ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2947/02

af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen

(18. oktober 2002)

Om: Omlægning af sporvejen i Athen

Et afsnit af den sporvej, der af de ansvarlige ministerier var blevet vedtaget for sporvognstrafikken i Athen, forkastes nu til fordel for en alternativ plan. Årsagen er den risiko, som rystelserne ved sporvognenes gennemkørsel vil skabe for det arkæologiske mindesmærke Hadriansbuen, som befinder sig tæt på sporvejen, samt den risiko, dette vil indebære for de arkæologiske fund, der endnu ligger begravede lige under overfladen. Det oprindelige sporvejsprojekt fremkaldte kraftige indvendinger og protester fra arkæologer, som der ikke blev taget hensyn til, og vurderingen af de miljømæssige virkninger omfattede heller ikke nogen undersøgelse af virkningerne for de arkæologiske mindesmærker.

Samtidig er tusindvis af indbyggere i Athen blevet udsat for en masse besvær og udgifter på grund af de trafikpropper, der forårsagedes af arbejdet med det sporvejsafsnit, der nu er blevet forkastet.

Eftersom projektet samfinansieres under den tredje fællesskabsstøtteramme og Den Europæiske Investeringsbank, bedes Kommissionen besvare følgende:

1. Hvor store beløb er der gået til spilde, siden det sporvejsprojekt, der nu er opgivet, blev påbegyndt?

2. Hvilke yderligere omkostninger vil der opstå i forbindelse med den alternative sporvej? Vil disse blive dækket af midler fra den tredje fællesskabsstøtteramme?

3. Havde Kommissionen kendskab til arkæologernes advarsler, som der først blev taget hensyn til, da det var for sent? Hvilket standpunkt indtog Kommissionen under sine kontakter med de ansvarlige græske myndigheder?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnierpå skriftlige forespørgsler E-2878/02 og E-2947/02

(11. november 2002)

Det omfattende projekt vedrørende anlæggelse af Athens sporvejsnet indgår blandt projekterne i det operationelle program Jernbaner, lufthavne, bytransport 2000-2006. Til dato har Kommissionen ikke modtaget nogen specifik ansøgning om støtte til dette projekt fra de græske myndigheders side.

I henhold til proceduren for godkendelse af større projekter med henblik på støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) kræves det, at de græske myndigheder indsender en ansøgning som fastsat i artikel 25 og 26 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1). Ansøgningen skal vedrøre projektet i dettes enedelige form.

Udgifter, hvortil der ydes EFRU-støtte, kan kun omfatte de udgifter, der indgår i medlemsstatens endelige ansøgning til Kommissionen.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3304/02

af Albert Maat (PPE-DE) til Kommissionen

(21. november 2002)

Om: Lukning af den belgiske tremilezone

Mener Kommissionen ikke, at Belgiens lukning af tremilezonen for fiskerfartøjer på mere end 70 hestekræfter er i strid med princippet om EU's medlemsstaters frie adgang, navnlig da dette berører de franske, britiske og nederlandske fiskerfartøjer?

Er Kommissionen i denne forbindelse rede til at kalde den belgiske regering til orden?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(17. december 2002)

Artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur(1) fastsætter følgende:

Ud over det fiskeri, der udøves i henhold til eksisterende forbindelser mellem nabomedlemsstater, finder fiskeriet under de i stk. 1 omhandlede ordninger [mulighed for at reservere tolvsømilezonen til nationale fartøjer] sted som fastsat i ordningerne i bilag I, hvor det for hver medlemsstat er fastlagt, i hvilke geografiske områder af de andre medlemsstaters kystfarvande dette fiskeri kan udøves, samt hvilke arter der er omfattet heraf.

Ud fra dette princip er det i forordningens bilag I fastlagt, at nederlandske fartøjer i Belgiens 3-til-12-sømilezone kan fiske efter alle arter, og at franske fartøjer kan fiske efter sild. Der er på ingen måde anført mulighed for, at nederlandske, franske eller britiske fartøjer kan fiske i 0-til-3-sømilezonen.

Lignende bestemmelser fandtes i artikel 6 i og bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 170/83 af 25. januar 1983 om den fælles fiskeripolitik(2).

