ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1125/97 af Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA til Kommissionen. Støjgener og alarmsystemer



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0233



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1125/97 af Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) til Kommissionen (24. marts 1997) Om: Stoejgener og alarmsystemer Vil Kommissionen oplyse, om der er enkelte medlemsstater, som for nylig har opnaaet fritagelser, eftersom der uden paa bygninger og butikslokaler fortsat saettes tyverialarmer op, som medfoerer stoejgener i nabolaget? Svar afgivet paa Kommissionens vegne (28. april 1997) Der findes ingen faellesskabslovgivning om installering og brug af sikkerhedsalarmer. Ej heller findes der nogen lovgivning om stoejemissionerne fra saadanne. Ansvaret herfor paahviler ene og alene de enkelte medlemsstater.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0065/97 af Jaime Valdivielso de Cué (PPE) til Raadet (24. januar 1997)

Om: Hensigtsmaessig forvaltning af varer, der beslaglaegges som foelge af faellesskabsbedragerier

Lovgivningen om beskyttelse af varemaerker og den intellektuelle ejendomsret har nu vaeret anvendt i over syv aar og er blevet udvidet til ogsaa at omfatte ophavsret, brugsmodeller og logoer. I denne periode er der blevet gennemfoert kontrol ved hjaelp af en raekke toldinstrumenter, og der er afsloeret 1460 tilfaelde og konstateret overtraedelser i tre medlemsstater.

Beslaglaeggelsen af varer rejser spoergsmaalet om, hvad der boer ske med disse varer. I oejeblikket er loesningen systematisk at destruere dem, med deraf foelgende store omkostninger og ineffektivitet.

Der er grelle eksempler paa denne situation. I Tyskland er der beslaglagt 60.000 laederbolde, og destruktionen af disse er forbundet med store oekonomiske og miljoemaessige omkostninger. Hvem skal efter Raadets opfattelse betale disse omkostninger, Kommissionen eller medlemsstaten? Har Raadet overvejet muligheden af at foraere boldene til boern i udviklingslande, som modtager humanitaer bistand og foedevarehjaelp (det tidligere Jugoslavien, Rwanda, Zaire m.fl.)?

Kan Raadet oplyse, om beslaglaeggelsen af undertoej i Spanien (33.000 enheder) har givet anledning til overvejelser om, hvad dette toej eventuelt kunne anvendes til, herunder muligheden af at foraere dem til velgoerende organisationer saasom Caritas eller Roede Kors?

Har Raadet overvejet muligheden af gennem lovgivning at etablere et system for anvendelse af beslaglagte varer? Er der planer om at vedtage lovgivning om anvendelse af de enkelte varekategorier?

Svar (16. maj 1997)

Den toldkontrol, som det aerede parlamentsmedlem omtaler, finder sted paa grundlag af forordning 3295/94 om foranstaltninger med henblik paa at forbyde overgang til fri omsaetning, udfoersel, genudfoersel og henfoersel under en suspensionsprocedure af varemaerkeforfalskede og priatkopierede varer; denne forordning udvider toldvaesenets virkefelt til at omfatte al intellektuel ophavsret med undtagelse af patenter.

I henhold til artikel 8 i denne forordning »traeffer medlemsstaterne de foranstaltninger, der er noedvendige, for at de kompetente myndigheder,

a) som hovedregel... kan tilintetgoere... varemaerkeforfalskede varer... eller udelukke den fra erhvervsmaessig omsaetning i medfoer af bestemmelserne herom i den nationale lovgivning...

b) ... kan traeffe enhver anden foranstaltning, der faktisk bevirker, at de involverede personer ikke faar oekonomisk fordel af transaktionen.«

Det er overladt til den nationale lovgivning at bestemme, hvordan medlemsstaterne skal tilintetgoere de varemaerkeforfalskede varer eller udelukke dem fra erhvervsmaessig omsaetning. Der er saaledes intet til hinder for, at de kompetente myndigheder kan foraere varerne til velgoerende organisationer, naar de har trukket dem ud af erhvervsmaessig omsaetning.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0306/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (13. februar 1997)

