SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2166/98

af Jesús Cabezón Alonso (PSE) til Kommissionen

(13. juli 1998)

Om: Stoette til europaeiske virksomheder, der investerer i Cuba

Kan det afledes af aftalen mellem Den Europaeiske Union og USA om loesning af problemet med den nordamerikanske lovgivnings eksterritorialitet (Helms Burton-loven), at de europaeiske virksomheder, der investerer i Cuba, ikke vil blive udsat for sanktioner fra USA's side, men at disse virksomheder til gengaeld heller ikke vil kunne modtage nogen form for stoette, medfinansiering eller laan fra Den Europaeiske Union?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(4. september 1998)

Kommissionen kan henvise det aerede medlem til det faelles svar paa de skriftlige forespoergsler E-1343/98 og E-1344/98 fra Sanchez-Neyra(1), til svarene paa de mundtlige forespoergsler H-0573/98 fra Marset Campos i Parlamentets spoergetid i moedeperioden i juni 1998(2) og til svaret paa den mundtlige forespoergsel H-0664/98 fra Lannoye i Parlamentets spoergetid i moedeperioden i juli 1998(3) om en naermere forklaring paa de vigtigste elementer i den aftale, der var opnaaet mellem Faellesskabet og USA paa topmoedet i London den 18. maj 1998.

Kommissionen har i sine kontakter med USA, som foerte til saavel denne aftale som aftalen i april 1997, oensket at sikre, at europaeiske virksomheder ikke omfattes af ekstraterritorialbestemmelserne i Helms-Burton-loven. Kommissionen har altid gjort det klart, at enhver anvendelse af disse bestemmelser i loven vil foere til en genoptagelse af WTO's tvistbilaeggelsesprocedurer.

Hvad angaar aftalen om regler til skaerpelse af investeringsbeskyttelsen, er formaalet at standse og modvirke fremtidig investering i ejendomme, der er ulovligt eksproprieret af et tredjeland, ved hjaelp af en raekke investeringsregler.

Det er klart, at retssikkerheden i forbindelse med ulovlig ekspropriation er det afgoerende i disse regler. Derfor vil de specifikke regler, der er omhandlet i aftalen, kun finde anvendelse paa investering i saerlige ejendomme, hvis enten en international voldgiftsret eller en lokal domstol i den stat, der har eksproprieret, har afsagt endelig kendelse om, at en ekspropriation har vaeret i strid med folkeretten; eller hvis den stat, der har eksproprieret, ikke tilbyder noget retsmiddel, og det er blevet fastslaaet, at der er en juridisk og faktisk velbegrundet paastand om, at ekspropriationen var ulovlig i henhold til folkeretten; eller hvis en deltager i tilfaelde af masseekspropriation faar den opfattelse, at en individuel ejendom, som en investor har anmodet om kommerciel statsstoette til, er blevet eksproprieret i strid med folkeretten.

Det er kun under disse omstaendigheder, at de deltagende regeringer vil kunne fremsaette faelles eller samordnede synspunkter over for den eksproprierende stat; at de kan naegte regeringsstoette til transaktioner i ulovligt eksproprierede ejendomme; og at de kan offentliggoere en liste over ulovligt eksproprierede ejendomme og fremsaette offentlige erklaeringer, som skal hindre transaktioner i de i listen opstillede ejendomme. Investeringer fra foer 18. maj 1998, vil ikke blive beroert af de vedtagne regler.

En fuldstaendig implementering af denne aftale afhaenger blandt andet af stoette fra den amerikanske kongres. Faellesskabet og medlemsstaterne samt USA vil dog implementere aftalen, saa snart den praesidentielle dispensationsbestemmelse i afsnit IV i Helms-Burton-loven bliver vedtaget og anvendt, hvorved europaeiske virksomheder faar mulighed for at operere uden trussel om sanktioner i henhold til Helms-Burton-loven.

(1) EFT C 386 af 11.2.1998.

(2) Parlamentets forhandlinger (juni 1998).

(3) Parlamentets forhandlinger (juli 1998).