EF-retten indeholder altså ikke bestemmelser om fiskeri i den belgiske tresømilezone, der udøves af fartøjer fra de øvrige medlemsstater. Heraf følger, at hvis der som oplyst af det ærede medlem retmæssigt er blevet udøvet fiskeri i tresømilezonen, så er det sket som led i naboforbindelserne mellem Belgien og de pågældende medlemsstater.

Problemer eller tvister i forbindelse med fiskeri i tresømilezonen skal derfor analyseres med udgangspunkt i bestemmelserne i disse naboaftaler, som Kommissionen ikke har kendskab til. Kommissionen har derfor ikke mulighed for at udtale sig om, hvilke rettigheder franske, nederlandske og britiske fartøjer råder over ved fiskeri i tresømilezonen i henhold til disse aftaler.

(1) EFT L 389 af 31.12.1992.

(2) EFT L 24 af 27.1.1983.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1928/02 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Betaling af kontrahenter og leverandører.



EU-Tidende nr. 092 E af 17/04/2003 s. 0119 - 0119



SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1928/02 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (3. juli 2002) Om: Betaling af kontrahenter og leverandører Vil Kommissionen i fortsættelse af Michaele Schreyers svar på mine skriftlige forespørgsler E-0505/00(1), E-1669/00 og E-1670/00(2) venligst ajourføre de tal, der opgives for resultater og ændringer med hensyn til den gennemsnitlige tid, der går fra fakturering til betaling af kontrahenter og leverandører, for de år, for hvilke der nu foreligger oplysninger (2000 og 2001)? (1) EFT C 46 E af 13.2.2001, s. 10. (2) EFT C 89 E af 20.3.2001, s. 70. Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michaele Schreyer (17. juli 2002) Resultater og ændring i gennemsnitlige betalingstider siden 1995 (samlet statistik) >TABELPOSITION> >TABELPOSITION>
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2069/02

af Bob van den Bos (ELDR)og Lousewies van der Laan (ELDR) til Rådet

(12. juli 2002)

Om: Tiltrædelsestraktat

I punkt 22 i konklusionerne fra topmødet i Sevilla tales der om en tiltrædelsestraktat, mens der i punkt10 i konklusionerne fra topmødet i Laeken tales om tiltrædelsestraktaterne.

1. Kan Rådet bekræfte, at der er udarbejdet én tiltrædelsestraktat?

2. I bekræftende fald, hvornår er beslutningen om udarbejdelsen af én tiltrædelsestraktat truffet? Og hvilke overvejelser har ført til én tiltrædelsestraktat?

3. Er Rådet lige som vi af den opfattelse, at præcedensvirkningen ikke holder, fordi der her er tale om tiltrædelse af maksimalt 10 lande samtidig?

4. Hvordan forholder princippet om individuel bedømmelse af ansøgerlandene sig til optagelse af alle ansøgerlande i én tiltrædelsestraktat?

5. Er Rådet ligesom vi af den opfattelse, at den demokratiske kontrol med tiltrædelsesprocessen berøres, ved at nationale parlamenter nu kun kan sige ja eller nej til den samlede traktat og ikke til de enkelte ansøgerlande hver for sig? Anser Rådet dette for at være et godt eksempel på demokratisk optræden for ansøgerlandene?

6. Agter Rådet endnu at give de nationale parlamenter en stemme ved den individuelle bedømmelse af ansøgerlandene? I bekræftende fald, hvordan?

Svar

(19. december 2002)

Som de ærede parlamentsmedlemmer sikkert ved, indledte Det Europæiske Råd i Luxembourg den igangværende udvidelsesproces, der er en inklusiv proces, som omfatter alle kandidatlandene. Det Europæiske Råd har siden regelmæssigt bekræftet denne tilgang.

Strukturen i de juridiske instrumenter, hvormed tiltrædelsen realiseres, har været den samme ved alle tidligere udvidelser af Den Europæiske Union, hvor der var flere end ét kandidatland: en kort tiltrædelsestraktat fastsætter, at de nye medlemsstater bliver medlemmer af Den Europæiske Union på de vilkår, der er fastsat i en tiltrædelsesakt, knyttet til traktaten. Denne fremgangsmåde blev senest bekræftet af Det Europæiske Råd i Sevilla. Det skal bemærkes, at tiltrædelsestraktaten er en international aftale, som ratificeres af nuværende og nye medlemsstater i deres egenskab af suveræne stater, i overensstemmelse med deres forfatningsmæssige procedurer.

