ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/226

(2004/C 88 E/0230)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0798/04

af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen

(11. marts 2004)

Om: Amfilohia og Ramsar-konventionen

Ifølge nogle lokale organisationer er der ved indfaldsvejen til byen Amfilohia ved Arta efter en afgørelse fra Amfilohias skovdirektorat blevet fældet 120 over hundrede år gamle eukalyptustræer. Kan Kommissionen, eftersom området er beskyttet under Ramsar-konventionen, oplyse, i hvor høj grad en sådan handling er i overensstemmelse med de forpligtelser, som påhviler medlemsstaterne i henhold til denne konvention?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(22. april 2004)

Kommissionen skal gøre det ærede medlem opmærksom på, at Ramsar-konventionen ikke indeholder udtrykkelige bestemmelser om forbud mod fældning af gamle træer i områder, der er optaget på konventionens liste. Konventionen, hvis fulde navn er »Konventionen om beskyttelse af vådområder af international betydning, navnlig som levesteder for vandfugle«, afspejler konventionens oprindelige vægtlægning på bevaring og fornuftig udnyttelse af vådområder, primært som levesteder for vandfugle. I årenes løb er konventionens anvendelsesområde imidlertid blevet udvidet, så det nu dækker alle aspekter af bevaring af vådområder og fornuftig udnyttelse, idet vådområder anses for at være økosystemer af meget stor betydning for bevaringen af biodiversiteten generelt og for menneskers trivsel. Efter konventionen har de kontraherende parter en generel forpligtelse til at tage hensyn til bevaring af vådområder i deres nationale arealanvendelsesplanlægning. De forpligter sig til at udforme og gennemføre deres planlægning med henblik på så vidt muligt at fremme »en fornuftig anvendelse af vådområder inden for deres territorium« (konventionens artikel 3, stk. 1). »Retningslinjerne for fornuftig udnyttelse« understreger vådområdernes værdi for kontrollen med sedimenter og erosion; bekæmpelse af oversvømmelser; bevaring af vandkvaliteten og bekæmpelse af forurening; bevaring af overflade- og grundvandsressourcerne; underlag for fiskeri, græsning og landbrug; udendørs rekreative aktiviteter og undervisning samt klimastabilitet.

Efter Kommissionens oplysninger er tilladelserne til at fælde eukalyptustræerne i byen Amfilokhia udstedt af det regionale kontor under skovstyrelsen, som er den myndighed, der har kompetence til at udstede sådanne tilladelser. Kommissionen går ud fra, at den pågældende myndighed har undersøgt stedets status i Ramsar-sammenhæng og de foreliggende forvaltningsplaner for stedet, før de udstedte den pågældende tilladelse, og at de har fulgt de relevante nationale retsprocedurer.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 88/277

(2004/C 88 E/0281)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1039/04

af Daniel Cohn-Bendit (Verts/ALE) til Kommissionen

(29. marts 2004)

Om: Kommissær Redings kandidatur til valget til Europa-Parlamentet

Kommissær Reding deltager i valget til Europa-Parlamentet uden under valgkampen at tage orlov fra sit nuværende hverv, sådan som det blev aftalt med den tidligere kommissær for beskæftigelse, fru Diamantopoulou.

Hvorfor findes der ikke en generel regel, der gælder for Kommissionens medlemmer under valgkamp? Mener Kommissionen ikke, at det ville være nyttigt, at Kommissionens medlemmer udarbejdede klare regler for at undgå interessekonflikter mellem kommissærernes opgaver og kandidaternes interesser?

Svar afgivet af Romano Prodi på Kommissionens vegne

(28. april 2004)

Ifølge nuværende praksis i Kommissionen skal et medlem af kollegiet i god tid informere formanden om sit eventuelle kandidatur til en valgbar post og sin eventuelle deltagelse i en valgkampagne. Når en kommissær, der er kandidat, har til hensigt at deltage aktivt en kampagne, betyder det, at den pågældende kommissær i den pågældende periode afstår fra at deltage i kollegiets arbejde, mens valgkampagnen står på (1). Det sker for det første for at undgå en interessekonflikt, og for det andet for at sikre den pågældende kommissær en fuldkommen handle- og talefrihed under hensyntagen til kollegialitetsprincippet.

