ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2261/96 af Yiannis Roubatis (PSE) til Kommissionen (9. august 1996)

Om: Ulovlig indvandring

I loebet af de seneste fem maaneder er antallet af ulovlige indvandrere fra asiatiske lande, som er ankommet via Tyrkiet og paagrebet under og efter indrejsen i Graekenland, steget til det femdobbelte i forhold til samme tidsrum i 1995. Til trods for dette store problem, som er en realitet for samtlige europaeiske lande, og til trods for de graeske myndigheders gentagne opfordringer naegter Tyrkiet enhver form for samarbejde med henblik paa at finde en loesning.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Agter Kommissionen at yde Graekenland oekonomisk stoette til at styrke kontrollen ved de oestlige graenser, som paa grund af de naturlige forhold er svaere at kontrollere (havgraenser)?

2. Agter Kommissionen i betragtning af, at flertallet af de ulovlige indvandrere kommer via Tyrkiet og transporteres af tyrkiske menneskesmuglere under umenneskelige forhold, i samarbejde med de graeske myndigheder at laegge pres paa de tyrkiske myndigheder for at faa standset denne ulovlige indvandring og »slavehandel«?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Anita Gradin (7. oktober 1996)

1. Reglerne om overskridelse af de ydre graenser gaeldende for personer, der ikke er unionsborgere eller medlemmer af disses familier, kontrollen af disse graenser og bekaempelsen af ulovlig indvandring er blandt de spoergsmaal, der betragtes som vaerende af faelles interesse for medlemsstaterne, og det indgaar saaledes i samarbejdet i henhold til Unionstraktatens afsnit VI. Kommissionen, der fuldtud deltager i dette samarbejde, deler det aerede medlems bekymringer med hensyn til risiciene i forbindelse med tilstroemningen af ulovlige indvandrere fra tredjelande og behovet for at bekaempe menneskesmugling.

Kommissionen fremlagde i 1993 et forslag til konvention ((EFT C 11 af 15.1.1994. )), hvori der foreslaas faelles regler for graensekontrol. I dette projekt praeciseres det i betragtningerne, at indfoerelsen af en saadan kontrol kraever, at der laegges saerlig vaegt paa infrastrukturspoergsmaal og graensekontrol i de lande, der paa grund af deres beliggenhed og geografiske form i hoejere grad er udsat for indvandrerpres. Kommissionen beklager, at Raadet trods de gentagne udtalelser fra Det Europaeiske Raad (senest under moedet i Firenze i juni 1996) ikke har kunnet opnaa enighed om dette forslag. Kontrollen af personer, der ikke omfattes af faellesskabsbestemmelserne om personers fri bevaegelighed udfoeres derfor efter nationale regler eller internationale aftaler, der er indgaaet mellem to eller flere medlemsstater.

2. Som led i faellesskabsinitiativet Interreg har Graekenland faaet faellesskabsmidler stillet til raadighed med henblik paa et samarbejde over graenserne til udbygning af kontrollen af Graekenlands ydre graenser. Dette samarbejde foregaar i oejeblikket med Albanien og Bulgarien.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2496/96 af Salvador GARRIGA POLLEDO til Kommissionen. 1997-budgettet - betalingskategori 2



EF-Tidende nr. C 011 af 13/01/1997 s. 0101



SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2496/96 af Salvador Garriga Polledo (PPE) til Kommissionen (25. september 1996) Om: 1997-budgettet - betalingskategori 2 Er Kommissionen parat til at fremlaegge et tillaegsbudget i 1997, hvis betalingerne i kategori 2 skulle vise sig utilstraekkelige? Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (17. oktober 1996) Hvis betalingsbevillingerne paa 1997-budgettet viser sig at vaere utilstraekkelige til, at betalingerne kan daekke forpligtelserne for maal 2, 3, 4 og 5 paa grund af nedskaeringer i budgetforslaget, forelaegger Kommissionen et tillaegsbudget i begyndelsen af oktober 1997. Kommissionen fremsatte en erklaering herom paa Budgetraadets moede den 25. juli 1996.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1938/96 af Miguel Arias Cañete (PPE) til Kommissionen (16. juli 1996)