Om: Forskning og teknologisk udvikling

I Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1995 ((EFT C 340 af 12.11.1996. )), kapitel 9, forskning og teknologisk udvikling, staar der, at handlingsplanen for indfoerelse af avancerede tv-tjenester i Europa, der blev udarbejdet i 1993, har til formaal at fremme et nyt fjernsynsformat, et normalt eller hoejoploeseligt bredformat med et bredde/hoejdeforhold paa 16:9. Faellesskabet yder for en fireaarig periode i alt 228 mio ecu. Der ydes bevillinger til tv-selskaber, der leverer tv-tjenester i 16:9-formatet, og til producenter af tv-programmer i dette format.

I juni 1997 afsluttes handlingsplanen. Forlaenger man ordningen, bliver det mere og mere vanskeligt at tale om startstoette. Den maa ikke udvikle sig til en permanent finansieringsordning, der i hoejere grad risikerer at lamme end at mobilisere de oekonomiske beslutningstagere.

Hvad agter Kommissionen at foretage sig, og hvordan agter den at stoette de uafhaengige producenter?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Martin Bangemann (1. april 1997)

Det er rigtigt, at handlingsplanen for indfoerelse af avancerede TV-tjenester i Europa udloeber den 30. juni 1997, som fastsat i Raadets afgoerelse af 22. juli 1993 (nr. 93/424/EOEF) ((EFT L 196 af 5.8.1993, s. 2. )).

Kommissionen vil, naar tiden er inde hertil, naermere undersoege den fuldstaendige evaluering af resultaterne af dette program. Denne evaluering har bl.a. til formaal at fastslaa, hvorvidt en begraenset forlaengelse af aktionen er hensigtsmaessig. I forbindelse hermed vil Kommissionen tage stoerst muligt hensyn til saavel kommentarerne fra Revisionsretten som de overvejelser, der f.eks. er kommet til udtryk i det aerede medlems forespoergsel, herunder navnlig hvad angaar uafhaengige producenters medvirken i programmerne.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1532/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (5. maj 1997)

Om: Oplysninger om stoerrelsen af de EF-stoettemidler der fra januar 1996 til december 1996 blev givet til Rheinland-Pfalz

Til hvilke foranstaltninger blev der i 1996 givet EF-midler til Rheinland-Pfalz, og hvor store var beloebene fra:

1. Den Europaeiske Socialfond

2. det fjerde forskningsrammeprogram

3. Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling

4. Faellesskabets miljoe- og energiprogrammer

5. Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget - Udviklingssektionen og Garantisektionen

6. andre faellesskabsprogrammer?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-1530/97, E-1531/97 og E-1532/97 (28. maj 1997)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 122/97 af Aline PAILLER til Kommissionen. EU-støtten til Aquitaine-regionen i 1994 og 1995: Beløbenes størrelse og anvendelse (SUPPLERENDE SVAR)



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0026



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0122/97 af Aline Pailler (GUE/NGL) til Kommissionen (29. januar 1997) Om: EU-stoetten til Aquitaine-regionen i 1994 og 1995: Beloebenes stoerrelse og anvendelse Hvor store beloeb blev der tildelt Aquitaine-regionen i EU-bevillinger i 1994 og 1995, og hvorledes anvendtes disse beloeb i forbindelse med: - EFRU - EUGFL, Udviklingssektionen - ESF - forskningsprogrammer - programmer paa energiomraadet - programmer paa miljoeomraadet - andre programmer vedroerende menneskelige ressourcer, undervisning, uddannelse og ungdom? Vil Kommissionen oplyse, hvem der modtog disse bevillinger? Samlet supplerende svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer paa skriftlige forespoergsler E-0122/97, E-0123/97, E-0124/97, E-0125/97 og E-0126/97 (29. april 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0560/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (24. februar 1997)

Om: Burhoens

Vil Kommissionen under henvisning til Sveriges beslutning fra 1988 om at forbyde opdraet af burhoens fra den 1. januar 1999 fremsaette forslag om et tilsvarende fremskridt i EU, baade af hensyn til dyrenes velfaerd og for at sikre lige betingelser i det indre marked?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (4. april 1997)

Kommissionen er bekendt med, at den svenske regering i 1988 vedtog et forbud mod burhoens efter en overgangsperiode paa 10 aar og nu foreslaar at forlaenge denne overgangsperiode for visse systemers vedkommende.

