ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2452/98

af Paul Lannoye (V) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: ECVAM

Hr. Balls, direktoer for ECVAM (Det Europaeiske Center for Validering af Alternative Metoder), som er et organ nedsat af EU, har faaet sit mandat forlaenget med et tidsrum paa to aar.

Foreningerne til beskyttelse af forsoegsdyr, som er bekendt med, at direktoerens mandat normal er fastsat til fem aar, er bekymret for denne institutions fremtid.

Da de ligeledes ved, at ECVAM er en af de faa organisationer, som raader over eksperter inden for validering af alternative metoder, ville det vaere beklageligt at bringe dens eksistens i fare.

Kan Kommissionen oplyse mig om, hvilke fremtidsperspektiver ECVAM kan regne med?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson paa skriftlige forespoergsler E-1979/98, E-2033/98,E-2064/98, E-2079/98, E-2134/98 og E-2452/98

(12. oktober 1998)

Forlaengelsen af kontrakten med lederen af ECVAM (Det Europaeiske Center for Validering af Alternative Metoder) under Det Faelles Forskningscenter (FFC) i Ispra til at omfatte en periode paa to aar blev vedtaget paa grundlag af en raekke tekniske og ledelsesmaessige betragtninger. I den mellemliggende tid vil Kommissionen goere sit bedste for at varetage sine forpligtelser og prioriterede opgaver over for ECVAM.

Kommissionen er fortsat fuldt forpligtet til valideringen af alternative metoder som fastsat i Raadets direktiv 86/609/EOEF om beskyttelse af dyr, som anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal(1).

Desuden fortsaetter Kommissionen med at opfoelge sin indsats for at bringe alle dyreforsoeg til endelig afslutning i fuld overensstemmelse med kravene i Raadets direktiv 76/768/EOEF(2), som senest aendret ved 93/35/EOEF(3), om kosmetiske midler saa hurtigt som muligt.

(1) EFT L 358 af 18.12.1986.

(2) EFT L 262 af 27.9.1976.

(3) EFT L 151 af 23.6.1993.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2461/98

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Opfoerelse af boelgebrydere i Douro-flodens munding

Medierne i Portugal kunne for nylig oplyse, at Kommissionen havde afslaaet at yde stoette fra Samhoerighedsfonden til opfoerelsen af boelgebrydere i Douro-flodens munding. I foelge oplysningerne var grunden til afslaget imidlertid, at projektet ikke var omfattet af de maalsaetningerne for Samhoerighedsfonden. Kommissionen bedes derfor selv oplyse foelgende.

1. Hvornaar anmodede de portugisiske myndigheder Samhoerighedsfonden om stoette til opfoerelse af boelgebrydere i Douro-flodens munding?

2. Paa hvilket grundlag afviser Kommissionen, at projektet falder ind under Samhoerighedsfondens maalsaetninger, eftersom der er tale om et projekt, som vil goere et internationalt flodloeb sejlbart?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(29. september 1998)

Ansoegningen om stoette til arbejdet i Douro-flodens munding modtog Kommissionen den 5. november 1996.

Dette projekt, som Kommissionen har gennemgaaet grundigt, kan ikke betragtes som prioriteret, da det kun ville have ringe betydning for aktiviteterne i Lexoes' havn, og da dets oekonomiske berettigelse ikke var tilstraekkeligt paavist. Douro-floden indgaar ikke i det transeuropaeiske transportnet, hvorfor projekter, der tager sigte paa at goere denne flod sejlbar, ikke er berettigede til stoette fra Samhoerighedsfonden.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2746/98

af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen

(3. september 1998)

Om: EU-holdning til Trinidad og menneskerettigheder

Det forlyder, at Trinidad og Tobago er udtraadt af den amerikanske konvention om menneskerettigheder. Kan Kommissionen sige, om dette vil faa nogen indvirkning paa Trinidad og Tobagos status som en af de AVS-stater, der for oejeblikket modtager EU-stoette?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(30. september 1998)

Kommissionen forstaar, at Trinidad og Tobago for nylig har deponeret et retligt instrument, der bevirker, at landet med virkning fra den 26. maj 1999 udtraeder af den amerikanske konvention om menneskerettigheder. Formaalet hermed skulle vaere at begraense mulighederne for eventuelle tidroevende appelprocedurer, der forhindrer myndighederne i Trinidad og Tobago i at anvende doedsstraffen. Dette er et led i myndighedernes strategi med henblik paa at foelge en haard linje over for kriminelle handlinger.

