ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-3092/98

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) og Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen

(16. oktober 1998)

Om: Forsinkelser i udbetaling af midler under LEADER 1-programmet

Centeret for Landomraadernes Udvikling "La Montaña", er et organ oprettet i Cocentaina kommunen (Alicante-Spanien), som har deltaget aktivt i udviklingen af LEADER 1-programmet.

Med foreningen som mellemled, er der blevet bevilget adskillige tilskud til projekter, som nu er faerdiggjort i de tilstoedende landkommuner. Paa trods af den tid der er gaaet siden CEDER "La Montaña" i 1994 bevilgede tilskuddene, og paa trods af at de tilskudsberettigede projekter er endeligt afsluttede, har modtagerne endnu ikke faaet de fulde bevilgede tilskud.

AArsagen til denne forsinkelse er af CEDER "La Montaña" over for modtagerne anfoert til, at de endnu ikke har faaet overfoert det fulde beloeb, som de burde have modtaget af EU.

Omvendt goer ansvarlige i det spanske landbrugsministerium (mellemled mellem EU og CEDER "La Montaña") det klart over for modtagerorganerne, at udbetalingen af en del af tilskuddene er afhaengig af en beslutning fra den spanske revisionsret.

Da de endelige modtagere af midlerne fra LEADER-programmet er vaergeloese i denne situation, bedes Kommissionen oplyse foelgende:

1. Er den bekendt med forsinkelserne af de endelige udbetalinger af tilskud fra LEADER-programmet?

2. Hvad kan den goere for at sikre, at det fulde tilskud under LEADER-programmet i betragtning af den tid, der allerede er gaaet nu kommer til udbetaling?

3. Vil Kommissionen oplyse, hvordan den vil foelge spoergsmaalet op?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(28. oktober 1998)

Kommissionen er i faerd med at undersoege de naevnte forhold i den paagaeldende medlemsstat og skal holde de aerede medlemmer underrettet om udfaldet.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1683/98

af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Phare-midlernes anvendelse i Slovenien

Uddannelsessamarbejdet er en af de vigtigste samarbejdsformer paa graesrodsplan mellem EU og de lande, som soeger om medlemskab af EU.

Kan Kommissionen oplyse, hvor meget og hvor stor en del af de midler, der er blevet afsat til Slovenien, i 1997 er blevet anvendt til dette formaal?
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1974/98

af Freddy Blak (PSE) til Kommissionen

(30. juni 1998)

Om: Aflivning af husdyr i Graekenland

De mange turister i Graekenland holder ofte hunde og katte i sommermaanederne. Naar turisterne forlader Graekenland, bliver de tilbageladte dyr ofte aflivet. Jeg er blevet gjort opmaerksom paa, at dette ofte sker paa grusom og inhuman vis. Paa oeen Thassos udlaegges der doedelig gift. De fastboende kender ritualet og kan derfor holde deres egne dyr inden doere, mens processen staar paa. Paa Kreta er der eksempler paa at der udlaegges foede iblandet glasskaar, hvilket medfoerer at herreloese hunde og katte doer under yderst smertefulde omstaendigheder. Er Kommissionen opmaerksom paa denne problemstilling?

Har Kommissionen nogen mulighed - og har man taget nogen initiativer - for at fremme udbredelsen af mere humane aflivningsmetoder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler

(3. september 1998)

Kommissionen er klar over, at der er et problem med herreloese hunde og katte paa visse turistmaal i Graekenland. Det forekommer ofte, at turister fodrer disse dyr eller tager sig af dem paa anden maade i en periode om sommeren, og naar feriesaesonen er slut, staar de lokale myndigheder tilbage med et alvorligt problem.

Kommissionen har udstedt forskrifter om beskyttelse af dyrs velfaerd, naar det gaelder husdyr i landbruget og laboratoriedyr, men selskabsdyrs velfaerd henhoerer stadig under medlemsstaternes myndigheders kompetence.