Om: Forsinket udbetaling af eksportrestitutioner

Der findes i oejeblikket ingen bestemmelse i faellesskabslovgivningen om, inden for hvilket tidsrum betaling af eksportrestitutioner skal finde sted, og derfor varierer dette tidsrum i medlemsstaterne fra under 1 maaned i Holland eller Frankrig op til 4 maaneder i Spanien og Italien.

Heraf ses det urimelige - som EUGFL har erkendt - i, at der indfoeres en rettighed for de erhvervsdrivende, og at denne rettighed derefter i praksis forringes og giver anledning til forvridning af konkurrenceforholdene paa markedet.

Mener Kommissionen ikke, at det paa baggrund af ovenstaaende vil vaere noedvendigt at indfoere en bestemmelse i faellesskabslovgivningen, hvori der fastsaettes en maksimumsfrist for betaling af disse restitutioner?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. september 1996)

Kommissionen bekraefter over for det aerede medlem, at der i EF's lovgivning ikke findes nogen bestemmelse, der tvinger medlemsstaternes udbetalende organer til at udbetale restitutionsbeloebene til de erhvervsdrivende inden for en bestemt frist. De udbetalende organer maa nemlig ofte afvente ankomstbeviser for de varer, som der er anmodet om restitution for, inden de kan foretage en afregning. Kommissionen foelger dog i sine forbindelser med medlemsstaterne den maade, som de behandler og afregner restitutionerne paa. Den undlader ikke at henlede de udbetalende organers og eventuelt de nationale myndigheders opmaerksomhed herpaa, hvis de praktiserede betalingsfrister er for lange. Den mener nemlig, at disse betalinger skal finde sted inden for en rimelig frist, saa at foranstaltningens oekonomiske maal ikke bringes i fare.

Paa den anden side erindrer Kommissionen om, at den for at afboede uheldige virkninger af for lange betalingsfrister for restitutioner har givet eksportoeren mulighed for at opnaa et helt eller delvist forskud paa restitutionen efter stillelse af en sikkerhed, jf. artikel 22 i forordning (EF) nr. 3665/87 ((EFT L 351 af 14.12.1987. )).
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1808/96 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (5. juli 1996)

Om: Forvaltning af brugte katalysatorer

Fra og med 1995 forventedes det, at 67.000 katalysatorer til biler udskiftedes aarligt, men der er imidlertid i 1995 kun blevet udskiftet 10.000. Heraf sendtes 1.500 til genbrug i udlandet gennem de officielle kanaler og resten oplagres enten paa vaerkstederne eller saelges som gammelt jern, ifoelge oplysninger i dagbladet »To Vima«.

Disse katalysatorer indeholder stoffer, der er farlige, og der er ikke i Graekenland institutionelle eller lovmaessige muligheder for at kontrollere, udskifte og forvalte disse katalysatorer, hvorfor forvaltningen af dem i Graekenland maa betragtes som direkte farlig.

Kommissionen bedes oplyse foelgende:

1. Hvilke foranstaltninger har den truffet paa europaeisk plan med hensyn til forvaltning af brugte katalysatorer?

2. Hvorledes agter den at behandle dette problem i sin miljoe-, forbruger- og sundhedspolitik?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (4. oktober 1996)

I overensstemmelse med Kommissionens arbejdsprogram for 1996 ((KOM(95) 512 endelig udg. )) er der ved at blive udarbejdet et forslag om udtjente motorkoeretoejer med henblik paa at sikre, at forvaltningen af saadanne, herunder af deres komponenter (og derfor ogsaa brugte katalysatorer) ikke udgoer nogen risiko for miljoeet og sundheden. Da det forberedende arbejde vedroerende dette forslag endnu ikke er afsluttet, kan Kommissionen ikke give det aerede medlem yderligere oplysninger herom paa indevaerende tidspunkt.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2110/96 af Carlos Pimenta (PPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Alqueva-daemningen

For at vandet fra Alqueva kan anvendes til et storstilet overrislingsprojekt, skal det haeves omkring 100 meter, hvilket vil goere projektet meget bekosteligt. Under de nuvaerende markedsforhold vil vandudgifterne goere overrislingen oekonomisk urentabel.

