ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0641/03

af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen

(4. marts 2003)

Om: Lukning af et baskisk dagblad

Natten mellem den 19. og 20. februar 2003 blev i Bilbao det eneste dagblad, der udkommer på baskisk, lukket og elleve ledende medarbejdere anholdt. Hundreder af svært bevæbnede og maskerede politifolk beslaglagde foruden materiale vedrørende reklame og drift også medarbejdernes personlige papirer og genstande.

Er Kommissionen blevet orienteret om denne situation?

Agter Kommissionen at efterprøve sagen?

Er det et tilladeligt og hensigtsmæssigt skridt, at et helt dagblad må lukke på grund af mistanke om støtte til terroristisk virksomhed?

Er dette acceptabelt ud fra demokratipolitiske, frihedsbevidste principper?

Er der ikke her behov for en særlig vurdering?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af António Vitorinopå skriftlige forespørgsler E-0641/03, E-0672/03 og E-0801/03

(30. april 2003)

Lukningen af dagbladet Egunkaria er sket som følge af en retsafgørelse. Da den dømmende magt i vore demokratiske retsstater er uafhængig af den udøvende magt, kan de dømmende instansers afgørelser ikke underkastes nogen form for politisk kontrol. Derfor udtaler Kommissionen sig ikke om afgørelser, der er truffet af en domstol.

Retssystemerne i alle EU-medlemsstater indeholder i overensstemmelse med kravene i den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder de processuelle garantier, der er nødvendige for en fysisk eller juridisk person, der tiltales eller retsforfølges. I denne forbindelse bør man minde om, at hvis en person finder, at hans eller hendes grundlæggende rettigheder er blevet krænket, kan den pågældende indbringe sagen for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, når alle nationale retsmidler er udtømt.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0578/03

af Frank Vanhecke (NI) til Rådet

(28. februar 2003)

Om: Mandatfordeling i Europa-Parlamentet

På topmødet i København for nylig blev der indgået en rammeaftale om mandatfordelingen efter udvidelsen af Den Europæiske Union. Belgien har i øjeblikket 25 mandater, 14 i valgkredsen i Flandern og 11 i valgkredsen i Vallonien. Efter udvidelsen får Belgien kun 22 mandater. Som overgangsforanstaltning, og mens der ventes på Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse er der imidlertid planlagt en gradueret tilpasning af det antal mandater, de nuværende medlemsstater hver skal have ret til ved valget til Europa-Parlamentet næste år. Således oplyser forskellige dagblade, at Belgien ved valget i 2004 får 24 mandater og først ved valget i 2009 går ned på 22.

Kan Rådet oplyse, hvor mange mandater de nuværende medlemsstater hver får ved valget i juni 2004? Og ved valget i 2009?

Har Rådet i denne forbindelse rettet henstillinger til medlemsstaterne om den eventuelle ligelige fordeling mellem de forskellige valgkredse i de enkelte medlemsstater?

Svar

(21. juli 2003)

Tiltrædelsesakten (artikel 11) ændrer EF-traktaten for så vidt angår antallet af medlemsstaternes mandater i Europa-Parlamentet fra og med valgperioden 2004-2009. Ifølge tiltrædelsesakten har Belgien 24 mandater. I forbindelse med Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse som Det Europæiske Råd ønsker skal ske i 2007 vil medlemsstaternes mandattal igen blive ændret. Efter de nugældende regler ville mandaterne skulle fordeles i overensstemmelse med erklæring 20 i Nice-traktaten. Belgien vil under de omstændigheder få 22 mandater.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1560/03

af Proinsias De Rossa (PSE) til Kommissionen

(7. maj 2003)

Om: Hårfarvningsmidler og kræft

I sit svar på skriftlig forespørgsel P-0090/03(1) om hårfarvningsmidler og kræft anførte Kommissionen, at på området for oxidative hårfarver er de fleste stoffer allerede blevet forbudt, eller der gælder særlige betingelser for deres anvendelse. Endvidere anførte Kommissionen, at disse beslutninger byggede på en risikovurdering fra Den Videnskabelige Komité for Kosmetiske Produkter og andre Forbrugsvarer end Levnedsmidler (SCCNFP). Endelig henviste Kommissionen til de igangværende drøftelser med medlemsstaterne og repræsentanter for forbrugerne og industrien om, hvilke stoffer der skulle have højeste prioritet ved vurdering eller revurdering.