Kommissionen kan derfor ikke fremsaette forslag om forskrifter, naar det gaelder human aflivning af herreloese hunde og katte.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2106/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(10. juli 1998)

Om: Overtraedelse af EU-bestemmelser

Wind-ENEL vandt foerstepladsen i konkurrencen om forvaltningen af det tredje mobiltelefonnet, idet det slog konkurrenterne Pcenne og Telon.

Wind, den italiensk-fransk-tyske gigant, der blev oprettet i november 1998 paa initiativ af ENEL (51 %), Deutsche Telekom (24,5 %) og France Telecom (24,5 %), har over otte millioner kunder og en omsaetning paa 100.000 mia.

Meddelelsen fra Tatò, administrerende direktoer for ENEL, om, at Wind har oeget sin kapital fra 600 til 2.500 mia, giver anledning til en raekke spoergsmaal om de procedurer, der foelges af det italienske energimonopol ENEL. Hidtil har det forlydt, at ENEL ikke har udbetalt nogen penge, men udelukkende har stillet infrastrukturer til raadighed. For at bevare andelen paa 51 % vil selskabet vaere noedt til at udbetale 1.000 mia, som naeppe udelukkende kan omfatte infrastrukturer. Der er risiko for, at ENEL vil bruge det overskud, der er garanteret af energimonopolet, til at finansiere en anden slags forretning, hvilket kunne vaere i aaben strid med nationale bestemmelser og faellesskabsdirektiverne.

Er Kommissionen opmaerksom paa denne manoevre, og hvad agter den at foretage sig i denne forbindelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Karel Van Miert

(16. september 1998)

Kommissionen er bekendt med de investeringer, som selskabet ENEL har foretaget i WIND-konsortiet. Disse investeringer foelger en tendens, som man kan observere i flere medlemsstater. Den afspejler den diversificering, som de nuvaerende elenergimonopoler foretager mod andre sektorer for at foregribe eventuelle indtaegtstab som foelge af den gradvise indfoersel af konkurrence paa elmarkedet via fremtidige indtaegter fra andre sektorer.

En saadan praksis er ikke i strid med konkurrenceretten. Forholdet er nemlig det, at ingen af EF-direktiverne paa telekommunikationsomraadet paabyder medlemsstaterne at forbyde virksomheder, der har eksklusive eller saerlige rettigheder inden for andre omraader end telekommunikation at investere heri med midler, der hidroerer fra deres monopolaktiviteter. EF-lovgivningen forudser kun, at saadanne virksomheder skal foere saerskilte regnskaber over deres aktiviteter i deres egenskab som leverandoer af taletelefoni og net og i deres egenskab af leverandoer af andre aktiviteter.

I det foreliggende tilfaelde er dette krav blevet opfyldt, fordi WIND i forhold til ENEL er et saerskilt juridisk selskab, som ligeledes har andre aktionaerer. De finansielle og kommercielle relationer mellem de to virksomheder er derfor tilstraekkeligt gennemsigtige til, at myndighederne kan intervenere i tilfaelde af overtraedelse af konkurrencereglerne.

De nationale lovgivningsmyndigheder og konkurrencemyndighederne vil under alle omstaendigheder kunne udoeve en betryggende kontrol med tele- og energisektoren, uden at dette paavirker de foranstaltninger, som Kommissionen maatte traeffe i tilfaelde af overtraedelse af faellesskabsretten.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2265/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Finland 1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Finland har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i 1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-2251/98, E-2252/98, E-2253/98, E-2254/98,E-2255/98, E-2256/98, E-2257/98, E-2258/98, E-2259/98, E-2260/98, E-2261/98, E-2262/98,E-2263/98, E-2264/98 og E-2265/98

(1. september 1998)

Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1637/98

af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Mobil- og traadloes kommunikation

Forespoergslen henviser til meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den videre udvikling inden for mobil- og traadloes kommunikation - udfordringer og valg for Den Europaeiske Union (KOM(97) 0217 endel. og meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionaludvalget om strategi og politisk orientering vedroerende den videre udvikling inden for mobil- og traadloes kommunikation (UMTS) - resultat af den offentlige hoering og forslag til skabelse af et gunstigt miljoe (KOM(97) 0217 endel. og KOM(97) 0513 endel.).