Kommissionen er bekymret over denne udvikling og har deltaget i Unionens bestraebelser for at overtale myndighederne til at undlade saadanne foranstaltninger. For oejeblikket mener Kommissionen dog ikke, at Trinidads og Tobagos foranstaltninger boer faa indvirkning paa landets status som en af AVS-staterne eller paa det nuvaerende udviklingsbistandsprogram.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3299/98

af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen

(10. november 1998)

Om: Bygning af en golfbane i et vaadomraade i Graekenland

Miljoeorganisationer i Graekenland, Verdensnaturfonden (WWF), lokale regionale myndigheder og andre instanser har med dokumentation protesteret mod, at den graeske turistorganisation vil anlaegge en golfbane i Mesonisi i vaadomraadet Stavronikita eller Neas Fokeas paa Halkidiki i Graekenland. Dette vaadomraade er et af de vigtigste i Graekenland, eftersom man har konstateret tilstedevaerelsen af 123 fuglearter, og der findes et meget rigt fugleliv med arter som hvidoejet and (aythia nyroca), stylteloeber (himantopus himantopus), sorthovedet maage (larus melanocephalus), fjordterne (ciconia nigra), kroeltoppet pelikan (pelecanus crispus) og andre. Paa det samme omraade lever ligeledes tre skildpaddearter (den graeske skildpadde, middelhavsskildpadden og vandskildpadden), som er medtaget i bilag II til direktiv 92/43/EOEF(1) som arter af faellesskabsbetydning hvis bevaring kraever udpegning af bevaringsomraader.

Det skal fremhaeves, at de tidligere talrige vaadomraader paa Halkidiki er skrumpet meget ind paa grund af udtoerring med det resultat, at de faa, der er tilbage (herunder ogsaa de ovenfor naevnte) udgoer nogle af de faa steder, der er absolut noedvendige for at det vilde dyreliv kan overleve i omraadet, og en eventuel oedelaeggelse af dem vil betyde en fuldstaendig aendring af den oekologiske ligevaegt.

Kommissionen bedes oplyse, om den har kendskab til ovennaevnte sag, hvad den har til hensigt at goere, om det ville vaere muligt at indlemme ovennaevnte omraade i det europaeiske net "Natura 2000", hvilket vil bidrage effektivt til at beskytte dette vaerdifulde vaadomraade mod planerne om at lave det om til en golfbane.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(5. januar 1999)

Det aerede medlem henvises til Kommissionens svar paa mundtlig forespoergsel nr. H-1164/98 fremsat af Gianni Tamino i spoergetiden under Parlamentets moede den december 1998(2).

(1) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(2) Forhandlinger i Parlamentet (december 1998).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2126/98

af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Udvidelse mod OEst - Kontrol ved de ydre graenser

I sit svar af 27.5.1998 paa forespoergsel P-1257/98(1) om kontrollen ved de ydre graenser svarer Kommissionen, at de af mig stillede spoergsmaal foerst kan besvares i enkeltheder efter Raadets fastlaeggelse af Schengen-lovgivningen og en kontrol af, at ansoegerlandene har overtaget den.

Hertil foelgende spoergsmaal:

1. Hvornaar vil fastlaeggelsen af Schengen-lovgivningen ifoelge Kommissionen vaere afsluttet, og hvordan vil man informere om resultatet af denne kontrol?

2. Hvor lang tid vil det ifoelge Kommissionen tage at kontrollere overtagelsen af lovgivningen i medlemsstaterne?

Endvidere erklaerer Kommissionen, at det primaert er ansoegerlandene, der skal bidrage til at ophaeve manglerne; Kommissionen vil dog stoette bestraebelserne som led i de loebende faellesskabsprogrammer. Hertil nu foelgende spoergsmaal.