Hvad angår situationen for kommissærer, der figurerer på valglister uden at deltage aktivt i valgkampagner, skal den pågældende kommissær sammen med formanden og under hensyntagen til de konkrete omstændigheder vurdere, om en sådan situation er forenelig med vedkommendes deltagelse i kollegiets arbejde.

Da Viviane Reding over for formanden har forpligtet sig til ikke at deltage aktivt i valgkampagnen, er det blevet vurderet, at hendes kandidatur ikke berører hendes arbejde i Kommissionen, og at der ikke er tale om en interessekonflikt. I betragtning af denne forpligtelse er der intet, der hindrer Viviane Reding i at deltage i kollegiets arbejde i den omhandlede periode.

Denne konklusion er i overensstemmelse med adfærdskodeksen for kommissærerne, der foreskriver, at kommissærerne kan være aktive medlemmer af politiske partier, hvis deres aktiviteter ikke berører deres arbejde i Kommissionen.

I lyset af den opnåede erfaring vil det blive pålagt den kommende formand for Kommissionen at vurdere nødvendigheden af at indføre en generel regel for kommissærernes adfærd.

(1) Se i den henseende svar på skriftlige forespørgsler nr. 124/68, EFT C 83 af 23.8.1968 - nr. 858/76 - EFT C 70 af 21.3.1977 - og 2752/94, EFT C 88 af 10.4.1995.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/174

(2004/C 33 E/176)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1825/03

af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen

(23. maj 2003)

Om: Miljøvirkningerne af vejprojektet AS-17 på strækningen mellem Puente del Arco og El Condado (Asturien, Spanien)

I sit svar på min tidligere forespørgsel (E-1801/02 (1)) anfører Kommissionen bl.a., at bilag IV til Rådets direktiv 85/337/EØF (2), som ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF (3), om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet, opregner de informationer, der skal indgives af bygherren, heriblandt en oversigt over de væsentligste alternativer, der er blevet undersøgt, og en angivelse af de vigtigste grunde til valget, under hensyn til virkningerne for miljøet.

Har Kommissionen siden den 5. august 2002, hvor jeg modtog svaret, henvendt sig til de spanske myndigheder for at orientere sig om de mulige alternativer til den pågældende vejføring?

Er den bevidst om de uoprettelige skader, som kan blive konsekvensen af en vejføring, der ikke tager hensyn til et alternativ, der ville have minimale miljøvirkninger?

Eftersom der er tale om en hastesag, hvilke skridt agter Kommissionen da at tage over for de spanske myndigheder for at indhente de relevante oplysninger i denne henseende?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Margot Wallström

(10. juli 2003)

Som det fremgik af mit svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel E-1801/02, er vejprojekter i princippet ikke omfattet af bilag I og II til Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985, ændret ved Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997, om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet.

Det ser i alle tilfælde ud til, at projektet er blevet vurderet med hensyn til dets virkninger på miljøet. Jeg vil imidlertid minde om, at der i direktiv 85/337/EØF ikke fastsættes kriterier for udvælgelse af et projekt blandt de alternativer, der er undersøgt, hvis det valgte projekt er vurderet korrekt.

Da der ikke foreligger mere præcise oplysninger, der kan give anledning til mistanke om manglende overholdelse af fællesskabsretten, har Kommissionen ikke fundet det nødvendigt at henvende sig til de spanske myndigheder i dette tilfælde.

Skulle Kommissionen imidlertid modtage yderligere oplysninger, der antyder, at direktiv 85/337/EØF ikke er anvendt korrekt, vil den sikre sig, at fællesskabsretten overholdes i det foreliggende tilfælde.

(1) EFT C 28 E af 6.2.2003, s. 137.

(2) EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

(3) EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5.
a)

Det bemærkes, at REACH er udformet således, at bestemmelser i anden lovgivning ikke gentages. Det betyder, at berøringsfladen til anden lovgivning tilpasses til omfang og indhold af hver enkelt af sådanne relevante retsakter.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/65

(2004/C 65 E/071)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1215/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om: Massa Kommunes udnyttelse af midler til aktiviteter for at fremme en bæredygtig byudvikling i EU

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af de midler, der var stillet til rådighed af EU.