Vil Kommissionen oplyse, hvornår der forventes en konklusion på de igangværende drøftelser, hvilke foranstaltninger den agter at iværksætte på det pågældende tidspunkt, samt i hvilken udstrækning der vil blive taget højde for produkternes indvirkning på tredjepersoner eller personer, der ikke benytter de pågældende produkter, i forbindelse med EU's evaluering af produkterne?

(1) EUT C 155 E af 3.7.2003, s. 212.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(13. juni 2003)

På et møde med medlemsstaterne og repræsentanter for forbrugerne og industrien forelagde Kommissionen ultimo april 2003 en strategi for systematisk vurdering af hårfarvningsmidler til drøftelse. Anledningen var offentliggørelsen af en række rapporter om en mulig sammenhæng mellem anvendelsen af varige hårfarvningsmidler og blærekræft.

Kernen i strategien er en trinvis og tilpasset model, hvorefter industrien inden for nærmere fastsatte frister skal indgive sikkerhedsoplysninger om hårfarvningsmidler, som vurderes af Den Videnskabelige Komité for Kosmetiske Produkter og andre Forbrugsvarer end Levnedsmidler (SCCNFP). Hovedformålet med strategien er på grundlag af en videnskabelig vurdering af oplysningerne at regulere anvendelsen af stofferne. Stoffer, for hvilke der ikke er indgivet oplysninger til risikovurdering fra SCCNFP's side, vil blive behandlet som højeste prioritet, mens stoffer, for hvilke der foreligger oplysninger, vil blive behandlet senere hen. I førstnævnte tilfælde vil Kommissionen overveje, hvilke foranstaltninger det er mest tidssvarende at træffe, herunder også et eventuelt forbud mod at anvende stofferne.

Modellen blev hilst velkommen af mødedeltagerne. Kommissionen anmodede industrien og medlemsstaterne om yderligere oplysninger, så den kan opstille prioriteringer for det videre arbejde. Drøftelserne vil blive fortsat i sommerens løb, og der forventes et resultat inden for de kommende måneder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0034/03

af Esko Seppänen (GUE/NGL) til Kommissionen

(21. januar 2003)

Om: Penelope-planen

Der er i Kommissionen blevet udarbejdet et udkast til en ny forfatning med kodenavnet Penelope. Den er tilsyneladende ikke blevet godkendt af den samlede Kommission. Hvilken status har dette udkast ifølge Kommissionen, og i hvilken udstrækning udtrykker det den samlede Kommissions opfattelse?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Romano Prodipå skriftlige forespørgsler E-3860/02, E-3902/02 og E-0034/03

(17. marts 2003)

På foranledning af Kommissionens formand, Romano Prodi, og i enighed med Michel Barnier og Antonio Vitorino har en arbejdsgruppe i Kommissionen udarbejdet en feasibility-undersøgelse, Bidrag til et foreløbigt udkast til en forfatningstraktat for Den Europæiske Union. Formanden har underrettet de øvrige kommissionsmedlemmer om dette arbejdsdokument, men indholdet er ikke blevet drøftet i kollegiet, og dokumentet er derfor ikke bindende for Kommissionen.

Hver kommissær og formanden kan inden for deres særlige ansvarsområder, og hvis det skønnes relevant for EU, bede Kommissionen om at udarbejde oplæg, notater, feasibility-undersøgelser osv. Det er ikke nødvendigt med en beslutning i kollegiet for at iværksætte et sådant arbejde, der henhører under Kommissionens normale aktiviteter i forbindelse med dennes udarbejdelse af beslutninger og efterfølgende stillingtagen. Formanden, Romano Prodi, har sammen med Michel Barnier og Antonio Vitorino fundet det nyttigt af hensyn til Kommissionens stillingtagen i Konventet at udarbejde en feasibility-undersøgelse af en europæisk forfatningstraktat.