3. Via hvilke programmer rent konkret og i hvilken udstraekning (procentuelt i forhold til de samlede udgifter) og nominelt i hvilket omfang (i ECU) har en saadan stoette hidtil fundet sted, eller planlaegger man i indevaerende regnskabsaar?

4. I hvor hoej grad har ansoegerlandene udnyttet muligheden for medfinansiering via Phare?

5. Hvor stor er den finansielle andel ifoelge Kommissionens vurdering til stoette til ansoegerlandene som led i samtlige faellesskabsprogrammer?

6. OEstrig er et af de nyere Schengen-medlemslande og har paa grund af sin placering haft specielt hoeje udgifter til opfyldelse af kriterierne for kontrol ved de ydre graenser (lang ydre Schengen-graense). Har OEstrig i denne forbindelse modtaget stoette fra faellesskabsprogrammer?

(1) EFT C 354 af 19.11.1998, s. 85.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3088/98

af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Udbygning af Donau

Kommissionens aabningsskrivelse af 28. oktober 1997 til Forbundsrepublikken Tyskland har tilsyneladende vaeret virkningsloes.

Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at traeffe, for at den tyske stat og delstaten Bayern endelig gennemfoerer de noedvendige bestemmelser om fredet omraade?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(19. november 1998)

Som det allerede er blevet fremfoert i Kommissionens besvarelse af skriftlig forespoergsel nr. E-3095/97 fra det aerede medlem(1), har den besluttet at behandle denne sag som led i overtraedelsesprocedurerne med hensyn til den manglende udpegning af saerligt beskyttede omraader i Tyskland i medfoer af Raadets direktiv 79/409/EOEF af 2. april 1979(2) om beskyttelse af vilde fugle. Det paagaeldende omraade, saavel som en raekke andre omraader langs Donau er saerligt i soegelyset i forbindelse med denne generelle procedure.

I forbindelse med disse overtraedelsesprocedurer har Kommissionen sendt de tyske myndigheder en supplerende aabningsskrivelse. Disse har svaret herpaa og samtidig givet en officiel meddelelse om udpegning af en raekke yderligere omraader som saerligt beskyttede omraader. Da hverken svaret eller udpegningen af yderligere omraader anses for at vaere tilstraekkeligt til at opfylde forpligtelsen i medfoer af direktiv 79/409/EOEF, har Kommissionen imidlertid besluttet at stile en begrundet udtalelse til Tyskland.

(1) EFT C 134 af 30.4.1998.

(2) EFT L 103 af 25.4.1979.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2690/98

af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen

(1. september 1998)

Om: Phare-programstoette til Polen - motorvej A4 mellem Wroclaw og Katowice

Da Polen er et vigtigt transitland mellem Vesteuropa og SNG og mellem Nord- og Sydeuropa og i betragtning af den staerke stigning i landevejstrafikken siden 1990, yder EU over Phare-programmet stoette til moderniseringen af landevejstransportsystemet. Navnlig er der under Phare-programmet indgaaet forpligtelse om finansiering af udviklingen af A4 - motorvejen mellem Wroclaw og Katowice. Hvor stort er budgettet for dette projekt, hvornaar er projektet berammet afsluttet, og hvor vidt fremskredne er anlaegsarbejderne?

Svar afgivet af Hans van den Broek paa Kommissionens vegne

(22. september 1998)

Arbejdet vedroerende fem anlaegskontrakter om den 126 km lange straekning af A4 - motorvejen fra et omraade naer Wroclaw til Nogawczyce (vest for Gliwice) blev paabegyndt i 1997. Denne sektion vil blive aabnet i vinteren 2000/2001.

To af disse kontrakter, der vedroerer udbedring af eksisterende broer og konstruktion af nye broer, finansieres gennem PHARE-programmet med en gavebistand paa 49 mio. ECU. Anlaegsarbejderne er langt fremme, og broarbejderne forventes afsluttet i oktober 2000. De oevrige tre kontrakter, der vedroerer vejarbejder, har modtaget et laan fra Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) paa 225 mio. ECU. Den polske regering yder ogsaa et bidrag svarende til 67 mio. ECU til de samlede kapitalomkostninger til denne straekning af A4 - motorvejen.