Har Kommissionen vurderet muligheden for at finansiere en mindre daemning, som kunne opfylde maalene for Alqueva-projektet med undtagelse af det storstilede overrislingsprojekt, medens man samtidig gjorde forarbejdet til den senere bygning af daemningen i tilfaelde af, at priserne paa landbrugsprodukter goer overrisling oekonomisk rentabel?

Dette ville medfoere omfattende besparelser ved bygningen og mindske projektets indvirkning paa miljoeet samtidig med, at alle muligheder staar aabne.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (23. september 1996)

Alqueva-projektet, som de portugisiske myndigheder har forelagt Kommissionen, omfatter opfoerelse af et vandkraftvaerk, der skal producere en energimaengde svarende til den, som er noedvendig til overrisling af det planlagte areal.

De tekniske og oekonomiske oplysninger, de portugisiske myndigheder har fremsendt, og de supplerende ekspertvurderinger giver ikke grundlag for at konkludere, at opfoerelse af en eller flere mindre daemninger vil goere det muligt at sikre, at de opstillede maal med hensyn til overrisling, vandforsyning af befolkningerne og generel oekonomisk udvikling af Alqueva-omraadet ville kunne naas.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2203/96 af Gerardo Fernández-Albor (PPE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Kommissionens holdning til en eventuel oprettelse af et generalsekretariat for FUSP

Adskillige europaeiske politiske personligheder har vist sig som tilhaengere af, at den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) faar sit eget generalsekretariat med saerlige befoejelser i Raadets regi, som med hensyn til den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik kan komme til at spille en rolle, der ligner den, Kommissionen har med hensyn til faellesskabspolitikkerne: fastlaegge, hvad der er af faelles interesse, foreslaa afgoerelser, kontrollere anvendelsen og repraesenterer Unionen ved internationale moeder, som ikke hoerer ind under Raadet.

Denne formel vil kraeve omdefinering af visse internationale forbindelser, navnlig med Kommissionen, for at kunne fastholde sammenhaengen og undgaa en kunstig opsplitning eller alvorlige mangler ved koordineringen mellem den oekonomiske og monetaere politik og udenrigs- og sikkerhedspolitikken.

Kan Kommissionen oplyse, hvad dens holdning er til dette forslag, som stoettes af adskillige europaeiske politiske personligheder?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (9. oktober 1996)

Kommissionen gav i sin udtalelse om forberedelserne til regeringskonferencen ((Dok. KOM(96) 90. )) udtryk for, at Raadets formandskab og Kommissionen boer drage omsorg for, at de to institutioner, der - omend paa forskellig vis - har ansvaret for Unionens udenrigspolitik, samarbejder effektivt. Af hensyn til sammenhaengen, kontinuiteten og effektiviteten er det bydende noedvendigt, at denne »tandem« arbejder sammen lige fra forberedelserne til beslutningerne inden for den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik til vedtagelsen og gennemfoerelsen deraf.

Et forbedret samarbejde kan give sig udslag i en styrket dialog mellem institutionerne og i en forbedret sammenhaeng i Unionens optraeden udadtil, saaledes som det er hjemlet i artikel C i traktaten om Den Europaeiske Union.

Den noedvendige udbygning af Raadets generalsekretariat, saa det kan levere de stoettefunktioner, som er helt uundvaerlige for formandskabet, maa dog ikke foere til, at der skabes en helt ny institution. Den rolle, som Raadets generalsekretariat spiller, kan ikke frigoeres fra den rolle, som samme institutions formandskab spiller.

