ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2000/C 27 E/158) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1556/99
af Olivier Dupuis (NI) til Rådet
(1. september 1999)
Om: De 3000 Kosovo-fanger, som stadig tilbageholdes i Serbien
Under de sidste dage af det internationale politis operation i Kosovo foretog de serbiske militære og
paramilitære styrker bortfłrelse og tvungen overfłrsel til serbiske fængsler af ca. 3000 Kosovo-fanger,heriblandt også professor Ukshin Hoti, fremtrædende medlem af oppositionen, hvis fængselsstraf udlłbi maj 1999 og Albin Kurti, kandidat til Europa-Parlamentets Sakharov-pris i 1999 og tidligere leder afstudenterbevægelsen i Pristina.
Kan Rådet give detaljerede oplysninger om, hvor og under hvilke forhold professor Hoti, Albin Kurti og de
3000 andre Kosovo-fanger, som stadig tilbageholdes i Serbien, er fængslet?
Hvilke initiativer har Rådet til hensigt at tage for at tvinge styret i Beograd til łjeblikkelig og betingelseslłst
at lłslade disse 3000 personer og lade dem vende tilbage til deres familier i Kosovo?
Kan Rådet give fuld garanti for, at hverken sanktionerne eller embargoen over for Serbien og Jugoslavien
vil blive ophævet, fłr styret i Beograd har lłsladt alle de Kosovo-fanger, der tilbageholdes i de jugoslaviskefængsler?
Svar
(22. oktober 1999)
Rådet deler fuldt ud det ærede parlamentsmedlems bekymring for de Kosovo-fangers skæbne, som er blevet
flyttet til Serbien. I tilknytning til samlingen i Rådet (almindelige anliggender) den 19. juli 1999 opfordrede
ministrene FRJ til at sikre ICRC fri adgang til disse fanger. Rådet opfordrede desuden til łjeblikkeligfrigivelse af fanger, der tilbageholdes uden sigtelser, og til, at fangerne behandles i overensstemmelse medgældende internationale standarder. Hvad angår detaljerede oplysninger om, hvor og under hvilke forholdfangerne er fængslet, skal Rådet oplyse det ærede parlamentsmedlem, at myndighederne i Beograd har givetICRC adgang til de serbiske fængsler, og at det forelłbig har identificeret 2000 kosovoalbanske fanger.Vedrłrende spłrgsmålet om lempelse af sanktionerne łnsker Rådet at forsikre det ærede parlamentsmed-lem om, at fremskridt med hensyn til de demokratiske frihedsrettigheder og med hensyn til at respekteremindretallenes rettigheder vil være centrale elementer, når der skal træffes beslutning om ophævelse afsanktionerne over for styret i Beograd.
(2000/C 27 E/159) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1557/99
af Rolf Linkohr (PSE) til Kommissionen
(1. september 1999)
Om: Spłrgsmål vedrłrende EU-påtaleproceduren  direktiv 65/65/EØF
1. Har Kommissionen undersłgt, hvorvidt andre EU-lande har opfyldt disse krav, og hvilke skridt vil
den i denne sammenhæng indlede i de andre berłrte EU-lande?
2. Kan forelæggelsen af disse videnskabelige resultater anfłres som eneste dokumentation for virkning
og uskadelighed i forbindelse med en bibliografisk ansłgning efter artikel 4, nr. 8, litra a), i direktiv 65/65/
EØF (1)?
3. Hvilke muligheder er der efter Kommissionens opfattelse for, at en ansłger kan opnå gensidig
europæisk anerkendelse af empiriske lægemidler, f.eks. gennem nedsættelse af en »committee for alternativemedicinal products«?
(1) EFT L 22 af 9.2.1965, s. 369.C 27 E/130 DA 29.1.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0983/99

af Concepció Ferrer (PPE) til Kommissionen

(15. april 1999)

Om: Aktioner med henblik paa fjernelse af ikke-toldmaessige handelshindringer i samhandlen med USA

De toldformaliteter, der kraeves af USA, er saerdeles detaljerede og forudsaetter en stor informationsmaengde. Stoerstedelen af disse oplysninger forekommer irrelevante for toldmyndighederne og i statistisk oejemed. Dette er til skade for de europaeiske eksportoerer, isaer tekstilsektoren.

Paataenker USA at traeffe foranstaltninger for at loese dette problem? Hvis dette ikke er tilfaeldet, agter Kommissionen da at ivaerksaette foranstaltninger?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan

(3. maj 1999)

Kommissionen kan bekraefte, at Faellesskabets tekstilindustri mener, at de toldformaliteter, der praktiseres af USA's toldvaesen, udgoer forskellige problemer, herunder krav om detaljerede oplysninger, isaer om produkters sammensaetning.