Den 53 km lange motorvejsstraekning fra Nogawczyce til den vestlige omfartsvej omkring Katowice er stadig i en detaljeret planlaegningsfase. EIB ventes imidlertid at ville yde finansiering til anlaegsarbejdet.

Konstruktionen af det korte (4,6 km) afsnit af Katowice-omfartsvejen forventes indledt snart. Der vil blive ydet 35 mio. ECU i form af gavebistand fra PHARE-programmet til denne straekning, og resten af udviklingsomkostningerne daekkes af den polske regering og laan fra Den Europaeiske Investeringsbank. Denne straekning er berammet afsluttet i 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3396/98 af Marco CELLAI til Kommissionen. Udvælgelsesprøver den 14. september 1998 i Kommissionen



EF-Tidende nr. C 135 af 14/05/1999 s. 0185



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3396/98 af Marco Cellai (NI) til Kommissionen (17. november 1998) Om: Udvaelgelsesproever den 14. september 1998 i Kommissionen Formaalet med udvaelgelssproeverne er at kunne udvaelge de bedst egnede (dvs. de dygtigste) kandidater til besaettelse af ansvarsbetonede stillinger i Kommissionen. Denne maalsaetning er af vital betydning baade for Faellesskabet og for EU-borgerne. Den organisatoriske forsoemmelighed, der blev demonstreret under proeverne den 14. september 1998, saar alvorlig tvivl om ansvarsevnen blandt arrangoererne. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe for at finde frem til de ansvarlige for den elendige forvaltning af denne i oevrigt ekstremt dyre procedure, og hvilke foranstaltninger vil den traeffe for at undgaa en gentagelse af disse pinlige episoder? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (25. november 1998) Det aerede medlem henvises til Kommissionens samlede svar paa skriftlige forespoergsler P-2922/98, P-2974/98, E-3053/98, E-3079/98, P-3101/98, P-3106/98, P-3136/98 og E-3253/98 fra Pasqualina Napoletano med flere(1). (1) EFT C 118 af 29.4.1999, s. 164.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2227/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(16. juli 1998)

Om: Slagtedyrenes forhold

Medierne i Finland har i de seneste dage indgaaende behandlet de problemer, der er forbundet med de mangelfulde levevilkaar for slagtedyr. Ifoelge slagteriernes kontrolstatistikker har f.eks. kvaeg og svin faaet ringere forhold, dvs. stadig flere af de dyr, der bringes til slagtning, afvises som uegnet til menneskefoede paa grund af sygdomme. Som foelge af opdraetternes vanskelige oekonomiske situation og beregningsmetoderne for EU's stoette, f.eks. antallet af de dage, der fastsaettes for beregning af EU-stoetten, forlaenger ofte dyrenes transport til slagtning og foraarsager saaledes yderligere problemer, navnlig for de dyr der er syge og sundhedsmaessigt daarlige.

Kan Kommissionen paa baggrund af ovenstaaende oplyse, hvordan den forholder sig til de beskyldninger om, at EU's stoettepolitik med hensyn til slagtedyr tilskynder opdraetterne til at gevinstmaksimere, bl.a. ved at udskyde dyrenes slagtedage, og hvordan EU's stoettepolitik kunne aendres saaledes, at den i hoejere grad tog hensyn til de urimelige levevilkaar for slagtedyrene? Hvordan agter Kommissionen at undersoege hvilke mangler, der findes inden for kvaegbrug i EU?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(22. september 1998)

I henhold til akten vedroerende OEstrigs, Finlands og Sveriges tiltraedelse blev der indfoert faelles (lavere) landbrugspriser i disse nye medlemslande straks fra den 1. januar 1995. Finland forbeholdt sig ret til at yde degressiv national stoette samt national investeringsstoette til landbrugere i en overgangsperiode, indtil problemerne som foelge af de mange smaa landbrug er loest

I forbindelse med animalsk produktion udbetales der degressiv national stoette pr. dyr i overensstemmelse med internationale aftaler. Det menes ikke, at udbetalingen af denne form for stoette har foert til en daarligere kvalitet kalve eller svin, da stoerstedelen af landbrugernes indkomst stadig afhaenger af priserne.