Desuden er der en klar risiko for, at en oprettelse af et separat generalsekretariat for den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) kan betegne et tilbageskridt til perioden foer ikrafttraedelsen af traktaten om Den Europaeiske Union, hvorved der blev skabt en faelles institutionel ramme for Unionen. En saadan situation maa under ingen omstaendigheder traede i stedet for »tandemen« Raadets formandskab/Kommissionen, der har den allerstoerste betydning for den overordnede sammenhaeng i udenrigspolitikken.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2152/96 af Mark Killilea (UPE) til Kommissionen (2. august 1996)

Om: Den baskiske fiskeindustris boykot af tun fanget ved hjaelp af drivgarn

Kan Kommissionen kommentere artiklen offentliggjort den 28. juni 1996 i fiskeindustritidsskriftet »Le Marin«, ifoelge hvilken konservesindustrien i den spanske del af Baskerlandet for den kommende saeson har boykottet fransk og irsk albacore-tun fanget ved hjaelp af drivgarn?

Hvilke skridt kan der efter Kommissionens opfattelse tages for at forhindre saadanne begraensninger paa markedet for tun?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Emma Bonino (10. oktober 1996)

Kommissionen har ikke modtaget nogen klager med hensyn til det spoergsmaal, som det aerede medlem har rejst.

Kommissionen understreger, at konservesindustrien principielt ikke, ved at undlade at acceptere tilfoersler af visse raavarekategorier, handler mod gaeldende retsregler, medmindre der er tale om hindringer for den frie vareomsaetning.

Kommissionen har henvendt sig til de spanske myndigheder for at faa oplysninger om disse forhold.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2125/96 af Gianni Tamino (V) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Deponeringsplads i Grumolo delle Abbadesse (Veneto)

Regionen Veneto godkendte med beslutning nr. 3092 af 30. maj 1995 endnu en gang den projekterede deponeringsplads for fast husholdningsaffald og affald, der kan sidestilles hermed, i kommunen Grumolo delle Abbadesse ved Sarmego.

Det paagaeldende projekt blev foerste gang godkendt den 30. juli 1993, men blev blokeret den 24. november 1994 ved en afgoerelse fra den regionale domstol i Veneto, som senere stadfaestedes af statsraadet den 7. april 1995 under henvisning til, at:

- der ikke var sikret tilstraekkelig vandisolation, og at der derfor ikke ville vaere tilstraekkelig beskyttelse af det vandfoerende lag, hvis oeverste graense overskred deponeringspladsens minimumsniveau,

- miljoevurderingsrapporten ikke var i overensstemmelse med miljoeministerens dekret nr. 559/97, hvormed direktiv 85/337/EOEF ((EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40. )) om VMS gennemfoertes i den italienske lovgivning.

Den seneste beslutning er baseret paa en yderligere undersoegelse, der ikke opfylder bestemmelserne i VMS-direktivet, og som er en noejagtig efterligning af den tidligere undersoegelse af miljoevirkningerne, hvorfor den regionale domstol i Veneto den 27. marts 1996 atter ophaevede regionalraadets beslutning.

Regionalraadet i Veneto har imidlertid ladet forstaa, at det under alle omstaendigheder vil anlaegge deponeringspladsen. Hvilke initiativer agter Kommissionen paa denne baggrund at tage for at udvirke, at den paagaeldende projekterede deponeringsplads opfylder betingelserne i saavel VMS-direktivet og i direktivet om affald (91/156/EOEF) ((EFT L 78 af 26.3.1991, s. 32. )), som skulle traede i kraft den 1. april 1993?

Hvorledes vil den mere generelt sikre, at Italien retter sig efter de to ovennaevnte direktiver, som allerede er blevet overtraadt mange gange?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (20. september 1996)

Kommissionen fastslaar, paa grundlag af, hvad det aerede medlem har oplyst, at de italienske retsinstanser to gange har suspenderet Veneto-regionens beslutning om den paagaeldende deponeringsplads. Kommissionen vil nu rette henvendelse til de italienske myndigheder i denne sag og skal ikke undlade at foelge den omhyggeligt op.