Navnene på de tjenestemænd, der har udarbejdet denne feasibility-undersøgelse, står på undersøgelsens forside. Undersøgelsen har ikke medført omkostninger, der ikke kan dækkes over Kommissionens generalomkostninger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1780/03

af Claude Moraes (PSE) til Kommissionen

(28. maj 2003)

Om: Konklusionerne af rundbordssamtalen om antisemitisme og islamofobi

Hvilke konklusioner har Kommissionen draget af Det Europæiske Overvågningscenter om Racisme og Fremmedhad og Kommissionens rundbordssamtale om antisemitisme og islamofobi, som blev afholdt den 21. marts i 2003 i Bruxelles?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(25. juni 2003)

Kommissionsmedlemmet med området beskæftigelse og sociale anliggender som ansvarsområde anmodede i 2002 Det Europæiske Overvågningscenter for Racisme og Fremmedhad om i samarbejde med Generaldirektoratet for Beskæftigelse og Sociale Anliggender at afholde en række rundbordssamtaler om islamofobi og antisemitisme i Europa. Der blev afholdt tre møder om antisemitisme (5. december 2002), islamofobi (6. februar 2003) og interkulturel dialog (20. marts 2003). Kommissionsmedlemmet anmodede om disse rundbordssamtaler, fordi hun var bekymret over stadigt flere tegn på diskriminering af jødiske og muslimske samfund i Europa i kølvandet på terroristangrebet i USA den 11. september 2001. Kommissionsmedlemmet ønskede også at undersøge, i hvor høj grad en interkulturel og interreligiøs dialog i Europa kunne bidrage til at mindske spændingerne mellem forskellige grupper.

De tre rundbordssamtaler samlede i alt mere end 100 eksperter på højt niveau, herunder religiøse ledere, akademikere, journalister og ikke-statslige organisationer fra hele Europa, der drøftede de problemer, som de religiøse minoriteter står over for i Europa i dag.

Overvågningscenteret forbereder i øjeblikket sammen med Kommissionen en konferencerapport med et resumé af de tre rundbordssamtaler og skriftlige indlæg fra de vigtigste talere. Selv om der fremkom en lang række synspunkter og holdninger under de tre drøftelser, er målet med denne rapport at fremhæve de emner og spørgsmål, som gik igen på alle tre møder, herunder især betydningen af aktioner på lokalt niveau, af en afbalanceret skildring af religiøse minoriteter i medierne og af den meget vigtige rolle, uddannelse spiller for fremme af tolerance og respekt. Denne rapport vil blive anvendt til at give et større publikum kendskab til resultaterne af disse rundbordssamtaler.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0843/03

af Jean-Claude Fruteau (PSE) til Rådet

(18. marts 2003)

Om: Reform af den fælles landbrugspolitik

Princippet om enkeltbetaling pr. bedrift, der er betinget af overholdelse af normerne for miljø, fødevaresikkerhed, dyrevelfærd, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen samt forpligtelsen til i tilstrækkeligt omfang at vedligeholde alle landbrugsarealer, synes at opfylde samfundets forventninger.

Der er imidlertid grund til at frygte, at princippet om krydsoverensstemmelse, der betinger støtten i form af enkeltbetalinger, skaber adskillige problemer for landbrugene i den yderste periferis regioner. Disse regioner er nemlig underlagt meget specielle klimatiske forhold, der ikke findes mage til på det europæiske kontinent.

Hvilke foranstaltninger vil Rådet træffe i henhold til Amsterdam-traktatens artikel 299, stk. 2, for at finde en passende løsning på dette særlige problem?

Svar

(22. juli 2003)

Rådet er i øjeblikket ved at behandle den lovpakke, som Kommissionen foreslog den 21. januar 2003 i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik. Det har bedt Europa-Parlamentet udtale sig om den som led i høringsproceduren.

Rådet (landbrug og fiskeri) havde en første generel debat om alle forordningsforslagene den 27. januar 2003. Derefter blev der afholdt endnu en rådsdebat den 17. marts 2003, hvor man især drøftede sektorforslagene og landdistriktudvikling. Det er derfor endnu for tidligt at udtale sig om udfaldet af Rådets arbejde og drøftelser.

Hvad angår eventuelle særforanstaltninger for regionerne i den yderste periferi på grundlag af EF-traktatens artikel 299, stk. 2, kan Rådet kun tage stilling hertil på forslag af Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet.

Rådet vil naturligvis tage behørigt hensyn til Europa-Parlamentets udtalelse og være opmærksom på reformens følger for regioner med særlige eller problematiske karakteristika.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1097/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(31. marts 2003)

Om: Perugia Kommunes udnyttelse af midler fra handlingsprogrammet for civilbeskyttelse

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Perugia Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU- midlerne til civilbeskyttelse af personer og materielle goder, både til forebyggende aktioner og til bedre imødegåelse af eventuelle naturkatastrofer eller endog de såkaldte teknologiske og industrielle katastrofer. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Perugia Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra handlingsprogrammet for civilbeskyttelse?