Paa trods af disse vanskeligheder er USA fortsat Faellesskabets stoerste eksportmarked med en eksport paa 4 430 mio. EUR i 1998 (12,6 % af Faellesskabets samlede eksport af tekstiler og toej).

Kommissionen vil benytte sine eksisterende kontakter med myndighederne i USA for at rejse disse spoergsmaal med henblik paa at naa frem til forbedringer, og hvis de udebliver, vil Kommissionen overveje, om det er formaalstjenligt at indgive en formel klage til Verdenshandelsorganisationen (WTO) over eventuelle overtraedelser af Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel (GATT).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0749/99

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Cryptosporidium

Ligger Kommissionen inde med forskning (eller er der forskning i gang) i infektiviteten af cryptosporidium af type 1 sammenlignet med type 2?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Edith Cresson

(30. april 1999)

Under Biomed 2-programmet yder Kommissionen stoette til et projekt om cryptosporidiosis(1), som startede den 1. maj 1997 og skal vare 36 maaneder.

Selv om en infektion af cryptosporidium hos mennesker med intakt immunfunktion er uden symptomer eller selvhelbredende, frembyder den en alvorlig fare for spaedboern, smaaboern og personer med immundefekt. Overfoerslen finder sted fra menneske til menneske eller fra dyr til mennesker, ofte via kontamineret vand. For tiden findes der ingen effektive diagnosesystemer til at sondre mellem parasitisolater af forskellig oprindelse. I projektet koncentrerer man sig om at udvikle effektive genetiske markoerer ved hjaelp af cloning af polymorfe cryptosporidium-gener og ved at etablere en bank af cryptosporidiumisolater. Efter at der var gaaet et aar rapporterede projektmedarbejderne til Kommissionen, at der var identificeret to genetisk forskellige grupper, nemlig gentype 1 (eller H), som udelukkende er associeret med infektion hos mennesker, og gentype 2 (eller C), som er associeret med infektion hos baade mennesker og dyr. Proever af faekalier fra mennesker hidroerende fra flere forskellige udbrud i Det Forenede Kongerige blev analyseret, og man fandt, at der naesten udelukkende kun var type 1 involveret ved vandbaaren overfoersel, mens type 2 kun blev fundet i forbindelse med infektion af dyr (baade naturlig og ved forsoeg). Man fandt ogsaa, at de fleste tilfaelde af cryptosporidiuminfektion hos patienter med erhvervet immumdefektsyndrom (AIDS) forekom hos personer, som var blevet smittet med humant immundefekt virus (HIV) ved seksuel overfoersel.

Under det femte FTU-rammeprogram (1998-2002)(2) vil forskning om risikovurdering og udvikling af nye diagnosetester for smitsomme sygdomme blive hoejt prioriteret under noegleaktionen "Bekaempelse af smitsomme sygdomme" under Saerprogrammet For Forskning, Teknologisk Udvikling Og Demonstration Inden For Livskvalitet Og Forvaltning Af Bioressourcer.

(1) Kontrakt: BMH4-CT97-2557, "Molecular typing of Cryptosporidium parvum: monitoring af strain variation in AIDS patients and identification of transmission routes in parasite outbreaks".

(2) EFT C 137 af 7.6.1997.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0053/99

af Markus Ferber (PPE) til Kommissionen

(22. januar 1999)

Om: EU-stoette til Bayern i aarene 1994-1998

Kommissionen bedes oplyse stoerrelsen af EU's stoette til Bayern i aarene 1994-1998 paa foelgende omraader:

1. Hvor stort et stoettebeloeb blev der udbetalt til Bayern i aarene 1994-1998 fra Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL)?

2. Hvor stort et stoettebeloeb er der i samme tidsrum blevet udbetalt til Bayern til maal 2 - regioner og maal 5b-regioner?

3. Hvor stort et stoettebeloeb er der i aarene 1994-1998 blevet udbetalt til Bayern inden for forskning og udvikling (FU)?