For saa vidt angaar Raadets direktiv 91/156/EOEF, har Kommissionen allerede indledt en overtraedelsesprocedure mod Italien i medfoer af EF-traktatens artikel 169.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2121/96 af José Valverde López (PPE) til Kommissionen (26. juli 1996)

Om: Veterinaerkontroller paa bedrifterne i Det Forenede Kongerige for at afsloere tilfaelde af BSE

Ifoelge den plan for kontrol med og udryddelse af sygdommen BSE, der er vedtaget, skal der gennemfoeres en detaljeret undersoegelse, foretaget af en dyrlaege paa hver bedrift, hvor der afsloeres tilfaelde af BSE, for at identificere alle de dyr, der skal slagtes paa epidemisk grundlag.

Kan det oplyses, hvilke »kompetente myndigheder« i Storbritannien, der kraever denne forpligtelse, og hvilket erstatningsansvar paadrager de sig i henhold til den interne retsorden, hvis denne forpligtelse ikke opfyldes?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Franz Fischler (23. september 1996)

Det er statens veterinaertjeneste, som er en del af ministeriet for landbrug, fiskeri og levnedsmidler, der har ansvaret for at stille krav om en epidemiologisk undersoegelse.

Kommissionen kan ikke udtale sig om erstatningsansvar i henhold til engelsk lov for en eventuel forsoemmelse af denne forpligtelse.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2309/96 af Josu Imaz San Miguel (PPE) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Samhoerighedsfonden - 1995

Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter der blev godkendt og stoettet af Samhoerighedsfonden i 1993 i Spanien, samt hvilke beloeb, der blev tildelt hvert af disse?

Kan Kommissionen samtidig oplyse, hvilke projekter, der vedroerte transportsektoren, og hvilke projekter, der vedroerte miljoeomraadet?

Kan Kommissionen ligeledes anfoere disse oplysninger for hver enkelt autonom region?

Samlet svar afgivet paa Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies paa skriftlige forespoergsler E-2307/96, E-2308/96 og E-2309/96 (14. oktober 1996)

De oenskede oplysninger sendes direkte til det aerede medlem og Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2283/96 af Aline Pailler (GUE/NGL) til Kommissionen (27. august 1996)

Om: Den internationale konvention fra 1990 om vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder

Vil Kommissionen angive en liste over de medlemsstater, der har ratificeret den internationale konvention fra 1990 om vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder? Er antallet af lande, der har ratificeret den, tilstraekkelig stort til, at den kan traede i kraft? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at foreslaa med henblik paa at faa alle medlemsstaterne til at ratificere denne konvention og dermed bidrage til dens gennemfoerelse?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (19. september 1996)

Til dato har ingen af Faellesskabets medlemsstater ratificeret De Forenede Nationers (FN) konvention om vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder. En konvention skal ratificeres af tyve stater for at traede i kraft.

I sit sociale handlingsprogram paa mellemlangt sigt ((KOM(95) 134. )) foreslog Kommissionen vedtagelsen af en henstilling til medlemsstaterne om at underskrive den internationale FN-konvention. Det forberedende arbejde vedroerende dette forslag er i oejeblikket i gang.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-1694/96 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (24. juni 1996)

Om: Det europaeiske observatorium for smaa og mellemstore virksomheder

Forskning og udvikling, som er vigtige elementer for fremme af konkurrenceevnen, kan ikke vaere et omkostningsspoergsmaal, der er begraenset til industrien, men maa vaere grundfilosofien for praktisk virksomhedsudvikling af enhver art.