2. om Perugia Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallströmpå skriftlige forespørgsler E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03,E-1092/03, E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03,E-1098/03, E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 og E-1103/03

(22. april 2003)

Kommissionen kan oplyse det ærede medlem om, at der inden for de sidste to år ikke har været tale om, at kommunerne Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Livorno, Firenze, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni har indgivet noget projekt inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse i henhold til Rådets beslutning 1999/847/EF af 9. december 1999(1) og som følge heraf heller ikke har modtaget nogen finansiel støtte hertil.

Sigtet med handlingsprogrammet er at støtte og supplere medlemsstaternes aktiviteter på nationalt, regionalt og lokalt plan for at beskytte personer, ejendom og miljø i tilfælde af naturkatastrofer og teknologiske katastrofer. Programmet, hvortil der er bevilget et årsbudget på 1,5 mio. EUR (budgetkonto B4-308), muliggør finansiering af aktioner i form af forebyggelse, beredskab, intervention, omgående bistand samt analyse af de sociale og økonomiske virkninger af katastroferne. Kun aktioner, som vedrører samtlige medlemsstater eller et betydeligt antal af disse, er støtteberettigede. De støtteberettigetde aktioner skal være i overensstemmelse med de prioriteter, der årligt fastsættes af Kommissionen med bistand fra et forvaltningsudvalg.

Kommissionen skal ligeledes henlede det ærede medlems opmærksomhed på, at internetstedet http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/ indeholder en række eksempler på projekter, der er udviklet inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram for civilbeskyttelse.

(1) EFT L 327 af 21.12.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1436/03

af José Ribeiro e Castro (UEN) til Kommissionen

(15. april 2003)

Om: Kvindeorganisationer Budgetpost A-3046

Som svar på min forespørgsel E-0344/03(1) om budgetpost A-3046 Kvindeorganisationer oplyser kommissær Diamantopolou, at der i 2002 blev modtaget to ansøgninger som reaktion på den offentlige indkaldelsesprocedure, samt at kun det projekt, der var indgivet af foreningen IRENE, efterfølgende udvalgtes til endelig finansiering, navnlig på grundlag af den tværnationale karakter og en vurdering af forslagenes finansielle situation. Kommissionen bedes på den baggrund oplyse:

Hvilken anden kvindeorganisation fik afslag på sin ansøgning? Hvad gik denne organisations projekt ud på? Hvilke kriterier lå der til grund for afslaget? Hvorfor valgte Kommissionen at tildele næsten den samlede årlige bevilling til en enkelt organisation? Hvorledes har man vægtet kriteriet foreslagenes finansielle situation. Er der tale om medfinansiering, og i givet fald i hvilket omfang?

(1) EFT C 161 E af 10.7.2003, s. 211.

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou

(21. maj 2003)

Som uddybning af svaret på det ærede medlems forespørgsel E-0344/03(1) skal det bemærkes, at det afviste forslag, der blev indsendt i forbindelse med offentlig indkaldelse af forslag nr. VP/2002/14, blev indgivet af International Abolitionist Federation (IAF).

IAF har som mål at styrke netværket SOS Trafficking og de ordninger, der findes i Danmark, Frankrig, Italien og Slovakiet, for ydelse af hjælp til kvinder, der har været ofre for menneskehandel. Dette mål blev ikke vurderet som foreneligt med målet for den pågældende indkaldelse af forslag, der sigtede mod at finansiere netværker bestående af de vigtigste aktører, der yder hjælp til ofre for menneskehandel, med henblik på at øge deres kapacitet og fremme tværnational udveksling og overførsel af information, erfaringer og god praksis.

I øvrigt var de elementer vedrørende tværnationalt samarbejde, der blev beskrevet i forslaget fra IAF, ikke så veldokumenterede som dem, der blev fremført af organisationen IRENE. Desuden var mekanismerne for kontrol og endelig evaluering ikke klart definerede i forslaget fra IAF.

Endelig var det samlede budget, der blev foreslået af IAF, meget større end det, som organisationen IRENE havde behov for ifølge sit forslag.

