiviteter og udvikling af kraft-erstatningskapacitet.

Derudover gav Kommissionen på den sidste donorkonference i Berlin den 5. juli et nyt tilsagn om 100 mio. EUR som bidrag til reaktorfonden. De enkelte medlemsstater har også ydet store bidrag til Tjernobyl-reaktorfonden.

Den 5. juni meddelte præsident Kuchma, at Tjernobyl-kraftværkets sidste funktionsdygtige reaktor vil blive lukket definitivt ned den 15. december 2000. Denne beslutning og tidspunktet stemmer overens med Ukraines årelange forpligtelse over for G7-landene. Det er et afgørende resultat, der vil blive hilst velkomment af hele det internationale samfund.

I forbindelse med udvidelsen har Kommissionen betragtet nuklear sikkerhed som et yderst vigtigt emne i forhandlingerne med ansøgerlandene. Kommissionen udsendte i juli 1997 rapporten Agenda 2000 et udvidet og styrket EU, der satte spørgsmålet om nuklear sikkerhed i de central- og østeuropæiske lande i politisk perspektiv. Af dette dokument fremgik det klart, at Unionen må beskytte sine nuværende og fremtidige borgeres liv og sundhed. Dette indebærer, at ansøgerlandene må samarbejde fuldt ud om bestræbelserne for at bringe deres nukleare sikkerhed op på internationalt niveau. Dette princip har været fulgt i alle forhandlingerne med ansøgerlandene. I denne forbindelse har Kommissionen i sine årsrapporter, der specielt omhandler fremskridtene i de disse lande, medtaget en evaluering af den nukleare sikkerhed.