Mindstekravene i den gaeldende lovgivning for kalve og svin er baseret paa forskningsresultater. Helt uafhaengigt af stoetten er alle landbrugere ifoelge de beroerte direktiver forpligtet til at soerge for, at dyrene har foder og vand, indtil de ankommer til slagteriet. De nationale myndigheder overvaager, at reglerne overholdes, og skrider ind, hvis de overtraedes.

Endvidere skal medlemslandene hvert andet aar informere Kommissionen om resultaterne af de gennemfoerte kontrolbesoeg.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2514/98

af Gianni Tamino (V) til Kommissionen

(30. juli 1998)

Om: Skader foraarsaget af gasledningen mellem Bolivia og Brasilien

I Amazon-omraadet mellem Bolivia og Brasilien er man i gang med at anlaegge en enorm gasledning, der med sine 3.700 km og anlaegsomkostninger paa over 2.000 mio dollars repraesenterer det stoerste energiprojekt i regionen og det fjerdestoerste i verden. Olieprospekteringen med henblik paa denne gasledning indledtes for mindre end to aar siden, og i Bolivia har de oprindelige befolkningssamfund i Amazon-omraadet allerede indgivet en meget lang raekke klager, der vidner om overgreb og overtraedelser af den lokale og internationale lovgivning fra anlaegsvirksomhedernes side, og hvori man navnlig paataler de alvorlige skader paa det skroebelige miljoe i Amazon-skoven og paa ressourcerne i de oprindelige folks omraader. Blandt de over tyve olieselskaber, der deltager i det paagaeldende projekt, er der en raekke europaeiske selskaber (Shell, Repson, Elf Aquitaine, BP, Total osv.).

Er Kommissionen bekendt med dette projekt?

Er der afsat EF-midler til det?

Mener den ikke, at det paagaeldende projekt, der er til stor skade for de oprindelige folks interesser og for bevaringen af et saa foelsomt miljoe som Amazonas-omraadet, er i modstrid med principperne i konventionen om den biologiske mangfoldighed og med den seneste meddelelse fra Kommissionen herom?

Hvad agter Kommissionen at goere for at udvirke, at europaeiske virksomheder, der opererer i tredjelande, overholder de bestemmelser og normer for miljoebeskyttelse og deontologisk adfaerd, som medlemsstaterne har vedtaget?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(25. september 1998)

Kommissionen er fra forskellig side blevet informeret om udviklingen med hensyn til de miljoemaessige og sociale virkninger af bygningen af gasroerledningen mellem Bolivia og Brasilien.

Der er ikke afsat EF-midler til projektet.

Kommissionen er enig i, at EF-virksomheder, som deltager i arbejderne, boer mindes om deres pligt til at respektere de bestaaende konventioner paa det miljoemaessige og sociale omraader, baade i Europa og andetsteds.

Kommissionen vil undersoege, hvordan de bolivianske myndigheders evne til at begraense og udbedre skader paa miljoeet og samfundet kan styrkes, tillige med deres evne til at faa de virksomheder, der er involveret i energiprojekter og saerlig bygningen af gasroerledningen, til at overholde gaeldende lovgivning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3121/98

af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Kommissionens manglende opfyldelse i forbindelse med EUF-projektet vedroerende opfoerelse af foerste del af vejen mellem Gitarama og Kibuve (Rwanda)

Paa grund af de dramatiske haendelser, som har besudlet Rwanda med blod, blev kontrakten vedroerende opfoerelsen af foerste del af vejen mellem Gitarama og Kibuve, der finansieres af Den Europaeiske Udviklingsfond (EUF), fra april 1994 indledningsvis indstillet og dernaest definitivt annulleret af Kommissionen.

Vil Kommissionen oplyse, med hvilken begrundelse den endnu ikke har truffet foranstaltninger til erstatning af de skader, som tilbudsgiveren, firmaet Astaldi S.p.A., har lidt som foelge af disse omstaendigheder, og som tilkommer det?