Europa-Kommissionen anmodes om at goere en oeget indsats for at naa til en afbalanceret fordeling af ressourcerne gennem en mere effektiv gennemfoerelse af allerede udarbejdede programmer, et snaevrere samarbejde mellem medlemsstaterne og teknologiformidlende organer og stoerre ansporing til teknologiske fornyelser i de smaa og mellemstore virksomheder.

Det er saa meget desto vigtigere som det navnlig inden for internationaliseringens rammer er en faktor af stor betydning.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (19. september 1996)

Kommissionen er enig med det aerede medlem i, at det er noedvendigt at fortsaette de bestraebelser, som er beskrevet i det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU) (1994-1998), og som gaar ud paa i hoejere grad at integrere smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er) inden for teknologisektoren i EU's forskningsprogrammer og at fremme formidlingen af nye teknologier til samtlige SMV'er i EU. De loesningsmuligheder, som det aerede medlem foreslaar, anvendes allerede af Kommissionen i forbindelse med forenkling af procedurerne til forvaltning af programmerne og til koordinering med de nationale forsknings- og innovationsstoettepolitikker.

Den brede debat, som groenbogen om innovation ((Dok. KOM(95) 688. )) og udarbejdelsen af det femte rammeprogram for FTU har givet anledning til, goer, at Kommissionen snart kan forelaegge Parlamentet forslag til en styrkelse af programmerne og aktionerne til fordel for SMV'er inden for forskning, teknologisk udvikling og innovation.

I dokumentet »Foerste retningslinjer for det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling« (KOM(96) 332) har Kommissionen valgt seks prioriterede emner, heriblandt »fornyelse og involvering af smaa og mellemstore virksomheder«.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL P-2269/96 af Joan Colom i Naval (PSE) til Kommissionen (30. juli 1996)

Om: Gennemfoerelse af strukturfondene

Kan Kommissionen i betragtning af, at den hverken i sine aarsberetninger eller i driftsregnskabet og statusopgoerelsen systematisk oplyser om gennemfoerelsen af strukturfondene i de enkelte lande, give foelgende oplysninger for hver enkelt af fondene (ESF, EFRU, EUGFL-Udviklingssektionen, FIUF), for faellesskabsinitiativerne og for Samhoerighedsfonden vedroerende regnskabsaarene 1994 og 1995:

- lodret: forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger (med opdeling af disse, efter hvilket regnskabsaar de vedroerer)

- vandret: femten linjer, én for hver medlemsstat, en for »diverse« (om noedvendigt), en for »ikke gennemfoert« og en for »i alt«, som gerne skulle vaere sammenfaldende med den samlede endelige budgetbevilling (TAES og overfoersler)?

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (10. oktober 1996)

Som foelge af omfanget af svaret, der indeholder mange tabeller, sender Kommissionen det direkte til det aerede medlem og til Parlamentets generalsekretariat.
SKRIFTLIG FORESPOERGSEL E-2140/96 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (3. august 1996)

Om: Oploesning af det italienske Roede Kors

Kan Kommissionen under hensyntagen til det generelle behov for social bistand og faren for naturkatastrofer traeffe presserende foranstaltninger til fordel for det italienske Roede Kors?

Ifoelge nyligt offentliggjorte detaljerede oplysninger (jf. »Il Corriere della Sera« af 9. juli 1996, s. 45) har det italienske Roede Kors i flere aar ikke nyansat sygeplejere, portoerer og chauffoerer til erstatning for dem, der pensioneres, saaledes at personalet i disse serviceydelser er blevet halveret i loebet af fem aar, og alle de lokale afdelinger, der tidligere fandtes i alle byer, nu er genstand for et fuldstaendigt forfald.

Svar afgivet paa Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (30. september 1996)

Kommissionen har forstaaelse for det aerede parlamentsmedlems uro over personalenedskaeringerne i det italienske Roede Kors. Roede Kors falder imidlertid inden for det nationale kompetenceomraade, og Kommissionen kan derfor ikke yde oekonomisk bistand til organisationen, saaledes at den kan ansaette nyt personale.