4. Hvor stort et stoettebeloeb er der i samme tidsrum blevet udbetalt fra foelgende programmer:

a) Sokrates

b) Leonardo

c) Kaleidoskop

d) Venskabsbyer

e) Raphael?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Jacques Santer

(1. februar 1999)

Kommssionen er i faerd med at indhente de oplysninger, der er noedvendige for at besvare spoergsmaalet, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, saa snart det foreligger.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0541/99

af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen

(12. marts 1999)

Om: Konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet droeftede og vedtog paa plenarmoedet i juni 1998 en initiativbetaenkning om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europaeiske Union (A4-0137/98)(1), hvori det bl.a. erklaerede, at EU's tunkonservesindustri er den vigtigste sektor inden for EU-konserves med hensyn til beskaeftigelse og omsaetning, og at det for at fremme de enorme vaekstmuligheder i denne sektor er noedvendigt,

"at der foeres tilsyn med, at de modydelser, der gives til tredjelande, opfylder de maalsaetninger, som fremgaar af faellesskabsreglerne, herunder baeredygtig udvikling (AVS) og bekaempelse af narkotika (GSP-narkotika, Andespagten), samt at de lande, der har privilegeret adgang til Faellesskabets marked, ikke goer sig skyldige i social dumping."

Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den har taget til at efterkomme denne anmodning fra Europa-Parlamentet og dermed fremme vaekstmulighederne for EU's tunkonservesindustri?

(1) EFT C 210 af 6.7.1998, s. 295.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0210/99

af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen

(12. februar 1999)

Om: Formodede uregelmaessigheder i BIC-tildelingsproceduren i Salerno

Som bekendt er de instrumenter, der staar til raadighed for Kommissionens GD XVI, navnlig fremhjaelpning og lancering af erhvervsfremme- og innovationscentre (Buisiness and Innovation Centres (BIC)), omfattet af en udvaelgelsesprocedure for kvalificerede ansoegere og dermed af en procedure for tildeling af de opfoerte midler. I det her omhandlede tilfaelde benyttes BIC, et instrument lanceret af GD XVI og med stoerre eller mindre held gennemfoert i forskellige former i hele EU, stadig som et af de mest vaerdifulde midler til fremme og stoette af smaa og mellemstore virksomheder.

Kan Kommissionen oplyse:

- hvilke tildragelser der har kendetegnet procedurerne og tildelingen af midler i forbindelse med hele to bevillingsfaser med henblik paa lanceringen af BIC i Salerno (Regionen Campania)?

- om der har vaeret tale om udgiftsoverlapning?

- hvilke initiativer, om nogen, det ansvarlige generaldirektorat har taget for at forny bevillingen?

- hvilke ansoegere der havde indgivet deres kandidatur paa tidspunktet for afgoerelsen, og hvilke andre kandidaturer, om nogen, der aldrig kom med i betragtningen?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(31. marts 1999)

Der har vaeret to saerskilte projekter med sigte paa at skabe et erhvervsfremme- og innovationscenter (BIC) i Salerno. Det foerste projekt blev foreslaaet Kommissionen i november 1988 af selskabet Ageni/Terfin. Efter at det indledende arbejde blev normalt afsluttet og betalingerne korrekt foretaget, kunne centret dog aldrig blive oprettet, da Ageni-gruppens hovedpartner (Terfin) trak sig ud af projektet. Det andet projekt blev foreslaaet af selskabet "Bic Campania sud" i oktober 1996. Indtil nu er der ikke blevet indberettet nogen vanskeligheder ved finansieringen eller ved forloebet af det indledende arbejde, der skrider normalt frem.

Der har ikke vaeret tale om udgiftsoverlapning til fordel for den samme stoettemodtager eller det samme projekt, men om to forskellige bevillinger, da den anden bevilling var berettiget ved det foerste projekts fiasko. Kommissionen tog ikke noget initiativ for at forny bevillingen. Den godkendte det andet projekt, der blev forelagt paa lokale initiativtageres initiativ.

Initiativtagenerne bag det foerste projekt var s.a. Ageni, der handlede via sit selskab Terfin, Associazione Industriali de Salerno, handelskammeret i Salerno, Consorzio ASI, Fondazione A. Genovesi SDOA, Universitetet i Salerno og Vila Sud. Initiativtagerne bag det andet projekt er "Bic Camania Sud", hvis hovedaktionaerer er provinsen Salerno, handelskammeret i Salerno, Fondazione A. Genovesi SDOA, Consorzio ASL, tre banker og ca. 25 smaa private virksomheder.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 446/99 af José VALVERDE LÓPEZ WTO