Vil Kommissionen endvidere oplyse, hvornaar og paa hvilken maade den agter at traeffe foranstaltninger vedroerende denne manglende opfyldelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro

(9. november 1998)

Kommissionen har analyseret klagen fra firmaet Astaldi, som det aerede medlem henviser til, indgaaende og sendt sine konklusioner til den nationale anvisningsberettigede fra Den Europaeiske Udviklingsfond (EUF) i Rwanda, som er den eneste, der kan traeffe en formel afgoerelse om denne klage. Eftersom Kommissionen ikke selv deltager i de kontrakter, som finansieres af EUF, er dens rolle i disse kontrakter efter almindelig retspraksis at fastslaa, om betingelserne for finansiering fra Faellesskabets side er til stede eller ej. EUF's nationale anvisningsberettigede har meddelt Kommissionen, at han er enig med Kommissionens analyse af Astaldis klage, og han har bedt Kommissionen om at tage direkte kontakt med firmaet paa vegne af Rwanda og for Rwandas regning.

Kommissionen har informeret firmaet Astaldi om de naermere resultater af denne analyse og har bedt det om visse bilag eller supplerende oplysninger vedroerende forskellige punkter i klagen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1083/98

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(7. april 1998)

Om: Aldersrestriktioner for at foere person- eller varebil med paahaengskoeretoej

I henhold til finsk lovgivning maa en person, der er fyldt 70 aar, ikke foere person- eller varebil med lastet paahaengskoeretoej. Efter hvad det er oplyst, findes ingen tilsvarende restriktioner i andre medlemsstater. Er disse oplysninger korrekte, og finder Kommissionen saadanne lovbestemmelser berettigede; mener Kommissionen, at en saadan national lovgivning er forenelig med det indre markeds principper om fri bevaegelighed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Neil Kinnock

(29. maj 1998)

Sigtet med Raadets direktiv 91/439/EOEF om koerekort(1) er at oege bevaegeligheden for personer og forbedre faerdselssikkerheden. I henhold til artikel 6 harmoniseres minimums-, men ikke maksimums-alderskravene for udstedelse af foererbeviser. Desuden er der udtrykkeligt fastsat foelgende i direktivets artikel 7, stk. 2:

"'Med forbehold af de bestemmelser, som Raadet vedtager herom, bevarer hver medlemsstat retten til efter nationale kriterier at fastsaette gyldighedsperioden for de koere-kort, som den udsteder.'"

I henhold til den finske lovgivning kan der ikke udstedes eller fornys noget foererbevis for kategori D og D1 (bus) samt for kategori C+E, C1+E, D+E samt D1+E (lastbil og bus med paahaengskoeretoej) for personer, der er fyldt 70 aar. Dog er det muligt at udstede eller forny koerekort for kategori A og A1 (motorcykel), B (bil), B+E (bil med paahaengskoeretoej) samt endelig C (lastbil) uden saadanne aldersmaessige restriktioner. Dette betyder, at det i henhold til den finske lovgivning er tilladt for personer paa over 70 aar at koere en personbil eller en varevogn med paahaengskoeretoej, naar den falder inden for kategori B+E uanset om det paagaeldende koeretoej er lastet eller ej.

Kommissionen er af den opfattelse, at det indre markeds principper for fri bevaegelighed ikke er overtraadt med denne lovgivning.

(1) EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3169/98

af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen

(27. oktober 1998)

Om: Libysk vaebnet overgreb paa et italiensk fiskerfartoej

Torsdag den 24. september beskoed og vaedrede en hurtigbaad fra Libyens flaade i internationalt farvand i Syrte-bugten det italienske fiskerfartoej Orchidea, hvad der kostede maskinmesteren Rosario Magiotta livet.

Hvad vil Kommissionen goere for at beskytte fiskere fra Italien og andre EU-lande i Middelhavet, hvor der forekommer stadig flere overgreb og kraenkelser af folkeretten, udfoert af de nordafrikanske kyststater?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(10. november 1998)

Kommissionen har kendskab til angrebet fra Libyens flaade paa et italiensk fiskerfartoej i Syrte-bugten den 24. september 1998, som kostede livet for et af besaetningsmedlemmerne paa det italienske fartoej.

Kommissionen er parat til inden for rammerne af sine befoejelser at stoette ethvert tiltag, som de beroerte medlemsstater maatte indlede gennem de relevante europaeiske instanser.