Det fremgår af denne opgørelse, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation, for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Massa Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at fremme en bæredygtig udvikling af bymiljøet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. har Massa Kommune forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra EUGFL?

2. har Massa Kommune fået bevilget støtte til disse projekter?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/53

(2004/C 65 E/052)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1186/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Ancona Kommunes udnyttelse af midler fra det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF)

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg opgørelsen over de midler, der var stillet til rådighed af EU.

Det fremgår af denne opgørelse, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation, for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Ancona Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at støtte strukturforanstaltninger inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsætning af produkter herfra.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. har Ancona Kommune forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra sportsprogrammet for handicappede?

2. har Ancona Kommune fået bevilget støtte til disse projekter?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/26

(2004/C 65 E/026)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0411/03

af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2003)

Om: Olietransport i følsomme havområder

I Østersøen er der flere områder som f.eks. Den Finske Bugt, de danske bælter og Ålands skærgård, hvor naturen er særligt sårbar over for de risici, som søtransporten indebærer. Det er sandsynligt, at der også i Nordsøen, Atlanterhavskysterne og Middelhavet nemt kan udpeges områder, hvor det for at undgå risici vil være nødvendigt at indføre begrænsninger for transport til søs af farlige stoffer.

Er Kommissionen indstillet på at udpege særligt udsatte havområder i EU's territorialfarvand, så der kan indføres de nødvendige begrænsninger af transport til søs af farlige stoffer (f.eks. på grund af vejrforholdene eller andet) gennem de pågældende området?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 65/67

(2004/C 65 E/075)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1219/03

af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen

(2. april 2003)

Om: Pistoia Kommunes udnyttelse af midler til aktiviteter for at fremme en bæredygtig byudvikling i EU

I september 2002 forelagde det italienske finansministeriums tilsynsudvalg en opgørelse over udnyttelsen af de midler, der var stillet til rådighed af EU.

Det fremgår af denne opgørelse, hvor foruroligende langsomt og ineffektivt en række lokale myndigheder tildeler de godkendte projekter støtte.

Også Kommissionen har flere gange henledt opmærksomheden på denne alarmerende situation, for så vidt angår lokale myndigheders mangelfulde udnyttelse af EU-midler.

Navnlig visse lokale myndigheder, herunder f.eks. Pistoia Kommune, har hårdt brug for at udnytte EU-midlerne til at fremme en bæredygtig udvikling af bymiljøet.

Kan Kommissionen på denne baggrund oplyse følgende:

1. har Pistoia Kommune forelagt projekter i håb om at opnå støtte fra EUGFL?

2. har Pistoia Kommune fået bevilget støtte til disse projekter?
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/79

(2004/C 33 E/075)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0771/03

af Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(6. marts 2003)

Om: Retten til religionsfrihed i Cambodja

For ganske nylig vedtog Ministeriet for Religiøse Anliggender i Cambodja et direktiv, der forbyder alle offentlige aktiviteter med henblik på proselytisme. De eksplicitte mål med dette direktiv er at undgå eventuelle religiøse spændinger og forsvare de cambodjanske borgeres ret til privatlivets fred. Det ser ud til, at regeringens initiativ på en eller anden måde skulle være ansporet af den vane, som en række religiøse samfund, såsom de evangeliske kirker, har med at ringe på hos private og forsøge at omvende dem. Viceministeren for Religiøse Anliggender, Dok Narin, har faktisk udtalt, at en række kristne grupper ikke opfører sig pænt, og at de tvinger personer til omvendelse.

Har Kommissionen kendskab til ovennævnte direktiv? Hvorledes agter den at kontrollere, at det ikke anvendes til at diskriminere de religiøse grupper, som regeringen anser for uvelkomne? Hvilket pres agter den at udøve for at sikre cambodjanerne deres fulde ret til religionsfrihed i henhold til artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder, deriblandt frihed til at skifte religion eller tro og frihed til enten alene eller i fællesskab med andre, offentligt eller privat, at give udtryk for sin religion eller tro gennem undervisning, udøvelse, gudsdyrkelse og overholdelse af religiøse forskrifter?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. marts 2003)

Kommissionen har kendskab til det direktiv, ministeriet for religiøse anliggender udstedte den 14. januar 2003, og som tager sigte på at forebygge tværreligiøse konflikter ved at håndhæve instruktioner, der blev udstedt den 21. august 1999.