Raadets direktiv 88/166/EOEF ((EFT L 74 af 19.3.1988. )) indeholder mindstekrav vedroerende beskyttelse af burhoens, og medlemsstaterne har mulighed for at vedtage mere vidtgaaende krav, forudsat at EF-rettens generelle bestemmelser overholdes.

Hvis en medlemsstat f. eks. besluttede et fuldstaendigt forbud mod burhoens, ville det ikke vaere tilladt at opstille begraensninger for aeg fra medlemsstater, som overholder direktivets mindstekrav.

Vedroerende situationen med hensyn til stramning af EF's minimumskrav henvises det aerede medlem til Kommissionens svar paa skriftlig forespoergsel E-3488/96 fra Per Gahrton ((EFT C 83 af 14.3.1997 )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0313/97 af Michèle Lindeperg (PSE) til Raadet (14. februar 1997)

Om: Raadets asylretspolitik

Noedvendigheden af at harmonisere asylprocedurerne er almindelig anerkendt.

Der er allerede truffet afgoerelser om f.eks. klart ubegrundede ansoegninger, begrebet sikre tredjelande, mindstegarantier vedroerende asyl, harmoniseret anvendelse af definitionen af udtrykket flygtning i Genève-konventionens artikel 1, afsnit A osv.

Men disse afgoerelser er kendetegnet ved to ting:

- Indholdet er naesten udelukkende repressivt.

- De anvendte retsinstrumenter er ofte virkningsloese, fordi de ikke er forpligtende.

Resultaterne taler for sig selv:

- Antallet af ansoegninger gaar kraftigt ned og parallelt hermed ogsaa antallet af personer, der faar tilkendt flygtningestatus.

- Foelgelig sker der en mangedobling af de menneskelige tragedier, og det gaelder isaer for personer, som er forfulgt af ikke-statslige grupper (jf. somaliere, liberianere eller algeriere i Frankrig).

Det gaar saa vidt, at nyligt trufne europaeiske eller nationale retsafgoerelser desavouerer foranstaltninger truffet af medlemsstaterne:

- Den Europaeiske Menneskerettighedskommissions rapport af 15.10.1996 behandler tre tilfaelde, hvori Det Forenede Kongerige, OEstrig og Frankrig er involveret. Hvis disse argumenter blev bekraeftet af Domstolen, ville ansoegere, der flygter for forfoelgelser fra ikke-statslige gruppers side, kunne sikres en stoerre beskyttelse.

- I det franske Statsraads kendelse af 18.12.1996 saettes der spoergsmaalstegn ved Frankrigs udlaegning af begreberne »klart ubegrundede ansoegninger« og »sikre tredjelande«, og administrationens argumentation, der stoetter sig paa London-resolutionerne fra 1992, forkastes med den begrundelse, at disse ikke besidder »normativ vaerdi«.

Venter Raadet, indtil der er kommet flere retsafgoerelser af denne art, som bringer det i vanskeligheder, eller vil det komme dem i forkoebet og traeffe nogle bindende afgoerelser, for at sikre, at personer, som reelt forfoelges, selv om forfoelgelsen ikke udgaar fra de offentlige myndigheder, sikres beskyttelse inden for EU paa en maade, som boer fastlaegges?