Med hensyn til standarder og samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne, og samarbejdet med de beroerte organisationer paa europaeisk og internationalt plan kan Kommissionen da garantere vedtagelsen inden for Den Europaeiske Union af en ensartet strategi med hensyn til UMTS?

Alle aktoerer inden for industrisektoren og repraesentanter for producent- og brugerinteresser boer deltage fuldt ud i gennemfoerelsen af standardisering med henblik paa at begraense de problemer, der er forbundet med intellektuel ejendomsret.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2262/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Graekenland 1986-1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Graekenland har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i aarene 1986-1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2168/98

af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen

(13. juli 1998)

Om: AAbenhed og adgang til dokumenter

I Europa-Parlamentets beslutning om lovgivningsprogrammet for 1999 efterlyses de noedvendige foranstaltninger forud for ikrafttraedelse af Amsterdam-traktaten, herunder reglerne for aabenhed og adgang til dokumenter. Som det blev meddelt paa plenarforsamlingen og i udvalget er der en interinstitutionel arbejdsgruppe, som beskaeftiger sig med dette spoergsmaal.

Er arbejdsgruppen naaet til en konklusion om, hvordan de paagaeldende institutioners dokumentregistre, og navnlig Kommissionens register (eller protokoller) skal tilrettelaegges og hvordan agter Kommissionen at fastlaegge graensen mellem gennemfoerelsesaktiviteter og lovgivningsaktiviteter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(31. juli 1998)

Arbejdsgruppen, som det aerede medlem henviser til, er nedsat i forbindelse med forberedelserne til gennemfoerelsen af den nye artikel 255 i Amsterdam-traktaten.

Arbejdsgruppen, der bestaar af tjenestemaend fra Kommissionen, Parlamentet og Raadet, har til opgave at sammenfatte problemstillingerne i forbindelse med Kommissionens fremlaeggelse af et lovforslag, som bestemt i artikel 255. Gruppen, hvis karakter er helt uformel, og hvis arbejde paa ingen maade forpligter de tre institutioner, er endnu ikke gaaet i dybden med hensyn til de to spoergsmaal, som det aerede medlem stiller, og der er derfor ikke paa nuvaerende tidspunkt fastsat nogen retningslinjer for disse omraader.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2070/98

af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen

(7. juli 1998)

Om: En telefonlinje for aeldre i EU

Den tredje alder medfoerer, uanset hvor i Den Europaeiske Union man befinder sig, helt specifikke behov med hensyn til bistand, beskyttelse og sameksistens. Der er saaledes mange EU-borgere i denne befolkningsgruppe, som har brug for saerlig vejledning og orientering om mange aspekter, som griber ind i deres dagligdag.

Det faktum, at aeldre mennesker til tider er bosiddende i et andet land end deres hjemland, samt at de beroeres af visse dele af EU's politik giver anledning til at overveje, om der boer stilles et kommunikationsmiddel til raadighed for de aeldre, saaledes at de kan rette direkte henvendelse til EU's organer for at faa hjaelp med loesning af spoergsmaal og problemer, der beroerer deres dagligdag.

Mener Kommissionen paa baggrund heraf, at der boer tages skridt til at etablere en aeldrelinje, som kan besvare spoergsmaal fra EU-borgere i den tredje alder om omraader, hvor EU-lovgivningen har konsekvenser for dem, og hvor der i medfoer af denne boer findes en loesning paa de forskellige forhold, som beroerer dem i kraft af deres alder.

Svar afgivet af Pádraig Flynn paa Kommissionens vegne

(10. september 1998)

Med henblik paa at sikre en loebende dialog med borgerne og daekke et behov for god service og effektiv forvaltning ved kommunikation med offentligheden ivaerksatte Kommissionen i juni 1998 en ny omfattende informationstjeneste kaldet Europa Direkte.