Det er rigtigt, at direktivet forbyder visse former for proselytisme, som f.eks. husstandsbesøg, »da disse aktiviteter forstyrrer folk i deres dagligliv og skaber utryghed, der påvirker samfundets fred«, men det fastsætter også pligt til at respektere andre religioner end ens egen med forbud mod at kritisere eller bagtale dem. Dette gælder også buddhismen, statsreligionen i Cambodja. Enhver aktivitet, der fører eller tilskynder til religionshad eller -konflikt, er også forbudt.

Religionsfrihed i Cambodja sikres i forfatningens artikel 31 (kapital III). Der foreligger ikke nogen dybtgående analyse på dette tidspunkt, men det ser ikke ud til, at direktivet eller de foranstaltninger, ministeriet for religiøse anliggender har vedtaget indtil nu, og som er indført for at undgå de risici, religionskonflikter medfører, strider mod verdenserklæringen om menneskerettigheder eller bestemmelserne i den cambodjanske forfatning.

Kommissionen finder ikke i øjeblikket nogen grund til at tro, at regeringen vil bruge dette direktiv til at diskriminere bestemte religiøse grupper.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/69

(2004/C 33 E/065)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0677/03

af Marco Cappato (NI) til Kommissionen

(7. marts 2003)

Om: Fumigation i colombianske kaffedyrkningsområder

Under det besøg, jeg i sidste uge aflagde i Colombia sammen med sekretæren for den internationale antiprohibitionistiske liga, Marco Perduca, indhentede vi mange sammenfaldende informationer om en planlagt fumigation i kaffedyrkningsområderne i Colombia i forbindelse med en katastrofal og generel kemisk fumigation fra meget stor højde i store områder af landet med henblik på at udrydde dyrkningen af kokablade, hvilket gennemføres i samordning med den amerikanske regering.

Denne fremgangsmåde har skadelige indvirkninger på den menneskelige sundhed, miljøet og den socioøkonomiske ligevægt. Europa-Kommissionen gennemfører alternative udviklingsprojekter i nogle af disse områder. Har Kommissionen allerede underrettet de colombianske myndigheder om sin eventuelle uenighed heri og om, at det er nødvendigt øjeblikkeligt at standse de alternative udviklingsprojekter i de pågældende områder, så snart en sådan operation iværksættes?

Hvorledes agter Kommissionen at handle for hurtigst muligt at forhindre, at disse operationer rent faktisk gennemføres og for officielt at kræve, at fumigationen bringes til ophør inden for hele det colombianske territorium?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(7. april 2003)

Kommissionen er imod at man i Colombia sprøjter ulovlige afgrøder fra luften.

Kommissionen har fået politisk tilsagn fra Colombias regering om, at der ikke foretages sprøjtning i de områder hvor der gennemføres alternative udviklingsprojekter (dvs. hvor planterne rykkes op manuelt). Kommissionen drøfter også dette spørgsmål med De Forenede Staters regering og følger nøje med i forholdene lokalt.

Dette standpunkt bygger på Kommissionens holdning på sprøjtning i EU, som er at sprøjtning — hvis ikke det er muligt at indføre et totalforbud — bør begrænses mest muligt. I sin meddelelse Mod en tematisk strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider (1) foreslår Kommissionen at der indføres et generelt forbud mod sprøjtning fra luften, idet dog medlemsstaterne kan indrømme specifikke undtagelser hvis denne metode frembyder klare fordele, og herunder miljømæssige fordele, i forhold til andre metoder. Baggrunden herfor er de virkninger som pesticidafdriften kan have på menneskers helbred og miljøet, samt andre eventuelle samfundsøkonomiske virkninger uden for det besprøjtede område, ikke mindst på beboede områder og vandområder (2).

(1) KOM(2002) 349 endelig udg.