Princippet om differentiering, hvorefter alle kandidatlande udelukkende vil blive vurderet på grundlag af egne resultater, gælder fortsat fuldt ud. Det Europæiske Råd vil derfor i efteråret 2002 på grundlag af de regelmæssige rapporter, Kommissionen skal fremlægge, beslutte, med hvilke kandidatlande forhandlingerne kan afsluttes ved udgangen af 2002. Endvidere vil kun lande, som afslutter forhandlingerne med positivt resultat på grundlag af princippet om differentiering, blive part i tiltrædelsestraktaten.

I medfør af EU-traktatens artikel 49, stk. 1, i skal Europa-Parlamentet afgive samstemmende udtalelse om disse landes ansøgninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2003/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Namibia

Kan Kommissionen for Namibias vedkommende udarbejde en opstilling over de projekter, som var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001 og angive størrelsen af det samlede investerede beløb i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2706/02

af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen

(26. september 2002)

Om: Fragt gennem Kanal-tunnelen

Selv om opførelsen af et sikkerhedshegn i Fréthun ifølge de seneste rapporter har forbedret situationen, er antallet af timer, hvor det er muligt at transportere fragt ad jernbane gennem tunnelen, stadig begrænset, fordi det ikke er lykkedes de franske myndigheder at skaffe tilstrækkeligt mandskab til at opretholde sikkerhedsdækning gennem hele dagen.

Er Kommissionen tilfreds med de fortsatte forstyrrelser af handlen?

Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at afhjælpe situationen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(30. oktober 2002)

Kommissionen har for nylig modtaget samstemmende oplysninger fra såvel klagere som de franske myndigheder vedrørende arbejdets fremskridt og jernbanetrafikkens tilstand i Kanaltunnelen.

Det fremgår af disse oplysninger, at situationen på jernbanestationen i Calais-Fréthun er i bedring, og at dette giver sig udtryk i en stadig stigning i jernbanetrafikken under Kanalen.

Kommissionen glæder sig over denne forbedring, som er resultatet af foranstaltninger iværksat af de franske myndigheder, såsom opsætning af et dobbelt sikkerhedshegn rundt om anlægget.

Ikke desto mindre har Kommissionen over for de franske myndigheder, især ved mødet 30. september 2002 mellem kommissæren med ansvar for det indre marked og den franske europaminister Noëlle Lenoir, påpeget, at man stadig afventer en fuldkommen og uigenkaldelig fjernelse af denne hindring for varernes frie bevægelighed.

Denne fjernelse kan kun betyde, at trafikken igen når det niveau døgnet rundt, som den var på, inden forstyrrelsen begyndte i november 2001.

Selv om den nuværende trafiktæthed, som i en længere periode har været hæmmet af restriktionerne, endnu ikke gør det nødvendigt at døgnåbne den nævnte jernbanestation, vurderer Kommissionen, at genetableringen af den trafikmængde, som fandtes før forstyrrelsen, snart vil kræve, at stationen døgnåbnes.

Derfor bliver Kommissionen ved med at holde opsyn med udviklingen i de franske myndigheders bestræbelser på at nå dette mål.

De franske myndigheder er ligeledes blevet bedt om regelmæssigt at informere Kommissionen om det arbejde, der udføres på anlægget i Fréthun med henblik på at forbedre sikkerheden, og om de bedre trafikale forhold, dette vil føre til.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1301/02

af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen

(7. maj 2002)

Om: EU-borgernes stemmeret

Er Kommissionen klar over, at borgere i Det Forenede Kongerige, som har boet i udlandet i over 15 år, i øjeblikket mister deres ret til at stemme i Det Forenede Kongerige? Har Kommissionen kendskab til lignende regler i andre EU-medlemsstater? Kan Kommissionen oplyse, om den agter at træffe foranstaltninger på denne område?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(6. juni 2002)

Det ærede medlem påpeger det faktum, at britiske statsborgere, der har boet i udlandet i over 15 år, mister deres valgret i Det Forenede Kongerige.