Svar (30. maj 1997)

Traktaten om Den Europaeiske Union bekraefter EU-medlemsstaternes tilslutning til Genève-konventionen. De raadsafgoerelser, det aerede parlamentsmedlem henviser til, tog alene sigte paa at afklare fortolkningen af Genève-konventionen. De aendringer i andelen af asylansoegere, der tildeles flygtningestatus i henhold til Genève-konventionen, afspejler migrationspresset og -tendenserne og siger ikke noget om fortolkningen af Genève-konventionen. Holdningen med hensyn til forfoelgelse fra ikke-statslige gruppers side er fastlagt i Raadets faelles holdning af 4. marts 1996 ((EFT L 63 af 13.3.1996. )), som ikke udelukker, at en medlemsstat yder stoerre beskyttelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1007/97 af Pierre Bernard-Reymond (PPE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Oprettelse af en europaeisk frivillig tjeneste for unge paa det humanitaere omraade

I en beslutning fra november 1993 (A3-0327/93 ((EFT C 329 af 6.12 1993, s. 381. ))) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at undersoege mulighederne for at oprette og organisere en europaeisk tjeneste for ulandsfrivillige paa EU-plan.

I en anden beslutning fra september 1995 (B4-1127/95 ((EFT C 269 af 16.10 1995, s. 232. ))) opfordrede Europa-Parlamentet tillige Kommissionen til at lancere pilotprojekter for udveksling af frivillige inden for en raekke omraader som f.eks. international solidaritet.

Kan Kommissionen oplyse, hvor langt den er naaet med projektet for oprettelse af en europaeiske tjeneste for frivillige inden for omraaderne udvikling og humanitaer hjaelp?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Édith Cresson (24. april 1997)

I begyndelsen af 1996 indledte Kommissionen paa grundlag af budgetkonto B3-1011 en pilotaktion vedroerende en europaeisk volontoertjeneste for unge med henblik paa at fremme en tvaernational volontoertjeneste i Faellesskabet og opbygge et grundlag for en gradvis udvidelse af denne aktion til tredjelande. Paa grundlag af de foerste erfaringer med pilotaktionen forelagde Kommissionen et forslag til fleraarigt program for en europaeisk volontoertjeneste ((Dok. KOM(96) 610 )) for Raadet og Europa-Parlamentet i december 1996.

Dette forslag indeholder en sektion for tredjelande, som har til formaal at give unge mellem 18 og 25 aar mulighed for deltage i aktiviteter, der bidrager til almenvellet og udviklingen af et lokalsamfund i et tredjeland, herunder udviklingslande, paa omraaderne socialvaesen, miljoe eller kultur. Inden for rammerne af denne volontoertjeneste er det ikke pr. definition et spoergsmaal om at samarbejde om udviklingen af humanitaerhjaelp, men snarere et forsoeg paa at fremme et aktivt medborgerskab, solidaritet og mellemfolkelig forstaaelse.

Pilotaktionen er i oejeblikket i fuld udvikling. For tredjelandes vedkommende, vil de projekter, der er godkendt i 1996, goere det muligt for 90 unge volontoerer at gaa ind i lokalprojekter i 12 lande i Central- og OEsteuropa, i middelhavsomraadet og i Latinamerika og Afrika. Mere detaljerede informationer om aktiviteterne i tredjelande findes i den handlingsrapport, som fremsendes direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0536/97 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (20. februar 1997)

Om: Momsordninger for busvirksomheder

Er Kommissionen klar over, at forskellene i momslovgivningen i EU's forskellige medlemsstater ofte skaber problemer for virksomheder, som leverer tjenesteydelser eller varer over graenserne og derfor skal betale moms i andre medlemsstater?

Forskellene i betalingsfrister efter udloebet af et kvartal, for hvilket der skal betales moms, kan f.eks. skabe store administrative problemer for busvirksomheder, da disse naesten udelukkende leverer tjenesteydelser over graenserne. Saaledes skal busvirksomheder hver maaned inden for ti dage opfylde deres forpligtelser i forbindelse med transittrafik gennem Tyskland, hvilket f.eks. ikke gaelder for virksomheder fra dette land, som kan betale loebende.

Mener Kommissionen ikke, at der herved opstaar en konkurrencefordrejning mellem forskellige busvirksomheder?

Mener Kommissionen derfor ikke, at skattelovgivningerne i en Union, hvor der er fri bevaegelighed for personer, tjenesteydelser og varer, ogsaa boer harmoniseres, saaledes at busselskaber, der ifoelge sagens natur meget ofte leverer tjenesteydelser over graenserne, kan udoeve deres virksomhed paa en effektiv maade?

