ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0057/02

af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen

(24. januar 2002)

Om: Landbrugskatastrofen efter kraftige snefald og frost i visse dele af Grækenland

I sidste uge blev Grækenland ramt af usædvanligt dårligt vejr med kraftige snefald og frost. Derved blev en stor del af landbrugsproduktionen (citrusfrugter, oliven og frugt) på Kreta, i Attika og Euboia ødelagt.

Agter Kommissionen at træffe foranstaltninger for bruge midler fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget for at støtte de landbrugsproducenter, som er ramt af vejrkatastrofen?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler

(21. februar 2002)

Kommissionen har endnu ikke modtaget nogen officielle oplysninger fra de græske myndigheder om konsekvenserne for landbruget af det nylige ugunstige vejrlig, der især ramte Kreta, Attika, Viotia og Evvia i første uge af januar 2002.

Alt efter skadernes omfang kan det blive nødvendigt med solidaritet og bistand fra Fællesskabet for at kunne klare de problemer, landdistrikterne står overfor, og genopbygge produktionskapaciteten. Det gælder for produktionen af både citrusfrugt, olivenolie, frugt og grøntsager, som kan have været mere sårbar over for disse vejrforhold.

Det er ikke Kommissionens opgave at træffe foranstaltninger som kompensation for de ramte landdistrikter og borgere, men Grækenland, der må indgive de relevante anmodninger inden for rammerne af de løbende programmer og ordninger under den 3. EF-støtteramme (2000-2008) for Grækenland.

Bidrag fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) bør ikke overstige den rammebevilling, der er afsat til strukturfondsinterventioner i Grækenland i perioden 2000-2006, og bør ydes ved at omlægge de prioriteringer, Kommissionen har godkendt til programmet. Det løbende nationale operationelle program Udvikling af landdistrikter (2000-2006) for Grækenland, som har en rammebevilling på 1 233,42 mio. EUR, omfatter også naturkatastrofer og nødsituationer med en bevilling på 14 mio. EUR. Skulle dette beløb ikke være stort nok, har de græske myndigheder ret til at anmode om at få omlagt programprioriteringerne og de pågældende rammebevillinger.

De græske myndigheder kan desuden overveje at anvende programreserven fra den 3. EF-støtteramme (2000-2003) for Grækenland.

Det bør understreges, at EUGFL-bidrag alene vil være bestemt til genoprettelse af produktionskapaciteten og ikke til indkomsttab, som ikke er støtteberettigede. Skulle det blive nødvendigt med støtte som kompensation for indkomsttab, bør nationale støtteordninger meddeles Kommissionen til godkendelse.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0056/02

af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen

(24. januar 2002)

Om: Klager over advokater og jurister

Findes der nogen europæiske retningslinjer for, hvorledes man skal tackle klager over advokater og andre jurister?

Har EU i tilfælde af forseelser f.eks. bestående i, at advokater handler i en interessekonfliktsituation, tilkendegivet noget synspunkt vedrørende klager fra tredjemand?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein

(18. marts 2002)

Der findes ingen særlige retningslinjer for, hvordan klager af denne art skal behandles.

Advokaters udøvelse af deres erhverv falder under alle omstændigheder uden for EU-rettens nuværende anvendelsesområde. I Rådets direktiv 77/249/EØF af 22. marts 1977 om lettelser med henblik på den faktiske gennemførelse af advokaters fri udveksling af tjenesteydelser(1) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/5/EF af 16. februar 1998 om lettelse af adgangen til varig udøvelse af advokaterhvervet i en anden medlemsstat end den, hvor beskikkelsen er opnået(2), henvises der til national lovgivning på dette område.

EU-retten indeholder ingen hjemmel til, at Kommissionen kan tage stilling til klager fra tredjemand.

(1) EFT L 78 af 26.3.1977.

(2) EFT L 77 af 14.3.1998.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0224/02

af Fernando Fernández Martín (PPE-DE) til Kommissionen

(6. februar 2002)

Om: Barbados

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter i Barbados der i 2000 blev finansieret over EU-budgettet?

Kan Kommissionen oplyse det samlede omfang af den støtte til de forskellige projekter, Barbados modtog i 2000?

Samlet svarafgivet på Kommissionens vegne af Nielsonpå skriftlige forespørgsler E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 og E-0228/02

(25. marts 2002)

Som følge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0204/02

af Patricia McKenna (Verts/ALE) til Kommissionen

(30. januar 2002)

Om: Elektrochokudstyr

Det fremgår af en rapport fra Amnesty International, der blev offentliggjort sidste år, at der anvendes kemisk teknologi og elektrochokteknologi til tortur i 76 lande. Der findes ingen kontrol med eller evaluering af denne form for udstyr. Menneskerettighedsorganisationer, medicinske eksperter og fængselspersonale har stillet spørgsmålstegn ved dette udstyrs sikkerhed. Det er kommet frem, at visse fabrikanter af disse produkter har fået CE-mærkning og anvender denne som et salgsargument.