Valgretten for en medlemsstats egne statsborgere ved valg i den pågældende medlemsstat henhører fuldt ud under denne medlemsstats kompetence, uanset om borgerne har bopæl inden for eller uden for den pågældende medlemsstats område. Dette er udtrykkeligt bekræftet i direktiv 93/109/EF(1) og direktiv 94/80/EF(2), hvori det fastslås, at bestemmelserne i disse direktiver ikke berører de enkelte medlemsstaters bestemmelser om valgret og valgbarhed for de af deres statsborgere, der har bopæl uden for den pågældende medlemsstats område.

Fællesskabsretten sikrer kun enhver unionsborger valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet og ved kommunale valg i den medlemsstat, hvor vedkommende har bopæl, på de samme betingelser som det pågældende lands egne statsborgere.

På grund af manglende kompetence agter Kommissionen ikke at træffe nogen foranstaltninger, hvad angår valgret i en medlemsstat for statsborgere, der har bopæl uden for den pågældende medlemsstats område.

(1) Rådets direktiv 93/109/EF af 6. december 1993 om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere. EFT L 329 af 30.12.1993.

(2) Rådets direktiv 94/80/EF af 19. december 1994 om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved kommunale valg for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere. EFT L 368 af 31.12.1994.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2001/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(8. juli 2002)

Om: Mozambique

Kan Kommissionen for Mozambiques vedkommende udarbejde en opstilling over de projekter, som var godkendt til finansiering over Den Europæiske Unions budget i 2001 og angive størrelsen af det samlede investerede beløb i det pågældende år?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Poul Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 og E-2155/02

(23. september 2002)

På grund af svarets længde vil Kommissionen sende en tabel med de ønskede oplysninger direkte til det ærede medlem og til Parlamentets sekretariat.

Tallene i tabellen for hvert enkelt land findes også i de finansielle tabeller i årsberetningen om gennemførelsen af EF's bistand til tredjelande.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2119/02

af Luciano Caveri (ELDR) til Kommissionen

(11. juli 2002)

Om: Identitetskontrol i Malpensa Lufthavn

Ud over de identifikationsprocedurer, som luftfartsselskaberne allerede har indført, også i Schengen-området, er der i Malpensa Lufthavn i disse dage, og uden at der overhovedet sondres mellem Schengen-passagerer og andre passagerer, på ny indført en kontrolforanstaltning bestående i en egentlig fysisk afspærring, hvor politiet ud over boardingpas kontrollerer alle identitetspapirer. Kan Kommissionen oplyse, om de europæiske myndigheder har fået meddelelse om denne suspendering af Schengen-aftalen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Antonio Vitorino

(12. august 2002)

Kommissionen har ikke fået meddelelse fra de italienske myndigheder om en genindførelse af kontrollen ved de indre grænser.

Den indhenter de nødvendige oplysninger om sagen hos de italienske myndigheder og vil sende det ærede medlem resultatet af sine undersøgelser hurtigst muligt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1828/02

af Pere Esteve (ELDR) til Kommissionen

(27. juni 2002)

Om: Personer, der er forsvundet uden åbenlys grund

Rådet opfordrede i sin resolution 2001/C 283/01(1) om civilsamfundets bidrag til eftersøgning af forsvundne eller seksuelt udnyttede børn Kommissionen til at sørge for, at der blev udarbejdet en undersøgelse vedrørende dette spørgsmål, samt til at aflægge rapport til Rådet om resultaterne af denne undersøgelse inden for en frist på et år efter vedtagelsen af denne resolution.

Undertegnede vil gerne have oplyst, om Kommissionen er i færd med at udarbejde den undersøgelse og den rapport, som er nævnt ovenfor, og om det i bekræftende fald er muligt også at lade dem omfatte de mindreårige og voksne, som er forsvundet uden åbenlys grund.

Desuden bedes Kommissionen oplyse, om Kommissionen i forbindelse med spørgsmålet om forsvundne personer vil træffe noget initiativ på lovgivningsområdet, som den allerede har gjort i forbindelse med forsvundne og seksuelt udnyttede børn.