Kan Kommissionen fremsaette forslag, saaledes at momsbetalingsordningerne i turistbranchen, navnlig for busvirksomheder, harmoniseres, og saaledes at der ikke optraeder nogen konkurrencefordrejning, og virksomheder i denne branche ikke underkastes usaedvanlig korte betalingsfrister?

Hvis ja, hvordan, og hvis nej, hvorfor ikke?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Mario Monti (3. april 1997)

Kommissionen takker det aerede medlem for at rejse dette spoergsmaal. Kommissionen er klar over den slags forskelle og potentielle konkurrencefordrejninger. Kommissionens forslag til et nyt momssystem, som omhandlet i Kommissionens arbejdsprogram for 1996 ((KOM(96) 328 endelig udgave. )), tager hoejde for, at det er noedvendigt at harmonisere disse aspekter i momslovgivningen.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-1121/97 af Bartho Pronk (PPE) til Kommissionen (19. marts 1997)

Om: Det tyske forslag om at indfoere en »religionsartikel« i forbindelse med traktatrevisionen

Under den igangvaerende regeringskonference har udenrigsministrene droeftet, hvordan de grundlaeggende rettigheder og frihedsrettigheder kan beskyttes i den nye traktat. Den tyske delegation oensker optagelse af en

»religionsartikel« i forbindelse med traktatrevisionen. Det tyske forslag lyder som foelger:«Unionen anser de religioese samfunds statsretlige stilling i medlemsstaterne for at vaere saavel et udtryk for disse medlemsstaters identitet og kultur som en del af den kulturelle arv.«

1. Har Kommissionen kendskab til indholdet af det forslag, som Tyskland har fremsat under regeringskonferencen om at optage en »religionsartikel« i den aendrede traktat?

2. Er Kommissionen enig i indholdet af det tyske forslag om, at de religioese samfunds statsretlige stilling skal vaere en del af Unionens faelles kulturarv?

3. Er optagelsen af dette forslag i den aendrede Maastricht-traktat efter Kommissionens opfattelse en sikker garanti for beskyttelsen af borgernes grundlaeggende rettigheder og frihedsrettigheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer (18. april 1997)

Det spoergsmaal, det aerede medlem rejser, vedroerer borgernes grundlaeggende rettigheder og frihedsrettigheder.

De grundlaeggende rettigheder omhandles af artikel F.2 i traktaten om Den Europaeiske Union, hvori det hedder: »Unionen respekterer de grundlaeggende rettigheder, saaledes som de garanteres ved den europaeiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder, undertegnet i Rom den 4. november 1950, og saaledes som de foelger af medlemsstaternes faelles forfatningsmaessige traditioner, som generelle principper for faellesskabsretten.«.

Paa regeringskonferencen behandles forskellige forslag vedroerende Unionens tiltraedelse af menneskerettighedskonventionen og forslag, som tager sigte paa at udvide respekten for de grundlaeggende rettigheder til ogsaa at omfatte de rettigheder, der eksisterer i henhold til andre internationale konventioner. Det hedder bl.a. i artikel 9, stk.1, i menneskerettighedskonventionen: »Enhver har ret til at taenke frit, til samvittigheds- og religionsfrihed.«.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 865/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Helios II



EF-Tidende nr. C 319 af 18/10/1997 s. 0182



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0865/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (12. marts 1997) Om: Helios II Kan Kommissionen i forbindelse med budgetpost B3-4102: Helios II (lige muligheder for handicappede) oplyse, om der er udbetalt stoette til Italien og i bekraeftende fald redegoere for dennes omfang til hver enkelt sammenslutning og hver enkelt aktivitet? Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen paa skriftlige forespoergsler E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 og E-0871/97 (25. april 1997) Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1162/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (26. marts 1997)

Om: Henvendelse fra aeldresammenslutningen Age Concern (Essex)

Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen traeffe, efter at syv lokale aeldregrupper, som indgaar i aeldresammenslutningen Age Concern (Essex), har henvendt sig til mig og protesteret over, at indefrysningen af handlingsprogrammet for aeldre har medfoert, at der ikke kan udbetales EU-tilskud til lokale grupper som deres grupper? Kan Kommissionen angive alternative muligheder for at opnaa EU-tilskud for lokale aeldregrupper, og vil den tage yderligere skridt til at sikre midlertidige finansieringsmuligheder, indtil Domstolen har afsagt dom i sagen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (5. maj 1997)

Det Forenede Kongeriges regering har lagt sag an med paastand om, at udgifter over budgettet til fordel for aeldre medborgere er ulovligt. Den 24. september aflagde Den Europaeiske Domstols praesident kendelse om, at Kommissionen er bemyndiget til at underskrive aftaler i 1996, men ikke til at foretage udbetalinger foer den endelige afgoerelse foreligger, og kun i tilfaelde af, at Kommissionen faar medhold.

Kommissionen deler i hoejeste grad den bekymring vedroerende denne uafklarede sag, som baade Parlamentet og NGO'er paa alle niveauer over hele Europa har givet udtryk for. Kommissionen vil goere sit bedste for at sikre, at aeldre medborgeres interesser ikke fjernes fra Faellesskabets politiske dagsorden.

Alternative muligheder for EU-tilskud til lokale aeldregrupper findes kun med hensyn til specifikke foranstaltninger, som f.eks. til Alzheimers syge, telematik til forbedring af handicappedes og aeldre personers livskvalitet (TIDE) og samarbejde med NGO-sektoren.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0814/97 af Jean-Yves Le Gallou (NI) til Kommissionen (10. marts 1997)

Om: EU-stoette til foreninger, ikke-statslige organisationer og diverse institutioner

Vil Kommissionen i forbindelse med budgetpost B7-611 (Kvindernes rolle paa udviklingsomraadet) give en fuldstaendig oversigt over, hvilke foreninger, ikke-statslige organisationer eller institutioner der modtager EU-stoette med angivelse af det noejagtige stoettebeloeb i det senest afsluttede regnskabsaar, dvs. 1996?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (7. april 1997)

British Council: 654 541 ECU. Uddannelse i koensspoergsmaal i 10 lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet, navnlig for politiske og udoevende beslutningstagere.

Royal Tropical Institute (KIT): 736 029 ECU. Studier, faglig bistand og opfoelgning mht. integrering af koensspoergsmaal i samarbejdspolitikken, samt strategier, programmer og projekter paa samarbejdsomraadet.

Cowiconsult (Danmark): 76 173 ECU. Undersoegelse til fastsaettelse af kriterier for evaluering af gennemfoerelsen af Raadets resolution af december 1995 om integrering af koensaspektet i udviklingssamarbejdet.

Rammeaftale om ydelse af faglig bistand til integrering af koensspoergsmaal i samarbejdspolitikken, samt strategier, programmer og projekter paa samarbejdsomraadet: 600 000 ECU.

APDC (Asia Pacific Development Centre (ikke-statslig organisation (NGO) fra Malaysia): Opfoelgning af aktiviteterne i Asien efter Beijing (regional koordinering): 271 778 ECU.

Fondation Esperanza (columbiansk NGO): Pilotprojekt vedroerende forskning, bevidstgoerelse, indsamling og udbredelse af oplysninger om kvindehandel i Columbia: 148 679 ECU.

WIDE (Netvaerk »Women in development Europe«): Stoette til NGO'er i Latinamerika for initiativer til opfoelgning af Peking-konferencen: 286 860 ECU.

ACORD (Asian centre for organisation, research and development (indisk NGO)): Bevidstgoerelse og efteruddannelse af instruktoerer i koensspoergsmaal med henblik paa at udvide kendskabet til NGO'erne: 114 459 ECU.

Oxfam (britiske og irske NGO'er): Undersoegelse af NGO's rolle mht. koensspoergsmaal i Libanon: 35 710 ECU.

IDF (International dialogue foundation - Nederlandene): Finansiel deltagelse i afholdelse af et seminar i Amman (7.-9. marts 1997) om familieforhold i samfund under forandring: 42 514 ECU.