(2) For nærmere oplysninger henvises til: http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/home.htm.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/98

(2004/C 33 E/096)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1175/03

af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen

(1. april 2003)

Om: Digitalisering af historiske databaser

Rammeordningen for e-Learning skal være forenelig landene imellem og tilgængelig online. Vil Kommissionen derfor stille den samme hjælp til rådighed for ansøgerlandene, som medlemslandene får, til at gemme indholdet fra historiske databaser som digitale filer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(4. juni 2003)

eLearning-initiativet og den tilhørende eLearning-handlingsplan yder ikke støtte til fremstilling af digitale arkiver til databaser i medlemsstaterne.

På nuværende tidspunkt giver Kommissionen ikke finansieringstilskud direkte til fremstilling af digitale arkiver til historiske databaser, eftersom man mener, at dette varetages gennem initiativer på nationalt plan. Imidlertid har programmet for informationssamfundsteknologi (IST-programmet) under det femte og sjette rammeprogram for forskning og teknologiudvikling ydet incitamenter til samordning af digitalise-ringsarbejde og udvikling af digitaliseringssystemer og -tjenester. Minerva-programmet, som forvaltes under IST-programmets kulturarvsdel, giver de europæiske kulturministerier en ramme for samordning af deres digitaliseringsresultater, hvad der gør det til en nyttig kilde til udvikling af viden på området. Der ydes støtte til udveksling af bedste praksis mellem de 15 medlemsstater, og programmet fungerer som et forum, hvor man kan følge udviklingen på området og planlægge kommende aktiviteter. Under det sjette rammeprograms mål om teknologistøttet læring og adgang til kulturarven (»Technology Enhanced Learning and Access to Cultural Heritage«) kan indsatsen udvides til at omfatte tiltrædelseslandene i overensstemmelse med gældende procedurer.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 33/41

(2004/C 33 E/038)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0399/03

af Karl von Wogau (PPE-DE) til Kommissionen

(17. februar 2003)

Om: Anmeldelsespligt for kurgæster

I kurafgiftbestemmelserne i en tysk kommune er det fastsat, at personer, der ikke er bosat i kommunen, og som er indkvarteret gratis, ikke blot skal tilmelde sig den første hverdag efter ankomsten og framelde sig igen senest den sidste dag under opholdet, men også skal betale kurafgift for den periode, de opholder sig i kommunen.

Denne ordning gælder også for besøgende fra andre EU-medlemslande.

Denne ordning betyder, at personer, der besøger familie eller venner og overnatter i denne kommune, skal betale kurafgift.

Er det Kommissionens opfattelse, at denne ordning er i overensstemmelse med Den Europæiske Unions bestemmelser om fri bevægelighed for personer?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(1. april 2003)

I mangel af en harmoniseret skattelovgivning på fællesskabsplan står det medlemsstaterne og deres lokale myndigheder frit for at udforme deres egne skatteregler i overensstemmelse med deres politiske overbevisning. Derved skal de dog overholde de generelle frihedsrettigheder og principper, der er fastsat i EF-traktaten. Hverken den lokale skat, som beskrevet af det ærede medlem, eller den dermed forbundne obligatoriske registrering diskriminerer statsborgere i andre medlemsstater, eftersom alle besøgende, uanset deres nationalitet eller opholdssted, er omfattet heraf. Derfor mener Kommissionen ikke, at denne skat er i strid med princippet om fri bevægelighed for personer.
1.

Rådet var lige så bekymret som det ærede parlamentsmedlem over, at den belgiske journalist Thierry Falise, den franske fotograf Vincent Reynaud og deres amerikanske tolk blev arresteret og efterfølgende idømt 15 års fængsel. Rådet tog imidlertid ikke nogen officielle diplomatiske skridt over for den laotiske regering for ikke at blande sig i den franske og den belgiske regerings igangværende bilaterale bestræbelser på at få journalisterne frigivet.
3.

Kommissionen har ikke kompetence til at anerkende faglige organisationer. Disse organisationer har i henhold til et forslag til direktiv om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, der i øjeblikket er til behandling i Parlamentet og i Rådet, dog mulighed for at give meddelelse om fælles platforme, som de etablerer på europæisk plan, og som indeholder et sæt kriterier for erhvervsmæssige kvalifikationer, som hver medlemsstat kan acceptere. Når først disse kriterier er fastsat i en afgørelse, der træffes i henhold til udvalgsproceduren, vil de fremme den fri bevægelighed for de erhvervsudøvere, der opfylder disse kriterier.