(1) EFT C 283 af 9.10.2001, s. 1.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af António Vitorino

(22. juli 2002)

På baggrund af resolution 2001/C 283/01 har Kommissionen, inden for rammerne af STOP II-programmet, fremsat et forslag om iværksættelse af en undersøgelse. STOP II-udvalget træder sammen den 24. juli 2002 for at afgive udtalelse om Kommissionens forslag.

Undersøgelsens første del skal søge at afgrænse begrebet forsvundne eller seksuelt udnyttede børn. Anden del skal føre til et samlet overblik over, hvilke organisationer der er oprettet af civilsamfundene i medlemsstaterne, og som aktivt deltager i eftersøgningen efter forsvundne eller seksuelt udnyttede børn; desuden skal disse organisationers rolle og struktur undersøges. Tredje del omfatter de juridiske spørgsmål, der opstår gennem disse organisationers aktive deltagelse, specielt spørgsmålene i forbindelse med, at de kompetente myndigheder sender fortrolige oplysninger til sådanne organisationer. Der vil endvidere blive arrangeret tre rundbordssamtaler i forbindelse med undersøgelsen.

Kommissionen har for tiden ikke nogen planer om at udarbejde lovgivningsinitiativer vedrørende forsvundne personer.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2595/02

af Stavros Xarchakos (PPE-DE) til Kommissionen

(18. september 2002)

Om: Styrthjelme og bøder i Grækenland

De græske myndigheder har i den seneste tid idømt motorcyklister, der ikke bærer styrthjelm under kørslen, bøder og beslaglagt deres motorcykler. De græske motorcyklister klager imidlertid over, at prisen på en god og sikker styrthjelm ligger på 300-600 EUR i Grækenland, navnlig på grund af de store afgifter og skatter, som de græske myndigheder pålægger.

Hvorledes forholder Kommissionen sig til størrelsen af de græske afgifter og skatter på styrthjelme? Hvor stor er den præcise beskatning af styrthjelme i Unionens øvrige 14 medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(11. november 2002)

Kommssionen er i færd med at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at besvare spørgsmålet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, så snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1842/02

af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen

(28. juni 2002)

Om: EF-traktatens artikel 13 og diskrimination af transseksuelle

Falder diskrimination af transseksuelle ifølge Kommissionen ind under EF-traktatens artikel 13?

Er denne form for diskrimination ligeledes omhandlet af direktivet om forskelsbehandling på arbejdspladsen?

Hvilke planer har Kommissionen i benægtende fald om at finde en løsning på problemet med diskrimination af transseksuelle?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(29. juli 2002)

1. De spørgsmål, som det ærede parlamentsmedlem har rejst om diskriminering af transseksuelle, giver anledning til komplicerede spørgsmål om fortolkningen af fællesskabsretten og med hensyn til foreneligheden med de grundlæggende rettigheder (især Den Europæiske Konvention om Beskyttelse af Menneskerettigheder og Grundlæggende Frihedsrettigheder). Disse spørgsmål skal analyseres i hvert enkelt tilfælde under hensyntagen til den specifikke karakter af den postulerede diskriminering, som en transseksuel har påberåbt sig.

2. Selv om artikel 13 i traktaten ikke eksplicit dækker forskelsbehandling på grund af transseksualitet, kan man udlede af Domstolens retspraksis(1), at forskelsbehandling på grund af en persons kønsskifte falder ind under forbudet mod forskelsbehandling på grund af seksuel orientering.

3. Idet vi antager, at det ærede medlems henvisning til direktivet om forskelsbehandling på arbejdspladsen vedrører direktiv 2000/78/EF(2), skal det bemærkes, at dette direktiv dækker forskelsbehandling på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Forskelsbehandling af transseksuelle er imidlertid ikke en af de grunde, der er dækket af dette særlige direktiv.

(1) Dom af 30. april 1996, sag C-13/94, P mod S og Cornwall County Council. Denne sag vedrører gyldigheden af en afskedigelse af en transseksuel på grund af dennes kønsskifte sammenholdt med Rådets direktiv 76/207/EØF af 9. februar 1976 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår EFT L 39 af 14.2.1976.

(2) Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv EFT L 303 af 2.12.2000.