EF-Tidende nr. C 341 af 29/11/1999 s. 0115



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0446/99 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (4. marts 1999) Om: WTO Til trods for vedtagelsen af FAIR-loven (Freedom to Farm act) i 1996, ifoelge hvilken subsidierne til amerikanske landbrugere gradvis skulle afskaffes, har den amerikanske regering i 1998 udbetalt over 6 mia dollars i direkte stoette. Agter Kommissionen paa denne baggrund at ivaerksaette WTO's tvistbilaeggelsesprocedure? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. april 1999) Medlemmerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO) har afgivet loefte om at mindske stoetten i henhold til kvantitative forpligtelser. Stoette, som overholder de specifikke kriterier i landbrugsaftalen (foranstaltningerne i de saakaldte "groenne" og "blaa" kasser), er dog ikke omfattet af denne reduktion. De tilgaengelige oplysninger indikerer ikke, at USA udbetaler stoette i strid med de aftalte kriterier eller ud over indgaaede forpligtelser. USA skal under alle omstaendigheder afgive oplysninger til WTO om sine subsidier. EU vil herefter undersoege noeje, hvorvidt de amerikanske oplysninger opfylder de fastlagte regler.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0096/99

af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen

(27. januar 1999)

Om: Biblioteker i landdistrikterne i Mellemamerika for at stoette fredens kultur

Faellesskabets beslutning om at forsyne 3.000 landbiblioteker i Mellemamerika vil goere det muligt at tage fat paa det paradoks, at mens laererne i regionen fremmer laesevanerne hos deres elever, har de ingen boeger at tilbyde dem.

Faellesskabets tilbud drejede sig ikke kun om at stoette undervisningen og alfabetiseringsprogrammerne for voksne, det omtalte program skulle ogsaa i en region, der var haerget af krige og konflikter, udgoere endnu en byggesten i den politiske genopbygning af omraadet.

Mener Kommissionen efter succesen med det naevnte faellesskabsinitiativ ikke, at den fortsat skal fremme biblioteker i Mellem- og Sydamerika, der kan hjaelpe med til baade at udbrede fredens kultur og til at udvikle oplevelser, der overstiger de lave alfabetiseringstal, som mange afsides liggende egne i denne del af verden lider under?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Manuel Marín

(8. marts 1999)

Kommissionen takker det aerede medlem for de positive udtalelser om Kommissionens projekt til stoette for landbibliotekerne i Mellemamerika.

Kommissionen er ogsaa selv overbevist om, at saadanne aktioner kan have en gunstig virkning paa uddannelsesniveauet hos den paagaeldende befolkning og saaledes paa langt sigt bidrage til, at der udvikles en kultur baseret paa fred og demokrati. Kommissionen er saaledes positivt indstillet over for andre forslag til lignende programmer paa dette omraade i Mellemamerika.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0720/99

af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen

(29. marts 1999)

Om: Strukturfondene

Regioner, hvis koebekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som "maal 1-regioner" og modtager betydelige EF-stoettemidler.

Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, foretages som fastsat i forslag til Raadets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131(1) paa grundlag af EUROSTATs statistiske oplysninger for de seneste tre aar.

I oejeblikket foreligger der kun tal for regnskabsaarene 1994, 1995 og 1996.

Hvilke regioner i Frankrig mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for maal 1-regioner i denne periode?

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 1.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0945/99

af Honório Novo (GUE/NGL) til Kommissionen

(13. april 1999)

Om: Vasco da Gama-broen i Lissabon - udbetaling af overfoerte beloeb

Byggeriet i forbindelse med dette projekt, der stoettes af EU, har laenge vaeret faerdigt, og broen blev indviet for naesten et aar siden.

Efter saa lang tid er det rimeligt at forvente, at Kommissionen allerede har foretaget de overfoersler, der var noedvendige for samfinansieringen af dette projekt.

Kan Kommissionen paa denne baggrund oplyse, om samtlige bevillinger afsat til samfinansieringen af projektet, herunder tilfoerselsvejnettet, er blevet udbetalt?

Hvis ikke, hvilke vaesentlige, administrative aarsager og/eller aarsager, der haenger sammen med den endelige vurdering, har ligget til grund for den manglende udbetaling?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies

(6. maj 1999)

Det er kun restbeloebet af EF-stoetten, som Kommissionen endnu ikke har udbetalt til projektet vedroerende den nye bro over Tejo og broens tilkoerselsveje, som fastlagt ved beslutning K(94) 3905.

Foruden de supplerende oplysninger, som Kommissionen har anmodet de portugisiske myndigheder om at fremsende i forbindelse med analysen af den endelige rapport om projektet, udbetales restbeloebet kun paa betingelse af, at Kommissionen kontrollerer overholdelsen af de klausuler, der er indsat i beslutningen om ydelse af stoette, herunder bestemmelserne i lovdekret 9/93 og 280/94, der vedroerer henholdsvis kontrol af byomraadet ved flodens sydbred og oprettelse af et saerligt beskyttelsesomraade ved flodens munding.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0055/99

af Paul Ruebig (PPE) til Kommissionen

(22. januar 1999)

Om: Forebyggelse af en subventionsstrid - prioritering af erhvervslivet

Via EU's regionalpolitik skal konkurrenceevnen i omraader med en tilbagestaaende udvikling og tilpasningsproblemer genetableres. I den forbindelse opstaar der imidlertid fare for konkurrenceforvridninger, hvad angaar den lokale konkurrence om virksomheders placering og den dermed forbundne subventionsstrid med uheldige foelger. Saadanne forvridninger kan holdes paa et minimum, hvis man prioriterer fremme af erhvervslivet frem for stoette til de enkelte virksomheder. Derved stoetter man en mere baeredygtig udvikling i regionerne. En konkret omsaettelse af denne strategi ville f.eks. betyde, at det fastlaegges, at EFRU-interventionerne, der tager sigte paa fremme af erhvervslivet, skal udgoere 50 % af de samlede interventioner for hvert program.

Hvorledes vurderer Kommissionen disse bestraebelser paa at forhindre en skadelig konkurrence om virksomheders placering?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne Af Monika Wulf-Mathies

(3. marts 1999)

EU's konkurrencepolitik sikrer, at bistand, som ydes til stoetteberettigede regioner er i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 92 og 93. Inden for rammerne af disse artikler hilses en vis konkurrence regionerne imellem velkommen, saaledes at regionernes saavel som hele EU's konkurrenceevne styrkes.

For at undgaa skadelig eller illoyal konkurrence regionerne imellem i forbindelse med udefra kommende investeringer omfatter EU's konkurrencepolitik instrumenter saasom retningslinier for statsstoette med retionalt sigte(1) eller multisektorale rammebestemmelser for regionalstoette til store investeringsprojekter(2).

Kommissionen er enig med Parlamentet i, at det er vigtigere at forbedre erhvervsklimaet frem end at stoette selve virksomhederne. I Kommissionens arbejdsdokument "The Structual Funds and their Coordination with the Cohesion Fund - Draft Guidance for Programmes in the Period 2000-2006"(3), som blev vedtaget 3. februar 1999, fremhaever Kommissionen behovet for at fokusere mere paa de kvalitative aspekter af erhvervsklimaet som f.eks. erhvervsstoetteordninger, hvorimod betydningen af kapitaltilskud boer mindskes.

Da det er regionerne, der udformer og gennemfoerer stoetteprogrammerne, er de ogsaa ansvarlige for, i hvilken udstraekning Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling stoetter produktionsfremmende investeringer eller erhversorienteret infrastruktur. Dette er grundlaeggende for udformningen af en specifik strategi for regionaludvikling. Kommissionen fastlaegger generelt derfor heller ikke specifikke kvoter for enkelte prioriteter som f.eks. erhvervsorienteret infrastruktur.

(1) EFT C 74 af 10.3.1998.

(2) EFT C 107 af 7.4.1998.

(3) SEC(99)103.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-0197/99

af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen

(11. februar 1999)

Om: Fremstilling af foie gras

Hvilke foranstaltninger paataenker Kommissionen at traeffe for at stoppe den grusomme tvangsfodring af fugle med henblik paa fremstilling af foie gras efter den fordoemmende rapport fra EU's dyrevelfaerdskomité?

Samlet svar

afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler paa skriftlige forespoergsler E-0079/99 og E-0197/99

(18. marts 1999)

Baggrunden for udarbejdelsen af den videnskabelige rapport om produktionen af foie gras var droeftelserne i Europaraadet om anbefalingerne vedroerende sundhed og trivsel for tamaender, moskusaender, hybrider af moskusaender og tamgaes i forbindelse med konventionen om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformaal (som EF er kontraherende part i).

I 1998 enedes parterne i konventionen om at afvente Kommissionens videnskabelige rapport, inden der blev udarbejdet anbefalinger vedroerende tamaender, moskusaender og gaes (herunder produktion af foie gras). De foerste droeftelser om spoergsmaalet fandt sted i Europaraadets staaende komité den 22. februar 1999 for at forberede alle dokumenter til det plenarmoede, der er planlagt til den sidste uge af juni 1999.

Efter artikel 5 i Raadets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998 om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformaal(1) forelaegger Kommissionen Raadet ethvert forslag, der maatte vaere noedvendigt for en ensartet gennemfoerelse af den europaeiske konvention, og paa grundlag af en videnskabelig vurdering enhver anbefaling vedtaget i henhold til naevnte konvention.

Paa grundlag af resultaterne af droeftelserne i Europaraadet og paa baggrund af naevnte direktiv vil Kommissionen udarbejde forslag om tamaenders og tamgaes' sundhed og trivsel.

(1) EFT L 221 af 8.8.1998.