Denne tjeneste, der startede som et pilotprojekt i august 1996, giver svar paa generelle forespoergsler om Faellesskabets aktiviteter, informerer EU-borgere om deres rettigheder inden for det indre marked ved hjaelp af vejledninger og faktablade og giver raad i forbindelse med praktiske problemer, som borgerne stoeder paa i deres dagligdag.

Europa Direkte giver svar paa alle Faellesskabets sprog og oplyser borgerne om, hvor de finder den naermeste hensigtsmaessige informationskilde.

Siden 1996 har Europa Direkte besvaret 20 000 spoergsmaal om Faellesskabets aktiviteter, herunder tusindvis af forespoergsler om social beskyttelse i forbindelse med pensioner, aeldres og handicappedes sociale rettigheder, beskatning, sygeorlov og arbejdsloeshedsunderstoettelse.

Der kan rettes henvendelse til tjenesten ved at ringe gratis til Europa Direkte-numre i de enkelte medlemsstater, via Internet paa http://europa.eu.int/citizens samt pr. brev og fax.

Da Europa Direkte giver oplysninger til alle EU-borgere, herunder aeldre, mener Kommissionen ikke, det er noedvendigt at oprette en saerskilt informationstjeneste udelukkende for aeldre.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1646/98

af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen

(29. maj 1998)

Om: Noedvendigheden af at harmonisere den graeske lovgivning med Faellesskabets levnedsmiddel- lovgivning til beskyttelse af forbrugerne

Ifoelge en redegoerelse fra de ansvarlige graeske myndigheder, som for nylig blev offentliggjort, udviser Graekenland stor forsinkelse med gennemfoerelsen af Faellesskabets levnedsmiddellovgivning, og den graeske lovgivning er praeget af mangel paa sammenhaeng, hvilket yderligere understreges af det store antal forskellige procedurer og mekanismer for kontrol med foedevarer.

Agter Kommissionen at traeffe foranstaltninger med henblik paa at fremme gennemfoerelsen i Graekenland af direktiv 93/43/EOEF(1), som vedroerer hygiejnisk praksis i forbindelse med produktion, distribution og afsaetning af levnedsmidler samt skabelsen af de noedvendige organer og strukturer, med henblik paa at sikre de graeske forbrugeres sundhed?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann

(20. juli 1998)

Som led i kontrollen med haandhaevelsen af faellesskabslovgivningen rettede Kommissionen i februar 1996 en aabningsskrivelse til Graekenland og i december 1996 en begrundet udtalelse vedroerende manglende meddelelse inden for den fastsatte tidsfrist af eventuelle gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets direktiv 93/43/EOEF om levnedsmiddelhygiejne. Da Kommissionen ikke har kunnet faa de noedvendige oplysninger for at konkludere, at det paagaeldende direktiv er gennemfoert, har den netop besluttet at indbringe den paagaeldende sag for Domstolen.

(1) EFT L 175 af 19.7.1993, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1767/98

af Gunilla Carlsson (PPE) til Kommissionen

(5. juni 1998)

Om: Kommissionens aarlige rapport om Unionens badestrande

Kommissionens aarlige rapport om Unionens badestrande blev offentliggjort i dag. I rapporten klassificeres bl.a. alle badestrande i Stockholm-omraadet som vaerende af for ringe kvalitet.

Hvilke motiver har Kommissionen til at bedrive denne klassificeringsvirksomhed? Mener Kommissionen, at kontrol af badestrande er en aktivitet, der udfoeres bedst paa EU-plan, og at den er i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 5 om subsidiaritet?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard

(2. juli 1998)

Denne rapport offentliggoeres hvert aar af Kommissionen forud for badesaesonen samme aar. Formaalet hermed er at informere offentligheden om vandkvaliteten ved badestederne i de forskellige medlemsstater i loebet af det forgangne aar.