Det udvalgte forslag fra organisationen IRENE samfinansieres af Kommissionen med et beløb, der svarer til 90 % af de samlede støtteberettigede udgifter til projektet. Denne procentdel er den samme som den, der er fastsat i indkaldelser af forslag om oprettelse af netværker i forbindelse med andre programmer med socialt sigte, dvs. artikel 13-programmet om forebyggelse af forskelsbehandling og programmet for bekæmpelse af social udstødelse.

(1) EFT C 161 E af 10.7.2003, s. 211.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0961/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(26. marts 2003)

Om: Ancona Kommunes udnyttelse af midler fra Save II og Altener II

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Ancona Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til begrænsning af CO2-emissioner, forbedring af luftkvaliteten og bekæmpelse af forurening. Kan Kommissionen derfor oplyse

1. om Ancona Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Save II og Alterner II?

2. om Ancona Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palaciopå skriftlige forespørgsler E-0961/03, E-0962/03, E-0963/03,E-0964/03, E-0965/03, E-0966/03, E-0967/03, E-0968/03,E-0969/03, E-0970/03, E-0971/03, E-0972/03 og E-0973/03

(25. april 2003)

Kommissionen kan meddele det ærede medlem, at der for de bykommuner, der henvises til i forespørgslerne, nemlig Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni, er tale om et enkelt SAVE II-projekt, som modtager fællesskabsstøtte, mens et andet forslag vedrørende Altener II ikke har opnået støtte.

1. Byen Pistoia har indgivet et forslag under Altener II-programmet som led i forslagsindkaldelsen for 2001. Dette forslag med titlen Resred blev ikke godkendt og fik ikke tildelt støtte.

2. Byen Perugia har indgivet et forslag under SAVE-programmet som led i forslagsindkaldelsen for 2002. Dette forslag med titlen Awareness Programme for Policy Makers in Energy Efficiency Low Income Housing (APPEEL) blev godkendt til støtte.

Budgettet til APPEEL vil blive anvendt i løbet af 2003 og 2004.

Den kontraherende part er byen Perugia.

Byen Perugia deltager som en af de seks kontraherende parter i det godkendte APPEEL-projekt. Kontraktens nummer bliver 4.1031/Z/02-025. Det samlede budget er på 484 406 EUR og den samlede fællesskabsstøtte på 242 203 EUR. Byen Perugia skal selv afholde et beløb på 42 000 EUR, og fællesskabsstøtten tilPerugia andrager 21 000 EUR. Kontrakten er under forberedelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1062/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(28. marts 2003)

Om: Ancona Kommunes udnyttelse af midler fra Leonardo da Vinci-programmet

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen for udnyttelsen af midler stillet til rådighed af EU.

Af denne opgørelse fremgår det bl.a., hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Ancona Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til forbedring af kvaliteten, innovationen og den europæiske dimension i erhvervsuddannelsessystemerne og -metoderne. Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse

1. om Ancona Kommune har forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra Leonardo da Vinci-programmet?

2. om Ancona Kommune har fået bevilget støtte til disse projekter?

3. om de pågældende midler er blevet brugt?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Viviane Redingpå skriftlige forespørgsler E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03,E-1063/03, E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03,E-1069/03, E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 og E-1074/03

(8. maj 2003)

De midler, der tildeles over Leonardo da Vinci-programmet, forvaltes i et vist omfang decentralt af nationale kontorer. Det drejer sig i påkommende tilfælde om projekter vedrørende grænseoverskridende mobilitet, hvis samlede budget udgør henved 40 % af programmets budget.

De nødvendige oplysninger om disse projekter kan indhentes på det nationale kontor i Italien:

ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RomaT. (+39-06)44.59.01F. (+39-06)44.59.04.75

Med hensyn til den del af midlerne, som forvaltes centralt af Kommissionen (pilotprojekter, tema-aktioner, sprogkundskaber, tværnationale netværk, referenceredskaber), har undersøgelsen givet nedenstående resultater for følgende kommuner Frosinone, Fiumincino, Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena og Terni:

- Pesaro Kommune har som den eneste indsendt et forslag til et pilotprojekt under Leonardo-programmet. Projektets titel: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale)

- Den modtog et beløb på 264 161 EUR til projektet, som blev påbegyndt i slutningen af 2002.

Det ærede parlamentsmedlem kan også henvende sig til de berørte lokale myndigheder for at få mere fyldestgørende oplysninger.