Kan Kommissionen oplyse, hvor mange af de firmaer, som fremstiller disse produkter, der har fået CE-mærkning i de sidste fem år, samt hvad de hedder, og forklare, ud fra hvilken procedure CE-mærket gives til sådanne produkter?

Kan Kommissionen ligeledes oplyse, om både ofrets og brugerens sikkerhed garanteres, og mener Kommissionen ikke, at der bør indføres yderligere regler med stram eksportkontrol og et evaluerings- og overvågningssystem som led i CE-mærkningsprocessen for at holde opsyn med firmaernes eksportpolitik og forhindre sådanne grove overtrædelser af menneskerettighederne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen

(8. februar 2002)

Det ærede medlem henvises til Kommissionens svar på skriftlig forespørgsel P-2783/01 fra Ford(1).

(1) EFT C 81 E af 4.4.2002, s. 209.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0388/02

af Marit Paulsen (ELDR) til Kommissionen

(6. februar 2002)

Om: Nyt kontrol- og sanktionssystem inden for fødevaresikkerhed

Den 12. januar 2002 redegjorde kommissionsmedlem David Byrne under sin tale ved den såkaldte grønne uge i Berlin for et nyt syn på det offentlige tilsyn med fødevarer i EU, som skulle forelægges skriftligt nogle måneder senere. Denne reform skulle indeholde effektive og forholdsmæssige sanktionsmuligheder på såvel nationalt plan som på EU-plan. Kommissionen skulle endog, som supplement til de administrative opgaver, overveje muligheden for at idømme straf og tilbageholde visse EU-betalinger.

Kan Kommissionen allerede nu bekræfte, at dette ændrede og styrkede tilsyn skal omfatte hele fødevarekæden fra jord til bord og dermed også dyreholdet i Europa? Kan Kommissionen desuden redegøre nærmere for, hvad denne reform vil indebære for de myndigheder, der i dag har ansvaret for tilsynet på fællesskabsplan og i de enkelte medlemsstater?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af David Byrne

(5. marts 2002)

Det forslag, som det ærede medlem henviser til, er opfølgningen af Kommissionens meddelelse i Hvidbogen om Fødevaresikkerhed(1) om, at den vil forelægge et forslag til en forordning om officielle kontrolforanstaltninger for foderstoffer og fødevarer for Europa-Parlamentet og Rådet (4. aktion i bilaget til hvidbogen).

Formålet med dette forslag er at fastlægge de generelle principper for udførelsen af de officielle kontrolforanstaltninger med henblik på at efterprøve, hvorvidt lovgivningen om foderstoffer og fødevarer overholdes. Det medfører, at forslaget dækker de samlede aktiviteter, der er omfattet af foderstof- og fødevarelovgivningen fra jord til bord, herunder også dyreavl.

Tilgangen i forslaget vil være af generel art. Resultatet bliver, at kontrolforanstaltninger i forbindelse med foderstoffer og fødevarer ikke skal behandles sektor for sektor, men som en enhed, hvor al form for kontrol integreres i et samlet system. Det kræver en løbende kommunikation mellem de koordinerende og kontrollerende organisationer i medlemsstaterne, højt uddannede personer, der udfører de officielle kontrolforanstaltninger samt eksistensen af dokumenterede kontrolprocedurer.

Derudover overvejer Kommissionen at medtage sanktionsmuligheder, der skal træffes i tilfælde af manglende overholdelse af foderstof- og fødevarelovgivningen. Sådanne foranstaltninger skal planlægges på både nationalt og fællesskabsplan. Dette forhold er fortsat under drøftelse.

Forberedelsen af forslaget er langt fremme, og det er hensigten at forelægge det formelt efter afslutningen af alle høringer inden for og uden for Kommissionen.

(1) KOM(1999) 719 endelig udg.
DA Den Europæiske Unions Tidende CE 78/343

(2004/C 78 E/0361)

SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2120/01

af Hans Modrow (GUE/NGL) til Kommissionen

(9. juli 2001)

Om: Udlevering af Slobodan Milosevic til krigsforbrydertribunalet i Haag

Jugoslaviens præsident Vojislav Kostunica bekendte sig for nylig i sin tale til Europa-Parlamentet til den demokratiske retsstatslige udvikling i sit land. Hvorledes skal man derfor vurdere hans erklæring om, at Zoran Djindjic-regeringens udlevering af den tidligere præsident Slobodan Milosevic er i modstrid med forvaltningsdomstolens kendelse er en overtrædelse af hans lands retsbestemmelser?

Har Den Europæiske Union eller nogen af Unionens medlemsstater lovet Zoran Djindjic-regeringen nogen gunstbevisninger til gengæld for udleveringen af Slobodan Milosevic til krigsforbrydertribunalet i Haag?

Hvorledes vurderer Kommissionen i denne sammenhæng faren for en yderligere splittelse af den jugoslaviske føderation?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten

(26. juli 2001)

Kommissionen og Den Europæiske Union hilste med glæde Beograds beslutning om at opfylde sine internationale forpligtelser ved at udlevere endnu en anklaget person (den forhenværende præsident, Milosevic) til den Internationale Domstol for det tidligere Jugoslavien i Haag.

Alle De Forenede Nationers medlemsstater samt lande der har undertegnet Dayton-aftalen har pligt til at samarbejde med denne domstol. Hverken EU, EU's medlemsstater eller Kommissionen har afgivet noget egentlig løfte til nogen stat med hensyn til overholdelsen af sådanne internationale forpligtelser. Samarbejde med den Internationale Domstol for det tidligere Jugoslavien er, ligesom overholdelsen af andre internationale forpligtelser (Dayton, UNSCR 1244, forpligtelser ved medlemskab af internationale organisationer) et af de mange krav der stilles i EU's stabiliserings- og associeringsproces, og influerer dermed på, hvordan de politiske forbindelser udvikler sig, og hvorledes Fællesskabet og medlemsstaterne yder deres bistand. Kommissionen og Verdensbanken havde allerede besluttet at organisere en donorkonference for Forbundsrepublikken Jugoslavien; den blev afholdt i Bruxelles den 29. juni 2001. Deltagerne heri udtrykte deres tilfredshed med at myndighederne i Beograd havde besluttet at overholde deres internationale forpligtelser ved at overføre Slobodan Milosevic til Haag.

EU's politik for så vidt angår Forbundsrepublikken Jugoslavien kommer klart til udtryk i de konklusioner, der blev resultatet af Rådets møde den 22. januar 2001 (almindelige anliggender), hvori EU opfordrede myndighederne i Beograd og Podgorica til at nå til enighed om en åben og demokratisk proces inden for rammerne af en overordnet føderal ordning, og til at træffe beslutning om en ny — og for alle acceptabel — forfatning for det indbyrdes forhold mellem Føderationens enkelte elementer, idet man fastslog at der i denne forbindelse skulle tages hensyn til Forbundsrepublikken Jugoslaviens indre stabilitet samt Sydøsteuropas stabilitet. EU agter at fortsætte med at uddybe sine forbindelser til Forbundsrepublikken Jugoslavien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3188/01

af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen

(20. november 2001)

Om: Europæisk støtte til udviklingen af industriområder

I punkt 17 og 18 i sin beslutning af 16. januar 2001 om Revisionsrettens særberetning 7/99 om europæisk støtte til industriområder anmodes Kommissionen bl.a. om at fremme den regionale koordinering mellem forskellige aktører for at forhindre konkurrence blandt projektudviklere, at fremme forenklingen af nationale og lokale indkøbsprocedurer og at undersøge, hvorvidt og hvornår Kommissionen kan nedtrappe sine aktiviteter vedrørende industriområder i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

Har Kommissionen allerede efterkommet ovennævnte tre anmodninger?

I bekræftende fald, på hvilken måde og i hvilket omfang?

I benægtende fald, hvornår og på hvilken måde agter Kommissionen at reagere på anmodningerne?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Michel Barnier

(7. januar 2002)

Kommissionen har allerede anført over for Parlamentet, at den ikke betragter konkurrencehæmmende foranstaltninger over for potentielle bygherrer af industriområder som hensigtsmæssige i sig selv. Konkurrence er en væsentlig del af det indre marked og spiller en vigtig rolle som drivkraft i den regionale og lokale erhvervsudvikling.

Referencerammen for finansiel støtte til foranstaltninger inden for dette område er Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1783/1999 af 12. juli 1999 om EFRU,(1) der skaber mulighed for tildeling af støtte til udbygning af infrastruktur i et omfang, der er tilpasset de lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer (artikel 2, stk. 1, litra c)) inden for de økonomiske udviklingsprogrammer, som får støtte fra strukturfondene i perioden 2000-2006.

I overensstemmelse med den decentraliserede forvaltning af disse programmer er udvælgelsen af individuelle projekter, f.eks. vedrørende udvikling af industriområder, et anliggende for de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne.

I programmeringsperioden 2000-2006 viser data for mål 1, at omkring 1 % af hele strukturfondstøtten afsættes til foranstaltninger vedrørende erhvervscentre og iværksættercentre, mens yderligere 2,7 % øremærkes til istandsættelse og genopbygning af industri- og militærområder samt byområder. For mål 2

er tallene noget højere, nemlig 6,8 % til erhvervscentre og iværksættercentre og 7 % til istandsættelse og genopbygning af industri- og militærområder samt byområder. Tallene er kun vejledende, da de også dækker andre aktiviteter end udvikling af industriområder.

(1) EFT L 213 af 13.8.1999.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3662/01

af Jutta Haug (PSE) til Rådet

(15. januar 2002)

Om: Indbyrdes afstemning af ferieperioder i Europa

I Westdeutsche Allgemeine Zeitung var der den 14. oktober 2001 en reportage om et møde i EU-Ministerrådet for turisme. Ifølge denne reportage skulle der være planer om en indbyrdes afstemning af skoleferieperioderne i de 15 medlemsstater. Det fremgik af artiklen, at dette skulle kunne medføre en aflastning af transportnettet, en homogen udnyttelse af hotelkapaciteten samt større indtægter for ferieregionerne. De undervisningspolitiske og pædagogiske aspekter af en planlægning af skoleferien blev ikke nævnt.

Har Rådet virkelig planer om en indbyrdes afstemning af ferieperioderne i Europa? Hvorfor tager man i bekræftende fald i forbindelse med denne planlægning ikke hensyn til dem, der egentlig skulle nyde godt af ferierne, nemlig børnene? Er ferier orienteret efter en optimal udnyttelse af sengekapaciteten vigtigere for Rådet end gode betingelser og forudsætninger for et vidensbaseret samfund?

Svar

(25. juni 2002)

Rådet kan meddele det ærede medlem af Parlamentet, at det aldrig kommenterer oplysninger, der er fremkommet i pressen. Den samling, det ærede medlem henviser til, er rådssamlingen den 27. september 2001 i Bruxelles, hvor spørgsmålet om Mere fleksibel tilrettelæggelse af ferieperioderne i Europa blev behandlet under Eventuelt på dagsordenen. Ved denne lejlighed noterede Rådet sig en orienterende note fra den østrigske delegation, der behandler spørgsmålet om en bedre sæsonmæssig fordeling af turismen på EU-plan ved at træffe visse foranstaltninger med henblik på at gøre turiststrømmene mere fleksible. Til opfølgning af dette østrigske initiativ, som flere delegationer stillede sig positivt til, blev det henstillet til Kommissionen, at den selv om Fællesskabets beføjelser på området er meget begrænsede undersøger spørgsmålet og snarest forelægger Rådet informationer herom.

Europa-Kommissionen har siden da sendt medlemsstaterne en skrivelse, hvori den spørger dem om deres erfaringer på området, om de ændringer, der eventuelt er nødvendige, og om arten af den ønskede koordinering.

Rådet minder det ærede medlem om, at med hensyn til opbygningen af undervisningssystemerne i streng forstand er det i traktatens artikel 149, stk. 1, fastsat, at medlemsstaterne har ansvaret herfor. Fællesskabet har således ikke kompetence til som sådan at harmonisere skoleferierne.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3185/01

af Mario Borghezio (NI) til Rådet

(23. november 2001)

Om: Nordcypern et terroristvalfartssted: Europa bør gribe ind over for Tyrkiet

Den nordlige del af øen Cypern, som er under Tyrkiets militære besættelse, er en af de vigtigste baser for Bin Ladens operative og finansielle net. Ifølge Roland Jacquard, FN's Sikkerhedsråds ekspert og direktør for Det Internationale Observatorium vedrørende Terrorisme og Studiecentret for Trusler i Nyere Tid, skulle sheiken have gennemført finansielle transaktioner i samarbejde med forretningsmænd med nære forbindelser til den lokale regering, herunder et medlem af præsidentens familie; disse finansielle bevægelser (Wall Street Journal, 1.11.2001) er i en CIA-rapport anslået til at andrage mellem 500 og 700 mio. dollars, Al-Qaeda via Nordcypern har videresendt til Balkan mellem 1992 og 1998.

Desuden afslørede Jamal Al-Fadl, beskyttet vidne i sagen vedrørende massakren på ambassaden (La Repubblica, 5.11.2001), at det uran, der blev anvendt til at fremstille dirty bombs, blev testet i 1994 af terrorister, der tilhører den sudanesiske Nationale Islamiske Front i Hilat Koko på Nordcypern.

Endelig fremgår det klart af en rapport, som det britiske udenrigsministerium er ved at undersøge, at fundamentalistgrupper, der virker i Nordcypern, støttes økonomisk af Den Islamiske Hjælpeorganisation og kan regne med støtte i Kyrilia fra den tjetjenske gruppe under ledelse af Eryan Arikli, som påstås at stå bag den tjetjenske gruppe, som kaprede Tupolev-flyet fra Istanbul til Moskva. Andre steder er der meget aktive islamiske skoler for marokkanere, libanesere, saudiarabere og pakistanere.

Agter Rådet i forbindelse med udvidelsesprocessen at anmode den tyrkiske regering om at redegøre for, hvilke foranstaltninger den agter at træffe, for så vidt angår situationen på Nordcypern, som er blevet et farligt ingenmandsland midt i Middelhavsområdet, hvor islamiske terrorister og pan-ottoman-ekstremister udøver deres aktiviteter og der gennemføres finansielle transaktioner til støtte for Bin Laden, og forklare, om den agter øjeblikkeligt at træffe foranstaltninger for at standse denne omfattende terroristtransit og kapitalbevægelserne til Balkan, eftersom dette udgør en alvorlig trussel mod stabilitet og sikkerhed i Europa?

Svar

(25. juni 2002)

Rådet har ingen oplysninger, der gør det muligt at kontrollere holdbarheden af de oplysninger, som det ærede medlem har anført som støtte for påstanden om at Nordcypern er et fristed for terrorrister.

I betragtning af den situation, der beskrives i FN's generalsekretærs rapporter, og som er en realitet i den nordlige del af Cypern, samt Tyrkiets indflydelse i dette område drøftes bekæmpelse af alle former for terrorisme med Tyrkiet i de relevante fora som led i gennemførelsen af den handlingsplan, Det Europæiske Råd vedtog den 21. september 2001.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3586/01

af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen

(8. januar 2002)

Om: Dioxinproblemer i Györ, Ungarn

I den ungarske by Györ er et forbrændingsanlæg for farligt affald blevet anvendt siden 1992. Målinger har påvist tilstedeværelse af tungmetaller såsom kviksølv, kadmium, krom, kobber og bly omkring forbrændingsanlægget. Det er desuden meget foruroligende, at det ekstremt giftige stof dioxin er blevet målt på niveauer, der ligger mellem 13 og 55 gange over det tilladte niveau i Ungarn. Forbrændingsanlægget er placeret kun 500 meter fra et beboelsesområde.

Forhandlingerne mellem EU og Ungarn om Fællesskabets gældende miljølovgivning er afsluttet med det ønskede resultat, idet Ungarns regering har påtaget sig at respektere EU's emissionsnormer for forbrændingsanlæg for farligt affald.

Har Kommissionen til hensigt at anmode de ungarske myndigheder om at redegøre for, hvorvidt forbrændingsanlægget i Györ opfylder EU's miljønormer, og, hvis dette ikke er tilfældet, sikre, at dette forbrændingsanlæg opfylder EU-normerne senest ved Ungarns tiltrædelse af Den Europæiske Union?

Svar afgivet på Kommissionens vegne af Günter Verheugen

(12. februar 2002)

Det antages, at der henvises til det forbrændingsanlæg for farligt flydende affald, der drives af Köszol Ltd. i Györ (Ungarn).

Ungarn har i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne meddelt, at dette forbrændingsanlæg ikke opfylder betingelserne i Rådets direktiv 94/67/EF af 16. december 1994 om forbrænding af farligt affald(1) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/76/EF af 4. december 2000 om forbrænding af affald(2) for så vidt angår emissionsgrænseværdierne for svævestøv og for så vidt angår emissionskontrolkrav.

I forbindelse med den foreløbige lukning af tiltrædelsesforhandlingerne om miljøkapitlet er Ungarn blevet indrømmet en overgangsperiode indtil den 30. juni 2005 til at bringe dette forbrændingsanlæg i overensstemmelse med EU-kravene for så vidt angår disse to aspekter. Forbrændingsanlægget vil derfor overholde de strenge krav i direktiv 2000/76/EF seks måneder tidligere end fastsat i direktivet, idet eksisterende forbrændingsanlæg skal overholde kravene i dette direktiv fra den 28. december 2005. Forbrændingsanlægget skal allerede fra tiltrædelsestidspunktet overholde alle andre krav i direktiv 94/67/EF.

(1) EFT L 365 af 31.12.1994.

(2) EFT L 332 af 28.12.2000.