I henhold til Raadets direktiv 76/160/EOEF af 8. december 1975 om kvaliteten af badevand(1) er de kompetente myndigheder i medlemsstaterne (dvs. de stedlige offentlige myndigheder eller strandfogederne) forpligtet til at udtage vandproever og inspicere de paagaeldende badeomraader under badesaesonen med en bestemt mindstehyppighed, som er fastsat i direktivet (almindeligvis hver 14. dag). Vandproeverne analyseres dernaest i laboratorier med henblik paa at fastslaa maengderne af visse forureningsindikatorer (-parametre). Tilrettelaeggelsen af overvaagningsprogrammerne henhoerer under subsidiaritetsprincippet.

Kommissionens aarsberetning om badevandskvaliteten offentliggoeres imidlertid i henhold til artikel 13 i direktiv 76/160/EOEF af 8. december 1975 som aendret ved artikel 3 i Raadets direktiv 91/692/EOEF af 23. december 1991 om standardisering og rationalisering af rap-porterne om gennemfoerelse en raekke miljoedirektiver(2), i henhold til hvilket medlems-staterne er forpligtet til at informere Kommissionen om resultaterne af de laboratorie-maessige undersoegelser og inspektionerne. Ved beretningen om kvalitetsniveauet tager Kommissionen behoerigt hensyn til to mikrobiologiske parametre - colibakterier i alt og faekale colibakterier saerskilt - samt tre fysisk-kemiske parametre - mineralske olier, overfladeaktive stoffer og endelig phenoler.

For disse parametres vedkommende er der i direktivet fastsat en mindstehyppighed med hensyn til proeveudtagning og graensevaerdier, som ikke maa overskrides. Myndighederne i Sverige, i dette tilfaelde Stockholm, foretager ingen systematisk overvaagning eller kontrol overhovedet af de tre fysisk-kemiske parametre, hvilket forklarer det store antal orange symboler (vedroerende badeomraader med vandkvalitet uden tilstraekkelig proeveudtagning) og roede symboler (vedroerende badeomraader helt uden proeveudtagning og dermed manglende overensstemmelse) i rapporten.

(1) EFT L 31 af 5.2.1976, s. 1.

(2) EFT L 377 af 31.12.1991, s. 48.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1003/98 af Gianni TAMINO til Kommissionen. Luftbasen i Aviano - anmodning om yderligere oplysninger



EF-Tidende nr. C 050 af 22/02/1999 s. 0005



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1003/98 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (2. april 1998) Om: Luftbasen i Aviano - anmodning om yderligere oplysninger Kan Kommissionen med hensyn til min tidligere forespoergsel E-3480/96(1) og kommissionsmedlem Bjerregaards svar herpaa af 20. januar 1997 og 4. juli 1997 oplyse, om den i svarene omtalte anmodning er blevet fremsendt, og om der er modtaget svar fra de italienske myndigheder, ogsaa paa baggrund af den alvorlige ulykke, som et amerikansk militaerfly stationeret paa naevnte base for nylig foraarsagede paa Monte Cermis? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (2. juni 1998) Paa grundlag af de oplysninger, de italienske myndigheder har indgivet, fremgaar det, at Raadets direktiv 85/337/EOEF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet(2) ikke gaelder det konkrete tilfaelde med den amerikanske militaere luftbase i Aviano, eftersom det i direktivets artikel 1, stk. 4, hedder at "dette direktiv ikke vedroerer projekter, der tager sigte paa det nationale forsvar". (1) EFT C 83 af 14.3.1997, s. 130, og EFT C 60 af 25.2.1998, s. 7. (2) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2258/98

af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen

(22. juli 1998)

Om: EUGFL - Garantisektionen i Nederlandene 1986-1995

Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbeloeb Nederlandene har modtaget fra EUGFL - Garantisektionen i aarene 1986-1995, med angivelse af fordelingen:

- pr. kapitel (markafgroeder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, maelk og mejeriprodukter, oksekoed, faare- og gedekoed, svinekoed, aeg og fjerkrae, andre foranstaltninger vedroerende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitutioner for EU's foedevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstaltninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, indkomststoette og Den Europaeiske Garantifond for Fiskeri), og

- efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstoette, arealstoette, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende praemier, tilskud til privat oplagring, tilbagekoeb og lignende operationer, udligningsbeloeb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring).